ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80)666
Vol.1980/0213

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic desarchives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifié par lerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community andtheEuropean Atomic Energy Community (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJL243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 desRates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(80)666endelig udg .
, Bruxelles ,den 12.november 1980
FORELØBIG EVALUERINGSRAPPORT VEDRØRENDE
PROGRAMMET TIL BEKÆMPELSE AFFATTIGDOMMEN
o
(Meddelelse fra Kommissionen til Rådet )
'
/)·=»V-'
£¥ <\ xr ïV
KOM (80)666endelig udg .

FORELØBIG EVALUERING SRAPPORT VEDRØRENDE
PROGRAMMET TILBEKÆMPELSE APFATTIGDOMMEN
I.GENERELLE BEMÆRKNINGER
»
Dennerapporterstatterhverkenevalueringsrapporten "ESPOIR"-derskalføl­
gesopafenendeligsamletvurderingafheleprogrammetogdetsforskellige
dele:pilotprojekter ogundersøgelse^-ellerdeendeligerapportervedrørende
deforskelligepilotprojekter ellerdeendeligeresultaterafundersøgelserne .
Disseforskellige dokumenterskalværeKommissionenihændeislutningenaf
november1980. 15
Deneretledidenløbendevurderingafprogrammettil"bekæmpelseaffattig­
dommen,derfølgerefterKommissionens torapporter,dereroversendttilRå­
det,ogsomkommerførKommissionens endeligerapport,derskaloversendestil
Rådetindenudgangenaf.juni1981.Idenneendeligevurderingafprogrammetog
detsbaggrundvilKommissionen ligeledestagehensyntildenationalerapporter
vedrørendedeenkeltemedlemsstaterspolitiktilbekæmpelseaffattigdommen"^.
Denforeløbigerapportbyggerligesålidtsomdenendeligeevalueringsrapport
pådenationalerapporter,someretheltandetpunktiprogrammettilbekæm­
pelseaffattigdommen .Mendisserapporterhardogstorbetydning,idetde
erfaringer,manhargjortiforbindelse medprojekterne ,børudnyttespåpoli­
tiskplanogindfluerepådeenkeltelandesogFællesskabets politiktilbe­
kæmpelseaffattigdommen .
l)Deendeligedokumentervilværetilgængeligeislutningenafnovember1980.
Devilsenereblivegjorttilgenstandforensammenlignende undersøgelse
udenforrammerneafdetforeløbigeprogram.

Idetgrænserne forevalueringsarbejdet såltdo ligger fast ,erdotafbetyd­
ning-førend manskrider tilensamlet vurdering afpilotprojekterne og
derefter undersøgelserne -atfremdrage nogle væsentlige aspekter ,somgiver
programmet tilbekanpelse affattigdommen -særlig pilotprojekterne -etvist
enhedspræg ogenvissammenhang ,påtværs afdemeget forskellige områder .
Detførste afdisse aspekter vedrører dehandicaps *somisærdefattige befolk­
ningsgrupper lider under ,ogsomerenblanding afforaxmelsesf aktorer og
fattigdomsindikatorer .
Handicaps ;
-medhensyn tilden .økonomiske situation i
'(meget højarbejdsløshedsprocent ,mange modtagere afsocial bistand ,mangelavtlønnede medutilstrækkelige kvalifikationer eller mangel p<*kvalifi
tioner ,mange meddårlige stillinger ogmedstorgældj , '_
-medhensyn tilbol.ig
(meget dårlige sanitære forhold ,gamle ogmeget oftefboliger ,boliger derligger islumkvarterer medmeget fabørneinstitutioner
ogskoler ),
-medhensyn tilsundhed
(meget højprocentdel afsomatiske ,psykosomatiske ogpsykiske sygdomme ,
grove tilfælde afalkoholmisbrug ),
~medhensyn tilsocial kontakt
(meget lidtkontakt medomverdenen ,resignation ,isolation ,diskriminering
iskolen ,påarbejdspladsen ogheltgenerelt ),
~medhensyn tilfamilieforhold
(meget højprocentdel afenlige mødre eller fædre ,ringe res ;pekt de
"nand"somikkeeristand tilatopfylde familiens matsrieUe behov ,megethT^oentdel afenlige ældre ,en»egethirdtilværelse forkøerne på

-3-
grundafdemangebørnogdeøkonomiske^vanskeligheder ,forværredegenera-tionskonflik-terpågrundafmarginalpositionen ,storkriminalitet-særlig •
blandtbørnogunge),
–medhensyntiluddannelseogadfærd
(megetstortantalanalfabeter,højdumpeprocentiskolerne,manglendeskole­
mæssigeogerhvervsmæssige kvalifikationer ,manglendekundskaber,mange
formerforikke-accepteret adfærd,resignation,individualitetstab ).
»
Dissehandicapskanikkebetragtesisoleret,idetdeforskellige formerofte
virkerkraftigtindpåhinanden.Mangenfinderalledissehandicaps-meni
forskellige grader-iallepilotprojekterne .
Etandetaspekt,derharstorbetydningpågrundafdemangekonsekvenser ,er
ændringerneidenøkonomiskekontekstiløbetafdenperiode,hvorprogrammet
tilbekæmpelseaffattigdomerblevetrealiseret.Detsamfundsøkonomiske klima
idesidstefemårerprægetafdeøkonomiskesvingninger ,derhai>påvirket
inflationen ogarbejdsløsheden ogsomgenereltharmedførtenbremsningafde
offentligeudgifter,hargjortdetvanskeligtatgennemføredeforskellige
pilotprojekter ,dererpåbegyndtogvidereførtietbestemttidsrum–nemlig
1974-1975-sonvdadetfastlagdes,ansåsforatværegunstigt.Dettebørman
tagehensyntilveddenendeligevurderingafprogrammet .
Fordevanskeligststilledebefolkningsgrupper (denfjerdeverden)harvirk­
ningerneafdetteværetendnuhårdere.Faktiskharderiflerelandeværet
tendenstilatbevarestatusquo,athjælpedem,somrammesafkrisen,ogikke
dém,somalleredeindendahavdemangeproblemer.Offentligheden ogmasseme­
dierneharindtagetenhårdereholdningoverfordissebefolkningsgrupper ,
dertilsyneladende trækkerurimeligthårdtpådeoffentligeressourcerogpå
denoffentligebistand,altimensdenøkonomiskeafmatningslårigennemog
fattigdommen vokserideindustrialiserede lande.

-4-
Forskellige undersøgelser imedlemsstaterne viser ,atderudover de"tradi­
tionelt "fattige :demfradenfjerde verden ,som igenerationer harværet
fattige ,kommer "nye"fattige grupper til :personer ,der "befinder sig ien
usikker situation -somsociologerne istadig større grad taler om-pågrund
afkrisen ,inflationen ogarbejdsløsheden .Tilforskel fradem ,der "står
uden for",tilhører disse dennederste delafmiddelklassen ,derharderin­
geste erhvervsmæssige kvalifikationer .Selv omdeikke forøjeblikket erramt
afstørstedelen afdeovenfor omtalte handicaps ,erogså demere eller mindre
placeret udenfor .Fattigdom giver signemlig først ogfremmest udtryk ifor­
skellige former forisolation .
Deoplysninger ,manvedforskellige lejligheder harindsamlet -blandt andet
hos deansvarlige forpilotprojekterne ,giver nemlig anledning til atstille
spørgsmålstegn vedsocialpolitikkens effektivitet -særlig den sociale sikring –
ogdens tilpasning tildennyesituation (f.eks .:meget stor arbejdsløshed ).
Det serudtil-mendette kræver ennærmere analyse –atdesociale ordnin­
ger ,dererindført medhenblik påatydebistand ,ikke kanforhindre alle i
atfalde igennem detsociale net .Dette erenfejl ,somkai}komme tilatveje
tungt idetøjeblik ,krisen truer medatforværres ogmed aj,tforøge antallet
«
afnyefattige samtidig med ,atdet ,hvis detsociale møns|er ødelægges ,kan
føre tilmere eller mindre voldsomme udtryk for skepsis over forvort samfunds -
f
System . '
Idenendelige vurdering afprogrammet tilbekæmpelse affattigdommen vildet
altså være vanskeligt atsebort fradeovenfor omtalte fænomener ogforan­
dringer ,ligesom detbørtages ibetragtning ,atdettager envistid ,inden
deforskellige forsøg finder enrimelig rytme ,datidogsociale resultater
ikke kanmåles med samme målestok somtidogøkonomiske resultater .
Samtidig børmanikke glemme ,atdetdrejer sigometforsøgsprogram ,ogat
deindhøstede erfaringer skal undersøges yderligere ,inden derkandrages ge­
nerelle slutninger oginden deeventuelt kan anvendes ipraksis .

Altdette taget ibetragtning erprogrammet ikke desto mindre etpionerar­
bejde -dels ikraft afdemange forskellige pilotprojekter ,dels ikraft af,
atdegennemføres påfællesskabsplan -ogdetkanvære enenestående kilde
tiloplysninger ,dervilvære afstor værdi forenhver frBmtidig foranstalt­
ning tilbekæmpelse affattigdommen .
»
Defølgende dele afrapporten erenforeløbig vurdering afprogrammet .Denne
vurdering skal først ogfremmest omfatte pilotprojekterne ,dernæst undersøgel­
serne .Denskal følges opafnogle konklusioner ,somligeledes måvære fore­
løbige . *
II.EVALUERING AFPILO.TPRO JEKTERME 1^
r i
».
Medhenblik påensadan evaluering harmansammenlignet pilotprojekterne ind­
byrdes pågrundlag afenrække aspekter ,somerkarakteristiske fordemalle *
ï
f
•" I
a)Baggrunden forprojekterne i
b)Målgrupper j
c)Målsætning
d)Struktur ogtilrettelæggelse <"
e)Aktivitetsformer og-områder -
f)Forskning
g)Deteuropæiske samarbejde . ■
Derforetages engenerel sammenligning afdisse forskellige aspekter uden
indgående omtale afprojekterne (delA)^.
Manvilfølge enanden fremgangsmåde fortreandre aspekters vedkommende ,som
enten erindeholdt iprogrammets målsætning ,Bomfastlagt iRådets afgørelse
af22.juli 1975 (artikel l),eller somgiver etførste indtryk afpilotpro­
jekternes vigtigste resultater (delB).
1)Medhenblik påyderligere detaljer henvises dertildenanden rapport om
deteuropæiske program ,somKommissionen harforelagt forRådet iokto- ,
ber 1979 -
2)Medundtagelse afpunkt e).

-6-
Detdrejer sigomfølgende punkter inævnte raddcefølges
.aktivering afdefattige ,
.udvikling afnyemetoder ,
.deopnåede resultater .
A)SAMLET EVALUERING
a.Pilotprojekternes udgangspunkt ogsammenhæng
Visse afprojekterne varallerede igang inden iværksættelsen afdet europæ­
iske program .
Dette program hargjort detmuligt dels atgøre projekterne hredére ,dels at
igangsætte nyeforanstaltninger .Andre projekter erkommet igang takket være
deteuropæiske program ,liden hvilket desandsynligvis ikke havde kunnet påbe­
gyndes .
Disse projekters geografiske område ermeget forskelligt :engruppe boliger ,
etkvarter ,enby(ofte bycentret ),ogendog ethelt land (detirske natio­
nale program omfatter enlang række projekter ).Det ,dererfælles foralle
disse projekter ,erimidlertid ,atdegennemføres påøkonomisk sethårdt ramte
steder (industriflugt ,nedgang ihåndværk oghandel )ogsocialt hårdt ramte
steder (befolkningsgruppe medmeget lave indtægter ,ofte stærk koncentration
afindvandrere ).
b.Mlgrupper
Hvor stor dendirekte berørte befolkningsgruppe er,afhænger selvfølgelig af
projekternes geografiske område cgmålsætning .Derkanvære tale ommellem
nogle snese personer ogadskillige tusinde .
Generelt erdetdenbefolkningsgruppe ,der lider under deovenfor anførte han­
dicaps ,deromfattes afprojekterne .Men idenne sammenhæng omfatter største­
delenafprojsktsrae en afgrænset befolkningsgruppe %børn afdårligt

-7-
stilledefamilier,indbyggerneivissetætbebyggede marginalområder .(økono­
miskogsocialtset)elleriforfaldneboliger(familier,ældre),arbejds­
løse,mindrelandbrugere ,småfiskere,kvinderudsatforvold,Jbørnderikke
gåriskole,indvandrere ,personerdererfaldetigennemdetsocialebeskyt-
telsesnet,subproletariatet (ellerdenfjerdeverden).Hvismantegnedeet
diagramoverdepågældendebefolkningsgrupper oghandicaps-somdetallerede
erforsøgtifællesekabafflereafdeansvarligeforprojekterne-ville
mankunnekonstatere ,atderfaktiskudoverdetilsyneladende forskelleer
enrækkebestemtehandicaps,dergårigen.Man'børyderligerenævne,at
visseprojekterhartilformålbådeatomfattedenfattigeogdenikke-fat–
tigebefolkning.
c.Målsætning \
V
Ogsåhererdetforskelligartetheden ,dererdetmestkarakteristiske .
i
'- \Hererdetkampenmoddenstigendeumenneskeliggørelse af:denuværendeby-
strukturerogforsøgpåatfremmeenlivsramme,derkani||vikledenkollekti­
vekreativitet ,detdrejersigom.Deterimidlertidogså',enkampfor,atde
fattigekommertilerkendelseafderesrettigheder ,bevidstgørelse ogudvik­
lingafaktionsmuligheder fordedårligtstillede,idetmansøgeratfjerne
demekanismer ,dergiveranledningtilisolationen .Manvilforsøgeatfor­
mindskeelendigheden ogforhindreatbørn,kvinder,fattigeældreogarbejds­
løseanbringesienmarginalposition .Detdre-je^sigendvidere omatredu­
cereden.højegradafpassivitet ,afhængighed ,splittelse ,manglendeoplys­
ning,udsættelseforskadeligefaktoreridendagligetilværelse ogiar­
bejdsmiljøet .Detdrejersigogsåomatgøre.denalmindeligebefolkning
bevidstomfattigdomsproblematikken .Endeligdrejerdetsigomatbidrage
tiludviklingen pålængeresigtafenmereeffektivpolitiktilbekæmpelse
affattigdommen . .
d.Strukturer ogtilrettelæggelse :
Strukturerne udarbejdespågrundlagafforskelligeparametre,bl.a.denpå­
gældendebefolkningogdenopstilledemålsætning.Derertaleomenløsere
struktur,nårprojekteterafmindreomfangogkortererækkevidde:

-8-
noglefåpersoner–derfårlønellerarbejderfrivilligt(undertidenbegge
dele)-somentenkommerudefra,ellersomselvstammerfradenpågældende
befolkningsgruppe ,ogsomgenereltbiståsafrådgivereog/ellerforskere.
Påethøjereniveaufindesdersocialarbejdere,sociologerogembedsmænd,
somkantræffebeslutninger :udvalg,generalforsamling ,forretningsudvalg
ogofteenledergruppe,somBtårfordendagligeadministration .Nårdet
drejersigomprojekterafsammeartietgivetland,findermanencentral
organisation medstørreellermindredeoentralisering påregionalteller
lokaltplan.Mankanligeledesse,atdemestudbyggedeorganisationer gene­
reltråderoveretomfattendepersonale(tilpraktiskarbéjde,igangsættende
arbejde,forskning). J
:t\
e.Aktivitetsformer og-områder <
ν «
Densocialeforsøgsvirksomhed ogpilotprojekterne ersåfprskelligartede ,at
detvilværenaturligtatuddybedetteaspekt,ikkemindst;medhenblikpå
V?
denvurderingafresultaterneafdeprojekter,somvilbl}.vegennemgåeti
delB.
l)PilotprojektetiMarolles(Bruxelles)
erenøkonomiskforanstaltning –dervaretagesaflaSociétédedéveloppe-
mentdesMarolles(selskabettilbevarelseafMarolles)-medhenblikpå
bl.a.atskaffearbejdspladser ,dersvarertildedårligststilledeskvali­
fikationerogmuligheder,ogatistandsætte ejendommemedhenblikpåde
dårligststillede.Det«sammeselskabharigangsatforskellige formerforak­
tiviteter(rengøringafkontorer,syning,renovationsarbejde ,fritidspæda-
gogarbejde,sammenslutning afhåndværkere ,reparationogsalgafforskelligt
materielfrakasseredeTY-apparater ).
Manhargennemførtandreforanstaltninger tilfordelforindvandrere ,et
arbejdederidetvæsentligekrafkulturelart,nårdetdrejersigomden
arabiskebefolkningsgruppe ,afsocial,kulturelogsundhedsmæssig art,når
detdrejersigOQdenspanskebefolkningsgruppe (medsærligthenblikpåde
problemer,derrejsersigforandengenerationafudvandrere).Derkanogså
væretaleominformationsspredning indenforkvarteretellerarbejdemed

-9-
henblikpåatfremmebeboernestilhørsforholdtildereskvarter(selskabe­
ligeaftener,fester,markeder,amatørteatergrupper ,korforvoksne,osv.).
Derudføresdesudenarbejdemedhenblikpådensundhedsmæssige side(opret­
telseafetlægehus-ilighedmeddetitalienskeprojektiNapoli-
Giugliano),derydesretshjælp(juridiskrådgivningtilbeboerneomderes
rettighederogomhvorledesde skalgørebrugafdøresrettigheder),lige­
somdersørgesforundervisning (byggefagskoler forunge'arbejdsledige
samtmodtagelsesklasser ).
2)Udarbejdelse afmodellerforbehovstilpassedesocialkontorer (Koln)
Medhenblikpådetteharmangennemførttrerækkerforanstaltninger «
i§n af ©g§nWskrivelseaf
defattigeslevevilkår(bl.a.vedbrugafetstandardiseret spørgeskema,
somersendtudtil600personer,dermodtagersocialbistand,ogsomhaj-
rettildette).,
Denandenbestårienanalyseafdenadministrative delafbistandstiIdelin-
gen(belysningafforhindringerne )vedhjælpafindgåendeinterviewsaf
socialarbejdere ogvedhjælpafsamtalermedeksperter.
Dentredjebeståriatudarbejdeenstrategiforbekæmpelseaffattigdommen
(særligvedudarbejdelseafretningslinjer forsocialbistandogsocialt
arbejde).
3)Samarbejdemeddehusvilde(Duisburg-Essen )
Pågrundafdehusvildessærligesituationogproblematikharmanbesluttet
sigforatintervenere påsærligeområders .
•socialtarbejdeidepågældendekvarterer,
.arbejdemedbørnene,meddeunge,vedvarendeuddannelseafmedarbejderne ,
.individuelbistand,familierådgivning .

10
4)Social integration afflygtninge ogindvandrere (Amber g)
Der ertruffet forskellige foranstaltninger medhenblik påenindsats til
fordel forbørn ,derhargået meget lidt iskole ,unge ,aldre ,samt forden
sociale integration .
5)Arbejde tilfordel for "børn i'dårligt stillede miljøer (Paris 14.arron -
dissement )
Forebyggelse erudgangspunkt forhele dette arbejde .Medhenblik herpå under­
søges enhver beslutning omindgreb ifamilien ifællesskab ilyset afnyemu­
ligheder (foreksempel *børnene bliver ideres eget kvarter ).Dergøres et
konkret arbejde foratmotivere (film omsmåbørn ),foratundervise (børnehave­
pædagoger ogstøttepersonale )eller foratoplyse (ansatte fradetoffentlige ,
derarbejder medprojektet »socialkontorer ,børnehaver ).
6)Samlet aktion tilbekæmpelse affattigdommen (Reims )
Kedhenblik påatgennemføres projektets generelle målsætning -ensamlet og
samordnet kamp modisolationen iReims ,harman skabt enbevægelse vednavn
Denfjerde Verden (etsted hvor subproletariatet kanudtrykke sig ,uddanne sig
ogblive repræsenteret somsocial gruppe ),ligesom manharhenvendt sigtil
ogforsøgt atmobilisere deoffentlige myndigheder oginstitutionerne (især
påuddannelsesområdet ,erhvervsuddannelsesområdet ,boligområdet ogmedhensyn
tildensociale sikring )ogforsøgt atpåvirke denoffentlige mening meddet
formål atskabe solidaritet ogatigangsætte etforskningsprogram tilunder­
søgelse af,hvilket arbejde dererbrug forpåmellemlang oglang sigt ..
7)Fremme affællesskabsfølelse allerede fradentidlige barndom (Noisy -le-Grand,
Herblay ,Toulon )
Derharværet tale omforskelligartede aktiviteter medsamme målsætning .Der
hardogførst o£fremmest været tale omarbejde medbørn ogderes familiemæssige ,
sociale ogskolemæssige miljø (eksempler *førskoleundervisning ,feriekolonier
oglejrskoler eller forsøg påatudvide børnenes horisont vedhjælp afud­
flugter ,musikalske aktiviteter ,diskussioner ombøger –menaltid meddeltagelse
afforældrene ).

11
Detdrejer sigligeledes ommotivering affamilien ogforsøg påatgenforene
denidemest forarmede hjem (vedatstille en "barneplejerske eller enhjem­
mehjælper tilrådighed forfamilien ,sørge forlægeh jalp 7vedatsørge for
samarbejde med "børnenes lærere ).Dererligeledes tale omarbejde medhen­
blik påatlære børnene ogderes miljø atkende ,atfølge deres udvikling
(vedhjælp afobservation imiljøet ,iklassen ,under andre aktiviteter ;ved
hjælp afregelmæssige tast ,osv.).Endelig arbejde medhenblik påatudvikle
enpædagogisk form ,derertilpasset miljøet .
8)Forbedring afboligen oglevevilkårene (Roubaix ,Guémenl~sur~Scorf ogOrange )
IGuémené -eur-Scorff harmanigangsat treforanstaltninger meddetformål at
restaurere pensionistboliger ,atindrette boliger igamle ejendomme medkol­
lektive faciliteter (klubber ,pleje )ogendelig atrestaurere boliger ifor­
bindelse med enprogrammeret foranstaltning . j
s
\
IOrange arbejder manpåtoforskellige måder i
~dels meget generelt medhenblik påatafhjælpe demest påtrængende behov ,
atforbedre boligerne forpensionister ,familier ogindvandrere ;
.–dels somiGulmené enprogrammeret foranstaltning medhenblik påatfor­
bedre boligforholdene vedhjælp afenforbedring afusunde ejendomme ..
IRoubaix beskæftiger mansigikke medboligen mensnarere medbørnenes og
familiernes fritid ,erhvervsuddannelse forunge ogforvoksne (tilpasset er-
hvervsuddannelse ,spædbørnsrådgivning ,social vagttjeneste ,bedre institu -
tionsmuligheder fordesmåbørn ).
9)Detirske nationale program
Detomfatter 17projekter pålokalt plan og4projektgrupper pånationalt
plan .

Etstørre antal projekter omfatter "bistand ,rådgivning oginformation påfor­
skellige områdert "bolig ,social sikring ,social "bistand ,lægevæsen eller ud­
formning afenspecialiseret erhvervsuddannelse forsærlige "befolkningsgrupper *
ældre ,ikke fastboende ,handicappede ,unge ,kvinder ,familier ,enlige ,"børn ,
arbejdsledige .
Der erligeledes igangsat enrække projekter tilfordel forvisse vanskeligt
stillede samfunds -ogerhvervsgrupper .Detdrejer sigommindre landbrugere
ogsmåfiskere ,somskal sættes istand tilatudøve deres erhverv pårentabel
visvedhjælp afenegnet uddannelse ,sikrede afsætningsmuligheder osv .Visse
projekter omfatter rådgivning ,information ogbistand iforbindelse medhen­
vendelser tilkontorerne for social sikring ogsocial bistand ,indre projekter
hartilformål atlade lokals grupper ogsammenslutninger fåmedindflydelse
påbyplanlægningen ogpåderes egne kvarterer .Visse projekter erafrent
økonomisk artogskal føre tiloprettelse afmindre industrier (lokalt hånd­
værk )eller mindre kooperativer (formindre landbrugere ogfiskere ).Manbør
ikke glemme deprojekter ,der sigter mod oprettelse afinformationscentre
(generelle eller specifikke oplysninger )ogrådgivningscentre .
10)Sooialmedicinsk center (Hapoli-Giugliano )
Derertale ommange forskellige interventionsområders sundhed ,uddannelse ,
beskæftigelse ,bolig ,bystruktur oginformation ,foreningsliv ,underudvikling
ogudvandring .
Ii)Padua kommune
Også hererdertale ommange forskellige interventionsformer og-områder *
.formindreårige (arbejde forsundhed ogvelfærd hosbefolkningen under 18
årsamt bistand ogsocial integration afdensooialt handicappede );
.forerhvervsaktive (beskæftigelses -ogfritidsproblemer isnævert samarbejde
meddesociale myndigheder )?

-13-
.forældre (forsøg påatmindske densociale isolation )}
.forfattige (mansørger for ,atdepersoner ,dererienvanskelig øko­
nomisk situation -midlertidigt eller permanent -fårmuligheder forat-
komme udafdenne igen ). ■
12)Social integration (ATD-Breda ) " •
Arbejdet harførst ogfremmest drejet sigomj
1
.atsamle devoksne omkring fælles emner ogproblemer medhenblik påatfinde
fælles løsninger snarere endindividuelle ;
.atskabe endialog mellem defattigste familier ogenkeltpersoner påden
ene side ogandre personer eller grupper ,offentlige myndigheder ogprivate
institutioner pådenanden side 5
.atforbedre kendskabet tildefattiges livsform ogtænkemåde ,tilårsagerne
tilogvirkningerne afderes fattigdom ogderes isolation isamfundet samt
til deres historie . L
*>
13)Fællea projekter vedrørende familiedagcentre (Setforenede Kongerige )
Selvomdisse projekter somudgangspunkt haretfælles tem|.,harhvert enkelt
afprojekterne (ATD-London ,Rotherhithe ,Camden ,Croydon (^-ingerbread ),Defoe ,
Rådet forfrivilligt socialt arbejde iLondon samt Liverpool )sin©gen arbejds­
form . -
.Projektet ATD-London harmeget stor lighed medATD-Paris ogfrem foralt
projektet iReims .
.Downtown Rctherhithe
Centret eretmødested forungQ kvinder ogderes børn ,dersåledes kankomme
udafderes isolation ,samtidig medatdetskal være enkilde tilpraktisk ,.
direkte hjælp ,hvis dererbehov fordet .Hergives informationer ogråd ,
ligesom dertilbydes enrække undervisningsaktiviteter formødrene .
•Camden (åbent center )
Dette erligeledes etmødested ,sombyder påalle mulige former foraktiviteter :
madlavningskurser ,husholdning ,håndværk ogbroderi ,udflugter ,diskussions­
grupper .

-14-
.Gingerbread (Croydon )
Detvigtigste arbejde "består iattage sigafbørn påmellem 5og11år,som
kommer frafamilier medkun enfareller enmor .Dette foregår dagligt efter
skoletid ogiferieperioderne .Dette arbejde følges opafetinformations -
ogpraktisk rådgivningsarbejde medhensyn tildemange problemer ,enlige
forældre står over for .
.Defoe
Derertale ometarbejde spredt over forskellige områder *beskæftigelse ,
bolig ,sociale rettigheder ,sundhed ,uddannelse tilfordel forforældrene
(forenmeget stor delfamilier medkunenfareller enmor ,studerende ,per­
soner ,derarbejder omnatten )samt pasning ogsooial motivation afbørnene
(helt smås vuggestue ,eller' fra2til5åribørnehave osv.).
•Rådet forfrivilligt socialt arbe.jde (LVSC )-London
Detarbejde ,dererigangsat afdette råd ,erafenanden artenddetoven­
foromtalte ,somvarmere lokalt præget ogomfattede beistemte områder ,idet
formålet eratoprette familiegrupper ogaktivisere disjpe vedhjælp afperso­
nale (lønnet eller frivilligt ),somafrådet stilles tilrådighed fordette •
?
arbejde . \
.Liverpool ...
Projektets arbejde erkoncentreret omatforbedre boligforhold ogometpro­
gram til social opdragelse ,derskal gøre detmuligt fordem ,derdeltager i
det ,aterhverve dennødvendige grundlæggende viden om,hvorledes økonomi og
husholdning administreres .Medhenblik pådette harmanoprettet Fewby Street
Family Clubhouse .

-15-
Under arbejdet iforbindelse medalle disse projekter harInstitute ofCom-
munity Studies biatåøt medrådgivning .Detharsørget fortværgående infor­
mationsarbejde projekterne imellem ogoprettet forbindelsesled imellem disse *
Detharligeledes foretaget envurdering afdisse forskellige projekter ■onder
ét.
o
o o ,
■. ' i ■ ■ .
14)Area Resource Centres (Sydwales ogLondon )
Disse centre yder deforskellige lokale grupper ,medhvem deharoprettet kon­
takt ,hjælp påenlang række områder somforeksempel påbeskæftigelsesom -
rådet (formidling afarbejde ogoprettelse af 'arbejdspladser forunge),på
boligområdet (bevarelse ogvedligeholdelse afboliger )ogpåsundhedsområdet
(lettere adgang tillæge-oghospitalsbehandling )* *•
Dette foregår vedhjælp afinformation pådetsociale ogøkonomiske område
samt juridisk bistand tildelokale grupper *
15)Craigmillar Festival Society (Edinburgh )
Manharprioriteret aktivitetsområder sombeskæftigelse ,^>olig ,uddannelse ,
social velfærd ,transport .Projektet ergennemført iaktivitetscentre ,men
kunsten -udgangspunktet forprojektet -spiller fortsat enformidlende rolle ,
idet skabelsens begejstring præger hvert enkelt aktivitetsområde .
16)Programmet tilsocial integration (Edinburgh )
Medhenblik påatstimulere ,bistå oghjælpe lokalbefolkningen tilatforbedre
deres handle -ogvalgmuligheder harmanstartet enrække aktiviteter påunder­
visningsområdet (vedhjælp afaviser ,diskussioner ogdebatter ),påboligområdet

-16-
tilforbedr :-..Ag?.£ ogtilforbedring afkvinders ogunges beskæftigelses -
rau-li^hedo ,.,;"JLijsOSoai sr-ac størst forfallesf&oiliteter tildeunge (bold­
baner ogewadet ),tildeældrs ("bistand oginformation ),ogharstøttet fælles -
aktiviteter (foreningsr ,festivals ,støtt ©kampagner tilfordel forflere skoler ).
17)Kontor for .juridis kbistand (Wolverhampton )
Projektet ,somstartede medbistand ogrådgivning tilpersoner ,dervari
konflikt meddensociale sikring ogdensociale bistand ,erblevet udvidet til
atomfatte bolig -ogbeskaftigelsasprøgsæal .Det erblandt andet herved blevet
muligt atidentificere dsdårligst stillede gruppers forhold tildensociale
sikrings dem ,derfornylig erblevet arbejdsløse ,ældre mennesker ogsyge
eller invalide ,samt familier bestående afkanenfareller enmor .
18)Projekt "sociale rettigheder "(Belfast )
Arbejdet harværet koncentreret omdenfattigdom ,deropstar pågrund afringe
indtægter ogboligproblemer .
f.Forskning
Alle projekterne har–iforskelligt omfang –ført tilforskningsarbejde «Her
måmanskelne mellem forskning iforbindelse meddetpraktiske arbejde –inden
forrammerne afogiumiddelbar forbindelse medprojektet -ogdenrent teore­
tiske forskning ;,aeroftest foregår påinstitutter oguniversiteter «
Denforskningj dersåledes erigang –ogdermed også dens resultater –afhænger
ihøjgrad a,fdet onLvåde -projektet omfatter ,ogaf,omderertale ometiso­
leret projekt eller etprojekt ,dergennemføres iforbindelse medandre projekter «
Visse forsknirgsrecult^ter harsåledes enmeget begrænset betydning ogkanikke
brrt-gec ?mere generelt ,rdre resultater kanbruges someksempel ogafprøves i
lignende situationer påj-.\;ionalt plan eller påfællesskabsplan .

-17-
g.Sf-.."iar'b9 .jdepâenrot^iek plan
Progrsaarss fcsgru/dlæggs^is harvaret atbevidstgøre døansvarlige forpro­
jekterne omderes -indbyrde s&f?:<.?sngighed pånationalt ©Iler EF-plan påsektor -
mæssigt siler globalt plan ,ogderved pege pånødvendigheden afatetablere
kontakter medhenblik påudveksling afoplysninger ogerfaringer .Idenind­
ledende fase blev kontakterne oprettet takket være toseminarer ihenholdsvis
Bruxelles ogChantilly ,uden atderdogendnu vartydelige tegn påenmere
dybtgående gensidig interesse ogfornemmelse afetvist skæbnefællesskab «
Ianden fase –hvor defleste projekter efter diverse startvanskeligheder havde
fundet deres egen rytme -viste dersigenstørre interesse fordeøvrige pro­
jekter .Derblev afholdt enlang række møder mellem deansvarlige forprojekterne
idetenkelte land -eller iflere lande -hvorved maninddrog projekter af
samme karakter ,eller eventuelt afforskellig karakter *Derlerblevet taget
enrække initiativer foratgøre disse møder såeffektive sommuligt oggøre
1} *
demtilenfastbestanddel afarbejdet '.ESPOIR ,derharf|ettilopgave at
foretage ensamlet vurdering afprogrammet ,hargennem deb^søg ,dereraflagt
%
hosdeansvarlige forprojekterne ,indirekte skabt forbindelse mellem projek­
terne .Nanbørheller ikke undlade atomtale denbetydning ,'deafKommissionen
Iregelmæssigt arrangerede arbejdsmøder harhaft fordeteuropæiske samarbejde ;
dethardels drejet sigommøder meddeansvarlige fordeforskellige projekter
ogundersøgelser ogmedarbejdsgruppen ESPOIR ,ogdels ommøder medrapportører ,
derharskullet undersøge deenkelte landes politik tilbekæmpelse affattig­
dom.Isamme forbindelse børmanheller ikke glemme denarbejdsgruppe ,derhar
. ♦
rådgivet ogbistået Kommissionens tjenestegrene medgennemførelsen afprogrammet *
1)I1979 etableredes ESCAP ,enfrivillig ogspontant opstået organisation på
europæisk plan ,derharInddraget enlang rakke afdeindledende projekter
isitarbejde .

-18-
>>.>..iva.6<-direkteogindirekte-rolle,Kommxs-
h.3.v:'""Urt-'\••&or~i.orsfeolligaursder9øg«l®er )1forbindelse med
geJOTVjinfør «Isenafct4'>zrr-mt"bådeeominspirationskilde ogkontrollerende
instans«Fåtrodsafio"!•••gramsed®personalemæssige ressourcerhardendog
spilletcnt^gørenderoll,it'eteuropæiskesamarbejde,ligesomEuropa-Paria–
mentet,dorvedgentag -:e>I-jlil^aøderhargivetKommissionensinfuldeopbakning.
Pådetsidsteseminarirpril1980,livorallede,derharmedvirketvedpro­
grammetsgennemførelne ,\acsamletitredage,fremgikdettydeligtafdet
positiveklima,derherskede,hvilkenrigdomaferfaringer,dervarindhøstet,
hvilkeværdifuldeforslag,dervarstillet,ogihvilkengrpdallehavdehaft
deteuropæiskesamarbejdeforøje® »
B)CEMEMFØKELSEN afprogrammetsmålsætning
Iartikel1a)iRådetcafgørelseaf22.juli1975*^fastsættesdertremål
forpilotprojekterne ,gåendeudpåatj
–afprøveellerudvikler>yametodermedhenblikpåathjælpefattigemennesker
ellerpersoner,derertruetaffattigdomiFællesskabet ,
–udarbejde c<~gennemføreprojekterne vedataktivere :deinvolverede personer }
–vælgeprojekter,do-"erafinteresseforFællesskabet somhelhed,iogmed
atdeomfatterproblemur,dererfællesforfleremedlemsstater .
Tildissetreaspekteriudviklingafnyemetoder,aktivisering afdeberørte
personer ^pantsamarbejdepåfællesskabsplan ,børføjesetfjerdeaspekt,der
ernødvendigtforatoafsluttevurderingenafpilotprojekternet nemligde
resultater,derarop:'rorhvertenkeltprojekts .vedkommende .
1)Afgørelse75/458/feøP-EFTaf30.7.1975.

•\
-19-
a.Udvikl f.ng 'afnye mst??3r
Ifoi-Mzdelse it-adanr«kk«pilotprojekter -dar .erpåbegyndt Inden pror "?®®^
startede –harmankombineret detraditionelle metoder ogmidler idet sociale
arbejde medvisse nyemetoder ,dererbedre tilpasset tilde "berørte "befolknings­
grupper ogtildehandicap ,delider vinder ,ogBommanønsker atmindske eller
fjerne .Veddeprojekter ,dererigangsat i1975 °Ssenerelien dominerer anvend­
elsen afnyemetoder# Idetfølgende anføres nogle eksempler ,dererhentet
fradeforskellig© projekter «
l)LesMarolles (Bruxelles )
Setoriginale iprojektet ligger især idenanvendte metode .Idet manbetragter
fattigdommen ibyen somindbyggernes isolation iforhold tilbysamfundet ,be­
står bekæmpelsen affattigdom iatændre bysamfund etsforvaltningspraksis iret­
ning afatgive dedårligst stillede indbyggere øget medbestemmelse ,idet man _
samtidig mindsker denvægt ,samfundsinstitutionerne har . .
Midlet hertil eratskabe eller styrke forskellige integrerede basisgrupper ,
især sådanne ,derhartilopgave atgennemføre handlingsprogrammer ,tilimøde­
kommelse afdeønsker ,indbyggerne prioriterer højst p&detboligmæssige ,finan­
sielle ogkulturelle område .
V- ■ ■'
2)Köln . ' j
Iundersøgelsen anvendes ensærlig definition afpersoner ,dierlever ifattig *- *
dom .Denne fattigdom defineres somensituation ,hvor netto –husstandsindkomsten
kommer under envisfattigdomstærskel ,derfastlægges påbasis afdetbehovs -
niveau ,dereromtalt idensociale bistandslov forforbundsrepublikken .Der
aftegner sigsåledes tomålgrupper «de,dermodtager sociale bistandsydelser og
de,derikke benytter sigaftilbuddet omsocial bistand ,selv omdeegentlig
harrettildet.Undersøgelsen haromfattet etretbegrænset områdes tokvar­
terer iKoln medyderst forskellige strukturer «. -

-20-
3)Amberg
Do£!eoialpr'\?-£«<jisfc •og^oialpoiitiiska foranstaltninger ,dørskaliværksættes,
børsigtemodatforebyggeellerafhjælpefattigdomogskabeligeopvækstmu-
ligheder..Fattigdommens ogdesocialehandicapsondecirkelskalbrydesved
hjælpafenrækkesocialeforarstaltnirAger ,dersættesindoverenbredfront.
Disseforanstaltninger ersåvidtmuligtblevetudformetsåledes,atdeeraf
fornyendeogmodelagtigkarakter.
4)Reims
Detnyskabendeidetteprojektgårudpåietheltbyområdeatgøreenkoor­
dineretindsats,derpåenogsamnetidinddragersubproletariatet ,desociale
institutioner ogdeoffentligemyndigheder samtdenoffentligemeningsdannelse ,
meddetformålatfindefremtilenpolitik,derogsåomfatterdeallerfattigste
ogsomtagersitudgangspunktidissemenneskersinteresserogforhåbninger .
5)Irland
Detnationaleprogramerbanebrydende påflereområdersførstblevderoprettet
etlandsudvalgbeståendeaffrivilligeogaftjenestemænd ,derarbejderpålige
fod;dernæsterderiværksatetnationaltprogram,deromfatterenlangrække
projekter,hvorvedfattigdommen "bekæmpesoverenbredfront.Endvidereharen
stabafmedarbejdere pålokaltplanskullettagehensyntildelokalebehovog
ressourcer ;ogdissemedarbejdere harfundetfremtilnyeformerforforan­
staltningertilstøtteforprojekterne.Slutteligerdertagetnyskabendear­
bejdsmetoderibrug,blandtandetpåkooperativbasissamtåbnetmulighederfor
kreativuxlfoldelseindenforrammerneafensamletindsats.

