KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 650 endelig udg. 
Bruxelles, den 16.02.1994 
94/0028 (CHS) 
Forslag ti I 
RAPETS AFGØRELSE 
om et flerårigt arbejdsprogram (1994-1996) 
til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, 
foreninger og fonde i Fællesskabet 
(forelagt af Kommissionen) 
<»«.>\ — 
BEGRUNDELSE 
Kommissionen godkendte den 18. december 1989 en meddelelse fra EFs ministerråd om 
"Erhvervsdrivende foreninger og realiseringen af det indre marked(l) I denne meddelelse 
opfordredes til: 
at yde støtte til andelsselskabernes, de gensidige selskabers og foreningernes 
overvejelser vedrørende konsekvenserne af skabelsen af et område uden indre 
grænser; 
for andelsselskaberne, de gensidige selskaber og foreningerne at tilvejebringe de 
midler, som samtlige virksomheder råder over, for at kunne drage fordel af det indre 
marked uden grænser; 
at stille instrumenter til fremme af samarbejde mellem virksomhederne til rådighed 
for andelsselskaberne, de gensidige selskaber og foreningerne. 
Kommissionen forpligtede sig i denne meddelelse endvidere til at forelægge et 
arbejdsprogram for Rådet, i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet for dens 
aktioner. 
Denne meddelelse blev forelagt Rådet vedrørende det indre marked den 21. december 
1989. 
I aftalerne om Den Europæiske Union, som blev underskrevet den 7. februar 1992 i 
Maastricht, understregedes behovet for at opretholde konkurrenceevnen. Med den 
økonomiske og sociale samhørighed og EF's større internationale ansvar indgår kravet til 
konkurrenceevnen nu i alle forslag fra Kommissionen, herunder især i forslag vedrørende 
små og mellemstore virksomheder. De fleste andelsselskaber, gensidige selskaber og 
foreninger er små og mellemstore virksomheder, eller de leverer tjenesteydelser til små og 
mellemstore virksomheder. Samtlige enheder i sektoren har nu, uanset deres størrelse 
eller deres aktiviteter, knyttet tætte forbindelser til erhvervslivet i almindelighed. 
Med hensyn til de mål, der er opstillet i EØF-traktatens artikel 117, lægges der i aftalerne 
ligeledes vægt på betydningen af samarbejdet med velfærdsorganisationer og fonde i 
deres egenskab af ansvarlige institutioner for sociale strukturer og tjenesteydelser. 
(1) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, SEK(89) 2187 endelig udg. 
-2-
I erklæringen om fremme af et fornyet økonomisk opsving i Europa(2) anerkender Det 
Europæiske Råd de små og mellemstore virksomheders betydning for beskæftigelsen og 
for fremme af den økonomiske vækst, og det opfordrer Rådet og Kommissionen til at 
sikre, at de byrder, som fællesskabslovgivningen pålægger de små og mellemstore 
virksomheder, begrænses (bl.a. gennem forenklede ordninger og fastsættelse af grænser 
med hensyn til fritagelse for indirekte beskatning) og til at sikre, at de små og mellemstore 
virksomheder modtager fuldstændig information om de foreliggende muligheder for 
fællesskabsstøtte. Rådet opfordrede endvidere Kommissionen til at fremskynde aktio­
nerne for de små og mellemstore virksomheder, som har vist deres værd på EF-niveau. 
De små og mellemstore virksomheder yder et betydeligt bidrag til den europæiske 
økonomi, hvilket bl.a. afspejles i deres store bidrag til bruttonationalproduktet, til 
beskæftigelsen og til den regionale og lokale udvikling(3) 
På Det Europæiske Råds møde i Edinburgh den 11.-12. december 1992 nåede man på 
baggrund af de foreslåede retningslinier fra Kommissionen til enighed om en omfattende 
aktion til fremme af den økonomiske vækst i EF. 
I sin tale til Europa-Parlamentet i februar 1993 bekendtgjorde formanden, Jacques 
Delors, at Kommissionen vil undersøge mulighederne for at gennemføre en handlingsplan 
til fordel for erhvervsdrivende foreninger (foreninger, andelsselskaber og gensidige 
selskaber). 
På Det Europæiske Råds seneste møde i København fremhævede Delors i retningslinierne 
for skabelse af ny økonomisk vækst i Europa især behovet for, at der anvendes mere 
aktive beskæftigelsesfremmende politikker. Der er imidlertid adskillige andelsselskaber, 
gensidige selskaber og foreninger, der yder et aktivt bidrag til skabelse af beskæftigelse, 
og som kun ønsker at 
øge deres indsats, kvalitativt og kvantitativt, på området. 
Med Rådets afgørelse 93/379/EØF af 14. juni 1993(4) styrkes de prioriterede aktioner til 
(2) Det Europæiske Råds mode afholdt i Edinburgh, 11.-12. december 1992, konklusioner fra 
formandskabet, bilag 4 til afsnit A, pkt. 8 
(3) Ifølge Kommissionens anden rapport om virksomheder i Europa (Enterprises in Europe) var der 
blandt de 11,6 mio. virksomheder, som var registreret i 1988, 96,3%, der havde mindre end 20 
ansatte. 3,4% havde 20-200 ansatte, og under 0,2% havde 200-500 ansatte, hvilket i alt udgjorde 
70,2% af beskæftigelsen i EF; deres betydning varierer alt efter den geografiske placering af 
virksomhederne - ISBN-92826-4609-2 
(4) EFTnr. L 161 af 2.7.1993 
3-
fordel for virksomhederne, uanset deres aktivitetssektor, deres størrelse, deres juridiske 
struktur eller deres geografiske placering, men der tages til gengæld heri ikke hensyn til 
de særlige karakteristika for andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger. 
Andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger skal sættes i stand til, på lige fod med 
andre former for virksomheder, at nyde godt af fordelene i forbindelse med 
gennemførelsen af det indre marked og af Den Økonomiske og Monetære Union. 
For at opretholde forskelligartetheden i den europæiske økonomi er det nødvendigt at 
give andelsselskaberne, de gensidige selskaber, foreningerne, de små og mellemstore 
virksomheder eller servicesektoren for de små og mellemstore virksomheder muligheder 
for at fastholde deres position og for at udvikle sig på et større og konkurrencepræget 
marked, idet der tages hensyn til - og endog sker fremme af - solidaritetsprincipper, deres 
mål eller organisation. 
Det er vigtigt at fremme af samarbejdet mellem disse virksomheder med henblik på at 
fastholde deres position og på at udvide deres aktiviteter sker inden for rammer, der er 
stabile, gennemsigtige og baseret på regler, der stiller små virksomheder på lige fod med 
store virksomheder og store økonomiske enheder. 
Der foreslås i arbejdsprogrammet en indfaldsvinkel, hvormed der tages hensyn til 
sektorens stærke sider (evne til at innovere og eksperimentere og til at virke som 
katalysator for EF-politikker) og særlige træk. 
Sektoren udmærker sig endelig ved en særlig evne til nyskabelse på det sociale område, 
som EF har al mulig interesse i at anerkende, fremme og anvende. Dette kan gøres både 
nemt og effektivt, idet en lang række virksomheder i sektoren udgør væsentlige 
katalysatorer for EF-politikkerne. Hvadenten der er tale om fænomener i forbindelse med 
urbanisering, den økonomiske tilbagegang i visse regioner, nedgangen i beskæftigelsen, 
mangel på særlige grupper i befolkningen eller styring af de menneskelige ressourcer i 
virksomheder, så finder disse enheder frem til løsninger, der gør det muligt at skabe 
fornyelse, som de videreformidler, ofte med støtte fra det offentlige, gennem netværk, 
hvori de indtager en meget væsentlig plads. 
Formålet med dette arbejdsprogram er således at bistå andelsselskaberne, de gensidige 
selskaber samt foreninger og fonde med at finde løsninger på to af de opgaver, som EF 
står over for: sikring af den økonomiske udvikling og sociale fremskridt. 
Sideløbende med, at man støtter andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger skal 
-4-
der iværksættes specifikke foranstaltninger, som gør det muligt at forbedre mulighederne 
for tværnationalt samarbejde med det formål at styrke deres position på markedet eller 
deres rolle med henblik på at nå de fællesskabsmål, der er opstillet på en række områder. 
Herudover kan Kommissionen, efter overstået gennemførelse af programmet for 
andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger, foretage en evaluering af EF-
politikken for disse virksomheder med henblik på at kunne råde over et supplerende 
instrument til fastlæggelse af de fremtidige retningslinier. 
Nærværende program for andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger har således 
til formål med det samme at styrke de prioriterede aktionsområder, hvormed man 
øjeblikkeligt kan efterkomme virksomhedernes behov for tilpasning på et tidspunkt, der er 
præget af usikkerhed. 
Den generelle økonomiske situation nødvendiggør en særlig indsats for denne type 
virksomheder, som indtager en væsentlig plads i samfundsøkonomien, og hvis inddragelse 
i de andre fællesskabspolitikker kan fa en større igangsættereffekt i den regionale og/eller 
lokale udvikling. 
-5-
FORSLAGTIL 
RÅDETS AFGØRELSE 
af... 
om et flerårigt arbejdsprogram (1994-1996) 
til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, 
foreninger og fonde i Fællesskabet 
(...LÆ F) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR _ 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 
235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen5, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet6, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg7, og 
ud fra følgende betragtninger: 
1. Rådet vedtog den 28. juli 1989 afgørelse 89/490/EØF om forbedring af 
erhvervsklimaet og fremme af udviklingen af virksomheder, især andelsselskaber, 
gensidige selskaber og foreninger i Fællesskabet8, der blev revideret ved Rådets afgørelse 
93/379/EØF af 14. juni 1993*; 
2. Rådet har i sin resolution af 17. juni 1992 om fællesskabsforanstaltninger 
til støtte for virksomheder, især andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger10, 
bekræftet sin forpligtelse til at støtte konsolideringen af de foranstaltninger, der 
gennemføres til fordel for disse virksomheder; 
3. i denne resolution har Rådet henstillet til Kommissionen, at den under 
overholdelse af subsidiaritetsprincippet gennemfører de foranstaltninger, der er 
nødvendige for at skabe et erhvervsklima, der fremmer virksomhedernes 
konkurrenceevne, især for så vidt angår andelsselskaber, gensidige selskaber og 
foreninger, og for at underbygge deres integrering i det indre marked efter 1992; 
4. Kommissionen har forelagt Rådet en meddelelse om "Erhvervsdrivende 
5 EFT nr. C .... af..., s. ... 
6 EFTnr. C... af..., s.... 
7 EFTnr. C ... af..., s.... 
8 EFTnr. L 239 af 16.8.1989 
9 EFTnr. L 161 af2.7.1993 
10 EFTnr. C... af..., s... 
6-
foreninger og realiseringen af det indre marked"11, hvori der gøres opmærksom på, at den 
vil forelægge et arbejdsprogram for denne sektor samt fremsætte de nødvendige forslag til 
dets gennemførelse; 
5. Kommissionen har forelagt Rådet en meddelelse om en erhvervspolitik for 
Fællesskabet med titlen "Erhvervsdimensionen og væksten i Europa"12, som indeholder et 
arbejdsprogram, der skal støtte erhvervsdrivende foreninger i forbindelse med de 
ændringer, som gennemførelsen af et område uden indre grænser indebærer; 
6. andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger spiller en stadig større 
rolle i erhvervslivet generelt og i udviklingen af regionerne, og de stærke sider og særlige 
aspekter som sektoren af andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger har, fortjener 
en særlig analyse og bør udnyttes, især med hensyn til: 
deres kapacitet til at innovere og eksperimentere, 
disse virksomheders ansporing til at udnytte de særlige fællesskabsprogrammer til 
udvikling af virksomhederne (sektoren vidner om udtalt erfaring inden for netværk, 
partnerskaber og mobilisering af operatører og forbrugere), 
sektorens øgede deltagelse i den sociale dialog og i gennemførelsen af politikker 
vedrørende social samhørighed, hvor sektoren har ubestridelige fordele; 
7. udviklingen af en fællesskabspolitik til fordel for andelsselskaber, gensidige 
selskaber og foreninger, der skal baseres på reel konkurrence, er af stor betydning for 
styrkelsen af den europæiske økonomis konkurrenceevne, en stigning i beskæftigelsen, 
den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet og bestræbelserne på at udvide 
markedet efter 1993 samt udviklingen af samarbejdet med visse tredjelande; 
8. en stor del af foranstaltningerne til fordel for andelsselskaber, gensidige 
selskaber og foreninger gennemføres på nationalt niveau i medlemsstaterne, og 
Fællesskabets foranstaltninger skal supplere disse; 
9. det er derfor nødvendigt at vedtage et specifikt program for en periode på 
tre år og stille tilstrækkelige midler til rådighed, således at programmets mål kan opnås; 
10. der skal nedsættes et udvalg af repræsentanter for medlemsstaterne, som 
skal bistå Kommissionen ved iværksættelsen af programmet; 
11. Traktaten indeholder ikke anden hjemmel for denne foranstaltning end 
artikel 235 -
11 SEK(89) 2187 endelig udg. af 18. december 1989 
12 EFTnr. C... af..., s. ... 
7-
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Der vedtages med virkning fra 1. januar 1994 et treårigt program, der er vedlagt som 
bilag, til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger. 
