Regionsudvalgets udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 'Udvikling af borgernes transportnet: Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil'"

(1999/C 198/03)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg "Udvikling af borgernes transportnet: Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil" (KOM(1998) 431 endelig udg.),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 13. juli 1998 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 "Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet",

under henvisning til Underudvalg 3's forslag til udtalelse (CdR 436/98 rev. 1), som blev vedtaget den 22. januar 1999 med Marcello Panettoni som ordfører -

på den 28. plenarforsamling den 10.-11. marts 1999 (mødet den 11. marts) vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Betydningen af en lokal eller regional personbefordring

1.1.1. Regionsudvalget anerkender, at transportområdet uden tvivl spiller en grundlæggende rolle for en bæredygtig udvikling, som er et af Unionens mål ifølge Amsterdam-traktaten.

1.1.2. Regionsudvalget er af den opfattelse, at et lokalt og regionalt transportnet, der opfylder de allerhøjeste kvalitetsstandarder og bæredygtighedskrav, er en væsentlig forudsætning for, at der kan iværksættes programmer for lokal økonomisk udvikling. Et godt lokalt og regionalt transportnet er afgørende for et velfungerende nationalt og europæisk transportnet. Et transportsystem med disse karakteristika har en række effekter af stor økonomisk, miljømæssig og social betydning. Et effektivt transportsystem er en vigtig strukturel komponent i planer for økonomisk udvikling og derfor i jobskabelsesprogrammer, men det er også en væsentlig komponent i en bæredygtig økonomisk udviklingsproces, for så vidt som det bidrager til at mindske overbelastningen i trafikken, til et renere miljø, til en reduktion i energiforbruget samt til mindre forurening, herunder mindre CO2-udledninger. Men et effektivt lokalt og regionalt transportsystem er også et værktøj til mindskelse af social marginalisering af mindre velstillede befolkningsgrupper, arbejdsledige og handicappede eller personer, der bor i perifere områder eller i landdistrikter. Desuden styrker det den territorielle samhørighed i de dårligere stillede områder.

1.1.3. Regionsudvalget skal pege på et fundamentalt træk ved mobiliteten i de seneste år: stadig mindre systematik og forudseelighed. Det stiller krav om fleksible mobilitetssystemer - i modsætning til de nuværende stive systemer - og indførelse af integrerede systemer, der tillader omfattende kombination af forskellige transportformer og byder på alternative transportmuligheder.

1.1.4. Regionsudvalget glæder sig over, at Kommissionen har besluttet at fremlægge en handlingsplan for en bæredygtig udvikling i byerne; men den bør passe på ikke at isolere de tyndtbefolkede landområder, der meget ofte har en forældet infrastruktur. Regionsudvalget understreger, at projektet "borgernes transportnet" skal indeholde elementer, der kan sikre en bedre luftkvalitet, og efterlyser vedtagelsen af tiltag, som skal understøtte mere langsigtede initiativer som f.eks. en mere markant støtte til de miljøvenlige alternative transportformer og -akser, herunder også konkret støtte til den teknologiske udvikling af transportmidler og udbredelse af innovativt drevne køretøjer, der kun forurener lidt, som f.eks. el- eller gasdrevne køretøjer eller køretøjer på basis af brændstofcelleteknologi (brint), fremme og udvikling af lokale og regionale transportsystemer samt støtte til og udvikling af varetransportsystemer i byerne.

Desuden bør man under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse CdR 230/98 overveje en samordnet indfaldsvinkel på den fysiske planlægning og prissætningen, således at den bæredygtige transport gøres billigere og mere attraktiv for brugerne.

1.2. Forandringens muligheder

1.2.1. Regionsudvalget understreger, at den lokale og regionale transport år for år har taget til i betydning, således at den lokale transport nu skriver sig for mere end 75 % af transportarbejdet. Regionsudvalget henleder de regionale og lokale myndigheders opmærksomhed på, at det vil være hensigtsmæssigt dels at samarbejde indbyrdes, dels at inddrage de økonomiske aktører og brugernes organisationer i udformningen af transportnettene.

Regionsudvalget vil imidlertid gerne understrege, at der er behov for at intensivere arbejdet med at bringe køretøjerne i overensstemmelse med miljøkravene. I den nærmeste fremtid vil ovenstående blive et ufravigeligt krav for mange af de borgere, der bor i de tyndtbefolkede egne af EU, hvor den offentlige transportinfrastruktur er for dårlig.

