KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 81 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 25.03.1994 
STATUSRAPPORT 1993 
OVER DEN SAMORDNEDE INDFØRELSE AF ISDN 
I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
(forelagt af Kommissionen) 
OB. 
9pM 
- 2 -
0 Resumé 
1 Indledning 
1.1 Formålet med denne rapport 
2. Status over etablering af ISDN medlemsstaterne 
3 Status over standardisering 
3.1 Indledning 
3.2 Status over standarder for EURO-ISDN 
3.3 Frysning af standarder for EURO-ISDN 
3.4 Videre ISDN-standardisering 
3.5 Softwaregrænseflader for ISDN-terminaler 
3.6 Konklusioner vedrørende standardisering 
3.7 ISDN-prøvningsstandarder og konformitetsprøvning 
4 Planer for indførelse af EURO-ISDN 
4.1 Omfanget af EURO-ISDN 
4.2 Planer til etablering af EURO-ISDN 
5 Omlægning til EURO-ISDN: spørgsmål og problemer 
5.1 Omlægning: netværksrelaterede aspekter 
5.2 Omlægning: bruger/terminalrelaterede aspekter 
5.3 Private ISDN-net 
5.4 Tempoet i nettets udbredelse og viften af tjenester 
5.5 Takstmæssige aspekter af ISDN 
5.6 NDen telematiske kløft" i ISDN 
5.7 ISDN og "92-revisionen" 
5.8 Universalitet af ISDN-udbudet 
5.9 Netværksintegritet 
- 3 -
6 ONP, databeskyttelse (takster) 
6.1 Status over udviklingen hvad angår tilrådighcdsstillelse af åbne net (ONP) og ISDN 
6.2 Beskyttelse af data og personlige oplysninger 
7 Indførelse af ISDN i mindre begunstigede regioner. STAR, Tâématique og planlagte 
aktiviteter 
7.1 STAR-programmets bidrag til implementeringen af ISDN 
7.2 Regionalfondens operationelle programmer i tekknmmunikation 
7.3 Télématique 
7.4 Implementeringen af saniarbejdsmernorandummet om ISDN i mindre begunstigede regioner 
7.5 Planlagte aktiviteter 
8 UdvikliiigenpålSDN-områdetudenforFacllesskabet 
8.1 ISDNiEFTA-landene 
8.2 ISDN i USA 
8.3 ISDN i Japan 
9 Initiativer og nye forslag 
9.1 Det europæiske ISDN-brugerfonim (EIUF) 
9.2 Forsøget med sammenkobling af ISDN i EF og Japan (EJDQ 
9.3 EURO-ISDN åbningsarrangement (EURIE *93) 
9.4 ISDN som tværeuropæisk net 
9.5 Evaluering af applikationer fia andre programmer 
10 Konklusioner 
- 4 -
Fortegnelse over figurer og tabeller 
Fig. 1 : Den universelle adgangsplatform til alle formål 
Fig. 2: Fremskridtene i færdiggørelse af ISM-standarderne 
Fig. 3 : Oversigt over samdrift af private og offentlige ISDN 
Tabel 1 : Dækning med ISDN - abonenttal - omlægning til EURO-ISDN 
Tabel 2: Internationale ISDN-forbindelser - protokoller 
Tabel 3: Nationale og internationale subventionerede tjenester 
Tabel 4: Igangværende CTS-projekter af relevans for ISDN 
Tabel 5: Laboratorier, der kan tilbyde prøvningstjenester med den ønskede disponibilitet 
Tabel 6: Basale krav, der indgår som en del af EURO-ISDN 
tabel 7: Information, der vedrører indførelsen af basistilslutning efter pågældende ETSI-standarder 
Tabel 8: Sammenfatning af de aktuelle ISDN-takster 
Tabel 9: Indbyrdes forhold mellem ISDN-tariffer i de enkelte medlemsstater 
Tabel 10: Tilbud, der er blevet stillet til rådighed i alle medlemsstater pr. 31. december 1993 
Tabel 11: Minimumssæt af ISDN-tilbud 
Tabel 12: Supplerende tilbud, der kan implementeres i takt med i den internationale standardisering 
Bilag 1 
Bilag 2 
Bilag 3 
Bilag 4 
Bilag 5 
Bilag 6 Bilagsfortegnelse 
Adresser på ETSI og EIUF 
Minimumssæt af tilbud 
Nationale takster for basistilslutning 
ISDN i Japan 
Fællesskabsprojekter med tilknytning til ISDN 
Forklaring til tekniske udtryk 
- 5 -
RESUMÉ 
Denne jfenfe statusrapport er udarbejdet til forelæggelse for Rådet og Europa-Parlamentet - jf. artikel 7 
i Rådets henstilling om samordnet indførelse af et genestektegreret digitalnet (ISDN) i Det Europæiske 
Fællesskab (867659/EØF). 
Siden den tredje årsrapport er listen over kommercielle udbydere af ISDN blevet udvidet med yderligere 
fem operatører. ISDN er nu til rådighed i ni medlemsstater, og der er installeret ca. 350 000 ISDN-
indgange i disse lande. Alle kommercielt åbne netværk i medlemsstaterne er sammenkoblet Kun i 
Grækenland og Portugal udbydes ISDN i øjeblikket ikke kommercielt I Luxembourg, der vil starte sit 
eget ISDN i begyndelsen af 1994, fis adgang til ISDN gennem France Télécom. Medens de hidtidige 
ISDN-implementeringer er baseret på nationale specifikationer, der i nogen grad afviger indbyrdes, 
havde ETSI, Det Europæiske Institut for Telestandarder, ved udgangen af 1992 færdigudarbejdet alle 
harmoniserede EURO-ISDN standarder. 
På forslag fra Kommissionen afholdtes i december 1993 med stor succes et introduktionsarrangement 
for EURO-ISDN, EURIE *93. 
I sin resolution af 5 juni 19921 har Rådet erkendt vigtigheden af; at ISDN udvikles som et 
tværeuropæisk net I mellemtiden har Komniissio«* vedtage ^ 
med henblik herpå. En hurtig etablering af EURO-ISDN vil være medvirkende til, at det indre marked 
kommer til at fungere. 
Ydermere har Rådet - ligeledes den 5. juni 1992 - vedtaget en henstilling om anvendelse af åbne 
netværk til ISDN. 
I september 1993 fremlagde Kommissionen et forslag for Råtø og Europa-parlamentet om udvikling af 
ISDN som transeuropæisk net I hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, der 
godkendtes af statsoverhoveder og regeringer den 10/11 december, indeholder forslag om EURO-ISDN. 
Spørgsmål rejst i de foregående rapporter • såsom det europæiske brugerforum (EIUF) og forsøg med 
sammenkobling af ISDN terminaler med Japan - er stadig under drøftelse. 
Endnu tilbagestår typegodkendelsesstandarder for EURO-ISDN som et emne, der kræver hurtig 
stillingtagen. Desuden tilbagestår yderligere arbejde med private ISDN. 
Endelig fokuseres der på ISDN's udviklingsmuligheder i forbindelse med skiftende 
myndighedsbestemmelser. Telefoni er en vigtig geneste for ISDN, hvorfor fortsat liberalisering (jf. 92-
revisionen)4 vil få direkte betydning for ISDN. 
Generel dækning med EURO-ISDN med særlig vægt på, at det er tilgængeligt for alle erhvervsbrugere, 
er et af hovedmålene for Fællesskabets telekommunikationspolitik i de kommende år. Navnlig små og 
mellemstore viricsomheder er afhængige af en moderne, offentligt tilgængelig tdekommunika-
EFT or. C 158/1-2 af 25. juni 1992 
COM(93) 347 af 1. september 1993 
EFT or. L. 200/10 af 18. juli 1992 
COM(93) 159 endelig version af 28. april 1993 
- 6 -
tionsinfrastruktur, da sådanne virksomheder (hvoraf der i Fællesskabet er ca. 14 millioner) typisk ikke 
har råd til dedikerede netværksløsninger. 
- 7 -
INDLEDNING 
I begyndelsen af 1993 sluttede syv års intense bestræbelser på skabelsen af et indre marked for varer, 
tjenesteydelser, kapital og personer. 
Også for indførelsen af ISDN i fællesskabet var årsskiftet 1992/1993 et vendepunkt. 
Medens medlemsstaternes investeringer i ISDN indtil da var gået til de nationale versioner, har alle 
offentlige netoperatører i Fællesskabet i 1993 påbegyndt indførelsen af EURO-ISDN. 
Hvad det indre marked angår, er bestræbelserne på samordnet indførelse af ISDN begyndt for otte år 
siden. 
Denne samordnede indførelse af ISDN i medlemsstaterne er hovedmålet for Fællesskabets 
telekommunikationspolitik på området. 
EURO-ISDN er implementeringen af et tælles sæt kompatible ISDN-funktioner og tjenester, baseret på 
harmoniserede standarder og fuld sammenkobling mellem medlemsstaterne. 
I forbindelse med en analyse af de politiske bestræbelser på ISDN-området i Fællesskabet er det 
interessant at se på, hvilke virkninger ændrede myndighedsbestemmelser på området har for indførelsen 
aflSDN. 
To hovedsynsvinkler er her af interesse: 
- virkningen af "magtadskillelse" mellem henholdsvis bestemmende myndigheder og operationelle 
funktioner, og 
- virkningen af senere yderligere liberalisering, navnlig af de offentlige tidstro opkoblede taletjenester. 
Disse aspekter uddybes nærmere i denne rapport, men det kan straks konstateres, at spørgsmålet om, 
hvorvidt ISDN er højt prioriteret i Fællesskabets telekommunikationspolitik, kan besvares entydigt. 
Titel XII i Maastricht-traktaten angiver forbindelsen mellem funktionen af det indre marked og de 
tværeuropæiske net; et velfungerende indre marked, der giver fuld gavn af det økonomiske område uden 
indre grænser, kan lene realiseres på grundlag af et egentligt tværeuropæisk netværk. 
Eftersom ISDN er den universelle opkoblede infrastruktur, der ud vikles som efterfølger til det 
nuværende telefonnet, er EURO-ISDN svaret på det indre markeds telekommunikationsbehov. 
Som følge af denne universelle mission er ISDN ideelt egnet (og målrettet) til i løbet af få år at udvikle 
sig til en massetjeneste, der navnlig vil opfylde behovet hos de små og mellemstore virksomheder, hvoraf 
der er over 14 millioner i Fællesskabet. 
Set fra brugerens (og tredjemands) synsvinkel er ISDN tillige af væsentlig interesse ved at fungere som 
en "universel platform" (se Fig. 1), der giver adgang til og er udgangspunkt for tjenester og andre 
netværk. 
Figure 1 
S-BUS 
PABX 
NTsM n 
large users 
LAN 
user permises The universal multi-purpose access platform 
S-BUS 
PABX 
large users 
5/7/93 LAN 
user permises x 
00 
- 9 -
Også højteknologiske brugere kan få gavn af fordelene ved ISDN. Men desuden vil de kunne udnytte de 
fleste af de avancerede tekniske løsninger, som ifølge deres natur ikke (i det indledende stadium af deres 
markedsføring) er økonomisk overkommelige for mindre virksomheder og heller ikke kan forventes 
snarligt at ville finde bred anvendelse i alle virksomheder. 
I tråd med Rådets resolution af 5. juni 1992 og uden præjudice for yderligere ændringer i 
myndighedsbestemmelserne, er svaret på det førnævnte spørgsmål således, at ISDN fortsat vil have 
høj prioritet i Fællesskabets telekommunikationspolitik. 
Med de fortsatte bestræbelser på at indføre ISDN sigtes der således på en hurtig udvikling af EURO-
ISDN i hele Fællesskabet. Disse bestræbelser vil endvidere blive omfattet af de initiativer, der for 
øjeblikket er under forberedelse i rammerne af forslagene om transeuropæiske net (TEN). 
Rådets henstillinger om anvendelse af ONP-princippeme på ISDN vil bidrage til opnåelse af disse mål. 
I sin egenskab af universel, offentlig infrastruktur var ISDN med blandt de emner, der drøftedes i 
sammenhæng med vækstinitiativet. Efter Rådets møder i Edinburgh og København, hvor 
vækstinitiativet besluttedes, er adskillige foranstaltninger sat i gang. Et vigtigt aspekt, der også berører 
telenettene, er planen om overførsel af midler til projekter for offentlig infrastruktur. 
For at fremme denne plan oprettedes en midlertidig kreditinstitution, som styres af Den Europæiske 
Investeringsbank og har en låneramme på 5 mia. ECU. 
EURO-ISDN projekterne vil kunne få gavn af denne nye kreditinstitution. 
1.1 FORMÅLET MED DENNE RAPPORT 
Formålet med denne rapport er at redegøre for forløbet af gennemførelsen af Rådets henstilling af 22. 
december 1986 om samordnet indførelse af et tjenesteintegreret digitalnet i Det Europæiske 
Fællesskab (86/659/EØF). 
Denne årsrapport er den 4. i rækken, der er udarbejdet i henhold til henstillingens artikel 7. Rapporten 
indeholder oplysninger om: 
Afsnit 2: Forløb af aktuelle implementeringer i medlemsstaterne 
Afsnit 3: Status over standardiseringen 
Afsnit 4: Planerne for indførelse af EURO-ISDN 
Afsnit 5: Omlægning til EURO-ISDN: spørgsmål og problemer 
Afsnit 6: ONP, databeskyttelse, (takster) 
Afsnit 7: Status over indførelsen af ISDN i mindre begunstigede regioner: STAR, Télématique, og 
fremtidige initiativer 
Afsnit 8: Udviklingen på ISDN-området uden for Fællesskabet 
Afsnit 9: Initiativer og nye forslag 
- 10 -
STATUS OVER ETABLERINGEN AF ISDN I MEDLEMSSTATERNE 
I dette afsnit redegøres for, hvor langt man er nået med at implementere de mvmnaâeprœ-EURO-
ISDNuàbud i medlemsstaterne med udgangen af 1993. 
De nuværende udbud er baseret på nationale standarder, der indbyrdes afviger en del med hensyn til 
valgmuligheder og tilbudte tjenesteydelser. Forskellene mellem de forskellige nuværende ISDN-
implementeringer og deres baggrund er beskrevet nøjere i den tredje årsrapport om ISDN og er i det 
væsentlige uændrede (jf. denne rapports afsnit 2.1). 
I afsnit 4 redegøres for planlægningen af EURO-ISDN baseret på harmoniserede europæiske 
standarder. 
ISDN har været udbudt i Fællesskabet siden 1987, og ved uagangen af 1992 fanp>es kommercielt udbud 
af ISDN i syv medlemsstater (B, D, DK, F, GB, I, og NL). 
Med undtagelse af Grækenland har de offentlige netoperatører i alle medlemsstaterne kørt ISDN-
pilotneti 1992. 
Ved udgangen af 1993 havde de offentlige netoperatører i yderligere tre medlemsstater, Irland, Portugal 
og Spanien, indført kommercielle ISDN-tjenester. 
På samme tidpunkt var tre medlemsstater (D, DK og F) allerede fuldt geografisk dækket med ISDN-
tilbud (D: i de gamle delstater) - muligheden for at abonnere på ISDN-tjenester fandtes altså i hde 
landet i 1992. 
Deutsche Bundepost TELEKOM og France TELECOM har opnået betydelige abonnenttal på ISDN. 
Deutsche Bundespost TELEKOM havde ved udgangen af 1993 281 000 abonnenter med 
basistilslutning (BRA)5 og 18 000 med primærtilshitning. France TELECOM havde 91 000 brugere 
med basistilslutning og 12 000 med primærtilslutning. 
Med hensyn til primærtilslutning bør det nævnes, at næsten 100 % af nye PABX (brugere over en vis 
størrelse) tilslutter sig ISDN på grund af den tarifmæssige fordel i Tyskland ved denne tUslutningstype. 
Som følge af senere introduktion foruden af visse andre grunde er antallet af ISDN-indgangc i drift 
lavere i de øvrige medlemsstater (også forholdsmæssigt). 
I alle medlemsstater, hvor ISDN udbydes kommercielt, er dette indbyrdes sarnmenkobtet, enten direkte 
eller i transit Dette er bemærkelsesværdigt, da sammenkobling i forbindelse med nyindførte net ofte 
frembyder problemer. 
Se venligst ordforklaring (bilag 6) 
- 11 -
Tabel 1 giver for de enkelte medlemsstater og offentlige netoperatører en oversigt over følgende 
oplysninger: områdedækning, abonnenttal, terminal-arjgang, og omlægning til EURO-ISDN. 
Tabel 2 er en oversigt over status af de internationale sammenkoblinger og den anvendte 
signalprotokoller. 
Tabel 3 er en oversigt over tjenester, der er til rådighed på nationalt og internationalt plan. 
lak 
Alle de gengivne oplysninger vedrørende udbygningsgraden af ISDN er velvilligt stillet til rådighed af de 
pågældende offentlige netoperatører, hvem Kommissionen hermed bringer sin tak. 
Table 1: ISON coverage - subsribtions - migration to EURO-ISON 
Bêlg lum territonol 
BRA (X) coveroge 
[Denmark 
Fronce Tele Denmark 
Germany 
old Laender 
new Laender 
Greece 
Ireland 15 
100 PRA (X) number of subscribtions 
BRA 
100 
100 
100 
70 
ded. cities 
lïïâly 
.uxembourg 
Netherlands 
Portugal 100 
70 
ded. cities PRA 
1500 
1217 
80000 
219112 
(31.07.93) 15 
62 E 164 
(DO I) 
yes 
yes 
10350 
15702 
(31.07.93) 
pilot ISDN subscribers 
37 37 
only aera.of the 
city of Luxembourg 
(70X end 1994) 
40 
TLP 
CPRM 
TP 
Spain 
BT 
Mercury 40 
50 
10 
< 90 40 1000 
12 
850 20 yes 
yes terminal addressing 
MSN 
yes HLC 
no 
^es 
yes 
yes yes 
y*s 
yes Subaddr. 
yes migration to EURO-ISDN 
offering existing 
ISDN until 
end 1994 
yes 
yes 
no 
commercial start of ISDN in July 93 
42 
pilot ISDN subscribers 
40 68 16 yes yes yes in 1994 
commercial start of ISDN begin 1994 
yes 
yes 
pilot ISDN subscribers 
50 | 100 \ 15 
pilot ISDN subscribers 
10 | 150 
100 13500 6000 yes yes 
yes 
^es yes 
yes 
yes only EURO-ISON 
upgrade 
2000 offering 
EURO-ISDN from 
Nov-93 
yes 
yes 
yes 
commercial start of ISDN in June 93 
yes 
yes yes 
yes yes 
limited yes 
yes 1998 
only EURO-ISDN 
only EURO-1 SON 
2000 1993 
Jan-92 
Dec-93 
1993 
^arly-94 
Dec-93 
Nov-93 
early-94 
Jun-93 
end 1992 
end 1992 
Oct-93 tariffs 
fixed 
1993 
Jan-92 
Apr-93 
no 
Dec-93 
Nov-93 
no 
Apr-93 
latest 
end 1993 
latest 
end 1993 
Jul-93 N 
Status: 01.01.93 (some of the data are updated towards the middle of 1993) 
Table 2: International ISDN connections - protocols. 
Belgium 
Denmork 
France 
Germany 
Greece 
Ireland 
Italy 
Luxembourg 
Netherlands 
Portugal 
Spain 
UK 
Japan 
USA 
Switzerland 
Finland 
Sweden 
Norway 
Austria 
Singapore 
Australia 
Hong Kong international ISDN connections from EC countries / protocol 
Belgium 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj Denmark 
TUPj 
TUP+ 
TUP+ 
TUP+ 
TUPj 
TUP* 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj France Germany 
TUPj 
TUP* 
TUP+ 
TUP+ 
TUP+ 
TUPj 
TUP+ 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPJ 
TUPj Greece 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) 
2) Ireland 
TUPj (10-93) 
TUPj (9-93) 
ISUP (11-93) 
TUPj (9-93) 
TUPj Italy 
TUP* 
TUP+ 
TUPj 
TUPj 
TUP+ 
TUPj 
TUPj Luxembourg 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) 
3) Netherlands 
TUPj 
TUP+ 
TUP* 
TUP* 
TUPj 
TUP+ 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj Portugal 
ISUP V.I 
ISIP V.I 
ISUP V.1 
ISUP V.1 
ISUP V.1 
ISUP V.1 1) 
ISUP V.1 1) Spain 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj 
TUPj UK 
1) to be set up until the end of 1993 
2) ISUP is now installing in Greek network 
3) Pre-ISDN in cooperation with France Telecom 0> 
Status: 01.01.93 
Table 3: National and international supported services-
64 Kbit/s unr. 
3.1 KHz audio 
speech 
X.31 
Teleph. 3.1 KHz 
FAX gr 4 
Télétex 
Telephony 7 KHz 
Videotex 
Videotelephony 
CLIP 
CLIR 
DDI 
MSN 
TP 
CW 
CCBS 
CUG 
UUS 
SUB 
3PTY 
AOC 
COLP 
COLR 
MCID 
CONF 
MMC 
FPH 
ECT 
CFB 
CFNR 
CFU 
CD 
HOLD notional (N) and international (I) supported services 
Belgium 
N.l 
N.I 
H,I 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N Denmark 
PTT T. TeleD. 
N.I 
N/I 
N,I 
N,I 
N,I 
M 
N 
N 
. N 
N.I 
N,I 
N 
N 
N.I 
N 
I 
M.I 
N.I France 
. Germany 
N.I 
M,I 
N.I 
M,I 
M.I 
M.I 
M.I 
M.I 
N.I 
M.I 
M.I 
M.I 
M.I 
M.I 
M.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I Greece 
N 
N 
N 
N 
> Ireland 
(Dec 93) 
N.I 
N.I 
N.I 
N 
N.I 
N.I 
N.I 
N 
N 
N 
N 
N 
N.I Italy 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I Luxembourg 
N.I Netherlands 
N.I 
N 
N 
N.I 
I 
I 
N.I 
N.I 
N 
N 
N 
N 
1 Portugal 
TLP 
N.I 
N.I 
N.I 
N 
N.I 
N 
N 
N 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N 
N 
N 
N 
N.I 
N.I 
N.I CPRM TP 
N.I 
N.I 
N,I 
N 
N.I 
N 
N 
N 
N 
N.I 
N,I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
M.I 
N.I 
N 
N 
N 
N 
N.I 
N.I 
N.I Spain 
N.I 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N 
N UK 
BT 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N.I 
N 
N 
N 
N 
N Merc. 
Status: 01.01.93 
- 15 -
STATUS OVER STANDARDISERINGEN 
3.1 INDLEDNING 
En af forudsætningerne for omlægningen fra de nationale ISDN-udbud til EURO-ISDN er et komplet 
sæt grundlæggende standarder, som vil muliggøre, at implementeringen af EURO-ISDN i hele Europa 
kan ske på entydig og kompatibel måde. 
ETSI (Det Europæiske Institut for Telestandarder) har ansvaret for alle standarder, der vedrører 
EURO-ISDN. 
En detaljeret beskrivelse af ETSI's fremgangsmåde ved udførelsen af denne vældige 
standardiseringsopgave, navnlig nedsættelsen af styringsgruppen for standardisering (ISM-gruppen), er 
givet i den foregående rapport. 
ISM-gruppen, hvis mandat var begrænset til styring af standarder vedrørende EURO-ISDN, har med 
afholdelsen af sit 13. møde i november 1991 udfyldt sit kommissorium. Dens afløser, den nye styrings-
og samordningsgruppe for ISDN (IMCC), der dels overtog ISM-gruppens ansvarsområder, dels fik 
ansvarsområdet udvidet, særligt med standardisering for private ISDN, har efter sit 6. møde ligeledes 
afsluttet sine opgaver. 
3.2 STATUS OVER STANDARDER FOR EURO-ISDN 
Med hensyn til EURO-ISDN omfatter arbejdet 180 standarder, der er inddelt i 196 arbejdspunkter. 
Disse standarder dækker områder som netværksaspekter, grænseflader, prøvningsstandarder m.m. 
EURO-ISDN standarderne med tilhørende tekniske rapporter udgør flere tusinde sider. 
En komplet oversigt over standarderne findes i ETR 106, der kan rekvireres fra ETSI på den i bilag 1 
anførte adresse. 
Til beskrivelse af status for ISDN-standarderne er der i dokumenterne fra ETSI benyttet 12 
"statusklasser", der angiver færdiggørelsesstadiet (fra "Udkast foreligger ikke" til "Standard 
publiceret"). 
Ifølge den fremherskende fortolkning anses standarder i statusklasse 8 (= godkendt af det pågældende 
tekniske udvalg) eller højere for teknisk stabile og egnede som grundlag for implementering. 
Af fig. 2 fremgår, at 165 af arbejdspunkterne (svarende til 84 %) er i statusklasse 8-12. 
Alle standarder, som kræves til implementering af EURO-ISDN, var færdigudarbejdet ved udgangen af 
1992. 
6 ETSI Technical Report 
- 4É-
Flg. 2: Progress towards completion of ISM standards 
100 -T 
90 + 
80 -f-
70 + 
g 60 
e 
*£ 50 + 
o 
5 40 
E 
_3 96 
30 4-
20 
10 
1 2 3 2 
ML 
5 6 7 8 9 
Status class 10 11 12 
27/1092 •29/12/93 
- 17 -
Af de resterende 31 arbejdspunkter drejer de 24 sig om prøvrnngsstandarder, som ofte er blevet igangsat 
senere, medens de 7 vedrører samdriftsaspekter og ikke er nødvendige fix implementeringen. 
Sammenfattende er alle standarder med krav vedrørende MOU-tjenester og netværksaspekter 
stabiliseret De problemer: der har været i forbindelse med standarder vedrørende to supplerende 
tjenester, CCBS' og ECTT, er afldaret I alt væsentligt mangler der blot fierdiggørelse af en del af 
prøvningsstandarderne. 
EF-kommissionen har ydet et væsentligt bidrag til dette arbejdsprogram, blandt andet med to 
sfan^rdiffiringi?nia,lrtatfr 
3.3 FRYSNING AF STANDARDER FOR EURO-ISDN 
På forslag fra EF-Kommissionen har ETSI under DG Xm udarbejdet og besluttet sig fix frysning af 
EURO-ISDN standarder. 
Formålet med frysning af EURO-ISDN standarder er at give mulighed for en stabil implementering af 
EURO-ISDN faciliteter, således at man kan sikre kompatibiliteten af de pågældende funktioner (først og 
fremmest bruger/net-grænseflader, men også tjenester), i hvert fold i en vis periode. 
Den rutinemæssige ajourføring af de pågældende standarder, arbejdet på kompatible udvidelser og 
arbejdet med andre standarder (ikke omfattet af frysningen) vil fortsætte. 
Det besluttedes» at frysningen vil strække sig over tre år, sluttende i juni 1995. 
3.4 YPERI4GERE ST4NPARPISERINQ ?A KPN-QMHAPET 
På det offentlige ISDN-område fortsætter standardiseringsarbejdet fix tjenester, der ikke omfattes af 
samarbejdsmemorandummet om ISDN (undertiden betegnet "standarder af 3. prioritet). Yderligere 
igangværende arbejde vedrører private ISDN. 
Som tidligere nævnt er arbejdsopgaverne fix den afløsende IMCC-gruppe blevet udvidet med 
interessevaretagelse for de private ISDN, hvilket er overtaget fra CENELEC9. Også dette 
arbejdsprogram, der påbegyndtes i 1988 i CENELEC, var omfattet af et mandat fra EF-Kommissionen. 
Dette mandat (BC-IT-74 til BC-IT-77) sigtede mod en passende grad af samdrift mellem private og 
offentlige ISDN-ljenester med henblik på interoperabilitet af ISPBX- og CENTREX-terminalerne i 
omgivelser med mange udbydere. Ea taksonomi fix standaraweringsmæssige aspekter på dette område 
ergivetiM-IT-05. 
7 
Automatisk genopkald af optagede abonnenter 
g 
Explicit opkaldaoverfiarael 
o 
Comité Européen de Normalisation Hectrotechnique 
- 18 -
Arbejdsprogrammet på dette område svarer i omfeng og kompleksitet til EURO-ISDN programmet. 
Medens de eksisterende EURO-ISDN standarder tager hensyn til samdrift af private og offentlige 
ISDN, navnlig for ISDN-bærertjenester og ISDN-telematiktjenester, er der i mellemtiden i standar-
diseringsudvalget fremkommet mere udførlige krav fra det private ISDN-område. 
ECMA10 og IPNS1 ^forumet har bidraget og bidrager fortsat til en betydelig del af arbejdet på dette 
område, som i ETSI formelt forestås af Det Tekniske Udvalg for EAvervsteiekonmiunikation (BT). 
Allerede af selve omfanget af denne opgave fremgår det, at disse arbejdspunkter ikke vil kunne afsluttes 
i løbet afkort tid. 
Som grundlag for en velordnet sameksistens mellem offentlige og private ISDN er der opstillet to mulige 
modeller. 
I overlejringsmodellen tilvejebringer det intervenerende net (IVN) -altså det offentlige ISDN • 
gennemsigtige ende-til-ende forbindelser mellem de private net (PTN). IVN deltager ikke i etablering af 
kald af PTN eller i etablering af PTN's tjenester. Som IVN fungerer det offentlige ISDN med andre ord 
i overensstemmelse med, hvordan de bestående grænsefladestandarder er fastlagt. Denne model 
indebærer således ikke betydningsfulde ændringer eller opgraderinger af de bestående EURO-ISDN 
standarder. 
I modsætning hertil forudsætte i den anden model - den integrerede model - at et offentligt og et privat 
ISDN samdrives på en måde, så at de signaleringsprotokoller, der er opstillet for grænsefladen mellem 
de to netværk, er tilpasset de specifikke/supplerende krav, der hidrører fra det private netværk. Disse 
specifikke krav skyldes især den private sides (mere righoldige sæt af) tjenester. For denne anden model 
indeholder ETSI's arbejdsprogram et præ-normativt arbejdspunkt: undersøgelse af begrebsmæssige 
aspekter og påkrævede standarder. 
Fig. 3 er en skematisk oversigt over samdrift af private og offentlige ISDN. 
Kommissionen har erkendt vigtigheden af ISDN standarder for private net gennem den fortsatte 
politiske gyldighed af standardiseringsmandaterne BC 74-77 (jf. afsnit 3.5 i den tredje årsrapport). 
En velfungerende samdrift af offentlige og private ISDN er vigtig, allerede fordi det store flertal af 
ISDN-brugere i dag er tilsluttet ISPBX, som er den almindeligste form for et privat ISDN. 
Det må imidlertid undgås, at EURO-ISDN standarderne destabiliseres gennem nye krav, da 
standardernes implementering, om ikke troværdigheden af selve EURO-ISDN, derved ville blive sat på 
spil. 
Derfor er aktørerne i branchen frivilligt enedes om den ovennævnte frysning. 
Endelig mangler et yderst vigtigt standardiseringsaspekt, typegodkendelse af EURO-ISDN, at blive 
omtalt. ETSI, der har ansvar for frembringelsen af det tekniske grundlag for sådanne typegodkendelser, 
forventer først dette afsluttet i oktober 1994. Når hertil lægges den nødvendige tid til vedtagelse i de 
formelle udvalg og til offentliggørelse, når man frem til, at de vil være til rådighed i foråret 1995. Dette 
er en væsentlig hindring for indførsel af EURO-ISDN terminaler. 
European Computers Manu&cters Association (Den Europæiske Sammenslutning af 
Datamatfabrikanter) 
ISDN Private Networking and Signalling (privat ISDN-anvendelse og signallering) 
'. Figure 3 - A3 
S/T srr 
IVN Access Control 
Inter-PTNX Control 
- 20 -
3.5 SOFTWAREGRÆNSEFLADER TIL ISDN-TERMINALER 
Et standardiseringsaspekt, der er vigtigt for udvikling af ISDN-terminaler i Europa, men som ikke 
omfattes af EURO-ISDN standarderne, er den såkaldte "Programmerbare KommiinikationsgrænsefladeH 
(PCI). 
En PCI er en software-grænseflade, der muliggør fælles procedurer for adgang til ISDN-tjenester fra en 
PC (eller en anden computertype), som implementerer en grænseflade til ISDN. I praksis ville en 
harmoniseret PCI gøre det muligt at installere software af forskellig oprindelse i en bestående 
hardwareplatform (f.eks. ISDN-accesskort til en PC). Den tekniske betegnelse for denne mulighed er 
softwareportabilitet. 
PCI'er kan enten være relaterede til netværk eller til telematiske tjenester. Standardiserede PCI'er er en 
forudsætning for portability af applikationssoftware, f.eks. af en telematiktjeneste som filoverførsel, og 
er således vigtige for at et egentligt flerudbydermarked for ISDN-terminaler kan udvikles. 
ETSI er i øjeblikket beskæftiget med udvikling af standarder for PCI, hvilket ligeledes støttes af 
Kommissionen. 
Det er nødvendigt, at denne type grænseflade hurtigt bliver til rådighed og implementeres i ISDN-
terminaludstyr. 
På et mandat fra Kommmissionen har ETSI i mellemtiden udarbejdet en standard, der tillige er godkendt 
som grundlag for det internationale arbejde på området. 
36 KONKLUSION VEDRØRENDE STANDARDISERING 
Afslutningsvis kan det konstateres, at ETSI har formået at gennemføre den vældige opgave at udarbejde 
standarder for EURO-ISDN. 
Bortset fra visse test standarder er alle standarder, som kræves til implementering, stabiliseret. 
ETSI er på verdensplan førende inden for standardisering af ISDN, hvilket også vil medvirke til at gøre 
Europa førende med hensyn til indførelse af ISDN. 
For at fa samme succes også med hensyn til kommercielle tilbud til brugere i hele Europa kræves det, at 
disse standarder nu implementeres fuldt ud. 
-. 21 -
3.7 ISDN-PRØVNINGSSTANDARDER OG KONFORMITETSPRØVNINO 
Som nævnt i foregående afsnit tegner prøvningsstandarder for ISDN sig nu for en væsentlig del af det 
løbende arbejde med standardisering af EURO-ISDN i ETSI. Til implementering af disse (og andre) 
prøvningsstandarder har EF-Kommissionen i 1985 iværksat programmet for overensstemmelses-
prøvning (CTS), som støtter udvikling og tilvejebringelse af tjenester til prøvning af, at fabrikanternes 
udstyr er i overensstemmelse med standarderne. Blandt de standarder, som vil blive anvendt, er ISO-
standarder, CCITT-rekommandationer, ETS fra ETSI og ENV og EN fra CEN/CENELEC. 
Alle disse europæiske standarder har status som frivillige, og tjenester til overensstemmelsesprøvning 
bliver således også drevet på frivillig basis. 
Når europæiske standarder forefindes, vil disse blive foretrukket og givet højest prioritet. Der vil 
desuden blive lagt stærk vægt på ækvivalens af harmonisering og prøvning, således at de tjenester, der 
tilbydes af de forskellige laboratorier involveret i hvert projekt for overensstemmelsesprøvning, kan 
blive anerkendt som ækvivalente. 
I forbindelse med typegodkendelse af terminaludstyr til telekommunikation anvendes obligatorisk 
prøvning. Til dette formål bliver de tekniske regulativer (betegnet CTR12 eller, hvis sådanne endnu ikke 
forefindes, NET ) afledt som subsæt af de tilsvarende harmoniserede standarder. 
Følgende CTS-projekter vedrører specielt fastsættelse af prøvningsspecifikationer og oprettelse af 
prøvningscentre i ISDN-området: 
CTS 2 ISDN-BA (ISDN basistilslutning) 
CTS 2 ISDN-TA (ISDN terrninaladaptere) 
CTS 2bisISDN-PA (ISDN primæittfslutning) 
CTS 2bisISDN-RA (ISDN hastighedsadapter) 
CTS 3 ISDN-VP (ISDN billedtelefon) 
CTS 3 NI-ISUP (Netvæifcssamdrift - ISUP+X.75) 
CTS 4 ISDN-SS (ISDN supplerende tjenester) 
CTS 4 ISDN-VTX (ISDN teledata) 
CTS 4 SS7 (Signalleringssystem nr. 7) 
Tabel 4: Igangværende CTS-projekter, som vedrører ISDN 
I alt har EF-Kommissionen bevilget 10,6 mio. ECU til disse ISDN-projekter. 
I løbet af 1992 påbegyndtes sidste føse af CTS (CTS 5), og der modtoges teknisk acceptable forslag på 
følgende områder: 
ISDN-PCI (Programmerbar kommunikauonsgrænseflade til ISDN) 
CTR-DNET (CTO-prøviiingtUmgitalnet;CTR2,3,4og8) 
Der har været ført forhandlinger (underkastet budgetrestriktioner), som har ført til indgåelse af 
kontrakter med konsortierne om ISDN-PCI og CTR-DNET. 
12 
Common Technical Regulation 
13 
Norme Européenne de Télécommunications 
- 22 -
Et af målene for CTS-projekterne er at bidrage med de pågældende prøvningsspecifikationer (Abstract 
Test Specifications, ATS) til Europas og den øvrige verdens standardiseringsorganisationer, hvor de vil 
tjene som udgangspunkt for fremtidige prøvningsstandarder. Hidtil er prøvningssekvenser (Abstract 
Test Suites, ATSs), som er udviklet i projekterne vedrørende ISDN-BA, ISDN-TA, ISDN-PA og 
ISDN-RA blevet forelagt ETSI, medens der til projekterne vedrørende ISDN-BA og ISDN-SS er 
indsendt ansøgninger til CCITT S.G. XI. ETSI har kun lejlighedsvis optaget materiale fra CTS, men 
bedre samarbejdsprocedurer er under udvikling, hvorved denne proces i fremtiden skulle kunne 
effektiviseres. 
Endnu et mål for overensstemmelsesprøvning af ISDN projekterne, navnlig på områder, hvor de støtter 
klart forskellige profiler, er oprettelse af en modulprøvningstjeneste: Der tilbydes en kernetjeneste med 
prøvning efter de obligatoriske tekniske regulativer (NET og CTR), men herudover fuld 
overensstemmelsesprøvning efter de frivillige standarder. 
- 23 -
En række mandater til standardisering af ISDN-prøvningsspecifikationer er afgivet til ETSI. Disse er 
nøje koordineret og supplerer CTS-programmet. Blandt de mest fremtrædende er følgende: 
BC-T-234 
BC-T-245 
BC-T-246 
BC-T-293 
BC-T-294 
BC-T-296 Prøvningsspecifikation for D-kanal signalering 
QSIG 
ISDN telematiktjenester 
ISUP-protokoller 
ISDN-billedtelefon 
ISDN-PCI 
Tabel 5 angiver de laboratorier, der vil tilvejebringe prøvningstjenesterne, samt tidspunktet derfor: 
Projekt Prøvningstjeneste, som tilveje­
bringes af organisationen (stat) (dato) Disponibilitet 
ISDN-BA 
ISDN-TA 
ISDN-PA 
ISDN-RA 
ISDN-VP 
NI-ISUP 
ISDN-SS 
ISDN-VTX 
SS7 CET(P),CNET(F), 
CSELT (I), EOLAS (IRL), FTZ (D), 
PTT-NL (NL), TTD (E), TD (DK) 
CET (P), EOLAS (IRL) 
CNET (F), CSELT (I), ROLAS (IRL) 
FTZ (D), TTD (E), TD (DK) 
CET (P), EOLAS (IRL) 
CSELT (I), EOLAS (IRL) 
CSELT(I),NCSR(GR) 
CNET (F), CSELT (I) 
EOLAS (IRL), FTZ (D), 
TD(DK), TELEVERKET(S) 
SEMA (F), TTD (E), ISPT (I) 
BT (GB), CSELT (I), NCSR (GR) medio 1993 
ultimo 1992 
ultimo 1993 
ultimo 1993 
medio 1993 
ultimo 1993 
medio 1993 
medio 1994 
medio 1995 
Tabel S: CTS-prøwningslaboratorier 
- 24 -
PLANER FOR INDFØRELSE AF EURO-ISDN 
I dette afsnit redegøres for de offentlige netoperatøreri planer for indførelse af EURO-ISDN. 
Med udtrykket EURO-ISDN henvises til indførelsen af ISDN, således som dette er fastlagt i det 
pågældende samaitejdsmemorandum (MOU), der er underskrevet af 26 offentlige netoperatører fra 20 
europæiske lande. 
Ved EURO-ISDN forstås indførelse af et fælles sæt kompatible ISDN-grænseflader og -genester, der 
implementeres på grundlag af harmoniserede standarder (som omtalt i afsnit 3). 
Med påbegyndelsen af det kommercielle udbud af EURO-ISDN med EURIE '93 blev der sat en 
milepæl i Fællesskabets telekommunikatioiupolitiske bestræbelser siden 1985 på vejen mod "Den 
samordnede indførelse af ISDN*'. 
I de følgende afsnit gives en nøjere beskrivelse af EURO-ISDN'S omfang og de offentlige netoperatørers 
planer for dette harmoniserede netværk. 
- 25 -
4.1 OMFANGET AF EURO-ISDN 
Omfanget af EURO-ISDN er fastlagt i det førnævnte samaibejdsmemorandum. 
En gruppe, der benævnes IMIMG14 og består af de offentlige netoperatører, der har undertegnet 
samarbejdsmemorandummet, koordinerer fwanstaltningerne til sikring af indførelsen af EURO-ISDN. 
Tabel 6 er en fortegnelse over de vigtigste elementer, der indgår i EURO-ISDN. Disse tjenester og 
faciliteter er det minimum, som man er enedes om skal tilbydes af alle parter. 
Bruger/netværk 
grænseflader: 
International 
grænseflade: 
Bærertjenester 
(BS): 
Supplerende 
tjenester: 
Teletjenester: Basistilslutning (BRA) 
Primærtilslutning (PRA) 
ISDN User Part, Version 1 
Kredsløbskoblet restriktionsfri 64kbit/s 
Kredsløbskoblet 3.1 kHz audio BS 
Visning af A-abonnentnummer 
Blokering af A-abonnentnummer 
Direkte indvalg 
Multipelt abonnentnummer 
Terminalportabilitet 
ISDN indeholder faciliteter til støtte for et antal teletjenester 
Tabel 6: omfanget af EURO-ISDN 
Udover de i denne liste anførte minimumsudbud vil mange offentlige netoperatører tilbyde andre 
harmoniserede tjenester. En oversigt over disse findes i bilag 2. 
14 ISDN MoU Management and Implementation Group 
- 26 -
4.2 PLANER FOR ETABLERING AF EURO-ISDN 
Fra arbejdsgruppen TEN-ISDN (WG TEN-ISDN)15 foreligger oplysninger fra de offentlige 
netoperatører om tidsplaner og geografisk dækning ved etablering af EURO-ISDN. 
Det bemærkes, at operatørernes fremgangsmåde ved indførelse af EURO-ISDN er forskellig. 
En måde at indføre EURO-ISDN på er at installere en ekstra softwarefunktion (nemlig EURO-ISDN's) 
i den lokale ISDN-central, som - i en vis periode - fungerer sideløbende med softwaren til den bestående 
nationale ISDN-tjeneste. 
En anden strategi for omlægningen er, at den bestående ISDN-software opgraderes trinvis for således 
efterhånden at blive i overensstemmelse med EURO-ISDN standarderne. 
For nedenstående data kan det således i nogle tilfælde gælde, at de henviser til en softwarefunktion, der 
er meget tæt på, men (på et givet tidspunkt) ikke 100% identisk med de harmoniserede standarder. 
Under alle omstændigheder antages det dog, at de nedenfor nævnte softwarefunktioner tillader indbyrdes 
udskiftelighed af terminaler (et af hovedmålene for standardiseringen af EURO-ISDN). 
Tidsplan for indsættelsen 
Alle offentlige netoperatører har deltaget i EURIE '93 med domonstationer af EURO-ISDN. Med 
undtagelse af Grækenland og Luxemburg fandtes kommercielle udbud af EURO-ISDN i alle 
medlemsstater ved udgangen af 1993. I Luxembourg åbnes EURO-IDN tjenesten i marts 1994, fa 
måneder derefter vil fuld geografisk dækning være nået. I Grækenland iværksættes en EURO-ISDN 
forsøgsordning i 1994. 
Tabel 7 indeholder detaljerede oplysninger om indførelse af EURO-ISDN. 
Arbejdsgruppen TEN ED blev dannet til at udarbejde forslaget til udvikling af ISN som et 
tværeuropæisk net og havde deltagere fia de offentlige netoperatører og medlemsstaterne (se også 
afsnit 9.4). 
- 27 -
Tabel 7: EURO-ISDN I EU 
Basistilslutninger1* Geografisk dækning 
21-40% 60% 80% 100% 
Belgien 01/94 01/95 
Danmark 01/94 
Frankrig 07/94 01/95 
Grækenland 07/95 07/96 01/98 ikke pi. 
Irland 01/94 07/94 01/97 
Italien 01/94 01/95 07/95 01/96 
Luxembourg 07/94 
Nederlandene 01/94 01/95 01/96 
Portugal —— 01/94 01/95 
Spanien 01/94 07/94 01/96 
Storbritannien 01/94 
Tyskland 01/94 01/95 
ikke pi.: der foreligger ikke data om pkuuægningen 
>blank<: oplysninger foreligger ikke 
Starten på EURO-ISDN er ikke ensbetydende med, at bestræbelserne på samordnet indførelse af denne 
infrastruktur dermed er afsluttet. 
I de følgende afsnit behandles andre spørgsmål og problemer (såsom problemer med omlægning til 
EURO-ISDN). 
Der henvises til de forslag, der er fremkommet i forbindelse med TEN (se også afsnit 9.4), som vil give 
mulighed for, at nogle af disse spørgsmål og problemer tages op. 
16 efter ETS 300.153 
- 28 -
OMLÆGNINGEN TIL EURO-ISDN: SP0RGSMÂL OG PROBLEMER 
Det er indlysende, at overgangsproblemerne i sig selv først og fremmest er et problem, der berører de 
offentlige netoperatører, der allerede har præ-EURO-ISDN tjenester i drift. Problemets omfang er 
blandt andet bestemt af det nuværende antal ISDN-brugere. 
Nogle af problemerne i forbindelse med omlægningm berører også de øvrige offentlige netoperatører, 
f.eks. gælder dette terminalbestemte spørgsmål. 
Af rene omlægningsproblemer er der to kategorier, netværksrelaterede og terminal-Zbrugerrelaterede. 
5.1 OMLÆGNING: NETVÆRKSRELATEREDE ASPEKTER 
I afsnit 4.2 ovenfor er de vigtigste angrebsvinkler ved omlægningen fra nationale faciliteter til EURO-
ISDN behandlet. Man kan enten (trinvis) opgradere de bestående netværk eller tilbyde EURO-ISDN 
funktionerne sideløbende med de bestående implementeringer. 
Sidstnævnte strategi er hovedsagelig nyttig, hvis den bestående ISDN-tjeneste tilbyder et mere righoldigt 
sæt faciliteter end hvad der indledningsvis vil gælde EURO-ISDN. Også art og antal forskelle mellem de 
to implementeringer spiller ind. 
Et afgørende spørgsmål i forbindelse med denne sidstnævnte strategi er, i hvilken periode det bestående 
tilbud vil foreligge sammen med EURO-ISDN genesten. 
5.2 OMLÆGNINGEN TTL EURO-ISDN: BRUGERVTERMTNALRELATEREDE 
ASPEKTER 
For brugeren af nationale ISDN-tilbud er hovedspørgsmålene: 
- om det hidtidige ISDN-terminaludstyr kan bruges i forbindelse med EURO-ISDN og 
- hvilke hidtil anvendte tjenester, der fis gennem EURO-ISDN. 
Det første spørgsmål vedrører i teknisk henseende uriAHfrJigftftdj af terminaler, altså brug af ISDN-
terminaludstyr til begge netværksimplementeringer. 
Afhængigt a£ hvordan tingene er blevet grebet an på netværksskkn, foreligger følgende muligheder 
- de bestående terminaler kan ikke bruges på EURO-ISDN 
- de bestående terminaler kan bruges med visse begrænsninger 
- de bestående terminaler kan bruges uden begrænsninger. 
Det er indlysende, at i tilfelde af trinvis opgradering af det hidtidige netværk vil svaret på disse 
spørgsmål afhænge af, hvilken version, man har implementeret i terminaludstyret 
Anvendelse med begrænsninger kan typisk indebære, at basistilslutning (f.eks. telefon- etter 
telefaxforbindelse) kan etableres, men at ikke alle faciliteter (som f.eks. supplerende tjenester) er til 
- 29 -
rådighed (eller kompatible) med de hidtidge implementeringer. 
Nuværende ISDN-brugere, der har yderligere spørgsmål herom, tilrådes at henvende sig til kundeservice 
i deres telekommunikationsselskab. 
5.3 PRIVATE ISDN 
Som nævnt i afsnit 3.4 (Yderligere standardisering), er ISPBX i sig selv vigtige for udvikling af ISDN, 
fordi hovedparten af ISDN terminaludstyret (som skaber trafikken) er tilsluttet disse. 
Skønt ISPBX - for eksempel i henseende til typegodkendelse - må betragtes som et vedhæng (til det 
offentlige net), kan de fra brugerens synsvinkel betragtes som (private) net. 
Ligesom en offentlig central er ISPBX i det væsentlige et apparat til behandling af omkoblinger og kald 
og kan bestå af flere netcentraler (PTNX). 
PTNX kan sammenkoblet indbyrdes ved forskellige transmissionshjælpemidler, gennem lejede linjer, 
gennem satellitforbindelser, eller for eksempel gennem offentlige opkoblede net som ISDN. 
Samdrift af offentlige og private ISDN-netcentraler er genstand for yderligere 
standardiseringsbestræbelser. 
Alle de vigtigste PABX-fabrikanter har produkter med ISDN-funktioner (ISPBX), typisk med et antal 
ekstra faciliteter. 
For PABX-fabrikanter vil de nuværende forskelle mellem offentlige ISDN-grænseflader (jf. kapitel 2) 
indebære yderligere udviklingsindsats, ligesom det er tilfældet for fabrikanter af andet terminaludstyr. 
Som følge af erhvervsbrugeres ofte meget forskelligartede behov har (I)PBX-fabrikanter implementeret 
specielle grænseflader på lokaUedningssiden. Dette har den principielle ulempe, at andre fabrikanters 
terminaler ikke kan anvendes. Imidlertid vil (I)PBX-fabrikanter nu implementere harmoniserede 
grænseflader på lokalledningssiden. 
At nå frem til en harmoniseret grænseflade (der for PABX's vedkommende er i T-referencepunktet) er et 
primært mål for både offentlige og private net af hensyn til den indbyrdes udskiftelighed af terminaler. 
I det Europæiske ISDN Brugerforum (EIUF) er det blevet fremført, at den harmoniserede grænseflade 
bør være til rådighed på alle ISPBX. 
I ret nær fremtid vil det offentlige ISDN kunne tilbyde et udvidet sæt faciliteter, der tager sigte på 
erhvervsbrugere, svarende til, hvad der i dag er tilfældet for ISPBX. Endnu et mål vil derfor være, at 
faciliteterne er kompatible. Nyindførte faciliteter i det offentlige ISDN bør være på linje med 
faciliteterne i privat ISDN, som er baseret på offentlige standarder. 
- 30 -
5.4 TEMPOET I NETTETS UDBREDELSE OG VIFTEN AF TJENESTER 
Endnu et generelt spørgsmål i forbindelse med indførelsen af EURO-ISDN er det tidsmæssige forløb af 
nettets udbredelse, altså hvor og hvornår nettet vil være til rådighed. 
I afsnit 4.2 gives en oversigt over tidsplanen for etableringen af EURO-ISDN. 
Med baggrund i den store betydning af en moderne generel telekommunikationsinfrastruktur for det 
indre markeds funktion burde der ideelt set være almindelig rådighed over ISDN allerede i 1993. 
Medens EURO-ISDN navnlig de centrale dele tf Fællesskabet har været til rådighed siden 1993 
eller bliver til rådighed i 1994, vil mange af de mindre begunstigede regioner igen blive 
handicappet ved, at udvidelsen af nettet kommer til at strække sig til år 2000 eller længere. 
Et tredje aspekt er viften af tjenester under de nationale ISDN-udbud, sammenlignet med 
tjenesteudbudet under EURO-ISDN. 
Der findes således eksempler på, at de nationale ISDN-udbud omfatter flere tjenester end EURO-ISDN 
ved dettes introduktion. Desuden er der mulighed for at implementere tillægstjenester efter afvigende 
standarder. Også her må det anbefales ISDN-kunder at henvende sig til deres teletjeneste vedrørende 
sådanne spørgsmål. 
Her henvises igen til ideen om at udvikle ISDN i rammen af TEN, som indeholder forslag, der tager 
dette problem op. 
På baggrund af størrelsen af den nødvendige investering, men også med henblik på dens makro­
økonomiske virkninger (f.eks. vækstinitiativ) vil det kræve en ekstra indsats fra strukturfondene at 
indsnævre denne infrastrukturmæssige kløft. 
5.5 TAKSTMÆSSIGE ASPEKTER AF ISDN 
Udover spørgsmålet om adgangen til terminaler må man antage, at det er taksterne, der er mest 
afgørende for brugerens valg mellem de netværkstilbud, der kan abonneres på. 
Nogle offentlige netoperatører har i forbindelse med indførelsen af EURO-ISDN sænket f.eks. den 
månedlige afgift i forhold til de hidtidige tilbud. 
Da ISDN med basistilslutning omfatter to uafhængige B-kanaler (som svarer til to telefonlinjer, men 
med hensyn til hastighed og andre fordele svarer til ISDN), må den månedlige afgift forventes at ligge 
tæt på taksten for en dobbelt telefonledning (som ofte er billigere end to gange en enkelt linje). I det 
lange løb vil en sådan takstpolitik tilskynde private abonnenter til at gå over til ISDN. 
Tabel 8 sammenfatter de hidtidige ISDN-takster. 
Den af firmaet OVUM udarbejdede EURIE '93-håndbog giver mulighed for en række tarifmæssige 
sammenligninger mellem medlemsstaterne, både med hensyn til månedlig grundtakst og tællerdebiterede 
samtaler. 
The louH lanirsin Belgium Table 8 
tariffs ore In Belgian francs. VAT Is additional at ÎO.S % 
One off BA Monthly Usage 
connection rental 
Access 5900; or 3500 for 1050 
converting an 
existing Une - 3^)-
One off 
connection 
391,625 PA Monthly 
rental 
29.000 
Cheaper rates for 
longer rental periods Usage 
Bearer services 
circuit mode 
-3.1 kHz audio 
•speech 
- can attempt (for unsuccessful calls) 
- unrestricted 
packet mode 
-X31 case B (0 channel) 
ISDN tariffs in Denmark 5 per time unit 
5 per time unit 
0.5 
2 + 1 perl/5 
rime unit 
In discussion AsviaBA 
AsviaBA 
AsviaBA 
The tariffs are in Danish kroner. VAT is additional at 25% 
Access One off 
connection 
1520 BA Monthly 
rental 
160 Usage One off 
connection 
15,200 PA Monthly 
rental 
1597 Usage 
Bearer services 
circuit mode 
•3.1 kHz audio 
- unrestricted 
•speech 
packet mode 
ISDN tariffs In France As PSTN plus 0.04 
per can or attempted call 
Not avouable AsviaBA 
AsviaBA 
The tariffs ore In French francs. VAT is additional at 18.6% 
Access . 
Beorer services One off 
connection 
675 
circuit mode 
•3.1 kHz audio 
-speech 
•unrestricted 
packet mode 
-X.31 case B (8 channel) 
-X.31 case Bp channel) 2200 
ISDN tariffs in Germany BA Monthly 
rental 
300 
400 Usage One off 
connection 
4200 PA Monthly 
rental 
3120 
As PSTN 
As PSTN 
PSTN plus 40% (calls over 100 km) 
As Transpac plus speed-dependent charge per minute 
.06 per kJooctet, plus Transpac charges Usage 
AsviaBA 
AsviaBA 
AsviaBA 
AsviaBA 
AsviaBA 
The tariffs are In German marks and are not subject to tax 
Access One off 
connection 
130 BA Monthly 
rental 
59 Usage One off 
connection 
200 VA Monthly Usage 
rental 
498 
Beorer services 
circuit mode 
•3.1 kHz audio 
• unrestricted 
•speech As PSTN 
(no cad set up) AsviaBA 
pocket mode 
-X31 case 6(8 channel) Notavoflabte Not available 
ISDN tariffs in Ireland 
The tariffs are In Irish pounds. VAT Is additional at 21 % 
Access 
Beorer services 
circuit mode 
-3.1 kHz audio 
•speech 
•unrestricted One off 
connection 
420 BA Monthly Usage 
rental 
35 
As PSTN (no can set up charge) 
As PSTN 
1.25 «mes PSTN rates 
for notional catts. 1.5 times 
PSTN rates for International catts One off 
connection 
4200 PA Monthly Usage 
rental 
350 
AsviaBA 
AsviaBA 
AsviaBA 
pocket mode Notavattable Not available 
ISDN tariffs in iiaSv 
The tariffs are in Ura. VAT Is additional at 19% for business users 
One off BA Monthly 
connection rental 
Access 400,000 50,000 Usage -32, -
One off 
connection 
600.000 PA Monthly 
rental 
690,000 Usage 
Bearer services 
circuit mode 
• 3.1 kHz audio 
-speech 
• unrestricted I can set up 127) 
127) AsPSTNL ..--, . , 
As PSTN fød can set up , 
Double PSTN rates (national 
cab), PSTN +10%-30% for 
International cats AsviaBA 
AsviaBA 
AsviaBA 
packet mode 
-X31 case B (B channel) 20,000 (up to 9.6kblt/s). 
1db.OOO^to64kbif/s5 AsPSPDN AsviaBA AsviaBA 
ISDN tariffs in the Netherlands 
The tariffs ae in Dutch guilders and are not subject to tax 
Access .One off 
connection 
600 BA Monthly 
rental 
85 Usage One off 
connection 
8000 PA Monthly 
rental 
850 Usage 
Bearer services 
circuit mode 
-3.1 kHz audio 
• unrestricted 
-speech 
packet mode 
can set up As PSTN 
(including 0.0825 for 
can set up) 
Not available 
0.0688 for toed cans to 
0.15 for International catts AsviaBA 
NotavaBable 
AsviaBA 
ISDN tariffs in Spain 
The tariffs are in pesetas. VAT is additional at 15% 
Access One off 
connection 
45.000 BA Monthly 
rental 
8000 Usage One off 
connection 
1.254.652 PA Monthly 
rental 
146.583 Usage 
Beorer services 
circuit mode 
• 3.1 kHz audio 
• unrestricted 
•speech 
packet mode 
•X31 case B (B channel) As PSTN 
(no caH set up) 
Not available AsviaBA 
NotavaBable 
ISDN tariffs in Portugal 
The tariffs are in Portuguese Escudos. VAT Is additional at 16% 
Access 
Bearer services One off 
connection 
30.172 BA Monthly 
rental 
4310 Usage One off 
connection 
129.310 PA Monthly 
rental 
36.638 Usage 
circuit mode 
•3.1 kHz audio 
•unrestricted 
•speech 
packet mode 
•X31 case A (B chonneT) As PSTN 
(no can set up charge) 
In discussion AsviaBA 
AsviaBA 
ISDN tariffs In the UK - BT 
The tariffs are In pounds sterling. VAT b additional at 17.5% 
Access One off 
connection 
400 BA Monthly 
rental 
28 Usage One off 
connection 
2970 fA Monthly Usage 
rental 
338.7 
Bearer services 
circuit mode 
-3.1kHzaudk> 
•speech 
• unrestricted 
Docket mode 
-X31 case B (B channel) As PSTN 
As PSTN 
As PSTN for national cans. 
At least 2.5 times PSTN rate for 
International cats. Set up charge 
to North AnTerkxJ05»6r ^ 
Not avouable AsviaBA 
Notavoloble 
- 33 -
Faste grundtakster 
Følgende tre kvotienter må betragtes: 
1. forholdet mellem den månedlige takst for ISDN med baswtilslutning og for en enkelt 
telefonforbindelse i det offentlige opkoblede telefonnet 
2. forholdet mellem den månedlige takst for ISDN primærtilslutning og en enkelt telefonforbindelse 
3. forholdet mellem den månedlige takst for ISDN med primærtUslutning og med basistilslutning. 
De førstnævnte to kvotienter er af afgørende betydning for brugernes vurdering af fordelene ved 
omlægning fra PSTN (telefonnettet) til ISDN, medens den tredje er et udtryk for den interne konsistens i 
ISDN-taksterne. 
Tabellen nedenfor viser de forskelle, der er mellem disse kvotienter i forskellige medlemsstater. De store 
forskelle demonstrerer, at ISDN-taksterne i nogle medlemsstater er langt fra at være 
omkostningsbestemte, således som det kræves efter ONP-principperne (se også afsnit 6). 
Som påpeget i den foregående rapport er der også forskelle i takststrukturerne i de nuværende ISDN-
tilbud. 
Land ISDNBA/ITf. ISDNPRA/ITf. ISDNPRA/BA 
B 3,1 85 28 
DK 2,0 20 10 
FR 3,7 39 10 
NL 4,0 40 10 
SB 2,6 32 12 
TV 2,4 20 8 
Tabel 9: Forholdet mellem forskellige LSDN-takster i de enkelte medlemsstater 
Det kan konkluderes, at indførelsen af EURO-ISDN har været en passende lejlighed til revision af 
takster og takstprincipper for ISDN. 
- 34 -
5.6 DEN TELEMATISKE KLØFT I ISDN 
Som bekendt står "S" i "ISDN" for NServkesN (tjenester). Tjcnestemtcgratk» gennem en enkelt 
brager/net-grænseflade hører til nøglefecihteterne i ISDN. I forbindelse med ISDN skelnes sædvanligvis 
mellem tre kategorier af tjenester: 
- bærertjenester; 
- teletjenester; 
- supplerende tjenester . 
I EURO-ISDN er disse tre kategorier af tjenester fuldt haimomserede, og vil, hvis de implementeres, 
være baseret på fælles standarder. 
Udover disse tjenestekategorier er der yderligere en, der sædvanligvis betegnes applikationer. 
Applikationer kan være standardiserede (og kunne i så fald benævnes (tele-) tjenester) eller kan være 
specielle (ikke standardiserede, d.v.s. inkompatible med andre applikationer). 
Medens bærertjenester i almindelighed ikke frembyder problemer med hensyn til tilrådighedsstillelse og 
kompatibilitet, og der findes et betydeligt antal veldefinerede supplerende tjenester, er der mangel på 
kompatible telematiktjenester af ikke-talemæssig art 
Telematiktjenester af ikke-talemæssig art er for eksempel telefax, teksttjenester, teledata, filoverførsel, 
elektronisk post m.m. 
Skønt det er klart, at alle disse tjenester udbydes det ene eller det andet sted på den ene eller den anden 
måde, er problemet, at udover telefax gruppe 3 (som snarere er en telefonnettjeneste, omend en ISDN-
tjeneste), tilbydes ingen af dem i form af harmoniserede, Europadaddande tjenester. 
Dette fravær af telematiktjenester af ikke-talemæssig art omtales som "Den telematiske kløft i ISDN". 
Grundene til denne telematiske kløft er mange. En afgørende faktor er tilsyneladende spørgsmålet om 
"ansvaret" for tilvejebringelse af tjenesterne. 
For at gå nærmere ind herpå må der drages endnu et skel. 
Sådanne telematiske) tjenester kan inddeles i to kategorier: 
- ende-til-ende tjenester og 
- tjenester med ekstra funktioner (VAS)18 
Tjenester af den førstnævnte kategori er transparente for nettet, hvorved forstås, at fanirtinr^i svarende 
til den pågældende tjeneste, f.eks. telefax, er implementeret (alene) i endesystemet 
I den sidstnævnte af de to kategorier er der lagt ekstra fimirtinm»r ind, såsom mekanismer til lagring og 
fremsendelse eller database- og kraverteringstaciliteter, mellem nettet og endesystemet 
17 
se ordforklaring 
ig 
Value added Services (merværditjenester) 
- 35 -
For at forenkle analysen af "den telematiske kløft" vil kun den førstnævnte kategori blive behandlet her. 
En forodsætøing for udvikling af telematiktjenester som basistjenester for det almmdelige publikum 
(f.eks. alle erhvervsvirksomheder) er at sikre ^enesternes ende-til-ende kompatibilitet i et 
fiemdbydermiljø. 
Eftersom den specifikke telematiske funktion for den første kategoris vedkommende er implementeret 
(alene) i endesystemet (f.eks. teleterminalen), er det terrninalfabrikanterne, der gennem deres 
konstruktion afgør, om produkterne er fierudbyderkompatible eller ej. 
De negative erfaringer fra de forløbne år viser, at bortset fra telefax gruppe 3, hvor det er japanske 
producenter, der er førende på konstruktionsområdet, findes der ikke en eneste ny, kompatibel 
basistjeneste af ikke-talemæssig art, som har opnået en målelig penetration på det europæiske marked. 
Med andre ord har markedskræfterne ikke ført til opnåelse af ende-til-ende interoperabilitet for 
basistjenester. 
Et typisk eksempel på dette er filoverførsel, der er en grundlæggende mekanisme til at overføre data, 
som skal "genbruges" i mange applikationer. 
I Europa anvende i øjeblikket fem forskellige standarder/profiler for filoverførsel, når man alene 
medregner dem, der udgår fra anerkendte standardiseringsmstitutioner. Herudover findes der et stort 
antal specielle implementeringer. I det væsentlige er disse protokoller indbyrdes inkompatible. Denne 
situation umuliggør også, at et massemarked kan udvikles; markedet forbliver opsplittet. 
"Gennemsnitsbrugeren" lider under denne mangel på kompatible ende-til-ende tjenester, der er til 
rådighed i hele Europa. 
I forbindelse med diskussionen af dette punkt i det europæiske ISDN-brugerforum (EIUF) har brugerne 
gjort det klart, at ende-til-ende interoperabilitet for dem er et hovedpunkt. Det er tillige et hovedmål for 
Fællesskabets telekommunikationspolitik. 
Hovedårsagen til demis mangel er tilsyneladende det enorme konkurrencepres, der hviler på 
terrninalfabrikanterne. Det er klart, at markedsdeltagerne i et konkurrencepræget marked vil søge at 
differentiere deres produkter. Produktdiffentiering vil i en digitalt, softwareorienteret miljø nødvendigvis 
føre til inkompatibilitet. 
Fabrikanter af sådant udstyr følger deres egen produktstrategi. 
Hertil kommer, at standardiseringsorganisationernes arbejde ikke har kunnet bedre på forholdene, da der 
snarere er tale om et implementerings- end et standardiseringsproblem. 
På den anden side tøver de offentlige netoperatører, hvis generelle netværk er uundværlige som 
medium for basistjenester, med at gå i spidsen for en løsning af problemet. 
En enkel grund hertil er, at deres ende-til-ende netværk som tidligere nævnt ikke er fysisk knyttet til 
implementeringen af sådanne tjenester. For det andet ville der i forbindelse med sådanne basistjenester 
leveret af de offentlige netoperatører rejse sig en række spørgsmål vedrørende retten til at konkurrere 
(der er tale om en blandet status: netværket er monopoliseret, der er fri konkurrence på tjenesterne, men 
tjenesternes funktioner er uafhængige af nettet). 
Følgelig blev levering af terminaler og udbud af telematiktjenester ikke omfattet af 
samarbejdsmemorandummet om indførelse af EURO-ISDN. 
- 36 -
På den anden side er et universelt netværk som ISDN uundværligt for adgang til eller afgivelse af enhver 
basistjeneste, som påtænkes at skulle fa vid udbredelse. 
På baggrund af disse problemer har Kommissionen og Fællesskabets offentlige netoperatører under 
overskriften "transeuropæiske netværk" (TEN) taget initiativ til at skabe gunstigere betingelser for 
udvikling af et tværeuropæisk marked for kompatible telematiktjenester og -terminaler. 
Som eksempel skal nævnes en enkelt vigtig ISDN-sektor (nærmere herom i afsnit 5.3), hvor dette 
inkompatibilitetsproblem i dag er fremherskende: de private ISDN (ISPBX). Næsten alle ISPBX-
fabrikanter benytter en speciel løsning allerede på et niveau svarende til grænsefladen for terminal­
tilslutning; det indebærer, at brugeren efter at have valgt ISPBX i princippet ikke kan tilslutte terminaler 
af andet fabrikat dertil. 
Det er således nødvendigt - navnlig ved det offentliges indkøb af sådant udstyr - at man forlanger 
standardiserede grænseflader for tilslutning af terminaludstyr. 
5.7 ISDNOG"92-REVISIONEN" 
Det skal indledningsvis bemærkes, at ISDN er en universel opkoblet offentlig infrastruktur, beregnet til 
at bære bl.a. taletjenester. 
Tale vil i endnu mindst 10 år udgøre hovedparten af trafikken (således anslås, at taletrafik ved år 2000 
stadig vil repræsentere over 60% af trafikken på ISDN). 
Med andre ord vil myndighedsreglerne for taletjenester, som ikke kan skelnes fra det underliggende 
netværk, også fuldt ud kunne finde anvendelse på ISDN. 
Det er derfor påkrævet med en grundig undersøgelse af, hvilke virkninger ændringer af 
myndighedsreglerne for taletjenester vi have for ISDN, og der bør træffes beslutninger i henhold dertil. 
Det er værd at gentage, at brugen af ISDN (altså ikke telefonnettet, PSTN) allerede i dag er udbredt i en 
særlig interessant del af markedet for tidstro opkoblede teletjenester, nemlig markedet for taletjenester 
via omstillingsborde (PABX). Ser man på det vigtige eksempel Tyskland (vigtig i den ferstand, at de 
tyske ISDN-abonnenter udgør ca. 50% af alle nuværende ISDN-abonnenter) er næsten 100% af alle nye 
PABX tilsluttet ISDN (bortset fra meget små PABX). Med andre ord benytter en hastigt stigende andel 
af de erhvervsmæssige brugere ISDN, når det gælder levering aftaletjenester. 
58 UNTVERSAMTiaLf^^ 
Kommissionen vedtog 7. december 1993 en resolution vedrørende principperne for universelle tjenester 
under konkurrencemæssige betingelser. 
Denne resolution indeholder også ISDN som et anbefalet tilbud i forbindelse med definitionen af 
universelle tjenester. 
- 37 -
5.9 NETVÆRKSINTEGRITET 
Et uomgængeligt krav i fællesskabets lovgivning om den offentlige infrastruktur af opkoblede net er 
netværksintegritet. 
Netværksintegritet betegnes både i tjenesterne og i ONP-rammedirektivet som hørende til basale krav, 
som det af ikke-økonomiske grunde er i almenhedens interesse at imødekomme. 
Det er derfor påtrængende nødvendigt at nå frem til en klar definition af, hvad der forstås ved 
netværksintegritet. Dette vil blive genstand for en eller tø nøgleundersøgelser, som Kommissionen har 
planlagt. 
Uden præjudice for en eventuel kommende definition af dette basale krav i forbindelse med offentlige 
opkoblede net kan det bemærkes, at emnets ikke-økonomiske implikationer går langt ud over 
spørgsmålet om definitionen af "tilstedeværelsespunkter", således som dette kræves i visse modeller for 
sammenkobling af net. 
Som eksempel på sådanne aspekter er spørgsmålet om præstationsfordelingen mellem forskellige 
sammenkoblede net. I øjeblikket kan der ikke gives noget sikkert svar på denne type spørgsmål. 
- 38 -
ONP. DATABESKYTTELSE (TAKSTER) 
6.1 STATUS OVER UDVIKLINGEN HVAD ANGÅR mRÅDIOHEPSSIflXELSE 
AF ÅBNE NET (ONPÏ OG ISDN 
ISDN er et af de områder, hvor anvendelse af princippet om tilrådighedsstillelse af åbne net (ONP) 
under ONP-rammedirektivet19 tillægges høj prioritet. 
Med ONP tilstræber man at stimulere til udvikling og vækst inden for en bred vifte af 
konkurrencebetonede tjenester i Europa ved at sikre hannonisering af adgangs- og brugsbetingelserne 
for offentlige telenet og -tje-nester. Dette gælder ikke kun de tekniske specifikationer, men også 
leveringsbetingelser og takstvilkår for tjenesterne. 
Den 5. juni 1992 vedtog Ministerrådet en henstilling om anvendelse af ONP på ISDN20 med det formål 
at styrke implementering af ISDN i Fællesskabet. De vigtigste enkeltheder i henstillingen er gengivet 
nedenfor. 
1) Minimiumssæt af tilbud 
I henstillingen opfordres til, at et minimumssæt af tilbud stilles til rådighed i alle medlemsstater. Disse 
tilbud inddeles i to kategorier: dem, som skal være stillet til rådighed senest 1. januar 1994, og dem, der 
skal tilvejebringes, så snart dette er begrundet ved behovet i en enkelt medlemsstat. For denne 
sidstnævnte kategori skal der offentliggøres måldatoer for tilvejebringelse af faciliteterne. Tabel 10 & 
II opregner faciliteterne i de to kategorier; dem, der er opført i tabel 11, blev erklæret at have prioritet 
under den høring, der afholdtes af Kommissionen om ISDN-Anatyserapporter?1 
19 
Rådets direktiv 90/387ÆØF af 28. juni 1990 om etablering af det indre marked før 
telekommunikationstjenester ved gennemførelse af tilrådighedsstillelse af åbne netvæsk ŒFT nr 
L192af24. juli 1990). 