Artikel 2 
Formålene med dette program er at skaffe sektorernes aktører lettere adgang til 
Fællesskabets ressourcer. 
Denne handlingsplan har, uden at man tager højde for de aktioner, som er indirekte 
resultater af anvendelsen af visse fællesskabspolitikker, som målsætning: 
I. Fremme, koordinering og styrkelse af foranstaltningerne til fordel for 
andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde gennem: 
A. en styrkelse af de gennerelle foranstaltninger, især med henblik på: 
at iværksætte undersøgelser af denne sektors udvikling i Fællesskabet, 
at skabe et gunstigt klima og en evaluering af fællesskabspolitikkernes 
indvirkning, 
at organisere høring; 
B. at gennemføre specifikke foranstaltninger, især med henblik på: 
at fremme tværnationalt samarbejde, særlig med hensyn til små og 
mellemstore virksomheder i form af andelsselskaber, gensidige selskaber 
og foreninger, og søgning efter nye aktivitetsområder gennem 
partnerskaber, 
at forbedre informationen, 
at sprede social innovation, 
at styrke andelsselskabernes, de gensidige selskabers, foreningernes og 
fondenes rolle som katalysatorer for Fællesskabets politikker; 
II. Styrkelse af aktionerne til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger 
og fonde inden for rammerne af andre politikker gennem: 
udvikling af fællesskabsstatistikker og udarbejdelse af data efter gennemførelse 
af rundspørger i denne sektor, 
støtte til uddannelsesinitiativer, 
fremme af udvikling inden for F&U. 
Artikel 3 
1. For at gennemføre de i artikel 1 og 2 nævnte målsætninger, og under 
8-
forudsætning af at de ikke kan gennemføres bedre på nationalt niveau i medlemsstaterne, 
iværksætter Kommissionen de i bilagene omhandlede foranstaltninger. 
2. Nedenstående foranstaltninger iværksættes i henhold til den procedure, der er 
beskrevet i artikel 4: 
vedtagelse, forsøgsvis iværksættelse eller udvidelse af ethvert projekt, der 
er udformet med henblik på gennemførelsen af denne afgørelse 
fastsættelse af indhold, tidsplan og finansiel støtte vedrørende 
foranstaltningerne og indkaldelse af forslag 
3. Det i artikel 4 nævnte udvalg kan behandle alle øvrige spørgsmål vedrørende 
programmet. 
Artikel 4 
For Kommissionen nedsættes et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, 
og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der 
skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte, under hensyntagen til, hvor meget det pågældende spørgsmål 
haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for 
vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under 
afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i 
afstemningen. 
Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i 
overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks 
om disse foranstaltninger. I så fald udsætter Kommissionen gennemførelsen af de 
foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, med to måneder regnet fra datoen for 
underretningen. 
Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er 
nævnt i ovenstående afsnit. 
Artikel 5 
Kommissionen forelægger senest i midten af 1996 Europa-Parlamentet, Rådet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om gennemførelsen af denne 
afgørelse, herunder en evaluering af omkostningsrentabiliteten, samt de forslag, som 
Kommissionen måtte anse for påkrævede på baggrund af evalueringen. 
Kommissionen forelægger desuden Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg en rapport om koordineringen mellem de forskellige programmer, som 
falder uden for denne afgørelses rammer, men som helt klart er af betydning for 
andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger, og om de intitiativer, der er iværksat i 
medfør af denne afgørelse. 
Artikel 6 
1. Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 1994, og dækker perioden frem til 31. 
december 1996. 
2. Budgetmyndigheden træffer afgørelse om de bevillinger, der stilles til rådighed for 
hvert regnskabsår, under hensyn til de principper om en forsvarlig forvaltning, der er 
omtalt i artikel 2 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
10 
BILAG 
ARBEJDSPROGRAM TIL FORDEL FOR 
ANDELSSELSKABER, GENSIDIGE SELSKABER, 
FORENINGER OG FONDE 
I. INDLEDNING 
Kommissionen har i sin meddelelse13 om "Erhvervsdrivende foreninger og realiseringen af 
det indre marked" fastsat en række mål for dens fremtidige indsats til fordel for 
andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger og har over for Rådet gjort 
opmærksom på sin vilje til at fremlægge et arbejdsprogram i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet og en række hensigtsmæssige forslag med henblik på 
gennemførelsen af programmet. 
A. ØKONOMISK OG SAMFUNDSMÆSSIG BETYDNING 
Der findes andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde inden for alle 
økonomiske sektorer, og karakteristisk for disse er, at de er meget forskellige både med 
hensyn til størrelse (antal ansatte og omsætning), aktivitetsområde og geografisk 
placering. 
Disse virksomheder - hvoraf nogle er ledende på deres område på nationalt, europæisk 
eller endog internationalt plan - tegner sig for: 
20% af opsparingen i EF 
2/3 af markedsføringen og forarbejdningen af landbrugsproduktionen i EF 
mere end 100 mio. medlemmer i de gensidige sygeforsikringsselskaber 
60 mio. medlemmer og 3 mio. arbejdspladser alene i andelssektoren. 
I banksektoren f.eks. er der blandt verdens 50 største banker 5 europæiske andelsbanker, 
og nogle af de største indkøbs- og distributionscentraler er andelsselskaber. Endvidere 
indtager de foreninger, der forestår ledelsen på områder som ferie for dårligt stillede, 
socialt boligbyggeri, sundhedsforhold eller social sikring en fremtrædende rolle, idet de 
kombinerer konkurrencedygtighed og socialt engagement. 
I denne sektor forenes nyt og gammelt, eftersom der opstår en række former for 
"erhvervsdrivende" foreninger i så forskellige sektorer som håndværkssektoren og 
softwareindustrien, hvor der først og fremmest stilles krav om såvel organisatorisk som 
teknisk fleksibilitet og innovation. 
13 Meddelelse fra Kommissionen lil Rådet - "Erhvervsdrivende foreninger og realiseringen af det indre 
marked" SEK(89)2187 endelig udg. 
-11 
Endelig findes der i denne sektor en række enheder af vidt forskellig størrelse, og der er 
langt fra kun tale om små og mellemstore virksomheder. Disse virksomheders størrelse 
varierer imidlertid fra region til region i EF afhængig af det pågældende lands historie 
og/eller kultur. I nogle lande er der således aktiviteter, som ikke kan udøves af 
andelsselskaber, gensidige selskaber eller foreninger. Det er bl.a. tilfældet for apotekerne i 
mindst seks lande. I medlemsstaterne placeres disse virksomheder forskelligt, når det 
drejer sig om at fastlægge en strategi for økonomisk og samfundsmæssig udvikling. 
Andelsselskabernes, de gensidige selskabers, foreningernes og fondenes betydning er ikke 
kun af økonomisk art. 
De har også betydning samfundsmæssigt og kulturelt set, idet de i høj grad påvirker 
dynamikken bag de ændringer, der sker i EF. 
Karakteristisk for disse virksomheder er, at de anvender en række særlige organisations-
og produktionsteknikker, der er baseret på princippet om økonomisk demokrati. 
Denne type virksomheder er direkte involveret i udviklingen i beskæftigelsen på lokalt 
plan og bekæmpelsen af arbejdsløsheden. 
De teknikker, der anvendes i denne type virksomheder, er baseret på princippet om 
solidaritet mellem medlemmer, producenter, brugere eller forbrugere og disses 
medindflydelse (der er bl.a. tale om reglen "en mand, en stemme"), og virksomhedernes 
formål er ofte af social art. 
Det særlige ved virksomhederne er hovedsageligt, at de fremmer følgende principper: 
mennesket før penge 
den enkeltes udfoldelse (via uddannelse og kultur) 
foreningsfrihed 
demokratisk ledelse 
værdier som selvstændighed og samfundsbevidsthed. 
På EF-plan har disse virksomheder to muligheder, som ikke udelukker hinanden: 
de kan dels forøge deres tilstedeværelse på europæisk plan på deres vigtigste 
aktivitetsområder, bl.a. ved hjælp af koncentration, spredning eller specialisering af 
aktiviteter og produktion, og 
de kan dels i partnerskaber søge nye aktivitetsområder og nye markedsmuligheder, 
der opstår som følge af etableringen af det indre marked og gennemførelsen af Den 
Økonomiske og Monetære Union. 
Selv om andelsselskaberne, de gensidige selskaber, fondene og foreningerne opererer 
under særlige retlige former, udgør de i stigende omfang en del af handelssektoren ved 
bl.a. også til en vis grad at supplere de i retlig forstand traditionelle virksomheder. I en 
række lande ser man denne tendens afspejlet i reformerne af lovgivningen for disse 
sektorer, hvorved det bliver muligt for de erhvervsdrivende foreninger i stadig større 
omfang at tilpasse sig markedsmekanismerne. 
12 
B. FAKTORER, DER SPILLER IND I FORBINDELSE MED 
ANDELSSELSKABERS, GENSIDIGE SELSKABERS, 
FORENINGERS OG FONDES UDVIKLING 
De dybtgående forandringer i EF-landene skyldes ikke kun tekniske og økonomiske 
ændringer (selv om man ikke kan komme uden om disse); de afstedkommer et øget antal 
banebrydende nyskabelser, der sker inden for alle menneskelige aktivitetssektorer. 
Andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde er i særlig grad egnede til at 
sikre, at den teknologiske udvikling ledsages af en række sociale foranstaltninger, og at 
der tilrettelægges en række strategier med henblik på at opfylde de samfundsmæssige 
krav om ny samfundsbevidsthed og nyt økonomisk demokrati (feks. at få integreret 
dårligt stillede grupper på arbejdsmarkedet). De strukturer, der har til opgave at fremme 
den lokale udvikling som feks. etableringscentre og lokalvirksomheder, er oftest 
organiseret som foreninger eller andelsselskaber. Mange virksomheder i denne sektor 
udgør allerede eller er ved at blive vigtige katalysatorer for EF's politikker. Det er feks. 
tilfældet med de gensidige selskaber, som i høj grad kan bidrage til - og udviser vilje hertil 
- EF's politik vedrørende personers mobilitet og sociale sikring (pensionsplaner og 
supplerende socialsikringsordninger). Andelsbankerne er blevet det vigtigste regionale 
mellemled for EF's fonde (ESF, EFRU og EUGFL). 
