[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, 27.01.2005

KOM(2005)17 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG

EUROPA-PARLAMENTET

Miljøpolitisk årsberetning for 2004

{SEK(2005)97}

1. INDLEDNING

Denne miljøpolitiske årsberetning gennemgår udviklingen i EU’s miljøpolitik i 2004 og skitserer udsigterne for det kommende år (se bilaget for nærmere oplysninger). I betragtning af den betydning, den miljøpolitiske årsberetning har for Lissabon-processen, og i betragtning af den nuværende fokusering på midtvejsevalueringen af Lissabon-processen lægger dette års beretning særlig vægt på forholdet mellem miljø og økonomi. Den gennemgår også fremskridtet med gennemførelsen af det 6. miljøhandlingsprogram, som fortsat udgør den overordnede ramme for EU’s miljøpolitik. Den bygger på den nylige status over Cardiff-processen for miljøintegration[1] og gør rede for gennemførelsen af den gældende miljølovgivning i medlemsstaterne.

Af begivenhederne i det forgangne år skal navnlig følgende fremhæves:

- EU’s udvidelse, som vil påvirke den fremtidige politik, eftersom de nye medlemsstater skal gennemføre EU’s miljølovgivning

- intens debat om miljøpolitik og konkurrencedygtighed i Lissabon-strategiens optik

- debat om evalueringen og gennemførelsen af EU’s strategi for bæredygtig udvikling

- indsats til fremme af bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre, herunder handlingsplanen for miljøteknologi

- forberedelse af emissionshandel og klimastrategier for tiden efter 2012

- bestræbelser på at nå EU’s mål om at standse nedgangen i biodiversiteten inden 2010

- udvikling i den inter-institutionelle debat og forberedende arbejde med REACH

- høring om de tematiske strategier, der skal forelægges i 2005 som led i 6. miljøhandlingsprogram

- forelæggelse af handlingsplanen for miljø og sundhed for WHO-ministerkonferencen.

2. MILJØEFFEKTIVE INNOVATIONER OG EFFEKTIV RESSOURCEUDNYTTELSE: EN NØGLE TIL ØGET KONKURRENCEDYGTIGHED

Hovedpunkterne

Især spørgsmål omkring konkurrenceevnen dominerede sidste års politiske debat i EU, og der er nu voksende enighed om, at miljøinnovationer og ressourceeffektivitet bidrager til EU’s konkurrenceevne og åbner for nye markedsmuligheder.

Arbejdet med at forbedre lovgivningen er blevet videreført, både for at forbedre anvendelsen af konsekvensvurderinger og for at forenkle miljølovgivningen, så den nye lovgivning bliver så omkostningseffektiv som muligt.

I Kok-rapporten understregedes det, at miljømæssig bæredygtighed og social samhørighed spiller en rolle i vækst- og jobskabelsesprocessen, og at Europa vil kunne vinde ved at være leverandør af innovative, miljøeffektive produkter og processer.

På andre områder har udviklingen sigtet mod at maksimere miljøpolitikkens bidrag til væksten i BNP og beskæftigelse:

- der blev gjort gode fremskridt med gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for miljøteknologi

- det nederlandske formandskab fremhævede betydningen af miljøinnovationer for et “rent, intelligent og konkurrencedygtigt” Europa

- der blev taget yderligere skridt i interessenthøringen om Kommissionens tematiske strategier for forvaltning af naturressourcerne og for affaldsforebyggelse og -genanvendelse. Dette vil også bidrage til bedre regulering

- Kommissionen offentliggjorde retningslinjer om grønne offentlige indkøb rettet mod myndighederne på nationalt og lokalt plan.

Nye data [2]

Stadig flere data viser, at miljøpolitik og miljøinnovation kan fremme økonomisk vækst og bevare og skabe jobs og dermed bidrage til øget konkurrencedygtighed og beskæftigelse. Der er et voksende verdensmarked for miljøvarer og -ydelser, anslået til over 500 milliarder € i 2003. Miljøindustrisektoren beskæftiger mere end 2 millioner mennesker i Europa og vokser stadig med ca. 5% pr. år. Der er lovende markedsmuligheder for miljøeffektive produkter. Med de nye store, dynamiske økonomier som Brasilien, Indien og Kina udsættes naturressourcerne for et stadig større pres, og de globale udslip af forurenende stoffer vokser, hvilket understreger nødvendigheden af bedre energi- og ressourceeffektivitet både i disse lande og i Europa. At der er miljømæssige hindringer for hurtig økonomisk vækst, erkendes i stigende grad af lande som Kina. Det fører til voksende forståelse for, at der er behov for bæredygtig udvikling, hvilket igen åbner for lovende afsætningsmuligheder for miljøteknologi.

Af den seneste tid rapporter fremgår det således:

- at miljøpolitikkens nettovirkninger på beskæftigelsessituationen er neutrale eller endog svagt positive

- at miljøindustrien har haft bedre resultater end økonomien i øvrigt

- at foranstaltninger til fremme af vedvarende energi og energieffektivitet forbedrer energiforsyningssikkerheden og reducerer økonomiske tab forårsaget af ustabile oliepriser, samtidig med at emissionen af drivhusgasser og forbruget af de begrænsede ressourcer mindskes

- at omkostningerne til begrænsning af luftforurening fra industrien generelt kun har begrænsede konsekvenser for konkurrencedygtigheden

- at et voksende antal virksomheder og investorer tillægger miljøindsatsen stor betydning; at en række nyere undersøgelser viser, at god miljøledelse er forbundet med større effektivitet og bedre økonomiske præstationer, og at det åbner for nye markeder.

Udsigterne for 2005

En række foranstaltninger vil sigte mod, at EU til fulde kan udnytte de fordele, som den moderne miljøpolitik kan bibringe EU’s konkurrenceevne. F. eks. følgende:

- EU’s og medlemsstaternes indsats for at gennemføre handlingsplanen for miljøteknologi

- overvejelser om, hvordan samfundsomkostningerne bedre kan integreres i priserne

- de tematiske strategier for bæredygtig udnyttelse af naturressourcerne og for affaldsforebyggelse og -genanvendelse.

Kommissionen vil fortsat samarbejde med andre lande for at fremme en mere bæredygtig udvikling. Den vil bl.a. få en dialog i stand med nye økonomier (f.eks. Kina), der langt hen ad vejen deler dens indstilling til bæredygtig udvikling. Målet er at fremme den internationale indsats, der behøves til løsning af globale miljøproblemer, at undgå konkurrence, der er baseret på svækkelse af miljøstandarderne, og at sørge for, at miljøinnovationer og mere bæredygtige produkter og processer vinder indpas.

Arbejdet med at forenkle og forbedre miljølovgivningen skal også videreføres. Ved at bekæmpe klimaændringerne og tabet af biodiversitet og ved at forbedre vores indsigt i samspillet mellem miljø og sundhed vil vi også kunne bidrage til en langsigtet økonomisk vækst og samtidig forbedre miljøet og vores livskvalitet.

3. RESULTATERNE, TENDENSERNE OG UDSIGTERNE PÅ TRE PRIORITEREDE OMRÅDER

Klimaændringerne, nedgangen i biodiversiteten og miljøets indvirkning på sundheden er nogle af de højest prioriterede emner i det 6. miljøhandlingsprogram.

3.1. Klimaændringer

Hovedpunkterne

Ruslands ratificering af Kyoto-protokollen betyder, at den vil træde i kraft tidligt i 2005.

Med vedtagelsen af en registerforordning og overvågnings- og rapporteringsretningslinjer og med godkendelsen af 21 nationale planer for tildeling af emissionskvoter til energiintensive anlæg har Kommissionen forberedt verdens største ordning for handel med drivhusgasemissioner. Denne ordning, som betyder, at drivhusgasemissionerne kan reduceres til de lavest mulige omkostninger, blev indledt den 1. januar 2005.

Som led i bekæmpelsen af klimaændringer har Kommissionen fortsat bestræbelserne på at fremme miljøintegrationen i andre sektorpolitikker, navnlig transport og udviklingsbistand. Den har endvidere for nylig fremsat tre forslag om fremme af effektivt energiforbrug.

Nye data 2

De seneste oplysninger om drivhusgasemissionerne og de nye data om klimaændringernes potentielle omfang og konsekvenser er fortsat foruroligende. Der er sket en beskeden nedgang i emissionerne af drivhusgasser, men ikke nok til at få EU-15 ind på en lineær kurs mod opfyldelse af Kyoto-målene. I 12 af de 25 medlemsstater lå emissionerne over denne lineære kurs.

I mange af sektorerne er udviklingen forsat betænkelig. De seneste statistikker viser, at transportsektorens emissioner af drivhusgasser fortsat er steget, op til næsten 22% over 1990-niveauerne i EU-15 frem til 2002, og der har endnu ikke fundet nogen afkobling sted mellem væksten i transportsektorens emissioner og den økonomiske vækst.

Der er i årets løb fremkommet nyt data – bl.a. resultater af EU-finansieret FTU - om de potentielle omkostninger ved manglende bekæmpelse af klimaændringerne. Ekstreme vejrbegivenheder, som hedebølgen i sommeren 2003, ventes at blive hyppigere som følge af klimaændringerne. Klimaændringerne vil kunne føre til, at 15% til 37% af alle dyre- og plantearter vil være truet med udryddelse omkring 2050. Gletscherne er i færd med at smelte, hvilket vil have indflydelse på drikkevandsforsyninger, kunstvanding og vandkraft i hele Europa, for ikke at nævne vintersportsturismen i Alperne. Dette medvirker til at øge forsikringsomkostningerne og uforsikrede skader. De økonomiske tab som følge af ekstreme vejrbegivenheder, der til dels skyldes klimaændringer, er i de sidste 20 år steget fra et årligt gennemsnit på under 5 milliarder US$ til ca. 11 milliarder $.

Udsigterne for 2005

Der er opstillet tre generelle mål for 2005:

- fremskyndelse af foranstaltninger til at opfylde Kyoto-forpligtelserne

- igangsættelse af en international debat om foranstaltninger til reduktion af de globale emissioner for tiden efter 2012

- forberedelser med henblik på tilpasninger til de uundgåelige klimaændringer.

3.2. Biodiversitet

Hovedpunkterne

- Etableringen af Natura 2000-nettet af beskyttede områder i EU-15 er skredet betydeligt frem med vedtagelsen af listerne over lokaliteter i den atlantiske og den kontinentale region. Der ventes forelagt en kommissionsbeslutning om en yderligere biogeografisk region (den mediterrane region) tidligt i 2005. Lokaliteterne, der udvælges med henblik på at beskytte bevaringsværdige naturtyper og arter i EU, dækker ca. 17% af EU15-territoriet. Med udvidelsen fulgte nye udfordringer og gevinster for bevaringen af biodiversiteten, herunder en ny biogeografisk region (den pannoniske region). Der skete gode fremskridt med udpegningen af lokaliteter i de nye medlemsstater i 2004. Kommissionen udsendte en meddelelse om finansieringen af Natura 2000. I forordningsforslagene om udvikling af landdistrikterne og om strukturfondene for 2007-2013 er der indføjet nye muligheder for omfattende medfinansiering.

- Malahide-konferencen i maj 2004 viste, at der blandt de berørte parter var klar enighed om, hvilke foranstaltninger der skulle træffes for at beskytte biodiversiteten på europæisk plan. Mødet resulterede i opstillingen af de vigtigste milepæle for indfrielsen af målet om at standse nedgangen i biodiversiteten i EU inden 2010.

- På konferencen i Bergen-op-Zoom i november 2004 blev der opstillet prioriterede foranstaltninger til bevaring af fuglelivet.

- I forslagene om udviklingspolitikken for landdistrikterne efter 2006 lægges der større vægt på landbrugets miljøydelser

På internationalt plan var 2004 markeret af en række vigtige afgørelser om globale tiltag til at begrænse nedgangen i biodiversiteten:

- Den 7. partskonference (COP7) under FN-konventionen om den biologiske mangfoldighed vedtog et arbejdsprogram for udarbejdelse af nationale og regionale systemer af beskyttede landområder inden 2010 og havområder inden 2012 og for indikatorer til vurdering af indfrielsen af det globale mål om en mærkbar reduktion i tabet af biodiversitet inden 2010.

- Det første partsmøde under Cartagena-protokollen om biosikkerhed traf beslutning om dokumentationskrav og overholdelsesmekanismer i forbindelse med genmodificerede organismer (GMO’er).

- Parterne i konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) vedtog at skærpe kontrollen med handelen med en række truede arter, bl.a. gennem en handlingsplan om ulovlig handel med elfenben.

Nye data 2

En række undersøgelser fra 2004 viste, at halvdelen af jordens 5 743 kendte paddearter (padder er gode biodiversitetsindikatorer) er i tilbagegang og en tredjedel udryddelsestruet, hvilket kan være tegn på et dramatisk artstab. De viser også, at bevaringstilstanden er foruroligende for ca. 43% af Europas fuglearter.

Der sker fremskridt med integrationen af hensynet til biodiversiteten i andre sektorpolitikker. Økologisk landbrug vokser stadig, dog i et langsommere tempo. Der sker også en stigning i den andel af landbrugsudgifterne, der går til udvikling i landdistrikterne og programmer for miljøvenligt landbrug. Overfiskning er stadig et problem, og genoprettelsen af visse bestande viser sig at være vanskeligere end ventet.

Udsigterne for 2005

- Kommissionen vil offentliggøre en meddelelse om biodiversitetspolitikken i 2005, på grundlag af anbefalingerne fra konferencerne i Malahide og i Bergen-op-Zoom.

- Kommissionen vil fortsat støtte etableringen og gennemførelsen af Natura 2000-nettet, herunder nettets udvidelse til de nye medlemsstater og til havmiljøet. Inden for de generelle rammer for Kommissionens forslag til de finansielle overslag for 2007-2013 vil der fortsat blive arbejdet på at konsolidere Fællesskabets medfinansiering af Natura 2000-nettet som middel til at fremme tilvejebringelsen af de nødvendige midler i medlemsstaterne.

- Gennemførelsen af Kommissionens handlingsplan for økologiske fødevarer og økologisk landbrug vil blive påbegyndt.

- Som led i den tematiske strategi for beskyttelse af havmiljøet vil der blive foreslået en ramme for udarbejdelse og gennemførelse af en økosystem-baseret tilgang til forvaltning af havene og oceanerne.

3.3. Miljø og sundhed

Hovedpunkterne

Sigtet med Kommissionens handlingsplan for miljø og sundhed var at udbedre manglerne i vores viden, indkredse nye problemområder og forbedre kommunikationen. Planen blev forelagt på WHO’s konference om miljø og sundhed i Budapest, hvor miljø- og sundhedsministrene fra 52 lande vedtog ’Children’s Environment and Health Action Plan for Europe’ (CEHAPE), som Kommissionens tilsluttede sig.

Debatten om REACH, Kommissionens forslag til en ny lovramme for kemikalier, fortsatte i Rådet (miljø og konkurrence) og i Parlamentet. En workshop afholdt af formandskabet vedrørende den udvidede konsekvensanalyse af REACH konkluderede, at omkostningerne ved systemet langt opvejes af fordelene, hvilket bekræfter den generelle konklusion af Kommissionens konsekvensanalyse. Takket være denne debat har man kunnet pege på foranstaltninger, som vil kunne lette gennemførelsen af systemet og dermed reducere dets omkostninger, samtidig med at man fuldt ud kan høste fordelene ved et højere beskyttelsesniveau for sundhed og miljø. Der er også sket fremskridt med forberedelserne til gennemførelsen af systemet, herunder partnerskaber med interessenter, der arbejder på at gøre systemet funktionsdygtigt og mindske dets omkostninger, etablere IT-systemet og forberede retningslinjer for industrien og medlemsstaterne.

Med Den Europæiske Oversigt over Forurenende Emissioner (EPER) - det første europæiske offentlige register over industriemissioner til luft og vand - har offentligheden fået bedre adgang til miljøoplysninger.

Fællesskabet ratificerede en Europa-dækkende FN-aftale og tiltrådte en yderligere global konvention om bekæmpelse af forurening med persistente organiske miljøgifte (POP). Disse miljøgifte kan transporteres over lange afstande, forblive længe i miljøet og ophobes i fødekæden.

Nye data 2

Ca. 2 til 8% af sygdommene i EU-25 kan tilskrives miljøfaktorer, navnlig luft- og støjforurening fra transport.

Der må sættes mere ind på at bekæmpe de kendte sundhedsrisici, f.eks. overeksponering for luftforurenende stoffer, såsom fine partikler og ozon, og for farlige kviksølvniveauer i fisk skaldyr.

EU’s medlemsstater investerer allerede i forskning og undersøgelser for at skaffe sig bedre indsigt i disse forhold, bl.a. human bioovervågning med særlig vægt på tungmetaller, dioxiner, PCB, hormonforstyrrende stoffer samt astma og allergier. Men da de generelt ikke anvender de samme metoder, er det vanskeligt at sammenligne forskningsresultaterne.

Udsigterne for 2005

Der vil fortsat blive arbejdet på at indsamle oplysninger, der kan hjælpe os med bedre at bekæmpe de farer, stoffer i miljøet udgør for sundheden:

- man vil søge at nå til enighed om den foreslåede REACH-forordning, så der kan foretages en strengere vurdering af og kontrol med de kemikalier, der anvendes

- gennemførelse af EU’s handlingsplan for miljø og sundhed, så der derigennem kan træffes foranstaltninger inden for human bioovervågning, forskning og oplysning om miljø og sundhed

Indtil da vil Kommissionen foreslå foranstaltninger til at begrænse eksponeringen for kviksølv, pesticider og luftforurening og offentliggøre strategier herfor i løbet af 2005.

4. GENNEMFØRELSE AF LOVGIVNINGEN SAMT BEDRE REGULERING

Hovedpunkterne

Der er gennem EU-lovgivningen gjort meget for at forbedre miljøkvaliteten, skabe lige vilkår for virksomhederne i hele EU og for at fremme nye markedsmuligheder - men der er stadig plads til forbedringer. Gennemførelsen af EU’s miljølovgivning i medlemsstaterne er fortsat mangelfuld, også i de nye medlemsstater. Miljøsager tegner sig fortsat for en tredjedel af alle de verserende sager vedrørende manglende gennemførelse af EU-lovgivningen for EU25. Kommissionen analyserede i 2004 de vigtigste problemområder (affald, vand, naturbeskyttelse og miljøvurdering) og er nu ved at udarbejde handlingsplaner, der skal bidrage til at forbedre gennemførelsen af lovgivningen.

Korrekt gennemførelse betyder både, at den nødvendige nationale lovgivning vedtages i tide, og at den nødvendige infrastruktur er på plads. Der er også behov for tilsyn og for sanktioner i tilfælde af overtrædelser. Der må fortsat sættes fællesskabsmidler ind som katalysator for de investeringer, der behøves i medlemsstaterne.

Sigtet med Kommissionens fortsatte indsats for at forbedre reguleringen er at skabe en EU-lovgivning, der er klarere og lettere at gennemføre, og som ansporer til, at de mest omkostningseffektive løsninger finder anvendelse. Kommissionen fremmer forsat frivillige tiltag, hvor dette er hensigtsmæssigt, og har iværksat en evaluering af EMAS- og miljømærkeordningerne.

Når Kommissionen forbereder ny lovgivning, søger den at foregribe problemerne, mindske den administrative byrde, minimere omkostningerne ved overholdelsen og give størst mulig plads til nye muligheder. Hertil anvender den konsekvensanalyser, offentlige høringer og forundersøgelser.

Der må fortsat arbejdes på at integrere miljøet i de andre sektorpolitikker og –afgørelser, hvis vi skal gøre os håb om at opnå de mange miljømæssige og andre fordele, som miljøpolitikken alene ikke kan give. I statussen over Cardiff-processen for miljøintegration anbefales det, at integrationsprocessen genoplives, og at medlemsstaterne i denne forbindelse sørger for, at direktivet om strategisk miljøvurdering gennemføres fuldt ud.

Udsigterne for 2005

Medlemsstaterne skal gennemføre miljølovgivningen fuldt ud. Kommissionen vil først og fremmest fokusere på de områder, hvor problemerne har været flest. Andre emner, der skal tages op, er forenkling af lovgivningen og overvågnings- og rapporteringskrav.

5. KONKLUSIONER

Den miljøpolitiske udvikling på EU- og nationalt plan i det forløbne år bekræfter nogle af de tendenser, der blev peget på i den miljøpolitiske årsberetning for 2003:

Lissabon og miljøet:

- Miljøsektoren, herunder miljøinnovation, er et væsentligt element i Lissabon-strategien, da den bidrager til bæredygtig økonomisk vækst og til EU-økonomiens konkurrencedygtighed på lang sigt. Dette bidrag omfatter navnlig:

- Yderligere forbedring af miljøeffektiv energi- og ressourceudnyttelse, som både fører til større ressourceproduktivitet og mindre belastning af miljøet

- Til virkeliggørelse af de allerede vedtagne konkrete mål for bekæmpelse af klimaændringer, for energieffektivitet og for mere bæredygtig transport kræves bl.a.:

- Bedre oplysning af EU’s virksomheder og borgere om produkter, processer og tjenester, som bidrager til at bekæmpe klimaændringer og miljøtrusler

- Bedre prissætning, således at priserne afspejler omkostningerne for samfundet som helhed ved de forskellige energikilder og varer og tjenesteydelser, såsom transport- og mobilitetstjenester, hvorved den stadig voksende efterspørgsel kan imødekommes på en mere bæredygtig måde

- Fremme af miljøeffektive innovationer i samtlige erhvervssektorer, bl.a. gennem fuld gennemførelse af handlingsplanen for miljøteknologi (ETAP). Medlemsstaterne bør udarbejde køreplaner for gennemførelsen af ETAP og anspores til at opstille handlingsplaner for grønne offentlige indkøb. Herudover må der gøres en betydelig indsats i hele Europa, hvis der skal ske reelle fremskridt inden for energieffektivitet.

- Vi må holde trit med EU’s konkurrenter inden for miljøinnovation (f.eks. USA og Japan). Den globale efterspørgsel efter miljøinnovationer vokser, efterhånden som de nye økonomier (f.eks. Kina) får voksende forståelse for, at deres hurtige vækst snart vil kunne støde mod de grænser, miljøet sætter. Der er brug for miljøteknologi og nye innovationer til løsning af dette dilemma. Forskning og “risikobetonede” demonstrationsaktiviteter bør nyde offentlig støtte i lighed med den støtte, der ydes af EU’s konkurrenter.

Miljøet i EU

- Det 6. miljøhandlingsprogram er frem til 2012 ramme for Fællesskabets miljøpolitik og for miljøintegrationen i andre sektorpolitikker. Programmets fire hovedemner – klimaændringer, biodiversitet, ressourcer samt miljø og sundhed – kræver en indsats på lang sigt. Der er også områder, hvor der behøves en indsats på kort sigt, da der, hvis der ikke gribes ind nu, kan blive tale om større omkostninger i fremtiden eller irreversible skader og dermed tabte muligheder for omkostningseffektive løsninger.

og globalt

- Kommissionen vil fortsat fremme internationalt samarbejde med sigte på bæredygtig udvikling med henblik på at søge at løse globale og grænseoverskridende miljøproblemer, fremme EU’s miljøpolitik på globale områder og sikre, at miljøet integreres i politikken på alle områder, der har berøring med tredjelande, herunder sikkerheds-, udviklings-, handels- og naboskabspolitik.

Det kommende år

- Kommissionen vil i 2005 fremkomme med en række vigtige miljøpolitiske initiativer, som vil forme EU’s miljøpolitik i de næste år:

- Meddelelser om EU’s klimapolitik for tiden efter 2012 (februar 2005) og om økonomiske virkemidler til at løse problemerne i tilknytning til klimaændringernes virkninger for luftfarten

- Meddelelse om biodiversitetspolitikken

- De tematiske strategier for luftkvalitet, ressourceudnyttelse og affaldsforebyggelse og –genanvendelse, havmiljøet, anvendelse af pesticider, bymiljøet og jordbunden.

Fokus på bedre gennemførelse

- Den miljøpolitiske ramme er nu på plads, og der er vedtaget en række vigtige miljølove. Der vil blive fremsat forslag til ny lovgivning, hvis det er påkrævet, men der skal lægges langt større vægt på gennemførelsen af de politikker og love, der allerede er indført. Der er opstillet og vedtaget mål og bindende regler. Det er op til medlemsstaterne at gennemføre disse politikker og sørge for, at fordelene herved kommer samfundet som helhed til gode. Kommissionen vil forstærke sin indsats for at samarbejde med medlemsstaterne om at forbedre gennemførelsen.

og på fortsat forbedring af den miljøpolitiske beslutningsproces

- Miljøpolitikken er i voksende grad baseret på bedre viden og videnskab. Vores viden er imidlertid stadig præget af store mangler og usikkerheder, som gør, at indsatsen for at udbygge vores videnbase må videreføres. Der behøves omfattende forskning og udvikling for at udfylde disse huller, både i medlemsstaterne og i EU som helhed. Den stadig dalende relative prioritering af miljø- og energiforskning i Fællesskabets forskningsprogrammer bør tages op til revision.

- Der bør udvikles et mere effektivt og gennemsigtigt fælles miljøinformationssystem for EU, baseret på moderne teknologi. Dette system skulle både opfylde behovene på nationalt plan og EU-plan såvel som for EU-borgerne i hele den udvidede Union. Det Europæiske Miljøagentur kan - takket være sine udstrakte netværk - spille en nyttig rolle i denne forbindelse.

- Kommissionen søger til stadighed at forbedre den måde, miljøpolitikken udformes og gennemføres på. Konsekvensanalyser og omfattende høringer af de berørte parter er allerede almindelig praksis. De mere traditionelle regelbaserede virkemidler suppleres efterhånden med markedsbaserede instrumenter og andre midler til at forbedre mulighederne for fuldstændig og omkostningseffektiv gennemførelse. Sådanne kombinerede fremgangsmåder bør fortsætte og videreudvikles, både på EU- og nationalt plan. I de tematiske strategier i 2005 vil der blive lagt særlig vægt på metoder, der fremmer miljøinnovationer, omkostningseffektivitet og integration.

- Lovforenklingsprocessen bør videreføres med henblik på at mindske den administrative byrde for den offentlige sektor og for virksomhederne, idet miljøstandarderne samtidig bevares på et højt niveau og der sikres lige vilkår på det indre marked. Der kræves en indsats både på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater. Med de tematiske strategier, der skal forelægges i 2005, vil der være en enestående lejlighed til at gøre yderligere fremskridt med regelforenklingen.

med henblik på at opfylde EU-borgernes forventninger

- Miljøpolitik drejer sig også om livskvalitet. Den berører folks liv direkte. Gang på gang viser Europa-dækkende meningsmålinger, at et stort flertal af EU-borgerne ønsker, at der lægges større vægt på miljøet, og at de forventer, at beslutningerne resulterer i bedre miljøkvalitet og –ydelser på EU-plan. En stærk europæisk miljøpolitik har således høj prioritet hos EU-borgerne og bringer dem tættere på Europa.

- Europa må udnytte de muligheder og begrænsninger, miljøet indebærer, som led i sin vækst- og jobskabelsespolitik. Dette er en vigtig forudsætning for øget velfærd og en mere retfærdig fremtid. Europa må handle nu, både i Europa og globalt.

[1] KOM(2004)394

[2] SEK(2005)97