1.2.2. Regionsudvalget ser gerne, at de berørte grupper tager initiativer til at gøre systemerne for kollektiv transport mere bæredygtige, hvorigennem afhængigheden af privat transport vil falde. Det er nødvendigt, at de lokale administrationer tager øgede byplanlægningshensyn, så der kan dæmmes op for tendensen til, at boliger, arbejdspladser, skoler, forretninger, lægehuse, produktionsvirksomheder og fritidsaktiviteter spredes for meget i forhold til hinanden. Bedre planlægning vil lægge en dæmper på transportbehovet og på den nuværende stærke efterspørgsel efter mobilitet. Der bør ske en fornuftig ændring og spredning af arbejdstiden af hensyn til en øget fleksibilitet og en fordeling af den i øjeblikket alt for koncentrerede og stive efterspørgsel. I den fysiske planlægning bør transport betragtes som en væsentlig komponent, der ud over at bidrage til erhvervsudviklingen også styrker den sociale sammenhængskraft. Inden for fysisk planlægning bør man uden tvivl prioritere tiltag, der sigter på en optimal styring af mobilitetssystemerne i trafikoverbelastede områder; der tænkes på tiltag som zoner med begrænset trafik, indførelse af tidsbegrænset betalingsparkering, systemer med tilkørselskontrol og i visse tilfælde vejafgiftssystemer. I forbindelse med trafikbegrænsende systemer må den offentlige forvaltning kræve af udbyderne af kollektiv transport, at transportydelserne opfylder kravet om høj kvalitet og tilgængelighed og ikke mindst om fleksibilitet, så systemerne tilgodeser ændringer i borgernes transportefterspørgsel og i sidste ende udvikler sig til dør til dør-transportsystemer, som vil være betegnelsen et integreret borgernes transportnet værdig.

1.2.3. Regionsudvalget er grundlæggende enig med Kommissionen i princippet om en integration af transporttjenesterne. Der er tale om et element, der på overbevisende måde bekræfter værdien af offentlige transportydelser, hvor nøgleprincippet er en effektiv intermodalitet, hvilket vil sige, at de enkelte transportformer kombineres som en del af sammenhængende transportkæder. En målsætning af denne art bygger på en dobbelt forudsætning: infrastrukturen skal være anlagt med intermodalitet for øje, så der sikres bedre forbindelse mellem de enkelte transportmåder, og transporttjenesterne skal planlægges på en sådan måde, at køreplanerne er koordinerede og tilstrækkeligt fleksible til, at der kan reageres på de naturlige afbræk, som normalt vil kendetegne et transportsystem. En tilkommende forudsætning er, at brugen af de forskellige transportformer forenkles gennem et system med integreret tarifering og brug af ny teknologi til forenkling og forbedring af billetsystemer. Endelig bør der investeres betydelige ressourcer i at indrette informationssystemet således, at det er til hjælp for borgeren, når han skal afgøre, hvilken transportløsning der passer bedst til hans behov, således at han kan for alvor kan betragte det offentlige transportnet som "sit net".

1.3. Den Europæiske Unions rolle

1.3.1. Regionsudvalget er af den opfattelse, at Den Europæiske Union kan tilføre de aktiviteter, der gennemføres på lokalt, regionalt og også nationalt plan, en betydelig merværdi ved at spille en aktiv rolle som katalysator. Unionen kan således fremme en nyttig informationsudveksling, der gør det muligt at få kendskab til de mest effektive løsninger. Den kan endvidere fremme en sammenligning af de enkelte transportydelsers effektivitet og derigennem give impulser til en positiv konkurrence om at forbedre tjenesteydelsernes kvalitet. Regionsudvalget er overbevist om, at Den Europæiske Union kan understøtte den fælles transportpolitiks overordnede målsætning om effektivitet, kvalitet og bæredygtig mobilitet ved at skabe en politisk ramme og et regelgrundlag, der tilskynder til en mere hensigtsmæssig brug af lokale og regionale personbefordringssystemer. På den måde vil den kunne få folkelig opbakning til en politik, der opmuntrer til brug af transportmidler, som danner alternativer til privatbilen. Regionsudvalget håber i den sammenhæng på, at Den Europæiske Unions finansieringsinstrumenter vil blive anvendt til effektivt at fremme investeringer i lokal og regional transportinfrastruktur, -drift og materiel på en sådan måde, at man tilgodeser overordnede målsætninger som vækst, beskæftigelse, økonomisk og social samhørighed, konkurrenceevne, energibesparelser, miljøforbedringer, lige muligheder og bevægelseshæmmedes adgang til transportydelser.

De fire indsatsområder, som foreslås i direktivet (informationsudveksling, benchmarking, etablering af de retlige og politiske rammer, finansielle instrumenter), synes relevante. Regionsudvalget mener dog, man bør sikre, at de planlagte aktioner ikke skaber stivhed i eller uheldige begrænsninger for transportudviklingen.

I den forbindelse må det således sikres, at subsidiaritetsprincippet respekteres. Især må regioner og kommuner sikres et spillerum ved fastlæggelsen af udbudet af offentlig personbefordring, så der kan tages behørigt hensyn til de lokale strukturer og udgangsvilkår.

2. Arbejdsprogrammet

2.1. Fremme af informationsudveksling

Regionsudvalget finder det yderst nyttigt at opbygge en database, der indsamler og giver let adgang til enhver oplysning om erfaringerne inden for lokal og regional transport. Databasen vil rumme alle de oplysninger, som de offentlige myndigheder og operatørerne i sektoren ligger inde med. Ud over data om tilgængelig transport, der allerede foreligger for 1998, kunne databasen også rumme oplysninger om resultaterne af de projekter, der er finansieret af medlemsstaterne og af EU.

2.1.1. Lokal mobilitetsinformationstjeneste

Regionsudvalget bifalder og støtter, at Kommissionen har taget det initiativ at indgå en kontrakt med POLIS-nettet, der er et net af byer og regioner, og den internationale union for offentlig transport (UITP) om at opbygge en europæisk lokal mobilitetsinformationstjeneste (ELTIS). Den database, der skal udvikles, vil rumme oplysninger om projektering af net, om transporttjenesternes indretning, om tilgængelighed samt om tariferingssystemer. Regionsudvalget sætter især pris på, at brugerne vil kunne konsultere databasen over Internettet.

2.1.2. Kontakt mellem nøgleaktører

Regionsudvalget bifalder Kommissionens program, der søger at identificere de faktorer, der bremser udviklingen af en integreret personbefordring. Sigtet er at nå frem til nogle praktiske løsninger på problemerne. Kommissionens opgave består i at bistå de nationale regeringer med at afholde rundbordskonferencer, hvor de bringer centrale organisationer og højt kvalificerede eksperter sammen. I den forbindelse er det yderst hensigtsmæssigt, at der afholdes en international konference, der skal øge kendskabet til alle de instrumenter, som Kommissionen er i færd med at udvikle til brug for lokale myndigheder, operatører og brugergrupper.

2.1.3. Regionsudvalget foreslår, at der udvikles et netsystem til formidling og udveksling af oplysninger af såvel teknisk som økonomisk art om specifikke nationale og lokale aktiviteter og om Fællesskabets politiktiltag og programmer. Deltagerne i nettet vil være allerede eksisterende europæiske organisationer, de regionale og lokale myndigheders organisationer og nationale erhvervsorganisationer. Regionsudvalget er enig i, at de central- og østeuropæiske lande og de baltiske lande skal have let adgang til de net, der etableres. Disse lande har i de seneste år været berørt af gennemgribende ændringer i transportmønstret og været engageret i omfattende programmer, der skal fremme bæredygtig mobilitet og højne kvaliteten af den kollektive transport. De krav, EU-landene stiller, kunne medvirke til at optimere de forskningsprogrammer, som disse lande deltager i.

2.2. Benchmarking for at forbedre transportsystemer

2.2.1. Regionsudvalget mener, at benchmarking, der udføres af de offentlige myndigheder og de operatører, der har ansvaret for tjenesterne, vil kunne bidrage mærkbart til at forbedre tjenesternes kvalitet. Det er Regionsudvalgets opfattelse, at der kan tilvejebringes en sund konkurrence om at opnå stadig bedre resultater i både teknisk og økonomisk henseende. Tjenestekontrakterne kunne omfatte incitamenter til at forfølge veldefinerede præstationsmål. Dette ville sætte gang i en positiv proces til gavn for tjenesternes kvalitet, idet såvel brugerne som de øvrige borgere inddrages i benchmarkingprocessen med den store fordel, at der også skabes interesse for og opmærksomhed omkring den lokale offentlige transport i de befolkningsgrupper, der ikke benytter sig af den.

2.2.2. Regionsudvalget støtter også Kommissionens planer om at udvikle et "internt benchmarkingsystem". I lighed med produktionsvirksomheders kvalitetskontrol vil et sådant system give operatørerne mulighed for at undersøge, hvilke faktorer der begrænser tjenesternes kvalitet, og dermed bidrage til at forbedre den "produktionsproces", der ligger til grund for tjenesterne.

2.2.3. Regionsudvalget foreslår, at man sikrer den størst mulige udbredelse af projektet i ovennævnte punkt, forskningsprojektet QUATTRO (Quality Approach in Tendering/Contracting Urban Public Transport Operations - kvalitetsholdning ved udlicitering af offentlige transportopgaver i byområder). Projektet tjener det vigtige formål at fremlægge en opgørelse over kriterier og metoder til brug for kvalitetsstyring.

2.2.4. Regionsudvalget understreger imidlertid, at det også er nødvendigt at udvikle teknikker til vurdering af lokale transportsystemer som helhed, hvis man ønsker at råde over et komplet grundlag. Der tænkes her på fysisk planlægning og trafikstyringssystemer, der i sagens natur er de offentlige myndigheders og ikke operatørernes ansvar. I den forbindelse ser Regionsudvalget med stor interesse på det pilotprojekt, som Kommissionen vil iværksætte i 1998-1999 i samarbejde med en gruppe offentlige myndigheder og operatører. Projektet drejer sig om benchmarking ud fra nøgleindikatorer som f.eks. borgernes tilfredshed med en bestemt transporttjeneste, tjenesternes effektivitet og transportens eksterne effekter, herunder især miljøvirkninger.

2.2.5. Regionsudvalget bifalder i særlig grad Kommissionens planer om at indlede en standardiseringsproces, hvor der skal vedtages fælles definitioner, som kan bruges til at fastsætte ensartede og sammenlignelige kvalitetskriterier. Hermed løses det velkendte problem, at man opererer med uensartede parametre og dermed ikke har kunnet foretage pålidelige sammenligninger. Det påskønnes også, at Kommissionen vil offentliggøre en håndbog om benchmarking for lokal offentlig transport. Regionsudvalget går ind for, at der tildeles kvalitetsmærker og -priser, da dette vil være et vidnesbyrd om den store rolle, den lokale transport spiller for livskvaliteten som helhed.

2.3. Etablering af de rette politiske rammer

Kommissionen understreger, at forudsætningen for at udvikle bedre personbefordring er, at man får skabt de rette politiske rammer. Disse rammer påvirker uden tvivl transportefterspørgselsniveauet, valget af bosted, valget mellem offentlig og privat transport, transportoperatørernes adfærd og transporttjenesternes kvalitet. Der ligger her en klar opgave for EU. Man bør under alle omstændigheder se på, hvilke konsekvenser skabelsen af nye politiske rammer for landområderne vil få for den territorielle og sociale samhørighed.

2.3.1. Fysisk planlægning og miljømæssig vurdering

Regionsudvalget tilslutter sig fuldt ud det første officielle udkast til den europæiske arealanvendelsesplan ("det europæiske fysiske og funktionelle udviklingsperspektiv", der blev vedtaget på ministermødet i Noordwijk i juni 1997). Dette dokument udstikker retningslinjerne for en integreret, fælles tilgang til arealanvendelse i Den Europæiske Union. Regionsudvalget lægger således stor vægt på fysisk planlægning. Den nuværende arealudnyttelse er kendetegnet ved en stor spredning, og det har svækket den offentlige transport til skade for de mindre velstillede befolkningsgrupper. Man må derfor tilstræbe en optimal kombination af EU's instrumenter såsom det transeuropæiske transportnet, regional- og samhørighedspolitikken samt miljø- og turismeprogrammer, så det sikres, at transporthensyn tilgodeses optimalt i den fysiske planlægning.

2.3.2. Regionsudvalget lægger stor vægt på Kommissionens program for udbygning af miljøvurderingskriterierne. Miljøvurderingen inden for fysisk planlægning er i dag begrænset, og Regionsudvalget ser positivt på det foreslåede direktiv, der kræver, at mange planer og forslag til transport og arealudnyttelse underkastes en miljøvurdering. Det er derfor positivt, at Kommissionen vil tilbyde de offentlige myndigheder vejledning i at integrere transportaspektet i miljøvurderingen inden for den fysiske planlægning, og det er udmærket at formidle vejledningen i form af en metodehåndbog og efteruddannelsesworkshops.

2.3.3. Regionsudvalget bemærker med tilfredshed, at flere og flere administrationer og arbejdsgivere som led i deres miljøstyringsplaner udfærdiger mobilitetsstyringsplaner til fremme af bæredygtige transportmønstre. Dette vidner om en radikal kulturel udvikling, der fremmer tilgængeligheden og reducerer miljøbelastningen i forbindelse med udvidelse eller nybygning af anlæg. En yderligere gevinst er, at det nedbringer omkostningerne til bl.a. anlæggelse af parkeringspladser og til forretningsrejser i privatbil. I den italienske lovgivning har man for nylig indført begrebet "Mobility Manager" og således tillagt dette spørgsmål stor betydning for genvinding af energi og forbedring af miljøet for den del af transporten, som klart falder ind under det regionale og lokale område.

2.3.4. Kommissionens plan om at oprette en europæisk platform for mobilitetsstyring i samarbejde med repræsentanter fra medlemsstaterne, erhvervslivet og brugerne er efter Regionsudvalgets mening særdeles nyttig. Formålet er at samle de forskellige erfaringer med mobilitetsstyring og at udvikle en benchmarking på området, så man kan kortlægge, hvilke løsninger der er mest effektive og kan anvendes under de forhold, der hersker rundt omkring i EU. Regionsudvalget vil gerne understrege, at de lokale og regionale myndigheder bør deltage på linje med transportbrugerne og operatører på EU-niveau i transportforvaltningen, eftersom de står for den fysiske planlægning og ofte også for den organisatoriske side.

2.3.5. Udbrede anvendelsen af de nye energikilder (naturgas til motorkøretøjer, LPG, osv.)

Regionsudvalget foreslår at fremme gennemførelsen af feasibility-undersøgelser og fremstillingen af prototyper af jernbanemateriel, der anvender de nye rene energikilder.

2.4. Fair og effektiv prissætning på transportområdet

Regionsudvalget er helt enig i Kommissionens bemærkninger om, at prissætningen på transportområdet er usammenhængende og skader de mere bæredygtige transportmidler. Den individuelle transport er kendetegnet ved priser, der på ingen måde står i forhold til de faktiske omkostninger, og det gælder både omkostningerne ved brugen af vejinfrastrukturen og de eksterne omkostninger i form af f.eks. forurening, trafikal overbelastning og ulykker. Den skævhed, der skal korrigeres, består i, at ejere af personbiler betaler høje faste omkostninger, mens de variable omkostninger pr. kilometer er særdeles lave, hvilket på ingen måde tilskynder til at begrænse brugen af personbiler. Regionsudvalget henviser derfor til de kriterier, der er anført i Kommissionens grønbog "Mod fair og effektiv prissætning på transportområdet", og finder det hensigtsmæssigt, ja bydende nødvendigt, at der udarbejdes en ny referenceramme for transportpriser baseret på en internalisering af de eksterne omkostninger. En sådan metode skulle sikre princippet om differentierede omkostninger, hvor miljøomkostninger, omkostninger ved trafikal overbelastning, ulykkesomkostninger osv. pålignes hver enkelt transportform. Dette må forventes at øge brugen af den kollektive transport, der tilbydes som alternativ, hvilket også er til gavn for lavindkomstgrupperne. Det er dog nødvendigt at tage hensyn til tyndtbefolkede regioner, som mangler alternativer i form af kollektiv transport, og hvor den enkelte borger rammes meget hårdt, hvis de variable omkostninger øges.

Med hensyn til prissætningssystemet opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til i denne sammenhæng også at undersøge virkningerne af forskellige internaliseringsstrategier på økonomi, samfund og miljø. Herunder skulle også foretages en tilstrækkelig undersøgelse af virkningerne af omkostningstilpassede transportpriser for selve transporterhvervene og de transportorienterede erhverv og for EU som erhvervsmiljø i det hele taget.

2.4.1. Regionsudvalget tager til efterretning, at Kommissionen mener, at vejbenyttelsesafgifter kan være en vej til at beherske problemer med overbelastning af vejnet i byområder; man er dog skeptisk med hensyn til den praktiske gennemførlighed af sådanne foranstaltninger, da der hidtil ikke har aftegnet sig nogen løsninger på en lang række juridiske, administrative og organisatoriske problemer. Desuden må man også i denne sammenhæng respektere subsidiaritetsprincippet. Hvorvidt en sådan foranstaltning vil blive accepteret, afhænger efter Regionsudvalgets opfattelse i høj grad af, hvad afgiftsprovenuet anvendes til. En gennemsigtig og konsensusbaseret tilbageføring af provenuet til den offentlige transportsektor med henblik på finansiering af kvalitetsforbedringer og tilvejebringelse af faciliteter til fodgængere og cyklister ville uden tvivl vinde tilslutning fra borgerne. De ville se sig inddraget i et projekt, der sigter mod at opbygge borgernes transportnet, som de så virkelig ville føle var deres eget. Regionsudvalget tillægger det stor betydning, at Kommissionen vil indlede et samarbejde med tværnationale grupper af myndigheder fra byer og regioner om indførelse af vejafgifter som led i en koordineret indsats, der skal sikre, at der drages størst mulig fordel af forskningen på området. Regionsudvalget ser med stor interesse på den samordnede aktion CAPRI (Concerted Action for transport Pricing Research Integration - samordnet aktion for integration af forskning i prissætning på transportområdet), som sigter mod at konsolidere forskningsresultater inden for prissætning på transportområdet og ikke mindst at skabe konsensus om transportpolitikkens følger. Det er naturligvis vigtigt at kortlægge og analysere de faktorer, der påvirker offentlighedens accept af denne politik.

Regionsudvalget understreger således, at fastsættelsen af infrastrukturafgifter for de forskellige transportformer er et særdeles komplekst problem og kræver, at der træffes svære politiske valg, som levner en vis frihed til de lokale og regionale myndigheder og ikke forrykker den lokale balance inden for offentlig transport.

2.5. Telematik på transportområdet

2.5.1. Regionsudvalget mener, at telematikapplikationer på transportområdet skal ses som et led i den globale udvikling af informationsteknologier, der er blevet en grundlæggende forudsætning for virksomhedernes konkurrenceevne og kvaliteten af de offentlige tjenester. Regionsudvalget tilslutter sig Kommissionens strategi, der går ud på at kombinere informations- og kommunikationsteknologier med henblik på at forbedre transporttjenesternes effektivitet og kvalitet og bidrage til deres integration. Telematikapplikationer, der sigter mod at formidle realtidsinformationer på arbejdspladsen, i hjemmet, under rejsen eller ved stoppesteder og stationer, må tillægges stor betydning. Informationerne skal dække alle aspekter af transportsystemet, herunder køreplaner, ruter, graden af belastning på vej- og motorvejsnettet og adgang til parkeringspladser. Borgerne skal have mest muligt kendskab til det net, de bruger eller agter at bruge, så de kan foretage de mest hensigtsmæssige valg.

Regionsudvalget overser ikke den fare, der består i, at betydelige investeringer i telematikapplikationer også vil medføre, at især den motoriserede individuelle transport gøres mere attraktiv; EU's finansieringsinstrumenter bør derfor anvendes under hensyntagen til, at den offentlige trafik og sammenkoblingen med andre trafikmidler i miljømæssig sammenhæng er centrale opgaver for telematikprogrammerne.

2.5.2. Regionsudvalget mener også, at det vil være særdeles nyttigt at forenkle og automatisere betalingssystemerne ved at indføre elektroniske billetsystemer og udvikle multibetalingskort, der kan bruges til betaling af de forskellige tjenester i hele transportsystemet, lige fra offentlig transport af enhver art til parkering, adgang til områder med trafikbegrænsninger og vejafgifter.

2.5.3. Hvis tjenesternes kvalitet skal forbedres, er det efter Regionsudvalgets opfattelse afgørende, at der udvikles telematikapplikationer til trafikkontrol, lige fra overvågning af vognparken til mekanisk-elektronisk kontrol af køretøjerne, fra trafikkontrol til forkørselsret ved lyskryds og centraliseret guidning af køretøjer i tilkaldesystemer, der er beregnet til ældre eller handicappede brugere. Regionsudvalget mener derfor, at det såkaldte ITS City Pioneers-projekt og CARISMA-projektet, som Kommissionen har udviklet for at støtte udviklingen af telematikapplikationer i byer og styre forbindelserne til systemer på det transeuropæiske net, bør følges med stor interesse og sikres en målrettet gennemførelse. Disse initiativer tager hensyn til, at de politiske målsætninger varierer fra by til by, og deres udvikling vil gøre det muligt at vælge de telematikløsninger, der er mest egnede i hvert enkelt tilfælde.

2.6. Normer for køretøjer og miljø

2.6.1. Regionsudvalget ønsker en harmonisering af de tekniske normer for køretøjer og bemærker med tilfredshed, at Kommissionen har udarbejdet et direktivforslag om fremstilling af nye busser og rutebiler indeholdende fælles normer, herunder specielt adgangsnormer. Direktivet forventes at træde i kraft den 1. oktober 1999. På denne baggrund efterlyser Regionsudvalget det endelige resultat af arbejdet i den europæiske standardiseringsorganisation (CEN) og i den europæiske komité for elektronisk standardisering (CENELEC) med at udvikle referencenormer inden for rammerne af direktivet om offentlige indkøb.

2.6.2. Regionsudvalget ser ligeledes frem til at se resultatet af arbejdet i UITP og UNIFE (sammenslutningen af europæiske jernbaneindustrier) med at indføre fælles tekniske specifikationer for materiel til minimetroer og skinnebusser. I den forbindelse understreger Regionsudvalget, at de miljønormer, der blev indført i begyndelsen af 1970'erne, er helt forældede, og at der derfor er behov for en hurtig tilpasning af disse normer. Regionsudvalget ser desuden gerne, at der hurtigst muligt vedtages nogle direktiver, der omfatter de udstødningsnormer for køretøjer, den kvalitetsnorm for brændstoffer og de regler om inspektion og vedligeholdelsescheck, som Kommissionen har fremlagt på baggrund af resultatet af Auto/oil-programmet, der er udviklet i samarbejde med bilfabrikanterne og olieindustrien. Regionsudvalget opfordrer i den forbindelse til nøje at følge arbejdet inden for Auto/oil-programmet, der ud over at vedrøre problemstillingerne omkring køretøjer og brændstoffer omfatter vurderinger af, hvordan man kan forbedre miljøforholdene ved hjælp af en bevidst offentlig transportpolitik og en sammenhængende prissætning.

2.7. Offentlige transporttjenester og konkurrence om lokal og regional personbefordring

2.7.1. Regionsudvalget vil gerne understrege, at offentlig transport helt klart spiller en særdeles vigtig rolle for miljøforbedringer, støtte til økonomisk vækst og fremme af social samhørighed. Dette betyder, at samfundets krav om offentlige transporttjenester uden tvivl overstiger det transportudbud, der sikres på grundlag af rent handelsmæssige overvejelser. Disse begrundelser berettiger transporttjenesterne klassificering som offentlige tjenester.

2.7.2. Regionsudvalget understreger, at det er de offentlige myndigheders ansvar at give tilladelse til eller træffe beslutning om tilvejebringelse af offentlige tjenester - og om nødvendigt at bidrage til at finansiere for dem, uanset om der er tale om en offentlig eller privat tjenesteydelsesleverandør.

2.7.3. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på, at der er behov for integration af de forskellige tjenester, som nævnt i de grundlæggende krav. Da integrationen ikke sikres bedst, når der findes flere operatører, der konkurrerer indbyrdes om de forskellige tjenester, vil den bedste måde at sikre integration på sandsynligvis være via licitation at give en operatør eneret til i en vis periode at udbyde en bestemt form for offentlig transporttjeneste i et bestemt geografisk område. Dermed kan man øge den pågældende operatørs incitament til at investere i infrastruktur, køretøjer eller teknologier og fastlægge nogle rammer, der indeholder visse incitamenter.

2.7.4. Regionsudvalget gør opmærksom på, at i henhold til Fællesskabets lovgivning skal offentligt finansierede transporttjenester defineres i kontrakter. Undtaget er lokal og regional personbefordring. Dette område bør ajourføres. Regionsudvalget understreger derfor, at der bør opstilles regler, der klart fastsætter, at såvel kravene til de offentlige tjenester som den økonomiske kompensation til operatørerne skal fremgå af kontrakten om offentlige tjenester indgået mellem myndigheder og operatører.

2.7.5. Regionsudvalget understreger, at udbudsprocedurer, der indeholder et vist konkurrenceelement i tildelingen af enerettigheder, giver mulighed for at forbedre tjenesterne og opnå eller bevare et passende cost-benefit forhold. Regionsudvalget henleder opmærksomheden på de særdeles positive erfaringer fra adskillige lande, der ved hjælp af licitation har opnået omkostningsbesparelser på 10-35% samt øget driftseffektivitet især inden for offentlig transport i byområderne. Regionsudvalget konstaterer med tilfredshed, at forskningsundersøgelsen ISOTOPE (Improved Structure and Organisation for urban Transport Operations of Passengers in Europe) viste, at de myndigheder, der har fremmet konkurrencen og udliciteret opgaverne, har opnået bedre tjenester til lavere omkostninger. Regionsudvalget bemærker, at der bør fastsættes regler for driften og skabes integration af nettene. I jernbanesektoren har man opnået tilsvarende positive resultater, skønt det i denne sektor har vist sig nødvendigt at indføre visse incitamenter for at fremme de relativt store investeringer. Overordnet set skaber man en "god" cirkel: kvaliteten af tjenesteydelserne forbedres, antallet af brugere stiger, forholdet mellem indtægter og udgifter forbedres, og der skabes kapital til investeringer, hvilket igen vil sige en kvantitativ og kvalitativ forbedring af den offentlige transport.

2.7.6. Regionsudvalget tilslutter sig fuldt ud Kommissionens hensigtserklæring i grønbogen om borgernes transportnet om at ville sørge for en ajourføring af de lovgivningsmæssige rammer for lokal og regional transport. Regionsudvalget gør imidlertid opmærksom på, at det i den forbindelse er vigtigt at håndhæve subsidiaritetsprincippet.

Regionsudvalget anser nye markeds- og konkurrencebestemmelser for at være af afgørende betydning for et mere effektivt transportsystem. Behovet for fornyelse er forskelligt fra land til land. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at opfordre til udveksling af erfaringer med konkurrence på området. Regionsudvalget anmoder især Kommissionen om at notere sig, at afregulering og fri konkurrence på et åbent marked ikke har været nogen ubetinget succes i Storbritannien. Fri konkurrence kan måske nok resultere i et billigt transportsystem, men er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at forbrugerne får opfyldt deres behov, at servicen over for kunderne øges, eller at miljøomkostningerne internaliseres. Det er nødvendigt at indbygge nogle forsigtighedsforanstaltninger i systemet - man kan ikke gå ud fra, at markedet selv vil frembringe det bedste og mest effektive system. På den anden side erkender Regionsudvalget, at det i den nuværende situation ikke tjener sociale eller miljømæssige formål at opretholde monopoler. Erfaringerne fra mange EU-lande, der ikke har gennemført liberaliseringsprogrammer, viser, at statsejede transportselskaber ikke nødvendigvis forfølger mål, der er i offentlighedens interesse. Derfor mener Regionsudvalget, at man først og fremmest skal fokusere på regulering foretaget af offentlige institutioner. Det er vigtigt, at der stilles krav om kvalitetsnormer i transportudbydernes kontrakter, herunder vedrørende kundepleje og -fordele. Samtidig skal visse sociale krav være opfyldt, f.eks. hvad angår løn og arbejdsvilkår. Regionsudvalget beder Kommissionen om at anskue konkurrenceaspektet i lyset af miljøet, kunderne, de lokale/regionale myndigheder og de berørte operatører.

2.7.7. Regionsudvalget gør opmærksom på, at der i udarbejdelsen af kontrakter om eneret bør tages behørigt hensyn til enerettens geografiske rækkevidde, kontraktens varighed, dens finansielle struktur og risikoens størrelse. Regionsudvalget fremhæver endvidere, at myndighederne bør have mulighed for selv at udarbejde deres egne strategier og at inddrage markedskræfterne.

2.8. Transport for bevægelseshæmmede

2.8.1. Regionsudvalget mener, at det bør forklares nærmere, at gruppen af bevægelseshæmmede brugere af offentlig transport er meget bred, fordi den ud over fysisk handicappede også omfatter personer, hvis mobilitet er nedsat pga. bagage, barnevogne eller medfølgende børn. Transportmidlernes tilgængelighed har uden tvivl størst betydning for denne gruppe af personer. Regionsudvalget ønsker at understrege, at transportmidlernes tilgængelighed, foranstaltninger som selvåbnende døre, specialiserede informationstjenester, lavtgulvsbusser og busstoppesteder ombygget med ramper med henblik på lettere af- og påstigning sigter mod at fremme handicappedes og andre bevægelseshæmmedes mobilitet i EU, men samtidig er medvirkende til en generel forbedring af transportsystemets kvalitet og dets image hos borgerne.

2.8.2. Modernisering af driften af den kollektive transport

Regionsudvalget foreslår, at man fremmer moderniseringen af driften af den kollektive transport især i landområderne, således at administrationsomkostningerne der reduceres mest muligt.

2.9. Car-sharing

Regionsudvalget betragter car-sharing som et væsentligt supplement til den kollektive personbefordrings traditionelle tilbud. Kombinationen af kollektive trafikmidler og car-sharing ses som et væsentligt bidrag til løsningen af trafikproblemer i storbyområder ud fra økologiske, sociale og markedsøkonomiske synspunkter og anbefaler derfor, at borgernes transportnet suppleres med organiseret car-sharing.

3. Effektiv anvendelse af Den Europæiske Unions finansielle instrumenter

3.1. Regionsudvalget bifalder princippet om, at ansvaret for administrationen af eventuel finansiel støtte til offentlige transporttjenester bør ligge hos de lokale og regionale myndigheder. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at finansiel støtte kan ydes i de tilfælde, hvor en bæredygtig lokal og regional personbefordring er vigtig for at få opfyldt målsætningerne i EU-programmerne - som f.eks. en sammenkobling af de transeuropæiske transportnet med lokale og regionale transportnet med henblik på optimal udnyttelse af udviklingsprogrammerne under strukturfondene. Regionsudvalget henviser i denne forbindelse til, at de begrænsede midler, der er afsat til fremme af de transeuropæiske net, først og fremmest bør bruges til transportprojekter og infrastrukturforanstaltninger, der prioriterer forbedringen af de interregionale forbindelser. Regionsudvalget kan derfor ikke støtte Kommissionens forslag om, at grænsefladerne mellem på den ene side de transeuropæiske net og på den anden side nær- og regionaltransportstrukturerne inddrages i retningslinjerne for TEN for herved at muliggøre en generel støtte. Regionsudvalget bifalder desuden, at Kommissionen overvejer støtteforanstaltninger for de central- og østeuropæiske lande og de mere perifere dele af EU, hvor bæredygtig lokal og regional transport vil komme til at spille en vigtig rolle som supplement til forbedringerne i fjerntransport og regional udviklingspolitik.

I tilknytning til denne problemstilling opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til særligt at se nærmere på behovene i de regioner, som i kraft af deres ultraperifere beliggenhed eller deres særlige forhold (særligt vanskelige fysisk-geografiske forhold eller stor befolkningsspredning) rammes af vanskeligheder i deres lokale og regionale transportnet, hvilket forværrer den i forvejen vanskelige stilling, som deres perifere beliggenhed i forhold til EU i forvejen sætter dem i.

3.2. Det transeuropæiske transportnet

3.2.1. Regionsudvalget mener, at der bør lægges særlig vægt på såvel udviklingen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) som dets sammenkobling med det lokale og regionale transportnet. Det transeuropæiske transportnet har til formål at skabe forbindelser til og interoperabilitet mellem nationale transportnet og skabe adgang til disse net. Udviklingen af TEN-T vil koste mindst 400 mia. ecu frem til 2010.

3.2.2. Regionsudvalget finder det derfor nyttigt, at der investeres i det transeuropæiske transportnet og er enig i de prioriteter, Europa-Parlamentet og Rådet har fastlagt, herunder især dem vedrørende infrastruktur for adgang til nettet, etablering og forbedring af omstigningsmuligheder, trafikstyringssystemer, positionerings- og navigeringssystemer samt indførelse af transporttelematiktjenester. I den forbindelse opfordrer Regionsudvalget Kommissionen til at medtage intermodale passagerterminaler i retningslinjerne for TEN-T samt at undersøge muligheden for lokale og regionale sammenkoblinger til TEN-T.

3.3. Programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration

3.3.1. Regionsudvalget mener også, at det er nødvendigt at fortsætte de målrettede forskningsaktiviteter for især at gøre teknologiske innovationer praktisk anvendelige og udarbejde nye organisationsmetoder, og støtter samtidig iværksættelsen af omfattende demonstrationsprojekter. Regionsudvalget foreslår, at EU-landene deltager massivt i det femte FTUD-rammeprogram, der vil løbe af stablen i 1999 og 2000, og er enig i Kommissionens forslag til aktioner, hvoraf fire har særlig relevans for borgernes transportnet. Det drejer sig om "bæredygtig mobilitet og intermodalitet", "transport på land og marineteknologi", "morgendagens by og kulturarv" og "systemer og tjenester for borgerne".

3.4. Regionaludvikling og strukturfonde

3.4.1. Regionsudvalget støtter de foranstaltninger i denne sektor, der sigter mod at mindske den sociale udstødelse, da det mener, at målrettede forbedringer inden for den offentlige transport - især i tætbefolkede, men også i de tyndtbefolkede områder - er afgørende for, at uddannelsesordningerne og jobskabelsesinitiativerne bliver en succes, og at bycentrene og periferierne tilføres nyt liv. Disse faktorer peger på behovet for at investere i transport i byerne og samtidig tilgodese bæredygtighedsaspektet.

3.4.2. Regionsudvalget henleder specielt opmærksomheden på landdistrikterne og anbefaler, at der udarbejdes udviklingsstrategier til fremme af en diversificeret økonomi i landområder, herunder sikres bedre transportforhold, så man bryder disse områders næsten totale afhængighed af biler.

Regionsudvalget finder det nødvendigt, at der oprettes særlige finansieringsposter, som gør det muligt at styrke den kollektive trafik i ugunstigt stillede regioner eller i regioner med en så omfattende befolkningsspredning, at det ikke er muligt at opnå driftsøkonomisk rentabel transportbetjening.

I det øjemed foreslås det, at der gennemføres et program, som undersøger transportproblematikken i områder med lav trafiktæthed, således at man kan få analyseret såvel udbuds- som efterspørgselsproblematikken.

3.5. Tilvejebringelse af information om EU-finansiering

Regionsudvalget tilslutter sig forslaget om at udgive et katalog over alle de forskellige støtteprogrammer med beskrivelse af kriterier og procedurer for støtteberettigelse under hvert program.

Bruxelles, den 11. marts 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget