[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 28.4.2005

KOM(2005) 171 endelig

2005/0062 (CNS)

2005/0063 (CNS)

Forslag til

RÅDETS DIREKTIV

om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza

Forslag til

RÅDETS BESLUTNING

om ændring af Rådets beslutning 90/424/EØF om visse udgifter på veterinærområdet

(forelagt af Kommissionen) {SEC(2005)549}

BEGRUNDELSE

1. Baggrunden for forslaget

( Begrundelse og anvendelsesområde for forslaget

Kommissionen har til hensigt at ajourføre de gældende fællesskabsbestemmelser om aviær influenza (AI), som er indeholdt i Rådets direktiv 92/40/EØF, med det formål at sikre en mere effektiv forebyggelse og bekæmpelse af udbrud og for at begrænse den sundhedsrisiko, de udgifter og tab og de skadevirkninger for samfundet generelt, der er forbundet med denne sygdom. De foreslåede ændringer i fællesskabslovgivningen om AI-bekæmpelse bør gennemføres parallelt med ændringer i Rådets beslutning 90/424/EØF om visse udgifter på veterinærområdet for at sikre, at beslutningen er i tråd med nærværende forslag, og at medlemsstaterne ydes tilstrækkelig økonomisk støtte til gennemførelsen af visse af de planlagte nye bekæmpelsesforanstaltninger.

( Overordnede rammer

AI er en alvorlig, yderst smitsom sygdom hos fjerkræ og andre fugle, som forårsages af forskellige virustyper tilhørende den meget store virusfamilie af såkaldte Influenzaviridae. AI-virus kan også spredes til andre dyr og til mennesker, normalt efter direkte kontakt med inficerede fugle. Symptomerne varierer hos mennesker fra mild conjunctivitis til en alvorlig, til tider dødelig, sygdomstilstand; under den endnu ikke overståede AI-epidemi i visse asiatiske lande har dødeligheden blandt mennesker været meget høj.

Som følge af vedvarende genetiske forandringer hos de sygdomsfremkaldende agenser og på grund af det forhold, at disse kan "tilpasse sig" en vært (dyr eller mennesker), som lige er blevet inficeret, er den risiko, de forskellige AI-virus udgør for dyrs og menneskers sundhed, varierende og i vid udstrækning uforudsigelig. På grundlag af den viden, vi ligger inde med i dag, må den sundhedsrisiko, der udgøres af de såkaldt lavpatogene AI-virus (LPAI-virus), dog vurderes at være mindre end risikoen ved højpatogene virus (HPAI-virus), som opstår ved mutation af bestemte LPAI-virus, nemlig virus af type H5 og H7, og som kan fremkalde sygdom hos fjerkræ med en dødelighed på helt op til 90 %.

Hvad angår folkesundheden fremgår det af de forhåndenværende data, at HPAI-virus af type H5 og H7 er ansvarlige for langt den største del af de AI-tilfælde, der er rapporteret om hos mennesker, og for samtlige dødsfald blandt mennesker forårsaget af AI-virus.

Populationer af tamfjerkræ er generelt fri for AI-virus. Visse vilde fugle (frem for alt trækkende vandfugle såsom ænder og gæs) virker imidlertid som permanente "depoter" af LPAI-virus, som fra tid til anden spredes til tamfjerkræ. Der er p.t. ikke mulighed for eller udsigt til at kunne stoppe spredningen af virus blandt vilde fugle i naturen; dette betyder, at risikoen for overførsel af potentielt meget farlige AI-virus fra vilde fugle til tamfugle - og dermed i sidste ende også til andre dyr og til mennesker - altid er til stede.

Man har uvist af hvilken grund oplevet en stigning i antallet af AI-udbrud i de senere år. Der er på det seneste indberettet alvorlige udbrud af AI (HPAI) hos mange forskellige fuglearter - også tamfjerkræ fra bedrifter med forskellig landbrugspraksis og forskellige produktionsforhold - i flere forskellige dele af verden og på alle kontinenter. Disse udbrud har været årsag til, at hundreder af millioner af fugle er døde eller er blevet aflivet som led i sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, og har påført fjerkræindustrien over hele jorden meget store tab. Under disse udbrud er der også indberettet flere tilfælde af infektion hos mennesker, som i visse tilfælde har haft dødelig udgang.

I EU har man i de seneste fem år oplevet større udbrud af HPAI i Italien (1999-2000) og i Nederlandene, med sekundær spredning til Belgien og Tyskland (2003). Disse udbrud havde katastrofale følger for fjerkræsektoren og negative konsekvenser for samfundet generelt - navnlig i Nederlandene, hvor der også konstateredes adskillige sygdomstilfælde hos mennesker. Dette til trods for medlemsstaternes drakoniske bekæmpelsesforanstaltninger, som omfattede masseaflivning og -destruktion af fjerkræ og andre fugle i de angrebne områder, og som i mange tilfælde gik langt ud over, hvad der kræves i henhold til direktiv 92/40/EØF.

Disse udbrud, der kommer efter tidligere dyresundhedskriser i EU, har givet anledning til yderligere kritik i medlemsstaterne af masseaflivning af dyr; kritikken udspringer af hensynet til dyrevelfærden samt etiske, samfundsmæssige, økonomiske og miljømæssige overvejelser. Gennemførelsen af denne foranstaltning har påvirket den offentlige mening i meget negativ retning og affødt alvorlig kritik, især med hensyn til visse særlige kategorier af fugle, såsom truede arter eller racer eller fugle, der holdes som selskabsdyr. Revisionsretten har desuden ofte kritiseret Kommissionen på grund af de økonomiske konsekvenser af masseaflivning for fællesskabsbudgettet.

Videnskabelige eksperter vurderer, at AI-udbrud, der ikke bekæmpes, navnlig udbrud forårsaget af bestemte virustyper, efter overførsel af virusset til mennesker fra fugle eller andre dyr, på et tidspunkt kan føre til, at der opstår et virus, som fuldt ud har tilpasset sig mennesket og kan forårsage en influenzapandemi i stil med den spanske syge i 1917-1919. En sådan pandemi kunne koste millioner af menneskeliv og få store samfundsøkonomiske konsekvenser på verdensplan.

De sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der er fastlagt ved direktiv 92/40/EØF, er kun obligatoriske i forbindelse med sygdomsudbrud hos fjerkræ, der er forårsaget af HPAI. Den seneste tids epidemier har været lærerige. Udbrud af AI forårsaget af LPAI-virus af type H5 og H7, som efterfølgende er muteret til HPAI-virus, har haft katastrofale følger. Når først et virus er muteret, er det ekstremt vanskeligt at bekæmpe.

På grundlag af den større viden om de risici, AI-virus udgør for menneskers helbred, udtalelserne fra den videnskabelige komité og den nyeste viden om AI's patogenese, epidemiologi og udbredelse har der vist sig et klart behov for at revidere og ajourføre gældende lovgivning, sådan at denne afspejler den nye viden og de seneste erfaringer, og sådan at bekæmpelsen af både LPAI og HPAI bliver mere effektiv i fremtiden. Dette vil være til direkte gavn for dyrs og indirekte også for menneskers sundhed.

( Eksisterende lovgivning på det område, der er omfattet af forslaget

Rådets direktiv 92/40/EØF, Kommissionen beslutning 2002/649/EF og Kommissionens beslutning 2002/673/EF; ved Kommissionens beslutning 2002/649/EF blev der udstukket retningslinjer for undersøgelser for AI hos fjerkræ og vilde fugle i hele EU. Medlemsstaternes programmer for undersøgelser af fjerkræ og vilde fugle blev godkendt ved Kommissionens beslutning 2002/673/EF og 2004/630/EF og løber stadig.

I henhold til beslutning 90/424/EØF om visse udgifter på veterinærområdet kan Fællesskabet yde tilskud til medlemsstaterne til nogle af de foranstaltninger, der gennemføres for at bekæmpe og udrydde AI (HPAI).

( Sammenhæng med andre politikker

Eftersom levende fjerkræ er opført i traktatens bilag I, er en af Fællesskabets opgaver på veterinærområdet at forbedre fjerkræbestandens sundhedsstatus for dermed at lette handelen med fjerkræ og fjerkræprodukter og sikre udviklingen af denne sektor. Der skal desuden sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter.

2. Høring af de berørte parter og konsekvensanalyse

( Høring af de berørte parter

Medlemsstaterne hørtes i arbejdsgrupper og via e-mail om et udkast til forslag i juli/oktober 2004.

I oktober 2004 hørtes europæiske ngo'er om et udkast til forslag.

Forslag til forbedringer af visse artikler og bilag i udkastet til forslag, som blev fremsat under høringen, er taget i betragtning.

( Inddragelse og udnyttelse af ekspertise

1. Den videnskabelige komité afgav i 2000 udtalelse om AI og anbefalede, at definitionen i direktiv 92/40/EØF ændres, så der også træffes sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger ved infektion med lavpatogene AI-virusstammer.

2. I 2003 blev endnu en videnskabelig udtalelse afgivet om de nyeste diagnosticeringsmetoder og vaccination mod AI.

3. Den videnskabelige komités udtalelser offentliggøres på følgende adresse:

http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scah/outcome_en.html

Der er taget hensyn til udtalelserne ved udarbejdelsen af dette forslag.

( Konsekvensanalyse

De tre løsningsmodeller, som den videnskabelige komité fremlægger i sin rapport fra 2000, er blevet evalueret, og der er foretaget en konsekvensanalyse[1].

Resultatet kan sammenfattes som følger:

Løsningsmodel 1: Ikke at ændre definitionen af AI og bekæmpelsesforanstaltningerne som fastsat i direktiv 92/40/EØF, med en henstilling til medlemsstaterne om at indføre restriktioner for at begrænse spredningen af LPAI:

Opretholdelse af status quo ville ikke begrænse risikoen for Fællesskabet i form af fremtidige HPAI-udbrud, fordi LPAI-virus ville cirkulere ukontrolleret på fjerkræbedrifterne. En henstilling til medlemsstaterne om at vedtage nationale foranstaltninger til bekæmpelse af LPAI ville ikke i sig selv give tilstrækkelige garantier for en mere effektiv sygdomsbekæmpelse og begrænsning af de sundhedsrisici, sygdommen er forbundet med, blandt andet på grund af modstanden blandt aktørerne mod strengere bekæmpelsesforanstaltninger, som deres konkurrenter i andre medlemsstaterne ikke nødvendigvis vil blive pålagt. Gennemførelsen af nationale foranstaltninger til LPAI-overvågning og -bekæmpelse i de enkelte medlemsstater kan således skabe alvorlige forstyrrelser i handelen med fjerkræ og fjerkræprodukter samt ulige konkurrencevilkår for de forskellige fjerkræproducenter i et marked, som er præget af meget hård konkurrence.

Løsningsmodel 2: At ændre den nugældende definition af AI, så den også dækker LPAI, således at LPAI og HPAI er omfattet af de samme sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger:

At lade de bekæmpelsesforanstaltninger, som i dag gælder for HPAI, finde anvendelse også på LPAI ville stå i misforhold til den risiko, LPAI udgør for både dyrs og menneskers sundhed; det ville desuden kunne resultere i masseaflivning af dyr - med alvorlige konsekvenser for dyrevelfærden - og meget høje udgifter til sygdomsbekæmpelse under omstændigheder, hvor en sådan masseaflivning og udgifter af en sådan størrelsesorden måske ikke er hverken rimelige eller holdbare. For så vidt angår LPAI forekommer gennemførelse af en obligatorisk og systematisk "stamping out"-politik, som ville indebære masseaflivning og -destruktion af dyr, ikke påkrævet, om end denne fremgangsmåde i visse tilfælde stadig kan være en fornuftig løsningsmodel under hensyntagen til de dermed forbundne udgifter og risici i forhold til resultatet. Dertil kommer, at en række andre supplerende sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, som er nødvendige i forbindelse med HPAI, bør anvendes mere fleksibelt, når det drejer sig om LPAI.

Løsningsmodel 3: At ændre definitionen af AI, så den også omfatter LPAI, men samtidig fastlægge bekæmpelsesforanstaltninger under hensyntagen til de forskellige virustyper og værtsdyr:

Den største fordel ved løsningsmodel 3 er, at risikoen for udbrud af HPAI hos fjerkræ og andre fugle kan forventes at ville blive reduceret takket være bedre kontrol med LPAI, og ved at der bygges videre på en strategi, som står i forhold til risikoen ved de to former for AI. Denne fremgangsmåde ville desuden være den eneste, der er i tråd med det nye kapitel i OIE's kodeks, som efter planen vil blive vedtaget i maj 2005, og dette ville forhindre, at Fællesskabets sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger influerer negativt på den internationale handel.