Uanset om der er tale om fænomener, der har at gøre med urbaniseringen, de dårlige 
økonomiske konjunkturer i en række regioner og nedlæggelsen af arbejdspladser, 
marginaliseringen af store dele af befolkningen eller virksomhedernes personalepolitik, 
finder de erhvervsdrivende foreninger løsninger, som sætter gang i tingene igen, og som 
de ofte med støtte fra de offentlige myndigheder videreformidler via deres net. 
Da der er tale om små og mellemstore virksomheder, og fordi de er baseret på princippet 
om solidaritet og medindflydelse, er andelsselskaberne, de gensidige selskaber og 
foreningerne, især de små og mellemstore, stærkt knyttet til det område, hvor de udøver 
deres aktiviteter. 
De arbejdspladser, der skabes af disse virksomheder, er således tæt knyttet til det område, 
hvor virksomheden er placeret, og der er ikke risiko for flytning eller selektiv lukning af 
produktionsenheder. 
Disse enheder gennemfører ligeledes en række grundlæggende og videregående kurser 
vedrørende virksomhedskultur, hvilket er med til at bevare arbejdspladser. 
Andelsselskaberne, de gensidige selskaber, foreningerne og fondene deltager allerede 
aktivt i gennemførelsen af EF's politik på forskellige områder. Foreningernes potentiel 
udnyttes imidlertid langt fra fuldt ud. For at gøre Kommissionens indsats over for disse 
virksomheder mere effektiv vil det være hensigtsmæssigt at udnytte deres indsats, som har 
indflydelse på den økonomiske og sociale samhørighed, navnlig i regioner, der henhører 
under mål nr. 1,2 og 5b. 
EF burde i forbindelse med gennemførelsen af dets politik på forskellige områder i langt 
højere grad tage hensyn til og benytte sig af de erhvervsdrivende foreningers særlige 
interne organisation, forhold til det omgivende samfund og virksomhedsnet. 
De erhvervsdrivende foreninger er lige som alle andre nødt til at integrere den europæiske 
dimension for at kunne overleve og udvikle sig, uanset om det sker gennem fusioner, ved 
at vinde markedsandele, gennem investeringer i ny teknologi eller tværnationale 
operationer, som skal finansieres via egenkapitalen eller kvasi-egenkapitalen. 
13-
De erhvervsdrivende foreninger er dog - selv om de tegner sig for 20% af opsparingen i 
EF - til en vis grad udelukket fra den klassiske finansverden, fordi formålet med deres 
aktiviteter ikke udelukkende er at opnå den størst mulige fortjeneste, men også at tage 
hensyn til, hvad der er i almenvellets interesse, at skabe nye arbejdspladser og at være 
solidarisk. 
Denne situation gør, at det regelmæsigt sker, at de ændrer retlig form for derved at skaffe 
de midler, navnlig langfristet kapital eller risikovillig kapital eller kvasi-kapital, der er 
nødvendige for at kunne gennemføre større eller risikobetonede investeringsprogrammer 
med henblik på at kunne videreudvikle sig. 
II. ARBEJDSPLAN TIL FORDEL FOR ANDELSSELSKABER, 
GENSIDIGE SELSKABER, FORENINGER OG FONDE 
Kommissionens hovedformål med de initiativer, den har taget i denne sektor, har altid 
været at gøre det muligt for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde at 
benytte sig af fordelene ved det indre marked og Den Økonomiske og Monetære Union 
på lige fod med alle andre, uden at der foretages nogen form for forskelsbehandling. 
Andelsselskaberne, de gensidige selskaber, foreningerne og fondene udgør ikke en 
homogen og struktureret sektor. Selv om de erhvervsdrivende foreninger i høj grad 
tilgodeser befolkningens behov, er de navnlig i visse medlemsstater ikke særlig kendte. 
Dette medfører ofte, at der ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til deres behov ved 
udarbejdelsen og gennemførelsen af lovbestemmelser og EF-programmer. 
Virksomheder i denne sektor er ofte små og mellemstore, og de er normalt placeret 
således, at der er tale om regionale eller endog lokale virksomheder, hvilket er med til at 
begrænse deres muligheder for at indgå i et tværnationalt samarbejde. EF kan fungere 
som mellemled for og sørge for at videreformidle erfaringer og oplysninger om 
vellykkede aktioner på såvel det økonomiske som det sociale område. 
Endelig ville andelsselskabernes, de gensidige selskabers, foreningernes og fondenes 
forskellige net kunne anvendes bedre i forbindelse med gennemførelsen af EF-aktioner. 
Denne sektors evne til at oprette net sikrer, at Kommissionen på EF-plan kun griber ind i 
forbindelse med aktioner, som ikke ville kunne gennemføres bedre på nationalt, regionalt 
eller lokalt plan. 
Gennem det flerårige fællesskabshandlingsprogram 1993-1996 vil der i videst mulige 
omfang blive tilstræbt synergieffekter til fordel for de små og mellemstore 
virksomheder14. Dette programs foranstaltninger finder navnlig anvendelse på små og 
mellemstore virksomheder i form af andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger, 
og de har til formål at skaffe disse aktører lettere adgang til Fællesskabets ressourcer. 
Disse foranstaltninger skal desuden gøre det lettere at indpasse de nationale foreninger i 
europæisk sammenhæng. 
Denne handlingsplan har, uden at man tager højde for de aktioner, som er indirekte 
resultater af anvendelsen af visse fællesskabspolitikker, som målsætning: 
I. Fremme, koordinering og styrkelse af foranstaltningerne til fordel for 
andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde gennem: 
14 EFTnr. L 161 af2.juli 1993 
- 14-
A. en styrkelse af de generelle foranstaltninger, især med henblik på: 
at iværksætte undersøgelser af denne sektors udvikling i Fællesskabet, 
at skabe et gunstigt klima og en evaluering af fællesskabspolitikkernes 
indvirkning, 
at organisere høring; 
B. at gennemføre specifikke foranstaltninger, især med henblik på: 
at fremme tværnationalt samarbejde og søgning efter nye 
aktivitetsområder gennem partnerskaber, 
at forbedre informationen, 
at sprede social innovation, 
at styrke andelsselskabernes, de gensidige selskabers, foreningernes og 
fondenes rolle som katalysatorer for Fællesskabets politikker; 
II. Styrkelse af aktionerne til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger 
og fonde inden for rammerne af andre politikker gennem: 
udvikling af fællesskabsstatistikker og udarbejdelse af data efter gennemførelse 
af rundspørger i denne sektor, 
støtte til uddannelsesinitiativer, 
fremme af udvikling inden for F&U. 
A. FREMME, KOORDINERING OG STYRKELSE AF 
FORANSTALTNINGERNE TIL FORDEL FOR 
ANDELSSELSKABER, GENSIDIGE SELSKABER, FORENINGER 
OG FONDE 
1. Styrkelse af de generelle foranstaltninger 
ai Gennemførelse af undersøgelser af udviklingen indenfor denne sektor i EF 
Ved hjælp af et fremadrettet undersøgelsesprogram vil det være muligt at få de 
elementer frem, som er nødvendige for at indkredse de mest markante 
tendenser for andelsselskabernes, de gensidige selskabers, foreningernes og 
fondenes udvikling generelt og for de forskellige aktivitetsområder specielt. 
Disse tendenser opstår som følge af den iboende dynamik i den 
markedsøkonomi, som andelsselskaberne, de gensidige selskaber, foreningerne 
og fondene også er en del af, og dynamikken i den teknologiske udvikling og i 
forbindelse med de europæiske integrationsbestræbelser. Dette kræver på den 
ene side en stadig større koncentration af produktionen og kapitalen samt en 
stadig større centralisering af ledelsen. Herved bliver der lagt vægt på 
professionalisme og kvalitetsniveau i stedet for på ideologisk engagement. Det 
er en hård prøvelse for virksomhederne i sektoren at skulle tage hensyn til 
denne nye situation. På den anden side giver den teknologiske og den 
- 15 
samfundsmæssige udvikling og internationaliseringen af den økonomiske sektor 
andelsselskaberne, de gensidige selskaber, foreningerne og fondene nye 
muligheder, og det øger igen betydningen af små produktionsenheder og 
udvider det område, inden for hvilket der kan indgås et frugtbart samarbejde, 
og samtidig stilles der nye krav, som de erhvervsdrivende foreninger skal kunne 
leve op til. Kommissionen har i 1991/1992-udgaven af "Panorama of EC 
Industry" offentliggjort en makro-økonomisk analyse af de erhvervsdrivende 
foreninger. I næste nummer af Panorama vil der være en artikel om 
problemerne med denne sektors konkurrencedygtighed. 
Foreningerne varetager i højere grad end nogen andre organisationer borgernes 
konkrete behov og er således i stand til effektivt at opfylde de mange 
forventninger og krav. Et større kendskab til denne sektor er derfor berettiget. 
Sektoren af erhvervsdrivende foreninger er meget forskelligartet hvad angår 
aktivitetsområder (hvilket berører samtlige økonomiske og sociale aktiviteter: 
sundhedsmæssige og sociale aktiviteter, uddannelse, erhvervsmæssig 
samarbejde, undervisning, sport, fritid, turisme, miljø, boligforhold, beskyttelse 
af den fædrene arv etc.), størrelse, skatteforhold, kontrolsystem eller den måde, 
hvorpå de drives i de tolv medlemsstater, hvilket berettiger, at der udarbejdes 
en slags oversigt over de initiativer, der er blevet taget på området. 
For at kunne gøre rede for disse forskelle, som vedrører både den økonomiske 
sektor i EF og borgernes Europa, men navnlig for at informere samtlige 
involverede i denne sektor samt de forskellige berørte institutioner, blev der i 
1992 for foreningernes vedkommende og i 1993 for de gensidige selskabers og 
andelsselskabernes vedkommende iværksat et projekt med henblik på at få 
udarbejdet en hvidbog herom. Formålet er at få indkredset, hvilke følger 
etableringen af det indre marked får i forbindelse med visse væsentlige aspekter 
af foreningernes, fondenes, de gensidige selskabers og andelsselskabernes drift. 
Det er kun muligt at gennemføre dette projekt med deltagelse af aktører og 
eksperter i sektoren. Der er derfor blevet udarbejdet to spørgeskemaer, der er 
blevet sendt til de mest repræsentantive erhvervsdrivende foreninger og 
ministerierne i de tolv medlemsstater. I spørgeskemaerne anmodes de om: 
at give en række grundlæggende oplysninger 
at oplyse Kommissionens tjenestegrene om deres problemer og 
forventninger til det indre marked. 
Det er planlagt, at der efter sorteringen af spørgeskemaerne og efter høring af 
de berørte tjenestegrene skal tages direkte kontakt med ministerierne og de 
mest repræsentantive nationale erhvervsdrivende foreninger (dette arbejde 
fortsættes ind i 1994). Ved hjælp af hvidbogen vil man bedre kunne afstikke de 
fremtidige retningslinjer til fordel de erhvervsdrivende foreninger under 
overholdelse af subsidiaritetsprincippet. 
Der vil blive iværksat et lignende arbejde vedrørende de gensidige selskaber og 
andelsselskaberne. 
b) Skabelse af et gunstigt erhvervsklima og evaluering af virkningerne af EF's 
politikker 
De juridiske og skattemæssige bestemmelser, mængden af finansielle midler og 
- 16-
holdningen i den pågældende kultur er generelt elementer, der har afgørende 
betydning for erhvervsklimaet. Det er derfor nødvendigt, at den strategi, ved 
hjælp af hvilken dette klima skal forbedres, omfatter en vifte af forskellige 
politikker, men den skal også være baseret på en række fælles principper om 
mindskelse af de byrder, der pålægges virksomhederne. Dette kan ske ved en 
øget åbning af markederne, og ved når det er nødvendigt med lovbestemmelser, 
at sikre, at anvendelsen af disse ikke øger virksomhedernes byrder. 
Arbejdsprogrammet skal omfatte følgende: 
undersøgelse af virkningerne af de EF-foranstaltninger, der er gennemført 
og under udarbejdelse, vedrørende andelsselskaber, gensidige selskaber, 
foreninger og fonde; det er navnlig vigtigt at forberede de involverede på 
en optimal anvendelse af de fremtidige europæiske bestemmelser på 
området; 
undersøgelse af de nationale lovgivninger med henblik på at finde frem til 
forhold, der hæmmer et samarbejde på EF-plan 
undersøgelse af de forhold, der er med til at fremme forskellige former for 
tværnationalt samarbejde mellem denne type virksomheder. 
c) Organisering afhøring 
De erhvervsdrivende foreninger kender de behov, virksomhederne i denne 
sektor skal opfylde i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked og 
Den Økonomiske og Monetære Union, og de udfordringer, de stilles over for i 
den forbindelse. Som følge af de tre europæiske konferencer i Paris, Rom og 
Lissabon er de erhvervsdrivende foreninger i højere grad begyndt at søge 
sammen for derved at gøre det muligt sammen at overveje og gå i dybden med 
en række specifikke emner. 
For bl.a. at gøre det muligt at gennemføre en sådan udveksling af synspunkter 
og en høring om EF's fremtidige politik og arbejdsprogram blev de organer, der 
på europæisk plan repræsenterer de erhvervsdrivende foreninger, i henhold til 
de retningslinjer, der blev afstukket på konferencen i Lissabon, opfordret til at 
etablere et permanent organ, der skal sikre kontakten mellem dels de 
erhvervsdrivende foreninger og dels EF-institutionerne. 
Kontaktorganet skal bestå af personer, som i særlig grad er repræsentative for 
de tre sektorer, således at det reelt vil være operationelt. 
STØTTE TIL SPECIFIKKE AKTIONER TIL FORDEL FOR 
ANDELSSELSKABER, GENSIDIGE SELSKABER, FORENINGER OG FONDE 
IEF 
a) Fremme af tværnationalt samarbejde og søgning efter nye aktivitetsområder 
gennem partnerskaber 
Formålet med programmet er ikke kun at foretage en analyse af sektoren, som 
den ser ud i dag, og perspektiverne, navnlig de økonomiske, herfor. De 
erhvervsdrivende foreninger er i de senere år blevet klar over, at det er 
nødvendigt med et tværnationalt samarbejde, som udgør en effektiv måde, 
hvorpå navnlig de små og mellemstore virksomheder kan tilpasse sig 
forandringerne i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked og Den 
- 17-
Økonomiske og Monetære Union, og at der ingen særlig risiko er for, at det 
økonomiske og sociale netværk ødelægges. 
Inden vedtagelsen af Den Fælles Akt bestod mange organisationers inter­
nationale forbindelser i sektoren kun i, at de deltog i en række institutionelle 
repræsentative instanser, og dette indebar hovedsageligt, at de tog stilling og 
forsvarede generelle fælles interesser via en række solidaritetserklæringer. Efter 
vedtagelsen af Den Fælles Akt, som medførte, at man pludselig blev sig en 
række forhold bevidst, stillede de fleste af organisationerne sig i defensiven og 
forsvarede de "allerede opnåede rettigheder" og krævede specialbehandling. 
Men efter nogle år blev kravet om at få ane.kendt disse virksomheders 
specifikke forhold fulgt op af viljen til dels at modstå konkurrencen på det 
nationale marked og dels at konkurrere på andre markeder eller rettere sagt at 
forbedre den allerede opnåede stilling i det indre marked. 
En række andelsselskaber har allerede nationale eller regionale erfaringer med 
samarbejde med andre andelsselskaber, og det er muligt at videreformidle disse 
til andre lande eller regioner for derved at opfylde lignende behov eller finde 
hensigtsmæssige løsninger på deres socio-økonomiske problemer, feks.: 
ved at samle andelsselskaber i samme sektor eller en række sektorer, der 
supplerer hinanden, vil små og mellemstore virksomheder ikke blot kunne 
sikre sig en bedre stilling i den generelle konkurrence mellem 
virksomhederne, men også få del i offentlige indkøbsaftaler, som de ellers 
ville være udelukket fra; 
ved at samle produktionen af landbrugsvarer i den afsluttende fase vil 
andelsselskaber kunne udnytte fordelene ved det indre marked. De vil i 
forskellige perioder kunne markedsføre landbrugsvarer, som evt. kan 
supplere hinanden; 
ved på EF-pIan at udvikle fælles ekspertssystemer (systemer, der er 
baseret på viden), der gør det muligt for andelsselskaberne at få adgang til 
en række effektive styringsværktøjer, som er baseret på deres særlige 
viden. 
Der er endnu flere forhold, der hæmmer samarbejdet i denne sektor. F.eks kan 
nævnes følgende, som ikke udgør en udtømmende liste: nogle erhvervsdrivende 
virksomheders størrelse og meget lokale placering, oplysning og uddannelse, 
adgang til finansielle midler, de store markeder og avanceret teknologi, 
problemer med rent strategisk at få tid til at skabe en række fælles aktiviteter og 
tilrettelægge strategier for udviklingen på europæisk plan, den manglende 
åbenhed over for andre typer virksomheder i forbindelse med samarbejdsplaner 
(banker samarbejder med banker, gensidige selskaber samarbejder med 
gensidige selskaber etc.), problemer med at finde partnere, man har tillid til, og 
ingen helt tilfredsstillende juridiske status. 
Formålet med arbejdsprogrammet er derfor også at gøre det muligt for andels­
selskaberne, de gensidige selskaber, foreningerne og fondene at drage nytte af 
det indre marked ved bl.a. at indgå i tværnationalt samarbejde. 
Opmærksomheden vil især blive rettet mod samarbejdsformer og oprettelse af 
partnerskaber mellem økonomiske enheder af forskellig størrelse. Der vil blive 
lagt vægt på udveksling og udbredelse af erfaringer. Herigennem vil de 
organisationer, der økonomisk set er bedst struktureret, kunne medvirke til, at 
samtlige virksomheder i EF kan drage nytte af deres stærke sider hvad angår 
konkurrencedygtighed, og de virksomheder, der endnu ikke er så udviklede, vil 
18 
kunne blive mere konkurrencedygtige. Kommissionen vil desuden i særlig grad 
tage hensyn til de samarbejdsformer, der indgås inden for rammerne af EF's 
politik på forskellige områder. 
Der vil kunne iværksættes pilotaktioner for at komme over de hindringer, der 
ligger i vejen for et tværnationalt samarbejde. Der kan feks. være tale om at 
hjælpe små virksomheder i denne sektor, der ønsker at få iværksat et 
tværnationalt samarbejde, med at fa kontakt med hinanden. 
bi Forbedring af informationen 
For at gøre det muligt for de erhvervsdrivende foreninger at fa samme adgang 
til oplysninger om EF som små og mellemstore virksomheder har 
Kommissionen ydet støtte til oprettelsen af et informationsnet for de 
erhvervsdrivende foreninger, der er tilknyttet nettet af EF-rådgivningscentre, 
hvilket gør det muligt for dem: 
at søge efter partnere, indgå i joint-ventureprojekter, købe og sælge 
virksomheder eller gennemføre andre transaktioner vedrørende disse 
virksomheder 
at anmode om oplysninger om, hvilken politik der føres, hvilken 
lovgivning der gælder eller hvilke procedurer der skal følges i andre lande, 
som måtte have interesse for disse virksomheder. 
ci Spredning af social innovation 
Innovation er en samlet udviklingsproces, som ikke kun er af teknisk og 
økonomisk art. Den ledsager den teknologiske udvikling og gør det muligt at 
udarbejde en række strategier for, hvordan kravene i samfundet opfyldes 
(integrering af de dårligst stillede på arbejdsmarkedet). 
Andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger har særlige evner på dette 
område, som hele EF har al mulig grund til at anerkende, fremme og anvende. 
Programmet sigter derfor mod på grundlag af det foregående arbejde med at 
indkredse den eksisterende ekspertise at lade alle de erfaringer og den 
initiativrigdom, som disse virksomheder har, komme til nytte. Formålet med 
programmet er således at fremme udvekslingen af modeller, erfaringer og god 
praksis på europæisk plan og forsøge at tilvejebringe de forhold og midler, der 
gør det muligt at reproducere og sprede innovationerne i videst muligt omfang. 
I sundhedssektoren er det feks. de gensidige selskaber eller andelsselskaberne, 
der tager sig af sygeforsikring, eller som sælger eller fremstiller produkter til 
sundhedssektoren (apoteker, hospitaler etc.), eller det er foreninger, der yder en 
række tjenesteydelser som feks. sygepleje eller -transport. 
Der mangler koordinering og samarbejde navnlig med hensyn til supplerende 
forsikring, hvor de erhvervsdrivende foreninger kan spille en afgørende rolle. 
Hvad angår foreninger og fonde, har de eksisterende europæiske net allerede 
gjort det muligt, undertiden i flere årtier, at videreformidle de nationale og 
endog de lokale erfaringer. Disse initiativer med henblik på at øge det indbyrdes 
kendskab bør videreføres, således at disse organer bliver styrket og kan arbejde 
stadig mere effektivt til fordel for borgerne i EF. 
- 19-
di Styrkelse af andelsselskabernes, de gensidige selskabers, foreningernes og 
fondenes rolle som katalysatorer for EF's politikker 
De erhvervsdrivende foreninger deltager allerede aktivt i gennemførelsen af 
EF's politik på forskellige områder. For at samle alle disse foranstaltninger 
således at Kommissionens indsats til fordel for denne type af virksomheder 
bliver effektiv, vil det være hensigtsmæssigt at udnytte aktionerne. 
Kommissionen er desuden opmærksom på de former for samarbejde, der indgås 
inden for rammerne af EF's politik, og som kan udgøre en særlig effektiv 
metode til at få videreformidlet de bedste erfaringer. 
Et effektivt middel til at gøre det muligt for små og mellemstore virksomheder 
at tilpasse sig forandringerne i forbindelse med det indre marked og 
Den Økonomiske og Monetære Union uden alt for stor risiko for, at det 
økonomiske og sociale netværk ødelægges, er at fremme samarbejdet og 
partnerskaberne mellem dem. 
Generelt spiller andelsselskaberne, de gensidige selskaber, fondene og 
foreningerne en væsentlig rolle i styrkelsen af den økonomiske og sociale 
samhørighed, for de er ofte bedre egnede til at mobilisere de lokale ressourcer 
og til at dække nye behov på en hensigtsmæssig måde. Som følge heraf kan 
denne type virksomhed give det nødvendige stød til at sætte gang i udviklingen 
internt i de forskellige regioner og sektorer ved at yde en række sociale 
tjenesteydelser, som bedre opfylder befolkningens behov. De nuværende EF-
bestemmelser gør det allerede muligt for andelsselskaber, gensidige selskaber, 
foreninger og fonde at opnå forskellige former for støtte gennem 
strukturfondene (EFRU, EUGFL og ESF) samt gennem visse integrerede 
programmer og andre EF-programmer (RESIDER og RENAVAL). 
Forsøget på at gøre strukturfondenes indsats mere effektiv gør det så meget 
desto mere nødvendigt at indgå i et egentligt partnerskab med sektoren både 
hvad angår udarbejdelsen af programmer og opfølgningen og evalueringen 
heraf. Det er betingelsen for at opnå en bedre overensstemmelse mellem behov 
og ressourcer, og den bør bl.a. opfyldes gennem en større grad af mobilisering 
af partnere i andre lande, især private virksomheder eller virksomheder med 
både privat og offentlig deltagelse, idet disse partnere er nødvendige for 
programmernes gennemførelse. 
Indgåelsen af partnerskaber med andelsselskaberne, de gensidige selskaber og 
foreningerne er også et af de forhold, der skal gøre det muligt for EF at spille 
sin rolle blandt de forskellige aktører mere effektivt. Det skal i første fase via 
arbejdsprogrammet kontrolleres, i hvor høj grad de allerede til rådighed stående 
EF-midler til fordel for andelsselskaber, foreninger, fonde og gensidige 
selskaber anvendes. Desuden skal der ses nærmere på den allerede eksisterende 
lovgivning for derved at undersøge, hvorvidt det er muligt at forbedre disse 
virksomheders adgang til EF's ressourcer. 
Kommissionens indsats har til formål at øge den innovation, der sker i 
andelsselskaberne, de gensidige selskaber og foreningerne for dels at styrke de 
projekter, hvis værdi på området er anerkendt og dels at udvide kendskabet til 
sådanne projekter på EF-plan. Det er på den måde, at et lokalt initiativ i en lille 
by i Auvergnes højland i Frankrig kan blive model for et projekt på landet i 
Irland. Det kan ud fra det meget store antal anmodninger om oplysninger og 
det meget store antal svar, man har modtaget i forbindelse med udsendelsen af 
-20-
et spørgeskema om foreningerne i EF-landene, ses, at EF spiller en uundværlig 
rolle i forbindelse med videreformidlingen af de oplysninger, man har modtaget 
gennem projekter, der er blevet støttet. 
Det er på grundlag af informationsarbejdet og støtten, at man selv skal 
gennemføre projekterne i partnerskaber på EF-plan. Der ydes også megen 
støtte hertil via forskellige europæiske programmer. 
På grund af mange virksomheders mangel på kapital er det dog nødvendigt at 
indgå partnerskaber mellem det offentlige, EF, banker og forsikringsselskaber 
og virksomhederne. 
Kontoret "Erhvervsdrivende Foreninger" sigter mod at indkredse en række 
nyskabende projekter, videreformidle viden herom og fremme samarbejdet 
herimellem. 
B. STYRKELSE AF FORANSTALTNINGERNE INDEN FOR 
RAMMERNE AF ANDRE POLITIKKER 
1. Udviklingen af Fællesskabets statistik. 
I de tolv EF-lande findes der kun en meget ufuldstændig og usammenhængende 
viden om andelsselskaber, gensidige selskaber, fonde og foreninger. 
Det er nødvendigt at gennemføre en undersøgelse for at kende situationen bedre i 
denne sektor og for at opnå en række harmoniserede og regelmæssige ajourførte 
statistiske oplysninger. Undersøgelsen indgår som et led i de aktioner, 
Kommissionen har iværksat i forbindelse med det statistiske program, og som bl.a. 
har følgende formål: 
en bedre evaluering af de private ikke-handelsmæssige aktiviteter, hvilket vil 
fremme harmoniseringen ved beregningen af medlemsstaternes 
bruttonationalprodukt (BNP) og gøre beregningen bedre og mere præcist, idet 
disse aktiviteter for visse lande udgør en betydelig del af BNP; 
udarbejdelse af statistikker over tjenesteydelserne i de sektorer, hvor der endnu 
ikke findes en hensigtsmæssig måde at indsamle sådanne oplysninger på. 
Kommissionen er allerede gået i gang med at forbedre de statistiske oplysninger på 
området. EUROSTAT, Det Statistiske Kontor er ved at gennemføre den første 
harmonisering af de nationale statistikker. 
Desuden videreføres de statistiske undersøgelser af sektorerne for at man derved kan 
finde frem til en række specifikke indikatorer på området, samt det metodologiske 
arbejde med henblik på at fremstille andelsselskaberne, de gensidige selskaber og 
foreningerne som en specifik faktor der kan betragtes som en (harmoniseret) separat 
del af statistikken. 
2. Støtte til uddannelsesinitiativer 
Andelsselskaberne, de gensidige selskaber, foreninger og fonde er nød til at tage 
højde for mange dybtgående ændringer i form af en koncentration af midlerne, en 
notorisk tilvækst af det tekniske apparatur, øget administration og stadig større krav 
til lederne. Det bliver derfor nødvendigt at uddanne personale, således at 
virksomhederne bliver i stand til at deltage i samarbejde og/eller partnerskaber på 
21 -
europæisk plan for derved at kunne klare sig i den nye konkurrence og øge 
kvaliteten af og tilliden til deres industriprodukter for tjenesteydelser, samtidig med 
at de stadig bygger på den oprindelige målsætning om solidaritet og udlæggelse af 
ansvaret til medlemmerne. Strukturfondene og de særlige uddannelsesprogrammer, 
Kommissionen har udarbejdet (feks. COMETT, FORCE og LINGUA), er i generelt 
i stand til at dække de forskellige behov på området. 
Men med arbejdsprogrammet bliver det imidlertid muligt: 
at kontrollere, om de eksisterende uddannelsesprogrammer anvendes af 
andelsselskaberne, foreningerne og de gensidige selskaber; det drejer sig 
navnligt om at sikre, at de sammenslutninger, der eksisterer, er tilstrækkeligt 
operationelt til at kunne deltage i programmerne; 
at gennemføre pilotaktioner på uddannelsesområdet, der i særlig grad er rettet 
mod denne type virksomhed, hvor de involverede både er ledere og 
medlemmer: 
undervisning af lederne i andelsselskaberne, de gensidige selskaber, 
foreningerne og fondene i de grundlæggende forhold i forbindelse med 
europæisk partnerskab. 
undervisning afledere om erhvervsstrukturerne 
udveksling afledere og teknikere mellem disse virksomheder. 
Disse aktioner skal tjene som eksempler til efterfølgelse i de forskellige 
medlemsstater. På den måde fremmes ligeledes overførslen af metoder og midler, der 
er udviklet i sektoren af små og mellemstore virksomheder. 
Stimulering af forskning og udvikling 
Da andelsselskaberne, de gensidige selskaber, foreningerne og fondene af små og 
mellemstore virksomheder, der bygger på princippet om solidaritet og 
medindflydelse, har de generelt større problemer med at deltage i forsknings- og 
udviklingsprogrammer. De administrative omkostninger i forbindelse med deltagelse 
i og samarbejdet om sådanne programmer er ofte relativt høje for denne type 
virksomheder, og dette forværres af, at de ofte ikke har adgang til langfristet kapital. 
Det er hensigtsmæssigt ved arbejdsprogrammet at skabe de rette betingelser til at 
fremme de erhvervsdrivende foreningers deltagelse i projekterne på forsknings- og 
udviklingsområdet generelt og i de F&U-programmer, hvortil EF allerede yder 
økonomisk støtte. 
Det er i den forbindelse ikke helt sikret, at denne type virksomhed kan gå over til 
mere avanceret ledelses-, evaluerings- og organisationssystemer. De pilotaktioner, 
der skal gennemføres, skal opfylde tre vigtige kriterier: 
være af nyskabende art 
kunne overføres til de forskellige medlemsstater eller gennemføres i mindst tre 
medlemsstater 
have en multiplikatoreffekt i denne sektor. 
-22-
III. ØKONOMISKE VIRKNINGER AF ARBEJDSPROGRAMMET 
TIL FORDEL FOR ANDELSSELSKABER, GENSIDIGE 
SELSKABER OG FORENINGER 
Dette program har en varighed på tre år og er således en forlængelse og en udvidelse af 
tidligere initiativer, som er taget inden for henholdsvis de forskellige politikker og af 
Kommissionen inden for rammerne af virksomhedspolikken, hvorved fællesskaberne 
allerede havde manifisteret interesse for at bidrage inden for rammerne af dets 
kompetence og midler til udvikling og indførelse af andelsselskaber, gensidige selskaber 
og foreninger i et fælles økonomisk marked. 
Dette program hører til i disse planer. Men det er politisk mere ambitiøst, omend midlerne 
fortsat er yderst beskedne: der er budgetteret med 5,6 mio. ECU over tre år. 
Den ambitiøse målsætning for programmet, der er udarbejdet på grundlag af et 
systematisk og indgående kendskab til sektoren, er en præsentation i formelle rammer af 
fællesskabets handlingsplan til fordel for disse økonomiske enheder. Styrkelsen af de 
generelle foranstaltninger skal medvirke til, at iværksættelsen af de specifikke 
foranstaltninger kommer til at hvile på forskning af nyskabende strategier, partnerskaber 
og netværk samt tværnationale dynamikker. 
I denne sammenhæng skal budgetposten "Socialøkonomi", B5-3210, læses som en i første 
instans konsolidering af den generelle post FMV, B5-3200, som førhen i vid udstrækning 
finansierede de initiativer, som blev taget af virksomhederne i denne sektor. I anden 
række skal denne budgetpost kunne integrere finansieringen af foranstaltninger, projekter, 
forskning og undersøgelser, som gennemføres inden for rammerne af andre politikker til 
støtte for en fremgangsmåde, der svarer til de specielle behov i sektoren af 
andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger. 
IV. DE INDIREKTE AKTIONER SOM FØLGE AF 
GENNEMFØRELSEN AF VISSE AF EF'S POLITIKKER 
Foruden EF's virksomhedspolitik er der forskellige andre politikker, der vedrører de 
erhvervsdrivende foreninger. Der er hovedsageligt tale om regional-, 
forbrugerbeskyttelses-, fiskeri- og landbrugspolitik, politik vedrørende udviklingen i 
landdistrikterne, handels-, forsknings-, miljø- og udviklingspolitik, undervisnings- og 
uddannelsespolitik samt på det seneste kultur- og sundhedspolitik. 
Endelig er en stor del af sektoren direkte involveret i gennemførelsen af det indre marked 
for finansielle tjenesteydelser. Det er navnlig tilfældet for andelsbanker, gensidige 
forsikringsselskaber og kooperative forsikringsselskaber. 
Det er dog svært helt nøjagtigt at få et overblik over de erhvervsdrivende foreningers 
deltagelse i EF's politik på forskellige områder. På såvel nationalt som regionalt og lokalt 
plan deltager mange foreninger og andelsselskaber samt nogle gensidige selskaber og 
fonde i gennemførelsen af EF's politik med henblik på at mindske ulighederne mellem 
regionerne. Deres rolle i den forbindelse er i tilstrækkelig grad blevet understreget i to 
beslutninger fra Europa-Parlamentet15 og i en initiativudtalelsc fra ØSU16, hvor man 
15 EFT C 128 af 16. maj 1983, s. 51 (rapport dok. 1-849/82) 
16 Initiativudtalelsc fra Del Økonomiske og Sociale Udvalg af 19.09.1989 om "Koopcrativscktorens 
23-
anmodede om at lade de erhvervsdrivende foreninger deltage i udarbejdelsen af EFs 
operationelle planer og aktioner. 
1. Virksomhedspolitikken 
Generelt stiller Kommissionen via sin virksomhedspolitik en række informations-, 
samarbejds-, finansierings- og uddannelsesinstrumenter til rådighed for de 
erhvervsdrivende foreninger, som for størstedelens vedkommende består af små og 
mellemstore virksomheder, eller virksomheder, der betjener disse. Proceduren til 
evaluering af virkningerne af de af Kommissionen foreslåede foranstaltninger gør det 
muligt gennem visse former for høring at kontrollere de mulige virkninger heraf for disse 
virksomheder. 
Navnlig i forbindelse med Den Europæiske Investeringsbanks lån, herunder især til små 
og mellemstore virksomheder, skal det bemærkes, at flere andelsbanker er anerkendt af 
EIB som mellemled. 
Ud over at få aktørerne i sektoren til at det at deltage aktivt i EF-samarbejdet - uanset 
disses oprindelsesland - ved at give dem adgang til EF-information, har Kommissionen 
støttet oprettelsen af EF-rådgivningskontorer specialiseret i ledelse af erhvervsdrivende 
foreninger. 
2. Udviklingspolitikken for samarbejde med tredjelande 
De erhvervsdrivende foreninger udgør en væsentlig del af den økonomiske sektor i 
landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Virksomhederne i disse 
sektorer vil komme til at spille en afgørende rolle i det samarbejde, der vil blive iværksat i 
forbindelse med gennemførelsen af aftalerne med Det Europæiske Fællesskab. 
Det økonomiske system, der har været i kraft i mere end 40 år i landene i Central- og 
Østeuropa, har kvalt selve grundtanken bag de erhvervsdrivende foreninger - navnlig 
andelsselskaberne - og sat dem i et dårligt lys i producenternes og forbrugernes øjne: 
staten beherskede det enkelte menneske, foreningsfriheden forsvandt, og virksomhederne 
led under en bureaukratisk ledelse. 
Oplysning, uddannelse og fremme af samarbejde og partnerskaber vil kunne konsolidere 
det økonomiske demokrati i øst og udvikle det økonomiske samarbejdsområde. 
EF gør en stor indsats for at bidrage til udviklingen i de lande sydpå, som har 
samarbejdsaftaler med EF. 
Principperne om solidaritet og medindflydelse, som er grundlaget for andelsselskaber, 
foreninger og gensidige selskaber, bidrager naturligt til, at der skabes en situation, der er 
gunstig for den økonomiske og samfundsmæssige udvikling. 
Med hensyn til AVS-landene er det inden for rammerne af Lomé-konventionen og navnlig 
i forbindelse med det decentraliserede samarbejde planlagt at fremme andelsselskaberne 
og andre erhvervsdrivende foreninger. 
3. Forbrugerpolitikken 
Et stort antal erhvervsdrivende foreninger er udsprunget af forbrugersammenslutninger. 
Som følge heraf er de - og nogle har endda været det siden 1962 dybt involveret i 
tilrettelæggelsen af EF's forbrugerbeskyttelsespolitik. 
rolle i regionaludviklingen". 
24-
EUROCOOP17, COFACE18, CES19 og BEUC20 har som europæiske repræsentative 
organisationer sæde i CCC21, der er etableret af Kommissionen med henblik på at 
indhente udtalelser fra forbrugerorganisationerne om de af Kommissionens initiativer, 
som direkte eller indirekte vedrører forbrugernes interesser, samt i mange andre 
rådgivende udvalg, bl.a. udvalg vedrørende landbrugspolitik og fiskeripolitik. 
4. Landbrugspolitikken 
COPA22 og COGECA23 har altid været vigtige partnere for Kommissionen hvad angår 
den fælles landbrugspolitik, i hvert fald så længe andelsselskabsstrukturen og 
producentsammenslutninger har været et karakteristisk træk ved landbrugssektoren i 
medlemsstaterne. 
De erhvervsdrivende foreninger har haft afgørende betydning for udviklingen i landbruget 
og landdistrikterne i EF. 
Andelsselskaberne indtager en vigtig rolle i forbindelse med både forædling og/eller 
markedsføring af landbrugsvarer og finansiering af landbrugsbedrifter. Landbrugets 
økonomiske situation er blevet styrket af gensidige selskaber i sundhedssektoren, 
gensidige forsikringsselskaber eller kooperative forsikringsselskaber, der har indskudt 
kapital. 
Generelt er de erhvervsdrivende foreningers rolle i forbindelse med såvel 
uddannelsesanliggender og formidling af viden, som koncentration af udbud og 
fastsættelse af produktionsnormer mindre kendt. 
Her lige før den endelige gennemførelse af det indre marked uden grænser og Den 
Økonomiske og Monetære Union må landbrugsbedrifterne være i stand til at udvikle sig 
på dette marked for derved at kunne klare de store såvel økonomiske som 
samfundsmæssige forandringer og for at kunne drage nytte af følgerne heraf. 
I den forbindelse bør andelsselskaberne, de gensidige selskaber og foreningerne i 
landbrugssektoren vises særlig opmærksomhed bl.a. hvad angår: 
uddannelse afsåvel associerede medlemmer som arbejdstagere i disse virksomheder 
behovet for tværnationalt samarbejde 
de økonomiske behov. 
5. Fiskeripolitikken 
Andelsselskaberne, foreningerne og de gensidige selskaber spiller en vigtig rolle i 
fiskerisektoren. 
Man har i denne sektor på nuværende tidspunkt store problemer med overkapacitet, og 
17 Det Europæiske Fællesskab af Brugsforeninger 
*° Komiteen for Familicorg:misalioner ved De Europæiske Fællesskaber 
*9 Det Europæiske Forbund af Fagforeninger 
2" Kontoret for De Europæiske Forbrugerorganisationer 
21 Det Rådgivende Forbrugerråd 
22 Udvalget for Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs Faglige Landbrugsorganisationer 
23 Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs Almindelige Udvalg for Samarbejde inden for 
Landbruget 
25-
Kommissionen har truffet en række foranstaltninger med henblik på at fremme 
reduceringen af fiskerflådens kapacitet i EF. For at gennemføre foranstaltningerne er det 
nødvendigt at gennemføre en række socio-økonomiske "ledsageforanstaltninger" som 
feks.: 
en økonomisk omstilling med henblik på at finde alternative 
beskæftigelsesmuligheder 
en række sociale foranstaltninger (erhvervsuddannelse, førtidspensionering etc.). 
Der er planlagt en aktion, hvor der bl.a. skal gennemføres en række regionale socio­
økonomiske undersøgelser og iværksættes en række pilotaktioner. 
6. Socialpolitikken 
Kommissionen har navnlig siden begyndelsen af firserne, da det kunne konstateres, at 
antallet af andelsselskaber steg, mens andre virksomheder indstillede deres aktiviteter, 
klart og tydeligt givet udtryk for, at andelsselskaberne kan spille en vigtig rolle i 
forbindelse med bevarelsen af allerede eksisterende arbejdspladser og skabelsen af nye. I 
sine meddelelser til Rådet om beskæftigelses- og arbejdsløshedsproblemet har 
Kommissionen siden da hele tiden tillagt andelsbevægelsen stor betydning og har 
henstillet, at der træffes en række hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at 
fremme denne sektor. I fortsættelse af en af Kommissionens meddelelser vedtog Rådet 
den 7. juni 1984 en resolution om lokale beskæftigelsesinitiativers bidrag til bekæmpelse 
af arbejdsløsheden, hvori det henstilledes, at der skulle afstikkes en række politiske 
retningslinjer til fordel for disse virksomheder, herunder kooperative og almennyttige 
virksomheder. 
På nuværende tidspunkt inddrages andelsselskaberne, de gensidige selskaber, 
foreningerne og fondene så vidt muligt i de aktiviteter, der gennemføres i forbindelse med 
EF's handlingsprogram LEDA om udviklingen i beskæftigelsen på lokalt plan og ERGO 
om langtidsledighed. 
Kooperativer på skoleområdet og det sociale område, foreninger, der navnlig er i livslang 
uddannelse, og alle erhvervsdrivende foreninger deltager i forbindelse med uddannelsen af 
deres valgte repræsentanter og arbejdstagerene meget aktivt i EF's uddannelsespolitik. 
Nogle organisationer styrer inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond en række 
operationelle programmer. En række andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og 
fonde er involveret i gennemførelsen af programmer og projekter som feks. FORCE, 
EUROFORM, NOW og HORIZON. I nogle programmer, bl.a. vedrørende undervisning 
om oprettelse af virksomheder, der er rettet mod unge og kvinder, nævnes kooperativerne 
specifikt. 
7. Kulturpolitikken 
Kultursektoren ledes fortrinsvis af foreninger og fonde. De har feks. tidligere været 
aktive for at få anerkendt kulturarbejderes rettigheder. 
I forbindelse med gennemførelsen af EF's kulturpolitik vil andelsselskaberne, foreningerne 
og fondene som følge af Maastricht-aftalen komme til at spille en vigtig rolle med bl.a. at 
bevare den kulturelle arv i Europa og i den forbindelse gennemføre ikke-kommercielle 
kulturudvekslinger og fremme de kunstneriske og litterære frembringelser, herunder i den 
audiovisuelle sektor. Endvidere kan kooperativer og foreninger, der er involveret i 
turisme for dårligt stillede, effektivt bidrage til udvekslingerne i denne sektor. 
-26-
8. Sundhedspolitikken 
Dette er ligeledes tilfældet med hensyn til sundhedspolitikken. De, der involveres i denne 
nye politik, vil også navnlig være de gensidige selskaber på socialsikringsområdet, 
kooperativer i apotekersektoren, samt foreninger og fonde, der arbejder på 
sundhedsområdet. Disse virksomheder, som på vegne af sektoren er involveret i dialogen 
mellem arbejdsmarkedets parter, er også omfattet af hele EF-lovgivningen vedrørende 
sundhedsforhold, socialsikring, medicin, sundhedsundervisning og forbrugerbeskyttelse. 
9. Forsknings- og udviklingspolitikken og strukturpolitikken 
Forsknings- og udviklingsprogrammerne står åbne for de erhvervsdrivende foreninger. 
Det er nødvendigt for at styrke disse virksomheders konkurrenceevne i forbindelse med 
de nuværende økonomiske forandringer i EF. Desuden er formålet med strukturfondenes 
politik at mobilisere alle parter på arbejdsmarkedet, som har en væsentlig økonomisk 
betydning, hvorved det sikres, at dette arbejde far større virkning for udviklingen på 
regionalt og/eller lokalt plan. 
10. Udviklingspolitikken 
Kommissionen har i forbindelse med gennemførelsen af udviklingspolitikken altid arbejdet 
tæt sammen med de ikke-statslige organisationer. Det er først og fremmest under 
budgetposten for mikroprojekter, at de ikke-statslige organisationer har været involveret i 
gennemførelsen af aktioner i AVS-landene. I henhold til den nyeste Lomé-Konvention 
betragtes kooperativerne og de lokale ikke-statslige organisationer som priviligerede 
partnere i forbindelse med udviklingspolitikken i deres land. Europa-Parlamentet har 
ligeledes i Trivelli-beslutningen understreget, hvilken vigtig rolle kooperativerne spiller 
på dette område. 
/1. Miljøpolitikken 
I mange år har socialøkonomiens aktører, og navnlig miljøorganisationerne, deltaget i 
forskellige fællesskabsprogrammer til beskyttelse af miljøet i Europa. Disse aktører 
arbejder desuden med fremme af en varig udvikling og kvaliteten af miljøet. 
IV. KONKLUSIONER 
De erhvervsdrivende foreninger skal i lighed med andre virksomheder kunne benytte sig 
af de muligheder, der opstår i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked uden 
grænser og Den Økonomiske og Monetære Union. 
For at bevare forskelligartetheden i den økonomiske sektor i EF må man give 
andelsselskaber, gensidige selskaber og foreninger, små og mellemstore virksomheder og 
virksomheder, der betjener sidstnævnte, mulighed for at kunne udvikle sig på et større 
marked med fri konkurrence, idet man samtidig skal respektere - og også være med til at 
fremme - principperne om solidaritet i forbindelse med deres målsætninger og 
organisationsform. 
Det er således vigtigt, at samarbejdet mellem disse virksomheder fremmes, således at de 
kan bevare og udvide deres aktiviteter, og at dette sker inden for nogle faste og åbne 
rammer og på grundlag af regler, som sætter små virksomheder på lige fod med store 
virksomheder og store økonomiske koncerner. 
Arbejdsprogrammet har saledes til formal at bistå andelsselskaberne, de gensidige 
selskaber, foreningerne og fondene med at finde frem til de fordele, de kan bidrage med i 
-27-
forbindelse med den økonomiske udvikling og de samfundsmæssige fremskridt i EF. 
I forbindelse med, at de små og mellemstore erhvervsdrivende foreninger hjælpes frem, 
skal der iværksættes en række særlige foranstaltninger, der gør det muligt at forbedre 
deres muligheder for at indgå i tværnationalt samarbejde for således at øge deres 
tilstedeværelse på markedet eller styrke deres rolle i forbindelse med gennemførelsen af 
en række fællesskabsmål på en række områder. 
Endelig kan Kommissionen ved udgangen af den periode, programmet til fordel for 
erhvervsdrivende foreninger dækker, gennemføre en evaluering af EF's politik vedrørende 
disse virksomheder for således at få stof til yderligere overvejelser, når de fremtidige 
retningslinjer skal afstikkes. 
28-
I FINANSIERINGSOVERSIGT | 
1. Aktion 
Arbejdsprogram til fordel for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger 
og fonde. 
2. Tidligere budgetposter. 
B5-3200 (i 1991: 0,030 mio. ECU til forpligtelsesbevillinger og 0,030 mio. 
ECU til betalingsbevillinger; i 1992: 0,100 mio. ECU til forpligtelsesbevillinger 
og 0,450 mio. ECU til betalingsbevillinger); i 1993: 0,200 mio. ECU til 
forpligtelsesbevillinger og 0,200 mio. ECU til betalingsbevillinger) konto til 
stimulering af virksomheder (små og mellemstore virksomheder). 
B5-3210 (i 1991: 1,200 mio. ECU til forpligtelsesbevillinger og 1,200 mio. 
ECU til betalingsbevillinger; i 1992: 0,820 mio. ECU til forpligtelsesbevillinger 
og 0,820 mio. ECU til betalingsbevillinger; i 1993: 0,840 mio. ECU til 
forpligtelsesbevillinger og 1,140 mio. ECU til betalingsbevillinger) særlig konto 
til erhvervsdrivende foreninger. 
3. Retsgrundlag. 
3.1 Rådets afgørelse 89/490/EØF af 28. juli 1989 om forbedring af 
erhvervsklimaet og fremme af udviklingen af virksomheder, især små og 
mellemstore virksomheder i Fællesskabet (EFT nr. L 239 af 16.8.1989). 
3.2 Rådets afgørelse 93/379/EØF af 14. juni 1993 om et flerårigt 
arbejdsprogram til styrkelse af de prioriterede områder og med henblik på at 
sikre kontinuiteten og konsolideringen af erhvervspolitikken for navnlig små og 
mellemstore virksomheder i Fællesskabet (EFT nr. L 161 af 2.7.1993). 
3.3 Meddelelse fra Kommissionen til Rådet af 18. december 1989 
"Erhvervsdrivende foreninger og realiseringen af det indre marked", (SEK(89) 
2187 endelig udg.). 
3.4 Erklæring nr. 23 i Maastricht-traktaten om den politiske union "Erklæring 
om samarbejdet med velfærdsorganisationer mv.". 
3.5 Fra fællesakten til Maastrich-traktaten (KOM(92) 2000 endelig udg.). 
4. Beskrivelse af aktionen 
Kreditterne på konto B5-3210 samt på konto B3-10 og B6-612 er beregnet til 
at dække udgifter i forbindelse med projekter til undersøgelse af 
konsekvenserne for de erhvervsdrivende foreninger af gennemførelsen af det 
indre marked og til forbedring af deres adgang til fællesskabsaktioner. 
4.1 Aktionens specifikke mål 
Kommissionen bekendtgjorde i sin meddelelse "Erhvervsdrivende foreninger og 
realiseringen af det indre marked", at den, i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet ville fremlægge et arbejdsprogram, og fremsætte 
passende forslag ved dets iværksættelse. 
29 
Der er følgende mål med dette arbejdsprogram. 
1. at styrke de generelle foranstaltninger ved at forbedre kendskabet til denne 
sektor, herunder dens bidrag til den økonomiske sektor generelt og dens 
specifikke relation til visse af Fællesskabets politikker, samt ved at tage hensyn 
til denne sektor i Fællesskabets politikker og evaluere disse politikkers virkning 
for andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde; 
2. at gennnemføre specifikke foranstaltninger, især med henblik på: 
fremme mulighederne for tværnationalt samarbejde og søgning efter 
nye aktivitetsområder og nye markeder gennem partnerskaber efter 
gennemførelsen af det indre marked; 
at forbedre informationen; 
at støtte uddannelsesinitiativer; 
at stimulere forskning og videnskabelig udvikling; 
at styrke andelsselskabernes, de gensidige selskabers, foreningernes 
og fondenes rolle som katalysatorer for Fællesskabets politikker, især 
med henblik på spredning af social innovation, styrkelse af den 
økonomiske og sociale samhørighed og udvikling af samarbejdet med 
tredjelande; 
4.2 Varighed 
De aktioner, der er gennemført for erhvervsdrivende foreninger, indgår i de 
flerårige rammeprogrammer, hvoraf det første strækker sig over en treårig 
periode fra 1994 til 1996. 
4.3 Målgruppe for aktionen 
En væsentlig del af indbyggerne i EF-medlemsstaterne er omfattet af aktionen 
vedrørende erhvervsdrivende foreninger. F.eks høstes, forarbejdes eller sælges 
60% af den europæiske landbrugsproduktion gennem andelsselskaber; banker, 
der har status som andelsselskaber eller gensidige selskaber, tegner sig for lige 
ved 17% af den europæiske opsparing; 40 mio. europæiske familier er 
forsikrede mod sygdom eller er alderdomsforsikrede i gensidige selskaber; der 
er 60 mio. medlemmer i andelssektoren, og denne sektor beskæftiger alene 3 
mio. mennesker. 
5. Klassifikation af udgifter/indtægter 
5.1 IOU. 
5.2 OB. 
5.3 Omhandlet indtægtstype 
Der er ikke tale om nogen bestemt indtægtstype. 
6. Udgifts-/indtægtstype 
6.1 100% tilskud 
En meget lille del (undersøgelseskontrakter, møde- og publikationsudgifter) 
30-
finansieres 100%. 
6.2 Støtte til samfinansiering med andre finansieringskilder i den offentlige og/eller 
private sektor 
Til de nyskabende pilotprojekter (mål nævnt ovenfor) ydes der en finansiering 
på gennemsnitligt 18%. 
6.3 Rentegodtgørelse 
I forbindelse med visse aktioner vil der eventuelt kunne blive tale om 
rentegodtgørelse. 
6.4 Andet 
Intet. 
6.5 Er der, i tilfælde af at aktionen bliver en økonomisk succes, planlagt en delvis 
eller fuldstændig tilbagebetaling af det finansielle tilskud fra EF? 
På nuværende tidspunkt er der ikke planlagt nogen tilbagebetaling af EF's 
finansielle tilskud. 
6.6 Indebærer den foreslåede aktion en ændring af indtægtsniveauet? I bekræftende 
fald, hvilke ændringer og hvilken indtægtstype er der tale om? 
Aktionen indebærer ikke nogen ændringer af niveauet for EF-indtægterne. 
7. Finansielle virkninger 
7.1 Beregning af de samlede udgifter til aktionen 
Der er blevet samlet en række nyskabende projekter ved hjælp af en 
undersøgelse, der er blevet gennemført for GD XXIII/A/4. De samlede udgifter 
til aktionen er baseret på, at Kommissionen påtager sig at dække + 18% af de 
samlede udgifter til de forskellige foreslåede projekter. 
-31 
7.2 Fordeling af midler på de enkelte aktionsområder 
i mio. ECU 
FORDELING AF MIDLER 
A. Aktioner til fremme, 
koordinering og styrkelse af 
foranstaltningerne til fordel 
for andelsselskaber, 
gensidige selskaber, 
foreninger og fonde 
A.1. Styrkelse af den generelle 
indfaldsvinkel til problematikken 
Forbedring af kendskabet til 
sektoren omfattende andelsselska­
ber, gensidige selskaber, foreninger 
og fonde, navnlig dens bidrag til den 
økonomiske sektor generelt og dens 
specifikke relation til visse af 
Fællesskabets politikker 
Gennemførelse af undersøgelser af 
udviklingen inden for denne sektor i 
EF 
Skabelse af et gunstigt erhvervs­
klima og evaluering af virkningerne 
af EF-politikkerne 1994 
Organisering af høring 0.100 
0,210 
0,040 AKTIONSOMRÅDE 
Program for undersøgelser og 
overvejelser med henblik på at 
opnå et kendskab til de 
elementer, der er nødvendige 
for at identificere væsentlige 
tendenser i udviklingen 
Undersøgelser vedrørende 
effekten af EF-foranstaltnin-
geme 
Undersøgelse vedrørende de 
nationale lovgivninger og 
hindringer for samarbejde på 
EF-plan 
Pilotaktioner til evaluering af 
effekten af EF-politikkerne 
Med henblik på at gøre det 
muligt at nå til enighed om den 
fremtidige fællesskabspolitik 
og om arbejdsprogrammet 
opfordres de repræsentative 
organer på EF-niveau til at 
oprette en permanent kon­
taktstruktur for andelssel­
skaber, gensidige selskaber, 
foreninger og fonde, på den 
ene side og EF-institutionerne 
på den anden (møder) 
32-
A.2 Støtte til specifikke foranstaltninger 
til fordel for andelsselskaber, 
gensidige selskaber, foreninger og 
fonde i EF 
Fremme af tværnationalt 
samarbejde og søgning efter nye 
aktivitetsområder gennem 
partnerskaber 
Forbedring af informationen 
Spredning af social innovation 
Styrkelse af andelsselskabernes, de 
gensidige selskabers, foreningernes 
og fondenes rolle som katalysatorer 
for fællesskabspolitikker 
B. Styrkelse af aktionerne inden for 
rammerne af andre politikker 
Udvikling af fællesskabsstatistikker 
og udarbejdelse af data efter 
gennemførelse af rundspørge i 
denne sektor (B5-3200) 
Støtte til uddannelsesinitiativer (B3-
10) 
Stimulering af F & U (B6-612) 0,100 
0,155 
0.100 
0,545 
0,200 
I ALT 0,070 
0.130 
1,650 Pilotaktioner med henblik på at 
overvinde hindringer for 
tværnationalt samarbejde 
Informationsnet knyttet til EF-
rådgivningskontorerne, som 
muliggør søgning af partnere, 
gennemførelse af joint-ventu­
res osv. 
Nyskabende pilotaktioner, der 
bygger på de særlige træk hos 
andelsselskaber, gensidige 
selskaber, foreninger og fonde 
Pilotaktioner i dårligt stillede 
regioner med deltagelse af 
sektorens aktører 
Undersøgelser, indsamling og 
udarbejdelse af data, 
offentliggørelse med henblik 
på kendskab til situationen i 
denne sektor og udarbejdelse 
af harmoniserede og ajourførte 
statistiske data 
Pilotaktioner vedrørende 
uddannelse af ledere og 
anvariige for faglige strukturer 
og udveksling af ledere og 
teknikere 
Pilotaktioner til fremme af 
sektorernes deltagelse i F & U-
processen 
33-
7.3 Operationelle udgifter til undersøgelser, ekspertmøder m.m., som falder ind 
under afsnit B. 
FORDELING AF MIDLER 
- Undersøgelser 
- Ekspertmøder 
- Konference og kongres 
- Information og publikationer 
IALT 1994 
0,350 
0,040 
p.m. 
0,030 
0,420 1995 
0,300 
0,050 
p.m. 
0,050 
0,400 1996 
0,300 
0,050 
p.m. 
0,050 
0,400 
7.4 Vejledende tidsplan for forpligtelsesbevillinger 
VEJLEDENDE PROGRAM (Mio. ECU) 
BUDGET 
ARBEJDSPROGRAM 1994 
1,650 1995 
1,860 1996 
2,090 
8. Bestemmelser i aktionsforslaget om bekæmpelse af svig 
Kontrol med tilskud, med modtagelse af ydelser og undersøgelser, der er bestilt 
af Kommissionen, skal foretages inden udbetaling under hensyntagen til 
aftalemæssige forpligtelser og økonomiske principper samt en forsvarlig 
økonomisk forvaltning. Alle aftaler eller kontrakter, der indgås mellem 
Kommissionen og betalingsmodtagere, indeholder bestemmelser vedrørende 
bekæmpelse af svig (kontrol, aflevering afrapporter osv). 
9. Costbenefitanalyse 
9.1 Formål 
Den grundlæggende ide bag relevante pilotaktioner, der udvælges, enten i løbet 
af 1994 eller i løbet af rammeprogrammets gennemførelse (1994-96) er ønsket 
om, at der etableres en koordineret politik for net af europæiske 
andelsselskaber, europæiske gensidige selskaber og europæiske foreninger. 
9.1.1 Kommissionen har fremmet skabelsen af europæiske partnerskaber. Således at: 
de europæiske landbrugsandelsselskaber har kunnet etablere en europæisk 
økonomisk firmagruppe (EUROCORD) med henblik på bedre 
at kunne deltage i de indkaldelser af bud, der finder sted inden for 
rammerne af "Phare" (f.eks. er der opnået kontrakter til en værdi af 3 mio. 
ECU for at omstrukturere andelsforetagender i Polen inden for rammerne 
af et program, der kan videreføres); 
-34 
andelsselskaber og foreninger fra ni medlemsstater samt finansielle enheder 
i folkeferiesektoren (i Frankrig feks. VVF og Caisse des Dépots et 
Consignations; i Tyskland feks. Deutsche Familienferien og 
Genossenschaftsbank; i Portugal feks. APORTAL og Montepio Geral) 
har slået sig sammen i den europæiske økonomiske firmagruppe "Eurovil-
lages"; 
der er blevet skabt et informationsnet for erhvervsdrivende foreninger (EF-
rådgivningskontor) af følgende organisationer: Comité Européen des 
Coopératives de Production, Euro Citizen Action Service, Comité 
Européen des Associations d'intérêt Générel og European Foundation 
Centre. Dette er sket for at efterkomme behovet for, at der skabes 
forbindelser mellem de erhvervsdrivende foreninger og den øvrige 
økonomiske sektor i EF gennem anvendelse af EF-rådgivningskontorerne 
(et nettenes net). 
9.1.2 På baggrund af en undersøgelse, der er blevet gennemført for vores 
tjenestegren, er der modtaget og derefter udvalgt et stort antal nyskabende 
pilotaktioner i overensstemmelse med de ovennævnte mål. 
9.1.3 På baggrund af undersøgelser, der er gennemført af GD XXIII, er der indført 
en økonomisk mekanisme for andelsselskaberne, de gensidige selskaber og 
foreningerne. Mekanismen fungerer på grundlag af et europæisk 
investeringsselskab og to institutionelle investorer. 
9.2 Begrundelse for aktionen 
9.2.1 Omkostninger 
Omkostningerne i forbindelse med de forskellige aktioner er blevet udregnet på 
baggrund af de elementer, der er anført ovenfor i pkt. 7. På grund af de 
begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer og de særlige krav, der gør 
sig gældende, kan der ikke forventes anvendt en alternativ interventionsstrategi 
for sektoren. 
9.2.2 Afledte virkninger 
De direkte og afledte virkninger er af afgørende betydning, idet de planlagte 
aktioner bør gøre det muligt for aktørerne i sektoren at drage fordel af det indre 
marked uden grænser i overensstemmelse med reglerne for konkurrence, og 
uden at de mister deres særlige kendetegn som interessentselskaber. 
9.2.3 Multiplikatorvirkninger 
Aktionerne har og far uden tvivl multiplikatorvirkninger, enten ved at der 
mobiliseres andre finansieringsressourcer fra sektoren selv eller fra andre 
sektorer, eller ved at aktionerne kan gentages. I kraft af de indhøstede 
erfaringer har man kunnet konkludere, at Kommissionen i de fleste tilfælde kan 
begrænse sig til blot at bidrage finansielt med 15-25%, og at virksomhederne i 
sektoren er rede til at finansiere de resterende projekter. 
Multiplikatorvirkningen er således på mellem 400 og 667%. 
9.3 Opfølgning og evalue ring af aktionen 
Der vil på baggrund af de optillede mål blive foretaget en opfølgning og en 
evaluering af aktionerne omfattende følgende elementer: 
-35-
komparativ evaluering, hvor formålet frem for alt er at registrere de 
ændringer, der sker ved iværksættelse af aktionen i forhold til en 
befolkning eller en situation, og som gør det muligt at evaluere, i hvilket 
omfang målene med aktionen er nået og at se, om der er opnået andre 
virkninger end de ønskede; 
analytisk evaluering, som gør det muligt at vurdere de ændringer, som 
aktionen har medført - fra udgangssituationen og frem til aktionens 
afslutning; 
dynamisk evaluering, som er baseret på fortløbende resultatanalyse, og 
som medfører ændringer af aktionen hen ad vejen. 
Disse metoder kan være komplementære og bør gøre det muligt at foretage en 
halvårlig evaluering af aktionerne. 
De erhvervsdrivende foreninger er meget lidt homogene for så vidt angår 
virksomhedstyperne (andelsselskaber, gensidige selskaber, foreninger og fonde) 
og situationen i de enkelte medlemsstater. 
Denne situation kræver, at der udvises stor omhyggelighed i forberedelsesfasen, 
således at der er passende overensstemmelse mellem de konstaterede behov og 
de midler, der stilles til rådighed. 
9.4 Overensstemmelse med den finansielle planlægning 
Indgår aktionen i generaldirektoratets planlægning for de pågældende år? 
Aktionen indgår i generaldirektoratets politik 
9.4.2 Angiv, hvilket overordnet mål i generaldirektoratets finansielle planlægning der 
er i overensstemmelse med formålet med den foreslåede aktion. 
Den foreslåede aktion er i overensstemmelse med de mål, der er opstillet af 
generaldirektoratet (uddannelse, information, samarbejde m.m.). 
10. Administrative udgifter (Afsnit A i budgettet) 
10.1 Indebærer den foreslåede aktion en forøgelse af antallet af ansatte i 
Kommissionen? Hvor stor er forøgelsen i bekræftende fald? 
I kontor XXII1/A74 skal der ansættes 2 personer i kategori A, 1 person i 
kategori B og 2 personer i katergori C. Disse ansættelser vil udelukkende ske 
internt på baggrund af antallet af disponible stillinger. 
10.2 Angiv udgifter til drift og personale i forbindelse med den foreslåede aktion 
Ingen budgetmæssige konsekvenser. 
10.3 Den foreslåede aktion indebærer ligeledes følgende omkostninger til møder i 
udvalget, således som omhandlet i artikel 4 i afgørelsen (budgetpost A 2510): 
Et årligt møde for 24 regeringseksperter 15.000 ECU 
36 
ARBEJDSPROGRAM TIL FORDEL FOR ANDELSSELSKABER. 
GENSIDIGE SELSKABER. FORENINGER OG FONDE 
A. 
A.1. 
A.1.a) 
A.1.D) 
A.1.C) 
A.2. 
A.2.a) 
A.2.b) 
A.2.C) 
A.2.d) 
B. Budget 
Budget­
post 
B5-3210 
B5-3210 
B5-3210 
B5-3210 
B5-3210 
B5-3210 
B5-3210 Finansieringsplan1 
1994/1996 
Aktioner til fremme, 
koordinering og styrkelse af 
foranstaltningerne til fordel 
for andelsselskaber, 
gensidige selskaber, 
foreninger og fonde 
Styrkelse af de generelle 
foranstaltninger 
Gennemførelse af 
undersøgelser af ud-viklingen 
inden for denne sektor i 
Fællesskabet 
Skabelse af et gunstigt 
erhvervsklima og evaluering af 
virkningerne af Fæl-lesskabets 
politikker 
Organisering af høring 
Støtte til specifikke 
foranstaltninger til fordel for 
erhvervsdrivende foreninger 
Fremme af tværnationalt 
samarbejde og søgning efter 
nye aktivitetsområder gennem 
partnerskaber 
Forbedring af informationen 
Spredning af social innovation 
Styrkelse af de 
erhvervsdrivende foreningers 
rolle som katalysatorer for 
Fællesskabets politikker 
Styrkelse af foranstaltninger 
inden for rammerne af andre 
politikker 1994 
0,100 
0,210 
0,040 
0,100 
0,155 
0,100 
0,545 1995 
0,080 
0,120 
0,050 
0,100 
0.160 
0,100 
0,790 1996 
0,080 
0,080 
0,050 
0,100 
0,160 
0,100 
0,830 1994-96 
0,260 
0,410 
0,140 
0,300 
0.475 
0.300 
2.165 
' Pilotprojekterne finansierens med IX% i gennemsnit. Undersøgelser og udgifter til møder eller til 
publikationer finansieres 100%. 
-37-
B.1. 
B.2. 
B.3. B5-3200 
B3-10 
B6-612 Udvikling af 
fællesskabsstatistikker og 
udarbejdelse af data efter 
gennemførelse af rundspørge i 
denne sektor 
Støtte til uddannelsesinitiativer 
Stimulering af forskning og 
udvikling 0,200 
0.070 
0.130 0.200 
0,100 
0,160 0.150 
0.130 
0,410 0.550 
0.300 
0.700 
I ALT(ECU) 1,650 1,860 2,090 5,600 
C. 
C.1. 
C.2. 
C.3. 
C.4. 
C.5. 
C.6. B7-500 
B2 
B3 
B4-3 
B5 
B7 Indirekte foranstaltninger 
som etresultat af 
gennemførelse af visse 
fællesskabspolitikker 
Fremme af Fællesskabets 
investe-ringer i 
udviklingslandene i 
Latinamerika, Asien og 
middelhavs-området inden for 
rammerne af af-talerne om 
økonomisk og kommercielt 
samarbejde 
Strukturelle aktioner, andre 
aktioner for landbrug og 
regioner.transport og fiskeri 
Uddannelse, ungdom, kultur, 
audiovisuelle midler, 
information og andre sociale 
foranstaltninger 
Miljø 
Forbrugerbeskyttelse, det indre 
marked, industri og 
tværeuropæiske net 
Samarbejde med udviklings­
lande I kommentarerne til De Europæiske 
Fælleskabers alminde-lige budget fra og 
med finans-året 1994 er det allerede præ­
ciseret, at de planlagte foran-staltninger 
navnlig er rettet mod små og mellemstore 
virksom-heder, herunder sociale og øko­
nomiske virksomheder 
De erhvervsdrivende foreninger har tidligere 
nydt godt af kre-ditteme for denne 
budgetpost.den periode, som dækkes af 
programmet, kan disse virksom-heder 
fortsat nyde godt af disse kreditter, men det 
er ikke muligt på forhånd at angive et beløb, 
som kan tildeles, idet anvendelsen af dem 
afhænger af de foreslåede projekters 
kvalitet samt af foranstaltningernes 
udvikling. 
idem. 
idem. 
idem. 
idem 
-^g~ 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 650 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA io 08 
Katalognummer : CB-CO-93-706-DA-C 
ISBN 92-77-62713-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
l -2985 Luxembourg