-22-
6)Kapo1i-Giugliano
Detnyskabende idette -projekt harbestået ifølgendes
a)enmetode tilbehovsanalyse ogprogrammering påbasis afhomogene
befolkningsgrupper ;
b)påvisning af,atdetermuligt atgøre enindsats forathæve det
generelle fattigdomsniveau iensamlet ,klart afgrænset befolknings­
gruppe (istedet forkunatinddrage visse kategorier affattige ),
idet mantager udgangspunkt ideallerdårligst stillede personers
situation ;disse bliver da-udover selv atmodtage direkte støtte -
etudgangspunkt forengenerel indsats tilbekæmpelse affattigdom ;
c)indkredsning afdebefolkningsgrupper ,detvilvære formålstjenligt
atinddrage iforbindelse medbekæmpelse affattigdom ,medhensyn til
etbestemt geografisk område ,antallet afindbyggere ogdeforhånden­
værende ressourcer :
• *
d)udarbejdelse afforskellige handlingsplaner ,derkananvendes di­
rekte pådepågældende befolkningsgrupper .
■ I
7)Downtown
Centret ledes udelukkende afpersonale ,derkommer fraden involverede
befolkningsgruppe .Hvad derogså erusædvanligt ,erdetforhold ,atcen­
tret påsamme tidhenvender sigtilmødre ogbørn .
8)Camden
Dette center ,dereretåbent center ,erdetførste isinartblandt de
institutioner ,deryder hjælp tilfamilier ,ogdetharværet brugt som
model foriværksættelse aflignende projekter .Enanden nyskabelse be­
står ietablering afetmere jævnbyrdigt forhold mellem klient ogso­
cialarbejder ,imodsætning til ,hvad derertilfældet idetgængse so­
cialarbejde .
9)London (LVSC ) ^ 'r '
Selve center-ideen var i197° i"'sig selv ennyskabelse .Etableringen
afetnetafcentre ,hvorfra derskulle .udføres socialarbejde pålo­
kalt plan ,omfattende 33kvarterer iLondon samt forskellige sektorer

-22
(uduanr.v.lse ,SVUUUG osv3)erenenestående nyskabelse ,derkandanne
forbi .11-:deforarbo /.idet påregionalt plan .
10)Bdinbv-r /sh(socialt udviklingsprogram )
Blandt demange nyskabende aspekter kannævnes denkonkrete bistand ,der
viaprojektet ydes tiludviklingen afdetsociale arbejde inden forhvert
enkelt geografisk område .Delokale enheder harfremskaffet lokaler til
møder ,oplysende virksomhed ,rådgivning ogforskelligt kontorarbejde .
Desuden erder oprettet etblandet udvalg ,der skal virke for ,atde
involverede far deres synspunkter frem ideandre udvalg .Delokale
myndigheder har-imodsætning til ,hvad dernormalt ertilfældet –
taget hensyn tildefremførte synspunkter ,idet dehartilpasset deres
planer hertil .
ll)YJolvorhampton
Inden oprettelsen afdette hjælpecenter varadvokatbistand tilube­
midlede -ogikke mindst sidstnævntes mulighed for atlade sigrepræ­
sentere for domstolene ved enadvokat –etukendt fænomen for deso­
ciale rådgivningskontorer .Idagerdetenkendsgernipg ,derudgør en
selvfølgelig del afdisse kontorers arbejde .Dermed erder sket enkva–
*
litativ ogkvantitativ forøgelse afdenservice disse ;kontorer yder
defattige ,ogdeoplysninger ogdenrådgivning ,,derblev formidlet af
ovennævnte kontorer ,derblevet spredt udpåandre organisationer og
instanser (lokalråd ,lokale arbejdsgrupper ,lokale serviceorganer og
myndigheder ).
b.Aktivering afdefattige
Der ertale omistørre eller mindre grad ataktivisere defattige i
forbindelse med -v\c ,:vojdelse fgennemførelse ogopfølgning samt evaluering
afdeforskellige pjekter ,altefter karakteren afdeenkelte projekt­
erogdemål ,manharsrtsigfrastarten af.Menalle projekter rummer
dette aspekt .Idetfølgende anføres nogle eksempler :

-23-
l)Beyssce l-ggnATP-denf.jerAeverden (Paris ,Seims ,Breds ..London ;
Idøttø tilfælde erderiarsn tvivl ,eftersom bevagel søns grundsætning
gårudpåenaktivisering afdefattige |dogbørmannævne devanskelig­
heder ,dsropstår nårmanBøger ataktivere familier inden forsubpro -
letariatet ,derhele tiden harlevet afsondret ,ikke .mindst frade
beslutningscentre ,hvor deres skæbne afgøres (uddannelse ,boligforhold
osvo ).Desuden sker derdet ,atdemest dynamiske individer opfordres
tilikke længere atvære solidariske medderes miljø ,menat"bryde ud
afdet",tilskade fordem ,dersåledes berøves deres ledere .Derfor
erdergjort enindsats pådetkulturelle område iforbindelse med
flere afprojekterne meddetformål atgive deallerfattigste adgang
tilforskellige uddannelsesmuligheder ,sådederefter frit kanenga­
gere sigpådette område «.
2)Marolles (Bruxelles )
Aktiveringen finder sted påalle niveauer ,under forskellige former ,
derertilpasset denenkeltes muligheder .Sommindstemål omfatter den
etrundspørge ,hvorved mankanfåkendskab til ,hvad kvarterets ind­
byggere mener omdetpågældende problemj denkanogså bestå imøder ,
idannelsen afbasisgrupper ,derskal løse bestemte problemer (f.eks .
arbejdsgrupper vedrørende ensænkning afhuslejerne ,markedsf ester ,
folkedans oglignende ,sportsudvalg osv.).Tanken ommedbestemmelse
kommer også tiludtryk iform afbestræbelsen påatudvide udvalgets
generalforsamling tilatomfatte samtlige indbyggere .Dette spørgsmål
erisidste ende ikke såvigtigt ,forsåvidt somhele aktionen gen­
nemføres afsåvel fattige somandre borgere ikvarteret .Her ertale om
atpraktisere princippet omden"dialektiske integration "(dvs.en
gensidig ogfortløbende tilpasning afsåvel denintegrerende somden
integrerede part ).

-24-
3)1X\.sTruj"1*ç-Essen
Gennemførelsen afprojektetsmålsætningindebærer,atdepågældende
begynderatforholdesigkritisktilderessituationmeddetformålat
fådenændret.Deskalaltsåbringestilatforstå,atdeendnuhar
mulighedforathandle.
4)Paris(14»arrondissement )
ι
Ikraftafdepågældendecentreerdetgradvisblevetmuligtforbruger­
neattageaktivtdeliarbejdetsammenmedderesbørn.Dererfami­
lier,derharslåetsignedidet14.arrondissement foratdragefor­
delafdeforanstaltninger ,dertræffesder(hvilketérettegnpå,at
brugerneertilfredsehermed). $
5)Guéir.enë-sur-Scorff.Orange,Roubaix
Meddetudgangspunktidetreovennævntebyeratfådpnberørtebefolk­
ningtilatgåaktivtindiløsningenafdensproblempr,harmani
praksisetableretældreklubber ,hvismedlemmerpådeteneellerdet
andetområdehardeltagetaktivtivissefaserafprojektets gennem­
førelse.Detsammeertilfældetmeddesocialthandicappede familier,
derlidtefterlidtbliveristandtilatklaresigselv.Endelighar
denneviljetilakiiviseringafdeberørtepersonermanifesteret sigved,
atmanharladetpersonerneselvgiveudtrykforderesbehov,medhen­
blikpåatfindefremtilpassendeløsninger.
6)Irland(detnationaleprogram)
Aktiveringen afifattigeharværetetgrundlæggende ogudtaltprin­
cipiprogrammet ,~cteskyldesnokdemegetsmidigeretningslinjer ,
sompersonalet -hararbejdetudfra.Detharikkeværetnødvendigtat
overtalebefolkningentilatdeltageidisseaktiviteter ,eftersom
personaletselvønskedeatdeltageibefolkningens aktiviteter .Lige
fradenmindstetildenmestsammensatteforanstaltning erbefolkning­
engåetaktivtindiarbejdetindenforrammerneafprogrammet.

I'en .anvendte metode erbaeeret påenbehovs analyse (dérergenneaført
ietsamarbejde mellem personale ogbefolkningsgrupper )ogpåenaktivi­
sering af"homogent sammensatte "gruppsr eller personer medensartede
behov ,iforbindelse medudarbejdelsen oggennemførelsen afenrække
løsninger pådeforskellige problemer ,manerstødt på.Men detmest
karakteristiske erdannelsen af"pressionsgrupper "ogaktiviseringen
»
afbefolkningen iforbindelse medforberedelse oggennemførelse af
foranstaltninger tilimødekommelse afderes egne behov .
8)London Hackne.y (Defoe )
Lige fraprojektets start harmanstræbt efter ataktivisere bade
brugerne ogprojektmedarbejderne medhenblik påatfåvuggestuen til
atfungere ,,hvilket hargivet yderst gode resultater .Detforhold ,at
lederne afprojektet kommer fradetsted ,hvor projektet gennemføres ,
spiller envigtig rolle .
9)London (LVSC )
Projektet forfamiliegrupper harpåforskellig måde aktiviseret de
pågældende personer .Lederne afprojektet stammer selv fradenne be­
folkning ogerblevet valgt tilatudføre opgaven pågrund afderes
foretagsomhed ,menneskelige varme ,gode menneskeforstand ogsociale
engagement .Dehar ikke nogen særlig uddannelse ,dekender fattigdom­
mens væsen ogdefortsætter medatleve under samme forhold (hvad
angår bolig samt mangelen påsociale oguddannelsesmæssige facili­
teter )somdefattige ogmidt blandt disse ,hvorved dengensidige kon­
takt ogtillid fremmes .
10)London (LVSC ) ,- '
Projektet vedrørende socialt arbejde har ikke kunnet gennemføres under
samme gunstige betingelser somveddetforegående projekt .Somfølge af
atarbejdet omfatter enhelregion ,erdetumuligt athave daglig .
kontakt meddepågældende personer ogvære lige såfleksibel somved
etprojekt pålokalt plan .Under disse omstændigheder harmedarbejderne

-2.6»
måtte' -lægge megen opfindsomhed fordagen foratfinde frem tilmetoder ,
hvorved mankunne appellere tilansvarsfølelsen idedårligt etillede
grupper ,
li)Edinbur gh(Craigmillar )
Defattige indkredser selv deproblemer ,destilles over for ,samt
vurderer hvorledes disse ka.i afhjælpes gennem denødvendige ændringer .
Deforslag ,derformuleres ,behandles afregionalrådet ,derlader dem
behandle ideforskellige underudvalg .
c.Deopnåede resultater
Deresultater ,manharopnået iforbindelse med deenkelte projekter ,
udgør etbredt spektrum ;udvikling afnye metoder ogaktivering afde
fattige (somomhandlet ideforegående afsnit )samt visse konkrete re­
sultater afmateriel eller immateriel art .Med hensyn til det sidste
kan der oplyses følgende :
l)Karolles (Bruxelles )
Offentligheden ergradvist blevet gjort opmærksom påennyside af
fattigdomsproblemet oDette betragtes ikke længere blot sommanglende .
indtægtsmuligheder ,men somengradvis ,aktiv udelukkelsesproces .
Der erblevat oprettet forskellige basisgrupper iforbindelse med
visse produktionsenheder ,"Marolles-værkstedet ","Radio Marolles ",
markedsfester osv.Udvalget har iteori (ogderefter ipraksis )udviklet
enn;opfattelse af"social fattigdom ",ogdermed af,hvorledes man
kanbekæmpe fatt-go.om.Herunder ermanblevet klar over ,hvor udbredt
fattigdommen er ITi:~opa .
2)Köln
Gernism projektet harman ikke alene fået kendskab tilenlang række
facts omfattigdommens struktur ,hvorved manerblevet istand til
na-'xe-xatbeskrive ,under hvilke former ogomstændigheder fattigdom­
men optræder .Projektet h&r også ihøjgrad bidraget tilenforbedring

-27-
afdøfattiges situatioii ,idet manherigennem harkunnet fremme og
støtte deres deltagelse idetpolitiske liv «Dette måler "blevet
virkeligge ortgennem -oprettelse afarbejdsgrupper vedrørende "per­
sonlig bistand "oginteressegrupper påområdet forsocial "bistand .
Dette initiativ ,dererudgået fraKoin,erimidlertid "blevet udvidet
tilatomfatte hele Forb-uridsrepubi ikken lyskland .Deterdogendnu
ikke muligt atsige medsikkerhed ,omdisse gruppers aktiviteter har
ført tilkonkrete ændringer afdensociale "bistand tildefattige «
3)Duisburg-Essen
Blandt demange opnåede resultater skal særlig nævnes de,dervedrører
"børn ogunge .Takket være etintensivt arbejde ideforskellige grupper
kanman idagkonstatere ,atalle deimplicerede børn harudviklet en
stærk følelse afsamhørighed medenbestemt gruppe ,"samt atdedel­
tager mere selvstændigt ogbevidst iarbejdet ,endtilfældet varved
starten .Motiveringen foratåbne sigudadtil ertydeligvis øget
ganske kraftigt ,ogdererskabt nyeinteresseområder .Pådetskole­
mæssige område erresultaterne imidlertid ikke nærsåpositive . v
Forsåvidt angår deunge ,kanmanregistrere enændring afderes ad­
færd .Deharfået mere selvtillid ogerikke længere helt såafhængige
af"anførerne ".Deres passive ogresignerede holdning ertildels for­
svundet (f„eks .begynder denumere aktivt atsøge efter arbejde ).
Forholdet tilforældrene bliver meget mindre spændt .Ligeledes mind­
skes aggressiviteten ,både under møderne ideenkelte grupper ,men
/
også uden fordisse .
4)Paris (l4«arrondissement )
Foranstaltningerne harbidraget til *
•atman iforbindelse med den indledende kontakt tilbørnene har kunnet
sænke aldersgrænsen fra 7"til3år,hvilket hargivet mulighed jfor
atforebygge ogikke længere blot afhjælpe skader &

–28-
.atstyrke defamiliemæssige band ogfastholde forældrenes interesse
for "børnene ogfådemaktivt inddraget iarbejdet ;
.atundgå denforbørnene "traumatiske oplevelse ,somenadskillelse er;
.atrydde visse tilfælde afrivalisering mellem deforskellige so­
ciale serviceorganer afvejen .
5)ATD (Noisy -le-Grand, Herblay ,Toulon ) .
Der eropnået mange betydelige resultater ,derviser ,atder ikke
findes nogen familier ,hvis problemer erhelt uløselige .
Psykologerne ernemlig afden opfattelse ,atbarnet iden "fjerde
verden "gennemløber enpsykologisk udvikling ,derrent statistisk ikke
afviger fraden ,sombørn idet øvrige samfund gennemløber ,ogat
styrke ogintelligens statistisk set erfordelt ganske lige som inden
forden øvrige befolkning .Småbørnspædagogerne harbemærket ,atderes
samarbejde medforældre ogplejemødre harværet enfaktor afstor be­
tydning for debemærkelsesværdige fremskridt ,der ergjort for hele
gruppens vedkommende .Kanharkunnet påvise enmere stabil skole­
gang ,selv omfamilierne endnu ikke harfået ethelt naturligt for­
hold til skolen .
Iøvrigt har denalmindelige tendens til atsende børn ibørnehave
frafireårsalderen også bredt sigtilsubproletariatet .
Endelig harmanblandt småbørnspædagogerne kunnet registrere enøget
interesse for ogetønske omenmere præcis viden omdepågældende børn .
6)Irland (detnationale program )
Det ervanskeligt atredegøre for alle resultaterne afetsåomfattende
program -Hovedresultatet erimidlertid ,atforskellige smågrupper blandt
denugunstigt stillede befolkning overalt iIrland harfået øget deres

-29-
selvtillid ,ogharfået mulighed foratklare deproblemer ,destilles
overfor Programmet harligeledes medført ,atoffentligheden harfået
øjnene opfor ,deneksisterende fattigdom iIrland .Pålokalt plan •
kører nuforskellige aktiviteter selvstændigt videre ,efter atvære
blevet igangsat inden forrammerne afprogrammet »Disse aktiviteter
vedrører bl.a .kooperative foretagender ogkreditforeninger .Denar­
bejdsmetode ,dererblevet anvendt vedprogrammets gennemførelse ,har
virket inspirerende påsocialarbejdere ogandré personer ,derhjælper
defattige .
».
Endelig harprogrammet somhelhed haft virkning iflere retninger .I
økonomisk henseende har det f.eks .givet stødet tiletstort antal pro­
jekter ogforanstaltninger ,derharskaffet befolkningen ,grupperne
eller lokalsamfundene store økonomiske fordele (lige fraerhvervelsen
afvisse sociale rettigheder tiludvikling afmindre industrier ).
.\
7)Napoli-Giugliano
Derkanbl.a .nævnes følgendej
-detregionale parlament harvedtaget enlovombekæmpelse afbørne­
dødeligheden ,ogdererjfor 1980 blevet bevilget 10mialire hertil ;
vedudarbejdelsen afloven harmantaget hensyn tilprojektet ;
-dereroprettet enbevægelse påregionalt plan tilgennemførelse af
nævnte lov ;
-Napoli kommune harvedtaget denbredt anvendelige model ,man ipro­
jektet ergået indforvedrørende lokale socialkontorer ogsundheds -
centre ;
-der'eriværksat flere lokale .eller landsomfattende kampagner medhen­
blik påatoplyse omforskellige aspekter afprojektet eller tage
initiativer desangående ;-
-200fysisk eller psykisk hæmmede børn erblevet integreret idistrik­
tets almindelige skole ,ogmanhar isamme område kunnet mindske an­
tallet afdebørn ogpersoner medpsykiske vanskeligheder ,der
tvangs indlægges påinstitutionerne ;

-30-
–dereroprettet kooperativer forunge ;
-derertaget enlang række initiativer påområderne alfabetisering ,
erhvervsuddannelse ,tilbud omskoleundervisning ,hygiejne ,husleje -
problemer ,kulturelle aktiviteter ,sundhedslære ,foreningsliv ,by­
planlægning ,oplysning ,sociale ogkulturelle initiativer ,musik ,
stofmisbrug .
»
8)ATD (Breda ) i
Detvigtigste resultat harværet detpersonlige engagement *Etstort
antal familier erkommet udafderes vante sløvhedstilstand oghar
vist ,atdeevner atengagere sigpådetsamfundsmæssige ogkulturelle
område •
9)ATD (London ) V
Detvæsentligste resultat harbestået i,atmange affamilierne fra
alene atvære interesseret ideres egne personlige erfaringer ogbehov
gradvist erkommet tilforståelse af,atdeharenfælles baggrund og
dermed enfælles identitet .Mange voksne harfået udviklet evnen til
atformulere sigoffentligt påensammenhængende måde ,hvilket harbi­
draget tilataflive myten om,atdefattige erufølsomme over for
deres fattigdom ogisolation ogialfald aldeles ude afstand til
atudtrykke sigpåsammenhængende vis .
10)Downtown (London ) _ ' •
Projektet erlykkedes langt udover forventning forsåvidt angår
målgruppens styring afcentret uden hjælp frafagfolk .Detharom­
fattet etstort antal familier medbørn påunder 3år.Denfællesskabs­
følelse ,centret harfremkaldt ,erogså blevet udstrakt tilbrugernes
øvrige tilværelse ,ogdenharbidraget tilatovervinde spændinger
mellem dem ,derharboet a>auge årikvarteret ogdenytilflyttede .

Vedhjalp afcentret hardetogså været muligt at,mindske depågælden­
detrugeres isolation ogfattigdom ,idet defikmulighed forfrit at
udtrykke sigogtilegne signyviden .Centret harligeledes bidraget
til deres børns udvikling .
ll)Gingerbread (Croydon )*
Vedprojektets start besluttede manattage detantal ansøgninger om
>
plads ,derville komme ,sommålestok for ,omprojektet blev ensucces
eller .ej. J ^
.,1r
I1980besøgte 256børn ogI84forældre denne legestu ^,hvoraf 97børn
og78forældre komregelmæssigt (detdrejede sigovervejende omenlige
fædre ogmødre ,især detsidste ;. I
' .. ■ - ! ■
Blandt disse forældre ernogle kommet dergennem etå|øtid,menlangt
defleste igennem 2til4år.Detsersamtidig udtil||atderersket
engradvis forbedring afmange forældres økonomiske situation (iform
bedre job ,forfremmelse eller videreuddannelse ). ^
Kort sagt ,detserudtil ,atbørnene erkommet ind imere stabile for­
hold .
12)Craigmillar
Dererudsendt enbrochure medtitlen "samlet plan over deenkelte for­
anstaltninger ";denne erblevet redigeret ogtrykt afdeinvolverede
selv ,erblevet distribueret vidt omkring ogharmedført ,atderhar
været interesserede påbesøg fraalle verdensdele .Iforbindelse med
regeringens beskæftigelsesplan harmange personer fået enchance ikraft
afCraigmillar –projektet ,ogdettakket være etableringen afforskel­
lige former forværksteder ,hjem ,klubber osv.Manbørogså nævne den
årlige festival -derstrækker sigover touger -hvis bidrag også
ermedpådeninternationale festival iEdinburgh ,ogsomogså harom­
rejsende teater ogbørnecirkus .

-32-
Menhovedresultatet eruden tvivl denopmuntrende oginitiativfr em­
mende virkning ,detharhaft forbefolkningen iCraigmillar iet
økonomisk setstadig dårligere klima .
13)London (LVSC )
Ikraft afprojektet har detværet muligt atoprette nyefaoiliteter
påregionalplan .Derfindes nuetkommunikationssystem såvel somet
netaffaciliteter påsundheds området •
Etvist antal forsøg pålokalt plan ,derharmodtaget støtte ogråd­
givning fraprojektet idetomfang detvarmuligt ,harikke givet
helt deresultater ,man istarten regnede medmedhensyn tilsociale
t
"boliger ogbeskæftigelsen ,hvilket skyldes deugunstige økonomiske
konjunkturer . $ \
k
h\
14)Edinburgh
Etafdevæsentlige -resultater afdetsociale udviklingsprojekt for
dette område er,atdetstadig kører videre ,hvad mange –iøvrigt
positivt indstillede -iagttagere ikke havde regnet med .
Dette forsøgsprojekt hartregange været ifare foratblive ind­
stillet somfølge afdetpres ,dererblevet lagt pådelokale myn­
digheder medhenblik påatnedskære udgifterne tildet .Manhar ind­
høstet nyeerfaringer påforskellige områder 1boligområdet ,beskæf­
tigelse ,uddannelse ,oplysning ogdetlokale sammenhold m.m .
15)Belfast
Etafresiiltatera® er,atdemål ,manopstillede forprojektet ,er
nået inden fordenfastsatte ticL Hundredvis affamilier bardraget
fordel afprojektet ,ogman ha.rherigennem skaffet sigenrække op–
1
lysninger afstor betydning forenbedre forståelse affattigdoms –
proljlømatikkaa i3§Tordi ..xvis.vI»Pr-ojektet harmuliggjort engrundig a–
na.l,/s©afde derfindes idenne delaflet
foreiiøds Koiigerigs ,cg$.vV - sff® dt -salang rskka ferslag cgb■=?:&–
hsnbli > ?/ '■ for daf

-33-
III.
UNDERSØGELSER
Salvomviendnuikkeråderoverresultaterne afundersøgelserne ,er
detalligevelmuligtatgivenogleoplysninger heroinafnyeredato
enddem,deralleredeforeliggeriKommissionens anden "beretning om
programmet.
Vedundersøgelser forståsdem,somudelukkende 'erfinansieretafFæl­
lesskabet,ogikkedem,dergennemføres indenforrammerneafpilot­
projekterne ,somligeledeserafenvis–omendbegrænset–interesse.
a.Arbejdsløshed ogforanstaltninger til"bekæmpelseaffattigdommen
Undersøgelsen tagersigtepåensammenligning afeffektiviteten af
denpolitik,derføresitrelandetilbekæmpelseaffattigdonmen ,
isærhosdearbejdsløse ogandretruedebefolkningsgrupper .Arbejds­
løshedenindtagerencentralpladsiundersøgelsen ,forselvomden
ikketalmæssigterhovedårsagentilfattigdommen ,erdergodgrund
tilattro,atdenivæsentliggradmedvirkerhertil.Denstigende
arbejdsløshed følgesopafnyeformerforfattigdom(almindeligefa­
milierihundredetusindvis udsættesidagforfattigdommen forfør­
stegang)6Denomstændighed ,atderheletidenindføresnyeteknolo­
gieriFællesskabet ,gørdetsandsynligt ,atarbejdsløshedsproblemet
vilkommetilatspilleenaltovervejende rolleiløbetafdekom­
mendetoellertreårtier.
Forhvertland,somundersøgelsen tagersigtepå,harmanvalgtén
by(Saarbrucken ,ReimsogBristol)udfraenstatistiskanalyse,der
erbaseretpåfælleskriterier.Dissebyer,derernogenlunderepræ–
\
sentativefordøreslande,harvisséfællestrask«Deter"byer,som
indtilnualdrigharkendttilvedvarendearbejdsløshed ,mensomhar
væretudsatforenstigningiarbejdsløsheden iløbetafdesidste
femår.Indenforhverbyharmanvalgtensektormedenstærkkon­
centrationafpersoner,derkunharenringeellersletingenuddan­
nelse,ogsomderforermesttruetafarbejdsløshed .

-34-
Rundspørget blev suppleret medenstikprøveundersøgelse "blandt et
bredt udsnit afforsørgerne (2926iBristol ,3637iSaarbrucken
og3171iReims ).Stikprøveundersøgelsen togisær sigte pådeper­
soner ,som ,selv omdeikke officielt erregistreret påarbejdsløs­
heds–eller arbe jdsanvisningskontoret ,vararbejdsløse eller søgte
arbejde .Undersøgelsen sigtede ligeledes påensammenligning mellem
dearbejdsløses forhold ogandre potentielt fattigdomBtruedes for­
hold ,Udover oplysninger omindtægter var andre sider afbeskæfti­
gelsen (ansættelsesforhold ,erhvervsuddannelse )ogaffattigdommen
(boligforhold ,sundhedstilstand ,lediggang ,ensomhed )genstand for
undersøgelsen .Derblev ligeledes foretaget etbegrænset antal sup­
plerende rundspørger blandt dearbejdsløse (forsørgere ogfamilie­
medlemmer ).
.I ' .
Alle deenkelte oplysninger ,dererindsamlet ihver by,udgør en
helhed ,someretenestående materiale tilensammenlignende analy­
seafdesocialpolitiske hjælpeforanstaltninger over fordearbejds­
løse ogafbekæmpelsen affattigdommen *
b.Vedvarende fattigdom
Undersøgelsens endelige målvar atskaffe sigmest mulig viden om
deydre former afenfattigdom ,derrisikerer atblive vedvarende
ogfortsætte frageneration tilgeneration ,set iforhold tilbefolk­
ningen somhelhed ogtilsamfundsstrukturen .Undersøgelsen tager sit
udgangspunkt iensamlet registreret befolkningsgruppe ,idette til­
fælde hele denbefolkningsgruppe bestående affamilier oghustande ,
der havde etbarn født i1970 .
Undersøgelsen dækker etgeografisk område ,deromfatter ^regioner
ifem lande .Porhver afdisse syvregioner harmanforetaget ensto­
kastisk stikprøveundersøgelse affamilier /husstande rækkende frade
rigeste tildefattigste .Yedhjælp afdenne stikprøveundersøgelse
harman lavet eninddeling ifattigdomstruede ogikke --fattigdomstru –.
ede ,ogudfradette materiale harmanforetaget en2.stikprøveun ™
dersøgelse afpersoner ,dsr ihøjgrad ertruet affattigdom .

-35-
Undersøgelsen består aftrefaser –nogle resultater fraanden fasei
derfor*ligg#r «ill©r«d «deskriptive ogevaluerende resultater -tfor
detførste haranalysen afdenstokastiske stikprøveundersøgelse af
familierne gjort detmuligt atforetage eninddeling itregrupper
affamilier (ikke-fattigdomstruedej fattigdoms truede sfamilier med
mange medlemmer ogofte afudenlandsk herkomst ;yderst fattigdoms tru­
ede,hvor familier medkunénforældrepart eroverrepræsenteret ),
samt atevaluere omfanget oggraden affattigdommen iforhold til
referencegruppen .
Undersøgelsen "bekræfter også denhypotese ,at-derermange forskelli­
geformer forfattigdom .Desuden giver den osetmiddel tilatmåle
graden affamiliernes fattigdom ,ogdette kan overføres tilandre for­
hold eller befolkningsgrupper ,samt enmetode til idenstore region
(undersøgelsens region )atspore familier ,dereryderst fattigdoms -
truede . 1
Endelig giver undersøgelsen enrække oplysninger afbetydning for
socialpolitikken vedrørende fattigdommen ,mendisse oplysninger skal ;
alligevel "bekræftes iundersøgelsens sidste fase .
c.Undersøgelse affattigdommens omfang ,aspekter ogårsager
Undersøgelsen erbaseret påenstikprøveundersøgelse af3000familier
pr.land .Det erdenførste europæiske undersøgelse afetsådant om­
fang omsocialpolitiske problemer .Dadenergennemført islutningen
af1977 ,giver denmeget detaljerede oplysninger omlevevilkårene ved
overgangen til80'erne .Denne undersøgelse harflere forskellige mål *
•fastsættelse afetreferenceniveau forfattigdommen imedlemsstater­
neudfrasociologiske ogøkonomiske synspunkter ;
•fordeling affamiliernes indtægter (efter skattetræk ),idet familieø -
erne opdeles ietvist antal undergrupper medhensyn tiluddannelse ,
region ,arbejdstidens længde ,alder ,antal indkomsttagere osv.

-36-
.Dette medhenblik påatsammenligne forskellene iindtægter medlems­
staterne imellem ogsamtidig skønsmæssigt atfastsætte procentdelen
afbefolkningsgrupper tinder fattigdomsgrænsen ;
•omfanget afdeforskellige former forfattigdom ;
•hvilken -rolle ,ændringer idesociale sikrings ordninger spiller med
hensyn tilenformindskelse eller enforøgelse affattigdommen «
»
d.Undersøgelser af "befolkningsgrupper uden fast bopæl ,
Disse unders øge1serbestår afensammenlignende analyse afdecentrale
problemer hosdeforskellige omrejsende befolkningsgrupper (ogbefolk­
ningsgrupper ,somstammer fradette miljø )imeget forskelligartede
nationale sammenhænge iTyskland ,Belgien ,Frankrig ogNederlandene «
Depågældende befolkningsgrupper omfatter iBelgien deikke–fastboende
ogsigøjnerne (ca.10000personer ,heraf ca.20-25% sigøjnere );i
-*
Tysklands "Landfahrer "(ikke-fastboende ,ca.10000)ogsigøjnere
(30000);iFrankrig 150000 ,heraf entredjedel omrejsende ;iNeder­
landene beboere afcampingvogne (woonwagen –bewoners )ogsigøjnere ,i
alt20000 ,heraf 5%sigøjnere .
Hvad disse angår ,kanmanvære afdenopfattelse ,atdevæsentlige pro­
blemer skyldes ensærlig levevis ogsærlige arbejdsvaner ,der ifor­
skellig grad erkarakteriseret afetønske omatville genoplive en
samfundsstruktur ,somirelativ lang tidharværet enbetingelse for ,
åtdisse grupper materielt ogkulturelt harkunnet overleve ioftest
fjendtligsindede omgivelser .Forøvrigt hardenpolitik ,somdefor­
skellige iundersøgelsen inddragede medlemsstater harført ,afmeget
forskellige årsager ført til ,atdereropstået stor materiel utryg­
hed ,fordisse personer ,mangel påkulturel stabilitet ,ogialminde­
lighed konfliktsituationer mellam disse ogdeneksisterende samfunds­
orden .

Ialle tilfalde erden"omrejsendes "livsform (deværdier ,somkende­
tegner den)direkte truet ,hvad anteri denbliver fysisk umulig ,eller
derlægges regulære hindringer ivejen forden ,eller denopsuges af
samfundet .Visse former forindpasning afde"omrejsende "isamfundet
sætter faktisk enfysisk ogpsykisk forarmelsesprooes igang ,som
"blot fremskyndes afdenuværende leve–ogarbejdsvilkår «

-38-
IV.
KONKLUSIOÏTER 1)
Dekonklusioner ,derkandrages afengennemgang afdenæsten afslut­
tede pilotprojekter ,kanafdeårsager ,derernævnt i"begyndelsen af
beretningen ,kunvære foreløbige .Men Tidfradeoplysninger ogdata ,
derallerede erindsamlet ,kanmanimidlertid nåfrem tildenopfat­
telse ,atdisse konklusioner ikke vilblive draget itvivl idenen­
delige evaluer ingsberetning ,selv omdeheri sandsynligvis bliver
præciseret ,suppleret ,udvidet oguddybet .
Dette forsøgsprogram erkarakteristisk pågrund afbredden ogmangt -
foldigheden afprojekterne ogafdeindhøstede erfaringer ogfrem­
skaffede oplysninger .Programmet afslører ,atadskillige projekter
harfællestræk ,enten hvad angår målgrupperne eller aktivitetsfor -
merog–områder .Dele afprogrammet udviser altså etvist helhedspræg .
Desuden erpilotprojekterne somhelhed ogunder hensyntagen tilde­
res særlige karakter hver forsig istore trask ioverensstemmelse med
demål ,Rådet harsatsig ,hvad angår aktiveringen afdefattige og
denyemetoder ,dererudviklet ogafprøvet medhenblik påatbistå
defattige eller defattigdomst ruede iFællesskabet .
Endelig harprogrammet iløbet afårene fået virkning påeuropæisk
plan .Derfor erdetaffælles værdi forallø medlemsstaterne ,ogdet
ervanskeligt iøjeblikket påinternationalt plan atfinde noget til­
svarende .
Detserogså udtil ,atpilotprojekterne påfåundtage1sarnærunder
gennemførelsen erstødt påtalrige hindringer ,somskyldes holdninger
ogreaktioner både hosåe "berørte befoUmings grupper eller ioffent­
ligheden somhelhed ogi&©institutioner ,derkonfronteres medpro­
jekterne eller 'hos personer ,darerbeskæftiget medsocialt arbejde *
i)Dadørendnu ikke foreligg-sr relevante resultater afundersøge 1–
same ,vedrører ko:aV:3 aeioa.s:o5.e udelukkende pi1otprojaktero.9 •

Enar-der.væsentlig hindring for enheldig gennemførelse afprogrammet
-ogderfor også afpilotprojekterne -skyldes dentidsfrist ,der er
fastsat ferdet istartens nemlig toår,inden ,detblev udvidet til
treåryderligere oFølgen heraf er,atdetforadskillige projekters
vedkommende harvjret overordentlig vanskeligt atplanlægge målene og
midlerne .Hvis allerede tiden harværet enafgørende faktor for gen­
nemførelsen afprojekterne ,hvad harsåikke en 1ændring afdetøkono­
miske klima betydet iforbindelse medgennemførelsen afprogrammet
som helhed ?
Påtrods afdisse ulemper erdenforeløbige helhedsvurdering afpro­
grammet idetstore oghele positiv .Manmangler kun atfinde udaf,
hvordan manbedst kan anvende depositive eller negative oplysninger ,
somkan udledes heraf .Detville således være til stor skade for alle
implicerede (politikere ,deansvarlige isocialsektoren ,offentlige el­
lerprivate institutioner ,borgere ogdårligt stillede isærdeleshed ),
i
hvis deresultater ,dererindsamlet ideteuropæiske ^program tilbe­
kæmpelse affattigdommen ,ergået iglemmebogen eller -ignoreres ,når
derskal træffes politiske beslutninger . ?
V.
KOMMISSIOirorS FORSLAG TIL PET FORELØBIGE PROGRAM
Påbaggrund afovenstående foreløbige konklusioner –cgunder hensyn­
tagen til ,attiden ogdeøkonomiske midler tilgennemførelse afdet
foreløbige program ermere begrænset endforudset -måKommissionen
foreslå etforeløbigt program med etmere begrænset indhold enddet ,
somdenhavde fremlagt iform afforslag ,derallerede harværet fo­
relagt Rådet ogpræciseret gentagne gange ,menalligevel byggende på
samme principper®
Dette foreløbige program ,hvori der ividudstrækning gøres brug af
denviden ogdeerfaringer ,der erindhøstet påbaggrund afdetfør­
steprogram tilbekæmpelse affattigdommen ,kunne bl.a .omfatte føl­
gende s

-40-
1.
EnIndgående analyse afdevæsentligste hindringer ,man erstødt pa
under afviklingen afpilotprojekterne ,ogengennemførelse afde
mål ,sommanharsatsig «
Denne analyse skal følges opafforslag tilforanstaltninger ogmid­
lerafforskellig artforatmindske eller overvinde disse forhin­
dringer . •.
2.
Enanalyse afdeforskellige fremgangsmåder ,deranvendes afdean­
svarlige påområdet ,foratfremme desooialt dårligt stilledes in­
tegration isamfundet eller samfundets aooept afdem .
Dette harendnu ikke været forelagt . \
.ν
Hvilke oplysninger kanudledes heraf medhenblik påyderligere for­
anstaltninger ?Arbejdet medindsamlingen afresultaterne erlangt
fraafsluttet pådette punkt .
,
Eaoversigt over deproblemer ,somindvandrerne ogderes "børn (især
i
afførste oganden generation )stadig hyppigere støder på,ogover
deløsninger ,sommedlemsstaterne harvedtaget eller planlagt forat
imødegå disse problemer .
Nogle afpilotprojekterne ogundersøgelserne harafsløret ,atden
fattigdom ,somdenne "befolkningsgruppe lider under ,ermeget alvor­
lig .
■
Enførste oversigt over deproblemer iforbindelse medfattigdommen ,
derskyldes desenere bevægelser ibefolkningen udimod –eller bort
fra-decentrale bydele ,ogsommedfører forstyrrelser identradi­
tionelle cefolknings strukt lir«Deme oversigt indgår ienstørre un-
dersøgslse osproblemerne iforbindelse sedbosættelse ogbevarelse
afensocial livsform ,&«r tilpasset desocialt stillada befolk –
-'V'ir.'.rsn forfor:'Illge sc.oio^l^oga-af iska

-41-
'- '
1-
Analyse ogeventuelt anvendelse afvigtige undersøgelser inden for
rammerne afpilotprojekter ombefolkningsgrupper eller lignende pro­
blemer .
6.
Udarbejdelse afenramme ogafkriterier forsamarbejde mellem teo­
retisk ogpraktisk forskning ;etmiddel idenne henseende eratar­
rangere seminarer .
Detvil ihøjgrad fremme gennemførelsen afdette foreløbige program ,
hvis aktiviteterne fortsat rettes moddeområder ,somdetførste pro*-
gram togsigte på,ogmodområdex ;hvor detspiller enrolle som "pres'
sionsmiddel "medhenblik påatændre ogforny dennationale politik .
Bortset fradette perspektiv påkort sigt ville detbetyde envæsent­
ligforøgelse afomkostningerne ,hvis dette materiale ,dermøjsomme­
ligt erindsamlet iløbet afadskillige år,skulle gåtabt ,ogman
derpå skulle tilatbegynde forfra .
Under hensyntagen tildebegrænsede bevillinger ,dererafsat tildet
τ
foreløbige program ,ville detligeledes være ønskelig ^,ommedlems­
staterne pånationalt plan' ville bestræbe sigpåatbevare detinstru
ment ,dererskabt iforbindelse med detførste program .