ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(77)465
Vol.1977/0147

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE,Euratom) n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernant l'ouverture aupublicdesarchiveshistoriques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement (CE,Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JOL243du27.9.2003, p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation (EEC,Euratom) No354/83of1February 1983
concerning theopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropean Economic
Community andtheEuropean AtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC,Euratom) No1700/2003 of22September 2003(OJL243,
27.9.2003, p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary, classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformity withArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG,Euratom) Nr.354/83desRatesvom1.
Februar 1983überdieFreigabe derhistorischen Archive derEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom) Nr.1700/2003 vom22.September 2003
(ABI.L243vom27.9.2003, S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
k
*1
KOM(77)465 endeligudg.
Bruxelles ,den4.oktober 1977
MEDDELELSE TILRÅDETFRAKOMMISSIONEN
vedrørende retningslinjerne forsamarbejdet mellem
Fællesskabet ogMachraklandene
¥>•/0\
.OS ;Xi
VCj Av/
KOM(77)465endelig udg.

MEDDELELSE TIL RÅDET
Ienbrevveksling ,derergengivet islutakten tildesamarbejdsaftaler ,som
erundertegnet medEgypten ,Jordan ogSyrien ,harFællesskabet erklæret sig
rede tilsammen meddisse lande atindlede forberedelserne tiliværksættelsen
afsamarbejdet ogtil ,inden forrammerne afdettekniske ogfinansielle sam­
arbejde atforetage envurdering afprojekterne ,således atderkantræffes
beslutninger straks vedaftalernes ikrafttræden .
Ihenhold tilbestemmelserne idenne brevveksling forelægger Kommissionen i
denne meddelelse forslag vedrørende denholdning ,Fællesskabet skal indtage
iSamarbejdsrådene ,som ,ioverensstemmelse medartikel 5»stk .1,iaftaler­
neogartikel 9,stk .1,iprotokol nr.1,skal fastlægge degenerelle ret­
ningslinjer forsamarbejdet samt despacifikke målfordetfinansielle og
tekniske samarbejde .Disse forslag erudarbejdet somudkast tilSamarbejds -
rådenes beslutninger .Deres indhold skal godkendes afbegge parter ved et
møde ideblandede kommissioner ,somblev oprettet vedinterimsartalerne ,
indtil dekanvedtages officielt afSamarbejdsrådene efter aftalernes ikraft­
træden .Forberedelserne til detøkonomiske ,tekniske ogfinansielle samaiv -
bejde børgennemføres medudgangspunkt idesåledes vedtagne retningslinjer ,
pågrundlag afovennævnte brevveksling .
Sombilag tildenne meddelelse erføjet rapporter omdenøkonomiske ogfi­
nansielle situation idetrelande jdeoplysninger ,derligger tilgrund ,
erindsamlet under de"faet finding "–besøg ,somrepræsentanter forKommissi­
onen ogEIBharaflagt idepågældende lande .Desuden harBanken været nært
medvirkende vedudarbejdelsen afvedlagte forslag omiværksættelses afdet
tekniske ogfinansielle samarbejde .

Kommissionen byggerdisseforslagpådenopfattelse ,atFællesskabets bistand
ikkebørbetragtes somegentlige overførsler afressourcer ,mensnarere som
midlertilstøttefordeaktioner ,derskalgennemføres forativærksætte
detøkonomiske samarbejde ihenholdtilartikel 4isamarbejdsaftalerne .Kam-
missionen finderligeledes ,afsåvelpolitiske somøkonomiske årsager,at
deterhensigtsmæssigt atvælgefinansieringen afaktioner indenforrammej>-
neafettresidet samarbejde sometafdegrundlæggende principper foriværk­
sættelsen afdettekniske ogfinansielle samarbejde medMachrak-landene .
DeterKommissionens opfattelse ,atdeforhandlinger ,derskalfindested
indenforFællesskabet pågrundlagafdennemeddelelse ,børgennemføres så­
ledes,atdqrindenden20.oktober1977kanopnåsenighedmellemparterne
omindholdet afudkastenetilSamarbejdsrådenes beslutninger .Detteskulle
sikre,atudvælgelsen afprojekter ogaktioner samtbehandlingen afdefør­
stefinansieringsanmodninger ioverensstemmelse meddenbrevveksling ,derer
gengivetislutakten ,kanskeindensamarbejdsaftalernes ikrafttræden .

/
RETNINGSLINJER FORSAMARBEJDET MEDDMARABISKE REPUBLIK EGYPTEN
Denedenforanførtemålsætninger fastsættes somgenerelle retningslinjer _
fordetsamarbejdej derskalgennemføres mellemFællesskabet ogDenarabiske
republik Egyptentildetopsotersfordel * f
-udvikling afuddannelsesaktioner medhenblikpåbl*a«atforøgeA.R.E.'s
menneskelige ogtekniskepotentiel ;
-udvikling aftekniskebistandsaktioneriforbindelse medintegrerede pro­
jekter,dergørdetmuligtatsikreeneffektivvirkeliggørelse afoven­
ståendemålsætninger }
-udvikling afindustri-oglandbrugspotentiellet medhenblikpåatforbedre
produktionen ,forøgeproduktionskapaciteten ogbidragetildannelsen af
nyeproduktionszoner ogsåledesforbedre leve–ogarbejdsvilkårene }
-fremmeafdetindustrielle samarbejde mellemerhvervsdrivende ,isærmed
detforaiålatletteoverførselen afteknologi ,udviklingen afdeprivate
investeringer ogoprettelsen afjointventures }
-udvikling afgrundinfrastrukfcurerne medhenblikpåatforøgeeffektiviteten
afA.R.E.*'søkonomiske system.
Dettekniske egfinansielle samarbejde vilbliveiværksat medudgangspunkt i
følgende principper «
-Fællesskabets bistandvilimuligtomfangtagesigtepåatstøttedeøkono­
miskesamarbejdsaktioner ,dervilbliveiværksatihenholdtilsamarbejds­
aftalens artikel 4*
Udfradenneopfattelse vilderblivelagtsærligvægtpåinitiativer ,der
muliggør ensammenfaldende anvendelse afforskellige interventioner især
deinterventioner ,derkanforanledige tilførsel afteknologi ,kapital
ogandrefordele,somfølgerafikraftsættelsen afovennævnte artikel4*
-Fællesskabets interventioner vilbliveudformetsåledes,atdeemmuligt
ansporer andrekapitalindskydere tilatdeltagebl*a.iforbindelse med
ettresidet samarbejde *

-2-
3.Pågrundlagafdeunderplet.1og2omhandlede principper ogunderhensyn^
tagentilmålsætningerne iA.R.E.'sudviklingsplan vildetiartikel 2i
protokol nr.Itilsamarbejdsaftalen fastsatte støttebeløb bliveanvendti
overensstemmelse meddenpågældende protokols bestemmelser tilfinansieringen
ellerdeltagelse ifinansieringen afprojekter ogaktioner,dererioverens­
stemmelse medfølgende økonomiske prioriteter :
I.Uddannelse ogtekniskbistand
-tekniske ogfagligeuddannelsesaktioner bl.a.medhenblikpåuddannelse
afundervisere påmellemniveau indenforindustri,landbrug ogturisme }
-tekniske bistandsakt ioner,dergørdetmuligtatsikreeffektiviteten
afprocessen medhensyntilfastlæggelse ,forberedelse ,gennemførelse
ogforvaltning afprojekterne ;
-tekniskebistandsaktionermedhenblikpåoprettelsen af"etudviklings -,
uddannelses -oginformationscenter forindustri,teknologi oghandel.
II.Udvikling afproduktionen
Industri
-modernisering ogudvikling afdeindustrier ,derpåtilfredsstillende
økonomiske vilkårkanimødekomme detindenlandske markedsbehovog
bidragetilendifferentiering afvareudvekslingen mellemdeforskellige
sektorer ;
-udvikling afdeindustrier ,derudnytter delokaleråvarer.
Landbrug
-udvikling afproduktiviteten ogudvidelse afdedyrkbare arealer
(dræning,overrisling ,beskyttelse ogforbedring afjordbunden );
-vandforsyning ;
-modernisering ogudvikling afemballering ,oplagring ,transport ,for­
arbejdning ogdistribution afdevæsentligste landbrugsvarer ,bl.a.
medhenblikpåatimødekomme delokaleogregionale markeders behov;
-udvikling affoderstofproduktion tileksport.

«
-3-
III»Grundinfrastruktur
Udvikling afgrundinfrastrukturerne hovedsagelig deinfrastrukturer ,
derernødvendige foroprettelsen afnyeproduktionszonerogfor
fjernelsen afflaskehalseme bl.a.forsåvidtangårdeunderpkt«II
nævnteprojekters gennemførelse ogfunktion *

RETNINGSLINJER FORSAMÅRB2JDET KED
DETIIASHEMITISKE KONGERIGE JORDAN
Denedenforanførtemålsætninger fastsættes somgenerelle retningslinjer
fordetsamarbejde ,derskalgennemføres mellemFællesskabet ogJordantil
detopartersfordelt
–Uddannelse bl.a.indenforrammerneafaktioner medregionalt sigtemed
henblikpåatforøgearbejdskraftens tekniske ogfagligekvalifikationer .
–Industriel -udvikling ,derisærtagersigtepåindustrier ,somkræveret
forholdsvis højtkvalifikationsniveau hosarbejdskraften «
–Fremmeafdetindustrielle samarbejde mellemerhvervsdrivende ,isærmed
detformålatletteoverførselen afteknologi ,udviklingen afdeprivate
investeringer ogoprettelsen afjointventures.
–Udvikling aflandbrugsproduktionen medhenblikpåatimødekomme detlokale
ogregionale markedsbehov.
–Udviklingen afgrundinfrastrukturernemedhenblikpåatforøgedenjordan­
skeøkonomispotentiel ogforbedre leve–ogarbejdsvilkårene .
Dettekniske ogfinansielle samarbejde vilbliveiværksat med -udgangspunkt
ifølgende principper :
–Fællesskabets bistandvilimuligtomfangtagesigtepåatstøttedeøko­
nomiskesamarbejdsaktioner ,dervilbliveiværksatihenholdtilsamar­
bejdsaftalens artikel 4*
Udfradenneopfattelse vilderblivelagtsærlig "»Tngtpåinitiativer ,
dermuliggør ensammenfaldende anvendelse afforskellige interventioner
isærdeinterventioner ,derkanforanledige tilførsel afteknologi ,ksu-
pitalogandrefordele,somfølgerafikraftsættelsen afovennævnte ar­
tikel4.
–Fællesskabets interventioner vilbliveudformetsåledes,atdeommuligt
ansporer andrekapitalirdskydere tilatdeltag©bl.a.iforbindelse med
ettresidet samarbejda.

Pågrundlag afdeunder pkt.1og2omhandlede principper ogunder hensyn­
tagen tilmålsætningerne iJordans udviklingsplan vildet iartikel 2i
protokol nr.Itilsamarbejdsaftalen fastsatte støttebeløb blive anvendt
ioverensstemmelse meddenpågældende protokols bestemmelser tilfinan­
sieringen eller deltagelse ifinansieringen afprojekter ogaktioner ,der
erioverensstemmelse medfølgende økonomiske prioriteter *
I.Uddannelse ogteknisk bistand
–Tekniske oguddannelsesmæssige bistandsakt ioner ,dergørdetmu­
ligt atoprette ogdrive tekniske ogfaglige uddannelsescentre med
regionalt sigte inden forlandbrug ,industri ogturisme .
–Uddannelse afundervisere#
– Aktioner inden forvidenskabelig forskning ,især medhensyn
tilsolenergi ,miljø ogdatamatik *
II.Udvikling afproduktionen
Industri
–Projekter ,derbidrager tilmindskelse afimporten ogforsyning af
detregionale marked ,især projekter ,dermuliggør udnyttelse af
denaturlige ressourcer .
–Projekter ,derfremmer modernisering ogomstrukturering afmindre
ogmiddelstore virksomheder inden fordenprivate sektor .
Landbrug
–Projekter medhenblik påatforøge landets selvforsyning medføde­
varer eller eksporten tillandene iregionen ;
Beskyttelse ogforbedring afjordbunden .
III .Grundinfrastrukturer
-Transportinfrastrukturer ,derforbedrer mulighederne foreksport
bl.a ..til nabomarkederne .
–Grundinfrastrukturer ,dergørdetmuligt atfremme udviklingen af
økonomiske aktiviteter bl.a .vedatforsyne tætbefolkede områder
medvand ogbryde visse landbrugsområders isolation .

RETNINGSLINJERFORSAMARBEJDET
HEDDI*INARABISKE REPUBLIK SYRISK
1.Denedenfor anførtemålsætninger fastsættes somgenerelle retningslinjer
fordetsamarbejde ,derskalgennemføres mellemFællesskabet ogSyrien
tildetoparterefordel:
–udvikling afuddannelsesaktioner medhenbiiicpåatforøgeSyriens
menneskelige ogtekniskepotentiel ;
–udvikling afindustri-oglandbrugpotentiellet medhenblikpåat
forbedre produktionen ,forøgeproduktionskapaciteten ,forbedre leve–
ogarbejdsvilkårene ogmindskederegionale uligheder ;
–fremmeafdetindustrielle samarbejde mellemerhvervsdrivende isærmed
detformålatletteoverførselen afteknologi ogoprettelsen afjoint
ventures ;
–udvikling aftekniskebistandsaktioner iforbindelse medintegrerede
projekter ,dergørdetmuligtatsikreeneffektiv virkeliggørelse af
ovenstående målsætninger ;
–udvikling afgrundinfrastrukturerne medhenblikpåatforøgeeffektiviteten
afSyriens økonomiske systemsamtudvidefcrrbinde1sernemodnabolandene .
2.Dettekniske ogfinansielle samarbejde vilbli^eiværksat medudgangspunkt
ifølgende principper *
–Fællesskabets biotandvilimuligtomfangtagesigtopåatstøttedeøko­
nomiskesamarbejdsaktioner ,dervilbliveiværksatihenholdtilsamarbejds­
aftalens artikel 4'(
Udfradenneopfattelse vilderblivelagtsærligvægtpåinitiativer ,der
muliggør ensammenfaldende anvendelse afforskellige interventioner isor
deinterventioner ,derkanforanledige tilførsel afteknologi ogandre
fordele,somfølgerafikraftsatteisenafovennævnte arxikel4.
-Fællesskabets interventioner vilbliveudformetsåledes,atdeommuligt
ansporer andrekapitalind skyderetilatdeltagebl.a.iforbindel89 med
ettresidet samarbejde .

3*Pågrundlag afdeunder pkt.1og2omhandlede principper ogmålsætningerne
iSyriens udviklingsplan vildet iartikel 2iprotokol nr.Itileamarbejds ^
aftalen fastsatte støttebeløb blive anvendt ioverensstemmelse meddenpå­
gældende protokols bestemmelser tilfinansieringen eller deltagelse ifinansie –
>
ringen afprojekter ogaktioner ,dererioverensstemmelse medfølgende
økonomiske prioriteters
I«Uddannelse ogteknisk bistand
–tekniske ogfaglige uddannelsesaktioner bl.a .medhenblik påTiddannelse
afundervisere påmellemniveau indenfor industri ,landbrug ogturisme ;
–tekniske bistandsaktioner ,dergørdetmuligt atsikre effektiviteten
afprocessen medhensyn tilfastlæggelse ,forberedelse ,gennemførelse
ogforvaltning afprojekterne «
II«Udvikling afproduktionen
Industri
–modernisering ogudvikling afdeindustrier ,derpåtilfredsstillende
økonomiske vilkår kanimødekomme detlokale ogregionale markeds behovj
–udvikling afdeindustrier ,derudnytter delokale råvarer ;
Landb rug
–udvikling afproduktiviteten ogudvidelse afdedyrkbare arealer
(dræning ,overrisling ,beskyttelse ogforbedring afjordbunden )}
–vandforsyning ;
–modernisering ogudvikling afemballering ,oplagring ,transport og
forarbejdning aflandbrugsvarer fbl.a .medhenblik påatimødekomme
delokale ogregionale markeders behov .
III .Grundinfrastruktur
... 1 </'V- *
Ud\nJeling af'deinfrastrukturer ,dertager sigte pådenregionale
udvikling ,eller somvedrører deTinder pkt.IInævnte projekter .

EQYPTStï
DELTØKONOM SKEOGFINANSIELLE SITUATION

*τ-
VALUTAKURSER
1S£
1E£
1RE
1USSOfficiel kurs
2,25RE
2,56USS
0,44E£
0,39E£Parai1ellemarkedsieurs
(frâ1,december1976)
1,26RE
1,43US$
0,79S£
0,70E£
Forkortelser
Mio=millioner
mia»milliarder
væ-rt&mål
Metersystemet

no
1
7
oO
9
9
10
13
13
16
18
20
22
23
23
26
26
23
29
30
30
35UT
INDHOLDSFORTEGNEL SE
RESULE OGKONKLUSION
GENEREL BESKRIVELSE
BEFOLKNING OGBESKÆFTIGELSE !
DEN SENESTE ØKONOMI SKEUDVIKLING
1.Generelt
2.Devigtigste sektorer iøkonomien
3.Strukturen iressourceanvendelsen
4.Deoffentlige finanser
5.Banksystemet ,penge -ogkreditforhold
6.Priser oglønninger
7.Betal ings"balancen
8.Udlandsgælden
VIGTIGSTE ØKONOMI SKE SEKTORER
1.Landbrug
2.Olie oggas
3.Industri ogminedrift
4.Energi
5.Transport
6.Turisme
UDVIKLINGSPLANEN FOR1976-80 OGFREMTIDSUDSIGTER
Bilag

3XE
Taliellor
51ίο
1.Besltsftigelse ideøkonomiske sektorer §
2.Bruttonationalprodukt 11i
3.BiTPsSektorandele ogvækstrater 1966-1975 12
4.Udviklingen ogstrukturen irådighedsbeløbet 14
5.Investeringer ogderesfinansiering . 15
6.Statsindtagter og-udgifters 1970/71-1976 17
7.Oversigt overpengemængden =1970-1975 19
8.Prisindeks =1972-1976 20
9.Betalingsbalance 1970-1975 1 21
10.Sammenfattende oversigt overudlandsgælden 23
11.Landbrugsprodulctionens struktur 25
12.Strukturen indenforindustrien i1975 •27
Bilag
1.Importens sammensætningeftervaregrupper (1975)
2.Eksportens sammensætning eftervaregrupper (1975)
3.Vigtigste afgrøder oghusdyrprodukter =mængdeogvækst
4.Produktion afudvalgte industriprodukter

i.rasoirsoakoïïclusioit
DenarabiskeremblikEgyptenharenbefolkning påca.3oraiomennesker ogdikker
r\ retarealpåomkring1miolem.Over96$aflandet "beståraførkenområder ,ogal,
økonomisk aktivitet erkoncentreret iHil-deltaet .Befolkningstætheden idetbebo-
2eligeområdeerenafdehøjesteiverden(over1000personerpr.lem),ogbe­
folkningstilvæksten erfortsatmegethøj(2,2-2,5$)1hvilketbidragertilatfor­
øgeproblemerne vedrorende fødevareforsyningen ,underbeskæftigelsen ogbokoncentra -
tionen.Opgjorttil1975-priser ogtilvalutakurseni1975^anslåsBIIIpercapita
til320US$.
Frabegyndelsen af50'ernetilmidtenaf60'ernelådenøkonomiske veokstigennem­
snitpå6'fop.a,Idenneperiodefaldtdenprivatesektorsbetydning voldsomt ,og
Egyptenfikenøkonomi,hvordenoffentlige sektorerdominerende .Mellem1963°C
1974faldtdenøkonomiske vækstratetillidtover3$p.a.;mangelen påøkonomisk
samordning ,denlaveproduktivitet idenoffentlige sektor,nedgangen i.landbrugs­
produktionen og1967-krigen vardevigtigste årsagertilafdampningen idenøko­
nomiskevækst.Efter1967-krigen faldtinvesteringerne somfølgeaf,atressourcer
neblevanvendttilforsvarsformål ,hvilket sammenmedennedgangikapitaltil-
strømningen indebarenformindskelse afdefastebruttoinvesteringer til12%af
BKPi1972.Kvotenfordenindenlandske bruttoopsparing faldtbratefter1967og
stabiliserede sigpåunder5$afBNP.Tiltrodsforenbetydelig anstrengelse for
atmobilisere landetsindenlandske finansielle ressourcer -hovedsagelig gennembe
skatning-medførte dehøjeforsvarsudgifter ogdensenestevækstisubsidierne ,
særligtilfødevarer ,etvoksende underskud idenoffentlige sektor.Selvomdet­
teunderskud delvisblevfinansieret gennemenløbendetilførsel afarabiskstøtte
førteunderskuddet enstigningidenoffentlige gældtilbanksystemet .Detteresul'
teredeienstærkstigningipengeforsyningen ,hvorved deindenlandske inflatoris­
ketendenser blevforværret .Produktions -ogeksportnedgangen iforbindelse med
enstærktstigende importforårsagede samtidigetstorthandelsunderskud ,somfar­
tetilenstigende udenlandsk gældsætning tiltrodsforbetydelige støttebeløb
fraandrearabiske stater.
Efteroktober-krigen i1973fremlagde præsident Sadatisit"OctoberWorkingPa-
per"ennyøkonomisk strategi.Dennestrategierbaseretpå"denåbnedørspoli­
tik"ogeridetvæsentlige etforsøgpåatomlæggeøkonomien fraetcentralt
kontrolleret systemtilenmeremarkedsorienteret økonomi ,hvorderihøjeregrad
liggesvægtpåatøgeeffektiviteten idenoffentlige sektor,forbedreudfoldelses'
mulighederne fordenprivatesektorsamttiltrække udenlandske virksomheder .
l)Denofficielle leurs:1US$=E£0,3913»

PåkortsigterEgyptenimidlertid stødtpu.problemeriforbindelse medgermem-"N
forelsenafdenyeøkonomiske strategier ^mangeafdisseproblemer liggeruden
forEgyptenskontrol.Blandtdisseproblemer lcannævnesdelangsomme fremskridt
ifredsbestræbelserne ,somhindrerenomlægning afressourcerne fraforsvarsfor--
måltilproduktive formål;deninternationale recession ,somharmedførtmindre
kapitaltilstrømning fravestlige landejstigningen ifødevarepriserne ogandreim­
portpriser ,somhargivetsigudslagimegetstorebetalingsbalanceundijrslcud .i
Interntvistedetsigvanskeligt atgennemføre enhurtigændringidenetablerede
burea\ikratiske struktur ogatstimulere denprivatesektor,somlængeharværet
svag.Deudenlandske investorer varligeledes længeomatreagerepåEgyptens nye
økonomiske politik.
Tiltrodsforovennævnte vanskeligheder stegB1TPmedomkring 3^og6^ihenholds­
vis1974og1975:vækstenideforskellige sektorer varmegetuensartet ,frastag­
nationilandbruget ogmoderatvækstiindustrien tilstøtvækstitjenestesekto -
ren.Landetsoffentlige finanser ogstilling overforudlandet blevimidlertid
stærktforringet idisseår.Detoffentlige underskud stegfra534mioE£i1973
til1347mioi1975(29$afBIJP).Påtrodsafomfattende støttefraandrearabiske
landevoksededatsamledeunderskud påbetalingsbalancen tilover1miaUS$.Den
heraffølgende udenlandske låneoptagelse medførte enkraftigstigningidenil:ke-
militære udenlandske gældtilskønsmæssigt 5»1miaUSSvedudgangenaf1975;
dragsforpligteiserneudgjordei1975over27/Safdeudenlandske valutaindtægter .
Somfølgeafenoverdreven anvendelse afkortfristede lånertidsprofilen foruden
kommercielle udenlandske gælddesudenblevetmegetugunstig .
Forsåvidtangårdenøkonomiske struktur ,fremgårdetafdeforeliggende statis­
tiskedata,atderpåtrodsafenvisnyorientering idesenesteårfortsatbestår
mangeproblemer ,somskalløsesidennærmeste fremtid ;blandtdissekanmannavn­
lignævnefølgende :
–densæsonmæssige ogregionale underbeskæftigelse ilandbruget erstor.Ibymæs­
sigeområder ,ognavnligitjenestesektoren ,serderudtilatværeenbetydnlig
underbeskæftigelse ogbeskæftigelse medlavproduktivitet .Arbejdsløshedsproble -
metfordehøjtuddannede gruppererdelvisblevetløstved,atderautomatisk
eroprettetstillinger idenoffentlige sektorforalleuniversitetsuddannede ,
mendetteharmedførtenbetydelig overbemanding .Bnigration ,særligtildeara­
biskenabolande ,erførstpådetsidstesketistørreomfang,ogskøntudvandrin­
genharbidragettilatafhjælpe arbejdsløshedsproblemet ,hardenmedført man­
gelpåfaglærtarbejdskraft ogtekniskpersonale ,såsomerfarneøkonomer ogingeniø­
rer.

-3-
Somfølgeheraferderetpåtrængende "behovfortekniskhistandirøstenalle
sektoreridenegyptiske økonomi(projektvurdering ,planlægning ogimplemente­
ring,management ). J.
Infrastrukturen errelativveludviklet ,meninvesteringerne harværetaltfor
laveidesenesteår,hvilketharmedførten"betydelig forringelse «Dererder­
foretpåtrængende t>ehovforvedligeholdelse ,modernisering ogudvidelse inden
forhavne-ogtransportvæsenet ,energiområdet ,telekommunikation samt"bymæssige
faciliteter .
Siden19^5harfndevareproctuktionenikkekunnetfølgemedbefolkrdngstil væksten.
Denvoksende importaffødevarer ,bådemængdemæssigt ogværdimæssigt ,kombineret
medenfaldendeeksport ,hargjortmangelen påudenlandsk valutastørre.Delang­
sommefremskridt indenforlandbruget (47$afarbejdsstyrken ,24$afHtTP,33$af
eksportindtjeningen )skyldesknaphedpålandbrugsjord ,vand,kapital,enuhen­
sigtsmæssig prispolitik ,utilstrækkelige stimulerende foranstaltninger ,enusmidig
institutionel struktur ogensub-optimal ressourceallokering .Landbrugssektoren lider
underenoverdreven statslig regulering ,f.eks.afpriserne ,arealanvendelsen ogaf
afsætningskanalerne ,ogdetteharbegrænset detprivateinitiativ ogdeprivatein­
vesteringer .Markedsføringen ogforarbejdningen aflandbrugsprodukter erenalvor­
lighæmskoforenforøgelse aflandbrugsproduktionen .Denførteprispolitik harbevir­
ket,atlandbrugets bytteforhold iforholdtilindustrien erblevetforringet ,hvil­
ketharværettilsigtet medhenblikpåatoverføreressourcer tilindustrien .Derer
ligeledes sketengradvisformindskelse afinvesteringsandelen ilandbrugs soletoren,
ogudbudetafdevigtigste input(kunstgødning ,frø,forskning ,konsulenttjeneste )
erkunblevetforbedret enlillesmule.Indenforlandbruget harressourcealloke -
ringenihøjgradtagetsigtepålandvinding ,såledesatderkunerforetaget begræn­
sedeinvesteringer i"dengamlelandbrugsjord ",hvordræningogjordforbedring er
blevetalvorlige problemer .Detserudtil,atlandvindingspolitikken megetofte
harvistatblivekostbar ogskuffende ,idetmangelandvindingspro jektererblevet
iværksat udenordentlige feasibility-undersøgelser ,ogudonatdererdragetomsorg
for,atderskereneffektiv anvendelse afdetindvundne land.
Tiltrodsforatderersketnogenudvikling indenfordentungeindustri (kunst­
gødning,stål,cement),erfødevareforarbejdning ogtekstilvirksomhed fortsatdo­
minerende erhvervsgrene indenforincTustri3cktoren,idetdebidrager medmereend
50$afindustriens samledeproduktionsværdi .Denoffentlige sektorspillerfortsat
envæsentligrolleindenforEgyptensindustri ogtegnersigfor90$afdeårlige
industriinvesteringer ogforover75$afværditilvæksten indenforindustrien .Den

privateforetagsomhed harihøjgradværethæmmet,ogderharikkeværetgjortrot
megetforatudvikleenprivatsmåindustri .Idesenesteårharudviklingen inden
forforarbejdsningsindustrien værethæmmetsomfølgeafmangelpåkapitaloguden­
landskvaluta,ogmangevirksomheder harkortmedenmegetlavkapacitetsudnyttel­
sepågrundafmangelpåudstyr,reservedele ogråvarer.Dereretbetydeligt spild
ianvendelsen afinput,ogproduktiviteten erialmindelighed lav.Pådenarden
...side .bliverkapacitetsbegrænsningerne mereogmerealvorlige indenfornoglevigti­
gesektorer (cement,kunstgødning ).Mangevirksomheder trangertilatblivemoder­
niseretogharetstortbehovforudenlandsk ekspertise .Derkannævnesandre
alvorlige begrænsninger forenyderligere udvikling afindustrisektoren :utilstræk­
keligsamletplanlægning ogkoordination indenforindustrien ,utilstrækkelig an­
vendelseafprissystemet tilatangivedenrelative knaphed ,fortungtbureaukra­
ti,lideteffektivledelseoglangsomellerinkonsistent beslutningstagning ,man­
gelpådecentralisering samtdestatsejede virksomheders utilstrækkelige indfly­
delsepåbeslutninger vedrørende priserogbeskæftigelse .
Efter1967-krigen blevsystemet medmellemfristet planlægning opgivetogerstat­
tetafetårsplaner .Derblevgjortetnytforsøgpåatforlængeplanperioden ned
197^-SO-udviklingsplanen, derimidlertid kunforeligger ietforeløbigt udkast,og
somivirkeligheden udføresiformafetårsplaner .197^–oO-planen forventes atvæ­
refærdigudarbe jdetislutningen afaugust1977*Devigtigste makroøkonomisk -?n".l
iplanener:
–atforøgeBITPmed11$p.a.(ifastepriser);
–atreducere detløbendeunderskud påbetalingsbalancen tiletniveau,somi!:ke
overstiger kapitalgodeimporten ;
–atforøgeinvestoririgsandelenafBITPtil23$i1980ogathævedenindenlandske
bruttoopsparingtil19$afKIPvedplanperiodens slutning.
Denplanlagte stigningibeskæftigelsen idenfemårigeplanperiode ersattil
•1,2mioarbejdspladser ,dvs.gennemsnitlig 240000nyearbejdspladser pr.år,
somskalsammenholdes meddengsnnemsnitligø årligestigningiarbejdsstyrken på
over325000.Hårmantagerhensyntilarbejdskraftudvandringen tildeandrearabis
nabostater ,somidosidste3årgennemsnitligt harliggetpåomkring100000pr.
år,skulledensamledebeskæftigelsessituation imidlertid bliveforbedret .

Denplanlagte samledeinvesterin?ifemårsperioden udgøromkring7,0mio <}ller
19,9roiaUS$(ifaste1975-priser ),ogdengenerelleinvesteringsstrategi e?i
h:jgradforskelligfradetidligereplaner.I1976-uO-planenunderstreges de|,at
deternødvendigt atforbedre ogudvideinfrastrukturen .Projekter medenkort"van-
lægsperiode prioriteres højstifølgeplanen,ogdetfremhæves ,atdetern?dvcj>-
digtatfuldførepåbegyndte projekter ,førdersættesnyeigang.Denprivatesek­
tor-hvadentenderertaleomudenlandske elleregyptiske virksomheder ,.-tillogs-
gesenlangtStørrerolleendtidligere ,ogarbejdskr^ftintensiveprojektervil
bliveprioriteret højest.Detrelativt lavelcapital-arbejdskraftforhold ,somplanen
indebarer (l6000US$pr.arbejder),erimidlertid inogengradvildledende ,daen
betydelig andelafde'planlagte investeringer omfatter igangværende projekter ,hvor
deralleredeerafholdtomfattende kapitaludgifter .
Omkring25-30$afdeplanlagteudgiftererøremærkedetiltransport ogkoflrur ?1'.ra­
tion.Ifølgeplanenerindustrien denvigtigste økonomiske sektormedetvækst-
målpå12$ogmedenandelafdesamledeinvesteringer på24$*Måleteratmoder­
niserebestående virksomheder ,atudvikleeksportorienterede aktiviteter ogatgi­
vedenprivatesektorenlangtstørrebetydning .Følgendeindustrigrene harfået
enmegethojprioritet :byggematerialer ,levnedsmiddelindustrien ,tekstilindustri­
en,denkemiskeindustri ogmetalindustrien .Selvomlandbruget Imnvillæggebe­
slagpå10$afdeplanlagte nyeinvesteringer ,tillægges udviklingen afdennesektor
megetstorbetydning .Landbrugsproduktionen forventesatstigetil3$p.a.,ogho­
vedparten afdennevækstskalfindestedvedenproduktionsforøgels opå"dengamle
landbrugsjord "somfølgeafdeigangværende bestræbelser påatforøgeproduktivite­
ten(dræning,jordforbedring ,vandtilførsel ,mereintensivarealanvendelse ,forsk­
ningogkonsulenttjeneste ). |
IforholdtilEgyptenstidligere økonomiske resultater ogdennuværende situation
serplanenudtilatværemegetambitiøs ,bådemedhensj-ntilvækst-ogopsperings-
målsætningen .Vækstmålet på11$p.a.erenmegetkraftigstigningiforholdtilden
gennemsnitlige vækstpå3$p.a.iperioden1967-75 *forudsættes iplanen,at
denindenlandske opsparingi1930skalfinansiere mereendo0$afbruttoinvestcrir .--
gerne.Detteindebarer ,atforbruget skaldæmpes,ogatdenindenlandske opsparing ,
somfaldttil1$afBITPi1974-75ogfinansierede mindreend6$afinvesteringerne ,
skalstigetil19$afBITPi1930.Enimplicitmarginalopsparingslcvoto på29$er
megetstorforetlandpåEgyptensudviklingstrin .Skønttidligere økonomiske resul­
taterkunkangiveetfingerpeg omøkonomiens fremtidige vækstpotentiel ,erdetdog
tvivlsomt-tiltrodsfor,atresultaterne blevpåvirketafenræklcéugunstige bo-.
givenheder –omdeiplanenopstillede målkanrealiseres .

'Denne tvivl skyldee Ikke blot deambitiøse makroaspekter ,menogså ,atdot i•-jc-
blikket serudtil ,atman ildce harundersøgt ettilstrækkeligt antal projekter og
ikke harfærdigbehandlet dem ,således atdekangennemføres inden forplanlægnings -
horisonten . i
\
Bruttovalutabehovet for1977-19°0 anslas iøjeblikket tilomkring 12,1 miaUS$,
tf ?
hvoraf 3,6miaUS$alene i1977 «Hvis Egypten skal undgå alvorlige gældsætnings pro­
blemer over forudlandet ,kan dette store behov forudenlandsk valuta ]cuntilfreds­
stilles under forudsætning af,atudlandet idekommende årfortsat vilydefinan­
siel bistand påfavorable vilkår .
Pålængere sigt serEgyptens økonomiske potentiel imicllctid udtilatvære mere
-^ ^ ~ - -1- _
lovende affolgcr.de grunde ;
-detstore indenlandske marked ,dengunstige geografiske beliggenhed ,envel­
uddannet arbejdsstyrke ,lave linninger samt forekomsten afforskelligartede
rå/varer ,giver muligheder forenfortsat industrialisering ;
-genåbningen ogud.vidclsen afSnos-kanalen og"theSumodpipelines "åbner mulig­
hedforbetydelige udenlandske valutaindtægter .Indtægterne fraSuez-kanalen antages
atstige fraomkring 350^ioUS$i1976 til700mioUS$(1975-priser )i19-0
(o'/jafdensamlede valutaindtjening );
-Egyptens fremtidige olieproduktion vilantagelig ligge langt over detindenland­
skebehov oggiver således mulighed forenstigning iolieeksporten ,deranslås
atville udgøre 2,5miaUS$(30^afdensamlede valutaindtjening );
-turismen serudtilathave betydelige udviklingsmuligheder (antagelse :600mio
USSi1900 ,dvs.7/ovalutaindtjeningen );
-Egypten eksporterer istigende grad faglig arbejdskraft ,ogdette åbner rrulig -
hedforenstigende kapitalindstrømning .
/
Deterimidlertid klart ,atdisse udviklingsudsigter ihajgrad afhænger affreds­
bestræbelserne iMellemøsten ogaflandets evne tilattiltrække udenlandsk kapital
ogteknologi .Det erdesuden nødvendigt ,atderudfoldes store anstrengelser forat
realisere destrukturændringer ,somregeringen hartilhensigt atgennemføre iplan-
perioden ,nemlig :
-enmere effektiv ressourceallokering vedhjælp afenkonsistent total planlægning
ogenforbedret koordination idenøkonomiske politik ogbcsliitningstagnir.g ;
-a.fdæmpning afforbruget ogforøgelse afdenindenlandske opsparing ;
-enomlægning aflandets pris-ogvalutakurspolitik ,således atdonøkonomiske
knaphed vilfremgå mere effektivt ,ogsåledes atderkanfinde enbedre ressource -
allokering sted .Deterligeledes meget vigtigt atreducere prissubsidierne ogat
ændre rentestrukturen ;
-enforøgelse afeffektiviteten ideoffentlige virksomheder ;
-enforbedring aftidsprofilen for den uderl.anrlaVf ?

II.GSTTTHræL
1.Goo.rrafi ogfysiske ressourcer '
2Denarabiske republik Egypten ,derdækker etareal paomkring 1mio l:m ,ligger
.idetnordøstlige hjørne pådetafrikanske kontinent .Over 96$aflandet bestyr
aførkenområder oggrænseområder ogkunomkring 3,5$ erpermanent "beboet ;befolk -
V.
ningen blev i1976 anslået tilomkring 3omioogbefolknings tætheden pådetbe^jo-
2eligc areal (Nil-dalen og-deltaet )ligger på1085indbygger pr.Ianogersålipd
enafdehøjeste iverden .
Klimaet ergenerelt varmt ogtørt med .enregnmængde ,dersvinger mellem 200mm
nord (Alexandria )og30mmeller mindre isyd.Somfølge afdenringe nedb^rs -
rpængde afhænger landbrugsvirksomheden ihøjgrad afoverrisl ingsvand fraKilen .
Hovedafgrøderne erbomuld ,ris ,hvede ,majs ,sukkerrør ogmange forskellige typer
'i
flugter oggrøntsager .
Egypten serudtilathave omfattende olie-oggasreserver ,som 1øjeblikket end­
nuiltke erfuldstændig kortlagt .Olieproduktionen ,der ialtudgjorde omkring
16miotons i1976 ,anslås tilatblive 35miotons i19'30 .Dennuværende gaspro -
duktion ligger påomkring 1,2miam^,somdækker delokale behov .
Demineraler ,der iøjeblikket udvindes ,omfatter fosfat ,mangan ,jernmalm og
salt .Dererkonstateret meget omfattende fosfata flejringer (indholdet affosfor­
syre eromkring 30 vedHamrawein ogAbuTartur (lmiatons ),menplanerne for
udvinding heraf erendnu ikke færdigarbe jdet jdererpådetseneste fundet kobber
bly-ogzinkforekomster .
Selv omtrans ?ortinfrastrukturen errelativ veludviklet' ,erderetstort behov
formodernisering ogudvidelser .Etjernbanenet på4000 lemogetvejtransport -
system på26000 Jon,hvoraf 12000erbelagt medbrosten ,forbinder Kairo medde
vigtigste centre ilandet .Flodtransport anvendes ividt omfang ,navnlig idel­
taet .

Devigtigste havne erAlexandria ,Port Said ogSuez «Kairo ogAlexandria crdo
vigtigste lufthavne ogerudstyret efter international standard .
III .TraTOLIgTIITG OGBESIGTIGELSE
Egyptens "befolkning "blev i1976 anslået til 3'3mio ,ogbefolkningstilvæksten lig­
gerpåmellem 2,2og2,5 /j«Emigrationen tilarabiske nabolande ,navnlig affagv-
lært arbejdskraft ,erideseneste årblevet betydelig ;ifølge nogle skan ligger
antallet afegyptere ,derlever iudlandet ,antagelig påomkring 1miopersoner .
Denne "braindrain "harskabt knaphed påuddannet arbejdskraft .
Te-bel 1 Beskæftigelse ideøkonomiske sektorer
1970 1975
Itusinde % Itusinder*
Landbrug 404» 48,9 4212 46,6
IIndustri 1'1672 20,2 1907 21,1
Tjenestesektor 2554 30,9 2918 32,3
IIALT j0274 100,0 9037 100,0 I
l)Omfatter bygge -oganlægssektoren ,offentlige værker samt trans-oort .
Densanlede beskæftigelse blev i1975 anslaet tilatligge over 9mio .Detfrem­
gårafbeskæftigelsesstrukturen itabel 1,atlandbrugssektoren opsuger næsten
halvdelen afdensamlede arbejdsstyrke ,ogdenersåledes langt denvigtigste
sektor udfra etbeslcæftigelsessynspunkt .
Somfalge afenkonstant udvandringsstrøm afarbejdskraft ogenstigende overbe -
mandirg inden -for det -offentlige ,someretresultat afregeringens bevidste
politik ,erarbejdslosheden iøjeblikket lav .Underbeskæftigelsen erimidlertid
stor ,både idenoffentlige sektor oginden forlandbruget .Idekommende årfor­
venter man ,atderuundgåeligt vilopstå etalvorligt arbejdsløshedsproblem som
følge af,atbefolkningen erung ,ogatderforventes enreduktion afdevæbnede
st'rrlcer .

/ ;ï
:î
IV.J!j!T S3ISST3 ØICOITOI-J SKEUDVIKLIUG
1.Generelt
Prabegyndelsen af'50' ernetilmidten af60'erne lådenøkonomiske vækst igen­
nemsnit påomkring 6f>p.a.Idenne periode faldt denprivate sektors betydning
voldsomt ,ogEgypten fikenøkonomi ,hvor denoffentlige sektor erdominerende ,
ikke alene somfølge af,atstaten overtog ejendomsretten tildevigtigste produk­
tionsmidler ,menogså derved ,atderblev ført enomfattende kontrol medalle sek­
torer ,herunder landbruget .
Iperioden 1965-1974 faldt denøkonomiske vækstrate tillidt over 2>r>p.a .I.Iar.gelen
påsaraordnet planlægning ,,denlave produktivitet idenhastigt ekspanderende
offentlige sektor samt denfaldende vækst ilandbrugsproduktionen var devigtigste
årsager tilafdampningen idenøkonomiske vækst .1967–krigen forvirrede disse vai>-
skeligheder ,idet militærudgifterne steg hurtigt ,oginvesteringerne faldt .De
store offentlige udgifter medførte etvoksende offentligt underskud ,der-selv om
detdelvis blev finansieret gennem enløbende tilførsel afarabisk støtte –resul­
terede ienstigende offentlig gældsætning tilbanksystemet .Bette forårsagede en
hastig vækst ipengeforsyningen ogforstærkede dermed deinterne inf1ationstgnder-
ser .Denaftagende produktion ogeksportnedgang iforbindelse med enhurtigt sti­
gende import medførte etstort handelsunderskud .Somfølge heraf steg deneksterne
gæld hurtigt tiltrods forenstor kapitaloverførsel fraandre arabiske stater .
Oktober-krigen i1973 medførte radikale ændringer idotinternationale politiske
ogøkonomiske klima oggavregeringen mulighed forativærksætte strukturændrin­
ger idenegyptiske økonomi .Disse ændringer blev indkorporeret iSadat's
"October Ilorking Paper ",derblev fremlagt i1974 »ogerbaseret pådensåkaldte
"åbne dørs politik ".Denne politik erihovedtrak etforsøg påatomlægge økono­
mien fra etidetvæsentlige statskontrolleret system til etmere markedsorienteret
system medmindre central kontrol ,ihvilket der ihøjere grad lægges vægt påat
øgeeffektiviteten idenoffentlige sektor ,forbedre udfoldelsesmulighederne for
denprivate sektor ,samt tiltrække udenlandske virksomheder .
Påkort sigt erEgypten imidlertid stødt påproblemer i.forbindelse medgennemfø­
relsen afd.enyeøkonomiske strategier ;mange afdisse problemer ligger uden for
Egyptens kontrol .Blandt disse problemer kannævnes delangsomme fremskridt i'
fredsbestræbelserne ,somhindrer enomlægning afressourcerne fraforsvarsformål
tilproduktive formål ;deninternationale recession ,somhar racdfTtmindre kapi­
taltilstrømning fravestlige lande ;stigningen ifødevarepriserne ogandre import­
priser ,somhargivet sigudslag imeget store betal ingsbalanceunderslcud .Internt

-ΙΟ­Ύ
vistedetsi.<*vanskeligt atgennemføre enhurtigændringidenetablerede pureau-
kratiskestruktur ogatstimulere denprivatesektor,somlangeharvaretpyag.
Deudenlandske investorer varligeledes langeomatreagerepåEgyptens nyé'øko­
nomiskepolitik.
Overnævnt© vanskeligheder "bremsedeimidlertid ikkevaksteniB1TP,somstegiged6$
i1975takketvaregenopbygnings -ogreparationsanstrengciscrne.Vakster .idpfor­
skelligesektorer varmegetuensartet :frastagration ilandbruget ogmoderat
vækstiindustrien *tilstøtvakstitjenestesektoren .Landetsoffentlige <finanser
ogstilling overforudlandetblevimidlertid stærktforringet idenneperiode.
På.trodsafomfattende overfarsierfraandrearabiske landemedferte denudenland­
skelåneoptagelse ,dervarnødvendig afhensyntilundcrslcuddet pådelober.depos-,,
ter,enkraftigstigningidenudenlandske gældtilskønsmassigt 5»1 U3$ved
udgangenaf1975;afdragsforpligtelserne androgi197527$afdesanledeudenland­
skevalutaindtægter .Somfølgeafenoverdreven anvendelse afkortfristede lån
blevtidsprofilen fordenkommercielle udenlandske galddesudenmegetugunstig .
2.Devigtigste sektorer iøkonomien
I1975udgjordeEgyptens MP,måltiåretspriser,4653m^° US$),
hvilketsvarertilenpercapita-indkomst på125Et(omkring320US$)"^»Udvik­
lingeni3TP,måltifastepriser,fremgåraftabel2fordeenkeltesektorer.
Detfremgåraftabel3,atderiperioden 19<j1-1975 indtrådte etnarkantfaldi
vækstraten fordenprimåresektor,deromfatter landbrug ogfiskeri.Derernange
årsagertildenneudvikling ,menblandtdevigtigste årsagertilafdampningen
ilandbrugsproduktionens vakstharmannævntdenuhensigtsmæssige prispolitik og
deutilstrækkelige stimulerende foranstaltninger kombineret nedkapitalknaphed så­
velsomdebegransninger ,somforsyningen medlandbrugsjord ogvandsattcr.
Påtrodsafalvorlige vanskeligheder opretholdt dense?aindare sektorenvækstrate ,
dervarhøjereendvæksteniB1TP.Mangelen påkapitalogudenlandsk valutasamt
knaphedpåreservedele ogråvarervarvigtigeårsagertil,atdennesektorsvækst-
potentiel blevbegrænset .Desudenharforsømmelsen medatudvikle sftiåogmellem­
storevirksomheder samtbegrænsninger fordetprivateinitiativ bidragettilat
hammedenøkonomiske aktivitet .
l)Omregnetefterdenofficielle kurs:US$=E£0,3913«

TABEL2-BRUTTONATIONALPRODUKT ,IFASTEPRISER
(imioE£51969/70-priser )
1969/70(1) 1973 1974 1975
(foreløbige tal)
IDenprimæresektor 121*2 815.4 817,5 837,5
IDensekundæresektor 207,5 815J 250J;
I.industri,minedrift ,olie 542,0 647,4 671,8 751,8
.elektricitet
Λ
•"bygge-oganlægsvirksomhed41,8 56,0 60,4 69,8
123,7 112,3 83,3 128,5
IDentertiæresektor 1073,4 1444.2 1539.6 1696,9 ,;
I•Transport,konmiunikation ,oplagring 130,9 163,5 180,2 241,3
I.Handelogbankvæsen 229,0 313,6 350,3 386,5
I•Boligbemrttelse 118,2 124,0 127,1 130,0
I•Offentlige værker 11,7 16,5 18,7 20,0
I.Offentligadministration ogandretjenesteydelser 583,6 826,6 863,3 919,1
BNPifaktorpriser L212Û Lllhé
l)Åretslutterden30.juni.
Kilde*Planlægningsministeriet

TABEL3-BNP:SEKTORANDELE OGVÆKSTRATER :1966-1975
(Beregnetpågrundlagafdata,dereropgjortifastepriser)
ISektor AndeliBNP VaekErtrate(%p.a11)_
1966 1971 1974 1975
(foreløbige tal)1961/661966/711971/75
Denprimæresektor 28il 26 24 2.0 hl
Densekundære sektor 26^2 26 II 8.8 6.0
I.industri+minedrift 21 23 21 22 7 5 2
I•elektricitet 1 2 2 1 14 15 11
•bygge-oganlægsvirksomhed 4 5 3 4 17 3 +11
Dentertiære sektor Μil4â 42 à*!
BNP 100
saa100 100
SSS3S100
k""111"11"rM
KildetPlanlægningsministenet
-M

Dentertiære sektor ,deromfatter transport ,handel ogoffentlige tjenesteydel­
ser,harderimod vist tendens tilstigende vækst ,hovedsagelig pågrund afud­
videlsen idenoffentlige sektors aktiviteter . :
3.Strukturen iressourceanvendelsen ;
Tabel 4viser udviklingen ogstrukturen irådighedsbeløbet idesidste 5&rj
alle taleriløbende priser .Idenne periode varrådighedsbeløbet hele tiden
større endBNP,idet detvoksede fra105$afBNPi1970/71til125$ i1975 *
Denne tendens medførte meget store underskud over forudlandet ,somindebar en
hurtig vækst ideneksterne gæld påtrods af,atEgypten modtog store overførs­
lerfradearabiske olieproducerende Golf–stater .
Detindenlandske forbrug steg medomkring 11$p.a.,sammenlignet medenvækst
iBNPpåomkring 9$iløbende priser .Somfølge heraf stegforbruget fra92$
afBNPi1970/71til100$ i1974 ?idefølgende årvarlandets forbrug endog
større enddenindenlandske produktion .
Brut toinveeteringe rnestagnerede idisse årpåetrelativt lavt niveau ,idet de
igennemsnit udgjorde 13$afBNP.I1974 steg bruttoinvesteringerne til18$af
BNPogsteg yderligere i1975 til24$afBNP.Deforeliggende data tyder på,
atover 90$afdesamlede investeringer iperioden 1970-1975 blev foretaget
afdenoffentlige sektor .Detserudtil,' atprivate investeringsudgifter kun
harfundet Bted inden forlandbrug ogboligbyggeri .
Dadenindenlandske brattoops'paring faldt fra8$tilmindre end1$afBNPmel­
lem1970 og1975 »måtte defaste investeringer nødvendigvis blive finansieret
gennem kapitaloverførsler ogudenlandsk låntagning ,således somdetfremgår
itabel 5*
4«Deoffentlige finanser
Egyptens offentlige sektor består afstaten ,delokale myndigheder ogandre
offentlige myndigheder .Statsejede virksomheder behandles somselvstændige or­
ganer ,ogfinansieringen afdisse holdes uden forstatens budgetsystem .
Denfinansielle situation fordenoffentlige sektor harsiden 1970/71været
karakteriseret ved ,atderharværet envoksende uligevægt mellem indtægterne
ogudgifterne .

TABEL4~UDVIKLINGEN OGSTRUKTUREN IRÅDIGHEDSBELØBET
(iløbendepriser)
1970/71 1971/72 1973 1974 I1975 I
Imio£L*I
mio£ mio£1°mio£éi°Imio£ΓΤΊ
1.RÅDIGHEDSBELØBET 10sI
3591m4004-107 118 12
IForbrug2939 92I
3151923504 944013 1004624 10
Iherafprivat (2115)66)[2223)(65)!(2427)(65)(2836)(70)(3327)(9)
IBruttoinvesteringer 1415 1344013500 13723 181120 2
Iheraffaste(355)11)(365)(11)(462)(12)(643)(16)(940)(2
2.EKSTERNE BALANCE (a) ±15Q(+5+169+5 I+253 I+7I+710-5-18} I-1144
IImport(+) +476 15+49414;+650 j-17*•1364+34k-1757 +3
IEksport I326 10325 9392 10654 16613 1
3.rBHUTTOMTIOMLPRODUKT (l+2) 204 10034221003746 1004026 1004600 10
I4.NETTOFAKTORT JETJESTEIEDKPtGT(a) +22+1 6 +12 30 1122
I5.BRUTTOHA.TIQMLIKDKOtST (3+4)i
1
!313222342810031M 1004056 1014722 10
KildesPlanlægningeministeriet ogCentralbanken
(a)Eksport,importognettofaktort jenesteindkornst (Tabel9)eromregnetfraUS$tilE£pågrundlagafdenofficielle kura.
For1970,1971og1972erderanvendtkalenderårdata tilberegningafdetilnærmede 1970/71-°g197l/72-dataafhensyntiloverensstemmelse medBNP-statistikker.

TABEL5-INVESTERINGER OGDERESFINANSIERING
(imioE£.løbendepriser)
[1970/71 1971/72 1973... 1974 1975
IInvesteringer 415(13) 440(13) 500(13)723(18)1120(24)
heraf-anlægsinvesteringer 355(11) 365(11) 462(12)643(16) 940(20)
I-lagerforskydninger 60(2) 75(2) 381) 80(2) 180(4)
IFinansiering :411 440 m 723 1120
Iheraf-indenlandsk opsparing(l) 262(8) 272(8) 253(7) 56(1,4) 29(0,6)
I-nettofaktorindkomster (l) +22 6 +12 30 122
I-eksternekilderellerændring
Iireserven175 162 259 637 969
Bemærkning :a)TalleneiparentesangiverandelenafBNP.
Kilde:Finansministeriet ogIMF
(l)Indenlandsk opsparing,plusellerminusnettofaktort jsnestein&komst til/fraudlandet=nationalopsparing.

-16-
Devigtigste årsager hertil harværet detvedvarende behov forstore forsvars­
.s
udgifter samt denpolitiske "beslutning omat "beskytte forbrugerne modstigende
fødevare priser vedhjælp afsubsidier over budgettet . ■;
Somvist itabel 6voksede deløbende indtægter iperioden fra869mioE£1971
til1946mioE£i1975 »hvilket svarer tilhenholdsvis 27$og33$afBNP.ind-
tægtsstrukturen ændrede sigikke meget idisse år:dedirekte skatter udgjorde
16$afdesamlede indtægter ,indirekte skatter 43$ogoverførsler fraoffentlige
virksomheder omkring 25$ .Strukturen ideløbende udgifter harsærlig ændret sig
somfølge afdenha6tige stigning iprissubsidierne ,somi1975 udgjorde 38$af
desamlede udgifter ."TheEmergency Pund Deficit "dækker imidlertid over den '
virkning ,somforsvarsudgifterne harpåstrukturen istatsfinanserne .Defleste
afmidlerne tilfonden stammer fraarabiske tilskud ,ogfonden dækker særlige
ν
forsvars -oggenopbygningsudgifter .
Denoffentlige opsparing varnegativ i1974 og1975 ?medens deoffentlige investe­
ringer steg fra913mioE£i1975 *hvilket svarer til20$afBNP .Detheraf føl­
gende underskud ,sommere endtredobledes ogsteg fra10$afBNP i1971 "til25$
i1975 ,blev forstørstedelens vedkommende finansieret gennem indenlandsk låntag­
ning (gæld tilbanksystemet ,sociale forsikrings -ogpensionsfonde ,opsparings -
ogpostopsparingsbeviser );dogharderidesidste åristigende grad været tale
omkapitalimport .
Dadenarabiske støtte ikke eropført ibudgettet ,vildetvære rimeligt atantage ,
atalle overførslerne (over 1miaUS£i1975 )éP-k"tiltheEmergency Pund ,ogdet­
tetyder på,atforsvarsudgi fterne sandsynligvis harlagt beslag påenmeget stor
andel afdenarabiske støtte ,somEgypten harmodtaget .
5*Banksystemet ,penge -*ogkreditforhold
Banksystemet iEgypten omfatter Centralbanken ,fire (nationaliserede )forretnings -
banker ,forskellige specialiserede investeringsbanker ogetstigende antal private
udenlandske banker eller joint venture-banker .Kontrollen medpengemængden lig­
ger ihænderne påCentralbanken ,somnæsten udelukkende kontrollerer væksten i
pengemængden viaændringer ibankens udlåns /indlånsforhold ,somiøjeblikket mak­
simalt er65$.

TABEL6-STATSINDTÆGTER OG-UDGIFTER :1970/71-1976
(imioEfc)
1970/7119721973197419751976
(forelefbigetal)Struktur
1970/71Ii
1976
STATENS LØBENDE INDTÆGTER 862 903101811801541 1946|100100[
heraf:Direkteskatter 143 146 161176226 317 16 16
Indirekteskatter i362 375396430629 836 42 43
Lokalemyndigheder I"56 58606592 87 6 4
Offentlig virksom­
hed 188 181264335381 493 22 25
Andet I120 143133174213 213 14 12
STATENS LØBENDE UDGIFTER I102 792I25113271691 1796 100 100
heraf*Staten 615 688714 !779
1885 1071 88 60
Lokalemyndigheder 46 42516191 101 6
Offentlig virksonb-
hed 41 62958793 124 6 7
Subsidier 93400622 500 28
STATENS OPSPARING 1167 11165J+147'+150 . 150
INVESTERINGSUDGIFTSR (+)m 4144511
913 850
EMERGENCY FUNDDEFICIT (+)I127 225148 284 250
SAMLET UNDERSKUDssssssassssssssa I+318+528 +746
■BBSUUâl100
tSBSt I100
FINANSIERET VED: ;
INDENLANDSK LÅNOPTA­
GELSE(netto) 31822mi6521154 770 100 81
heraf:Socialeforsik­
rings-ogpen­
sionsfonde 188 214 224245253 270 59 28
Opsparingsbevi ser 23 32 384350 54 7 6
Postopsparing 3 9 101817 19 2
JihadBonds 14 13 3
Banksystemet 79 77183314 00 404 25 43
Andet 25I64 152934 23 9 2
EKSTERN LÅNOPTAGELSE
(netto) 18LJL94193 180
Kilde:Finansministeriet ogIMF-rapporter .

-18-
Despecialiserede investeringsbanker omfatter 17regionale kooperative kreditban -
kerforlandbruget ,torealkreditbanker ogenudviklingsbank forindustrien .Sidst­
nævnte ,TheDevelopment Industrial Bank ofEgypt .erenjoint venture ,derfor
nylig erindgået mellem regeringen ,Bank ofAmerica ogtheInternational Finance
Corporation .
"Somvist itabel 7låstigningstakten fordenindenlandske livkiditet idenbe­
tragtede periode betydeligt over stigningstakten forBNP.Denheraf følgende for­
dobling ipengemængden ogkvasi pengemængden bidrog ihøjgrad tilatøgeinflatio­
nen ilandet .Væksten ipengemængden blev forstærket afdenhastige vækst iden
,indenlandske kreditgivning .Fordringerne påstaten steg kraftigt efter 1973-krigen ,
dadenoffentlige opsparing forsvandt ,ogdevoksende genopbygningsudgifter måtte
nødvendigvis fuldstændigt finansieres gennem lånoptagelse .Fordringerne påden
private sektor begyndte ligeledes atstige efter 1973 ,hovedsagelig somfølge afmere
liberale importreguleringer ogetopsving ibyggeaktiviteten .
Rentesatserne fastsættes afCentralbanken isnævert samarbejde med regeringen :de
anvendes sjældent sometinstrument idenøkonomiske politik ;således vardiskon­
toen uændret ienperiode af14år.I1976 blev denimidlertid hævet fra5$til
6$,ogdenblev yderligere forhøjet ibegyndelsen af1977 tildenuværende 7%»
Renten påopsparingsindskud ogpostsparebøger blevhævet til6$;medhenblik på
atfremme opsparingen blev renteafkastet afdisse opsparingsformer fornylig gjort
skattefrit .
Rentesatserne iEgypten ligger langt under profitraten oghartendens tilatføre
tilenalvorlig misallokering afressourcerne ,sommedfører forvridninger iøko­
nomien .Regeringen indser derfor ,atdeternødvendigt athæve rentesatserne ibe­
tydeligt omfang medhenblik påatfrembringe enstørre indenlandsk opsparing ogen
mere effektiv låneallokering .
6.Priser oglønninger
Egypten harafsociale hensyn ividudstrækning anvendt prissubsidier samt admini­
strative kontrolforanstaltninger over forlønninger ogbeskæftigelsen .Denne poli­
tikharskabt etindviklet pris-oghuslejekontrolsystem samtindviklede tilskuds -^
ogrationeringsordninger .Deøkonomiske konsekvenser heraf harværet enpris-og
lønstruktur ,somikke kan lede til eneffektiv ressourceallokering .
l)Prissubsidierne steg fra93®ioE£i1973 til622mioE£i1975 (.28%afsta­
tens løbende udgifter eller 13$afBNP).
/

TABEL7-OVERSIGT OVERPENGEMÆNGDEN :1970-1975
(imioE£)
1970 1971 1972 !1973 1974 1975 Struktur (%)
1970 1975
783 846 989120515031863 51 !57
(525)(559)(631)(777)!(948)(1156)(34) 35)
346 319 356 432 617 703 23 21
11291165_13451_6_37 2_120 2^66 74 78
395 447 477 537 610 722 26 22
(146)(I50)151(151)(142)(171)(10) 5
(120)(144)(148)(148)(219)(248) 8 8)
(114)(135)(155)(164)(172)(192)7) 6)
L2M1612 18221424 2230_2|83 100 100
-î-232+333+308+165+219*•1049 +15 +32
11721327146O1656 20503095 77 194
523 549 553 531 788 093 34 33
61 69 I117 152 111 149 4

-20-
Etmålforpriskontrollens virkning erdeforholdsvis smastigninger ideforhån -
%
denvserende prisindeks ^somervist itabel 8« "
Tabel 8
Prisindeks :1972-1976 (ium )
1974 1974 1975 1976
(Juni-)
Forbrugerprisindeks forbybefolkningen
(årl-ige ændringer i%) 7,2 10,4 9,9 7,7
heraf :levnedsmidler ogdrikkevarer 10,2 15,2 12,8 11,0
Engrosprisindeks
(årlige ændringer i 10,5 12,4 5,9 4,0
Kilde :Central Agency forPublic Mobilisation andStatistics
Lønningerne erundergivet statskontrol ,især medhenblik påenforbedret indkomst -
fordeling .Kontrollen erhovedsagelig baseret pålovfæstede mindstelønskrav ,ek-
stragoder ogpræmiering aføget arbejdsydelse .
7.Betalingsbalancen
Egyptens betalingsbalance ersomvist itabel 9karakteriseret ved etvoksende
hånde 1sbalanceunder skud .somkundelvis udlignes afdeindtægter fratjenester
ogensidige overførsler .Selv omkapitalposterne ideseneste årofte harværet
positiv ,hardensamlede balance udvist etvoksende underskud ,somersteget til
godt 1miaU5$i1975 «Valutabeholdningen (brutto )afguld ogudenlandsk valuta
varvedudgangen af1976 kun350mioUS$,hvilket næppe vartilstrækkeligt til
atdække enmåneds import .Valutabeholdningen (netto )viste imidlertid enhurtigt
stigende negativ balance ,som i1975 nåede oppå1O5OmiaE£eller 2,7miaUS$.
Idesenere årerimporten steget kraftigt ,ogi1975 androg den4,5miaUS$
svarende tilnæsten 38%afBUP.Stigningen iimporten kaniBær tilskrives den
hurtige stigning ideudenlandske priser samt landets kroniske underskud påna-
ringsmidler ,somi1975 tegnede sigforca.2jfoafdesamlede importudgifter «De
foreløbige talfor1976 viser ,atimportudgifterne sandsynligvis vilfalde i
absolutte talj detforventes imidlertid ,ateksportindtægterne stadig kunvil
dække knap halvdelen afimportudgifterne .

'è.
•TABEL9-HETALINGSBALANCE :1970-7*(l)(imioUS$)
1972 1973 1974 i1975
LØBENDE TRANSAKTIONER
Importcif I+1244+1286+1664+3491r4497
Eksport fo"b 850 814 1003j167415&9
HåndeIs'balance1+394+472+661+1817Κ-2938
•ir
Røjser 53i73 96 161 227
Søtransport +7 !+4
I+2 +4+23
Suez-kanalen
Andet +.82 Î+90 +56 +47+141
Ikke-faktorbe stemtet.ienester (netto) +36+21 ■j38 110 148
Overførsler fraegyptiske arbejdere 1
udlandet 6 81 86 189 367
Renter -afgæld +82+75+146 +206+309
Provision ,udbytter 20 22 29 77 75
Import "betaltmedimportørernes egen
udenlandske valuta1
16 168
Faktorbestemte t.ienester (netto) +56 I28 +31 76 301
I-VAREROGTJENESTER IALT +JÊ5 .+466L_±J54~I-±-1–§32
1305+2480
Ensidige overførsler 279 295 731 1079
(herafstaten) (268)(289)(725)(1264)(988)
II-LØBENDE POSTERIALT
SSSSSSaSSSSSSSSSSSSSSSSSSHSSESSI
II
+206+171scssaasssssscss77ssamsasaœ+326inesasssssst
+1401ssssssoaa
KAPITALTRANSKATÏONER
Mellem-oglangfristede mellemværender
(netto) +26 79 40+147 257
Leverand0 rkredi11er 60 44+117 +12 83
'Andreposter 7 28 +4+39 33
III-KAPITALPOSTER IALT I41bsaasaBsaaBs ;Li2ieasBssssBs+81
sscsessssssass :I+198JΠ3m_3
Pejlogmangler 8*7+10 +13*
forelig,
ikke(2)
IV-SAMLET BALANCE L+-jsl–L+27JI+14LJL531.„+1023sssBassaa
l)Totalbeløbene erafrundede.
2)Medtagetunder"Andreposter"under"Kapitaltransaktioner )
Kilde:EgyptensCentralbank ,IMF1

-22-
Somvis-titabel9fordobledes eksportværdieni1974og1975isammenligning
med1971-72ognåedeoppåca.15^9mioUSSi1975svarendetil13$afBNP.
Detmesteafdennevækstkantilskrivesprisstigninger .Landbrugseksporten ^
somhovedsagelig bestårafbomuld,indtagerstadigendominerende stilling !
ogtegnersigforover33$afdensamledeeksportværdi .Dernæstfølgergarn
ogtekstilvarer samtolie,opstillet efterderesbetydning foreksporten .
Oplysningerne itabel9understreger betydningen afensidigeoverførsler
samtoverførsler fraegyptiske arbe.jdereiudlandet somposter,deropvejer
handelsbalanceunderskuddet ,dadetopostertilsammen tegnedesigforoa.
90$afdesamledeeksportindtægter i1974-75 *
EnanalyseafhandelsBamkvemmet viser,atEgyptensvigtigste leverandører
erVesteuropa ogUSA,medensUSSRsandelerfaldetidesenesteår,selvom
landetstadigtegnersigfornæsten20$afdensamledeimport.Tilgengæld
gårdetmesteaflandetseksportfortsattilØsteuropa ogisærUSSR,især
somledibilaterale aftaler .
ValutaJcurssystemeterfornyligblevetændrettiletto-4curssystem iet
forsøgpåatbegrænseimporten ogfremmeeksporten .Denofficielle kurs(som
ligger76$højereudtryktifremmedvalutaenddenparallelle kurs)anvendes
vedbetaling afimportafstrategiske varer,medensdendyrereparallelkurs
anvendes vedbetaling afandreformerforimportvarer .Fortidenanvendes
parallelkursen iforbindelse medoa.75$afimporten.
8.Udlandsgælden
Somvistitabel10skønnedes udlandsgælden (afikke-militær art)vedudgangen
afseptember 1976atvære5»7miaUS$,medensdehertilsvarendeafdrags-
ogrentebetalinger nåedeoppå950mi°US$svarendetilengældsafdragsgrad
(debtserviceratio)pånæsten30$.DestidenharEgyptenistigendegradop­
tagetkortfristede bankkreditter ,hvorafomtrent 1023mioUS$stadigikke
varafviklet vedudgangenaf1975«Selvomdettetalvarblevetnedbragt
tilskønsmæssigt 897mioUS$islutningen af1976,betyderdissekortfristede
forpligtelser etøgetprespåEgyptenslikviditetsstilling overforudlandet.
Regeringen hartilhensigtatanvendedestoreensidigeoverførselsbeløb ,
somblevoverførti1977»"tilatbringedissebankkreditter vidafverden
ogsåledesforbedre udlandsgældens tidsprofil .

1
Vedperiodens udgang 1974 1975I 11
September 1976:
Afviklet ogikkeafviklet gæld 2760 51011
5670
Afdrags-ogrentebetalinger 558 680 950
(eget8køn)
Eksportindtægter
(varer,ikke–faktorbestemtetjenester ,overførsler )2297 2565 3175
(regeringens skøn)
Gseldsafdragsgrad
(DebtServiceRatio)(%)24,3 26.5 29,9
KildetVerdensbankens tabelleroverudlandsgæld (1975)oplysninger stillettilrådighedafregeringen .
V.VIGTIGSTE ØKONOMISKE SEKTORER
1.Landbrug
Værditilvakst 24%afBNP
Eksport 33%afdensamledeeksport*^
Beskæftigelse 46%afarbejdsstyrken
Landbruget iEgyptenerbegrænsettilNil-dalen ogDeltag-området .Densamlede
dyrkbarejordudgør2,5%afdetnationale områdeogomfatter14,5mioha,
herunder 1,4mioha"nyejorder",somerindvundet sidenfærdigbygningen af
Aswan-damningen.Detmåunderstreges ,atdetopdyrkede arealernæstendob­
beltsåstortsomdedyrkbare områder,hvilketskyldesatderervandtil
rådighedåretrundt.
Selvomlandreformen i60'erneefterlodlandbruget påprivatehænder,andrede
denradikaltstrukturen iogtilrettelæggelsen aflandbrugsproduktionen .
Landmændene ergrupperetikooperativer ,oglandbrugsbedrifternes størrelse
erbegrænsettil100hapr.landbruger ,meddetresultatat95%bedrifter­
neermindreend12ha.Desudenerarealanvendelse etspørgsmål ,dertil
delsafgøresadministrativt ,hvorvedkooperativernes oglandbrugernes valg
begrænses .
l)Hvisforædlede landbrugsprodukter nedtages,tegnedelandbruget sigfor
66,5%afeksporten ,jf«bilag2.-23-
Tabel10
Sammenfattende oversigt overudlandsgælden
(afikke-^nilitær art)(millioner US$)

-24-
Itabel11ogbilag3visesproduktionsstrukturen :grønsager ,bomuld ,ogkorn
erdevigtigste afgrøder.Bomulderaffundamental betydning fordenegypti­
skeøkonomi,idetdenudgøroa.24$afdenBamledeeksportiformafråbom-
uldogover30$somgarnogtekstilvarer .Denindenlandske produktion afkorn
dækkerikkedethjemlige forbrug,ogimportafbrødkorn haridesenesteår
tegnetsigforstørstedelen affødevareimporten .Hovedsagelig somfølgeaf
underskuddet afbrødkornerimportenaflandbrugsprodukter (750aioE£)be­
tydeligstørreendeksportenfradennesektor(430mioE£).
Landbrugsproduktionen stegmed4$omåreti1956-1966 }sidendaervæksttem-
poetaftagetogidesidste10årharstigningen iproduktionen væretunder
2$omåret.Landbrugsproduktion pr.indbyggererderforfaldetstøt.Bilag3
viser,atbomuldsproduktionen erfaldetenkendeidesenesteår,medens
kornproduktionen harværetstagnerende siden1968–70efterenhastigvricst
ibegyndelsen af60'erne.Produktionen affrugtoggrønsager ,hvispriser
ikkekontrolleres ,ergenerelt steget.Husdyrprodukter harogsåvistenstøt
vakst,selvomkød-ogmælkeproduktionen ikkeharholdttritmedbefolknings­
tilvæksten .
Senlangsomme fremgangilandbruget kanforklares vedbegrænsninger med
hensyntiludnyttelse afland-ogvandressourcer ,kapitalknaphed ,mangelfuld
prispolitik ogerhvervsfremmende politik,eninfleksibel institutionel struk­
turogutilstrækkelig ressourceallokering .Landbruget liderunderaltfor
omfattende statsstyring ,f.eks.medhensyntilpriser,arealanvendelse og
afsætningskanaler ,hvilketbegrænser detprivateinitiativ oginvesteringerne .
Generelt harstatenspris-ogafsætningspolitik ikkeitilstra&kelig grad
opmuntrettilproduktion afstørreafgrøder.Somfølgeafdentidligere førte
prispolitik harderværetenforringelse aflandbrugets bytteforhold med
industrien .Sigtetharstortsetværetatoverføre ressouroer tilsidstnævnte
sektor.Tilførslen afvæsentlige produkter ogydelser(gødningsstoffer ,sæde­
korn,forskning ,konsulentvirksomhed )harvistenmegetringeopgang,ogin­
vesteringerne ilandbrugssektoren harværetgradvisfaldende .Desudener
allokeringen afinvesteringer iudstrakt gradkommetlandindvindingspro jekter
tilgode.Dissenyeoverrislings -oglandindvindingspro jekterharvistsig
atværeyderstkapitalintensive ,ogpågrundafkanplikviditet harhoved­
vægtenværetlagtpåenhorisontal udvikling aflandbruget påbekostning af
envertikaludvikling afeksisterende "gamlejorder".Sidstnævnte erimange
henseender vanskeligst pågrundaftraditionelle dyrkningsmetoder ,faste
reglerforarealanvendelse ogopsplittede bedrifter .Imidlertid erdetogså
denmestproduktive udviklingsstrategi ogpågrundafjordtræthed ogstigende
grundvandspejle den,dertrængersigmestpå.Detdrejersigidennekategori

-25-
Tàbel11
Landbrogsprodukt ionensstruktur
(1975»iløbendepriser)
Værdi Andel
(millioner Efc) (%)
Grønsager 248 14,6
Bomuld 170 10,0
Majs 141 8,3
Hvede 104 6,1
Frugt 100 5»9j
Ris 98 5,8
Sukkerrar 59 3»5
Durraoghvede 37 2,2
Bønner 24 1,4
Løg 19 1,1
Andet 120 6.9
Alleafgrøder 1120 65,8
Husdyravl ogfiskeri 581 34,2
Samletlandbrugsproduktion 1701 100,0
Kilde:Landbrugsministeriet .

-26-
omdrænings-oggrundforbedringspro jekter,hvilketviløgeproduktiviteten
pådegamlejorder,samtidig medatmanundgåryderligere afgrødetal ).Det
harvistsig,atforringelse afjordenpågrundafhøjegrundvandsspejle
erfremskreden ,ogatdenlandbrugsjord ,dererberørtheraf,vilgåfuld­
stændigtabt,hvisikkedertræffesmodforanstaltninger .
2.Olieoggas
I1976blevSinai-oliefelterne tilbagegivet tilEgypten,ogolieproduktionen
nåedeoppådetniveau,denhavdehaftibegyndelsen af70'erns (16miotons
omåret).Detindenlandske forbrugerca.8miotons,hvorfordereretbe­
tragteligt overskudtileksport.Derforegårenintensivprospektering ,og
desenesteoplysninger synesatunderbygge regeringens produktionsprognose
på35miotonsomåreti1980"''\Dennuværendeproduktionafgaserover3
miom^pr.dag,mendensenesteprospektering synesatvise,atdenfremti­
digeproduktion kunneøgesbetydeligt .Fireraffinaderier medensamletka­
pacitetpåca.11miotonsomåretervedatbliveudvidetogmoderniseret
eftersværbeskadigelser somfølgeafkamphandlingerne .
3.Industri ogminedrift
Værditilvækst 20$afBNP
Eksport 35$afdensamledeeksport
Beskæftigelse 13$afarbejdsstyrken
Vækstraten pålangsigtfordennesektorhar,omendderharværetentendens
tilperiodevis nedgang,liggetpågodt5$<>måret,hovedsagelig takketvære
regeringens indsatsforatfremmedeimportsubstituerende erhverv.Følgelig
erstrukturen indenforindustrien (jf.tabel12ogbilag4)prægetaf,at
landbrugsbaserede industrigrene somf.eks.tekstil-,drikkevare -,fødevare-
ogtobaksindustrien indtager enfremherskende stilling.Disseindustrigrene
tegnersigforover61$afbruttovarditilvaksten indenforindustrien og
bidrager med63$afindustrieksporten .
Deflesteafdestoreogmellemstore virksomheder eroffentligt ejede}de
tegnersigfor75$afmerværdien indenforindustrien og$0%afdeårlige
investeringer .Beskæftigelsen indenforoffentligt ejedevirksomheder skøn­
nesatandrageover600000personer.Denprivatesektorsrolleerbegrænset
tilsmåogmellemstore virksomheder ,isærindenfortekstiler ,fødevarer
oglæderprodukter .Deforanstaltninger ,deridensenestetiderblevet
truffettilstøttefordetprivateinitiativ ,skullepåkortellerlidt
længeresigtkunneskabenyeaktiviteter indenfordenprivatesektor.
1)Dettegivereteksportoversikud påca.25miotonsi1980svarendetilskøns­
mæssigt2.5miaUS$inuværendepriBer(næsten30$afdeforventede valutar-
•ÎRN+T-ÛT)

-27-
Tabel 12–Strukturen inden forindustrien''' i1975
PRODUKTION DEN OFFENT - EKSPORT
INDUSTRIGREN BRUTTO –
VARDI
(mioE£)ANDEL
(*)LIGE SEKTORS
PROCENTVISE
ANDEL XEJEN *"
DQMSRETTEHBRUTTO -
VJERDI
(mioE£)'AN­
DEL
(*)
Spinde stoffer og
vævede stoffer690 30 73 106 46
IFødevarer 698 31 79 39 17
IKemikalier 267 12 76 16 7
!Maskinprodukter 221 10 82 19 8
|Metalprodukter 165 7 89 11 5
IByggematerialer 93 4 82 4 2
ITræbearbejdning 40 2 0 11 5
ILædervarer 87 4 0 25 10
IALT 2261 100 74 231 100
/
Kilde :Ministeriet forindustri ogminedrift .
l)Denne statistik omfatter ikke følgende industrigrene ,somikke direkte
falder indunder ministeren forindustri ogminedrifts ansvarsområde t
forsvaret ,bomuldsegrenering ,mølleri ,bageri virksomhed ,tepakning ,tryk­
ning ,farmaceutiske produkter samt landsbyerhvervene sproduktion .Disse
kontrolleres ikke afministeriet ,menerindordnet under andre ministerier
eller organisationer .

-28-
Trodsalvorlige vanskeligheder ,derskyldeskapital-ogvalutaknaphed ,
harfremstillingsindustrien vistsigatværeenafdemestdynamiske sek­
torerindenforøkonomien .Menalligevel hardensudviklingsmuligheder ikke
væretudnyttetitilstrækkelig grad,selvomdenalmindelige opfattelse
harværet,atdererbetydelige muligheder ,hovedsagelig pågrundaftil–^
stedeværelsen afenveluddannet arbejdsstyrke ,etstorthjemmemarked ogen
oentralplacering iforholdtilheledetmellemøstlige marked.
Denmanglende planlægning ogaltforomfattende centralisering ibeslut­
ningsprocessen haristoromfangøgetindustriens vanskeligheder .Følgelig
harmangeindustrivirksomheder haftenuudnyttetkapacitet,produktiviteter ^
harialmindelighed væretlav,ogproduktionsapparatet harikkeværetved­
ligeholdt ogfornyetitilstra&keligt omfang.Desudenhardentilfældige
planlægning medførtalvorlige flaskehalse ,hvilketharførttilenutilstræk­
keligtilførsel afvigtigemellemprodukter somcementoggødningsstoffer .
Deødelæggelser ogforstyrrelser ,somopstodsomfølgeafkrigene,havdeen
yderligere begrænsende effekt,ogselvomdehargivetstødettilpåkort
sigtatforetagereparationer ogstrukturomlægninger ,hardeogsåvirketsom
enalvorlig begrænsning afvakstenindenforindustrien pålangsigt.Det
indviklede systemmedpriskontrol ,erhvervsfremmende foranstaltninger og
styringsforanstaltninger harbetydetyderligere vanskeligheder ogharskjult
denrelative knaphedbagetindviklet bureaukratisk interventionssystem .
Minedriften erbegrænsettilbrydningafjernmalm–medenproduktion på
2,4niioomåret-ogklippefosfat medenbeskedenårligproduktion påomkring
0,5mio.Fosfaten anvendesfortidentilindenlandsk fremstilling afgød­
ningsstoffer .Densenestetidsprospektering harvist,atderernyestor«
fosfatlejre idenvestligedelaflandetmedetfosforsyreindhold påca.30$}
detundersøges nu,omudnyttelse afdiSBelejrevilvareøkonomisk rentabel.
4*Energi
Energisektoren ,somblevfuldstændig nationaliseret i1964»domineres af
Aswan-hydro systemet,somyder63$afde3860MWenergikapacitet ilandet.
Olie-oggaskraftværker yderresten.Aswan-dæmningens vandkraft systemsamt
varmeenhederne erindbyrdes forbundne ogudgørdetsåkaldteUnifiedEleotrio
PowerSystemofEgypt.
Detsamledeindenlandske elektricitetsforbrug nåedeoppå9|8TWhi1975og
detgennemsnitlige forbrugpr.indbygger varoa.265kWh.Denfremtidige
vs&strateforefterspørgslen efterelektrioitet skønnesatbliveomkring10$
omåret.

-29-
Påmellemlang sigtforventes det,atdannødvendige ekstrakapacitet vil
blivetilvejebragt entenvedolie-ellergasfyrede anlæg,selvomdererved
atbliveforetaget enforundersøgelse (føasibility atudy)medhenblikpåop­
førelseafetkernekraftanlæg .
Idesenereårhardennesektorstødt ,påvanskeligheder somfølgeafnegle
afdeoliefyrede anlægsaldersamtdenkonkurrerende efterspørgsel efter
Nilensvandressourcer tiloverrisling ,navigation ogenergiproduktion .
5.Transport
Egyptenharetveludviklet transportsystem ,mendereretpåtrængende behov
formodernisering ogudvidelse .Vejnettet bestårafover12000kmhovedlande-
veje,fordetmestetjærebelagte ,somforbinder landetshovedcentre .Jern-
banesystemet påca.4385km,forbinder KairomedPortSaid,hovedcentrene
iDelta-området ogAswan.Detegyptiske jernbaneselskab (Egyptian Railway
Corporation )ejerogdriverdettesystem,somi1974befordrede 8,7miopas­
sagererogrundtregnet2,5niiotonkilometer fragt(sainmenlignat mednæsten
3,3miotonkilometer i1970–71)*Vedligeholdelsen harværetdårligogud­
skiftningen afdetrullende materiel uregelmæssig ,hvilketharførttilen
nedgangisystemets effektivitet ogkapacitet .Idenæsteparårerdetrege­
ringenshensigtatmodernisere detruilande materiel ogforetage denmeget
nødvendige vedligeholdelse ogreparation .
Transport adindrevandvejeharogsåspilletenstorrolle.Selvomdenvig­
tigstearterieerKilen,somanvendestiltransport aftungtgodsogmasse-
gods,giverdettættenetafkanaleriDelta-området væsentlige trans-
portforbinde ].ser.
Landetsvigtigste havneerAlexandria ,PortSaidogPortSuez,selvomde
tosidstnævnte førstnuervedatgenvinde dereBtidligere betydning ;moder­
nisering ogfornyelse afdisBehavn«indgårsomledidispositionsplanen
forSuez-kanalen .Alexandrias havn(kapacitet 13miot)ervedatblivemo­
derniseret ogudvidet,ogderervedatblivabyggetennyhavn(20miot)
vestforAlexandria ,somskaltagesibrugi1979–79 «SafagashavnvedDet
rødeHaverogsåvedatbliveudvidet,isærmedhenblikpåmineraleksport
og-import.
Suez-kanalen blevgenåbnetijuni1975»°é>indtægterne nåedeoppåca.350
mioUS$i1976.Dererfornyligblevetindgåetaftaler omudvidelse af
kanalenforatmuliggøre passageforskibeoptil150000tonmoddenuværende
60000t1).Omkostningerne vedudvidelsesprogrammet skønnesatvære1,1miaUS$,
l)Indtægterne fraSuez-kanalen skannesatstigetilca.700mioUSSi1980
(oa.afdeskønnedevalutaindtægter ).

-30
hvoraf 60%udenlandsk valuta .Ennylig udbygning aftransportsektoren erden
320kmlange Sumed (Suez-Middelhavet )-olieledning, somblev taget idrift i
begyndelsen af1977 .Manforventer atnåoppåfuld kapacitet iførste trin ,
ca.40miotpr.år,islutningen af1977 eller ibegyndelsen af1978 ;der
forventes enudvidelse til60miotsenere .Olieledningen fører råolie fra
Suez veddensydlige ende afSuez-k analen tilAlexandria ,hvor olien omlades
tilsmåtankbåde tillevering pådeendelige bestemmelsessteder iMiddelhavs­
området .Sumed konkurrerer således meddemeget store olietankbåde ,dertrans­
porterer olie fraDenarabiske Golf ,rundt omKapBetGode Håbogmedmindre
tankbåde ,derkangåigennem Suez-kanalen .
6.Turisme
Selv omturismen harværet hårdt ramt pågrund afdenustabile politiske
situation iområdet ,hardenne sektor oplevet enstærk vækst ,hvilket har
betydet enmærkbar tilstrømning affremmed valuta tillandet .Idesidste
toårerantallet afbesøgende steget betydeligt (lmiobesøgende omåret ),
ogvalutaindtægterne steg tilover 225mioUS$.Denfremtidige vækst inden
fordenne sektor erimidlertid alvorligt hæmmet af,atdererenakut mangel
påhoteller ogvelkvalificeret arbejdskraft .Foratløse disse problemer plan­
lægger regeringen oprettelse afenhotelskole ogenforøgelse afdet samlede
antal hotelsengepladser fra42000tilover 60000 .Ensådan kapaoitetstig -
ning skulle være tilstrækkelig til i1980 atmodtage mere end1,5miobe­
søgende ogville betyde enskønnet tilstrømning affremmed valuta istørrel­
sesordenen 6000mioUSSomåret .
VI.UDVIKLIKrGSPLAJTEN FOR 1976-80 OGFREMTIDSUDSIGTER
Efter krigen i1967 gikmanbort fraplanlægning påmellemlang sigt oggik
over tiletårsplaner .Derblev medudviklingsplanen 1976-80 gjort etnytfor­
søgpåatforlænge planperioden ,menudviklingsplanen eksisterer kuniet
foreløbigt udkast oggennemføres irealiteten foreløbig iform afetårsplaner .
Udviklingsplanen forventes atvære endeligt udarbejdet vedudgangen afaugust
1977 «Devigtigste makro –økonomiske mål iplanen ert
–atøgeBNPmed11%omåret (ifaste priser );
–atformindske underskuddet påbetalingsbalancen såmeget ,atdetikke over­
stiger importen afkapitalgoder ;
–atøgeinvestering sandelen til23%afMPi1980 ogatøgedenindenlandske
opsparing (brutto )til19$afBNPvedudgangen afplanperioden .

-31-
Ifemårsplanperioden skønnes deratskeenstigning på1,2mioibeskæftigelsen ,
dvs .240000beskæftigelsesmuligheder iårsgennemsnit moddennuværende årlige
¥
gennemsnitlige stigning iarbejdskraften på325000 .Hvis manimidlertid tager
t
ibetragtning ,atderidesidste treårerudvandret ca.100000arbejdere j
iårsgennemsnit tildearabiske nabolande ,skulle beskæftigelsessituationen [
somhelhed udvise enforbedring .
Investeringsstrategien iudviklingsplanen 1976-80 afviger betydeligt fratid-,
ligere planer .Derlægges vægt pånødvendigheden afatforbedre ogudvide
infrastrukturen ,ogiindustrisektoren prioriteres projekter medkort anlægs -
periode .Detunderstreges ,atdeternødvendigt atafslutte igangværende pro­
jekter ,førnyeigangsættes .Planen tildeler også denprivate sektor ,både
denindenlandske ogdenudenlandske ,enlangt større rolle .
Generelt erregeringens politik atprioritere arbejdsintensive projekter .Imid­
lertid erdetrelativt lave kapital-arbejdskraftforhold (kapitalintensitet ),
deropereres mediplanen (l6000US$pr.arbejder ),noget vildledende ,da
enbetydelig del afdeplanlagte investeringer vedrører igangværende projekter ,
hvor der allerede erafholdt betydelige kapitaludgifter førplanperioden .
Desamlede planlagte investeringer ifemårsperioden erpåomkring 7t8mia
E£eller 19»9 miaUS$(ifaste priser med1975 s°mbasisår ),somvilblive
allokeret tildeforskellige sektorer somfølgert
Landbrug 10$
Industri 24%
Elektricitet 6$
Transport ogkommuni - 26%
kation
Andet (byggeri ,herunder
boligbyggeri ,offentlige 34% ytjenester ) ––
100%
Selv omlandbruget kunvilkomme tilatmodtage 10/feafdennydannede kapital ,
synes udviklingen inden fordenne sektor atvære højt prioriteret .Væksten i
landbrugsproduktionen forventes atstige til3%omåret .Meget afdenne videst
formodes atkunne opnås vedenvertikal udvidelse afde"gamle jorder "som
følge afdeigangværende bestræbelser påatøgeproduktiviteten (dræning ,
jord-ogvandbehandling ,mere intensiv arealanvendelse ,forskning ogkonsu­
lentvirksomhed ).Målet erikke atblive selvforsynende forenhver pris ,men
atfremme væksten påområder ,hvor derkanopnås forbedringer afproduktivi­
teten ,hvor landbrugets ressourcer kanmobiliseres ,oghvor eksportmulighederne
kanudnyttes .

-32-
Enstordelafdeinvesteringsudgifter ,dergartildennesektor,erøremæpket
tilinfrastrakturpro jekrterindenforlandbruget (landindvinding ,vandfor-;
"bedring,sikringafarealer,sikringmodoversvømmelse )medensrestenvil
blivefordeltmellemafgrødeudvikling ,husdyravl ogfiskeri. ^
\Industrien fremståriplanensomdenvigtigste økonomiske sektor(vækstmål *
12$).Måleteratmodernisere alleredeeksisterende virksomheder ,atgive
vækstmuligheder tileksportorienterede virksomheder ogtildele denprivate
sektorenlangtstørrerolle.Dehøjtprioriterede industrierhverv omfatter :
byggematerialer ,levnedsmiddelindustrien ,tekstiler ,kemikalier ogmetallurgi .
Deprojekttyper ogdeindustrier ,somskalfremmes,erisærdem,der:
-sigtermodfornyelse ogudskiftning afgamleanlæg;
-sigtermodfjernelse afflaskehalse (byggematerialer ,gødningsstoffer );
-harmulighedforateksportere tilderegionale arabiske ogeuropæiske
markederellervilproducere varer,derkantrædeistedetforden
allerede eksisterende indførsel afikke-luksusvarer ellerIndførsel ,
derforudses atværenødvendig forudviklingen ;
-beskæftiger sigmedforædling aflokaleråstoffer ;
-iovervejende graderarbejdsintensive ;
-giverhurtigafkast,idenforstand atdehurtigtyderetpositivtnetto-
bidragtilvalutaindtjeningen ;
-bidragertilenbedreintegration afindustrien oglandbrugetoger
medvirkende tilatøgeproduktiviteten indenforlandbruget (gødnings­
stoffer,traktorer ,landbrugsredskaber ).
Udviklingen indenforenergisektoren ansesforatværeafstorbetydning.Por
atdækkedenforventede voksendeefterspørgsel efterelektricitet skalden
nuværende energiproduktionskapacitet ifølgeplanenudvides medca.1900MW,
ogtransmissionssystemet skaludbygges .
Denøkonomiske infrastruktur erforældet ogervedatbliveenhamskoforlandets
økonomiske udvikling .Derforermoderniseringen ogudvidelse megetpåtrængende ,
ogca.25-30ioafdeplanlagteudgiftererøremærkettiltransport og
kommunikation .Devigtigste projekter ,somvilbliveundersøgt ellergennemført
iplanperioden ,er:
-enudvidelse afSuez–kanalenogudvidelse ogmodernisering afhavnene
iSuez,Alexandria ,PortSaidogSafaga;
-udvidelse afdenegyptiskeflådemed65skibe(påhvermellem4000og
35000tons);
-anlægaftohovedlandeveje mellemEgyptenogSudan(Berenice-PortSudan:
625km:Aswan-Khartoum *1200km);

-33-
-modernisering afalleredeeksisterende jernbaner oganlægafnyejern-
banelinjer mellemEgyptenogSudanogmellemAbuTartu-fosfatminerne
ogSafagashavn;
-anlægafenundergrundsbane iKairo^;
-modernisering ogudvidelse aftelefonnettet iKairoogiandreområde^iEgypten. !
Påbaggrund afEgyptenstidligere økonomiske præstation ogilysetafden
nuværende situation forekommer planenatværemegetambitiøs medhensyntil
vækst-ogopsparingsmål .Detsamledevækstmål (ll/Somåret)erisigselven
betydeligstigningstakt iforholdtildengennemsnitlige stigningstakt på}>%
omåretiperioden 1965-75 «Deterifølgeplanenmåletatfinansiere mereend
8<yfoafbruttoinvesteringerne viadenindenlandske opsparingi1980.Detteinde­
bærer,atforbruget måholdesindenforsnævrerammer,ogatdenindenlandske
opsparing,somfaldttil1%afBNPi1974~75°gfinansierede mindreend6$af
investeringerne ,måøgestil19$afBNPiI98O.Denimplicitte marginale op-
sparingskvote på29%ermegethøjforetland,sombefindersigpåEgyptens
trinidenøkonomiske udvikling .Selvomtildigere tiderspræstationer kuntil
delsgiveretfingerpeg omdefremtidige vækstmuligheder iøkonomien ,somhar
væretalvorligt ramtafenrækkeugunstige begivenheder ,forekommer detstadig
tvivlsomt ,omplanenes målkannås.Dennetvivlopstårikkeblotpågrundaf"
deambitiøse makro-aspekter ,derdrøftesovenfor,menogsåfordidetpånu­
værendetidspunkt synes,somommanikkeitilstrækkelig gradharundersøgt nok
projekter ogikkeførtdemfremtilgennemførelsesstadiet .
Selvomregeringen skullefåheldmedsigtilatbegrænseforbruget ogimporten
ogtilatudnyttemuligheden foratøgeeksportindtjeningen ,villedenstadig
haveetmegetstortbehovforudenlandsk valuta:
-tilfinansiering afdenløbendeeksport ;
-tilstøtteforudviklingsprogrammet 5og
-tilopfyldelse afsinegælds-ogafdragsforpligtelser .
Behovetforudenlandsk valuta(brutto)for1977~80skønnesfornærvarende at
væreomkring12,1miaUsdollars,hvoraf3,6miaUSdollarsalenei1977«Uden
atskabemegetalvorlige problemer medhensyntiludlandsgælden vildettestore
behovforudenlandsk valutakunkunneopfyldes ,hvismangårudfra,atdet
internationale fællesskab idekommendeårfortsatvilydefinansiel støttepå
gunstigebetingelser .
l)Detteprojektsynesatværetagetafprioritetslisten .

-34-
Pålidtlaigeresigtforekommer Egyptens økonomiske kapacitet atværewere
lovendeaffølgende grunde; /?
-detstorehjemmemarked ,dencentrale geografiske placering ,enfagud-<
dannetarbejdskraft ,lavelønninger samttilstedeværelsen affor­
skelligeråstoffervilfremskyndetilyderligere industrialisering ;A
-genåbningen ogdenfysiskeudvidelse afSuez-kanalen samtSumed-olie-
ledningerne skulleskaffelandetbetydelige valutaindtægter .Indtægterne
fraSuez-kanalen skønnesatstigefra350 USdollarsi1976til700
mioUSdollars(l975~Priser)i1980(80$afdesamledevalutaindtægter );
-Egyptens fremtidige olieproduktion vilsikkertivæsentlig gradover­
stigedethjemlige forbrug,hvilketgørdetmuligtatøgeolieeksporten
medskønsmæssigt 2,5mioUSdollars(30$afdesamledevalutaindtægter );'
-forturismens vedkommende synesderatværebetydelige udviklingsmuligheder
(skønsmæssigt 600mioUSdollarsi1980dvs.T/oafvalutaindtægterne );
-Egypteneksporterer istigende gradfagligogtekniskkunneniformaf
velkvalificeret arbejdskraft ,ogdettevilmåskebetydeentiltagende
strømafoverførsler .
Deterimidlertid klart,atdisseudviklingsmuligheder ividudstrækning
erafhængige af,hvorlangtmankommerifredsbestræbelserne iMellemøsten ,
ogihvorhøjgradlandeteristandtilattiltrække fremmedkapitalog
teknologi .Desudenerdetnødvendigt atgøreenbetydelig indsatsforatgennem­
føredestrukturændringer ,somregeringen agteratgennemtvinge iplan-
perioden ,nemlig:
-atsikreenmereeffektiv ressourceallokering vedenmerekonsekvent
generelplanlægning ogenbedrekoordinering idenøkonomiske politikog
beslutningsprocessen ;
-begrænse forbruget ogøgeopsparingen ;
-omformelandetspris-ogvalutapolitik formereeffektivt atafspejle
økonomisk knaphedogtilvejebringe enbedreressourceallokering .Deteraf
storbetydning atfåbegrænset prissubsidierne ogatfåtilpasset rente-
strukturen ;
-atforbedre deoffentlige virksomheders effektivitet ;og
-atforbedre udlandsgældens :tidsprofil .

-35-
BILAG

-36-
Bilag1
Importenssammensætning eftervaregrupper (1975)
MioUS.S %
Levendedyr,animalske ogvegetabilske
produkter ,næringsmidler ,drikkevarer
ncr-hnhalr(M ogtobak(l) 913,7 20,3
477,2 10,6
658,9 14,70 V–/
Fedtstoffer ,oliersamtprodukter heraf,
brændselsstoffer ogmineralske produkter (l)477,2 10,6
Kemikalier ,gummioglædervarer 658,9 14,7
Træ,papir,tekstilvarer 327,9 7,3
Maskiner oganlæg 727,6 16,2
Uædlemetaller ogvarerderaf 429,3 9,5
Diverse 86,8 2,0
Andrevarer 707,8 15,7
Sub-total 4329,2 96,3
Importbetaltmedimportørernes egen
udenlandske valuta 167,9 3,7
Import1alt,c.i.f. 4_AzZ.,2
Kilde:Egyptens Centralbank
l)Hvismangårudfra,atrundtregnethalvdelen afimportenunderFedtstoffer ,
olierosv.faktiskernæringsmidler ,udgjorde importen afnærings­
midleroa.25$afdensamledeimportværdi i1975*

Bllas;2
Eksportens sammensætning eftervaregrupper (1975)
(Påbetalingsbasis )
(MioUS$) (%)
Land"brugsprodukter 525,3 ' 33»4
heraf:Bomuld.' 1'' 370,7 23,6
Ris 54,5 3,5
Løg 18,9 1,2
Kartofler 6,7 0,4
Citrusfrugter 40,8 2,6
Andreprodukter 33f7 2,1
Garnogtekstilvarer 477,5 30,4
Varerfraandreerhverv 378,1 24,1
Næringsmidler 42,2 2,7
Kemikalier 62,7 4,0
Olieprodukter 164,3 10,5
Metaller ogmaskiner 49»7 3,2
Andrevarer 59,1 3,7
Andrevarer 190,4 12,1
EKSPORT IALT l_5H«.l 100.0BSSSssssaassasssaesssBB sefssta asstsfas :
Kilde:Egyptens Centralbank
l)Hvismanmedtager "Garnogtekstilvarer ",udgjorde bomuld547°afden
samledeeksportværdi i1975*

VIGTIGSTE AFGRØDER OGHUSDYRPRODUKTER :MÆNGDE OGVÆKST
(3-årigegennemsnit )1Bilag3
AFGRØDER 1960/621964/66
(i1968/70
1OOOt)1972/741960/62-1964/661964/66-1968/701968/70-1972/74
(gennemsnitlig årligvækstratei
Bomuld(ikke
egreneret )1240 1409 1365 1331 3,2 -0.8 -0.6
Majs 1771 2150 2352 2521 5,0 2,3 1,8
Ris(uaf­
skallet) 1556 1834 2583 2343 4,2 8,9 -2,3
Hvede 1509 1412 1434 1779 -1,7 0,4 5,5
Sorghum 631 802 864 836 6,2 1,9 -0,9
Bønner 260 364 286 289 8,8 -5,9 0,3
Grønsager 3637 4647 5171 5511 6,3 2,7 1,6
Sukkerrør 4523 4849 6635 7360 1,8 8,2 2,6%
υ-
Citrusfrugter 319 530 705 904 13,5 7,4 6,4
Dadler,
andrefrugter 380 354 343 470 -1,7 -0,8 8,2
Løg 511 673 483 582 7,1 -3.8 4.8
HUSDYRPR0DUKTER
Kød 241 257 278 299 1,6 2,0 1,8
Mælk 1388 1469 1565 1666 1,4 1,6 1,6
Fjerkræ 75 85 91 105 3,2 1,7 3,6
Æg 32 41 50 56 6,4 5,1 2,9
1)Vækstraterne erudledt ,af
er4år.
KildetLandbrugsministeriet .de1-è.rigegennemsnitlige "midtpunkts1'
"data,somberegnetovenfor,hvorperioden mellemmidtpunkterne

Bilag4
Produktion afudvalgte industriprodukter
(i1000t,medmindre andeterangivet)
ι
.■1975
1970 1973 1975■INDEKS
(1970=100 )
Spindestoffer ogvævedestoffer
Boinuldsgarn 169 182 181107
Bomuldsteksitiler 112 118 122109
ÎTseringsmidler .etc.
Sukker 581 633 52691
Ost 132 135 153116
Konserverede frugter oggrønsager 20 24 24120
Bomuldsfroolie 150 160 161107
Oliefr0kager 643 600 720112
Alkoholfri drikkevarer (millioner
flasker) 614 600 784128
01(millionerliter) 13 32 29223
Kemikalier etc.
Svovlsyre 35 23 36103
Papir 131 146 139106
Superfosfat 447 419 520116
Ammoniumnitrat (31%) 381 210 400105
Dæk(itusinder ) 770 860 923120
Maskinprodukt er
Biler(antalenheder) 4241 5590 11576273
Lastbiler (antalenheder) 1201 1518 1435119
Traktorer (antalenheder) 1078 1243 1390129
Busser(antalenheder) 407 413 30575
Køleskabe (itusinder ) 54 39 109202
Fjernsynsapparater (itusinder) 58 49 77133
Metalprodukt er
226 Armermgs jern 230 21995
Profiler afstal 108 87 10698
Pladerafstal 40 167 211528
Byggematenaler
3584 Cement 3830 3617 94
Mursten(imillioner ) 782 797 70095
Kilde:Ministeriet forindustri ogminedrift
/

JORDAN
DENTØKONOMISKE OGFINANSIELLE SITUATION

-z-
VALUTAKURSER PR.31.JUUT 1977
1jordansk dinar *=2.69 regningsenheder
-3.05 US$
1regningsenhed «0,37 jordanske dinarer

JZ=
rjT"–~'lLIBAUOIfySv-•-•^1RAK +//DA.VASCUS..SYRIE
-■■■'■■■)ï&JS,>■; ■•■ .
&••'•;•••• M 5 •.'.A^ ;J.^11 -■V^•• ■■\
SS'".'-/TibcriaJç*-*^//.V^
1^' r>ÇV(jSoniriio •. .\J ■/.' \
ra--V/ifd'o ^ •:••.V. \y€vj^1îcrovh *i*.-i ^fâv"'../>%?JL A' ■'•>'
:·V ΙΙΑΜΜΑΝ ";·■.··;,I.-;./JERUSAiE^y/),A,'0Lw'Syrls^rWoestijnt-•••.■'?ii./Si\ ..- «•w*niuuutAi ... -.'if-L^tJ\•
.•.'■4 r..If .,% ■> ■
\ISRAELJJIJommS .\r
\ ts i-.'".- « <r«r"v«»\./\t ■■W­
?···'?ΓΚ ■'·ν■..·\JI,•-
1"$PctroLJhWon '"•>'f.
\/\\ - 9\1-/M --"■ '\// , ■'s/u/
i >,L/ .«.««.-QHetliya/ -* *'nt. .*-".4..
•/F^^W' ■■\"...SAOEDI-ÂRABI3\ ■;'-v•.
••.+■■•-■•■S ■80mijl
I■>■ II
J.'G*vanÀlcaba'Belangrijke.–––weg
....!■■Spoorweg
-tLuchthaven
'.•Posfaatrai jn
.Geplande I
AkuPs1;mest-{ï;:::;¥v:v:::s:fabriek 1

orr
INDHOLDSFORTEGNELSE
Sida
RESUME OGKONKLUSION I
1.GEOGRAFISK PLACERING 5
2.BEFOLKNING OGBESKÆFTIGELSE 5
3.DENSENESTE ØKONOMISKE UDVIKLING 6
a)Bruttonationalprodukt 6
b)Forbrug,opsparing oginvestering 9
c)Deoffentlige finanser 11
d)Banksystemet ,penge-ogkreditforhold
e)Priser
f)Udenrigshandel og"betalingsbalance
g)Udenlandsk statsgæld
4,DEVIGTIGSTE SEKTORER 19
a)Landbrug • 19
b)Miner 20
o)Fabriksindustri 21
d)Energi 23
e)Transportvasen 23
f)Turisme 24
5,UDVIKLINGSPERSPEKTIVER IPLANENFOR1976-1980 25
a)Almindelige bemærkninger 25
b)Målindenforhverenkeltsektor 26
.Landbrug 26
.Minerogindustri 26
.El-energi 27
•Transport 28
c)Fremtidsudsigter 29
6,BILAG .32
Bilag1:Importensfordeling påvaregrupper ogpåda 3^
vigtigste oprindelseslande
Bilag2xEksportens fordeling påvaregrupper ogpåde» 33
vigtigste aftagerlande
Bilag3?Værditilvækst iindustrien ,fordeltpåsektorer 34

RESUME OGKONKLUSION
2Pethashemi -tiske kongerige Jordan erknap 100000 laa stort .Dendemografiske
vakst erøget ved.,&tderefter krigene i1948 og1967 kommange flygtninge
tillandet ,således atbefolkningen erfemdoblet iløbet af20&r.Pen skøn­
nesnuatværepå2mio^.
Kun5%afarealet eragerjord ,ogfosfatreserverne ,deranslå3 til3miatons ,
erdeneneste naturlige rigdomskilde .Transportinfrastrukturen ergodt udvikl
let ,somenreaktion på.devanskeligheder ,derfulgte af,atnabostaterne luk­
kede deres grænser .
Besættelsen afVestbredden i1967 "betød etalvorligt tabforlandet ,ogi1975
varbruttonationalindkomsten ,derskønnedes atvære 630USSpr.indbygger ,
mindre -målt ifaste priser -end i1966 ,dadetnubesatte område varmedreg­
net .Deterførst efter 1970 ,atøkonomien gradvis errettét oppåetnyt
grundlag .
2}Bruttonationalproduktet ersiden vokset medomkring 5%pr#år »Derharikke
varet nogen videre ændring ideforskellige sektorers andel iværditilvæksten
(landbrug 10% ,industri 20%ogtjenesteydelser 70%,i1975 )«Trods denstore
fremgang inden forfosfatproduktionen ogforarbejdningsindustrien erden ter­
tiære sektor stadig dominerende somfølge afden store offentlige administra­
tion ogden omfattende transithandel .
Destore tilskud fraudenlandske regeringer ogdenkraftige forøgelse ,der i
den senere tidersket ihjemførselen afpenge fra jordanere ,derarbejder i
udlandet ,har stimuleret denprivate efterspørgsel ogmuliggjort enekspansiv
budgetpolitik ,således atdensamlede indenlandske efterspørgsel oversteg
bruttonationalproduktet med36%i1971 ogmed53%i1975 «Denne efterspørgsels -
1)Medmindre andet eranført ,erVestbredden ikke medtaget ideopgivne tal
2)Medmindre andet eranført ,ervækstraterne udtrykt ifaste priser .

forøgelse harmedført,atpriserneerstegetmegetkraftigt ;inflationen har
sandsynligvis liggetpåover1.5$igennemsnit pr.åridesidste4år.
Defastebruttoinvésteringer ergåetbetydeligt frem;deudgjorde 27$af"brut­
tonationalproduktet i1975rooå16$i1966.Deprivateinvesteringer erblevet
stimuleret afregeringens liberalepolitik,ogstatenhariværksat omfattende
offentlige investeringer –56$afdesamledeinvesteringer i1975-isæri
industrisektoren .
Nødvendigheden afatimporterealtkapitaludstyr (33$afdensamledeimport
i1975)ogdetstrukturbetingede underskud pålandbrugsprodukter (korn,grøn­
sagerogkød)gørdetvanskeligt atforbedrehandelsbalancen .Eksporten udgør
stadigsålidtsom1/5afimporten,trodsdenpositiveudviklingiafsætningen
tildeomliggende landeiMellemøsten (40$afeksporten )ogtrodsfremgangen
ifosfateksporten ,bådepris-ogmængdemæssigt (60mio$).Gaveroglånfra
udlandet (380mio$i1976)ogstrømmenafhjemsendte pengefraemigrantar-
bejderne (340niioSi1976mod14mioSi1971)betydersåmeget,atsaldoen
pådeløbendeposterheletidenharværetpositiv.Nettotilgangen afkapital,
oftestiforbindelse medfinansiering afinvesteringsprojekter ,forøgerunder
disseomstændigheder guld–ogvalutareserverne .Dissereserversvarertil6^
månedsimport.
Gældentiludlandeterikkenogentungbyrde,selvomdenerstor(33$i1975)
iforholdtilbruttonationalproduktet .Denbestårforstørstedelen ilånpå
megetgunstigebetingelser ,såledesatrenterogafdragikkeoverstiger 5$
afeksporten afvarerogikke-faktorbestemte tjenester .
Idenløbendefemårsplan (1976-80)ervækstmålet forbruttonationalproduktet
sattil12$pr.år.Denøkonomiske udvikling måbyggepåefterspørgsel fra
udlandet ,såledesateksporten kanforøges ,ogbetalingsbalancens ogbudgettets
afhængighed afhjælpfraudlandet kanformindskes .Desektorer ,hvisvskst
betragtes somvigtigst ,erlandbruget (+7$årligt)ogmine-ogforarbejdnings -
industri (+26$årligt).Dissemålforekommer megetambitiøse ,idetdeletkan

blivepåvirketinegativretningafsvingninger ilandbrugsproduktionen ogaf,
atoverrislingspro jekternerealiseres langsommere endplanlagt ,samtafdeøje­
blikkelige vanskeligheder forfosfatpådeinternationale markeder.Industriens
vækstkandesudenbremses 1planensførsteårsomfølgeaf,atkapaciteten ikke
erstornok.Denafhænger desudenheltafeksporttilMellemøsten ,ogdeter
etspørgsmål ,hvormegetdettemarkedkanaftage,specieltibetragtning af,
atMiddelhavslandene ogsåsatserpåeksporthertil.Vakstenibruttonational­
produktet vilsåledessandsynligvis kommetilatliggevæsentligt underplanens
tal.
Desamledeplanlagte fasteinvesteringer beløbersigtil2,3mia svarende
tilengennemsnitlig stigningpå13$pr.åriforholdtil1975«Størsteparten
afinvesteringerne erimidlertid lagtiplanensførsteår,ogdetvilsand­
synligvis visesig,atderikkeertilstrækkelig administrativ ogtekniskkapa­
citettilatudarbejde ogigangsætte ettilstrækkeligt antalkonkrete projek­
ter.Investeringerne skal.fortrefjerdedeles vedkommende finansieres vedud-
landskkapital,hovedsagelig iformafgaver.Denhurtigevækstihjemførselen
afpengefraemigrantarbejdere (derblevi1976,planensførsteår,hjemført
dobbeltsåmegetsomforudset)skullegøredetmuligtatfinansiere resten,
hvisstatenfårheldmedatmobilisere denprivateopsparing .
Generelt harJordanfølgende komparative fordeles
-mineralressourcer (fosfat,kalium),
-godebetingelser foratopbyggeenindustri ,derkanbearbejde disseres­
sourcer ,
-arbejdskraftens godekvalifikationsniveau ,iforholdtilhvadnaboerne kan
mobilisere .Imidlertid erudbuddet afarbejdskraft iøjeblikket fornedad­
gående,fordidehøjelønninger ,somGolfstaterne tilbyder,tiltrækker ar­
bejdskraft .
l)i1975-priser ogtilvalutakursen i1975

-4-
–enmereeffektivadministration end.ideøvrigeMachrak-lande ,
«
–dynamiske erhvervsledere medgoderfaring oggodehandelskontrakt ar,
–engeografisk placering nærmarkeder ,derefterspørger levnedsmidler
ogindustriprodukter .
Udnyttes dissefordele,vildetfremmelandetsudvikling .Enbetingelse
erdetimidlertid ,atdererpolitisk ogmilitærstabilitet iområdet,og
denersærdeles prekær,sålængemanikkeernåettilenighed omfasteog
endelige grænser.Deterendeligklart,atskalJordanfastholde sitpå
visseområderexceptionelt højeøkonomiske ogfinansielle niveau,måder
fortsat strømmetransfereringer ogkapitaltillandet.

1.GEOGRAFISK PLACERING
Dethashemitiskekongerige Jordanliggerindeklemt mellemSyrieninord,Irak
ogSaudiArabieniøstogsyd.ogIsraelmodvest«IbundenafAqaba-bugten
2hardeten20kmlangkyststrækning .Setdækkernæsten100000km.
ElGhor-gravs sankningen ,dergennemstrømmes afJordanfloden ,ogDødehavssænk –
ningenharetvarmtogfugtigt sommerklima .Herforsvinder kornmarkerne efter­
håndenogafløsesafgrønsagsmarker ,citrusfrugt –ogbananplantager .Modøst
rejserdalenssidersig"brat,ogherfrasermanudoveretstortplateau med
stepperogørken,hvordetsjældent regner,oghvordernæstenintetkandyrkes.
Kun5%aflandetsoverflade erlandbrugsjord .
Fosfatharhidtilværetdenenestenaturlige rigdomskilde .Detharsiden1963
væretudvundetiRusayfanordøstforAmmanogidesenesteåriElHassamodsyd.
Forekomsten anslåstil3miatons.Derudvindes ensmulekaliumvedDetdøde
Hav,ogdererjern-ogkobberlejer ,somendnuikkeudnyttes.
Transportinfrastrukturen erblevetgodtudvikletidesidste20år.Jordan
har4100kmasfalterede vejeog540kmjernbane ^"\Aqaba-havnen harmanmo­
derniseret sidenbegyndelsen af60'eme,ogdenharnuenkapacitet på3,2mio
tonsfosfatomåretog600000tonsalmindelige varer.Derer2civilelufthav­
neiAmmanogAqaba.
2.BEFOLKNING 00BESKÆFTIGELSE
Befolkningen østforJordanfloden anslåstil2mio.Dennaturlige befolknings­
tilvæksterpå3,3$årligt.Flygtningestrømmen efterkrigenei1948og1967
harbevirket enyderligere befolkningsforøgelse ,såledesatbefolkningen er
femdoblet på20år.Flygtningenes integrering idenoprindelige befolkning
l)Medmindre andeteranført,vedrørertaloplysninger kunJordanflodens
østbred.

-6-
harskabt "betydelige vanskeligheder .43%afbefolkningen lever ibyer med
over 10000indbyggere .Amman harover 600000indbyggere .
Befolkningen idenerhvervsaktive alder udgør 40%afdenBamlede befolkning ,
menkun380000eller 20%aferhvervsaktive .Arbejdsløsheden eranslået til
kunatudgøre 2%afarbejdsstyrken ,menilandbruget erderenbetydelig
underbeskæftigelse .Derersandsynligvis emigreret 5000erhvervsaktive til
landene omkring Denpersiske Golf i1975 «
Tabel 1–Arbejdsstyrkens fordeling påsektorer (i$)
1212 . 1221
38,2 19,5
11,6 18,5
50,2 62,0
100,0 100,0
Arbe jdsstyrkens fordeling pasektorer erskæv påJordanflodens østbred ,idet
der erenovervægt idetertiære erhverv .Fordelingen harforandret sighur­
tigt idesenere år,hovedsagelig fordi derersket enstigning iantallet af
arbejdere ibyggebranchen oginden forden offentlige anlægsvirksomhed ,dvs .
idesekundære erhverv ,ogiantallet afmilitærpersoner identertiære sektor .
3.DM SENESTE ØKONOMISKE UDVIKLING
a)Brut^onational£r£duk:t
Fra1960 til1966 låvasksten ibruttonationalproduktet påomkring 8%pr.
2)år .Krigen i1967 ogtabet afVestbredden ,hvis andel ilandets værdi­
tilvækst varpå35-4-0$,standsede denøkonomiske vækst .Indtægtstabet og
flygtningestrømmen tilJordans østbred forklarer ,atbruttonationalindkom -
sten pr.indbygger i1975 –anslået til $630-varlavere udtrykt i
faste priser ,enddetvar i1966forlandet somhelhed .
1)Uden minerne ,derfigurerer under densekundære sektor .
2)Medmindre andet eranført ,eralle vækstraterne udtrykt ifaste priser .Primær ^"
Sekundær
Tertiær

Tabel 2-BRUTTONATIONALPRODUKTET .OPDELT PÅERHVERV (fordendelaflandet ,derligger østforJordanfloden )
Imillioner dinarer ifaste 1971/72-priser Årlig gennemsnitlig
vækstrate i$fra
1971-72 til1975Fordeling i%
Gennemsnit
1971-721973 1974 1975Gennemsnit
1971-721975
I-Landbrug 23.0 ZL1 -2,7 13.3 10.3
I–Industri M 2M 20.3
•Hiner ogforarbe jdsnings -
industri
.Byggeri
.Vand .elektricitet19,0
8,0
2,523,4
10,0
3,027,2
9,0
3,326,6
10,0
4,310,1
6,6
16,811,0
4,6
1,413,2
5.0
2.1
I-Tjenesteydelser 120,5 123,6 . 132.4 140,2 4,4 iitl
.Transport ogkommunikation
.Handel
.Banksektoren
.Boligbenyttelse
.Offentlig administration og
forsvar
.Andre tjenester16,0
32,5
3,0
11,5
40,0
17,516,8
33,8
3,0
11,5
40,8
17,717,9
36,1
3,8
12,5
42.0
20.118.4
38,0
5,0
13,3
44,0
21.54.1
4,6
15,7
4.2
2,8
6,19,3
18,8
1,7
6,7
23,1
10,19,1
18,8
2.5
6.6
21,8
10,6
Bruttonationalprodukt i
faktorpriser173,0 177,9 199,0 202,0 4,5 100,0 100,0
Kildet Letnationale Planlægningsråd .
I
-N
I

Tabel 3-BRUTTOMTIONALINDKOMSTEN OGDENS ANVENDELSE (fordendelaflandet ,derligger østforJordanfloden )
Imillioner dinarer ifaste 1971 /72-priser Fordeling i%
Gennemsnit
1971-721973 1974 1975 Gennemsnit
1971-721975
IForbrug222,7 234,1 264.3 301,2 114,2 130,9
I-privât (157,7 ) (160,1 ) (166,2 ) (217,4 ) (80,9 ) (94,5 )
I–offentligt (65,0 ) (74,0 ) (98,1 ) (83,8 ) (33,3 ) (36,4 )
IInvesteringer45,0 42,0 49,2 50,8 23,1 22,1
Samlet indenlandsk efterspørgsel 267,7 276,1 313,5 352,0 137,3 153,0
Underskud over for udlandet -72,7 -70,9 -87,7 -122,0 -37,3 -53,0
+Eksport afvarer ogikke-faktorbestemte
tjenester
-Import afvarer ogikke-faktorbestemte
tjenester34,9
-107,651,7
-122,656,4
-144,180,9
-202,917,9
-55,235,2
-88,2
IBruttonationalprodukt " 195,0 205,2 225,8 230,0 100,0 100,0
Nettofaktormdkomster fra udlandet 10,3 17,8 22,6 41,5 5,3 *0 ,
Brut tonat 1onalpr odukt 205,3 223,0 248,4 271,5 105,3 118,0
l)Inklusive transfereringer frajordanske emigrantarbe jdere .
Kilde :Detnationale Planlægningsråd . I
00
1

-9-
Grænsekcunpene indtil1970,lukningenafSuez-kanalen ogafdensyriskegræn­
se(midlertidig ),dervanskeliggjorde forbindelsen medudlandet,samtden
voldsommetørke,derpraktisktagetindtrafhvertandetår,haraltsammen
medvirkettil,atderikkeharværetnogetvidereproduktionsopsving .Fra
førsti1970'erneerøkonomienlangsomtkommetpåfode,i"begyndelsen takket
varedenhurtigevækstibyggesektoren ,sidenpågrundafstigendeefter­
spørgselefterforbrugsgoder samtidigmed,atfosfatproduktionen og-priserne
steg.DesudenkomderframarkederneinabolandeneiDenpersiskeGolfen
kraftigefterspørgsel efterlandbrugsvarer ogindustriprodukter .I1975var
borgerkrigen iLibanontilskadeforlibanesisk bankvæsen ,mentilgavnfor
jordansk,ogialmindelighed fortjenesteydelser fraJordan.3-årsplanen
(1973-75)havdesommålenårligstigningibruttonationalproduktet på8$,
menvækstenblevkunpå4$-I1976bevirkede opsvinget indenforbyggeriet og
industrien ,atbruttonationalproduktet stegmed5$.
Deforskellige sektorers forholdsmæssige andelibruttonationalproduktet af­
hængerafværditilvæksten ilandbruget ,ogdenerstærktsvingendefradet
eneårtildetandet(+51$i1974,-23$i1975,-9$i1976).Landbrugets
andelkansåledesliggemellem10og15$.Udviklingen iforarbejdningsindu-
strienogifosfatudvindingen harnuklartforbedretindustriens .andel(20$
afbruttonationalproduktet i1975).Dentertiæresektorerimidlertid stadig
dominerende (69$afbruttonationalproduktet i1975),hvilketskyldesdensto­
reoffentlige administration samttransithandelen .
b)Forbrug,opsparing oginvestering (setabel3og4)
Takketværedenstoretilstrømning afgaver,hovedsagelig fradearabiske
landeogfraUSA(61$.i1975afbruttonationalproduktet -herefterkaldet
BNP),kanJordanopretholde enøkonomisk ligevægt ,dererganskeogalde­
leskunstig.Detsesaf,atdensamledeindenlandske efterspørgsel (for­
brug+investering )ligger53$overBNPi1975«Detteforholdhængertil
delssammenmeddestoremilitærudgifter (17$afBNI?i1975)«Detervan­
skeligtatanalysere eftersædvanlige økonomiske kriterier ogafhænger
klartafpolitiske faktorer .Forbruget overskrider igennemsnit BNPmed
20$.I1975varoverskridelsen enddapå31$.Detserudtil,atdenne
senesteudvikling hængersammenmeddenhurtigevækstitransfereringerne
frajordanske emigrantarbejdere .Disseoverførsler beløbsigi1975 "til
20$afdetprivateforbrug(modkun3$i1972).

Imillionerdinarar 1løbendepriser fordelingI%
1971 1972 1973
'1974I19751971 1975
{-)Investeringer44,0 46.0 55,0 80.0 94.0 100,0 I103.0
-offentligt(n.d.)
(i.d.J(17,4)
(M,6)(24,0)
(51,0)(46,0)'
L(34.0)(53,0)
I(41.0) I(-)
f-)(56,4)
(43.6)
-privatevlrksoajieder
(♦)Hatlonalopsparing
heraf:Indenlandsk
nettotilgangfraudlandet
■»
(•)Underskud(-)
Ensidigeoverførsler(netto)
-offentlig#
•private-13,9
(-23.6)
(?.7)-20,9
(-31.7)
(10.8)-5,8
(-25,6)
(~3.8)-3,8
(-34,6)-26,8
(-«'.l)
Ii2xU-31,5
(-53.6,-23,5
(-94.8,
(6*.5.
-S7,9-^1L-<0.8 -ay..[-VP.8 -1?3,5
36.6
(31,9)
(*.7)63,3
.(59,1)
(9,2)64,6
(54,5)
(10,1)86,8
(75,6)
(11.2!139,8
(128,5)
(11,3)83,2
(72,5)
(15,7)148,7
!(136,7)
!(12.0)
fcattokapltaltugang 7,6 7,1 δ.5 10,8 22.5 17,3 23,9
Svingninger 1udenl.tilgodehavender
(opgang:nedgang:♦)13,7 -8,5 -10,3 -13,8-41,5 31,1 -44,1
(1)Inklusivetransfereringer fraemigrantarbejdere 1udlandet
(2)Inklusiveposten"fejlogudeladelser"påbetalingsbalancen .
Kilde:OetnationalePlanlægningsråd

-11-
Iløbendepriserbeløbdefastebruttoinvesteringer sigtil27$afBNPi
1975mod16$i1966.Denneforbedring ,derermuliggjortafdestoreover­
førslerfraudlandet,skyldesførstogfremmestdenstærkestigningide
offentligeinvesteringer (56$afdesamledeinvesteringer i1975modkun
33$i1971).
Indtilfornyligudgjordeboligbyggeriet ogdenoffentlige anlægsvirksom­
hedtrefjerdedeleafdesamledeinvesteringer .Denyindustriprojekter ,der
ersatigang,harsandsynligvis forøgetdeproduktive investeringers for­
holdsmæssige andel.
c)Deoffentlige finanser (setabel5)
Regeringens budgeterprægetafdemegetstoretilskudfra.udlandet }debe­
løbersigtil50$afindtægterne .Menfra1973hardehøjereafgifterpå
fosfateksporten givetenhurtigstigningideindenlandske indtægter (+33$
omåretiløbendepriser).
Militærudgifterne ,hvisrelativeandelharværetfaldende ,beløbersigsta­
digtilenfjerdedelafdesamledeudgifter ,mod65$i19^9•Deløbendeikke-
militæreudgiftererstegethurtigt,isærmellem1973og1975»somfølgeaf,
atlønningerne idenoffentlige sektorerblevethævet.
Deoffentlige investeringer ,derervoksetsåstærkt,atkapitaludgifterne
er3-doblet på5år,harikkekunnetfinansieres vedopsparing påbudgettet .
Sermanbortframilitærudgifterne ,ogfradenhjælp,derkommerfraudlandet ,
finderman,atopsparingen påbudgettet (indenlandske indtægter-ikke-militære
løbendeudgifter )finansierer enstadigmindredelafkapitaludgifternes
1969 1972 1975 .1276
60$ 36$ 19$ 28$
Trodsdemegetstoreoverførsler fraudlandet måstatenistadighøjeregrad
låneiind-ogudland.

Tabel5:Statensalntndellge budget
Π' IBillioner dlnarCr%
ItafsanledeIndtægter
1969 !-971 1973 1974 1975 1976(1)1969 1974 197s
m
(♦)Indtægter
.Indenlands'*#
.tilskudfraudlandet
(-)løbendeudgifter
herafmilitærudgifter|7°.9
32.3
33.4
65,2
46,271,1
35,7
55,4
60.7
w,991.8
*6.2
45,6
73,6
«.0116,2
63,2
55,0
104.8
44,5174.2
84.2
90,0
156.3
55.3154.6
110,5
44,1
144,5
55,6100,0
45,8
54,2
9?,0
65,2100,0
52,4
47,6
âid
<2.5k
ro.ol
71.5 ■
28,3\
-»
/■
2L5 L
36.0
(-)ljjlundesaldo5,7 1.,4 .■3.2 11.4 37,9 10,1I
8.0 I15.9 6.5
(-)kapltaludglfter22,5 22,2 43,9 46,7 73,2 78,4|31,7 33,4 50,7
{•)saldo\alt -16,8 -11,8 -27,7 -35,3 -35,3-63,3I"23,7
Il-1?'5l
I ■■ ■■mi|-44,2
Finansierinaafunderskuddet 1
.Indenlandske lån
.lån1udlandet12,1
4.78.2
3.615,6
12,126,4
8.916,3
19,0n.d.
n.<U17,1
6,64.0
13.5m %
C
y!
«
1)Skøn
Kilde:JordansCentralbank

Statensgældersåledes3-dobletfra1970til1975»oSvedudgangenaf1975
varden175miodinarer *ellerca.trefjerdedele afBNP. ••
d)Banksystemet £enge-_o£ kredit£orhold
Jordanspengeforsynings situation erkarakteriseret védenstorlikviditet
(setabel6),idetderpågrundafdenusikrepolitiskesituationiområdet
erstortilbøjelighed tilhoarding .Destoreoverførsler fraudlandet medfø­
rerenstærkstigninginettotilgodehavender iudlandet .Kreditgivningen til
erhvervslivet stigerdogendnuhurtigere .Takketværeenjustering afrenten
påstatsobligationer harstatenkunnetopsugeendelaflikviditeten iden
privatesektorogdermedfinansiere endelafanlægsbudgettet .Deprivate
bankeropfordrestilatøgekreditgivningen tildeproduktive erhverv,og
rentenforlåntilindustri oglandbrugerholdtnede.Långivningen gårdog
fortrinsvis tilhandelogbyggeri ,selvomdererindførtkontrol meddenne
typelån.
Jordanharvedsidenafcentralbanken tiforretningsbanker ^ogfirespeci­
aliserede banker.AfdisseerkunIndustrial Development BankogCredit
Agricoleindstillet påatydelangfristet kredittilproduktionen .
e)Priser
Efterenretlangperiodemedstabilepriser,løberinflationen nustærkti
Jordan.
Tabel6:Årligændringileveomkostningsindekset iAmman
12681^621220127112721273 ±231I2Zá
-0,3#7,8$6,8$4,4$8,0$10,4$20,0$12,0$14,3$
Inflationen skyldesdelsstigningeniverdensmarkedspriserne ,dels–ogisær–
denaltforstoreefterspørgsel ,derlangtoverskrider landetsproduktionsevne .
l)Firejordanskebanker,énirakisk,énegyptisk,énlibanesisk ,toengelske,
énamerikansk

Tabel7-Penqenængde ogvigtigstenodooster (vedperlodernos slutning)
I191111onerjordanskedinarer I%afdensabledepengemængde
I*1959 1971 1973 1974 T975 1976 1969 1974 197S
Psng» 96,2 100,0 159,3 170,2 213,5 263,6 81,0 73,5 73,4
IKvasl-penga 22,6 27.1' 36,8 46,5 59,2 95,3 19,0 21,5 26,S
ISaaledepengerangde **♦ 113,8 135,1 175,1 216,7 277,7 330,9 100,0 100,0 103,0
ITilgodehavender 1udlandet(netto)i 95,2 89,1 103,4 113,3 163,8 204,9 80,1 52,3 57,1
IKredittertilerhvervslivet36,1 63,2 98,0 122,0 152,6 254,5 30,4 56.3 70,9
Ifordringerpåstatskassen (netto) (-13,3) (20,0)(32,9) (32,7) (25,5) (60,1)(-8,7).(15,1) (16,7)
IFordringer påandreoffentllgaInstitutioner (2,9)(3,3) (5,8) (9,0) (11,5) (17,2) (2,5)(♦,2) (4.3)
IFordringer pådenprivatesektor (43,5)(44,9)(59,3) (80,3) (115,6)(177,2)(36,6)(37,0) (49,4)
IAndreposter(netto) -12.5 -22,2 -25,3 -18,6 -38.7 -100,8 -10,5 -θ.6-28,0
Jlodposter \alt 113,8 135,1 176,1 216,7 2'Π,7 358,9 100.0 100,0 100,0
_Xilder:IMF,FinancialStatlstlcs,JordansCentralbank ,månedsbulletln

»
-15-
f)Udenrigshandel og^elja^in^st^lance (jf•"tabel8)
Størrelsen afdenbistand,somJordanharmodtagetiformafoverførsler
fra•udlandet,hargjortdetmuligtforlandetatimportereietomfang,
deroverhovedet ikkeståriforholdtil,hvadeksporten kanbetale.Eksport-
tenerenddafemdobletiløbendeprisersiden1970«Alligevel dækkerdenkun
20%afimporten(undtageni1974)•
Siden1967harJordanmåttetimportere storemængderkorn,frugtoggrønsager .
Importenaflandbrugsprodukter liggersåledesetstedmellem20og30$af
densamledeimport,altefteromhøstenharværetgodellerdårlig.Importen
afkapitalgoder ervoksetbetydeligt idesidste3år(32$i1975)svarende
tildenhastigevækstiinvesteringerne (sebilagl).
Eksportens udvikling (sebilag2)harværetlangsommere somfølgeaflukning
afSuez-kanalen ogafdensyriskegrænse(fra1970til1972).Borgerkrigen i
Libanonogødelæggelsen afhavneniBeirutharforlænget vanskelighederne .
Jordanshandelharimidlertid kunnetdragefordelafdenkraftige stigning
iefterspørgslen fradearabiske landeiDenpersiske Golf,hvortil 42af
deeksporterede varerergået,isærlevnedsmidler (frugtoggrønsager )og
industriprodukter (cementogkemikalier ).
Denstørstestigningliggerdogifosfateksporten .Denvarpå60mio$i
1974»1975og1976modkun10mio$i1973.Dennekolossale fremgangskyldes
dels,atmængdenerforøget(l,5miotonsi1974mod1,1i1973),delsat
kursernepådetinternationale "^markedersteget.Posfateksporten udgjorde
i197640$afdensamledeeksport.
Nettosaldo fortjenester ogoverførsler beløbersigtil78Omio$i1976,
dvs.ligeved6gangesåmegetsomeksportværdien *^.Dennepost,derstadig
stiger,erstortsetsammensatafoverførsler frajordanske emigrantarbejdere
iDenpersiskeGolf(340mio$modkun14mio$i1971),samtafoverførsler
fraudenlandske stater(380mio$i1976),hvisomfangogoprindelse hænger
l)selvomdeinternationale prisererfaldetmednæsten4<$i1976,erdestadig15C$højereendi1973
2)re-eksport ikkemedtaget

i
Tabel8-Betalingsbalance (1969-1976 )(lBillionerdinarer 1løbendepriser)
o
1969 1970 1971 1972 1973 '1974 1975 I1<J76
Import(cif) I67,54 65,53 76,19 94,83 107,80 155,63 232,94 I207,cl
efesport(fob)(tncl.re-eksport)*1!'14,75 |11,44 17,01 |24,15 H <9.75 43,83 66.il
handelsbalanc» -52,79 I-53,36 -64,75 -77,87 -83,65 -105,93 -184,06 -231,£0
Rajser,turlsae(netto) -3,00 -4,53 -3,34 -2,97 -0,57 -0,14 1,96 25,97
sndreIkke-faktorbeste^te 11enester-20,24 -0,30 0,47 3.11 3,64 -0,56 -1,01 -15,76
renter,udhytter (netto) 6,04 6,12 I4,77 3.34 5,08 6,70 9,36 8,25
transfereringer fraarbejdere Iudlandet 6,92 5,54• 4.97 7,41 14,70 24,13 53,25 114,41
andrenetto-transfereringer 47,34 40,65 36,61 68,29 64,60 86,74 139,50 127.50
herunder :arabiskestater (41,15) (33,07) (19,11) .(23,19) (23,66) (46,60) (106,21) (77,19)
USA I(1.23) (1,38) (12,82) (35,95) (30,83) (25,31) (22,32) (26,111
Organisationer underFS[(3.37)(4,51) I(3,56) (6,82) (6,60) I(8,86)](4,42) (17,16)
Balancefortjenester ogtransfereringer 37,06 47,43 43,48 79,13 87,45 103,87 .203,06 260,17
Balanceforløbendebetalinger -15,73 -5,91 -21,27 1.31 3,80 2,94 19,00 28,17
Settotllgang afprivatkapital 0,80 -1.35 -1,28 -0,33 -1,14 1,06 3,50 0«dt
SsttotUgang afoffentligkapital 4,54 1,61 8.02 6,71 7,59 9,82 .18,99 fUd.
tapitaIbalança 5,14 0,26 6,74 .6,33 6,45 10,23 22,49 -2i.*:
tildeltosærligstrækningsrettighederm 0,96 0,83 0,88 |«
fe)logmangler |-0,53 ]3,19 1,83 -1,81 2,23 -7,03 9,25 5,94
fodring 1reserverne (netto)
(stigning:fald:♦) 10.92 1.52 11,82 -«,71 -12,43 -6.74 -50,74 -ιο,αι
Klldo:JordansCentralbank ,aånedsbulletln
I
II

-17-
direktesammenmeddenpolitiskeudviklingilandetogdenmilitæresi­
tuationiområdet.Denvoldsomme forøgelseituristindtægterne hardesuden
bevirket,atderfra1975kombalancepåpostenforrejseudgifter ogrejse-
indtægter ,ogatderi1976varetoverskudpå75mioS.
Betalingsbalancens løbendeposterharværetkonstantpositivsiden1972.
Deudvistei1976ensaldopå85mio$•Kapitalbalancen udvistei1974og
1975etstortoverskud,idetdervarenstortilstrømning afprivatkapital
somfølgeafigangsættelsen' afnoglestoreprojekter ,samtidig medatder
blevoptagetoffentlige låniudlandet .
Centralbankens bruttoreserver iguldogudenlandsk valutaervoksetstøt
desenereår.Ultimo1976vardepå560mio$modkun270mio$i1972.
Deudgørimidlertid kun7l/2månedsimport,mod12månederislutningen
af1972.
g)Udenlandsk statsgald
Jordansgældtiludlandeterpå330mio$vedudgangenaf1975m°d-170mio
$i1972.Denvokserensmulehurtigere endBNP.
Tabel9sUdenlandsk statsgæld (udbetalt del)i$afBNPimarkedspriser
1271 1212 1213 1224 1221
28,0 29,5 32,9 31,6 33,1
Dennestigningliggerhovedsagelig pålånhosudenlandske regeringer ,
førstogfremmest hoslandederermedlemafDAC.Denmegethurtigere
stigningigældsforpligtelserne (denendnu'ikkehævededelafoptagnelån
vari1972på90mio$,menpå260mio$i1975)?tyderpå,atgældsbelø-
betvilvoksestærktidekommende år.

-18-
Lånebetingelserne synessomhelhedretgunstige ,idetdeindebærer etele­
mentafhalvvejsgave,derforperioden1971-1974erpå56$^.Rente-og
afdragsbyrden ersåledesikkesærligtyngende ,ogdenbeløbersigiøje­
blikkettily/oafeksportenafikke-faktorbestemte varerogtjenester .
Tavle10;Renterop:afdragpådenudenlandske statsgæld i^afeksporten
afgoderogtjenester
1967 1971 1972 1973 1974 1975
1,67,87,36,34,95,0
l)hvadderforeksempelkunnesvaretiletmiddellåntil3$rentemed
tilbagebetaling over30år,hvorafdeførste8erafdragsfri .

19-
4.Pevigtigste aektoror
a.Landbrug
–Værditilvakst:10til13$afBNPaltefterhøstensstørrelse
–Beskæftigelse :20$afdenerhvervsaktive befolkning
–Årliggennemsnitlig ændringisektorensværditilvækst :+2,7$iperio­
den1971/72til1975.
Landbrugsproduktionen ergåetbetydeligt ned,efteratJordanflodens vest-
brederblevetafskåret,idetdenhavde25$aflandetskornareal ,45$&f
grønsagsarealet og80$affrugttræarealet .
Deopdyrkedearealerudgørlidtmindreend5$a-fområdetøstforJordanflo-
den.Deliggerhovedsagelig iJordandalen ogpåhøjsletterne inærheden.
Dererbyggetoverrislingskanaler idalenogparallelt medflodeniGhor–
området.VandetkommerfraYarmouk,dererenbiflodtilJordan.
Landbrugsbedrifterne ersomhelhedsmåogisærstærktopdelt.63$afdem
erpåmindreend5ha,ogdækkerkun14$afdetdyrkedeareal.Por70$*s
vedkommende erjordbrugerne selvejere ,dogforekommer antalletafejere,
derikkeborpåbedriften ,stortideoverrislede områder.Dererhurtig
udviklingibedrifter påandelsbasis ,isæriIrbidogGhor.
Selvomderindenforlandbruget erenretstorsæsonbetinget underbeskæf­
tigelse,manglerderarbejdskraft ihøsttiden fornogleafgrøder.Dermang­
leriendnuhøjeregradvelkvalificeret arbejdskraft tilmekanisering af
dennesektor.
Destoreændringerilandbrugsproduktionen idesenereårskjuler,atden
ivirkelighedenerstagnerende .Jordanmådækkeenstadigvoksendedelaf
sitlevnedsmiddelbehov gennemimport.Detdrejersigisæromkorn,mel,
mælkeprodukter ,ægoglevendekvag.Underskuddet påhandelsbalancen for
landbruget erligeved200mio$i1976.Kornproduktionen svingermellem
50og250000taltefternedbørensstørrelse ,ogudbyttetsvingermellem

-20-
2til10centnerpr.ha.Kyllingo-og»fTproduktionen ervoksetstærktide
senereår.Manregnede med,atlandetsbehovskalleværeendeligt dækketi
1977*Indtægtenfrakvægavludgør20til25%afdesamledelandbrugsindtæg­
ter(i1973)#Sektoren somhelhedviserikkefremgang ,hvilketskyldesman­
gelenpågræsgangeogdenforlillefoderproduktion .Frugtoggrønsager^
samtolivenskafferomkringentredjedel aflandbrugets indtægter ogudgør
såatsigeheleeksportenaflandbrugsprodukter (95%)ogenfjerdedelaf
densamledeeksport.Detblivermereogmerealmindeligt atbrugeplasttil
drivbænke og-huse,ogdettesynesnuatmuliggøre enøgetproduktion af
dissevarer,dererstærktefterspurgte inabolandene .
GenereltseterJordanslandbrugsproduktionsevne ringe,menalligevel er
allemuligheder endnuikkefuldtudnyttet .Skalderskeenudvidelse inden
fordennesektor,mådersatsespåatoverrisle flerearealertilfrugt-
oggrønsagsdyrkning ,ogpåatforbedre kornmarkernes givtighed .
b.Miner
–Værditilvækst :5»9%afBNP
–Beskæftigelse :lfoafdenerhvervsaktive befolkning
–Årligvækstigennemsnit fra1973til1975s7%.
Dennesektorerstortsetbegrænsettilfosfatudvinding .Fosfatfindesi
enrenhedpåmellem64og72%.JordanPhosphate Company(JPMCO),hviska­
pitaler83%statsejet ,harmonopolpåudvindingen .Fosfatenudvindesi
RusaifanærAmman,ogidensenestetidiElHassa,100kmlængere modsyd.
Takketværedennymineerproduktionen bragtoppå2,8miotonsårligt.
Menpågrundaftilbageslaget pådetinternationale fosfatmarked harJor­
danikkekunneegeproduktionen ,ogdermedeksporten ,såmegetsomforud­
set.
l)Devigtigsteafgrøderertomater(80–150000tonsårligt),auberginer
(15-45000tonsårligt),vandmeloner (20-60000tonsårligt),ogcitrus­frugter(15-40000tonsårligt).

-21-
Tabel11–Udviklingen iJordansfosfatudvinding og–eksport
Titusindertons)
Udvinding Eksport
1968 1162 1095
1971 640 651
1973 1081 1089
1974 1675 1469
1976 1700 1630
Kilde:Detstatistiske Departement ogJordanPhosphate Company
Jordanernudenfjerdestørste eksportør afråfosfat.Hovedaftagerne er
Indien,Japan,Østrig,TyrkietogØstlandene .
Afdeandre "brancheriminesektoren erderiøjeblikket kunsten-oggips-
brud.Derforetages fortidentindersøgeIsermedhenblikpåatudvindekali
vedDetdødeHavsbredder,ogkobberiFainan.Dererindledtgeologiske
undersøgelser foratfåbekræftet ,atderermanganogkobberidensydli­
gedelaflandet.Endelighar.etamerikansk selskabi1975fåetkoncession
påolieudvinding .Derforskes medhenblikpåatfindeenproduktionspro -
ces,hvormed manrentabelt kanudskille deretstoremængderuran,derfin­
desifosfaten .
o.Pabriksrindustri
–Værditilvæksts 10,5%afBNP
–Beskæftigelse :6,3$afdenerhvervsaktive befolkning
–Gennemsnitlig årligproduktions fremgangfra1973-75 ?6,5/&.
Sektorenbeskæftiger 24000personer,hvorafhalvdelen arbejderivirksom­
hedermedmereend5ansatte.Olieraffinering ,cementfremstilling ,metalar­
bejdeogoigaretfremstilling liggerhosnoglefåstorevirksomheder .De
flestevirksomheder medover5ansatte(l400udaf1800)hørerimidler­
tidtiltekstil–oglæderbranchen.'

-22-
Dastørstevirksomheder harhidtilhaftetstatssikret ,indenlandsk mono­
pol.Imidlertid erdetjordanske markedsålille,atdeforatekspandere
nå"byggepåeksport,hovedsagelig tillandeneiDenpersiske Golf.
Selvomdeøvrigevirksomheder indenfordennesektorledesafdynamiske
folk,hardeikkenåetettilfredsstillende produktivitetsniveau .Densto­
retoldbeskyttelse ,somdehidtilhardækketsig"bag,samtmyndighedernes
tilbageholdenhed medatgivetilladelse tilatstartenyvirksomheder har
begrænset konkurrencen ogharsandsynligvis væretmedvirkende til,atman
ikkeharudfoldettilstrækkelige anstrengelser foratforbedre produktivi­
teten.
Statenpåtænker nuatændresinpolitikpådetteområde,ogliberalisere
igangsætning afnyevirksomheder .Dermodtagesfortidenetstortantalan­
søgninger herom.Derfindesenlovomvirksomhedsstøtte ,medforskellige
godtgørelser ogmedskattefritagelse .Virksomheder kanfålånpågunstige
betingelser .
Genereltsetharsektoren mulighedforhurtigtatdragenytteafat
–derermineralforekomster (fosfat,kali)derkandannegrundlagforen
basisindustri .Pålandbrugsområdet ermulighederne nokbegrænsede ,men
levnedsmiddelsektoren skullealligevel kunneudvides,
–arbejdskraften erhøjtkvalificeret .Ganskevisterderenvisemigra­
tion,lokketafdehøjelønninger ,somlandeneiDenpersiske Golfbyder,
–denoffentlige administration ereffektiv ,
–virksomhedslederne erdynamiske oghargodhåndelserfåring.
Jordansindustrivilhavefordelafdenøkonomiske unionmedSyrien,som
derarbejdes på.Enyderligere trumferatDenpersiske Golfseksportmar-
kedliggersånær.Dermåimidlertid sættesetspørgsmålstegn ved,omef­
terspørgslen herfrakanopretholdes ,ogdetmåtagesibetragtning ,at
eksporten fraJordanvilkommetilatkonkurrere medeksporten fraMiddel­
havslandene ,derbetragter dennæreOrientsomsitnaturlige afsætnings-
område.Detjordanske hjemmemarked ersålille,atJordansindustrierhelt
afhængigafatkunneeksportere ;envisforsigtighed ersåledespåsin
pladsvedvurdering afdennesektorsmuligheder pålidtlængeresigt.

-23-
<0
Jordansenergiforsyning dækkesafZarka-raffinaderiet,etoliefyret elek­
tricitetsværk ,ogafetstortantalsinådieselgeneratorer .
Elproduktionen ergennemsnitlig voksetmed16,5%årligtidesidste5årj
denanslåstilatværepå41°en.okWhi1975«Distributionsnettet erikke
stort,ogdieselgeneratorerne ,sommanhyppigstfinderudenforområder­
neomkring AmmanogIrbid,harforhøjeproduktionsomkostninger ,hvilket
bremserenudvidelse afdenøkonomiske aktivitet udenfordisseprivile­
geredeområder.Forbrugeterstadiglille(185kWhårligtpr.indbygger )
ogliggerhovedsagelig hosindustrien (42%).Udenforindustricentret i
AmmanogZarkagårelektriciteten næstenkuntilhusholdningsbrug .Med
ensålillebelastningsfaktor bliverproduktionsprisen forhøj.
e)Transport
–Værditilvækst :$afBHP
–Beskæftige Ises5»1%afdenerhvervsaktive befolkning
–Årliggennemsnitlig vækstfra1971til1975*4,1%.
Jordanharforetaget storeinvesteringer ikommunikationsnettet idesid­
ste20år,ogi3ærunderdensidsteplanfra1973-75 «Donøgedefosfateks –
port,udviklingen itransithandelen ognødvendigheden afatudvideAqaba–
havnen,daSyrienlukkedesinegranser somg-engældelsesforanstaltning ef­
terbegivenhederne i1970,ogdaborgerkrigen iLibanonførtetillukning
afhavneniBeirut,hardaogsåaltsammenunderstreget behovetforin­
frastruktur indenforkommunikationsnettet .
Jernbanenettet blevi1975forlængettilAqaba,ogderkanaddennevej
sendesca.1,6miotonsfosfatårligtfraHassa-minen ,og200000tons
andrevarer.Selvehavnen,derharværetunderstadigmodernisering siden
1959»harnuentransportkapacitet på3,2miotonsfosfatårligtog
600000tonsandrevarer.Lastekajeme forfosfatharfortidenoverkapa–•
citet,menskajerneforandrevarerikkalængereharkapacitet nok.

-24-
ί")Ί^ΓΙΓ'ΙΙΏ
Tabetafdehelligestederi19°7 "betødenvoldsomnedgangforturismen
(620000besøgendei1966,og2000i1969).Statenharsidendagjorten
indsatsforatlokketuristertilnyesteder,specieltPetrasudforDet
dødeHav,ogAqaba.Besøgsantallet erherefterstegethurtigt,nemlig
fra290000i1972til1,1mioi1976.Valutaindtægten fraturismen kom
i1976oppå180mio$.Kunderne kommerisærfraMellemøsten (mindreend
20$ereuropæere),ogturistsæsonen ergodtfordeltoverheleåret.
TurismenharudvikletsigsåhurtigtpåJordaralodensøstbred,atinfra­
strukturen stadigerutilstrækkelig ,ogmangelen påvelkvalificeret ar­
bejdskraft erendnumereudtalt.

-25
5.Udvikllnftsperspoktiver iplånowfor1976-1980
a)Almindeligeberørkmn^r ^
Denløbendefemårsplan satserpåatudviklelandbrug,industri ogminer.
Tabel12-1976-80planen
Årliggennemsnit- Fordeling påsektorer
ligvækstifo i%
1976-1980 1975 1980
(planlagt) (realiseret )(planlagt)
Landbrug 7,0 10,3 8,3.
Minerogindustri 26,2 15»6 28,3
Byggeri '4,1 7,6 5,3
Offentlig administration 7,0 19,0 15,2
Andretjenesteydelser '5.7 47t6 42.8
BNP1' 11,9 100,0 .100,0
Maleterførstogfremmestatudvikleekspertaktiviteterne ,isærtilMel­
lemøsten.Beterioverensstemmelse medregeringens langsigtede mål,der
gårudpåatformindske budgettets ogbetalingsbalancens afhængighed af
gaverfraudlandet.Handelsunderskuddet skullegernereducerestil21%af
BNIi1980mod47#i1975- -
2)Planenregnermed,atderhvertårgennemsnitlig investeres 460mio$,
eller28%afBNP.Deoffentlige investeringer skaludgørehalvdelen ,og
halvoffentlige institutioner skalpåtagesig15%tPlanenstalforprivate
projekter udendeltagelse frastatenssidekunvejledende .
Investeringerne fordelesifølgeplanenpåenmåde,derfavoriserer land­
brug,minerogindustri ,ogisærstoreprojekter .Alligevel skalderunder
dennuværende planbrugesmeretilinvestering itransport ogsooialinfra­
struktur endunderdenforegående plan.
1)Ifaktorpriser
2)I1975-priser og-valutakurser .

-26-
Finansieringen afinvesteringerne afhængerifølgeplanenaf,atoverførs­
lernefraemigrantarbe jderneøges,ogafatlåntagningen iudlandet udvi­
des.Derimodregnesderiplanenmed,attilskuddene fraudlandetvilgå
"betydeligt ned.
b)Planens rnåJLinden£orliwr__erikert £ektor_
–Landbrug^
Investeringer ifølgeplanen:430mio$=18$&afplanenstotalbeløb .
Planensøgerførstogfremmest ,ogiforbindelse medudviklingsplanerne
forJordandalen ,atsatsepåafgrøder ,derkaneksporteres tillandenei
DenpersiskeGolf(frugt,grønsager),ogsomkanfremstilles iJordantil
konkurrencedygtige priser.Desudensatsespåøgetkvægavl,ogpåstørre
produktion affoderplanter .Derimodskalkornarealerne reduceres ,sandsyn­
ligvismedentredjedel ,ideområder,hvorudbytteterdårligst.Iste­
detskalderdyrkesfrugttræer ogoliventræer .
Denstørsteproduktionsudvidelse skalskeideoverrislede områder.To
tredjedele afinvesteringerne skalgåtilkunstigvanding,idetdetsam­
ledeareal,dererkunstigt vandet,skalbringes opfra30000hai1975
til62000hai1980,hovedsageligt vedatdergennemføres projekteri
Jordandalen (190mio$)^:bygningafKaqarin-dæmningen ,udvidelseafka­
naleniØst-<Jhor ,forøgetanvendelse afvandingsmetoder ,speoielt medtur­
biner.
Blandtandrestoreprojekter kannævnes:
–udvidelse affrugttræplantagerne (24mio$)
–rationalisering ogmodernisering afetområdeiIrbidpå60000ha,der
ikkeerkunstigtvandet(l?»5nio$).
–Minerogindustri
Investeringer ifølgeplanen:720mio$,hvoraf250tilminer.
=2>Ofoafplanenstotalbeløb .
l)Forhvertprojektanføresherefter,hvadderifølgeplanenskalinve­
steres,mensplanenløber(i1975-priser ).

-27-
Fordennesektors vedkgmmonde satsesderhovedsagelig paudvikling afs
1)udnyttelse affosfatforekomsterne
2)udnyttelse afandremineforekomster
3)udvikling ,medstatsdeltagelse ,afindustri ,derkanforædlelokale
■råstoffer medhenblikpåafsætning påudenlandske markeder (gødning,
cement),
4)udvikling indenfordenprivatesektoraf"produkter ,derkaneksporte­
res,samtimindreomfangafprodukter ,derkanerstatte importunder
normale konkurrenceforhold .
Regeringen søgersåledesførstogfremmestatudviklekapitalkrævende in­
dustrier ,derudnytter lokaleressourcer ogsomkaneksportere .Denund­
går"brancher ,derbrugermegenarbejdskraft ,ogsomikkekanklaresigi
deninternationale konkurrence .Dennepolitikpasserdelsmeddenøjeblik­
keligebeskæftigelsessituation ,dererprægetaffatdererstoremigra­
tionmodlandeneisyd,ogdelsmedønsket omatforbedrebetalingsbalan­
cenvedatudvideeksporten ,fremformedtoldbeskyttelse affremmelo­
kalindustri,ietland,hvormarkedet underalleomstændigheder erfor
lille.
Planensvigtigste projekter vedrører :
-udvidelse affosfatudvircdingskapacitetenfra3,5ro.°tonsårligti1976til6miotonsi1930(75nå°&),
-igangsætning afenkali-mina vedDetdødeHavsbredder (78mio$inden
forplanensløbetid,141mio$ialt);udvindingen skullebegyndei1982
ogdenårligekapacitet skulleblive1miotons(l),
-opførelseafenfabriknærAqabatilfremstilling affosfatgødning (190
mio£),derskullekunnebehandle1,6miotonsråfosfatårligt,
-ennycementfabrik idensydligedelafJordan(67mio$)medenkapa­
citetpå1miotonsårligt,hvorafendelskaleksporteres ,
-udvidelseafZarka-raffinade riet(122mio$),såledesatdetskapacitet
kansættesopfra1miotonsoliei1975 "Éil3,5niotonsi1979«
–Sl-^nergi(2)
Investeringer ifølgeplanens134Eio$«■5»6/£afplanenssamledebeløb
1)HvormedJordanbliverdensyvendestørste kaliproducentiverden.
2)Jordanharingenolie,menderboresfleresteder.Sålængeplanenlø­
ber,vilderblivebrugt14mioZhertil,(beløbetermedtagetunder
investeringer indenforminedrift).

-28-
Planens mål eratøgeelektricitetsværkernes samlede kapacitet fra 130MW
i1975 til350MWi1980 »atorganisere ogudvide distributionsnettet ,specielt
foratkunne forsyne alle industriområder ogdelandområder ,hvor el-pumper
bliver mere ogmere almindelige ,samt atføre netstrøm frem til ca.100lands­
byer .Blandt devigtigste projekter viludvidelsen afZarka-vsrket ,derhar
været under bygning siden 1973 >ogsomvilfå120MWmere kapacitet ,beslag­
lægge halvdelen afplanens beløb fordenne sektor .
–Transport
Investeringer ifølge planens 625mio $(l)
«=15,7$ afplanens samlede beløb .
Transportinfrastrukturen erstærkt udviklet idesenere år.Mendaden
igangværende plan satser påhurtigt vækst ,erdetikke desto mindre nødven­
digt atopretholde stor aktivitet her ,specielt medhenblik på
a)atbetjene denyeindustri -ogmineprojekter ,
b)atdække udenrigshandelens ogtransithandelens behov ,
c)atfjerne flaskehalsene mellem destore landbrugsområder (især Jordan -
dalen ),ogdeområder hvor levnedsmiddelforbruget erstort (Amman -Zarka ).
Devigtigste projekter består i
-køb aflokomotiver ogjernbanevogne for atøgefosfattransportkapaciteten
fraElHassa-minen tilAqaba-havnen (44niio $),udvidelse afsporet mellem
Amman ogdensyriske gramse tilnormal sporvidde (24mio$),
-udvidelse afvejnettets kapacitet (2)tilAqaba-havnen ogtildensyriske
grænse ,
-bygning af5 kajer iAqaba (hvoraf entillastning affosfat ),aflager-
siloer ,ogkøbaftransportmateriel (90mio $),
-udvidelse afAqabas ogAmmans lufthavne ,samt opførelse afennyinternational
luft havn nærhovedstaden (93mio $).
(1)Heri ikke medregnet hvad detnationale luftfartselskab regner medat
bruge tiladudvide sinflåde (125 &).
(2)Omkostningerne veddetsamlede vejprojekt erpå117mio S.

-29-
c)^remtidsuâsigter
1976-80 -planen forekommer atsætte mål ,dererforambitiøse iforhold til
deresultater ,derernået idesenere år(gennemsnitlig 4,5% årligt ).
Denmanglende stabilitet ilandbrugets indtjening ,somerafhængig dels af
deusikre klimatiske forhold ogdels afdenmodforventningerne langsommere
udvidelse afdeoverrislede arealer (derventes enfordobling påfemår)vil
bl.a .kunne mindske denforventede vækst på7%ilandbrugsproduktionen .I
minerne skulle væksten ihovedsagen skeved ,atprogrammet forudvinding af
5,4miotons fosfat iI98O gennemføres (modkun1,7niiotons i197& ).Dette
program blev lagt ,inden detinternationale fosfatmarked gikind ienperiode
medmindre efterspørgsel oglavere priser .Ifabriks industri enafhænger en
forøgelse afproduktionen af,omdebrancher ,der ikke mere kanefterkomne
efterspørgslen ,fårstørre kapacitet .Sådanne udvidelser skulle dogførst
kunne muliggøre enforøgelse afvæksttempoet iindustriproduktionen under
planens anden halvdel .Somhelhed vilfremgangen iværditilvæksten iindustri -
sektoren ogiminesektoren komme tilatli^ge mellem planens tal(26%årligt ),
ogtallet forsidste plan (10%årligt ).
Defaste investeringer ifølge planen beløber sigtil ialt 2,3 niio $,hvilket
svarer til32%afdetforventede BNPforperioden 1976-80 ,mod27%under
planen 1973-75 *Denplanlagt gennemsnitlige vækst erpåca.13%iforhold til
1975 ,mendefleste investeringer forudsættes foretaget iplanens 3første ar,
ogdetvilsandsynligvis blive vanskeligt atnå,fordi detvilkomme tilat
knibe medatfåettilstrækkeligt antal konkrete projekter igang ,idet derer
mangel påfolk ,derkanpåtage sigadministration ogteknisk planlægning og
igangs ætning .

-30-
Ta"bel13?Pårereietfinansiering afinvesteringerne iplanenfor197o-SO,
og'sarpjnenlirming med,resultaterne fra•ols.nenfor1973–75 (ud–
regnetiløbendepriserfordenallerede forløbne periode ogi1975-priser fra1976ogfrem)
imillioner dinarer i$
1973-75 1976-80 1973-75 1976-80
(■*.)Investeringer 229 765 1000100,0
(+)nationalopsparing -5-36,4 171 15,9 22,3
heraf:indenlandsk (•*■149,3)U117) +65,2)(-15,3)
nettoindtægter fraud­
landetogtransfererin­
gerfraemigrantarbe jdere(112,9)(288)1) 49,3)37,6)
(-s-)underskud 265,4 *594 115,9 +77,7
nettotransferermger 291,2 332 127,2 43,4
nettotilgang afkapital 39,8 262 17,4 34,5
svingninger itilgode­
havender iudlandet 65,6 28,6
(l)hovedsagelig 243miotransfereringer fraemigrantarbe jdere
Kilde:Detnationale Planlægningsråd -Femårsplanen for1976-1980
Problemerne medfinansiering afinvesteringerne forekommer somhelhedikke
uløselige udfraenumiddelbar betragtning .Kokerderoverhovedet ingeninden­
landskopsparing (forbruget overstiger langtBIvP),mendettevileventuelt op­
vejesrigeligt af,attransfereringerne fraeraigrantarbe jdernevokserhurtigere
endforudset (devarmereenddobbeltsåstoresomforudsetfor1976).Deter
dogstadignødvendigt ,atstatenfårmobiliseret envoksende delaftransfere­
ringernetilfinansiering afdeoffentlige investeringer .Detforudsætter
især,atdetprivateforbrugkanholdesnede.Statenmåunderalleomstændig­
hederoptagestorelåniudlandet ,såledesatdenudenlandske statsgæld vil
svulmeop,oggældsafdragsgraden(debtserviceratio)vilantagelig nåoptil
på10%iI98O.
Somhelhedserdetudtilatlandet,blandtandetpågrundafdenævntevan­
skeligheder forlandbruget ogindustrien ,ikkemagteratøgeBiJPnærsåmeget
(12%),somdetventesifølgeplanen.

-31-
Pålængere sigt ,nårdeplanlagte investeringer erforetaget ,ognårder
erdraget nytte afJordans relative fordele ,skulle derkunne holdes en
ganske højvækstrate .I)eiforhold tillandets størrelse meget rigelige
mineralforekomster ,dengunstige geografiske placering ,denvelkvalifi­
cerede arbejdskraft ogdeneffektive administration trækker altsammen i
denrigtige retning .
Pådenanden side "bevirker denomstændighed ,atdetindenlandske marked er
sålille ,samt atlandet erafhængigt afeksport tilnabolandene ,atdeter
usikkert ,omderkanopretholdes entilstrækkelig fyøjøkonomisk vækst .Efter­
spørgslen franabolandene skulle pålidt længere sigt vokse noget langsom­
mere ,ogkonkurrencen ,især fraandre Middelhavslande ,,måforventes at
blive hårdere .
Jordans økonomiske situation kan ikke vurderes udfragængse kriterier .Dets
økonomiske udvikling skjuler enfundamental mangel påligevægt ,dertyder
på,atlandet iekseptionelt højgrad vilvedblive atvære afhængigt afen
massiv strøm aftransfereringer ogkapital fraudlandet .

Bilag 1-Importens fordeling påvaregrupper ogpådevigtigste oprindelseslande 1
CIF X
I
Imillioner dinarer iløbende priser Årlig gen­
nemsnitlig
stigning
1969-75
%fordeling x
1969p.1■■.in..min■.
!1972 1974
!1975 11mane -
der
19761969 1974 1975
Fordeling pavaregrupper
-Levnedsmidler ,drikkevarer ,spiseolie ,
"tobak
.korn ogmel
.levende dyr
.mælkeprodukter ,æg
.frugt oggrensager
.spiseolier1,78
3,13
1,88
2,52
0,5429,^8
6,10
1,18
3,24
3,89
1,10MAI
7,14
2,37
3,88
8,67
1,15-5kx?A
6,82
3,19
4,82 .
9,57
1,2611,11
13,95
1,78
5,33
14,44
2,5125.1
0,3
17,0
24,9
15.225,0
2,6
4.6
2,8
3.7
0,828,6
4,6
1,5
2,5
5,5
0,722j2'2,9
1,4
2,1
4,1
0,5
-Råstoffer undtagen olie 2,72 2,82 ^.38 1AI !8,89 13,5 A,1 2*5
-Olie ogolieprodukter 3,81 êulI5,2124,89 7,48 36,7 3,3 10,6
-Kemikalier 3,41 5^36 8,06 3.2^20
-Maskiner ogtransportmateriel 13,04 35^34 7/1,04 84,35 33,6 IM 22,6 31,6
-Andre indue oriprodukter
.tekstil ,konfektion ,skotøj21,09
"7,832.1,78
9,4542,63
11,55ÈM3
20,05 |I3J2
18,261%È .
17,03Li
11,6ZL1
7,426,4
"*8.6
-Andet 4,03 11.61 16,06 }/•/! 'dxii-Li . L2À 2,6 Ll°u3
Import 1alt 67,75 95,31 156,51 234,01 -264,83 22,9ι
100,0 100,0 100,0
Fordeling va.lande
-Arabiske lande 14,38 16,38 26,45 46,34 n.d . 21,5 21,2 16,9 19,8
-EP(9) 22,4326,99 45,63 76,97 n.d . 22,8 33,1 29,2 32,9
-USA 6,2316,89 17,58 24,18 n.d . 25,49.2 11,2 10,3
-Den socialistiske blok 9,43 8,2414,30 18,75 n.d . 12,1 "13,9 9,1 8,0
-Europæiske Icmde uden forEP
-Andre15,283,49
23,326,91
45,6416,68
51,09n.d .
n.d .28-,2I
I
22,64,4
29,27,1
21,8 •
Kilde :Detstatistiske Departement ogJordans Centralbank

\
OJBilag2sEksportens fordeling pavaregrupper 0,°:pådevi^ti^rste aftafcrlmde ^
F0B .– 1
ImiLIlionerdinareriløbendeprIserJciÅrliggen­
nemsnitlig'
stigning
1969-75
%fordeling i%
1969 1972 1974 i1975
I11mane-
der
19761969 1974 1975
Fordeling pavaregrupper
-Levnedsmidler ,tobak,spiseolie
.frugter ognødder
.grønsager
.cigaretter
-Råstoffer undtagenolie
.fosfat
-Olieogolieprodukter
-Kemikalier
-Andreindustriprodukter
.cement6.44
1.45
3,57
0,56
3,85
3,57
Si11
I«iâ
0,48UI
1,58
2,50
0,40
Ui
3,50
0,31
3,06
1,9210,92
4,27
4,89
0,71
20,03
19,53
0.13
Lxlâ
1x11
4,0811,61
6,3ô
3,24
0,75'
20J.1
19,59
1131
6,16
1,6616,16
7,81
.5,05
0,74
îLJS .Ï6T95
0,61
3,24
6,21
0,0110,3
28,0
-s-1,6
5,0
n.s.
4M
28,2
23,012.2
30,0
4,7
32.3
30,0
0,3
.1,6
llxl
4,027.7
10.8
12,4
1,8
4975
0.3
3,1
18,1
10,329,0
15,9
8,1
1,9
4S79
0,6
!z1
15x3.
4,1
Eksport 1alt,afindenlandsk oprindelse 11x2212,61Ί39_r_44 40,08 43,92 22,4 100,0 100,0 100,0
Re-eksport 2,83 4,4010,32 8,8017,64 20,8 23,7 26,2 22,0
Samletbeløb 14,75 17,01 49,76 48,88 61,56 22,1 !123,7 126,2 122,0
Fordeling palande
Arabiske lande 8.519,1518,43 16,90 n.d.12,1 71,4 46,7 42,2
EF 0,050,06 1,98 n.d. n.s. 0 0,2 4,9
Densocialistiske blok 1,41 0,41 2,04 6,39 n.d.28,6 11,8 5,115,9
Indien■1,48 1,41 6,58 1,97 n.d.4,9 12,5 16,7 4,9
Japan 0,040,63 !3,79 ]ionn.d.90.5 0,3 9,64,8
André 0,480,96 I8,54 !10,93 n.d.68,4 !4,0 21,7 27,3
Kilde:Detstatistiske Departement ogJordansCentralbank

4
Bilag 3sVærditilvækst iindustrien ,fordelt påsektorer (inklusive dendelaflandet , | i!
derligger vest forJordanfloden ) ^
I
i-1000dinarer ,iløbende priser i%
1968 1970 1972 1974 1968 1974
I.Levnedsmidler ogdrikkevarer 3130 3570 3990 5865 18,5 17,3
I.Tobak 890 560 660 1928 5,3 5,7
.Tekstiler ,konfektion ,skotøj 2430 1790 2500 4560 14,4 13,5
I.Olieraffinering 2360 1860 3100 4810 14,0 14,2
I.Andre kemikalier 1040 1020 1320 1126 6,1 3,3
.Metalf orarbejdning 1270 2236 ■2590 4835 7,5 14,3
|.Andet5790 4904 7700 10763 34,2 31,7
Ialt 16910 15940 21860 33887 100,0 100,0
Kilde ;Detstatistiske Departement
1;

SYRIEN
EENØKONOMISKE OGFINANSIELLE SITUATION
■ ■11 1 1 1 i 1■.I ilHI

Valutakurser
1' !
1EREm4,45S£
1US$»3,92S£

•jr-
INDHOLDSPORTECSCELSE
111 »''I 11
Siâe
1.Oversigt 1
2.Generelle træk . 5
3*Befolkning og"beskæftigelse 7
4.Densenesteøkonomiske udvikling ,8
4.1.Indledning 8
4.2.Udviklingen indenforøkonopiiens vigtigst ^sektorer 10
4*3.Udviklingen ihovedkomponenterne idenendeligeefterspørgsel 12
4.3.1.Privatforbrugogindkomstfordeling 12
4.3.2.Udgifternetilkapitaldannelsa ogfinansieringen afdis^e 12
4.3.3.Deoffentlige udgifter ogstatsfinanserne 15
4.4«Pengeog"bankvæsen 17
'4.5.Priserne 19
4.6.Betalingsbalancen 20
■4.7.Udlandsgælden _ 22
5.Undersøgelse afstrukturen iøkonomiens vigtigste sektorer 24
5.1.Landbrug 24
5.2.Densekundære sektor 27
5.2.1.Olieudvinding ogminedrift t27
5.2.2.Industri 28
5.2.3.Energi 30
5.3.Turisme 30
5.4.Transport ogkommunikationsmidler 31
6.Udsigterforfremtiden 32
BilagA>Investeringsniveau ogudsigterfqrhversektorigrovetrek ■
ifølgeplanenfor1977/1980 35

TABELLER
Side
1.Sektorvis sammensætning afBNP 9
2.Sammenligning mellem denplanlagte ogdenfaktiske økonomiske
vækstrate gennem den3.femårsplan forudviklingen (l97l/76) 11
3.BNPangivet efter udgiftskategori . ' 13
4.Sammenligning mellem deplanlagte ogdefaktiske investeringer
under 3.udviklingsplan (1971/75) 14
5.Statsbudgettet 16
6.Centralbankens status 18
7.Engrosprisindekset ... 20
8.Betalingsbalancen 21
9»Statens udlandsgæld 23
10.Anvendelse afdenopdyrkede jord 24
11.Landbrugsprodukt ionen fordelt pådevigtigste afgrøder -25
12.Produktionen idevigtigste industrigrene 29
13.Fjerde plan :Investeringer pr.sektor 37
Bilag :
1.Arbejdskraft pr.sektor
2.Syriens vigtigste eksportvarer
3.Syriens vigtigste importvarer38
39
39

-Λ-
1.Ovorsigt
?Syrien dækker etområde påca.X85000km ,hvoraf 45$anvende ?somlandbrugs­
jord ;reoten ergolde "bjerg© ,ørken oggrosgangs .Dennuværende bofor.aiing an­
slås tilca.8millioner medentilvækst påca.3,3$ årligt .Indtægten pr.ind­
bygge rudtrykt iløbende priser var i1978 2630SX(syriske pund )svarende til
670US3 .
Landbrugs ressource rneer "betydelige .Hvede og "bygdyrkes istor udstrc±aimg og
produktionen erigennemsnit tilstrækkelig til atdække detindenlandske forr-
brug .Afdeindtægtsgivende afgrøder er "bomuld langt denvigtigste oghar ide
senere årtegnet sigforgennemsnitligt 15$afdesamlede eksportindtægter .Og1-
såandre ressourcer er "betydelige .Kedenproduktion på10pillioner tons år>-»
ligt harolien idesenere år "bidraget med70$tildesamlede eksportindtægter .
Højprocentlige phosphate-r (60/65$^2^5)ermec*ei1Produktion på1million tons
årligt vedatTplive qnvigtig eksportvare .
Siden 1963 harlandets økonomi været dirigeret inden forramperne afennatio-r
nal plan .Skønt defaktiske økonomiske resultater normalt har været lavere end
demål ,dererfastlagt iplanen ,vardenlangsigtede vækst i "bruttonational­
produktet iperioden 1963-1976 gennemsnitligt 7,3$ årligt Pågrund afden0-
konoraiske vækst forøgedes indtægten pr.indbygger ,udtrykt i1963–priser fra
800S£i1963til1400S£i'1976 ,hvilket svarer tilejaårlig vækstrate på4,4$ *Gen­
nemdenpågældende periode erdersket enrække betydelige forandringer iden
økonomiske struktur iform afennedgang ilandbrugssektorens bidrag tilværdi­
tilvæksten fra30$til18$samt enstigning iindustrisektorens andel ibrutto­
nationalproduktet fra15til20$ .Dalandbruget beskæftiger næsten 50$afden
samlede arbejdsstyrke ,erdenne sektor imidlertid stadig denvigtigste ogkan i
højgrad påvirke udviklingen idenøkonomiske vækst gennem uforudsete årlige
produktionsudsving .
Under densidste udviklingsplan forperioden 1971-2-975var ^-enøkonomiske vækst
10,5$ årligt ,hvilket er2,3$ over denvækstrate ,dervarfastsat iplanen .De
faktiske resultater oversteg langt deiplanen fastsatte mål ,hovedsagelig tak­
ketvære denhurtige økonomiske ekspansion i1974 og1975 ,hvor økonomien hur­
tigt blev bragt påfode igen efter virkningerne afoktoberkrigen ,gennem enti-r
dobbelt stigning idenfinansielle bistand fraandre arabiske lande (670millio­
neruss i1975 ).
l).-Allevækstrater henviser tilsamlede beløb udtrykt ifaste priser ,medmindre
andet erangivet .

Tilstrømningen afarabiskemidlerfikhurtigtindvirkning paøkonomien ,gennem
enfirdobbelt stigningistatensudgifter mellem1971og1976,hvilketdogikke
forøgede donindenlandske statsgæld .Stigningen idaoffentlige udgiftersatte
investeringerne ivejret(i1976udgjordedissemereend25$afBNP)menmed­
førteetstortunderskud påhandelsbalancen (1,2milliarder US$i1976),hvil­
ketudendenarabiskebistandvillehaveskabtenbetydelig gældtiludlandet .
Afdragsgraden (debtserviceratio)forandengældendmilitærgæld ,eriøjeblik-*
ket10%,hvilketviserdenforholdsvis lilleudlandsgæld tiltrodsfordetstore
forbrugogdestoreinvesteringer samtdenringeindenlandske opsparing ogdet
storeunderskud påhandelsbalancen .
Selvomregeringen ,pågrundaftilstrømningen afarabiskemidleri1974og
1975,kunneføreekspansionspolitik udenatderopstodbudgetmæssige vanske­
lighederellerbetalingsbalancéproblemer ,skulledetdogvisesig,atrege­
ringendervedhavdefastlagtetudgiftsmønster forfremtiden ,somlandetikke
havderådtil.Dettestodalleredeklarti1976,dadenarabiskebistandfaldt
til450millioner US3ogsåledeshurtigtskabteenstigningistatensgældsæt­
ningefterfulgt afkortfristet låntagning ogetbetalingsbalanceunderskud på
500millioner US$.
Detvilogsåvisesig,atstrukturenidenplanfor1977/80,derblevudarbejdet
i1974eg1975»daSyrienhavdeetusædvanligt stortoverskud påbetalingsba ?-
lancenoverforudlandet ,erbaseretpå-altforoptimistiske antagelser .På
landbrugsområdet tagerplanensigtepå,atderopnåsselvforsyning medfødeva­
rer,hovedsagelig vedgennemførelse afprojektet forkunstvanding vedEufrat,
Påindustriområdet erdenplanlagte udvikling baseretpåenstørreudnyttelse
aftilgængelige ressourcer ,somf.eks.bomuld,phosphater ,olieognaturgas .Den
planlagte økonomiske vækstrate (12$omåret)ogdeplanlagte investeringer på
54milliarder S£(14milliarder US&),hvoraf75i°formentlig vilbid,vefinansie­
retvedegneressourcer ,erbaseretpåaltforoptimistiske antagelser me4hen­
syntillandetsopsparingsévne .Porplanenerbaseretpåenopsparingskvote på
28fo,mensSyriensfaktiskeopsparingskvote sjældentharværetover12%,Detser
derforudtil,atdemål,dererfastlagtiplanen,kunkannås,hvisbistanden
fraudlandetblivermegetstørreendantagetiplanen.Selvomdetervanskeligt
atsige,omandrearabiske landeviløgederesbistand,erdetdoghensigtsmæs -«
sigtatpåpege,atdenmangelpåressourcer ,derantagesiplanen(somnævnt
ovenforbaseretpåenopsparingskvote ,derermereenddetdobbelteafdenrent
faktiske)alleredeerstørreenddenbistandSyrienmodtogi.1974»dabistanden
varstørst.Forudenalleovennævnte finansielle betragtninger ,synesplanenogså

-3-
altforoptimistisk udfraetfysisksynspunkt.Årsagenhertiler,atdeipla­
nenfastsatte investeringer indebærer enhurtiggennemførelse afenrækkepro­
jekter,somforøjeblikket ikkesynestiltralckeligt forberedte .
Selvomdetsynesvanskeligt atopfyldedeiplanenfastlagte målsætninger ,er
envisoptimisme dogberettiget .Selvomdetomfattende investeringsprogram
indenforlandbrugssektoren uundgåeligt vilbliveudsatforforsinkelser og
forhindringer ,skulledetgørelandbruget mindreqgmindreafhængigt afnedbør.
Detteskulleforhindre deperiodiske underskud ilandetsproduktion afbrødkorn ,
ogskulleforenstordelbidragetilstabilisering aflandbrugenes produktion ,
»
somerafafgørende betydning fordenindustri ,dererbaseretpålandbrug.
Derergodeudsigterforenfortsathurtigvækstiindustrisektoren ,navnlig
hvisdengenerolle udvikling henimodliberalisering afhandelen ,valutabe-•
stemznelser ogprivatinitiativ ,kanbringedenkapital-oghjemeflugt ,der
foregikimidtenaftresserne ,tilbaget,ilSyrien.Detteerallerede vedatske
ibyggesektoren ,somharværetudsatforenhurtigekspansion stimuleret afen
rækkenyeprivateprojekter ,somfinansieres vedudenlandsk kapital.Medhensyn
tilbomuldogphosphater erderiSyrien,ligesomidenøvrigedelafverden,
entendenshenimodenbegrænsning afeksporten afuforarbejdede indenlandske
råmaterialer .Foratopfyldedennemålsætning vilderblivetilvejebragt til­
strækkelig indenlandsk spinderikapacij.tet,° såledesataleksportafråbomuld
vilophøresenesti1980,ogdenhastigeudviklingigødningsindustrien skulle
forenstordelmindskeeksporten afuforarbejdede phpsphater .
Detforventes ,atproduktionen idennuværendeletindustri (maskinindustri ,
papirvarer ,traktorer ,køleskabe ogsamlingafTV-apparater )vilstigehurtigt
medoprettelsen af5frihandelszoner tætveddensyrisk/jordanske grænseogi
nærhedenafDamaskus ,Lattakia ,TartousogHoms.Syriensbeliggenhed inær­
hedenafmarkederne omkringDenpersiske Golf,dentilrådighed værendearbejds­
kraft,samtdetretstorehjemmemarked skulleogsåværeafbetydelig værdifor

-4-
udviklingen afindustrien ,herunder fødevarefremstilling .Desudenskulledet
kroniske underskud afarbejdskraft idørigelandeomkring Denpersisko Golf
givestormulighedforbeskæftigelse tilsyrereogsåledesskabeenstadig
tilstrømning affremmedvaluta.Degodeudsigter fornyeoliefund ,udviklings
enafphosphatlejerneogmuligvis lejerneafjernmalm skulleifremtiden med­
virketilenbedringsafhandelsbalancen ,somsandsynligvis viludviseetbe­
tydeligt underskud idenæsteparår.
Denbeherskede optimisme ,forhvilkenderergivetudtrykovenfor,fortsæt­
telsenaftendensen heniraodliberalisering afprivateinitiativer samtfor­
anstaltninger medhenblikpåenforbedret udarbejdelse oggennemførelse af
projekter erdogbetinget,afenhurtigogvarigafklaring afdenpolitiske si­
tuationiområdet.Dettevilikkeblotgøredetmuligtforregeringen afan­
»
vendebetydelige midler(l6%afBNP),somforøjeblikket brugespåforsvaret ,
tilproduktionsformål ;mendetvilleogsåbidragetilgenskabelse afenatmos­
færeaftillid,somernødvendig fordenfuldeudnyttelse aflandetsøkonomiske
potentiel .

-5-
2*Generelle trak
Syriendækkeretområdepå,næs-ten185000lem,hvoraf45$anvendes somland­
brugsjord ;restenergoldebjerge,ørkenoggræsgange ,somkuneregnedefor
nomader.Grænsernetildetnuværende Syrienerforenstordelkunstige ,idet
deerangivetvedenligelinjetrukketmellemfremspringende punkter,und­
tagenmodvest,hvorgrænsenfølgerdenantilibanesiske bjergkam .
Geografisk seterSyrienopdeltitohovedområder :enretsmalvestligdel,
bestående afenfrugtbarkystslette ,afbrudt modøstafenbjergkæde ;disse
bjerge,derer1500mhøje,ermegetstejlemodøstudmodenfladbundet dal;
denneenderietbredtogåbentområde,derhældersvagtmodøst,ogsomgen­
nemskæres diagonalt afdenbredeEufratdal .
Deforholdsvis højebjergeparallelt medkystenharbetydelige virkninger på
klimaet.Eentempererede ogfugtigeluftfraMiddelhavet erbegrænsettildet
smallebæltemodvest,hvorklimaetermildtudenstoreudsvingfradenene
årstidtildenanden.Idetcentrale ogvestlige Syrienerderderimodudpræg >-
etfastlandsklima medenretkoldvinteroghyppignattefrost .Nedbørenerret
stormodvest,hvorlandetshøjdedrag erafgørende formængden ;menøstfor
bjergkæden faldermængdenbetydeligt ,såledesatder-eropståetsteppe,som
hurtigtgåroveriegentlig ørken,dogikkeinærhedenafEufratflodens breder
ogdensstørrebifloder ,hvorlokaleleunstvandingsprojekter harmuliggjort en
visopdyrkning .
Landbrugere ssourcerne erbetydelige .Hvedeogbygdyrkesistorudstrækning ,
ogproduktionenerigennemsnit tilstrækkelig tilatdækkedetindenlandske
forbrug.Frugtoggrønsager dyrkesogsåistorudstrækning ;menproduktionen
afdisseerutilstrækkelig ogmåsuppleres vedindførsel .Afdeindtægtsgi-
vendeafgrødererbomuldlangtdenvigtigste ogharidesenereårtegnetsig
forgennemsnitlig 15"Joafdesamledeeksportindtægter .Landbrugsressourcerne
vilsandsynligvis forøgesbetydeligt påmellemlang sigt,efterhånden somkunst-
vandingspro jekterneiforbindelse medEufrat-dæmningen blivergennemført .

-6-
Ctesåand.roressourcer erb.etydelige .Medenproduktion pa10millioner tonsåro­
ligtcrolienlangt vigtigsto ogvilsandsynligvis "bevaredennestilling
fremover.Årsagener,atenstordelaflandetendnuikkeerheltudforsket ,og
sandsynligheden foratopdageyderligere forekomster erretstor.Udnyttelsen
afhøjprocentlige phosphater (60%^2^5)'er^ørs^startetfornylig,ogproduk­
tionenerpå1milliontonsårligt.Skønturanog.jernmalm endnuikkeudnyttes
kommercielt ,findesdeformentlig itilstrækkelige mængdertilatsikreenøko­
nomiskudvinding .
Transportnettet iSyrienerihastigekspansion .Landevejs-og.jernbanenettet
spillerikkeblotenbetydelig rolleidenindenlandske transport ,menudgør
ogsåendelafetvigtigtinternationalt transportnet ,derforbinderf.eks.Bagh-
dadogAmmanmed3eirutviaDamaskus .Vejnettet ,derharensamletlængdepå14000lem,
hvoraf "JCffoerasfalteret ,synesatværetilstrækkeligt ;udviklingen afjernbanenettet ,
derhartoforskellige sporvidder ,erderimodikkefulgtmedogerførstforny­
ligpågrundafenbetydelig udvidelse blevetetvirkeligt alternativtiltrans­
portadlandevej .
Damaskus harenbetydelig international lufthavn ,somkanbeflyves afdestørste
fly,derforøjeblikket eridrift;trafikken pådennelufthavner0,5millioner
passagerer årligt.Denindenlandske lufttransport erkunafmegetbegrænset be­
tydning.Lattakia ogTartouserinternationale havneforstykgods ,somefterden
planlagte udvidelse ertilstrækkelige tilatopfyldelandetsbehovforsåvidt
angårtransport medskib.Tovigtigeinternationale olie-t)ipclincs gårgennem
landet(denenefraIraq,denandenfraSaudiArabien)ogyderetbetydeligt bi­
dragtilbetalingsbalancen ,nårdeeriregelmæssig drift.Deniraqiske pipe­
linesluttervedBanias,somerenvigtighavnfortankere medstordybgang.

-7-
3.Befolkning ogbeskæftigelse
Syriensbefolkning i1977anslåstillidtunder8millioner medentilvækstpå
3,3,$årligt.
Dengennemsnitlige befolkningstæthed forlandetsomhelheder43mennesker pr.
2 . 2_.... ,.i^okmeller96mennesker pr.lemlandbrugsjord .Gennemdesidste10arharder
væretenfortsatvandringfralandtilby,hvilketafspejlesienbetydelig
stigningibybefolkningen .Befolkningen iDamaskus (0,83"millioner mennesker )og
iAleppo(0,64millioner mennesker )ernæstenfordobletidesidste10år.Til­
vækstenpå2,1$årligtilandbefolkningen ,derstadighovedsagelig erkoncentre­
retlangskystenogiområdetøstforLibanon,harværetlavereendlandetsgen­
nemsnitlige befolkningestilvækst .
Landetsarbejdskraft (defineret somfolkmellem12og65år)blevanslåettil
5,0millionereller67$afdensamledebefolkning i1975«Menarbejdsstyrken
(personer,somforøjeblikket erbeskæftiget ellersøgerbeskæftigelse )blev
anslåettil1,8millionerisammeår,ellermindreend36$afdenpotentielle
arbejdsstyrke .Detteskyldessandsynligvis denmegetlavebeskæftigelse blandt
kvinderogdetstoreantalskolesøgende ogværnepligtige .
Arbejdsstyrkens opdelingeftererhverv ,somangivetibilag1,harikkeændret
sigbetydeligt gennemdesidstetiår.Antalletafarbejdsløse anslåstilca.
90000svarendetilca.5$afdensamledearbejdsstyrke .Dettetalerimidler^
tidforlavtiforholdtildenfaktiskearbejdsløshed ,ikkeblotfordietstort
antalarbejdsløse ikkeregistreres afarbejdsministeriet ,menogsåfordider
menesatværeenbetydelig underbeskæftigelse indenforlandbruget .

-8-
4.Denseneste økonomiske udvikling
4.1.Indledning
SidenSyrienblevuafhængigt i1946,erdersketflereændringeristyre­
formen,somistigende gradmedførteetmagtskifte fragodsejere ,købmænd
ogfabrikanter tilofficerer ,teknikere ogembedsmænd ".Denneudvikling
blevefterfulgt afenændringiøkonomien fraet"laissez-faire ,,-system
tilenstatsejet ogstatsdirigeret økonomi.
Baath-socialistpartiet komtilmagteni1963ogharsidenværetårsagti},
enrimeligstabilitet iSyrien;dennestabilitet erblevetyderligere
styrketsidenbegyndelsen af1971igeneralAssadblevvalgttilpræsi­
dent.Sidenerderforegået engradvis menmærkbarudvikling henimoden
mereåbenrammeøkonomi,ihvilkendenprivatesektorspillerenstørre
rolle.
Landets økonomiharsiden1963væretdirigeret indenforrammerneafen
nationalplan.Denfjerdeplan1977/80erforøjeblikket vedatblive
gennemført .Underdeførstetoplanerhardefaktiske økonomiske resul­
taternormaltikkesvarettildeplanlagte mål,hovedsagelig pågrundaf
mangelpåfremmedvaluta,dårligforberedelse afprojekter ogenrækkepo­
litiskeomvæltninger ,somialvorlig gradharhæmmetdenøkonomiske udvik-r
ling.
Påtrodsafdettehardenøkonomiske vækstpålangsigtdogliggetlangt
overbefolkningstilvæksten .Somanførtitabel1,voksede BNPiperioden
1963-1976medgennemsnitligt 7»3$omåret"^medetmaksimumpå19%i1974
ogetminimumpå2,8%i1966.DestoreårligeudsvingiBNPharstortset
væretforårsaget afændringeridenårligelandbrugsproduktion pågrundaf
ændringer ivejrforholdene .Landetsøkonomiske vækstmedførte enstigning
iindtægten pr.indbygger udtrykti19o3~priser fra800S£i1963"til
1400S£i1975»hvilketsvarertilenårligindtægtsstigning pr.indbyg­
gerpå4»8/0.Indtægten pr.indbyggeri1976udtiylcfciløbendepriservar
2630S£,hvilketsvarertil670US&.
l)Allevækstrater henvisertilsamledebeløbudtryktifastepriser,med­
mindreandeterangivet.

Tabel1sSEKTORVIS SAtøKSNSÆTNING AFBI1P
(mioS£i1963-priser )
1963Struktur {%)Vaakstra-1
4-AMfit
1970 1971 1972 1973 1974 1975 19761963 1976■ocr\yopr*år)
1963/76
Landbrug
Industri"'"^1196 115311871525 11071535 1069 181830,1 18.2
631 1109 12041326 14111793 1870 202815,8 20.39,4
Elggen 119 159 205 204 .200 239 355 5603,1 5,712.8
Transport ogkommunika­
tionsmidlerI
!328 623 797 651 950 880 1114 8038,3 8,17,1
Handel 758 998 1040 !1150 1100 1320 1668 1929 -19,0 19,37,4
IFinansiering ogforsikring 81 120 131I156161 187 ■47 522,0 0,5-3,3
IRegeringen 360 704 815 918 1108 1321 1459 11929,0 11,9
Andretienster 507 750 807 857 901 981 1048 159012.7 16,0 9,!
Samlet BNP 3_2§o 56l661866J87 6_93§82562_230 2_278 1OOjO100^0 |ï 11
Årligeændringeri
BNP(%) 10,1 9,7 2,219,0 11,8 8,1
Kilde:Central "bureauofstatistics
l)Herunderfabrikation ,olieminedrift ogoffentlige værker.

-10-
Iperiodenfordentredjefemårsplan forudvikling (1971/75),vardenøko­
nomiskevækstrateigennemsnit 10,5$omS-ret.Dennerateliggeretgodt
stykkeoverdeniplanenfastsatte ratepå8,2$omåret.Defaktiskere­
sultateroversteglangtdeiplanenfastlagte mål,hovedsagelig takket
varedenhurtigeøkonomiske ekspansion i1974og1975?hvorøkonomien hui^»
tigtblev "bragtpåfodeigeneftervirkningerne afoktoberkrigen gennemen
tidobbelt stigningidenfinansielle bistandfraandrearabiske lande.
Denøkonomiske vækstvarstadigover8$omåreti1976,selvomdetteer
ennedgangiforholdtildetoforegående år.Denkraftige nedgangiden
bistand,Syrienmodtog(nedgangpå30$iforholdtildetforegående år)i
forbindelse meddenhurtigestigningideoffentlige udgifter ogimporten ,
medførteenforøgelseafdenindenlandske statsgæld (20$afBNP),ogunder­
skuddetpåbetalingsbalancens løbendeposternåedeoppånæsten3milliarder
S£,svarendetilmereend70$afde.samledeeksportindtægter .
4.2.Udviklingen indenforøkonomiens vigti~ste sektorer
Somanførtitabel1ha.rderilandbruget væretenlangsigtet vækstpå3,3$
omåret.Dettevarbetydeligt mindreenddenøkonomiske vækstsomhelhedog
dennesektorsandelafBNPfaldtsåledesfra30$i1963til18$i1976.På
grundafenrækkegodehøstårogetudvidetkunstvandingsområde harresule
taterneindenforlandbrugssektoren dogidesenereårværetbedreendven-r
tet,ogsomvistitabel2hardenfaktiskevækstrate (7,7$ocaåret]),iden
periodeplanendække2}liggetetgodtstykkeoverdeniplanenfastsatte rate
på5»2$omåret.
Iindustrien hardenlangsigtede vækstderimodliggetetgodtstykkeover
væksteniBNP,hvilketharmedført enbetydelig stigningidensandelaf
BNPfra16$i1963til20$i1976.Tiltrodsforatstørstedelen afinve­
steringerne gennemdentredjefemårsplan erforetaget indenfordennesek­
tor,harudviklingen dogidesenereår,somanførtitabel2,væretunder
forventning ,hovedsagelig pågrundafvanskeligheder vedgennemførelsen af
storeprojekter ogforstyrrelser somfølgeaf1973-krigen .
Ligesomindustrien erbyggesektoren voksethurtigere endBNP.Dennetendens
erblevetyderligere styrketidesenereårpågrundafliberaliseringsforan -
staltningerne indenfordenprivatesektorogpågrundafdentilrådighed
værendekapital,somisærertilvejebragt afsyriskearbejdere iudlandet .

-11-
Tabel2;Sammenligning mellemdenplanlagte ogdenfaktipke økonomiskevækstrate gennemden3.femårsplan forudviklingen (1971/76)
–– 111 1–7™
Planlagt Paletisk
{%pr.år)(c/opr.år)(l)
Landbrug 5,2 7»7
Industri 15,8 1J.,2
Byggeri 11,5 17»4
Transport oghandel 9»8 12,3
Udenrigshandel '3»4 10.8
Finansiering 4,1 17,1
Regeringen 4,5 15,7
Andretjenester 10,5 6,9
Bruttonationalprodukt " 8,2 10.5
Kilde:Stateplanning Commission
(l)Bruttonationalprodukt ifaste1963-priser

-12-
Forøgelsen iantalletafstatsansatte ogstigningerne itjenestemai –
deneslønninger afspejles idenhurtigvcakstistatenstjenester ,
somharværetmegetstørreenddenøkonomiske vækst;densandelaf
værditilvæksten erstegetfra9#i1963 "til12°/oi1976.
4.3.Udviklingen ihovedkomponent erneidenendelig cfterspgr /rsol
4.3.1.Forbrug
Iperioden 1968/76hardetoffentlige ogprivateforbruggennemsnit **
ligtvidgjortnæsten90#afBNP.Somanførtitabel3»viserdenlang*
sigtedetendens ,atderitidensløbersketenstigningidendel
aflandetsressourcer ,somanvendestilforbrug.Detteskyldeshoved-r
sageligdenhurtigeforøgelse afdeoffentlige udgifter ;disseer
stegetmed15>0#årligtmellem1970oS1976,hvilketerbetydeligt mere
endvæksteniBNP.
4.3.2.Udgifterne tilkapitaldannelse 0°;finansieringen afdisse
Bruttokapitaldannelsen iSyrieneriperioden mellem1970og1976vok-»
setmed23,2#,hvilketermereenddetdobbelteafvæksteniHTP-.Den
hurtigeforøgelse iinvesteringerne afspejles ogsåidenindenlandske
kapitaldannelses andeliværditilvæksten ;denneandelstegfra14#i
1970til28#i1976.
Somanførtitabel4>visersammenligningen mellemdeplanlagte og
defaktiskeinvesteringer ,atdemål,dererfastlagtidentredjo
planforudvikling (1971/75)»ernået.Opdelingafinvesteringerne på
sektorer angiver ,hvilkenvægtderiplanenlæggespåudviklingen i
industrisektoren samtEufrat–projektetsbetydning forlandetssamlede
økonomiske udvikling .
Dendelafinvesteringerne ,somfinansieres gennemnational opsparing ,
ersiden1974faldetkraftigt.Indtil1973blevigennemsnit ca.75#
afdeindenlandske bruttoinvesteringer finansieret vednational op~
sparing,somudgjordelidtover10#afMP.Idesidsteparårer
gennemsnitligt kun18#afdesamledeinvesteringsudgifter blevetfir»
nansieret gennemnationalopsparing ,somkunharudgjort5#&f3v?;
restenblevfinansieret vedarabiske midler.

Tabel3:BNPangivetefterodgjftskategorJ
(llioS£i1963-prlser )
1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976Struktur
1970|I1976Vækst
{Xpr.år)
Forbrug ;«
5010 5545 5996 6207 8135 8643 9462 89 95VK2I
iPrivât (3919)(4323)(4569)(4527)(5916)(6314)(6936) (70) (69)10.0I
IOffentligt (1091)(1222)(1427)(1680)(2219)(2329)(2526) 19) (26) 15.0
I■-Bruttolnvesteringer _ 788 932 1012 970 1249 2133 2768 14 28 23-2I
IPrivate (237) (304) (412) (400) (302) (791) (662) (4) (06) 18.7
IOffentlige (551) (628) (600) (570) (947)(1342)(2106) (10) (21) 25-0
iUdlandssektoren netto -182 -291 -222 -239-1129 -1546-2252 -3 -2352-0I
BNP 5616 6186 6786 6938 8255 9230 9973.100.0 100.0 10.05
Kilde:CentralBureauofStatistics

Tabel4 Sammenligning mel1emdoplanlagte ogdefaktiskeinvesteringer under3.
udviklingsplan (1971/75)
(Millionersyriskepund)-
Sektor PIanlagte
investeringer (x)Faktiske
investeringer (xx)
Eufrat-projekt
Landbrug -r
Industri,minedrift,energi
Transport ogkommunikationsmidler
Offentlige værker,arbejder ogtjenester
Handel
?
IALT1593
648
2187
783
1112
125
6448.1255
631
4136
1177
1599
121
891914.1
7.1
46.3
13.2
17.9
1.4
100.0
(x)1970-p"1ser
(xx)L0bendepriser
Kilde:StatePlanningCommission

-15-
4.3.3.Deoffentlige udgifter o,?statsfinanserne
Statensindtægtererstegetmed29$årligtmellem1970°S1976og
udgjorde vedslutningen afperiodennæsten30$afMP.
Somvistitabel5erstatensvigtigste indtægtskilde overforsierne
tilbudgettet fradaoffentlige virksomheder .Disseoverførsler steg
tildetfirdobbelte mellem1973og1976hovedsagelig pågrundafdet
statsejede olieselskabs voksende overskud.Dennæstvigtigste indtægts­
kildeerdirekteogindirekte skatter.Indtægterne fraskatterer,
somendelafstatenssamledeindtægter ,faldetfra46$i1970til32$
i1975«Eentredjeindtægtskilde forstatenerandreindtægter endskat­
ter,hvorafdenstørsteerdetransitafgifter forolie,somIraqog
Saudiarabien betalertilSyrien.Somfølgeafuenighed omtransitaf-
gifterne erdenneindtægtblevetkraftigt reduceret ,hvorvedSyrien
harmistetenbetydelig delafsinindtjening affremmedvaluta.
Indtil1975stegdeløbendeudgifteritaktmedindtægterne ogudgjorde
konstant 80$afstatenssamledemidler.I1976og1977sketederenvold­
somstigningidendelafindtægterne ,somanvendestildækningafde
løbendeudgifter ,såledesatdervarunder1$tilbageafindtægterne til
investeringsudgifter .Denstørsteudgiftspost erforsvaret ,somharop­
sugetenstigende andelafstatensindtægter ,ogtilhvilketderanven­
des60$afdesamledeløbendeudgifterellernæsten16$af33KP.Den
forholdsmæssige andelafdeløbendeudgiftertiluddannelse ,almindelig
administration ogsocialeydelserersomhelheddalet,mensdebevil­
lingertil"Ministry ofSupply",somerafsattilprisstabiliserings –
formål,erstegetbetydeligt .
Investeringsudgifterne iperiodenfra1970til1976erstegettildet
syvdobbelte fra743.millioner syriskepundtil5212millioner syriske
pund,hvilketudgørhenholdsvis 36$og46$afstatenssamledeudgifter.
Kapitaludgifterne erifølgedealmindelige retningslinjer forudviklings­
planen1971/75blevetnæstenligeligtfordeltmellemdetrestørstesek­
torer:landbrug ogkunstvanding ;industri ,minedrift ogenergi;trans­
portogoffentlige værker.
Denfortsatte stigningibådedeståendeudgifter ogudgifterne tilud-
viklingsformål harmedførtentilsvarende stigningistatsunderskuddet.
Somvistitabel5»9rdettestegetfra9$i1970til20$i1976
ogudgørnæsten70$afstatensindtægter.Statensunderskud blevind­
til1972finansieret gennemindenlandsk låntagning frabanksektoren .

I
»
z
Tabel5:Statsbudgettet ,
i (
(MillionerS£)
I
i1970 1971 1972 1973 1974 1975 19761977
budgettet
Statensindtægter1451 1686 1940 2676 4293 6599 6785 6666
heraf:Indtægterfraskatter
Andreindtægterendskatter
Overførslerfraoffentligevirksomhedei(671)
(309)
(471)(719)
(409)
(558)(935)
(349)
(616)(1075)
(622)
(979)(1500)
(539)
(2254)(2347)
(459)
(3793).(2578)
(133)
(3680){3051)
(103)
(3297)
Løbendeudgifter1286 1470 1735 2242 3204 5161 6029 6644
neraf:forsvaret764) (894) (793) (1485)(2023)(3280)(3634)(4136)
Statensopsparing-165
Udgiftertiludviklingsfornål743 850 936 1093 2393 4502 5212;10403
Statenssamledeudgifter.^2029 2320 2671 3340 5597 9663 11241 17047
Samletunderskud s -578 -634 -731 -664-1304-3064
t-4456-10381
Finansiering afunderskuddet573 634 731 664 1304 .3064 4456 10331
Udenlandsklåntagning
Indenlandsklåntagning
Bistandsoverførsler tilbudgettet(98)
(481)(82)
(341)(65)
(503)(73)
(-733)
(1324)(503)
(801)(2402)
(-448)
(1110)(3445)
foreliggerikke
foreliggerikkeforeliggeril
foreliggeril
foreliggeril
t
t
i
i
i
i
»
♦
>»

-17-
dereftersattestoreoverførsler afmidlerfraandrearabiske lande
ikkeblotstatenistandtilatdækkedetstigende underskud ,men
Éfjordadatogsåmuligtfordenoffentlige sektoratnedbringe sin
samledegældtillandetsbanker(jf.tabel5)*
Dengunstigesituationi1973,74og75synesdogatværeophørt,
fordistatensudenlandske låntagning (jf.tabel5)s"te£>stærkti197&
pågrundafovennævnte faldidenarabiskebistand.Desudenerdet
samledeunderskud påstatsbudgettet for1977næsten2,5gangesåstort
somi1976,ogmedmindre derskertilsvarende overførsler afarabiske
midlertilbudgettet ,måstatensunderskud dækkesvedlåntagning af
hidtiltikendtomfang.
4«4»Pen/reogbankvæsen
Banksystemet iSyrienblevnationaliseret itresserne .SidenharRådet
forpenge–ogkreditforhold (CouncilonMoneyandCredit)isamrådmed
etøkonomiske udvalgmedøkonoministeren somformandafgjort ,hvilken
pengepolitik ,derskalføres.Deretningslinjer ,somfastlægges af
udvalget ogrådet,gennemføres afdensyriskecentralbank fradenene
dagtildenanden.Depengepolitiske myndigheder harvedgennemførel­
senafkreditpolitikken næstenfuldtudanvendtdirektekontrol,navn­
liglånelofter .Idenseneretiderlånelofterne dogblevetanvendt
merefleksibelt ,oganmodninger omlånerblevetimødekommet ,forudsat
atlåneneblevanvendttilfinansiering afvisseproduktionsfremmende
projekter .Porøjeblikket variererdiskontosatsen fra5%påforret-
ningsbankernes papirertil2,5$forsærligelån.Udlånsrenten varie­
rerfra4til9$,menssatserneforindlånpåopsigelse ogopsparings­
kontivariererfra4"til5>75$»
Banksystemet bestårforøjeblikketaf5banker"^.Dadealleyderfor–
retningskreditter oglåntiludvikling ,synesdeatværespecialiseret
efterdensektor,tilhvilkendeyderlån,ogikkeefterdenforaifor
lån,deyder.Selvomdissebankerslånerstegetbetydeligt ,harstør­
stedelenaflångivningen dogindtilfornyligbeståetafkortfristede
lån,mensdenlangfristede långivning (mereend5år)harværetube­
tydelig.Ifølgedesenesteoplysninger erderdogentendenstil,at
bankernes kreditgivning bliverlængereenddettidligere vartilfældet .
l)Commercial BankofSyria;Agriculture Cooperative Bank,Industrial
Bank,RealEstateBank,PopularCreditBank.

Tabel6:CENTRALBANKENS ST
(Millioner S£)
1970 1971 1972 1973Γ1975 1975
PASSIVER
ISeddelrangdeogindlånpåanfordring 2341 2502 3151 3797 5540 6958 8599
IHalvlikvidemidler(indlånpåtidosv.) 180 213 277 317 457 619 806
IALT 2521 2715 3428 4114 5997 7573 9405
AKTIVER
IUdenlandskeaktiver -103 -161 -137 1037 1628 1918 14
Fordringerpåstaten 1818 2130 2588 1855 2443 2000 4533
Fordringer pâvirksomh Fordringer påvirksomheder oghusholdninger 1523 1650 2006 2475 3761 5553 7932
Andreposter ? -712 04-9 -1029-1253 -1840 -1858 -3129
IALT 2521'.2715 3428 4114 5997-"r■
7578 9405
Kilde:CentralBankofSyria

-19-
Indtil1972voksedepengeforsyningen medensatspåoverVyjomoden
gennemsnitlig vækstrateiBNPpåea.12$omåretiløbendepriser.
Somvistitabel6,blevkreditudvidelsen hovedsagelig skabtgennem
stigendekasseunderskud ,somblevfinansieret vedlåntagning frade
indenlandske banker.
Mellem1972og1976fordobledes vadestenipengeforsyningen hovedsagelig
pågrundafenpludselig stigningikreditgivningen tilvirksomhederne
oghusholdningerne «I1976sketederivalutasituationen enbetydelig
ændring(jf.tabel6),somvarkarakteriseret afetpludseligt faldi
bankernes beholdning affremmedvaluta,ogenfordobling istatens
gældsætning,somsiden1972havdeviststigendetendens.Forværringen
idealmindelige pengeforhold indtraf,fordidenallerede nævntereduk­
tionibistanden fraandrearabiske landeikkeblevfulgtopaftil­
svarende nedskæringer istatensudgifter.
4.5*Priserne
»
PriserneiSyrienkontrolleres afstaten.Idenuværende bestemmelser
fastsættes priserne påproduktionen idenoffentlige sektorogpriser­
nepånæsten10grundlæggende varer,afhvilkeforbruget erstort,og
tilhvilkederofteydespristilskud .Enyderligere procedure forpris­
kontrol ,somblevgennemført fornylig,indebærer fastsættelse afen
bruttoavance udovermarkedspriserne ,samtuddeling afrationer ,der
erlidtlavereenddetgennemsnitlige forbrugafdissevarerpr.ind­
bygger.
Denuværende prisindekser harkunbegrænset betydning .Idisseunder­
vurderesprisinflationen ,fordiderikketageshensyntildehyppige
pristilskud .
Somvistitabel7>harpriserneifølgedenuværende indekser væretfor­
holdsviskonstante mellem1962og1972idetdestegmednæsten3$i
gennemsnit omåret.Idenseneretiderpriserne dogstegetendnuhur­
tigere,hovedsagelig pågrundafdenstørreøkonomiske likviditet .Der
kometyderligere presfraforsyningssiden vedstigninger iimportom-
kostningerne iforbindelse meddenverdensomspændende inflation .

20-
Tabel7
Engrosprismdekset
(procentvis ændring)
1970 7
1971 10
1972 -5
1973 32
1974 14
1975 7
1976 12
Kilde;Central bureauofStatistics
4.6.Betalin^sbalancen
Somdetfremgåraftabel8erSyriensbetalingsbalance prægetafet.vok­
sendehandelsunderskud ,somerstegetfra643millioner syriskepundi
1970?svarendetil"10$afMP,til4685millioner syriskepund(l,2
milliarder U3S)i197^,svarendetil21$afMP.
Idesenereårhareksporten kundækketgennemsnitligt 55$ sam­
ledeimporttiltrodsforatSyriensbytteforhold erforbedret somfølge
afdestigendepriserpåråolieogphosphat .Somanførtibilag2,har
denyligeudsvingivarepriserne ændretdenstrukturelle sammensætning
afSyrienshandel,ogfra1974barråolieværetSyriensvigtigste eksport-
vare,idetdenhartegnetsigformereend70$afdensamledeeksport.
Importens strukturharværetmerekonstant ,jf.bilag3.Idesenereår
harforbrugsvarer udgjortnæsten25$afdensamledeimport,mellemvarer
ogkapitalgoder tegnedesigforhenholdsvis 55$°S19$»^erer*"or
ligsketenbetydelig udskiftning iSyrienshandelspartnere .Indtil1972
vardesocialistiske landeSyriensvigtigste handelspartnere ;i1974
måtteøstblokken overlade dennestillingtilVesteuropa ,somleverede
næstenhalvdelen afSyriensimportogaftogentilsvarende delaflandets
eksport.

21
...Tabel8-BETALINGSBALANCEN
Τ
(millionersyriskepund)
■" ii'Ii '"■I"–
1973 1974 1975 1976.
1.'Varerogtjenester
Udførsel(fob)
Indførsel(cif)
Handelsbalance
Transitafgifter forolie
Skibsfartogtransport .
Rejserogturisme_ j
Indtagterafinvesteringer
Staten
Andre
Tjenesteydelser ,netto
J•1339
-2341
-1002
♦563.2 !
♦2·β I
♦52.1
♦12.8
♦54.6
♦60.4
♦746.1I'
2914
-4176
-1262
♦479.2
♦13.7
»363.1
♦99.8
♦18.9
-81.2
+167.33441
-5697
-2256
♦505.1
-34.9 i
-296.5
♦50.3.
-57.3
-178.1
-11.44141
-8826
-4685
♦117.8
-19.7
-186.8
-28.5
-13-2
♦47.2
-83.2
/*
Ensidigeoverførslerr ♦1530.4 •«•1714.4• j
2611.4 ♦1VÎ5..3
•Beta.!in£sbalancensløbendeposter ♦1274.5 ♦619.7 ♦344.0 -3002.4
2.•Kapitalkonto *'
Privat._
O-ffentlig»95
-99
♦194♦227
♦62
♦165-35
*68
-1031048
*260
♦768
3.■Fejlogudeladelser '-185 -409
♦37950
4.Samletoverskudellerunderskud(-) ♦1039i •
♦846.7i -1954.4
Kilde:Syrienscentralbank ogVerdensbanken.

-22
Indtil1972blevhandelsunderskuddet kundelvisudlignet vedusynlig
indførsel ,hvilketmedførte ,atlandetnormaltmistedereserverbort-
eetfraenrækkeår,hvorstorekapitaltilstrømninger gavbalancei
statsregnskabet .Mellem1972og1975ændredes situationen ogdevoksen­
dehandelsunderskud blevmereendudlignet vedenpludselig stigningi
deensidigeoverførsler fra200millioner syriske pundi1972til
2600millioner syriskepundi1975«I1976varderdogforførstegang
siden1971etunderskud på3milliarder syriskepund(0,8milliarder
USS)påbetalingsbalancens løbendepostersomfølgeafenfordobling
afhandelsunderskuddet iforbindelse medenkraftignedgangideensi­
digeoverførsler ogetfaldiindtægterne fraolietransit .
Indtil1975harSyrienpågrundafdestigende overskud påbetalings­
balancens løbendeposteriforbindelse mednettotilførslerne afkapital
i1972og1974kunnetopbyggeenbetydelig mængdefremmedvaluta.Brutto-*
reserverne affremmedvalutastegfraetbeløbsvarendetilUS$135
millioner vedudgangenaf1972tilUSS700millioner vedudgangen af
1975,hvilketvillekunnedække8månedersindførsel ,I197&blevendel
afbeholdningen affremmedvalutaimidlertid anvendttildækningafunder­
skuddetpåbetalingsbalancens løbendeposterogislutningen afsamme
årfaldtbruttoreserverne afguldogfremmedvalutatil430millioner
US$.
4«7«Udlandsgælden
Deforeliggende oplysninger omstørrelsen ogartenafSyriensudlands­
gælderikkeudtømmende ogofteikkeheltkonsekvente .Indtil1974var
udlandsgælden ,somvistitabel9»stadigpåomkring0,4milliarder
US$.Renterogafdragpågældendeblevholdtpåca.10$afdensamlede
eksportafvarerogtjensteydelser undtageni1974,hvorgældsafdrags-
graden(debtserviceratio)faldttil5$somfølgeafdenpludselige
stigningiolieindtægterne .Efter1974kandensamledegældkunanslås
indirekte på.grundlagafstørrelsen afdeårligeafdrag.Hvisderblev
udarbejdet etomtrentligt overslag ,villedetderaffremgåat»tetens
/udlandsgæld ,i.197°varnasten1milliard US$oggældsafdragsgraden
(debtserviceratio)ca.10$.Disseindikatorer angiverdogikkefuldt
udlandetsgældsætning ,ikkeblotfordioplysningerne itabel9ikke
.omfatter "kortfristede lån,menhovedsagelig fordideikkeomfatter ,aiil
tærgældentiludlandet ,sommenesatværebetydelig .

Tabel9:STATUTS UDLA!-n>S0;3LD
(millioner U3S)
STATSGÆLD
(«)
1AFDRAG
2)SXSPORT AFVAIGRGOTJ3LT3STKR
(3)G£LDSAFDRAGS3RAD
(DZBTS3RVICÏ !RATIO)
(2/3)
1971
1972
1973
1974
1975
1976325
369
317
453
foreligger ikke
foreligger ikke36
39
42
46
71
103.337
410..
504
393
357
101410,6
9,5
12.0
5.1
8.2
10.1
KildesBJF:SyrianArabRepublic ,Recenteconomicdevélo'oment . ro
x)Herunderlån,derikkeertilbagebetalt .

-24-
5.Undersøgelse afstrukturen iøkonomiens vigtigste sektorer
5.1.Landbrug
Vaerditilvœkst
BeskœftigelBe
Vakst
Tildelte investeringer
(herunderEufrat-projektet )18%afBNP
50%afdensamledearbejdsstyrke
3,3%årligt(1963/76)
21$afdennationale brutto–
kapitaldannelse
Landbruget harstørrebetydning forSyriens økonomiendovennævnte tal
angiver,ikkeblotfordienstordelaffabriksindustrien erafhængig
afråmaterialer fralandbruget -bomuldsspinderi ,fødevarefremstilling
samtlandetseksportindtægter tildelsafhænger aflandbrugsproduktionens
størrelse .Desudenharudsvingilandbrugsproduktionen somfølgeaf.u-
stabilevejrforhold overordentlig storindvirkning pålandetssamlede
økonomiske aktivitet }dettemedførerbetragtelige udsvingideninden­
landskeefterspørgsel ogibeholdningen affremmedvaluta,hvilket hæmmer
denøkonomiske vækst.
Detsamledeopdyrkelige arealanslåstil8,7millioner ha(46$af
landetsaamledeareal),mensrestenergoldebjerge,ørkenoggræs­
gange,somkuneregnedefornomader.Tabel10viserjordensanvendelse .ogtekstil/læderindustri -menogsåfordidistribution ogservicefag
Tabel10
Anvendelse afdenopdyrkede jord
(1000ha)
1966-1970 1971-1975 Indeks
Kunstvandet
BrakjordIkkekunstvandet 2593
480
28992746
563
2568106
117
89
Ialt 5972 5877 98
a)66-70-100.

t
-25-
Tabel11angiverlandbrugsproduktionen fordeltpådevigtigste af­
grøder.Somdetfremgår,erproduktionen afhvede,frugt,grønsager og
fjerkræsteget,mensproduktionen afbyg,bomuld,sukkerroer ogmælk
entenharværetkonstant ellererfaldet.
Tabel11
Landbrugsproduktionen fordelt på.devigtigste afgrøder
(1000tons)
1966-1970 1971-1975 Indeks
Hvede 767 1286 168
Byg 433 465 107
Bomuld •373 406 109
Sukkerroer 185,192 104
Grønsager 937. 1583 169
Frugt 80 6.28 131
Mælk 529 472 89
Æg(mio) 275 411 149
a)66-70-100.
Landbrugsprodukt ionenermegetafhængig afnedbørsfordelingen ilandet.
Nedbøren erstørstiSyriensnordlige ogvestlige egneogformindskes ,
efterhånden sommanbevægersigmodsydogøst.Nedbørsforholdene va*-
riererfraområdermedmiddelstor nedbør(500/800mmregnomåret),hvor
bomuld,hvede,sukkerroer ,olivenogtomaterdyrkesividtomfang,til
nedbørsfattige områdermedenringeoguberegnelig nedbørsmængde (lOO/
200mmomåret),hvordyrkningafbygudenkunstvanding kunermuligi
gunstigeår.Enstordelafudsvingene ikornproduktionen fradetene
årtildetandetafhængeraf,omafgrøden kantrivesidetteområde.

-26-
PåtrodsafdetteerSyriendogstortsetselvforsynende medkorn,
ogigunstigeårharlandetetoverskudafhvedeogbyg(200000tons
årligt),somkaneksporteres .Mendetteerikkesketsåofteidesenere
årsomi"begyndelsen aftresserne ,hovedsagelig pågrundaf"befolknings­
tilvæksten ogdenskadelige virkning ,somjordreformerne synesathave
haftpålandbrugs produktionen.
Inormaleårerderdogtiltrodsforlandetsunderskud affrugt,
grønsager ,kødoganimalske produkter ,etoverskud påhandelsbalancen
forsåvidtangårlandbrugssektoren ,hovedsagelig pågrundafdenvær­
difuldeeksportafbomuld.
Detsamledekunstvandede områdeudgørnæsten555000ha,hvoraf150000
hakunstvandes gennemdestørreoffentlige kunstvandingspro jekter,
restenbestårafsmåprivatejede anlæg,somerudsatforbetydelige
årligeudsving somfølgeafændringer ivandforsyningen .Selvomderer
sketenforøgelse afdetkunstvandede områdeigennemdetsidsteårti,
ogdenneforøgelse skullefortsætte medgennemførelsen afprojektet for
kunstvanding vedEufrat(dæmningens kunstvandingspot entielskulleisidste
instansblive640000ha,mendettevilsandsynligvis ikkeskeidette
århundrede ),tegnerdetnedbørsafhængige landbrugsigstadigfor70$af
densamledelandbrugsproduktion .Eftersom vejrforholdene erafstorbe­
tydningfordetnedisørsafhængige landbrug,vildetstadigtagemangeår
atstabilisere Syrienslandbrugsproduktion ,ogdettevilsandsynligvis
ikkekunnegennemføres ,førkunstvandingspro jekterneforEufratkommer
godtigang.Siden1973tdadæmningen blevfuldført ,erkun20000ha
blevetkunstvandet ogopdyrket sometforsøgsprojekt .Benlangsomme ud­
videlseafdetkunstvandede områdeviserprojektets kompleksitet ,som
ikkeblotindebærer ,atderforetages storeinvesteringer iinfrastruk­
tur(tilberedning afjorden,veje,boligbyggeri ,oplagring ,ogandre
faciliteter ),menogsåattusindvis aflandmændovertalestilatslå
signedidettefjerntliggende ogregnfattige område.Regeringens mål
medhensyntilkunstvanding af24O000ha,hvoraf135000haskalopdyr­
kesigennemdenæstefemårsynesderfortemmelig optimistisk .
Detbørdogpåpeges,atdenmoderatelangsigtede vækstrate ilandbrugs­
produktionen kundelvisafspejler densyriskelandbrugssektors potentiel .
Ugunstige vejrforhold i1970og1973samteftervirkningerne afdejord­
reformer ,derblevgennemført sidstitresserne ,harforhindret denfulde
udnyttelse afsektorens samledeproduktionspotentiel,deranslåsatvære
mereendtilstrækkeligt tilatskabeetbetydeligt overskudafføde-
vareafgrøder ,somkaneksporteres ,samtselvforsyning medanimalske pro­
dukter.

27-
5.2.Densekundære sektor
Tildelte investeringerMerværdi
Beskæftigelse
Vækst20%afBNP
12$afdensamledearbejdsstyrke
9,4$omåret(1963-1976 )
46$aflandetsbruttokapitaldannelse
5«2.1.Olieudvinding ogminedrift
Produktionen afråoliebegyndtei1968medialt1milliontons.Sidener
produktionen stegetgradvist ognåedei1976oppå10millioner tons.
Selvomdensyriskeråolieerafringekvalitet ,pågrundafdensstore
svovlindhold ,erderhidtilikkeopståetalvorlige vanskeligheder ved
markedsføringen afden,ogolieeksporten harsiden1974væretdenvig­
tigstekildetilindtjening affremmed'valuta,idetdenudgørmereend
lOfoafdensamledeeksport.FornyligændredeSyriensinholdning med.
hensyntiludenlandsk medvirken iolieefterforskningen ,somfrabegynd­
elsenvarforbeholdt "SyrianOilCompany"medenvisbistandfraSovjet.
2Kendskabet til.atSyrienhar75000kmjord,hvorderergodeudsig-
2terforolieefterforskning ,ogatkun500kmerudforsket hidtil,har
medført,atdesyriskemyndigheder haråbnetlandetforudenlandske virk­
somheder ,somsåledes sammenmedsyriskeinteresser skalforetage ud­
forskning som"jointventure".Regeringen udbødfornyligenhalvsnes
oliekoncessioner påkysteniinternational licitation .Selvomdeter
fortidligtatdragenogenkonklusioner ,erudsigterne gode,forsåvidt
somOPECsnartskalbehandle Syriensansøgning ommedlemsskab .
Detstørstesyriskeraffinaderi liggeriHoms.Ved JomKippur-krigen i
1973ødelagdesraffinaderianlæggeneistortomfang.Efteratdissevar
blevetrepareretibegyndelsen af1975,blevde.i1976udvidetyderligere
tilenkapacitet på5millioner tonsårligt.Endnuetraffinaderi meden
kapacitet på6millioner tonserunderopførelse vedBaniaspåden
syriskekyst.
Siden1972,daproduktionen begyndteiphosphatminen nærPalmyra,i
denoentraledelaflandet,harSyrieneksporteret envoksende mængde
fosforit(6C$P20CJ),nemlig 65O000tonsi1974ogca.900000tonsi
1975«Produktionen forventes atnå2millioner tonsibegyndelsen af1980.
Forudenolieogphosphat menesSyrienathavestoremængderkromjern-
sten,salt,mindst100millioner tonsudvindeligt jernmalm ogenbetydelig
mængdeuran,formentlig iforbindelse medSyriensphosphatle jer.

-28-
5*2.2 .Industri
Ialle defire syriske planer ,harderværet satset mest på,udviklingen
afindustrien .Etomfattende ogforskelligartet invest eringsprogram "bi­
drog tildens vækst ,hvilket klart afspejles idenhurtige stigning i
denne sektors andel afBNP (jf.tabel l).
Siden midten aftresserne ,dadevigtigste industriforetagender blev
nationaliseret ,eralle industriforetagender afbetydning blevet anbragt i
énaftrehovedgrupper (tekstilvarer ,fødevarer ,kemikalier ogmaskintek­
nik)henhørende under industriministeriet .Densamlede produktion for
såvidt angår ovennævnte industriforetagender ,udgør mere end65$afland­
etsindustriproduktion .Denprivate sektor ,somsynes atblomstre op
pågrund afdetnylige liberaliseringsprogram tilfordel fordetprivate
initiativ består hovedsagelig afsmåkunsthåndværks -ogfamiliefore -
tagender (foretagender medunder 10arbejdere tegner sigfor69$afpro­
duktionen ).
Strukturen iindustrisektoren (jf.tabel 12)viser klart betydningen af
deindustrier ,der erbaseret pålandbruget ,ogunderstreger forbindel­
serne mellem sektorens udvikling oglandbrugsproduktionens størrelse
ogart .Sektoren forfremstilling affødevarer ogtobak tegner sigfor
mere end30%afindustriproduktionen .Entredjelel afværditilvæksten
skabes afindustrivirksomheder ,derfremstiller garn ogtekstilvarer
vedforarbejdning afsyrisk fremstillet bomuld .Kemikalier ,cement ,glas
ogandre varer tegner sigfordenøvrige værditilvækst inden fordenne
sektor .
Tiltrods fordenhurtige vækst iproduktionen ,hardenne sektor været
præget afenrække problemer ,nemlig forstor centralisering ,utilfreds­
stillende samordning iplanlægningsprocessen efterfulgt afmangel påfag­
lært arbejdskraft ,hvilket ofte harværet årsa tildehyppige forsink­
elser igennemførelsen afdestore projekter inden fordenoffentlige
sektor ,afhvilke væksten iindustrien varmeget afhængig .Den store
militære oprustning havde stor indvirkning påvæksten idenne sektor ,
idet derhertil anvendtes knappe ressourcer ,hovedsagelig kapital og
faglært arbejdskraft .Krigsødelæggelserne blev normalt udbedret gennem
meget hurtigt reparationsarbejde ;menselv omdepåkort sigt bevirkede ,
atværditilvæksten blev holdt oppe ,havde destor indvirkning påogned­
satte betydeligt væksten iindustrien pålang sigt .Denusikre ogtil
tider fjendtlige holdning over forprivate initiativer ,somprægede re­
geringens politik indtil 1972 ,standsede "defleste afdenprivate sektors
nyeprojekter ogmedførte kapital -oghjerneflugt tiludlandet .

Tabel12
"PRODUKTIONEN IDEVIGTIGSTE INDUSTRIGRENE
I1971-1975
Formerforindustri Enhed 1975 Indeks8"'-
–Fødevareindustri
Konserves
Olivenolie
Vegetabilsk olie
Margarine
Kiks
Makaroni
Sukker
Chokolade
Alkoholholdige drikke
Tobak,tombakto.fi000
to;fi000
top00Q
jjoflQOQ
toip.000
ioifttiOQ
tpijiOOQj.
toi^OOCi
Mil.,meter
ton0009.8
33.2
22-2
•6.7
3.9
6.0
'117.1
,1.3
12.6
6.7172
150
85
■92
.170
111 ■
90
144
177
152
-Tekstilindustri
Garnafbomuld
Garnafuld
Garnafsilke
Stofafuld
Tekstilvarer af
silkeogbomuld
Tæpperafuld
Tæpperafsilke
Strømper
Underbeklædning
Egreneret bomuldton000
ton000
ton000
ton
ton000
M2000
M2000
dusin000
dusin000
ton00031.7
1.2
2.0
1536
36.7
287
531
1373
1274.
141.5135
67
80
128
126
184
135
163
137
90
-Kemiskindustri
Skoafgummi
Skoafplastik
Gødningsstoffer (azotiske)
Maling <
Sæbe
CementMil.par_
~Mil.par
•ton000"7
,ron000
Ton000
,xon0000.6
-3.1
86
4.1
!■28.9
99460
125
M «
124
124
109
–Maskinindustri
FlydendeluftarterGlasvarer
Køleskabe
Vaskemaskiner
TV-apparater
Batterier afvådelementerm000
•ton000
etstk.
etstk.
apparat ,
et'stk..■
52108
"17914
39065
81521170
167
279
111
319
355
a)1971-100

-30-
Liberalisering afdenprivatesektor,somstartedei1972,hartaget
fartlidtefterlidt,menharhidtilkunhaftmærkbarindvirkning på
byggesektoren .Detmenesdog,atvirksomhederne ervedatfåtillid,og
såsnartregeringen giverflereklareretningslinjer for,ihvilkein­
dustrier denønskerdenprivatesektorskalinvestere ,kandetventes,
atsyriskkapital ogknow-how vendertilbage.
5.2.3.Energi
Denenergikapacitet ,derertilrådighediSyrien,nåede4032MWi19771
ogudviklingen ienergiprodukt ionenkunneidetheletagetfølgemedden
indenlandske efterspørgsel efterelektricitet ,somvoksede medmereend
12$omåret.El-produktionen erbaseretpåvandkraft forsåvidtangår
næsten4Q&afdensamledetilrådighedvørendekapacitet ,mensdereste­
rende6ofoerbaseretpågas-ogoliefyrede anlæg.Sidenmidtenaftres­
serneerdennesektorblevetkraftigt reorganiseret ,hvilkethargjort
landetsnetensartet ;dettehavdehidtilværet'opdeltienrækkeisole­
redeenergisystemer .Mereend45$afdenenergi,derproduceres ,anvendes
iindustrisektoren .
5»3«Turisme
Tiltrodsforatderfindesenrækkeenestående turistattrakt ioneri
Syrien,harlandetikkeværetberørtafdetopsvingiturismen ,der
harfundetstedpåverdensplan gennemdetsidsteårti,ogdennesektor
erførstbegyndtatvoksefrabegyndelsen af1970'erne .Gennemtresserne
blevdetstadigvanskeligere atkommeindilandet,ogdetderaffølg­
endefaldiantalletafbesøgende samtvanskelighederne idenprivate
sektor,bremsede enhverinvestering iturisme.Siden1973erderimid­
lertidsketenholdningsændring iSyrienmedhensyntilturisme,hvis
udvikling mannuønskeratfremme,idetmandoghurtigtharindset,at
mangelen påpassendehotellerholderenlangrækkepotentielle gæster
borte.
Side1973,daantallet afturisteriSyrienvar450000,erdersketen
konstantstigning ,såledesattalleti1974var6l8000ogsidsteår
680000.Hotellerne harialt18000sengepladser ,mendeteristorud­
strækning nødvendigt atforetage engennemgribende modernisering .Mange­
lenpåhotelværelser eridenseneretidblevetmereakutpågrundaf
delibanesiske flygtninge ,somertilbøjelige tilatlejedefåhotel­
værelserilangtid.

31-
5»4«Transport ogkomnrunikat ionsmidl er
Vœrdit ilvœkst
Beskœftigelse
Vœkst:8$afBNP
:4$afdensamlede arbejdsstyrke
t7,1^omåret
Tildelte investeringer :13»2>aflandets bruttokapitaldannelse .
Transportsektoren iSyrien spiller ensærlig fremtrædende rolle forlandets
udvikling somhelhed ,ikke blot fordi pipelines tiltransit afolie giver
betydelige indtægter ,menogså fordi landets vej–ogjernbanenet omhyggeligt
måintegreres ietstørre internationalt transportnet pågrund aflandets
geografiske beliggenhed ogdets begrænsede kystlinje .Dette ernavnlig tilfæl­
det ilandets sydlige del ,somikke blot ligger inden forBeirut havns hin-
terland ,menhvorigennem derogså foregår enbetydelig transittrafik fra
Jordan ogIraq tilBeirut .
Transport adlandevej erdenvigtigste transportmåde iSyrien ,idet næsten
95%a-flandets samlede trafik udtrykt itons eller passagerer /kmforegår på
denne måde .Syriens vejnet omfatter ca.14000km,hvoraf næsten 10000km
erasfalterede hovedveje .Detsamlede antal køretøjer erigennemsnit steget
med4%oraåret ognåede i1974 °Ppånæsten 65000stk.
De .syriske jernbaner består aftonetmedforskellige sporvidder ogensam­
letlængde påover 1300km.Nettet meddenlillé sporvidde (307km)forbin­
derBeirut medAmman viaDamaskus .Nettet medstandard sporvidden strækker
sigover næsten 1000kmfraLattakias havn tildentyrkiske grænse via
Aleppo .Nettet ervedatblive betydeligt udvidet medhenblik påenforbedring
afforbindelsen mellem landets østlige deloghavnene iLattakia ogTartous .
Syriens vigtigste havne forstykgods erLattakia medenårlig trafik på1,3
millioner tons ogTartous medenårlig trafik på0,8millioner tons .Begge
havne ervinder udvidelse ,således atførstnævnte fårenårlig kapacitet på
3millioner tons ogsidstnævnte enkapacitet på2,5millioner tons.Banias er
enhavn fortankere medstor dybgang ogharenkapacitet pr.årpåmere end
20millioner tons irakisk olie ,derpumpes gennem detirakiske olieselskabs
pipeline ;denne gårigennem detsyriske område iøst–vestlig retning ,og
forsyner raffinaderiet iHoms medråolie .Enanden pipeline ,somkommer fra
densaudiarabiske grænse gårigennem landets sydlige delogender iSaxda i
Libanon .Forøjeblikket erdenirakiske pipeline midlertidigt udeafdrift
pågrund afuenighed mellem Syrien ogIraq omtransitafgifter .

-32-
Transport medflyeriSyriencentreret omkringdennyelufthavniDamaskus,
somblevfuldførti1969*Denkan"beflyvesafdestørstefly,dereridrift.
Trafikken påDamaskuserstegetmed7$omåretogernåetoppå0,5millioner
passagerer årligt.
6.Udsig-ter forfremtiden
Syrienerforøjeblikket vedatgennemføre sinfjerdeudviklingsplan forpe­
rioden1977 "til1980«Selvomplanenalleredeergodkendtafregeringen ,er
denendnuikketilgængelig ,idetdenidesidsteparmånederharværetudsat
forflereændringer bl.a.enkraftignedskæring idesamledeplanlagte udgif­
ter.Denplanlagte vækstiBNPidenneperiodeer12%omåret,hvilketer
betydeligt mereendiden3.plan,idetbeholdningen affremmedvalutai
1973,1974og1975varusædvanlig stor.Deterplanlagt ,atdenøkonomiske
vækstskalværestørstindenforindustri ,byggeriogtransport medvækstrater
på16$omåret,menslandbruget skalvoksemed8%omåret.Tabel13ogbilag
1viserdendetaljerede opdelingafdeplanlagte udgifterforhverøkonomisk
sektorogfordevigtigste projekter .
Desamledekapitaludgifter ,dererfastlagtfordenplanlagte periode,er
fornyligblevetreduceret fra80milliarder syriskepundtil54milliarder
syriskepund(14milliarder US$),iløbendeprisereller40milliarder sy­
riskepundi1975-Priser»Detantages,atmereend75$ cL®samledeplanlagte
investeringer skalfinansieres vedindenlandsk opsparing ,hvilketindebærer
enopsparingskvote påområdetpå28$,underforudsætning af,atdenplanlagte
vækstiBNP,bliverenrealitet.Selvomdenoprindelige opsparingskvote er
vanskelig atvurderepågrundafstatistiske uoverensstemmelser ,fremgårdet
afdeforeliggende oplysninger ,atdenindenlandske opsparingidesidste
parårharvarieretfra10til15$afBNP.Dettebetyder,atdenopsparings-
kvote,derernødvendig foratopfyldeplanensmålsætning ,ermegetstørre
enddentidligere ,somiforbindelse meddenoptimistiske antagelse forvæk­
steniBNPangiver,atgennemførelse afdetiplanenfastlagte investerings-
programkannødvendiggøre megetstørreudenlandske midlerendforudset.Ved
denantagelse ,atdetgennemrestriktiv regeringspolitik villeværemuligt
atøgeopsparingskvoten til20%,villebehoveneforudenlandske midlervære
næsten1,3milliarder US$omåret.Selvomdetervanskeligt atforudse,
omdennødvendige bistandvilbliveydet,kandetsiges,athvisbistanden
ikkeydes,villandetssituation udadtilforværres ogdennuværende gældsaf-
dragsgrad (debtserviceratio)på10$stigehurtigt.
Forudenalleovennævnte finansielle betragtninger synesplanenogsåatvære
altforoptimistisk udfraetfysisksunspunikt.Årsagenhertiler,atde
investeringer ,dererfastlagtiplanen,indebærer enhurtiggennemførelse
afenrækkeprojekter ,somikkeforøjeblikket synesatværetilstrækkelig
forberedte .

-33-
Selv omdetsynes vanskeligt atopfylde deiplanen fastlagte målsætninger ,
erenvis'optimisme dogberettiget .Selv omdetomfattende invest §£j,ngsprogram
inden forlandbrugssektoren uundgåeligt vil "blive udsat forforsinkelser og
forhindringer ,skulle detgøre landbruget mindre ogmindre afhængigt afned­
bør .Dette skulle forhindre deperiodiske underskud ilandets produktion af
brødkorn ,ogskulle forenstor delbidrage tilstabilisering aflandbruge­
nesproduktion ,somerafafgørende betydning fordenindustri ,dererba­
seret pålandbrug .
Derergode udsigter forenfortsat hurtig vækst iindustrisektoren ,navn­
lighvis dengenerelle udvikling henimod liberalisering afhandelen ,valu-
tabestemmelser ogprivat initiativ ,kanbringe denkapital –oghjerneflugt ,
derforegik imidten aftresserne ,tilbage tilSyrien .Dette erallerede
vedatskeibyggesektoren ,sonharværet udsat forenhurtig ekspansion sti­
muleret afenrække nyeprivate projekter ,somfinansieres vedudenlandsk
kapital .Medhensyn tilbomuld ogphosphater erderiSyrien ,ligesom iden
øvrige delafverden ,entendens henimod enbegrænsning afeksporten afufor­
arbejdede indenlandske råmaterialer .Foratopfylde denne målsætning vil
derblive tilvejebragt tilstrækkelig indenlandsk spinderikapacitet ,således
ataleksport afråbomuld vilophøre senest i1980 ,ogdenhastige udvik­
ling igødningsindustrien skulle forenstor delmindske eksporten afu­
forarbejdede phosphater .
Detforventes ,atproduktionen idennuværende letindustri (maskinindustri ,
papirvarer ,traktorer ,køleskabe ogsamling afTV-apparat er)vilstige hur­
tigt medoprettelsen af5frihandelszoner tætveddensyrisk/jordanske
grænse oginærheden afDamaskus ,Lattakia ,Tartous ogHorns .Syriens be­
liggenhed inærheden afmarkederne omkring Denpersiske Gold ,dentilrådig­
hedværende arbejdskraft samt detretstore hjemmemarked skulle også være
afbetydelig værdi forudviklingen afindustrien ,herunder fødevarefrem -
stilling .Desuden skulle detkroniske underskud afarbejdskraft iderige
lande omkring Denpersiske Golf give stor mulighed forbeskæftigelse til
syrere ogsåledes skabe enstadig tilstrømning affremmed valuta .Degode ud­
sigter fornyeoliefund ,udviklingen afphosphatlejerne ogmuligvis lejerne
afjernmalm skulle ifremtiden medvirke tilenbedring afhandelsbalancen ,
somsandsynligvis viludvise etbetydeligt underskud idenæste parår.

34-
Den"beherskede optimisme ,forhvilkenderergivetudtrykovenfor,fort­
sættelsen aftendensen henimodliberalisering afprivateinitiativer samt
foranstaltninger medhenblikpåenforbedret udarbejdelse oggennemførelse
afprojekter erdogbetingetafenhurtigogvarigafklaring afdenpoli­
tiskesituationiområdet.Dettevilikkeblotgøredetmuligtforregerin­
genatanvendebetydelige ressourcer (16%afBNP),somforøjeblikket bru­
gespåforsvaret ,tilproduktionsformål ;mendetvilleogsåbidragetil
genskabelse afenatmosfære aftillid,somernødvendig fordenfuldeud­
nyttelse aflandetsøkonomiske potentiel .

-35 *-
Bilas :A
Investeringsniveau ogudsigter forhver sektor igrove træk ifølge planen
for1977/1980
Tabel 13viser fordelingen afdeplanlagte investeringer pådeøkonomiske
sektorer ,således somdenerangivet iden4»plan .
2.1 .Landbrug
Stigningen iværditilvæksten (%omåret ) 8,0
Planlagte investeringer (milliarder syriske
pund ) 12,9
%afdesaralede udgifter ifølge planen 23,9
Investeringerne inden forlandbrugssektoren domineres afprogrammet forud­
vikling afEufrat –bækkenet ,hvortil derskal anvendes mere end8millioner
syriske pund .Eufrat –programmet omfatter enlang række projekter lige fra
inddæmning afland ,vandforsyning ,program forbebyggelse ,undervisning ,ud­
videlse osv .
η !
Foruden udviklingen afEufrat–' bækkenet erderafsat yderligere 2millioner
syriske pund tilkunstvanding ogudnyttelse afvandressourcer ,herunder dæm­
ninger ogforbedring afjorden iOront es–bækkenet ,iAlkhabir –bækkenet i
landets nordlige delogvedKhabur-f loden idennordøstlige delafSyrien .
Deøvrige 2,9millioner syriske pund erafsat tilenrække projekter forfor
bedring afafgrøder ogudvikling afkvægavl .Planen sigter modenforøgelse
afkornproduktionen medmere end 5°Sm°dselvforsyning medanimalske pro­
dukter somf.eks .kød ,mælk ogæg.Mens derikke erplanlagt nogen forøgelse
afbomuldsproduktionen (forudses atvære konstant 400000tons årligt ),skal
produktionen affrugt oggrønsager itidsrummet forplanen stige medmere
end70%,hovedsagelig medhenblik påselvforsyning meddevigtigste import -
varer til den voksende konservesindustri .
2.2 .Indus tri
Stigningen iværditilvæksten (%omåret ) 15,4
Planlagte investeringer (milliarder syriske pund ) H>3
%afdesamlede udgifter ifølge planen 20,8
Programmet forindustriudvikling ifølge planen omfatter følgende sektorer :

-36-
Tekstilvarer :Kemikalier ? 3nyegø&ningsanlæg medenkapacitet pa0,6millioner
tonshver,
2superphosphat fabrikker ,2glasfabrikker ,1anlragtil
papirfremstilling og1anlægtilfremstilling afdæk.
Tekstilvarer ? 8nyefabrikkertilspinding ogvævningafsyrisk
fremstillet bomuldogivissetilfældefremstilling af
færdigtstof.
Cement; 11nyeanlægtilforøgelse afdenindenlandske kapacitet
tilcementproduktion fra1,2millioner tonstil7mil­
lionertons.
Fødevarefremstilling *1bryggeri,flerefabrikkertilfrugt-oggrønsagskon -
servosog4sukkerraffinaderier medhenblikpåselvfor­
syningmedhensyntilraffinaderikapacitet i1930«Cement:
Minedrift :
Energi:ifølgeplanenskalphosphatproduktionen,derforøje­
blikket ez:på1,2millioner tonsforøgestil3millioner
tonsiI98O.
projekter ,dererindbefattet iplanen,vedrører bygning
afkraftværker ,hvilketvilforøgelandetssamlede
energiproduktion medca.5000MW,hvorafca.4-0%vil
blivebaseretpåvandkraft .Derplanlægges ogsåetom­
fattende programforindførelse afelektricitet i
landområder .
2.3.Olieobrændsel
Planlagte udgifter
"Joafdesamledeplanlagteudgifter8,0
14,7
Detforudsesafolieproduktionen itidsrummet forplanenvilforblive på
detnuværende niveau,nemligmellem9°S10millioner tonsårligt.Derer
planlagt etnytraffinaderi medenkapacitet påca.6millioner tonsved
Banias,hvilketvilforøgelandetssamlederaffineringskapacitet tilgodt11
millioner tons.
Deterplanlagtatgasproduktionen skalstartei1979/80med-samletpro­
duktionpåca.250millioner m^omåret.
2.3.Transport
Stigningeniværditilvæksten (foomåret)
Planlagteinvesteringer (billioner syriskepund)
%afdeBamledeudgifterifølgeplanen16j4
5,1
10,4

-37-
Planenindbefatter flerevejprojekter ognogletransportundersøgelser ,som
forøjeblikket ervedat"blivefastlagt .
Indenfortransport medjernbane,erderiplanenfastsatetomfattende pro­
gramforudvidelse ogfornyelse samtenstandardisering afjernbanenettet ,
såledesatderkunbliverénsporvidde .Syrienshavnenet erogsåunderud­
videlse.Havnefaciliteterne iLattakia erunderudvidelse medbygningafen
nylæmoleog8nyekajpladser forskibemedstordybgang.Havnenskapacitet
vilblive4millioner tonsårligtvedslutningen afdenplanlagte periode.
Tartoushavnerogsåvedatgennemgå enbetydelig udvidelse ,somskullefor­
øgedenskapacitettilgodt3,5millioner tons.Programmet forudvikling af
havnenefinansieres forøjeblikket fuldtudvedbistandfraSovjet.
Tabel13»FJERDE PLAN:INVESTERINGER PR.SEKTOR
(Millioner syriskepund,løbendepriser)
Landbrug
Industri^'
Energiogbrændstof
Transport ogkommunikationsmidler
Handel
Boligerogoffentlige værker
Tjenesteydelser ,administration ,andet12938
11289
7986
5636
1144
8O85
708623,9
20.8
14,7
10,4
2,2
14.9
13,1
54164BBtsase100,0sasssa
Kilde:StatePlanning Commission
1)Herunderkunstvanding ogEufrat-projektet .
2)Herunderindustri,minedrift,elektricitet ,vandoggas.

Bilag1sARBEJDSKRAFT PR.SEKTOR
I
f
I
1960 1970 1972 1975
(000) I (000) I(X) (000) (X) (000) tf)
«
Landbrug 519 46.0 752 48.0 925 54 916 49.8
Fabriksindustri .minedrift 129 11.0 199 13.0 189 11 223 12.1
Bygge-oganlægsvirksomhed 58 5.0 115 7.0 106 6 130 7.2'
Elektricitet |gas.vandosv. 7 0.7 8 1.0 19 1 9 0.4
Handel 89 8.0 145 9.0 141 8 189 10.3
Transport ogkommunikationsmidler 39 3.3 64 4.0 65 4 78 4.2
Tjenester 160 14.0 224 14.0 228 13 239 13.0
Andresektorer %
»140 12.0 64 4 42 3 55 3-0
IALT1,140 100.0 1,571 100.0 1.71b.I
100.0 1,839 103.0
Kilde:Statistical AbstractCentralBureauofStatistics
U'
oc
»

39
Bilag2*SYRIENS VIGTIGSTE EKSPORTVARER
1970 1975
M.S.bΖM.S.h Z
Rabomuld 305 43.7 439 13.3
Uld. 15 2.1 30 1.0
Linser 24 3,4 18 0.5
Frugtoggrønsager 28 4.0 37 1.1
Oliekager 25 4.1 13 0.4
Levendedyr 71 10.2 13 0.4
Tobak 18 2.6 81.•2.5
Huderogskind 9 .3 23 0.7
Tekstilvarer..„69 10.0 203 6.2
Phosphaterø56 1.7
Råolie,130.18.6 2377 72.2
698 1C0.0 3290 100.0
Bilag3:SYlilMS VIGTIGSTE IMPORTVARER
1970 1975
M.S.h Ζ M.S.h Ζ
Frugtoggrønsager 60.4.6 25 2.2
Levendedyr.kød 22 1.7 83 1.5
Sukker 40 3.1 427 7.6
Andrefødevarer 236 18.3 520 9.2
Brændstof
Sa107 8.3 357 7.0
Kemikalier190
«14.7 842 14.9
Træogtrævarer 41 3.2 93 1.6
Papirogpapirvarer
•29 2.2 142 2.5
Tekstilvarer 121 9.4 360 6.4
Metalogmetalvarer .208 16.0 889 15.9
Maskiner og.tilbehør 174 13.6 929 16.5
Transportudstyr - 64 4.9 826 14.7
Andrevarer
1292•00.0 5633 100.0