3. Forslagets juridiske indhold

( Sammenfatning af den foreslåede aktion

Direktiv 92/40/EØF ville blive erstattet af et nyt direktiv, hvorved de nugældende bestemmelser ajourføres med henblik på at sikre en mere effektiv bekæmpelse af AI, idet der tages hensyn til nødvendigheden af at begrænse masseaflivning af fugle mest muligt.

Efter løsningsmodel 3 ville de nugældende bestemmelser om bekæmpelse af AI blive ændret med følgende centrale elementer:

1. Ændring af definitionen af AI, så anvendelsesområdet for bekæmpelsesforanstaltningerne udvides til også at omfatte LPAI-virus, der ville kunne mutere til HPAI-virus, idet der dog vil blive sondret mellem de to former for AI, sådan at der kan anvendes bekæmpelsesforanstaltninger, der er målrettet de forskellige risici, de respektive virus udgør.

2. Indførelse af obligatorisk LPAI-overvågning i alle medlemsstater.

3. Nye og mere fleksible vaccinationsbestemmelser.

4. Nye, fleksible bestemmelser om bekæmpelse af LPAI og HPAI hos andre tamfugle end fjerkræ, såsom fugle i zoologiske haver og truede dyrearter.

5. Nye bestemmelser, som med henblik på beskyttelse af menneskers sundhed skal sikre samarbejdet mellem medlemsstaternes veterinær- og sundhedsmyndigheder i tilfælde af påvisning af AI.

6. Tildeling af beføjelser til Kommissionen (ved udvalgsprocedure) til at iværksætte yderligere og mere specifikke AI-bekæmpelsesforanstaltninger og til at oprette en AI-vaccinebank.

( Retsgrundlag

Artikel 37 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

( Nærhedsprincippet

De dyresundhedsforanstaltninger, der fastsættes i dette forslag, hører ind under Fællesskabets enekompetence. Der er ganske få foranstaltninger på folkesundhedsområdet, og de er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, idet medlemsstaterne overlades det fulde ansvar for for eksempel at gennemføre sygdomsforebyggende foranstaltninger for personale, der er i kontakt med fjerkræ, som er eller mistænkes for at være inficeret med AI.

( Proportionalitetsprincippet

Forslaget indeholder de minimumsforanstaltninger, der skal gennemføres i tilfælde af AI-udbrud hos fjerkræ og andre fugle. Det står medlemsstaterne frit at træffe mere vidtgående administrative og sundhedsmæssige foranstaltninger på det område, der er omfattet af det foreslåede direktiv. Der fastsættes endvidere bestemmelser, som giver medlemsstaternes myndigheder mulighed for at iværksætte foranstaltninger, der står i forhold til de forskellige sygdomssituationer.

( Valg af retsakt

Den foreslåede retsakt er et direktiv.

Andre retlige instrumenter ville ikke være hensigtsmæssige, hvilket skyldes følgende forhold:

Erfaringerne med harmoniseret EF-veterinærlovgivning siden 1964 viser, at et direktiv giver medlemsstaterne den tilstrækkelige fleksibilitet til at anvende lovgivningen inden for rammerne af deres respektive lovgivnings- og administrationssystemer. Se også afsnittet om proportionalitet ovenfor.

4. Budgetmæssige virkninger

De budgetmæssige virkninger af dette forslag og af det hertil knyttede forslag om at ændre beslutning 90/424/EØF er beskrevet i konsekvensanalysen og kan opsummeres som følger:

De årlige ekstraudgifter for fællesskabsbudgettet i forbindelse med vedtagelse og gennemførelse af ovenfor omhandlede foranstaltninger ville være på 3-8 mio. EUR, dvs. omkring 5,5 mio. EUR i gennemsnit. Disse udgifter burde stort set blive opvejet af de besparelser, der opnås takket være den mindre risiko for HPAI-epidemier i fremtiden. Det kan naturligvis ikke præcist forudsiges, i hvilket omfang de nye bestemmelser ville reducere antallet af fremtidige HPAI-epidemier, som stadig i vid udstrækning vil være uforudsigelige, og som på grund af deres særlige karakteristika aldrig helt vil kunne udelukkes. Hvis disse foranstaltninger allerede var blevet vedtaget og var blevet gennemført i EU i de seneste fem år, ville det dog sandsynligvis have været muligt at forhindre den ene af de to store epidemier, Fællesskabet oplevede. På denne baggrund kan det således anslås, at det med gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger ville være muligt at forhindre to større HPAI-epidemier over de næste ti år.

De berørte medlemsstaters udgifter til kompensation til landbrugere, til "stamping out"-foranstaltninger og til rengøring og desinfektion (udgifter, som i henhold til de gældende bestemmelser i beslutning 90/424/EØF principielt er berettigede til en EF-medfinansiering på 50 %) i forbindelse med de to store epidemier, man har oplevet i EU i den senere tid, har beløbet sig til mellem 101 og 174 mio. EUR. Det kan således med udgangspunkt i det nuværende udgiftsniveau anslås, at afværgelse af to større epidemier ville betyde en besparelse for fællesskabsbudgettet på 100 mio. EUR eller mere over en tiårig periode. Dette ville stort set opveje de anslåede ekstraudgifter til de nye LPAI-overvågnings- og bekæmpelsesforanstaltninger (omkring 55 mio. EUR over ti år).

Derudover vil der, takket være gennemførelsen af de øvrige bekæmpelsesforanstaltninger, der er omhandlet i dette forslag, herunder vaccination, sandsynligvis opnås yderligere besparelser som følge af den forventede begrænsning i omfanget af fremtidige AI-epidemier. Det er dog ekstremt vanskeligt at sætte tal på disse besparelser.

5. Supplerende oplysninger

( Ophævelse af eksisterende lovgivning

Vedtagelse af forslaget vil indebære ophævelse af eksisterende lovgivning.

( Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde

Den foreslåede retsakt er af relevans for EØS og bør derfor omfatte hele EØS-området.

2005/0062 (CNS)

Forslag til

RÅDETS DIREKTIV

om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[2],

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[3],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[4],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[5], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Aviær influenza er en alvorlig, yderst smitsom sygdom hos fjerkræ og andre fugle, som forårsages af forskellige typer af influenzavirus. Disse virus kan også spredes til pattedyr, herunder svin og mennesker.

(2) Eftersom levende fjerkræ er opført i traktatens bilag I, er en af Fællesskabets opgaver på veterinærområdet at forbedre fjerkræbestandens sundhedsstatus for dermed at lette handelen med fjerkræ og fjerkræprodukter og sikre udviklingen af denne sektor. Der skal desuden sikres et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed ved fastlæggelsen og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

(3) Ved Rådets direktiv 92/40/EØF af 19. maj 1992 om fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza[6] blev der fastsat sådanne foranstaltninger med det formål at sikre beskyttelsen af dyresundheden og bidrage til udviklingen af fjerkræsektoren.

(4) Der bør foretages en gennemgribende revurdering af foranstaltningerne i direktiv 92/40/EØF på grundlag af den seneste videnskabelige viden om de risici, aviær influenza udgør for dyrs og menneskers sundhed, udviklingen af nye laboratorieundersøgelser og vacciner samt de erfaringer, der er gjort i forbindelse med den senere tids udbrud af denne sygdom i både Fællesskabet og tredjelande.

(5) Der bør med de nye fællesskabsforanstaltninger ligeledes tages hensyn til de seneste udtalelser fra Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel samt ændringerne i den zoosanitære kodeks vedrørende landdyr og i Manual of Diagnostic Tests and Vaccines for Terrestrial Animals fra Verdensorganisationen for Dyresundhed (OIE), der vedrører aviær influenza.

(6) Influenzavirus omfatter en lang række forskellige virusstammer. Den risiko, de forskellige stammer af aviær influenza-virus udgør for dyrs og menneskers sundhed, varierer meget og er yderst vanskelig at fastlægge på forhånd, hvilket skyldes den evne, disse virus har til hurtigt at mutere, samt den potentielle udveksling ("reassortment") af genetisk materiale mellem forskellige stammer.

(7) Infektion med visse stammer af influenzavirus af aviær oprindelse kan udløse udbrud af epizootisk omfang hos tamfugle med en sådan dødelighed og sådanne forstyrrelser i fjerkræpopulationerne til følge, at først og fremmest rentabiliteten af fjerkræhold i hele sektoren bringes i fare. Aviær influenza-virus kan også angribe mennesker og kan udgøre en alvorlig fare for folkesundheden.

(8) Den sundhedsrisiko, der udgøres af de såkaldt lavpatogene aviær influenza-virus, må på grundlag af den viden, vi ligger inde med i dag, vurderes at være mindre end risikoen ved højpatogene aviær influenza-virus, som opstår ved mutation af bestemte lavpatogene virus.

(9) Fællesskabslovgivningen om bekæmpelse af aviær influenza bør gøre det muligt for medlemsstaterne at vedtage sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger, der står i forhold til målene, på en fleksibel måde, sådan at der tages hensyn til de forskellige risikoniveauer, de respektive virusstammer repræsenterer, samt de pågældende foranstaltningers sandsynlige sociale og økonomiske virkninger for landbrugssektoren og andre berørte sektorer, samtidig med at det sikres, at det er de optimale foranstaltninger, der træffes i hvert enkelt sygdomsscenario.

(10) Med henblik på at forudse og undgå de folkesundhedsproblemer, der kan opstå som følge af aviær influenza, bør der tilstræbes en effektiv kommunikation og et tæt samarbejde mellem medlemsstaternes veterinær- og sundhedstjenester, således at de kompetente myndigheder også kan træffe de foranstaltninger til beskyttelse af menneskers sundhed, der måtte være nødvendige.

(11) I lyset af den evne, lavpatogene aviær influenza-virus har til at mutere til højpatogene aviær influenza-virus, bør det sikres, at infektion hos fjerkræ påvises på et tidligt tidspunkt, så der hurtigt kan gribes ind, og at der vedtages passende foranstaltninger, herunder indførelse af et system for aktiv overvågning, som skal gennemføres af medlemsstaterne. Denne overvågning bør gennemføres i overensstemmelse med overordnede retningslinjer, som bør vedtages på grundlag af ny viden og udviklingen i øvrigt på dette område.

(12) Enhver mistanke om aviær influenza-infektion, der opstår på grundlag af kliniske test eller laboratorieundersøgelser, og ethvert andet forhold, der giver anledning til mistanke om infektion, bør øjeblikkelig afstedkomme officielle undersøgelser, der gør det muligt hurtigt og effektivt at træffe de fornødne foranstaltninger. Disse foranstaltninger bør, så snart infektionen er bekræftet, intensiveres og udvides til at omfatte tømning af de inficerede bedrifter og infektionsudsatte bedrifter.

(13) Ved påvisning af infektion med et lavpatogent aviær influenza-virus eller serologiske symptomer på infektion kan der, såfremt forekomsten af virusset ikke kan bekræftes med virusisolationstest, gennemføres andre bekæmpelsesforanstaltninger end dem, der finder anvendelse ved påvisning af højpatogene aviær influenza-virus, under hensyntagen til de forskellige risikoniveauer, de to former repræsenterer.

(14) Sygdomsbekæmpelsesforanstaltningerne og navnlig oprettelsen af spærrezoner bør desuden tilpasses fjerkræbesætningstætheden og andre risikofaktorer i det område, hvor infektionen er påvist.

(15) I tilfælde af et udbrud er det også nødvendigt at forhindre yderligere spredning af infektionen ved nøje at overvåge og begrænse flytninger af fjerkræ samt anvendelsen af potentielt kontaminerede produkter, stramme biosikkerhedsforanstaltningerne på alle trin i fjerkræproduktionen, rengøre og desinficere de inficerede steder, oprette beskyttelses- og overvågningszoner omkring udbrudsstedet og om nødvendigt vaccinere.

(16) Fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af højpatogen aviær influenza bør tage udgangspunkt i tømning for de inficerede flokke i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen om dyrevelfærd.

(17) Vaccination mod aviær influenza kan være et virkningsfuldt supplement til andre sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger og et effektivt middel til at undgå masseaflivning og -destruktion af fjerkræ og andre fugle. Ifølge den aktuelle viden kan vaccination være en nyttig foranstaltning ikke blot i krisesituationer, men også som et sygdomsforebyggende redskab i situationer med højere risiko for spredning af aviær influenza-virus fra vildtlevende dyr eller andre kilder. Der bør af samme grund fastsættes bestemmelser for såvel nødvaccination som forebyggende vaccination.

(18) Selv om vaccineret fjerkræ er beskyttet mod de kliniske sygdomstegn, kan det godt blive inficeret og derved medvirke til yderligere spredning af infektionen. Vaccination må derfor ledsages af passende overvågningsforanstaltninger og restriktioner fastlagt på fællesskabsniveau. Vaccinationsstrategien bør således omfatte muligheden for at differentiere mellem inficerede og vaccinerede dyr. Produkter af vaccineret fjerkræ, herunder kød og konsumæg, bør så markedsføres i overensstemmelse med de relevante fællesskabsbestemmelser, herunder dette direktiv.

(19) Fællesskabet og medlemsstaterne bør også have mulighed for at opbygge beredskabslagre af vacciner mod aviær influenza, som kan anvendes til fjerkræ og andre fugle i en krisesituation.

(20) Der bør fastsættes bestemmelser, som sikrer, at der anvendes harmoniserede procedurer og metoder til diagnosticering af aviær influenza, herunder brug af et EF-referencelaboratorium og referencelaboratorier i medlemsstaterne.

(21) Der bør fastsættes bestemmelser, som sikrer, at medlemsstaterne træffer de fornødne forberedelser til effektivt at kunne håndtere krisesituationer, der opstår som følge af et eller flere udbrud af aviær influenza, idet der først og fremmest udarbejdes beredskabsplaner og oprettes centre for sygdomsbekæmpelse. I disse beredskabsplaner bør der tages hensyn til de sundhedsrisici, aviær influenza udgør for personer, der arbejder med fjerkræ, og andre udsatte personer.

(22) Påvisning af aviær influenza i en karantænefacilitet eller et karantænecenter i forbindelse med import, jf. Kommissionens beslutning 2000/666/EF af 16. oktober 2000 om dyresundhedsmæssige betingelser og udstedelse af sundhedscertifikat ved indførsel af fugle, bortset fra fjerkræ, samt karantænebetingelser[7], bør indberettes til Kommissionen. Anmeldelse som fastsat i Rådets direktiv 82/894/EØF af 21. december 1982 om anmeldelse af dyresygdomme inden for Fællesskabet[8] i tilfælde af udbrud i medlemsstaterne ville til gengæld ikke være hensigtsmæssig.

(23) Rengøring og desinfektion bør være en integrerende del af Fællesskabets politik til bekæmpelse af aviær influenza. Desinfektionsmidler bør anvendes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/8/EF af 16. februar 1998 om markedsføring af biocidholdige produkter[9].

(24) Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1774/2002 af 3. oktober 2002 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum[10], er der fastsat bestemmelser for indsamling, transport, opbevaring, håndtering, forarbejdning og anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter, herunder dyr, der aflives for at udrydde en epizooti, for at undgå, at sådanne produkter kan udgøre en risiko for dyrs eller menneskers sundhed. Nævnte forordning og gennemførelsesbestemmelserne hertil udgør en overordnet ramme for bortskaffelse af døde dyr. Det er nødvendigt at sørge for, at der efter udvalgsprocedurer vedtages de fornødne specifikke supplerende eller alternative foranstaltninger med henblik på at underbygge allerede eksisterende foranstaltninger til bekæmpelse af aviær influenza.

(25) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer[11] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne[12] kan under visse særlige omstændigheder anvendes på æg med oprindelse i bedrifter, hvor der holdes fjerkræ, som mistænkes for at være inficeret med aviær influenza.

(26) Medlemsstaterne bør fastsætte bestemmelser om de sanktioner, der skal anvendes ved overtrædelse af bestemmelserne i dette direktiv, og sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning.

(27) Der bør fastsættes bestemmelser, som gør det muligt om nødvendigt omgående at ændre i bilagene til dette direktiv i overensstemmelse med udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden.

(28) Da det er umuligt at forudsige, hvordan influenzavirus udvikler sig, er det ligeledes nødvendigt at sikre, at der findes en hasteprocedure, som gør det muligt hurtigt at vedtage supplerende eller mere målrettede fællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af en hvilken som helst infektion hos fjerkræ, andre fugle eller andre dyr forårsaget af en hvilken som helst aviær influenza-virus, der udgør en alvorlig fare for dyrs eller menneskers sundhed, hvor sådanne foranstaltninger er påkrævede.

(29) Dette direktiv indeholder de minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, der skal gennemføres i tilfælde af udbrud af aviær influenza hos fjerkræ og andre fugle. Det står dog medlemsstaterne frit at træffe mere vidtgående administrative og sundhedsmæssige foranstaltninger på det område, der er omfattet af dette direktiv. Det fastsættes ligeledes i direktivet, at medlemsstaternes myndigheder kan iværksætte foranstaltninger, som står i forhold til de sundhedsrisici, der gør sig gældende i forskellige sygdomssituationer.

(30) Med henblik på opfyldelsen af den grundlæggende målsætning at sikre udviklingen af fjerkræsektoren og bidrage til beskyttelsen af dyresundheden er det nødvendigt og hensigtsmæssigt i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet at fastsætte bestemmelser om særlige foranstaltninger og minimumsforanstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af aviær influenza. I overensstemmelse med traktatens artikel 5 går dette direktiv ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

(31) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i henhold til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[13].

(32) Af hensyn til klarheden og overskueligheden i fællesskabslovgivningen bør direktiv 92/40/EØF ophæves og erstattes af nærværende direktiv -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

KAPITEL 1

FORMÅL, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1 Formål og anvendelsesområde

1. Ved dette direktiv fastsættes:

a) forebyggende foranstaltninger, som skal sikre overvågning og tidlig påvisning af aviær influenza samt øge de kompetente myndigheders og landbrugets årvågenhed og beredskab over for de risici, denne sygdom er forbundet med

b) minimumsbekæmpelsesforanstaltninger, som skal gennemføres i tilfælde af et udbrud af aviær influenza hos fjerkræ og andre fugle og eventuel spredning af aviær influenza-virus til pattedyr

c) andre foranstaltninger, som skal gennemføres, hvis der konstateres alvorlig fare for dyrs eller menneskers sundhed i forbindelse med infektion hos fugle eller pattedyr forårsaget af influenzavirus af aviær oprindelse, og som skal forhindre, at infektionen overføres til mennesker fra disse dyr.

2. Det står medlemsstaterne frit at træffe mere vidtgående foranstaltninger på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 2 Definition af aviær influenza, højpatogen aviær influenza og lavpatogen aviær influenza

I dette direktiv forstås ved:

1. "aviær influenza": infektion hos fjerkræ eller andre fugle forårsaget af influenza A-virus:

a) af subtype H5 eller H7 eller

b) med et intravenøst patogenicitetsindeks hos seks uger gamle kyllinger på over 1,2

2. "højpatogen aviær influenza (HPAI)": infektion hos fjerkræ eller andre fugle forårsaget af:

a) aviær influenza-virus af subtype H5 eller H7 med en genotypefrekvens kodende for flere basiske aminosyrer på hæmagglutininets kløvningssted, svarende til, hvad der er konstateret for andre HPAI-virus, og som lader slutte, at hæmagglutininet kan kløves af proteaser, der forekommer ubikvitært i værten, eller

b) aviær influenza-virus med et intravenøst patogenicitetsindeks hos seks uger gamle kyllinger på over 1,2

3. "lavpatogen aviær influenza (LPAI)": infektion hos fjerkræ eller andre fugle forårsaget af aviær influenza-virus af subtype H5 og H7, som ikke er omfattet af definitionen i nr. 2.

Artikel 3 Andre definitioner

I dette direktiv forstås ved:

1. "fjerkræ": alle fugle, der opdrættes eller holdes i fangenskab med henblik på produktion af kød, rugeæg og konsumæg, produktion af andre handelsvarer, genopbygning af vildtbestande eller avl af disse kategorier af fugle

2. "vild fugl": fritlevende fugl, der ikke holdes på en bedrift som defineret i nr. 5

3. "andre fugle": andre fugle end fjerkræ, som holdes i fangenskab med henblik på skuer, konkurrencer og udstillinger, herunder prydfugle og brevduer, eller ethvert andet end de i nr. 1 nævnte formål

4. "officielt registrerede sjældne arter af fjerkræ eller andre fugle": fjerkræ eller andre fugle, som den kompetente myndighed officielt har anerkendt som sådanne i deres beredskabsplan, jf. artikel 63

5. "bedrift": en landbrugsvirksomhed eller anden virksomhed, herunder rugerier, cirkusser, zoologiske haver, fuglehandler, fuglemarkeder og volierer, hvor der permanent eller midlertidigt opdrættes eller holdes fjerkræ eller andre fugle, bortset fra:

a) slagterier, transportmidler, karantænefaciliteter og karantænecentre, grænsekontrolsteder og laboratorier

b) boligarealer til mennesker i sådanne virksomheder, jf. artikel 11, stk. 9, andet afsnit, artikel 19, litra e), artikel 30, litra f), artikel 39, stk. 5, litra g), og artikel 44, stk. 1, litra h), medmindre fjerkræ eller andre fugle permanent holdes der

6. "erhvervsdrivende fjerkræbedrift": en bedrift, hvor der holdes fjerkræ i erhvervsmæssigt øjemed

7. "ikke-erhvervsdrivende bedrift/bedrift med selskabsdyr": en bedrift, hvor fjerkræ eller andre fugle holdes af deres ejere:

a) til eget forbrug af fjerkræet/de andre fugle eller af produkter heraf eller

b) som selskabsdyr

8. "fjerkræsegment" eller "segment af andre fugle": en eller flere bedrifter med fjerkræ eller andre fugle tilhørende det samme biosikkerhedsforvaltningssystem og med en delpopulation af fjerkræ eller andre fugle med en særlig sundhedsstatus med hensyn til aviær influenza, som er omfattet af passende overvågnings-, kontrol- og biosikkerhedsforanstaltninger

9. "flok": alt fjerkræ eller alle andre fugle i en enkelt produktionsenhed

10. "produktionsenhed": en enhed på en bedrift, som ifølge embedsdyrlægens vurdering er fuldstændig uafhængig af alle andre enheder på samme bedrift for så vidt angår enhedens placering og den daglige pasning af fjerkræet eller de andre fugle, der holdes der

11. "æglægningsklart fjerkræ": fjerkræ i fasen inden æglægningsstadiet

12. "rugeæg": æg lagt af fjerkræ og bestemt til udrugning

13. "daggamle kyllinger": alt fjerkræ på under 72 timer, som endnu ikke er blevet fodret; moskusænder (Cairina moschata) eller krydsninger heraf må dog gerne fodres

14. "diagnosticeringsmanual": den i artikel 51, stk. 1, omhandlede diagnosticeringsmanual

15. "inficeret fjerkræ" og "andre inficerede fugle": fjerkræ eller andre fugle:

a) hos hvilket/hvilke forekomst af aviær influenza er blevet bekræftet i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen, eller

b) hos hvilket/hvilke der ved et eller flere efterfølgende udbrud af aviær influenza er konstateret kliniske tegn, post mortem-læsioner eller reaktioner på laboratorieundersøgelser udført på laboratorier godkendt i henhold til artikel 51, stk. 3, første afsnit (herefter "godkendte laboratorier"), som i henhold til diagnosticeringsmanualen kan tilskrives aviær influenza

16. "fjerkræ eller andre fugle, der mistænkes for at være inficeret": fjerkræ eller andre fugle, der udviser kliniske tegn eller post mortem-læsioner eller reaktioner på laboratorieundersøgelser af en sådan art, at forekomsten af aviær influenza ikke kan udelukkes

17. "inkubationstid": en periode på højst 21 dage mellem det formodede infektionstidspunkt og det tidspunkt, hvor der viser sig kliniske tegn på aviær influenza

18. "ejer": en fysisk eller juridisk person, der ejer, holder eller på anden måde har ansvaret for fjerkræ eller andre fugle mod eller uden vederlag

19. "kompetent myndighed": en medlemsstats myndighed, der er ansvarlig for at foretage veterinærkontrol eller administrative indgreb i henhold til dette direktiv, eller en anden myndighed, som har fået delegeret denne beføjelse

20. "veterinærkontrol": fysisk kontrol af og/eller administrative formaliteter, som varetages af den kompetente myndighed

21. "embedsdyrlæge": dyrlæge udpeget af den kompetente myndighed

22. "offentlig overvågning": nøje tilsyn fra den kompetente myndigheds side med situationen et givet sted med hensyn til aviær influenza, som kan give anledning til, at myndigheden iværksætter videre undersøgelser

23. "offentligt tilsyn": foranstaltninger, som den kompetente myndighed træffer for at kontrollere og verificere, at en person følger eller har fulgt de instrukser vedrørende aviær influenza, som den pågældende har fået fra den kompetente myndighed

24. "aflivning": en proces, bortset fra slagtning, der resulterer i et dyrs eller en fugls død

25. "slagtning": en proces, der resulterer i et dyrs eller en fugls død ved afblødning

26. "bortskaffelse": indsamling, transport, opbevaring, håndtering, forarbejdning og anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter i henhold til:

a) forordning (EF) nr. 1774/2002 eller

b) de nærmere bestemmelser i artikel 64, stk. 1, i dette direktiv

27. "EF-vaccinebank": egnet sted, der i henhold til artikel 59, stk. 1, i dette direktiv er udpeget til opbevaring af EF-beredskabslagre af aviær influenza-vacciner godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF[14] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004[15]

28. "kontaktbedrift": bedrift, hvorpå aviær influenza kan være blevet slæbt ind på grund af bedriftens beliggenhed eller via personer, fjerkræ eller andre fugle, køretøjer eller andet

29. "mistanke om udbrud": en bedrift med fjerkræ eller andre fugle, som den kompetente myndighed har under mistanke for forekomst af aviær influenza

30. "udbrud": en bedrift, hvor den kompetente myndighed har bekræftet forekomst af aviær influenza

31. "primærudbrud": et udbrud, som ikke har epidemiologisk forbindelse med tidligere udbrud i samme region i en medlemsstat som defineret i artikel 2 i Rådets direktiv 64/432/EØF[16], eller det første udbrud i en anden region i samme medlemsstat

32. "differentiering mellem inficerede og vaccinerede dyr ( differentiating infected from vaccinated animal (DIVA-strategi))": vaccinationsstrategi, der gør det muligt at differentiere mellem vaccinerede/inficerede og vaccinerede/ikke-inficerede dyr ved hjælp af en diagnostisk test, som kan påvise antistoffer mod den naturligt forekommende virus, og brug af ikke-vaccinerede kontroldyr

33. "tømning": fjernelse af alt fjerkræ eller alle andre fugle fra en bedrift, et fjerkræsegment/segment af andre fugle eller en produktionsenhed

34. "pattedyr": dyr af klassen Mammalia

35. "kroppe": fjerkræ eller andre fugle, der er selvdøde eller er blevet aflivet.

KAPITEL II

OVERVÅGNING, ANMELDELSE OG EPIDEMIOLOGISKE UNDERSØGELSER

Artikel 4 Årlige overvågningsprogrammer

1. Medlemsstaterne påser, at der hvert år fastlægges overvågningsprogrammer, som opfylder kravene i bilag I og har til formål at:

a) påvise infektioner med aviær influenza-virus af subtype H5 og H7 hos forskellige fjerkræarter

b) udbygge den eksisterende viden om den trussel, vildtlevende dyr udgør i forbindelse med influenzavirus af aviær oprindelse hos fugle.

2. Medlemsstaterne forelægger de årlige overvågningsprogrammer for Kommissionen til godkendelse senest den 15. juni 2007 og derefter senest den 15. juni hvert år efter proceduren i artikel 65, stk. 2.

3. Medlemsstaterne aflægger hvert år rapport for Kommissionen om gennemførelsen af de årlige overvågningsprogrammer senest den 15. marts i året efter gennemførelsesåret.

Artikel 5 Indberetning og anmeldelser

1. Medlemsstaterne påser, at ethvert tilfælde af infektion hos fjerkræ eller andre fugle eller mistanke om infektion hos fjerkræ eller andre fugle omgående indberettes til den kompetente myndighed.

2. Ud over at opfylde kravene i fællesskabslovgivningen om anmeldelse af udbrud af dyresygdomme anmelder medlemsstaterne følgende til Kommissionen i overensstemmelse med bilag II:

a) alle positive fund, som bekræftes af den kompetente myndighed, af aviær influenza på slagterier, i transportmidler, på grænsekontrolsteder og andre steder ved Fællesskabets grænser samt i karantænefaciliteter eller karantænecentre, der drives i henhold til fællesskabslovgivningen om indførsel af fjerkræ og andre fugle

b) resultaterne af offentlig overvågning med hensyn til aviær influenza hos fjerkræ, andre fugle eller andre dyr, herunder positive fund hos vilde fugle

c) infektion hos fjerkræ, andre fugle eller andre dyr forårsaget af andre end de i artikel 2, stk. 1, omtalte influenzavirus af aviær oprindelse, som kan udgøre en alvorlig fare for dyrs eller menneskers sundhed.

Artikel 6 Epidemiologiske undersøgelser

1. Medlemsstaterne påser, at der gennemføres epidemiologiske undersøgelser på grundlag af spørgeskemaer udarbejdet inden for rammerne af de i artikel 63 omhandlede beredskabsplaner.

2. Den epidemiologiske undersøgelse skal omfatte:

a) undersøgelse af, hvor længe aviær influenza kan have forekommet på bedriften eller i andre faciliteter eller transportmidler

b) efterforskning af, hvorfra aviær influenza på bedriften, på slagteriet eller i transportmidlet kan stamme

c) identificering af eventuelle kontaktbedrifter

d) klarlæggelse af flytninger af fjerkræ eller andre fugle, personer, køretøjer eller andre materialer eller stoffer, der kan have været årsag til spredning af aviær influenza-virus.

3. Den kompetente myndighed tager hensyn til den epidemiologiske undersøgelse, når den:

a) beslutter, hvorvidt supplerende sygdomsbekæmpelsesforanstaltninger som fastlagt i dette direktiv er påkrævede

b) dispenserer i henhold til dette direktiv.

4. Viser den epidemiologiske undersøgelse, at aviær influenza kan være blevet spredt fra eller til andre medlemsstater, informeres Kommissionen og de øvrige berørte medlemsstater omgående om resultaterne af den gennemførte undersøgelse.

KAPITEL III

FORANSTALTNINGER VED MISTANKE OM UDBRUD

Artikel 7 Foranstaltninger på bedriftsniveau

1. Ved mistanke om udbrud iværksætter den kompetente myndighed omgående en undersøgelse med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten af aviær influenza og sætter bedriften under offentlig overvågning. Den kompetente myndighed påser ligeledes, at de i stk. 2 og 3 fastsatte foranstaltninger gennemføres.

2. Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres for bedriften:

a) Der foretages en optælling af eller eventuelt et skøn over antallet af fjerkræ og andre fugle samt alle husdyr af pattedyrklassen opdelt efter de relevante kategorier.

b) Der udarbejdes en liste opdelt efter de relevante kategorier over det omtrentlige antal fjerkræ og andre fugle samt alle husdyr af pattedyrklassen, der allerede er syge eller døde eller potentielt vil blive inficeret på bedriften; denne liste ajourføres dagligt, så længe mistanken om udbrud foreligger, i overensstemmelse med antallet af æg, der udklækkes, og dyr, der dør, og forevises efter anmodning for den kompetente myndighed.

c) Fjerkræ og andre fugle holdes i deres stalde eller lukkes inde andetsteds, hvor de kan isoleres, så de ikke kommer i kontakt med andet fjerkræ, andre fugle eller vilde fugle.

d) Flytning af fjerkræ og andre fugle til og fra bedriften forbydes.

e) Det forbydes at flytte kroppe, kød, herunder slagteaffald, af fjerkræ eller andre fugle (herefter "kød"), foder, redskaber, materialer, affald, gødning/gødningsklatter fra fjerkræ eller andre fugle (herefter "gødning"), brugt strøelse eller andet, der kan tænkes at ville overføre aviær influenza, fra bedriften uden tilladelse fra den kompetente myndighed.

f) Flytning af æg fra bedriften forbydes bortset fra flytning af æg, herunder rugeæg, der efter tilladelse fra den kompetente myndighed sendes direkte til en virksomhed, der fremstiller ægprodukter, jf. afsnit X, kapitel II, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004, og håndteres og behandles i overensstemmelse med kapitel IX i bilag II til forordning (EF) nr. 852/2004; sådanne tilladelser gives af den kompetente myndighed på de betingelser, der er fastsat i bilag III til dette direktiv.

g) Flytning af personer, husdyr af pattedyrklassen, køretøjer og udstyr til eller fra bedriften må kun ske på de betingelser, der fastsættes af den kompetente myndighed, og med dennes tilladelse.

h) Der anvendes passende desinfektionsmidler ved ind- og udgangene til de bygninger, hvori der holdes fjerkræ og andre fugle, og ved bedriftens ind- og udgange i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.

3. Den kompetente myndighed påser, at der gennemføres en epidemiologisk undersøgelse i overensstemmelse med artikel 6 (herefter "den epidemiologiske undersøgelse").

Artikel 8 Dispensation fra visse af foranstaltningerne på bedriftsniveau

Den kompetente myndighed kan på grundlag af en risikovurdering og under hensyntagen til de trufne forholdsregler samt bestemmelsesstedet for de fugle og produkter, der skal flyttes, dispensere fra de i artikel 7, stk. 2, litra c) til f), fastsatte foranstaltninger.

Artikel 9 Varigheden af foranstaltningerne på bedriftsniveau

De foranstaltninger, der i henhold til artikel 7 skal gennemføres for bedrifter ved mistanke om udbrud, fortsættes, indtil den kompetente myndighed har udelukket forekomsten af aviær influenza.

Artikel 10 Supplerende foranstaltninger på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse

1. Den kompetente myndighed kan på grundlag af de foreløbige resultater af den epidemiologiske undersøgelse iværksætte de i stk. 2, 3 og 4 fastsatte foranstaltninger, navnlig hvis bedriften ligger i et område med en høj fjerkræbesætningstæthed.

2. Der kan indføres midlertidige restriktioner for flytninger af fjerkræ, andre fugle og æg samt flytning af køretøjer med tilknytning til fjerkræsektoren i et større område eller i hele medlemsstaten.

Sådanne restriktioner kan udvides til også at omfatte flytninger af husdyr af pattedyrklassen, men må højst gælde i 72 timer, medmindre ganske særlige omstændigheder kan begrunde en forlængelse.

3. De i artikel 11 fastsatte foranstaltninger kan anvendes på bedriften.

Hvis forholdene tillader det, kan anvendelsen af disse foranstaltninger dog begrænses til kun at omfatte det fjerkræ, der mistænkes for at være inficeret, og dettes respektive produktionsenheder.

Der udtages prøver af fjerkræet/de andre fugle ved aflivningen med henblik på at bekræfte eller udelukke mistanken om udbrud i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

4. Der kan oprettes en midlertidig kontrolzone omkring den pågældende bedrift, og nogle af eller alle de i artikel 7, stk. 2, fastsatte foranstaltninger iværksættes i det fornødne omfang for bedrifterne i denne zone.

KAPITEL IV

FORANSTALTNINGER I TILFÆLDE AF UDBRUD AF HØJPATOGEN AVIÆR INFLUENZA (HPAI)

AFSNIT 1 FORANSTALTNINGER PÅ BEDRIFTSNIVEAU

ARTIKEL 11 Foranstaltninger fra den kompetente myndigheds side

1. I tilfælde af udbrud af HPAI påser den kompetente myndighed, at de i artikel 7, stk. 2 og 3, samt i nærværende artikel, stk. 2-10, fastsatte foranstaltninger gennemføres.

2. Alt fjerkræ og alle andre fugle af de arter, hos hvilke forekomsten af HPAI er blevet bekræftet på bedriften, aflives omgående under offentligt tilsyn. Aflivningen skal foregå på en sådan måde, at der ikke er risiko for spredning af aviær influenza, navnlig under transport og aflivning, og i overensstemmelse med Rådets direktiv 93/119/EF[17].

Aflivningen kan på grundlag af en vurdering af risikoen for yderligere spredning af aviær influenza udvides til også at omfatte andre fuglearter på bedriften.

3. Fjerkræ og andre fugle, der er selvdøde eller er blevet aflivet, samt ruge- og konsumæg på bedriften bortskaffes under offentligt tilsyn.

4. Fjerkræ, som allerede er udklækket af æg indsamlet på bedriften i tidsrummet mellem det formodede tidspunkt for indslæbning af HPAI på bedriften og tidspunktet for gennemførelsen af de i artikel 7, stk. 2, fastsatte foranstaltninger, sættes under offentligt tilsyn, og der gennemføres undersøgelser i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

5. Så vidt muligt spores og bortskaffes kød af fjerkræ slagtet i samt ruge- og konsumæg indsamlet på bedriften i tidsrummet mellem det formodede tidspunkt for indslæbning af HPAI på bedriften og tidspunktet for gennemførelsen af de i artikel 7, stk. 2, fastsatte foranstaltninger under offentligt tilsyn.

Den kompetente myndighed kan dog give tilladelse til, at konsumæg sendes direkte til en virksomhed, der fremstiller ægprodukter, jf. afsnit X, kapitel II, i bilag III til forordning (EF) nr. 853/2004, og håndteres og behandles i overensstemmelse med kapitel XI i bilag II til forordning (EF) nr. 852/2004. Sådanne tilladelser gives af den kompetente myndighed på de betingelser, der er fastsat i bilag III til dette direktiv.

6. Potentielt kontaminerede stoffer og affald, såsom fjerkræfoder (herefter "foder"), destrueres eller underkastes en behandling, der sikrer, at aviær influenza-virusset tilintetgøres, i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser.

7. Potentielt kontamineret gødning, gylle og strøelse behandles i henhold til artikel 49.

8. Når kroppene er bortskaffet, rengøres, desinficeres eller behandles de bygninger, hvori dyrene har været holdt, potentielt kontamineret udstyr samt køretøjer, der har været anvendt til transport af fjerkræet eller de andre fugle samt kroppe, kød, foder, gødning, gylle og strøelse, og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer i henhold til artikel 49.

9. Andre tamfugle eller husdyr af pattedyrklassen må ikke komme ind på eller forlade bedriften uden den kompetente myndigheds tilladelse.

Denne bestemmelse gælder ikke for husdyr af pattedyrklassen, der kun har adgang til boligarealer til mennesker.

10. I tilfælde af et primærudbrud anvendes laboratorieproceduren i henhold til diagnosticeringsmanualen på virusisolatet for at identificere den genetiske subtype.

Virusisolatet indsendes hurtigst muligt til EF-referencelaboratoriet som omhandlet i artikel 52, stk. 1.

Artikel 12 Dispensation fra visse af foranstaltningerne på bedriftsniveau

1. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere bestemmelser for dispensering i henhold til artikel 13 og 14, herunder alternative hensigtsmæssige foranstaltninger og betingelser.

2. Medlemsstaterne underretter omgående Kommissionen om enhver dispensation givet i henhold til artikel 13, stk. 1, og artikel 14.

3. Hvor der er givet dispensation i henhold til artikel 13, stk. 1, og artikel 14, vurderer Kommissionen situationen sammen med den berørte medlemsstat, hvilket skal ske omgående, og i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed (herefter "komitéen"), hvilket skal ske hurtigst muligt.

4. Under hensyntagen til eventuelle dispensationer givet i henhold til artikel 13, stk. 1, og artikel 14 kan der vedtages foranstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Artikel 13 Dispensation for visse bedrifter

1. Den kompetente myndighed kan dispensere fra de i artikel 11, stk. 2, første afsnit, fastsatte foranstaltninger i tilfælde af et udbrud af HPAI i en ikke-erhvervsdrivende bedrift/bedrift med selskabsdyr, et cirkus, en zoologisk have, en fuglehandel, en dyrepark eller et indhegnet område, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle til videnskabelige formål eller med henblik på bevarelse af truede arter eller af officielt registrerede sjældne racer af fjerkræ eller andre fugle, forudsat at sådanne dispensationer ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen og Fællesskabets grundlæggende interesser i fare.

2. Hvor der dispenseres i henhold til stk. 1, påser den kompetente myndighed, at det fjerkræ og de andre fugle, der er omfattet af dispensationen:

a) holdes fuldstændig isoleret fra andet fjerkræ og andre fugle samt, hvor det er relevant, fra vilde fugle

b) underkastes yderligere overvågning og test i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen, indtil laboratorieundersøgelserne viser, at det/de ikke længere udgør en væsentlig risiko for yderligere spredning af HPAI, og

c) ikke flyttes fra oprindelsesbedriften, undtagen med henblik på slagtning eller flytning til en anden bedrift:

i) i samme medlemsstat i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser

ii) i en anden medlemsstat, hvis bestemmelsesmedlemsstaten har givet sit samtykke hertil.

Afsnit 2Foranstaltninger vedrørende individuelle produktionsenheder og kontaktbedrifter

ARTIKEL 14 Foranstaltninger i tilfælde af udbrud af HPAI i individuelle produktionsenheder

I tilfælde af udbrud af HPAI på en bedrift bestående af to eller flere individuelle produktionsenheder kan den kompetente myndighed for produktionsenheder med sundt fjerkræ dispensere fra de i artikel 11, stk. 2, første afsnit, fastsatte foranstaltninger, forudsat at sådanne dispensationer ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen og Fællesskabets grundlæggende interesser i fare.

Sådanne dispensationer for to eller flere individuelle produktionsenheder gives kun, hvis embedsdyrlægen under hensyntagen til struktur, størrelse, drift, staldtype, fodringssystem, vandkilde, udstyr, personale og besøgende på stedet finder det godtgjort, at disse enheder er fuldstændig uafhængige af andre produktionsenheder for så vidt angår deres placering og den daglige pasning af det fjerkræ, der holdes der.

Artikel 15 Foranstaltninger vedrørende kontaktbedrifter

1. Den kompetente myndighed afgør på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse, hvorvidt en bedrift skal betragtes som kontaktbedrift.

Den kompetente myndighed påser, at de i artikel 7, stk. 2, fastsatte foranstaltninger gennemføres for kontaktbedrifter, indtil forekomsten af HPAI er blevet udelukket i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

2. Den kompetente myndighed iværksætter på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse de i artikel 11 fastsatte foranstaltninger for kontaktbedrifter, navnlig hvis bedrifterne ligger i et område med en høj fjerkræbesætningstæthed.

Bilag IV indeholder de hovedkriterier, der skal tages i betragtning ved beslutninger om gennemførelse af de i artikel 11 fastsatte foranstaltninger på kontaktbedrifter.

3. Den kompetente myndighed påser, at der udtages prøver af fjerkræet, når dette aflives, med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten af HPAI-virus på de pågældende kontaktbedrifter i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

Afsnit 3Beskyttelses- og overvågningszoner samt supplerende spærrezoner

ARTIKEL 16 Oprettelse af beskyttelses- og overvågningszoner samt supplerende spærrezoner i tilfælde af udbrud af HPAI

1. Umiddelbart efter et udbrud af HPAI opretter den kompetente myndighed:

a) en beskyttelseszone med en radius på mindst tre kilometer omkring bedriften

b) en overvågningszone med en radius på mindst ti kilometer omkring bedriften, beskyttelseszonen iberegnet.

2. Ved oprettelsen af beskyttelses- og overvågningszoner i henhold til stk. 1 tager den kompetente myndighed som et minimum hensyn til følgende faktorer:

a) den epidemiologiske undersøgelse

b) de geografiske forhold, særlig naturlige grænser

c) andre bedrifters beliggenhed og nærhed

d) flytning af og handel med fjerkræ og andre fugle og adgangen til slagterier

e) de faciliteter og det personale, der er til rådighed til at kontrollere eventuelle flytninger af fjerkræ og andre fugle, kroppe, gødning og ny eller brugt strøelse inden for beskyttelses- og overvågningszonerne, navnlig hvis det fjerkræ eller de andre fugle, der skal aflives og bortskaffes, skal flyttes fra oprindelsesbedriften.

3. Den kompetente myndighed kan, under hensyntagen til de i stk. 2 omhandlede faktorer, oprette supplerende spærrezoner omkring eller op til beskyttelses- og overvågningszoner.

4. Hvis en beskyttelseszone, en overvågningszone eller en supplerende spærrezone dækker områder i flere medlemsstater, samarbejder de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder om at oprette zonen.

Artikel 17 Foranstaltninger i beskyttelses- og overvågningszonerne

1. Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres i beskyttelses- og overvågningszoner:

a) Der etableres procedurer, som gør det muligt at spore flytninger af fjerkræ eller andre fugle, kød, æg, kroppe og foder.

b) Ejerne pålægges at forelægge alle relevante oplysninger vedrørende fjerkræet eller andre fugle og æg, der flyttes til eller fra bedriften, for den kompetente myndighed på dennes anmodning.

2. Den kompetente myndighed påser, at alle berørte personer er fuldt ud opmærksomme på de gældende restriktioner i beskyttelses- og overvågningszonerne.

Disse oplysninger kan gives i form af advarsler, via medierne, herunder presse og tv, og på enhver anden hensigtsmæssig måde.

Afsnit 4Foranstaltninger i beskyttelseszonen

ARTIKEL 18 Optælling, besøg af embedsdyrlægen og overvågning

Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres i beskyttelseszoner:

a) Der foretages hurtigst muligt en optælling af alle bedrifter.

b) En embedsdyrlæge aflægger senest syv dage efter oprettelsen af beskyttelseszonen besøg på alle bedrifter og foretager en klinisk undersøgelse af fjerkræet og de andre fugle og indsamler om nødvendigt prøver til laboratorieundersøgelser; der føres bog over disse besøg, og resultaterne af besøgene opbevares.

c) Der iværksættes omgående supplerende overvågning i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen for at klarlægge, om der er sket en yderligere spredning af aviær influenza på de bedrifter, der ligger i beskyttelseszonen.

Artikel 19 Foranstaltninger på bedriftsniveau

Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres på bedrifter i beskyttelseszoner:

a) Fjerkræ og andre fugle holdes i deres stalde eller lukkes inde andetsteds, hvor de kan isoleres, så de ikke kommer i kontakt med andet fjerkræ, andre fugle eller vilde fugle.

b) Kroppe bortskaffes.

c) Køretøjer og udstyr, der har været anvendt til transport af levende fjerkræ eller andre fugle samt kød, foder, gødning, gylle og strøelse, og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer rengøres, desinficeres eller behandles i henhold til artikel 49 hurtigst muligt efter kontaminering.

d) Alle køretøjer, som benyttes af personale eller andre personer, der skal ind på eller forlader bedrifter, og som kan formodes at være blevet kontamineret, rengøres, desinficeres eller behandles umiddelbart efter kontaminering i henhold til artikel 49.

e) Fjerkræ, andre fugle og andre husdyr må ikke komme ind på eller forlade en bedrift, hvor der holdes fjerkræ, uden den kompetente myndigheds tilladelse; denne bestemmelse gælder ikke for dyr, der kun har adgang til boligarealer til mennesker på en sådan bedrift, forudsat at enhver kontakt med fjerkræ eller andre fugle kan udelukkes.

f) Enhver stigning i morbiditeten eller mortaliteten og enhver væsentlig produktionsnedgang på bedrifter indberettes omgående til den kompetente myndighed, som gennemfører de relevante undersøgelser i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

g) Personer, der skal ind på eller forlader bedrifter, træffer relevante biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza.

h) Ejeren fører bog over alle personers besøg på bedriften for at lette sygdomsovervågning og -bekæmpelse, og oplysningerne forevises efter anmodning fra den kompetente myndighed.

Artikel 20 Forbud mod fjernelse eller spredning af brugt strøelse eller gødning fra bedrifter

Den kompetente myndighed påser, at fjernelse eller spredning af brugt strøelse eller gødning fra bedrifter i beskyttelseszoner uden myndighedens tilladelse forbydes.

Der kan dog gives tilladelse til, at gødning under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger flyttes fra en bedrift til et udpeget anlæg til behandling eller til midlertidig opbevaring med henblik på efterfølgende behandling med det formål at tilintetgøre eventuelle aviær influenza-virus, jf. forordning (EF) nr. 1774/2002 eller de nærmere bestemmelser i artikel 64, stk. 1.

Artikel 21 Skuer, markeder og anden sammenbringning samt genopbygning af vildtbestande

Den kompetente myndighed påser, at skuer, markeder, udstillinger og anden sammenbringning af fjerkræ eller andre fugle forbydes i beskyttelseszoner.

Den kompetente myndighed påser, at fjerkræ eller andre fugle til genopbygning af vildtbestande ikke sættes ud i beskyttelseszoner.

Artikel 22 Forbud mod flytning og transport af fjerkræ, andre fugle og æg

Den kompetente myndighed påser, at flytning og transport i beskyttelseszoner ad vej, bortset fra bedrifters private tilkørselsveje, eller med jernbane af fjerkræ og andre fugle, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger, ruge- og konsumæg og kroppe forbydes.

Forbuddet omfatter dog ikke transit gennem beskyttelseszonen ad vej eller med jernbane uden aflæsning eller ophold undervejs.

Artikel 23 Dispensation for direkte transport af fjerkræ til omgående slagtning

Uanset artikel 22 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af fjerkræ til omgående slagtning, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a) Embedsdyrlægen foretager en klinisk undersøgelse af fjerkræet på oprindelsesbedriften for at forhindre, at fjerkræ, hos hvilket der er påvist kliniske tegn på HPAI, sendes til slagtning.

b) Fjerkræet på oprindelsesbedriften er blevet underkastet de fornødne laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen med tilfredsstillende resultat.

c) Fjerkræet transporteres i køretøjer plomberet af den kompetente myndighed til et slagteri udpeget af den kompetente myndighed (herefter "det udpegede slagteri"), som ligger i beskyttelses- eller overvågningszonen eller i undtagelsestilfælde uden for disse zoner.

d) Den kompetente myndighed, der er ansvarlig for det udpegede slagteri, underrettes i forvejen om afsendelsen af fjerkræet, og samme myndighed underretter den kompetente myndighed, der er ansvarlig for afsendelsesstedet, om, at fjerkræet er ankommet til det udpegede slagteri.

e) På det udpegede slagteri holdes fjerkræet fra beskyttelseszonen adskilt fra andet fjerkræ og slagtes separat eller på andre tidspunkter end andet fjerkræ, helst ved arbejdsdagens slutning; den efterfølgende rengøring og desinfektion skal være afsluttet, før andet fjerkræ slagtes.

f) Embedsdyrlægen tager hensyn til eventuelle tegn på forekomst af aviær influenza ved undersøgelser på det udpegede slagteri før og efter slagtning.

g) Kødet bringes ikke i handelen i eller uden for Fællesskabet og forsynes med sundhedsmærket for fersk kød, som er omhandlet i bilag II til direktiv 2002/99/EF[18], medmindre andet fastsættes efter proceduren i artikel 65, stk. 3, i nærværende direktiv.

h) Kødet fremstilles, udskæres, transporteres og opbevares adskilt fra kød bestemt til handel i eller uden for Fællesskabet og bruges på en sådan måde, at det ikke kommer til at indgå i kødprodukter bestemt til handel i eller uden for Fællesskabet, medmindre:

i) det er blevet underkastet en behandling i henhold til bilag III til direktiv 2002/99/EF, eller

ii) andet fastsættes efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Artikel 24 Dispensation for direkte transport af daggamle kyllinger

1. Uanset artikel 22 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af daggamle kyllinger til en bedrift eller en stald på en bedrift, hvor der ikke forefindes andet fjerkræ, i samme medlemsstat, om muligt uden for beskyttelses- og overvågningszonerne, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a) De transporteres i køretøjer, der er plomberet af den kompetente myndighed.

b) Der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger under transporten og på bestemmelsesbedriften.

c) Bestemmelsesbedriften sættes under offentlig overvågning, når de daggamle kyllinger er ankommet.

2. Uanset artikel 22 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af daggamle kyllinger, som er udklækket af rugeæg med oprindelse i bedrifter uden for beskyttelses- og overvågningszoner, til en anden bedrift i samme medlemsstat, forudsat at afsendelsesrugeriet med sine logistiske systemer og hygiejniske forhold kan sikre, at æggene ikke har været i kontakt med andre rugeæg eller daggamle kyllinger, som har oprindelse i fjerkræflokke i sådanne zoner og derfor har en anden sundhedsstatus.

Artikel 25 Dispensation for direkte transport af æglægningsklart fjerkræ

Uanset artikel 22 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af æglægningsklart fjerkræ til en bedrift eller en stald på en bedrift, der ligger i beskyttelses- eller overvågningszonen, og hvor der ikke forefindes andet fjerkræ, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a) Embedsdyrlægen foretager en klinisk undersøgelse af fjerkræet og andre fugle på oprindelsesbedriften, navnlig af de individer, der skal flyttes.

b) Fjerkræet på oprindelsesbedriften er blevet underkastet de fornødne laboratorieundersøgelser i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen med tilfredsstillende resultat.

c) Det æglægningsklare fjerkræ transporteres i køretøjer, der er plomberet af den kompetente myndighed.

d) Bestemmelsesbedriften eller –stalden sættes under offentlig overvågning, når det æglægningsklare fjerkræ er ankommet.

Artikel 26 Dispensation for direkte transport af ruge- og konsumæg

1. Uanset artikel 22 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af rugeæg til et rugeri udpeget af den kompetente myndighed (herefter "det udpegede rugeri"), om muligt beliggende i beskyttelses- eller overvågningszonen, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:

a) Forældreflokkene, som rugeæggene kommer fra, er blevet undersøgt i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen med tilfredsstillende resultat.

b) Rugeæggene og emballagen desinficeres inden afsendelsen, og æggene kan tilbagespores.

c) Rugeæggene transporteres i køretøjer, der er plomberet af den kompetente myndighed.

d) Der træffes biosikkerhedsforanstaltninger på det udpegede rugeri i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.

2. Uanset artikel 22 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af konsumæg til et pakkeri udpeget af den kompetente myndighed (herefter "det udpegede pakkeri"), under forudsætning af at de pakkes i engangsemballage, og at alle de af den kompetente myndighed krævede biosikkerhedsforanstaltninger træffes.

Artikel 27 Dispensation for direkte transport af selvdødt fjerkræ eller andre selvdøde fugle

Uanset artikel 22 kan den kompetente myndighed give tilladelse til direkte transport af selvdødt fjerkræ eller andre selvdøde fugle, forudsat at det/de transporteres til bortskaffelse.

Artikel 28 Rengøring og desinfektion af transportmidler

1. Den kompetente myndighed påser, at køretøjer og udstyr, der anvendes til transport i henhold til artikel 23-27 eller til transport af kød, rengøres og desinficeres hurtigst muligt efter transporten i henhold til artikel 49.

2. Den kompetente myndighed påser, at der træffes biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre, at aviær influenza spredes med køretøjer, der ankommer til og forlader bedrifter i beskyttelseszonen, navnlig køretøjer, der transporterer foder.

Artikel 29 Foranstaltningernes varighed

1. De i dette afsnit fastsatte foranstaltninger opretholdes i mindst 21 dage efter, at det foreløbige rengørings- og desinfektionsarbejde på den inficerede bedrift er afsluttet i overensstemmelse med artikel 49, og indtil alt fjerkræ og alle andre fugle på bedrifterne i beskyttelseszonen er blevet underkastet laboratorieundersøgelser til påvisning af eventuel forekomst af aviær influenza i henhold til diagnosticeringsmanualen.

2. Når de i dette afsnit fastsatte foranstaltninger i henhold til stk. 1 ikke længere skal opretholdes, anvendes de i artikel 30 fastsatte foranstaltninger i den tidligere beskyttelseszone, indtil de i henhold til artikel 31 ikke længere skal opretholdes.

Afsnit 5Foranstaltninger i overvågningszonen

ARTIKEL 30 Foranstaltninger i overvågningszonen

Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres i overvågningszoner:

a) Der foretages hurtigst muligt en optælling af alle fjerkræbedrifter.

b) Flytning af fjerkræ, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger, rugeæg og konsumæg inden for overvågningszonen uden tilladelse fra den kompetente myndighed forbydes, idet myndigheden påser, at der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza; forbuddet omfatter ikke transit gennem overvågningszonen ad vej eller med jernbane uden aflæsning eller ophold undervejs.

c) Flytning af fjerkræ, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger samt ruge- og konsumæg til bedrifter, slagterier eller pakkerier, der ligger uden for overvågningszonen, forbydes; den kompetente myndighed kan dog give tilladelse til direkte transport af:

i) fjerkræ til slagtning til et udpeget slagteri med henblik på omgående slagtning, forudsat at kravet i artikel 23, litra a), er opfyldt

ii) æglægningsklart fjerkræ til en bedrift, hvor der ikke forefindes andet fjerkræ, i samme medlemsstat; denne bedrift sættes under offentlig overvågning, når det æglægningsklare fjerkræ er ankommet

iii) daggamle kyllinger:

- som transporteres til en bedrift eller en stald på en bedrift, hvor der ikke forefindes andet fjerkræ, i samme medlemsstat, forudsat at der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger og bedriften sættes under offentlig overvågning efter transporten, eller

- som er udklækket af rugeæg med oprindelse i fjerkræbedrifter uden for beskyttelses- og overvågningszoner, til en anden bedrift, forudsat at afsendelsesrugeriet med sine logistiske systemer og biosikkerhedsmæssige forhold kan sikre, at æggene ikke har været i kontakt med andre rugeæg eller daggamle kyllinger, som har oprindelse i fjerkræflokke i sådanne zoner og derfor har en anden sundhedsstatus

iv) rugeæg til et udpeget rugeri; æggene og emballagen desinficeres inden afsendelsen, og det sikres, at æggene kan tilbagespores

v) konsumæg til et udpeget pakkeri, under forudsætning af at de pakkes i engangsemballage under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.

d) Personer, der skal ind på eller forlader bedrifter i overvågningszonen, træffer relevante biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza.

e) Køretøjer og udstyr, der har været anvendt til transport af levende fjerkræ eller andre fugle samt kroppe, foder, gødning, gylle og strøelse, og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer rengøres og desinficeres i henhold til artikel 49 hurtigst muligt efter kontaminering.

f) Fjerkræ, andre fugle og andre husdyr må ikke komme ind på eller forlade en bedrift, hvor der holdes fjerkræ, uden den kompetente myndigheds tilladelse; denne bestemmelse gælder ikke for dyr, der kun har adgang til boligarealer til mennesker på en sådan bedrift, forudsat at enhver kontakt med fjerkræ eller andre fugle kan udelukkes.

g) Enhver stigning i morbiditeten eller mortaliteten og enhver væsentlig produktionsnedgang på bedrifter indberettes omgående til den kompetente myndighed, som gennemfører de relevante undersøgelser i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

h) Fjernelse eller spredning af brugt strøelse eller gødning uden den kompetente myndigheds tilladelse forbydes; der kan dog gives tilladelse til, at gødning under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger flyttes fra en bedrift i overvågningszonen til et udpeget anlæg til behandling eller til midlertidig opbevaring med henblik på efterfølgende behandling med det formål at tilintetgøre eventuelle aviær influenza-virus, jf. forordning (EF) nr. 1774/2002 eller de nærmere bestemmelser i artikel 64, stk. 1.

i) Skuer, markeder, udstillinger og anden sammenbringning af fjerkræ eller andre fugle forbydes.

j) Der udsættes ikke fjerkræ til genopbygning af vildtbestande.

Artikel 31 Foranstaltningernes varighed

De i dette afsnit fastsatte foranstaltninger opretholdes i mindst 30 dage efter, at det foreløbige rengørings- og desinfektionsarbejde på den inficerede bedrift er afsluttet i henhold til artikel 49, og indtil bedrifterne i beskyttelseszonen er blevet underkastet laboratorieundersøgelser til påvisning af eventuel forekomst af aviær influenza i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

Afsnit 6Foranstaltninger i supplerende spærrezoner

ARTIKEL 32 Foranstaltninger i supplerende spærrezoner

1. Den kompetente myndighed kan beslutte, at en eller flere af de i afsnit 4 og 5 fastsatte foranstaltninger skal anvendes i supplerende spærrezoner oprettet i henhold til artikel 16, stk. 3 (herefter "de supplerende spærrezoner").

2. Den kompetente myndighed kan beslutte, at risikobedrifter og risikoområder i de supplerende spærrezoner skal tømmes som en forebyggende foranstaltning, således at fjerkræ eller andre fugle enten slagtes eller aflives i overensstemmelse med Rådets direktiv 93/119/EF.

Genindsættelse af dyr på disse bedrifter skal ske i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.

3. Medlemsstater, der gennemfører foranstaltningerne i stk. 1 og 2, underretter omgående Kommissionen herom.

4. Kommissionen vurderer hurtigst muligt situationen sammen med den berørte medlemsstat og i komitéen.

5. Uden at det berører afgørelser truffet i henhold til Rådets beslutning 90/424/EØF, kan der vedtages yderligere overvågnings-, biosikkerheds- og bekæmpelsesforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

afsnit 7dispensation og biosikkerhedsforanstaltninger

Artikel 33 Dispensation

1. Den kompetente myndighed kan på grundlag af en risikovurdering dispensere fra de i afsnit 4 og 5 fastsatte foranstaltninger i forbindelse med bekræftede tilfælde af HPAI på et rugeri.

2. Den kompetente myndighed kan dispensere fra de i artikel 18, litra b) og c), artikel 22 og artikel 30, litra b), c) og f), fastsatte foranstaltninger i tilfælde af udbrud af HPAI i en ikke-erhvervsdrivende bedrift/bedrift med selskabsdyr, et cirkus, en zoologisk have, en dyrepark eller et indhegnet område, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle til videnskabelige formål eller med henblik på bevarelse af truede arter eller af officielt registrerede sjældne racer af fjerkræ eller andre fugle.

3. Uanset afsnit 4 og 5 kan medlemsstaterne i tilfælde af udbrud af HPAI på grundlag af en risikovurdering indføre særlige foranstaltninger vedrørende flytning af brevduer ind i, ud af og inden for beskyttelses- og overvågningszonerne.

4. Dispensationer i henhold til stk. 1, 2 og 3 gives under den forudsætning, at de ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen og Fællesskabets grundlæggende interesser i fare.

5. Medlemsstater, der dispenserer i henhold til stk. 1, 2 og 3, underretter omgående Kommissionen herom.

6. Kommissionen vurderer i alle tilfælde hurtigst muligt situationen sammen med den berørte medlemsstat og i komitéen.

Under hensyntagen til eventuelle dispensationer givet i henhold til stk. 1, 2 og 3 kan der vedtages foranstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Artikel 34 Biosikkerhedsforanstaltninger

1. Med henblik på at forhindre spredning af aviær influenza kan den kompetente myndighed beslutte, at der ud over de i afsnit 4, 5 og 6 fastsatte foranstaltninger skal gennemføres supplerende biosikkerhedsforanstaltninger på bedrifter i beskyttelses- og overvågningszonerne og i de supplerende spærrezoner samt i bestemte fjerkræsegmenter/segmenter af andre fugle i den pågældende medlemsstat.

Disse foranstaltninger kan omfatte indførelse af bevægelsesrestriktioner for køretøjer eller personer i forbindelse med levering af foder, indsamling af æg, transport af fjerkræ til slagterier og indsamling af kroppe med henblik på bortskaffelse samt bevægelsesrestriktioner for personale, dyrlæger eller personer, der leverer landbrugsudstyr.

2. Medlemsstater, der gennemfører foranstaltninger i henhold til stk. 1, underretter omgående Kommissionen herom.

3. Kommissionen vurderer hurtigst muligt situationen sammen med den berørte medlemsstat og i komitéen.

4. Uden at det berører afgørelser truffet i henhold til beslutning 90/424/EØF, kan der vedtages yderligere overvågnings-, biosikkerheds- og bekæmpelsesforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Afsnit 8 FORANSTALTNINGER VED MISTANKE OM OG BEKRÆFTET FOREKOMST AF HØJPATOGEN AVIÆR INFLUENZA (HPAI) VISSE ANDRE STEDER END PÅ BEDRIFTER, HERUNDER I TRANSPORTMIDLER

Artikel 35 Undersøgelse af mistanke om forekomst af HPAI visse andre steder end på bedrifter, herunder i transportmidler

Ved mistanke om eller bekræftet forekomst af HPAI på slagterier, i transportmidler eller på grænsekontrolsteder iværksætter den kompetente myndighed omgående undersøgelser med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten heraf i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

Artikel 36 Foranstaltninger vedrørende slagterier

1. Ved mistanke om eller bekræftet forekomst af HPAI på et slagteri påser den kompetente myndighed, at alt fjerkræ på slagteriet hurtigst muligt enten aflives eller slagtes på grundlag af en risikovurdering og under offentligt tilsyn.

Hvis fjerkræet slagtes, opbevares kødet heraf særskilt under offentligt tilsyn, indtil der ud over undersøgelserne i henhold til artikel 35 er gennemført videre undersøgelser med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten af HPAI.

2. Hvis forekomsten af HPAI bekræftes, bortskaffes kødet af det inficerede fjerkræ eller de inficerede andre fugle samt potentielt kontamineret kød under offentligt tilsyn.

Artikel 37 Foranstaltninger vedrørende grænsekontrolsteder eller transportmidler

1. Ved mistanke om eller bekræftet forekomst af HPAI på grænsekontrolsteder eller i transportmidler påser den kompetente myndighed, at alt fjerkræ og alle andre fugle på grænsekontrolstedet eller i transportmidlet på grundlag af en risikovurdering transporteres til et passende sted med henblik på hurtigst muligt at blive aflivet eller slagtet under offentligt tilsyn.

Den kompetente myndighed kan dog beslutte ikke at aflive eller slagte fjerkræ og andre fugle på grænsekontrolstedet, som ikke har været i kontakt med det fjerkræ eller de andre fugle, der mistænkes for at være inficeret.

Hvis fjerkræet slagtes, opbevares kødet heraf særskilt under offentligt tilsyn, indtil der ud over undersøgelserne i henhold til artikel 35 er gennemført videre undersøgelser med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten af HPAI.

2. Hvis forekomsten af HPAI bekræftes, bortskaffes kroppene af det inficerede fjerkræ eller de inficerede andre fugle samt potentielt kontamineret kød hurtigst muligt under offentligt tilsyn.

Artikel 38 Supplerende foranstaltninger vedrørende slagterier, grænsekontrolsteder eller transportmidler

Ved mistanke om eller bekræftet forekomst af HPAI på et slagteri, på en grænsekontrolpost eller i et transportmiddel påser den kompetente myndighed, at følgende supplerende foranstaltninger gennemføres:

a) Fjerkræ og andre fugle må ikke komme ind på slagteriet, på grænsekontrolstedet eller i transportmidlet, før mindst 24 timer efter at den i litra b) omhandlede rengøring og desinfektion er afsluttet i overensstemmelse med artikel 49; for grænsekontrolsteder kan forbuddet udvides til også at omfatte andre dyr.

b) Bygninger, udstyr og køretøjer rengøres og desinficeres under embedsdyrlægens tilsyn i henhold til artikel 49.

c) Der gennemføres en epidemiologisk undersøgelse.

d) De i artikel 7, stk. 2, fastsatte foranstaltninger gennemføres for den bedrift, det inficerede fjerkræ eller de inficerede kroppe stammer fra, samt for kontaktbedrifter.

e) Medmindre den epidemiologiske undersøgelse og de videre undersøgelser, jf. artikel 35, taler imod det, gennemføres de i artikel 11 fastsatte foranstaltninger for oprindelsesbedriften.

f) Laboratorieproceduren i henhold til diagnosticeringsmanualen anvendes på isolatet af aviær influenza-virus for at identificere virussubtypen.

KAPITEL V

FORANSTALTNINGER I TILFÆLDE AF UDBRUD AF LAVPATOGEN AVIÆR INFLUENZA (LPAI)

Afsnit 1 Foranstaltninger på bedriftsniveau

ARTIKEL 39 Foranstaltninger fra den kompetente myndigheds side

1. Uden at det berører foranstaltningerne i artikel 7, stk. 2, litra a), b), c), e), g) og h), påser den kompetente myndighed i tilfælde af udbrud af LPAI, at de i stk. 2-6 i nærværende artikel fastsatte foranstaltninger træffes på grundlag af en risikovurdering og under hensyntagen til som et minimum kriterierne i bilag V.

2. Den kompetente myndighed påser, at bedriften tømmes for alt fjerkræ og af alle andre fugle af arter, hos hvilke der er bekræftet forekomst af LPAI, under offentligt tilsyn og på en måde, der forhindrer spredning af aviær influenza.

Tømningen kan udvides til andre fugle på bedriften på grundlag af den risiko, disse måtte udgøre med hensyn til yderligere spredning af aviær influenza, og til andre bedrifter, der på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse betragtes som kontaktbedrifter.

Fjerkræ og andre fugle må ikke komme ind på eller forlade bedriften inden tømningen uden den kompetente myndigheds tilladelse.

3. Ved anvendelsen af stk. 2 gennemføres tømningen i overensstemmelse med direktiv 93/119/EF, og den kompetente myndighed beslutter, at fjerkræet eller andre fugle:

a) aflives hurtigst muligt eller

b) slagtes på et udpeget slagteri, under forudsætning af at biosikkerhedsforanstaltninger finder anvendelse.

4. Den kompetente myndighed påser, at følgende bortskaffes under offentligt tilsyn:

a) kroppe og

b) rugeæg på bedriften.

5. Den kompetente myndighed påser, at der træffes følgende foranstaltninger:

a) Rugeæg indsamlet på bedriften i tidsrummet mellem det formodede tidspunkt for indslæbning af LPAI på bedriften og tidspunktet for gennemførelsen af de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger tilbagespores om muligt og udklækkes under offentlig overvågning.

b) Fjerkræ, som allerede er udklækket af æg indsamlet på bedriften i tidsrummet mellem det formodede tidspunkt for indslæbning af LPAI på bedriften og tidspunktet for gennemførelsen af de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger, sættes under offentlig overvågning, og der gennemføres undersøgelser i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

c) Konsumæg, som allerede fandtes eller blev lagt på bedriften inden den i stk. 2 omhandlede tømning, transporteres til et udpeget pakkeri, behandles eller bortskaffes.

d) Potentielt kontaminerede materialer eller stoffer behandles i overensstemmelse med embedsdyrlægens instrukser eller bortskaffes.

e) Potentielt kontamineret gødning, gylle og strøelse behandles i henhold til artikel 49.

f) Efter tømningen rengøres, desinficeres eller behandles de bygninger, hvori fjerkræet og andre fugle har været holdt, potentielt kontamineret udstyr samt køretøjer, der har været anvendt til transport af kroppe, foder, gødning, gylle og strøelse, og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer i henhold til artikel 49.

g) Husdyr, bortset fra husdyr, der kun har adgang til boligarealer til mennesker, kommer ikke ind på og forlader ikke bedriften uden den kompetente myndigheds tilladelse.

h) I tilfælde af et primærudbrud af LPAI gennemføres laboratorieundersøgelser af virusisolatet til identifikation af virussubtypen i henhold til diagnosticeringsmanualen; virusisolatet sendes hurtigst muligt til EF-referencelaboratoriet som omhandlet i artikel 52, stk. 1.

i) Den epidemiologiske undersøgelse afsluttes.

6. Den kompetente myndighed kan træffe yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af LPAI og kan således blandt andet foreskrive, hvor æggene skal sendes hen, og hvilken behandling de skal underkastes, samt hvilken behandling det fremstillede kød skal underkastes, idet den i stk. 3, litra b), omhandlede procedure dog skal følges.

7. Medlemsstater, der gennemfører foranstaltningerne i stk. 2, 4 og 5, underretter omgående Kommissionen herom.

Artikel 40 Dispensation for visse virksomheder og steder

1. Den kompetente myndighed kan dispensere fra de i artikel 39, stk. 2, og artikel 39, stk. 4, litra b), fastsatte foranstaltninger i tilfælde af udbrud af LPAI i en ikke-erhvervsdrivende bedrift/bedrift med selskabsdyr, et cirkus, en zoologisk have, en fuglehandel, en dyrepark eller et indhegnet område, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle til videnskabelige formål eller med henblik på bevarelse af truede arter eller af officielt registrerede sjældne racer af fjerkræ eller andre fugle, forudsat at sådanne dispensationer ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen og Fællesskabets grundlæggende interesser i fare.

2. Hvor der dispenseres i henhold til stk. 1, påser den kompetente myndighed, at det fjerkræ og de andre fugle, der er omfattet af dispensationen:

a) holdes fuldstændig isoleret fra andet fjerkræ og andre fugle samt, hvor det er relevant, fra vilde fugle

b) underkastes yderligere overvågning og test i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen, indtil laboratorieundersøgelserne viser, at det/de ikke længere udgør en væsentlig risiko for yderligere spredning af LPAI, og

c) ikke flyttes fra oprindelsesbedriften, undtagen med henblik på slagtning eller flytning til en anden bedrift:

i) i samme medlemsstat i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser

ii) i en anden medlemsstat, hvis bestemmelsesmedlemsstaten har givet sit samtykke hertil.

3. I tilfælde af udbrud af LPAI på rugerier kan den kompetente myndighed på grundlag af en risikovurdering dispensere fra visse af eller alle de i artikel 39 fastsatte foranstaltninger.

4. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere bestemmelser for dispensering i henhold til stk. 1 og 3, idet de tager hensyn til, hvilke dyresundhedsmæssige garantier der kan opnås, og fastlægger alternative hensigtsmæssige foranstaltninger.

5. Medlemsstaterne underretter omgående Kommissionen om enhver dispensation givet i henhold til stk. 1 og 3.

6. Kommissionen vurderer hurtigst muligt situationen sammen med den berørte medlemsstat og i komitéen.

7. Under hensyntagen til eventuelle dispensationer givet i henhold til stk. 1 kan der vedtages foranstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Afsnit 2Foranstaltninger i tilfælde af udbrud af LPAI i individuelle produktionsenheder og på kontaktbedrifter

ARTIKEL 41 Foranstaltninger i tilfælde af udbrud af LPAI i individuelle produktionsenheder

1. I tilfælde af udbrud af LPAI på en bedrift bestående af to eller flere individuelle produktionsenheder kan den kompetente myndighed for produktionsenheder med sundt fjerkræ dispensere fra de i artikel 39, stk. 2, fastsatte foranstaltninger, forudsat at sådanne dispensationer ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen og Fællesskabets grundlæggende interesser i fare.

2. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere bestemmelser for dispensering i henhold til stk. 1, idet de tager hensyn til, hvilke dyresundhedsmæssige garantier der kan opnås, og fastlægger alternative hensigtsmæssige foranstaltninger.

3. Medlemsstaterne underretter omgående Kommissionen om enhver dispensation givet i henhold til stk. 1.

4. Kommissionen vurderer hurtigst muligt situationen sammen med den berørte medlemsstat og i komitéen.

5. Under hensyntagen til eventuelle dispensationer givet i henhold til stk. 1 kan der vedtages foranstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Artikel 42 Foranstaltninger vedrørende kontaktbedrifter

1. Den kompetente myndighed afgør på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse, hvorvidt en bedrift skal betragtes som kontaktbedrift.

Den kompetente myndighed påser, at de i artikel 7, stk. 2, fastsatte foranstaltninger gennemføres for kontaktbedrifter, indtil forekomsten af LPAI er blevet udelukket i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

2. Den kompetente myndighed iværksætter på grundlag af den epidemiologiske undersøgelse de i stk. 39 fastsatte foranstaltninger for kontaktbedrifter, navnlig hvis bedrifterne ligger i et område med en høj fjerkræbesætningstæthed.

Bilag IV indeholder de hovedkriterier, der skal tages i betragtning ved beslutninger om gennemførelse af de i artikel 39 fastsatte foranstaltninger på kontaktbedrifter.

3. Den kompetente myndighed påser, at der udtages prøver af fjerkræet, når dette aflives, med henblik på at bekræfte eller udelukke forekomsten af LPAI-virusset på de pågældende kontaktbedrifter i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

afsnit 3oprettelse af spærrezoner

ARTIKEL 43 Oprettelse af spærrezoner i tilfælde af udbrud af LPAI

Umiddelbart efter et udbrud af LPAI opretter den kompetente myndighed en spærrezone med en radius på mindst tre kilometer omkring bedriften.

Artikel 44 Foranstaltninger i spærrezonen

1. Den kompetente myndighed påser, at følgende foranstaltninger gennemføres i spærrezonen:

a) Der foretages hurtigst muligt en optælling af alle fjerkræbedrifter.

b) Der gennemføres laboratorieundersøgelser på fjerkræbedrifter inden for en radius af mindst én kilometer omkring den ramte bedrift i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

c) Flytning af fjerkræ og andre fugle, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger samt ruge- og konsumæg inden for spærrezonen må kun ske efter tilladelse fra den kompetente myndighed og under iagttagelse af de yderligere kontrolforanstaltninger, myndigheden måtte finde hensigtsmæssige; denne bestemmelse gælder ikke for ikke transit gennem spærrezonen ad vej eller med jernbane uden aflæsning eller ophold undervejs.

d) Flytning af fjerkræ og andre fugle, æglægningsklart fjerkræ, daggamle kyllinger samt ruge- og konsumæg fra spærrezonen forbydes i de første 15 dage efter oprettelsen af zonen; den kompetente myndighed kan dog give tilladelse til direkte transport af:

i) fjerkræ til slagtning til et slagteri i samme medlemsstat

ii) æglægningsklart fjerkræ til en bedrift i samme medlemsstat, som er under offentlig overvågning, og hvor der ikke forefindes andet fjerkræ; denne bedrift sættes under offentlig overvågning, når det æglægningsklare fjerkræ er ankommet

iii) daggamle kyllinger:

- som transporteres til en bedrift eller en stald på en bedrift, hvor der ikke forefindes andet fjerkræ, i samme medlemsstat, forudsat at der træffes passende biosikkerhedsforanstaltninger og bedriften sættes under offentlig overvågning efter transporten, eller

- som er udklækket af rugeæg med oprindelse i fjerkræbedrifter uden for spærrezonen, til en anden bedrift, forudsat at rugeriet med sine logistiske systemer og biosikkerhedsmæssige forhold kan sikre, at de ikke har været i kontakt med rugeæg eller daggamle kyllinger, som har oprindelse i fjerkræflokke i spærrezonen og derfor har en anden sundhedsstatus

iv) rugeæg til et udpeget rugeri; æggene og emballagen desinficeres inden afsendelsen, og det sikres, at æggene kan tilbagespores

v) konsumæg til et pakkeri, under forudsætning af at de pakkes i engangsemballage under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger i overensstemmelse med den kompetente myndigheds instrukser.

e) Kroppe bortskaffes.

f) Personer, der skal ind på eller forlader bedrifter i spærrezonen, træffer relevante biosikkerhedsforanstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza.

g) Køretøjer og udstyr, der har været anvendt til transport af levende fjerkræ eller andre fugle samt foder, gødning, gylle og strøelse, og andre potentielt kontaminerede materialer eller stoffer rengøres og desinficeres i henhold til artikel 49 hurtigst muligt efter kontaminering.

h) Fjerkræ, andre fugle og husdyr af pattedyrklassen må ikke komme ind på eller forlade en bedrift, hvor der holdes fjerkræ, uden den kompetente myndigheds tilladelse; denne bestemmelse gælder ikke for husdyr af pattedyrklassen, der kun har adgang til boligarealer til mennesker på en sådan bedrift, forudsat at enhver kontakt med fjerkræ eller andre fugle kan udelukkes.

i) Enhver stigning i morbiditeten eller mortaliteten og enhver væsentlig produktionsnedgang på bedrifter indberettes omgående til den kompetente myndighed, som gennemfører de relevante undersøgelser i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen.

j) Fjernelse eller spredning af brugt strøelse eller gødning uden den kompetente myndigheds tilladelse forbydes; der kan dog gives tilladelse til, at gødning under anvendelse af biosikkerhedsforanstaltninger flyttes fra en bedrift i spærrezonen til et udpeget anlæg til behandling eller til midlertidig opbevaring med henblik på efterfølgende behandling med det formål at tilintetgøre eventuelle aviær influenza-virus, jf. forordning (EF) nr. 1774/2002 eller de nærmere bestemmelser i artikel 64, stk. 1.

k) Skuer, markeder, udstillinger og anden sammenbringning af fjerkræ eller andre fugle uden den kompetente myndigheds tilladelse forbydes.

l) Der udsættes ikke fjerkræ eller andre fugle til genopbygning af vildtbestande.

2. Den kompetente myndighed kan på grundlag af en risikovurdering træffe foranstaltninger ud over de i dette afsnit fastsatte foranstaltninger og underretter i givet fald Kommissionen herom.

3. Under hensyntagen til de i stk. 2 omhandlede foranstaltninger kan der vedtages yderligere foranstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Artikel 45 Foranstaltningernes varighed

De i dette afsnit fastsatte foranstaltninger opretholdes enten:

a) i mindst 21 dage efter at det foreløbige rengørings- og desinfektionsarbejde på den inficerede bedrift er afsluttet i overensstemmelse med artikel 49, og indtil den kompetente myndighed på grundlag af de laboratorieundersøgelser og andre undersøgelser, der er gennemført i spærrezonen i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen, og en risikovurdering har vurderet, at risikoen for spredning af LPAI er ubetydelig, eller

b) i mindst 42 dage efter datoen for bekræftelse af udbruddet, og indtil den kompetente myndighed på grundlag af de laboratorieundersøgelser og andre undersøgelser, der er gennemført i spærrezonen i overensstemmelse med diagnosticeringsmanualen, og en risikovurdering har vurderet, at risikoen for spredning af LPAI er ubetydelig.

Artikel 46 Dispensation

1. I tilfælde af bekræftet forekomst af LPAI på et rugeri kan den kompetente myndighed på grundlag af en risikovurdering dispensere fra visse af eller alle de i artikel 43 og 44 fastsatte foranstaltninger.

2. Den kompetente myndighed kan dispensere fra de i artikel 43 og artikel 44, litra c), d), h) og i), fastsatte foranstaltninger i tilfælde af udbrud af LPAI i en ikke-erhvervsdrivende bedrift/bedrift med selskabsdyr, et cirkus, en zoologisk have, en fuglehandel, en dyrepark eller et indhegnet område, hvor der holdes fjerkræ eller andre fugle til videnskabelige formål eller med henblik på bevarelse af truede arter eller af officielt registrerede sjældne racer af fjerkræ eller andre fugle, forudsat at sådanne dispensationer ikke bringer sygdomsbekæmpelsesindsatsen og Fællesskabets grundlæggende interesser i fare.

3. Medlemsstater, der dispenserer i henhold til stk. 1 og 2, underretter omgående Kommissionen herom.

4. Kommissionen vurderer hurtigst muligt situationen sammen med den berørte medlemsstat og i komitéen.

5. Under hensyntagen til eventuelle dispensationer givet i henhold til stk. 1 og 2 kan der vedtages foranstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

KAPITEL VI

FORANSTALTNINGER VEDRØRENDE FOLKESUNDHEDEN OG ANDRE DYR END FJERKRÆ/ANDRE FUGLE

Artikel 47 Folkesundhedsforanstaltninger

1. Medlemsstaterne påser, at den kompetente myndighed i tilfælde af udbrud eller bekræftede fund af influenzavirus af aviær oprindelse hos fjerkræ og andre fugle eller pattedyr, som kan udgøre en risiko for folkesundheden, snarest muligt kontakter den relevante nationale sundhedsmyndighed med henblik på hurtigt at få truffet passende forholdsregler for at forebygge influenzainfektioner hos personer, der arbejder med fjerkræ, og andre udsatte personer.

2. Hvis der påvises en risiko for folkesundheden, jf. stk. 1, underretter den berørte medlemsstat omgående Kommissionen og de øvrige medlemsstater herom.

3. Situationen vurderes hurtigst muligt i komitéen.

4. Der kan vedtages yderligere dyresundhedsforanstaltninger for at forhindre, at aviær influenza overføres til mennesker fra fjerkræ, andre fugle eller pattedyr, efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

Artikel 48 Laboratorieundersøgelser og andre foranstaltninger vedrørende svin og andre dyr

1. Den kompetente myndighed påser, at der efter et udbrud gennemføres laboratorieundersøgelser på svin, der er til stede på bedriften, for at bekræfte eller udelukke forekomst af aviær influenza.

Svin må ikke forlade bedriften, før resultaterne af disse undersøgelser foreligger.

2. Bekræfter de i stk. 1 omhandlede laboratorieundersøgelser fund af aviær influenza hos svin, kan den kompetente myndighed give tilladelse til, at de pågældende svin flyttes til andre svinebedrifter eller til udpegede slagterier, forudsat at passende test efterfølgende har vist, at risikoen for spredning af aviær influenza er ubetydelig.

3. Bekræfter de i stk. 1 omhandlede laboratorieundersøgelser, at der foreligger en alvorlig sundhedsfare, påser den kompetente myndighed, at svinene hurtigst muligt aflives under offentligt tilsyn og på en måde, der forhindrer spredning af aviær influenza, navnlig under transport, og i overensstemmelse med direktiv 93/119/EF.

4. Efter et udbrud eller et bekræftet fund af aviær influenza hos svin på en bedrift kan den kompetente myndighed på grundlag af en risikovurdering lade de i stk. 1, 2 og 3 fastsatte foranstaltninger finde anvendelse på ethvert andet dyr på bedriften, ligesom myndigheden kan udvide foranstaltningerne til også at omfatte kontaktbedrifter.

5. Medlemsstaterne meddeler inden for komitéens rammer Kommissionen resultaterne af de undersøgelser og foranstaltninger, der er gennemført i henhold til stk. 1-4.

6. Der kan vedtages yderligere foranstaltninger for at forhindre spredning af aviær influenza blandt svin og andre dyr efter proceduren i artikel 65, stk. 3.

7. Der kan vedtages gennemførelsesbestemmelser til denne artikel efter proceduren i artikel 65, stk. 2.

KAPITEL VII

RENGØRING, DESINFEKTION OG GENINDSÆTTELSE AF DYR

Artikel 49 Rengøring, desinfektion og behandling

Medlemsstaterne påser:

a) at steder, køretøjer og alle andre materialer eller stoffer, der bevisligt eller potentielt er kontamineret med aviær influenza-virus, rengøres, desinficeres og behandles under offentligt tilsyn i overensstemmelse med:

i) embedsdyrlægens instrukser

ii) principperne og procedurerne for rengøring, desinfektion og behandling i bilag VI

b) at de anvendte desinfektionsmidler og koncentrationerne heraf er godkendt af den kompetente myndighed.

Artikel 50 Genindsættelse af dyr på bedrifter

1. Medlemsstaterne påser, at bestemmelserne i stk. 2-6 i nærværende artikel efterkommes, når de i artikel 11 og 39 fastsatte foranstaltninger er gennem