20 
EFT nr. L200 af 18. juli 1992, s. 20 
21 
Jf. tredje årsrapport om ISDN, afsnit 5.1 
- 39 -
Tabel 10: Tilbud, der skal være stillet til rådighed i alle medlemsstater pr. 1.1.1994 
TILmJTNINGSARRANGEMENTER 
SUPPLERENDE TJENESTER BasistUslutnkger (2B+D) i S/T referencepunktet; 
Primrølilslutning (30B+D) i S/T referencepunktet 
Kiedsløb6kobkt64kbits/s rcstriktionsfri bærertjeneste, 
Kredsløbskoblet 3,1 kHz lydbærertjeneste 
Visning af A-abonoentnummer (CUP) 
Blokering af A»abonnentnummer (CLIR); 
Direkte indvalg (DDI) 
multipelt abonnentoummer (MSN); 
Terminalportabilitet (TP) 
Telefoni, 3,1 kHz. 
Tabel 11: Minimumssæt af ISDN-tilbud, som skal tilvejebringes i henhold til de offentliggjorte 
måldatoer, afhængigt af, at internationale standarder forefindes 
mSmJUajàÊtmÊS^iKRÉKtmJObmÊmmmA 
SUPPLERENPE TJENESTER Kredsløbskoblet 64 kbits/s 
restriktionsfii bærertjeneste med 
reserveret eller permanent kobling; 
Pakkekoblet bærertjeneste 
Fremført på B og/eller D-kanal 
Tjenester til kaldoverførsel 
Tjenester til kaidfremførsel 
Debitering af modtager, 
Gratis opkald/grønt nummer 
Kioskafregning eller tilsvarende faciliteter, 
Lukket brugergruppe 
Bruger til bruger signalering 
Identifikation af uønskede opkald 
2) Ekstra tilbud 
Udover de i tabel 10 og 11 nævnte tilbud søger henstillingen at sikre, at visse andre ISDN-tilbud, når de 
forefindes, er i overensstemmelse med europæiske standarder. I tabel 12 er faciliteterne i denne kategori 
opregnet. 
- 40 -
Tabel 12: Ekstra tilbud, der kan implementeres i takt med den fremadskridende internationale 
standardisering 
SUPPTÆRENDE TJENESTER Tjenester for debiteriiigsmeddelelsa (AOC>, 
Nununeridentifiki^ (COLP, SOLR); 
Ventende opkald (CWX 
Opkald til oplagede abonnenter, 
Konfereacetjenester, 
Underadresseriag (SUB); 
Trepartstjenester (3PTY); 
Netværkskontroltjenester. 
3) Offentliggørelse af information 
"Gennemsigtighed" er et af hovedprincipperne i ONP, og i henstillingen opfordres til offentliggørelse af 
en bred vifte af information til brugeren, herunder oplysninger om takster, tekniske specifikationer, kon­
traktvilkår, leverings- og brugsvilkår, terminaltilslutning og kvalitetsparametre for tjenesten. 
4) Tjenestens kvalitet 
Henstillingen kræver årlig offentliggørelse af statistiske data over tjenestens kvalitet, begyndende i 
1994. Kommissionen har desuden givet ETSI mandat til udarbejdelse af definitioner og målemetoder til 
et harmoniseret sæt indikatorer for en tjenestes kvalitet, egnede for ISDN. 
Måldatoen for implementering af disse harmoniserede kvalitetsparametre er 1. januar 1995, hvorefter 
det vil være muligt at sammenholde ydeevnen af forskellige ISDN. 
5) Faciliteter til Nkun at handle ét sted" 
En række vigtige brugerfaciliteter kræver samarbejde mellem netoperatørerne, og i henstillingen 
opfordres medlemsstaterne til at fremme følgende faciliteter i samråd med brugerne: 
en tælles procedure til bestilling af ISDN i hele Fællesskabet 
en integreret procedure for ordreafgivelse 
en integreret procedure for debitering 
en integreret procedure for vedligeholdelse 
Til andre pan-europæiske faciliteter hører grønne numre/gratisopkald og kioskdebitering (tjenester med 
overtaksering). 
- 41 -
6) Takster 
ISDN-takster skal baseres på objektive kriterier, uafhængigt aÇ hvilken type applikation, der er 
implementeret af brugeren, hvor samme tilbud forefindes, og i princippet omkostningsbestemt. 
Tilbudene skal være tilstrækkelig indbyrdes uafhængige, således at hvert ISDN-tilbud i princippet er på 
individuel basis, for at brugeren ikke skal være tvunget til at betale for faciliteter, der ikke ønskes. 
7) Specificeret afregning 
Der skal sættes måldatoer for tilvejebringelse af specificeret afregning, som stilles til rådighed for 
brugerne på anmodning og afhængigt af, hvad der er teknisk muligt. 
8) Tilsyn af de nationale kontrollerende myndigheder 
De nationale kontrollerende myndigheder forventes at føre tilsyn med ISDN-operatørerne. Nærmere 
bestemt hører hertil at sikre, at der ikke forekommer mskrimination i tilvejebringelse af ISDN-tilbudene, 
at kontrollere brugsbetingelserne, at godkende takstelementeme, og at føre kontrol med nummerplanerne 
for ISDN, således at fair konkurrence sikres. De opfordres Ugeledes til at iværksætte enkle procedurer, 
som brugerne kan anvende i tilfælde, hvor der opstår vanskeligheder i forbindelse med anvendelse af 
samarbejdsmemorandummet. 
Udover denne henstilling om ONP/ISDN har Kommissionen udsendt et direktivforslag om anvendelse af 
ONP på taletelefoni. Bestemmelserne i dette direktiv vil gælde for ISDN, når dette bruges til 
taletelefoni, og for mange telekommunikationsorganisationer vil ISDN være det bedste middel til at 
tilvejebringe nogle af de faciliteter, der kræves i dette direktiv. 
62 BESKYTTELSE AF DATA OG PERSONLIGE OPLYSNINGER 
Kommissionen vil i nær fremtid fremlægge et "Ændret forslag til rådsdirektiv om beskyttelse af 
personlige data og privatlivets fred i forbindelse med digitale telenet, navnlig det tjenesteintegrerede 
digitalnet (ISDN) og digitale mobile net". 
Det oprindelige forslag til et særligt databeskyttelsesdirektiv for ISDN blev udsendt af Kommissionen i 
1990 som del af en pakke med foranstaltninger til databeskyttelse, specielt i forbindelse med et forslag 
til et generelt direktiv om databeskyttelse . Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog sin udtalelse om 
disse forslag den 24. april 19912 .1 rammerne af samarbejdsproceduren har Europaparlamentet den 11. 
marts 1992 vedtaget en positiv udtalelse om begge disse direktivforslag. 
Et revideret forslag til et generelt direktiv om beskyttelse af personlige oplysninger blev fremlagt af 
Kommissionen den 15. oktober 199224. 
Det foreslåede direktiv om beskyttelse af data fremført over ISDN indeholder særlige forslag til 
databeskyttelse inden for telekommunikationssektûren og supplerer det generelle 
databeskyttelsesdirektiv. 
2 COM(90) 314 endelig version, 13. september 1990 
23 
24 25EFT nr. C 159 af 27. juni 1991, s. 38 
Ændret forslag til Rådsdirektiv om beskyttelse af enkeltpersoner i forbindelse med behandling af 
personlige oplysninger den frie udveksling af sådanne data, COM (92) 422 endelig version af 15. 
oktober 1992 
- 42 -
Med henblik på det ændrede forslag vil Kommissionens oprindelige forslag fra 1990 blive forenklet 
stærkt Alle gentagelser fra det generelle direktiv vil blive slettet og smidigere løsninger indført i en 
række af artiklerne. Med slettelserne i det nye udkast undgås det så vidt muligt at påtvinge medlemssta­
terne detaljerede tekniske løsm^er, o^ 
Blandt de vigtigste ISDN-relaterede emner, som forslaget skal omhandle, er følgende: 
1. Specificeret afregning 
I det ændrede forslag vil det blive fastslået, at i specificerede opgørelse skal hemmeligheden være 
bevaret af både den opkaldende bruger og de opkaldte abonnenter. 
2. Visning af A-abonnentnummer 
Ifølge Kommissionens forslag skal abonnenter have mulighed for ophævelse af overførslen af 
abonnentens nummer, dels for givne opkald, dels for givne linjer. Abonnenterne skal desuden kunne 
anmode om permanent ophævelse afvisning af alle indgående kald. 
3. Omstilling af kald 
Kald må ikke omstilles til tredjepart, medmindre denne har indvilliget deri og har mulighed for at 
standse opkaldet. 
- 43 -
INDFØRELSE AF ISDN I DE MINDRE BEGUNSTIGEDE REGIONER: 
STAR. TELEMATIQUE OG FREMTIDIGE INITIATIVER 
7.1 STAR-PROGRAMMETS BIDRAG TIL IMPLEMENTERING AF ISDN 
STAR var et 5-årigt Fællesskabsprogram (1987-1991) med et samlet budget på ca. 1455 millioner 
ECU, hvoraf halvdelen blev ydet af Regionalfonden. Formålet med STAR var at give bedre adgang til 
avancerede telekommiinikationstjenester for at fremme den økonomiske udvikling i Fællesskabets 
mindre begunstigede egne. 
STAR sigtede mod at udvikle den grundlæggende infrastruktur til avancerede tjenester og at fremme 
forsyningen med og efterspørgslen efter sådanne tjenester med det formål at styrke konkurrenceevnen af 
små og mellemstore virksomheder i Fællesskabets udviklingsområder. 
Flere af områderne under STAR-aktiviteterne var relevante for indførelsen af ISDN: 
-infrastruktur 
- applikationer 
- ISDN pilotnet 
a) Infrastruktur 
Med STAR ydedes et betydeligt bidrag til udvikling af infrastrukturen, hvorved regionernes adgang til 
de vigtigste europæiske net er blevet forbedret. Fremskyndelse af omlægningen til digital drift af 
omstillings- og transmissionsudstyr, som er en forudsætning for indførelse af ISDN, var det centrale 
mål for STAR. 
Faktisk havde alle medlemsstaterne i "STAR" allerede inden STAR planlagt omlægningen til digital 
drift af nettene, med hovedvægten på de mest udviklede regioner. Ved at styrke investeringerne i digital 
omlægning i regioner under udvikling (en stigning på 5-10 % som følge af STAR) var STAR 
medvirkende til tilvejebringelse af vigtige digitale forbindelser ikke blot mellem disse regioner og kernen 
af Europa, men også mellem regionerne indbyrdes. 
STAR bidrog således til en bedre balance i moderne telekonimunikationsinfrastruktur, med en bedre 
sammenhæng mellem Fællesskabets centrale og perifere regioner med det formål at forberede disse 
regioner til informationstidsalderen og styrke virksomhedernes konkurrenceevne. 
De under STAR finansierede projekter vedrører hovedsagelig omlægning til digital drift af lokal- og 
fjerncentraler, transmission, signalering og synkronisering. Alle disse elementer udgør de grundlæggende 
forudsætninger for indførelsen af ISDN. 
Konkrete STAR-tiltag: 
- Internationale/interregionale lyslederVsattelitforbindelser: Frankrig (Korsika), Grækenland, Italien, 
Irland og Portugal 
- Fremskyndelse af omlægning til digital drift (central- og -transmissionsudstyr) 
- CCIPs signalleringssystem 7: Irland og Korsika 
- 44 -
- Netsynkronisering: Irland, samt undersøgelser i Grækenland 
b) Applikationer 
Gennem STAR gennemførtes forskellige applikationsprojekter for og af små og mellemstore 
virksomheder, og en betydelig del heraf var baseret på digitale "bærertjenester, ofre med henblik på 
omlægning til ISDN, når dette blev mere bredt tilgæogeligt i disse regioner. 
Eksempler indenfor *STi4&programmet 
- Tele-CAD/CAM- og multimedieapplikationer: Spanien, Grækenland, Italien 
- Applikationer til overførsel af grafikdata: Portugal, Grækenland 
- Applikationer til distancearbejde: Irland, Spanien 
- Applikationer til teleaktion: Italien, Grækenland 
c) ISDN-pilotnet 
Under STAR har flere lande iværksat forsøg med ISDN. Formålene med disse forsøg var at analysere 
markedets reaktioner på den nye tjeneste og opstille anbefalinger for erhvervslivet. 
7.2 REGIONALFONDENS OPERATIONELLE PROGRAMMER I 
TELEKOMMUNIKATION 
De fleste af disse regionale programmer inden for telekommunikation beskæftiger sig med 
grundlæggende infrastruktur. Gennem vejledning fra DG XIII (direktoratet for 
telekommunikationspolitik) er det sikret, at finansieringen kun har omfattet digitalt udstyr. 
73 TELEMATIQUE 
TELEMATTQUE-initiativet, der vedtoges af Kommissionen i januar 1991, bygger på resultaterne fra 
START, navnlig på tjenesteområdet, ved at opmuntre til regional udvikling af datakommunikation 
gennem finansiering af især ISDN-applikationer. Den toårige operationelle fase udløb med udgangen af 
1993. 
For lande, hvor der ikke er etableret en velegnet infrastruktur, for eksempel Portugal, tillades i 
begrænset omfang direkte finansiering af de offentlige netoperatører til forbedring af adgangen til ISDN 
for at lette de forskellige applikationer i den offentlige og private sektor, som er foreslået og som i sidste 
instans skal fremføres over ISDN. 
I andre lande fortsættes arbejdet ISDN-democentrene, der oprettedes under STAR og udvides til at 
indbefatte demonstrationer af bredbåndsnet. 
Endelig køres der projekter med demonstration af ISDN-tjenester, enten over de bestående ISDN eller 
over de offentlige netoperatørers pilotnet. 
- 45 -
7.4 IMPLEMENTERINGEN AF SAMARBEJDSMEMORANDUMMET OM ISDN I 
DE MINDRE BEGUNSTIGEDE REGIONER 
Teleoperatørerne har med samarbejdsmemorandummet om ISDN forpligtet sig til at implementere et 
minimumssæt af ISDN-tjenester og -faciliteter i deres respektive lande. 
Udviklingsregionerne bør ikke undtages fra disse forpligtelsers dækningsområde. Yderligere kunne der 
gives støtte til operatører, som er villige til at investere i og drive ISDN-^enester i disse regioner. 
Sådan støtte kan finde sted gennem nuværende eller fremtidige strukturfonde såsom ERDF25, EAGGF-
G.ete. 
7.5 PLANLAGTE AKTIVITETER 
Både i STAR og TELEMATIQUE understreges betydningen af avancerede tele­
kommunikationssystemer for i en harmoniseret udvikling af EFs regioner gennem den støtte, der ydes til 
regionale initiativer, navnlig i retning af det "pan-regionale" EURO-ISDN. 
I lyset af den evaluering af STAR, der nu er næsten færdig, og afpassende undersøgelser på området, 
vil fremtidige aktioner - hvadenten de udgår fra medlemsstaterne eller Kommissionen - sigte mod 
yderligere forbedring af Fællesskabets sammenhæng på tdekurnmunikatiwisornrådet, navnlig gennem en 
fremskyndet indførelse af det europæiske ISDN (infrastruktur og applikationer). 
Der henvises til "Revision 92", hvori det skønnes, at det frem mod år 2000 vil kræve et beløb i 
størrelsesordenen 40 mia. ECU at bringe teiAomn^iniiqitinnynfi^^tn^T"^ i de mindre begunstigede 
regioner op på et niveau svarende til de udviklede regioners. 
25 
Regionalfonden 
- 46 -
UDVIKLINGEN PÀISDN-OMRÀDET UDEN FOR FÆLLESSKABET 
Dette afsnit giver nogen information om udviklingen af ISDN i EFTA-landene, USA og Japan. 
8.1 ISDN I EFTA-LANDENE 
Der er fold indbyrdes ISDN-forbindelse mellem EF- og EFTA-landene med kommercielle tilbud. De 
fem nævnte lande anvender allerede det harmoniserede internationale signalleringssystem ISUP.V. 1. 
Det betyder, at disse lande har fået gavn af introduktionen af EURO-ISDN samtidig med EU*s (i løbet 
af 1993), og de udbudte tjenester er på linje med de tilsvarende i EU. 
11992 fandtes der kommercielle udbud i Finland, Norge, Schweiz og Sverige. Østrig er folgt efrer fra 
begyndelsen af 1993. Schweiz har allerede fold geografisk dækning. Østrig og Norge har planlagt fold 
geografisk dækning til 1995, Sverige til år 2000. 
Med undtagelse af Island har alle operatører i EFTA-landene undertegnet samarbejdsmemorandummet 
om ISDN (se kapitel 4). 
8-2 ISDN I USA 
I den første fase af udviklingen af ISDN i USA var det vanskeligt at fa aktørerne til at foretage en 
landsdækkende etablering med harmoniseret interoperabelt udstyr. 
Indtil begyndelsen af halvfemserne tvivlede man på de regionale Bell-selskabers engagement i fold 
indførelse af ISDN. ^^ 
ISDN udvikledes på lidet koordineret måde af de forskellige bærertjenester, et forhold, der forværredes 
af interesseforskellene mellem de regionale Bell-selskaber og AT&T (American Telephone & 
Telegraph) (AT&Ts by-pass kontra regionalselskabernes CENTREX). Før omkring 1990 har det af 
lokalcentralbærerne tilbudte ISDN ikke været sammenkoblet via fjerncentralbærernes net (de såkaldte 
ISDN-øer). 
Dertil kommer, at AT&T har udført en mængde installationer med signalleringssystem nr. 6, som ikke 
er egnet for ISDN, hvorfor landsdækkende sammenkobling af ISDN først vil være mulig, når SS7 er 
blevet almindeligt udbredt. 
Presset af centralfabrikanterne på det nordamerikanske marked er bærerselskaberae i 1991 enedes om 
de nationale ISDN ONE (N-l) (nærmere enkeltheder herom i bilag 3), der er en slags koordineret 
introduktionsprogram for ISDN-tjenester og -faciliteter (som skal efterfølges af N-2, N-3) og kan 
sammenlignes med samordningsbestræbelserne i Europa, der begyndte omkring 1984. 
N-l omfatter kun den ene af de to ISDN^ilslutoingstyper, nemlig basistilslutningen (BRI), samt en 
række supplerende tjenester. 
Basisopkaldsprocedurer for N-l er baseret på ANSI-specifikationer (ANS 605) (dog med én vigtig 
undtagelse: den automatiske initialisering), hvorimod ANSI ikke har specifikationer for supplerende 
tjenester. r 
- 47 -
I princippet er specifikationerne for N-l udarbejdet af Bellcore og har fået "velsignelsen" fra det 
nordamerikanske ISDN-brugerforum (NIUF). 
Disse af NIUF-godkendte specifikationer benævnes af handelsministeriet (hvoraf NIST en 
underafdeling) "FIPS"26; denne benævnelse vil således finde anvendelse ved det offentliges indkøb. 
8.3 ISDN I JAPAN 
Erhvervsmæssige ISDN-tjenester er blevet udbudt af NTT siden april 1988. 
Ved udgangen af 1993 talte NTT 210 000 abonnenter med basistilslutning og 4 500 abonnenter med 
primærtilslutning. NTTs basistilslutning er 64 kbits/s, medens primærtilslutningen er 23B + D 
versionen med 1,5 Mbit/s (den i Europa anvendte version er 2 Mbit/s). 
KDD er har ansvaret for internationale ISDN-tjenester, der første gang åbnedes i juni 1989 (til Hong 
Kong). KDD tilbyder også abonnenterne mulighed for direkte adgang til det internationale netværk. 
Som primærtilslutning tilbyder KDD både 1,5 Mbit/s og 2 Mbit/s. 
Den første internationale ISDN-forbindelse med Europa blev åbnet i april 1990 til Frankrig. I 
mellemtiden er alle europæiske lande, der tilbyder ISDN, blevet tilsluttet Japan. 
Det japanske ISDN er homogent, idet indenlandske tjenester tilbydes af NTT. NTTs ISDN er baseret 
på TTC-standarder, suppleret med visse NTT-srjecifikationer. 
Endvidere var det nogle af de nye faciles bærertjenester (NCC'er), der startede ISDN-tilbud, herunder 
internationale tjenester. I bilag 4 findes yderligere oplysninger om ISDN i JAPAN. 
Japan har en meget aktiv scene for fremhjælpning af kompatible ISDN-tjenester. De vigtigste instanser i 
denne sammenhæng er "Konferencen til harmonisering af avancerede tdekommunikationssystemer" 
(HATS) og "Fonden til fremme af teletjenester". 
Federal Information Processing Standards (statslige databehandlingsstandarder) 
- 48 -
INITIATIVER OG NYE FORSLAG 
I dette kapitel redegøres for forløbet af initiativer, der er beskrevet i de foregående ISDN-årsrapporter, 
og for arrangementet i forbindelse med åbningen af EURO-ISDN - EURIE '93. 
9.1 DET EUROPÆISKE ISDN-BRUGERFORUM (EIUF) 
EIUF har i mellemtiden udviklet sig til en stemme, der bliver hørt i diskussionen af, hvordan udviklingen 
af ISDN i Europa skal forme sig. 
EIUF, der stiftedes den 21. september 1990, har afholdt seks vellykkede plenarmøder, der er EIUFs 
vigtigste aktivitet. De første fire møder blev holdt i Bruxelles, mens møderne nu finder sted i større byer 
i forskellige europæiske lande. 
Disse møder har haft et stigende antal deltagere, der repræsenterer en stigende procentdel af brugerne. 
Blandt hovedemnerne på sidste møde var: 
- ISDN og multimedieapplikationer, 
- netværksspørgsmål; 
- sikkerhed; 
- kommercielle aspekter af ISDN; 
• andet. 
Møderne organiseres således, at debatten er baseret på brugerinput. Størstedelen af tiden under 
plenarforsamlingerne afsættes til workshops, som er kernen i udarbejdelsen af EIUFs diskussionsoplæg. 
På EIUFs seneste møder er vedtaget flere debatoplæg om emner såsom EuroFileTransfer, bruger/net-
grænseflader, flerfunktions PC-baseret ISDN-terminal m.v., som er forelagt andre organisationer såsom 
ETSI. 
På baggrund af EIUFs voksende størrelse og indflydelse indså man behovet for en stabilisering af 
EIUFs organisatoriske grundlag. Det blev derfor diskuteret, om EIUF skulle ændres til at blive en enhed 
med status som juridisk person (f.eks. en ikke-erhvervsmæssig sammenslutning i den belgiske 
lovgivnings forstand). 
EIUFs adresse er anført i bilag 1. 
- 49 -
9.2 FORSØGET MED SAMMENKOBLING AF ISDN I EF OG JAPAN (EJDO 
Formålet med EJIX er at forbedre interoperabiliteten af den verdensomspændende kommunikation over 
ISDN. 
Forslaget til et sådant eksperiment er vedtaget i arbejdsgruppen for netværk, der er en undergruppe ved 
de årlige EF-Japan plenarforsamlinger om telekommunikation. 
Med direkte støtte fra fremstillings- og driftsbranchen i Europa er der med held gennemført en 
indledende række forsøg den 5. fobruar 1993. Aktuelt foretages en sammenlignende analyse af relevante 
europæiske og japanske standarder. 
Nye forsøg med udvidet deltagelse fra branchen er planlagt til begyndelsen af 1994. 
9.3 EURO-ISDN ÅBNINGSARRANGEMENT (EURIE '931 
Formålet med dette initiativ var at øge det brede publikums bevidsthed om den nye europadækkende, 
universelle telekommunilcationsinfrastruktur EURO-ISDN. 
Arrangementet fandt sted den 14.-16. december 1993 i 60 byer og blev støttet af 22 EURO-ISDN-
operatører foruden af producenter og af Kommissionen. 
I de 75 ISDN-udstillingslokaler demonstreredes forskellige applikationer. Et hovedpunkt var den 
indbyrdes ISDN-tilslutning mellem alle lokaliteter. 
Den kompatible sammenkobling af fire tjenester: 
- billedtelefoni, 
- telefax gruppe 4, 
- Euro-filoverførsel og 
- 7 kHz telefon 
mellem alle lokaliteter blev demonstreret for arrangementets ca. 25 000 gæster. 
Der blev arrangeret seminarer og konferencer sideløbende med udstillingerne. 
Udover disse "decentrale" arrangementer fandt en central åbningsceremoni sted i Bruxelles den 14. 
december 1993. Dennes hovedformål var information gennem medierne. 
Eurie '93 fik en meget positiv modtagelse i pressen. 
- 50 -
9.4 ISDN SOM TVÆREUROPÆISK NET 
Ved udgivelse af den 3. årsrapport om ISDN vedtog Rådet en resolution "Om udviklingen af ISDN i 
Fællesskabet som en europadækkende telekonimunikationsinfrastniktur for 1993 og efterfølgende år". 
I denne resolution understreger Rådet vigtigheden af at udvikle ISDN i sammenhæng med 
tværeuropæiske net (TEN). 
Efter at der var nået politisk enighed om Traktaten om Den Europæiske Union, har Kommissionen 
besluttet at udarbejde forslag til udvikling af transeuropæiske net (TEN) i forbindelse med tre aspekter 
af telekommunikation: 
- EDB-net mellem myndigheder; 
- ISDN og 
- Integreret bredbåndskommunikation (IBC). 
Til udarbejdelse af forslag vedrørende ISDN nedsattes en arbejdsgruppe med deltagelse fra de offentlige 
netoperatører og fra medlemsstaterne, og diskussionerne i denne arbejdsgruppe er sammenfattet i en 
rapport. 
Gruppen er nået til bred enighed om en ramme for potentielle foranstaltninger til fremme af ISDN, som 
til folde afspejler subsidiaritetsprincippet. 
Kommissionen har omformet hovedindholdet af denne rapport til en meddelelse til Rådet og til to forslag 
til rådsdirektiver, der vil danne retlig basis for de foipUgtelser, der er forbundet med implementering af 
forslagene om TEN-ISDN. I den første foreslåede beslutning opstilledes en række retningslinjer for mål, 
prioritering og foranstaltninger til udvikling af ISDN som transeuropæisk net. 
I det andet forslag til rådsresolution beskrives Fællesskabets mulige bidrag til projekter af faciles 
interesse, som falder ind under retningslinjerne. 
Kommissionen har godkendt disse forslag d. 1.9.93. Støtten, som ydes under transeuropæiske net (TEN) 
vil fremme ISDN-projekter i nøje overensstemmelse med behovene for EURO-ISDN. 
Kommissionen vil desuden undersøge og bidrage til maksimering af den potentielle synergistiske 
virkning mellem på den ene side de telematiske netværk mellem myndighederne (INA)2 og på den 
anden side ISDN, ved i muligt omfang at forbinde TNA-applikationerne indbyrdes over EURO-ISDN. 
Der vil blive gennemført særlige forundersøgelser med henblik herpå. 
Efter deres vedtagelse af Kommissionen blev forslagene til TEN • ISDN fremsendt til Rådet og Europa-
Parlamentet under det belgiske formandskab. 
27 
COM (93) 69, endelig version, af 12. september 1993 
- 51 -
9.5 EVALUERING AF APPLIKATIONER FRA ANDRE PROGRAMMER 
Med den stigende mulighed for brug af ISDN i Europa er brug af ISDN til sammenkobling af 
applikationer planlagt eller påbegyndt i en række FTU-projekter under Kommissionens DG XIII. 
Fremme af anvendelsen af ISDN sker gennem en række af Fællesskabets forskningsprogrammer såsom 
RACE og ESPRIT, men desuden gennem andre projekter såsom ENS (European Nervous System) og 
andre telematikprogrammer. 
I bilag 5 gives en oversigt over projekter blandt disse øvrige aktiviteter, som vedrører ISDN. Nærmere 
oplysninger om disse projekter lom indhentes fra Kommissionen. 
- 52 -
10 KONKLUSIONER 
Siden foregående rapport (udsendt den 26. november 1991) er listen over operatører med kommercielle 
ISDN-udbud udvidet nuxiyderugerefem^ 
Der er nu en lang række forskellige ISDN-terminaler og -applikationer på markedet, og produkterne er 
modnet betydeligt 
ETSI har foldført standardiseringen til EURO-ISDN ved udgangen af 1992 (med undtagelse af visse 
prøvnings- og typegodkendelsesstandarder). ETSI er på verdensplan førende inden for standardisering 
aflSDN. 
Rådet har i sin resolution af 5. juni 1992 givet yderligere retningslinjer for udvikling af ISDN i 
Fællesskabet, og ISDN vil blive udviklet som et tværeuropæisk net. 
Med fremkomsten af stadig flere alternative nettyper (f.eks. nye teknologier til viiksomhedsnet) vil 
ISDN møde øget konkurrence. 
Den videre succes af ISDN vil afhænge af, at der over en længere periode er stabile betingelser, således 
at etableringen af ISDN frem mod generel dækning kan fortsætte. 
Dette kræver langsigtede investeringer med bevarelse af investorernes økonomiske stabilitet. I modsat 
fald vil målsætningen om generel dækning ikke kunne opfyldes. 
En generel dækning med ISDN i medlemsstaterne har prioritet i Fællesskabets 
telekommunikationspolitik. Udover etableringen af selve den fysiske infrastruktur er det tvingende 
nødvendigt at fremhjælpe europadækkende basistjenester. Samordnet introduktion af EURO-ISDN 
kræver samarbejde mellem de berørte aktører i sektoren. Kommissionen støtter det samarbejde, der er 
nødvendigt til harmoniseret indførelse af EURO-ISDN udbud, herunder basistjenesterne (d.v.s. dem, der 
nævnes i forslaget til rådsresolution . Navnlig bør projekter af fælles interesse i rammerne af det 
forventede fællesskabsinitiativ til et tværeuropæisk ISDN være baseret på fælles forslag fra branchens 
aktører. 
På baggrund af ISDN's infrastrukturelle karakter indgår ISDN i Rådets resolution om "universelle 
tjenester", som i øjeblikket er under udarbejdelse. 
Til de vigtigste behov hører ligeledes mulighed for trådløs adgang og udbydelse af virtuelle private net 
gennem EURO-ISDN. 
Ved VPN forstås et software-defineret net, der for eksempel giver mulighed for at specificere egen 
nummerplan for lukkede brugergrupper på basis af et givet fysisk net (f.eks. ISDN). 
Denne rapport er udarbejdet af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og vil blive forelagt 
Rådet og Europa-Parlamentet. 
Med starten af EURO-ISDN ved udgangen af 1993 har man nået et af de hovedmål, der er opstillet i 
samarbejdsmemorandummet om ISDN. Dermed er også påbegyndt en ny fase i udviklingen af ISDN -
udbygningen af EURO-ISDN og den videre udvikling af tjenesteudbudet. 
28 COM (93) 347/2,1. september 1993 
- 53 -
Kommissionen forslår derfor, at de offentlige netoperatører fortsætter deres arbejde i rammerne af 
IMIMG. Unionen vil på sin side intensivere sim komkrete støtte til den videre udvikling af EURO-ISDN 
i rammerne af TEN-ISDN initiativet 
^M 
ANNEX 1 
ETSI Secretariat 
Official Address: Route des Lucioles 
Sophia Antipolis 
F-06560 Valbonne 
Postal Address: 
Telephone: 
Telefax: ETSI 
B.P. 152 
F-06560 Valbonne-Cedex 
+33.92.94 42 00 
+33.93.65 47 16 
+33.93.65 28 17 
EIUF Secretariat 
Postal Address: 
Telephone: 
ISDN: 
Telefax: EIUF Secretariat 
CEC, DG XIII/A/3 
BU9 6/132 
Rue de la Loi 200 
B-1049 Brussels 
+32.2.29 68 628 
+32.2.29 68 627 
+32.2.921 01 22 
+32.2.29 61 740 
5" s 
ANNEX 2 
Bearer Services 
Circuit-mode 64 kbit/s unrestricted * 
Circuit-mode 3,1 kHz audio * 
Packet-mode (X.31 case B) B- and D-channel 
Circuit-mode speech 
Teleservices 
Telephony 3,1 kHz 
Facsimile group 4 class 1 
Télétex 
Telephony 7 kHz 
Syntax-based videotex 
Videotelephony 
Supplementarv Services 
Calling Line Identification Presentation (CLIP) * 
Calling Line Identification Restriction (CLIR) * 
Direct Dialling In (DDI) * 
Multiple Subscriber Number (MSN) * 
Terminal Portability CTP) * 
Call Waiting (CW) 
Completion of Calls to Busy Subscriber (CCBS) 
Closed User Group (CUG) 
User-to-User Signalling (UUS) 
Subaddressing (SUB) 
Three Party (3PTY) 
Advice of Charge (AOC) 
Connected Line Identification Presentation (COLP) 
Connected Line Identification Restriction (COLR) 
Malicious Call Identification (MOD) 
Add On Conference Call (CONF) 
Meet Me Conference (MMC) 
Freephone (FPH) 
Explicit Call Transfer (ECT) 
Call Forwarding Busy (CFB) 
Call Forwarding No Reply (CFNR) 
Call Forwarding Unconditional (CFU) 
Call Deflection (CD) 
Call Hold (HOLD) 
Basic access and Primary rate access user-network interfaces 
ISDN interconnection interfaces for the services identified above 
End-to-end protocols for the services mentioned above 
Network capabilities for the services mentioned above 
ANNEX 3 ~* * 
SUMMARY DEFINITION OF NATIONAL ISDN-1 
National ISDN-1 is defined in detail in Special Report SR-NWT-001937, in terms of Bellcore 
Technical References (TRs) and other specifications. The following features characterize 
National ISDN-1: 
e A standard network interface comprising control of interoffice calls, including 
support of the SS7 protocol and procedures, and call routing 
o Protocol portability for Basic Rate Access 
o Support of single-user configuration with multiple applications on a single 2B + 
D interface 
o Support of single interface sharing by two users, with possible restriction of each 
user to a single B channel, or restriction to one user with access to a single B 
channel 
e Access to select analog POTS and Centrex features 
• Support of Primary Rate Access (vendor specific implementations) 
e Initial operations support 
o Selected basic subfeatures for the following supplementary services: 
- Call Forwarding (voice & circuit switched data-CSD) 
- Automatic Callback (voice) 
- Call Hold (voice & CSD) 
- Additional Call Offering (voice & CSD) 
- Flexible Calling (voice) 
- Calling Number Identification Services (voice & CSD) 
- Message Service (voice & CSD) 
- Display Service (voice & CSD) 
- Electronic Key Telephone Service (voice) 
- Multiline Hunt Groups (voice & CSD) 
- Business Group Dial Access Features (voice & CSD) 
- Call Pick-up (voice) 
- Station Message Detail Recording (vendor specific) 
° Standard recording to support billing for the following ISDN capabilities and services: 
- Basic call control 
- Signaling capabilities 
- Basic Business Group 
- Calling Number Delivery 
CURRENT STATUS OF NTT'S ISDN SERVICES (Jan.-93) > z 
m x 
1 The number of acces lines (Jan. 1993) 
• Basic Rate Access (INS-64 service) 141,644 lines 
• Primary Rate Access (INS-1500 service) 2,816 lines 
2 Applications 
• Basic Rate Access Leased circuit back up c/^ 
LAN interconnection ^j 
Remote security surveillance system 
Consumer clinic system, etc. 
• Primary Rate Access Leased circuit back up 
LAN interconnection 
CAD/CAM communication system 
Video conference system, etc. 
CURRENT STATUS OF KDD'S ISDN SERVICES 
1 Number of access lines (Dec. 1992) 
• Basic Rate Access 
• Primary Rate Access 
2 International ISDN 1,387 lines 
6 3 lines 
USA, UK 
Singapore 
Australia 
France 
Italy, Vatican, San Marino 
Hong Kong, Germany, Belgium 
Spain 
Netherlands 
Sweden 
Switzerland, Liechtenstein 
Denmark, New Zealand z m x 
^5> 
ANNEX 5 
ISDN related project* of the Community 
1. ENS 
In the European Nervous System (ENS) programme projects plan to use ISDN for telematic 
services relating to environmental issues, cross-border postal functions and standardization. 
CAPE (E2004), 
proposing ISDN communications on a national basis. 
ENVIRONET (E2008), 
envisaging to consider ISDN in complementarity with other telecommunication, services 
(Telephony with modems, X.25, X.400) in the pending specified requirements. 
RISE (E2012), 
implementing two experiments with Euro-ISDN 
- for VSAT distribution (RISE-Pilotl), an ISDN connection is used to feed the Hub (Paris, F) 
from the information providers premises, ETSI (Nice, F) in the first step and then every 
National Standard Organisations, two tests will be implemented 
* on Numéris (French ISDN) with the following protocols: ISDN, TCP/IP, FTP, Pathworks 
(Digital proprietary software), 
* between German and Dutch ISDN with the following protocols: ISDN, OSI stack with 
DTAM, 
The results of these two tests will be taken into account to be integrated inside the detailed 
specifications of this Pilot2. 
2. DELTA 
Aim of the Developing European Learning through Technical Advance (DELTA) programme 
is to stimulate incremental research and development which will enable new technologies to be 
incorporated in the tools and infrastructure supporting advanced learning, in particular open 
and distance learning, in the Community. A number of projects are looking at ISDN as a basic 
carrier service for various training-related applications. These applications can be split into the 
following classes: video-conferencing (1), audio-conferencing (2), file-transfer (3), 
transaction-oriented (4) applications. 
Project name 1 2 3 4 
SMILE (D2002) no yes yes no 
DEDICATED (D2014) no no yes no 
CO-LEARN (D2005) no yes yes no 
MALIBU (D2013) yes no no yes 
ACT(D2020) yes yes yes yes 
MTS (D2021) yes yes yes yes 
ECOLE (D2004) no no yes yes 
JANUS (D2003) no no yes yes 
JITOL(D1015) no no yes yes 
OSCAR (D2006) no no yes yes 
COSYS(D2011) no no yes yes 
EAST(D2016) no no yes yes 
MATHESIS (D2009) no no yes no 
More detailed explanation is available on request. 
3. AIM £° 
The Advanced Informatics in Medicine (AIM) programme is a pre-competitive/pre-normative 
R&D programme which is designed to develop new technology, specifically information and 
communications technologies, and to bring benefits from these developments into Medicine 
and Health Care, in order to improve the quality and cost-effectiveness of the services 
provided and to strengthen the competitiveness of the European I&CT industry. For twelve 
projects the usage of ISDN is considered, subject to its availability and a reasonable cost 
level. 
EMDIS (A2006), 
interconnection of 12 national transplant registries. 
EPIC (A2007), 
general surveillance of house bound people. 
DILEMMA (A2005). 
pediatric ontology (related to laboratory flow, realtime requirements between laboratory and 
clinics). 
ISSAAC (A2013), 
ISDN between hospital and general practitioners to transmit referral notes, hospital discharge 
notes, laboratory results and imaging data as well. 
ESTEEM (A2010), 
exchange of EMG between the physicians and expert systems (no real-time requirements). 
GEHR (A2014), PROCAS (A2003), 
exchanging alpha-numeric data in the shortest possible time between physicians and hospital. 
EURIPACS (A2009), 
image "mail-box" service between hospitals of different kinds, specialists and General 
Practitioners. 
FEST(A2011), 
services in telemedicine. 
OEDBPE (A2026), 
data intercharge and processing for electrocardiography 
IMPACT (A2017), 
interactive telepathology, teleconsultation, transfer of images between two pathological 
laboratories on almost real-time. Decision on carcinoma during the operation of patient. 
SHINE (A2035), 
investigation for the most effective application of telematic services for Regional Health Care. 
6 4 
4. LIBRARY 
A certain attention is given to ISDN in the LIBRARY programme mainly in connection with 
interconnection of and access to image banks of libraries. For the access to information 
services and the transfer of information some use of ISDN is also envisaged. 
EDIL (1042), 
intends to use ISDN at least in France, perhaps in connection with UK. 
JUKEBOX (1049), 
only if international connections are available, otherwise research networks. 
ELISE (1008), 
establishing full colour image banks of library materials (slides, maps) will develop 
specifications and model for international (FR, UK, NL) interconnection via ISDN. 
VANEYCK (1054). 
interconnection image banks Art Photographic libraries through ISDN network, development 
of network under Research into Advanced Communications technologies for Europe (RACE) 
project RAMA (R2043). First ISDN links between UK-NL, later in project between UK-NL-
IRL. 
5. ESPRIT 
Also the usage of ISDN in the domain of business systems and house automation under the 
European Strategic Programme for Research and development in Information Technology 
(ESPRIT) programme is worthwhile to be mentioned. Here, the usage of ISDN is foreseen in 
several projects to enable pilot experiments. 
Aim of ESPRIT is to improve the competitiveness of the microelectronics industrial sector so 
as to enable it to provide the IT industry with full systems capability based on the state of the 
art semiconductor technology. 
6. TEDIS 
Under the umbrella of the telecommunications actions of its phase II, the Trade Electronic 
Data Interchange System (TEDIS) programme has awarded a study on "EDI & ISDN" as a 
result of its last call for proposals to the Danish consultancy firm Fisher & Lorenz with 
XCOMS Int'l from Belgium as a subcontractor. 
The awaited results are a prioritized list of new forms of EDI which can benefit of ISDN, 
taking economic and operational considerations into account and a rational of the applicability 
of TEDIS sponsored One Stop Shop concept to the commercial interconnection of ISDNs in 
Europe. 
7. RACE 
Research and development in Advanced Communications technologies for Europe (RACE). 
Aim of RACE is to promote the competitiveness of the Community's telecommunications 
industry, operators and service providers in order to make available to final users the services 
which will sustain the competitiveness of the European economy and contribute to maintaining 
and creating employment in Europe. 
ANNEX 6 6z 
GLOSSARY OF TECHNICAL TERMS 
Addressing 
"B"-channel 
Basic access 
Bearer Service 
Bit rate 
Calling Line Identification 
ccnr 
CCITT Blue Book 
CEPT 
"D"-channel 
ETS 
ETSI 
GAP The process by which a calling user indicates the 
identity of the called user on a particular call. It 
includes a network addressing (numbering) component 
to identify the called user-network interface and may 
include further information (sub-address) to identify a 
particular terminal beyond the public network. 
For user-to-user information transport. 
Physical interface structure available at S or T 
reference point: 2x64 kbit/s "B" channels and 1x16 
kbit/s NDN channel. In some configurations S and T 
reference points are joined. 
A type of telecommunications service that provides the 
capability for the transmission of signals between user 
network interfaces. 
Number of bits (units of messages) transmitted per 
second. 
Indicates the identification of the calling user line. 
International Telephone and Telegraph Consultative 
Committee (ITU). 
Series of CCITT publications due to be adopted by the 
CCITT Plenary Assembly in 1988, in Melbourne. 
European Conference of Postal 
Telecommunications Administrations and 
For user-to-user and user-network signalling 
information transport 
European Telecommunications Standard 
European Telecommunications Standards Institute, 
established in March 1988 and located in Sophia-
Antipolis near Nice 
Analysis and Forecasting Group (subgroup of SOGT). 
Issued a report on ISDN in 1985 as a basis for the 
Council Recommendation. 
63 
Green Paper 
ISDN 
ISPBX 
ISUPorISDN-UP 
NET 
Numbering 
ONP 
Primary access 
PSPDN 
Quadripartite Collaboration 
Reference Point 
Signalling System N° 7 
SOGT 
S/T reference Point 
TUP 
TUP+ Green Paper on the Development of the Common 
Market for Telecommunications Services and 
Equipment [COM(87)290], published in June 1987. 
Outlines the Commission's position on the 
development of the Community's telecommunications 
policy and the proposals to reach the 1992 target in 
this sector, including required regulatory change at EC 
level. 
Integrated Services Digital Network 
private Automatic Branch Exchange for Integrated 
Services 
ISDN User Part = part of the N° 7 signalling systems 
allowing ISDN facilities. 
("Normes Européennes des Télécommunications") 
an approved technical specification recommendation 
see "Addressing" 
Open Network Provision, concept for the definition of 
general requirements for the use of the 
Telecommunications Administrations' network 
infrastructure and/or services including technical 
interfaces, tariff principles and conditions of use. 
Physical interface at T reference point 
Packet Switched Public Data Network 
Close collaboration for the co-ordinated introduction 
of ISDN between the Telecommunications 
Administrations of France, FRG, Italy and UK 
A conceptual point at the conjunction of functional 
groups of the telecommunications network 
The new CCITT system allowing two switching 
centres to exchange information, e.g. information 
needed for establishing a telephone call 
Senior Officials Group on Telecommunications (EEC) 
Possible location of access for Bearer Services 
supported by an ISDN 
Telephone User Part = part of the N° 7 signalling 
system allowing telephony 
Extended TUP, allowing in addition to traditional 
telephony use of a 64 kbit/s bearer service. 
«y ISSN 0254-1459 
KOM(94) 81 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-94-090-DA-C 
ISBN 92-77-66310-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg