ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 574 
 
 
 
Vol. 1985/0209 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K O M (85) 574 endelig udg.  
Bruxelles/ den 29. oktober 1985
M E D D E L S E  TIL R A D E T  F R A  K O M M IS SIO N EN  
A N A L Y S E  A F  FO R B IN D E LS E R N E  M E L L E M  FÆ LLESSKABET O G  J A P A N
K0M(85) 574 endelig udg.

INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
INDLEDNING < 1
I. SITUATIONEN I D E N  JA P A N S K E  Ø K O N O M I - Ø K O N O M IS K  POLITIK -
INTEGRATION I V E R D E N S Ø K O N O M IE N  6
Japans økonomiske resultater 6
Betalingsbalancen 7
D en  japanske økonomis struktur 9
Japans integration i verdensøkonomien 12
I I .  D E  Ø K O N O M IS K E  O G  H A N D E L S M Æ S S IG E  FO R B IN D E LS E R  M E L L E M
F Æ L L E S S K A B E T  O G  J A P A N  13
P R O B L E M E R  I FO R B IN D ELSE M E D  A D G A N G E N  TIL D E T  JA P A N S K E  M A R K E D  15
Told, kontingenter, afgifter 15
Offentlige indkøb 16
Normer, afprøvnings- og godkendelsesprocedurer „  17
Importprocedurer 17
Tjenesteydelser 18
Distribution 19
Intellektuel ejendomsret 19
I I I .  J A P A N S K E  R EG ER IN G SFO R A N STA LTN IN G ER  O G  VIRKNINGERNE H E R A F  20
Told og kontingenter 20
Offentlige indkøb og monopoler 2 1
Normer, afprøvnings-, godkendelses- og importprocedurer 22
Tjenesteydelser 23
Andre foranstaltninger 24
Frem m e af importen 25

INDLEDNING
1. I den erklæring, s o m  Rådet vedtog den 19. juni i Ir  o m  forbindelserne  
mellem Fællesskabet og Japan, opfordrede det "Kommissionen t i l  at fore­
tage en samlet analyse af forbindelserne mellem Fællesskabet og Japan  
ledsaget af passende anbefalinger vedrørende de foranstaltninger, der  
burde træffes. Denne analyse skulle tjene s o m  grundlag for de drøf­
telser, der skal finde sted i efteråret 1985, .
2. Fællesskabets økonomiske og handelsmæssige forbindelser m e d  Japan har  
givet anledning t i l  stadig større betænkeligheder fra det øjeblik,  
da udviklingstakten i samhandelen ændredes i negativ retning, dvs.  
fra 1970'erne. Til belysning af udviklingen skal anføres, at  
eksport-/import-forholdet, s o m  i 1970 androg 72,6%, faldt t i l  4 4 %  
i 1975 og ligger på ca. 3 5 %  i dag.
Rådet for D e  europæiske Fællesskaber har siden 1978 givet udtryk  
for betænkeligheder over denne udvikling, s o m  det ikke synes muligt  
at vende.
Kommissionen etablerede allerede i 1973 en procedure m e d  '
regelmæssige konsultationer m e d  de japanske myndigheder m e d  
henblik på at forbedre samhandelsvilkårene, navnlig for så vidt angår  
den japanske import af varer fra Fællesskabet. Det er på denne baggrund  
den japanske erklæring fra marts 1978 (1) skal ses, ifølge hvilken  
Japan "forventede" en "betydelig forøgelse" af importen af forarbejde­
de varer. Faktisk har der fundet en vis forøgelse sted i 1978 og 1979  
(hvor forarbejdede varers andel af den samlede japanske import øgedes  
t i l  22,5%, for i 1980 at falde igen t i l  1 9 %  og derefter stige t i l  
23,8% i 1984), m e n  importen har ikke udviklet sig s o m  forventet (2).
(1) "Ushiba"-erklæringen af 24. marts 1978.
(2) Forarbejdede varers andel af Fællesskabets samlede import var i  
1984 44%, og også Fællesskabet m å  importere en væsentlig del af  
sine råvarer og sin energi.

-  2 -
I den modsatte retning har den koncentration af den japanske eksport  
inden for visse følsomme sektorer, hvor den europæiske industri be­
stræber sig for at gennemføre en strukturomlægning, givet Rådet an­
ledning t i l  at næ re betænkeligheder siden 1980 (1). Rådet understre­
gede bl.a. i sin erklæring fra november 1980, at det nærede "alvorlig  
bekymring" over udviklingen i samhandelen og beklagede den "utilstræk­
kelige" markedsandel for fællesskabsvarer på det japanske marked og  
gav endvidere udtryk for betænkeligheder over den japanske eksports  
"stærke koncentration" på et lille  antal særligt følsomme sektorer.
Det var endvidere i denne periode, at Rådet bekræftede nødvendigheden  
af at fastlægge en fælles helhedsstrategi over for Japaq (2).
Dette krav o m  en helhedsstrategi er kom m et t i l  udtryk i kombinationen  
af tre hovedtemaer i forbindelserne m e d  Japan (en faktisk åbning af  
det japanske marked for varer fra Fællesskabet, "tilbageholdenhed" m e d  
den japanske eksport for så vidt angår et vist antal følsomme varer  
begyndende m e d  automobiler i 1980 for i 1982 også at omfatte visse  
elektroniske produkter, sam t etablering af et afbalanceret samarbejde  
m e d  Japan inden for industri, videnskab og teknologi). Disse forskellige  
emner er blevet taget op ikke alene under bilaterale konsultationer,  
m en  også i sådanne fora s o m  GATT, O E C D  og de vestlige landes økonomiske  
topmøder.
Lige siden har Rådet bogstavelig ta lt hvert år givet udtryk for alvorlig  
bekymring over udviklingen, ligesom der næ ppe er gået et år, uden at  
Japan har bebudet nye foranstaltninger t i l  liberalisering af det japanske  
marked. Der er således givet meddelelse o m  syv "pakker" siden januar  
1982 og frem t i l  dato, hvortil kom m er det "treårige handlingsprogram",  
der bebudedes den 30. ju li i år.
Dette "treårige handlingsprogram" indeholder nok en række nye generelle  
principper vedrørende normer og godkendelse af varer, såsom  "frihed i  
princippet og statslig indgriben s o m  en undtagelse", m e n  den konkrete  
gennemførelse af principperne i form af regler og procedurer v il strække  
sig over tre år og v il på visse områder være behæftet m e d  talrige
(1) Jf. Rådets erklæring af 25. november 1980.
(2) Jf. Rådets erklæring af 7. februar 1978.

- 3 -
uklarheder og stor usikkerhed. I betragtning af den nødvendige fris t  
for at opnå godkendelse er ændringen ikke af en sådan karakter, at den  
pi kort sigt v il have konkrete virkninger for en forøgelse af sam hande­
len. Endvidere s tir det endnu ikke klart, o m  disse ændringer af love o g  
administrative forskrifter v il blive ledsaget af en positiv forandring  
i holdning og optræden hos de em bedsm æ nd, der skal gennemføre bestem­
melserne, eller sagt mere generelt, hos de økonomiske beslutningstagere.  
Endelig er der ikke taget hensyn t i l  en del af de anmodninger, s o m  
Fællesskabet har fremsat.
Der har t i t  dato ikke kunnet spores noget"’ Omslag i udviklingstendensen"  
for samhandelen. Der er konstateret en vis tilbageholdenhed i den japanske  
eksport af følsomme varer. Eksportmængden af forarbejdede varer fra Fæ l­
lesskabet er fortsat begrænset, m edens eksporten af halvfabrikata  
(non-ferro metaller og kemikalier) viser fremgang. Der er sket en vis  
opbremsning i stigningen i Fællesskabets handelsunderskud, m e n  det er  
dog nået op pi 12 mia dollars i 1984. Antages det under disse om stæ n­
digheder, at Fællesskabets eksport øges m e d  1 0 %  o m  året og den japanske  
eksport forbliver uændret, v il der gå 13 år, før der er genoprettet  
ligevægt.
S o m  det søges påvist i denne meddelelse, hæ nger det særlige "japanske  
problem" s a m m e n  m e d  visse forhold, der ganske kort kan beskrives så­
ledes:
"nøglen" t i l  de udenlandske producenters vanskeligheder skal i langt  
højere grad end i de synlige hindringer ved grænsen (told og kvanti­
tative restriktioner), s o m  set under ét og m e d  visse undtagelser er  
forholdsvis beskedne, hovedsagelig søges i de langvarige og usikre  
tekniske godkendelses- og registreringsprocedurer, og endvidere i  
den adfærd og de sædvaner, der følger af den vertikale og horison­
tale integration, der findes inden for de store industrikoncerner,  
handelsselskaber og finansielle institutioner;

- 4 -
- disse elementer i "det japanske system" er ganske vist i bevægelse, m e n '  
udviklingen går meget langsomt; de ledsages af en makroøkonomisk poli­
tik , der har den virkning, at udvidelsen af den indenlandske efter­
spørgsel begrænses; det er vanskeligt og et lid t ømtåleligt spørgs­
mål for udenlandske regeringer at gribe ind; det tilkommer den japan­
ske regering og det japanske erhvervsliv at udforme denne politik o g
at fremskynde den udvikling, der er behov for;
- selv o m  Japans forskellige handelspartnere, det være sig industri­
lande s o m  udviklingslande, indbyrdes konkurrerer m e d  hinanden k o m ­
mercielt set, er vanskelighederne m e d  at trænge ind på det japanske  
marked stort set et fælles problem.
D en  akkumulerede uligevægt på handelsbalancen og på betalingsbalan­
cens løbende poster er, uden udsigt t i l  en ændring af udviklings­
tendensen, en kilde t i l  bekymring, for så vidt s o m  de kan give an­
ledning t i l  tviv l om , hvorvidt det multilaterale handels- og betalings­
system overhovedet kan fungere. Blot sammenstillingen af et handels­
underskud i D e  forenede Stater, s o m  skønnes at nå op på 150 mia $  i  
1985,og et japansk overskud på betalingsbalancens løbende poster på  
forventet over 40 mia $  i 1985, illustrerer den næsten utålelige  
spænding, s o m  en sådan uligevægt påfører det multilaterale system.
4. Selv o m  formålet m e d  denne meddelelse er at redegøre så fuldstændigt  
s o m  muligt for situationen for så vidt angår forbindelserne m e d  Japan  
inden for alle områder, m å  det anses for hensigtsmæssigt at koncen­
trere analysen og overvejelserne o m  det centrale problem i de økono­
miske og handelsmæssige problemer mellem Fællesskabet og Japan.
5. S o m  et resultat af den japanske premierminister Nakasone's besøg i  
Kommissionen den 19. ju li i år aftaltes det, at en gruppe bestående  
af m edlem m er af Kommissionen den 18. november skal m ø d e en tils v a ­
rende gruppe af japanske ministre.
Desuden påtænker formanden for Kommissionen at aflægge o ffic ie lt  
besøg i Japan i januar 1986.

- 5  -
Under alle omstændigheder v il der i forbindelse m e d  det næste  
vestlige topmøde, s o m  skal finde sted i Tokyo i m aj 1986, blive  
rig lejlighed t i l  at læ gge fornyet pres pi den japanske regering  
på a lle o  højeste plan.
6. Kommissionen forbeholder sig derfor ret t i l  at supplere denne m ed­
delelse, s o m  hovedsagelig har analytisk karakter, m e d  en yderligere  
meddelelse, s o m  onhandler forslag t i l  foranstaltninger i lyset af  
drøftelserne i Rådet sam t på baggrund af de konklusioner, s o m  m ed ­
lemmerne af Kommissionen måtte kunne drage i forbindelse m e d  besøget  
i Tokyo.

-  6 ~
I. SITUATIONEN I DEN JAPANSKE ØKONOMI - ØKONOMISK POLITIK -
INTEGRATION I VERDENSØKONOMIEN
7. Japan har gennem  de senere ir oparbejdet et betydeligt overskud pi  
betalingsbalancens løbende poster, og sideløbende hermed har der  
fundet en væsentlig kapitaludstrømning sted. P a internationalt plan  
giver denne udviklings vedvarende karakter anledning t i l  valutariske  
og handelsmæssige uligevægtsproblemer.
Japans økonomiske resultater
8. Væksten i den japanske økonom i er blandt de mest dynamiske inden for  
kredsen af OECD-lande. I faste priser er bruttonationalindkomsten  
steget m e d  3,4 og 5,8% i henholdsvis 1983 og 1984 (m od 0,9 og 2,2%
i Fællesskabet). Ifølge de seneste forudsigelser bliver der i 1985  
tale o m  en vækst pi omkring 4,7%.
Siden 1983 er den indenlandske efterspørgsel i Japan steget m e d  i  
gennemsnit ca. 4 %  i faste priser (m od  5 %  i 1983 og 8,7% i 1984 i U S A  
og ca. 2 %  i Fællesskabet). Det udefra kom m ende bidrag t i l  væksten  
har været betydeligt (1,6% i 1983, 2 %  i 1984 og sandsynligvis 1 %  i  
1985 og 1986).
9. S o m  følge af den særegne japanske erhvervsstruktur og et skattesystem,  
der begunstiger opsparingen pi bekostning af udlånet, er opsparingen  
meget betydelig sammenlignet m e d  situationen i de øvrige store industri­
lande. P å  trods af en forholdsvis kraftig vækst i den japanske økonom i  
er den indenlandske efterspørgsel ikke tilstræ kkelig t i l  at opsuge den  
disponible opsparing. Dette har ført t i l  et stort handelsbalanceoverskud  
og en tiltagende kapitaludstrømning. E n  kraftigere vækst i den inden­
landske efterspørgsel v ille  således gøre det muligt samtidigt at nedbringe  
handelsoverskuddet og begrænse kapitaludstrømningen og dermed bidrage t i l  
skabe en bedre ligevægt i det internationale system.
10. I løbet af 1970'erne steg budgetunderskuddet særlig kraftigt i Japan  
s o m  følge af skatteandelens særligt beskedne omfang (1), og den offent­
lige gæld steg derfor hastigt og andrager nu 67,5% af BNI.
(1) D e  direkte og indirekte skatters andel af BNI udgør kun 20% .

- 7  -
D en  japanske regering har det mil i 1990 at ophæ ve udstedelsen af  
obligationer t i l  dækning af det løbende budgetunderskud. Budget­
politikken v il således forblive restriktiv i flere ir .
For at nå t i l  en bedre ligevægt mellem opsparing og investeringer  
er det imidlertid påkrævet, at husholdningernes finansielle overskud  
nedbringes gennem  øget forbrug, eller at disse midler i større o m ­
fang opsuges af f.eks. byggesektoren m e d  henblik på boligbyggeri og  
anvendes t i l  offentlige investeringer.
11. Det rådgivende udvalg vedrørende eksterne økonomiske spørgsmål (0KITA-  
udvalget) fastholder, at det er påkrævet at stimulere den indenlandske  
efterspørgsel og foreslår:
- ophævelse eller smidiggørelse af fo rskrifter,
- udvidelse af arbejdsugen på fem  dage og nedsættelse af antallet  
af arbejdstimer,
- forbedring af infrastrukturerne gennem  indførelse af den private  
sektors dynamik inden for offentlige arbejder,
- revision af skattesystemet.
Regeringen har endnu ikke truffet afgørelse vedrørende disse forslag.
M a n  kan under alle omstændigheder s tille  det spørgsmål, o m  disse for­
anstaltninger i sig selv er tilstrækkelige t i l  i væsentligt omfang af  
mindske uligevægten mellem opsparing og investeringer og t i l  varigt  
at stimulere den indenlandske efterspørgsel.
Betalingsbalancen -
12. Overskuddet på den japanske betalingsbalances løbende poster nåede  
i 1983 op på 1,8% af BNI og i 1984 2,6%. Dette overskud, s o m  udgør  
et forstyrrende element i det internationale valutasystem, afspejler  
en voksende uligevægt i samhandelen. Overskuddet på handelsbalancen
___nåede i 1984 op på 44 mia $  s o m  følge af den betydelige eksport
(i
 faste priser var den årlige stigning i gennemsnit 8,1% mellem  
1979 og 1984) og den beskedne import (2,4% i årligt gennemsnit i  
s a m m e  periode), s o m  var særlig _lille  for forarbejdeeje varer.

-  8 -
Japans indtræden på markedet s o m  et betydeligt kreditorland har bidragt  
systemet et nyt element af stivhed. D e  udenlandske investeringer v il  
ved dette irs udgang beløbe sig t i l  næsten 100 mia $, og kapitaludstrøm­
ningen nåede i 1984 op pa 49 mia $  og 38 mia $  i løbet af de første  
syv måneder af 1985. P å betalingsbalancens løbende poster v il der frem­
over væ re en øget tilgang af kapitalindtægter, s o m  mindre sandsynligt  
v il blive påvirket af kursændringer eller konjunktursvingninger. Det  
følger heraf, at de ændringer på handelsbalancen, der er nødvendige for  
at opnå en nedbringelse af overskuddet på betalingsbalancens løbende  
poster, skal væ re af et væsentligt større omfang. Denne situation er  
nøjagtigt den modsatte af den, s o m  de stærkt forgældede udviklingslande  
befinder sig i.
13. I den periode, hvor overskuddet på betalingsbalancens løbende poster er  
steget, har yen konstant stået svagt over for dollar. Over for fælles­
skabsvalutaerne er yen opskrevet betydeligt, m e n  det m a  være tilla d t at  
drage den faktiske valutakurs i tviv l s o m  en egnet målestok for den  
japanske økonomis generelle konkurrencedygtighed. Det kan kun yderligere  
næ re denne tv iv l, såfremt m a n  betragter udviklingen i væksten i over­
skuddet på den japanske betalingsbalances løbende poster set i forhold  
t i l  Fællesskabet, uanset o m  det udtrykkes i yen eller i EC U .
14. Nettokapitaludstrømningen skyldes hovedsagelig det japanske opsparings­
overskud og renteforskellen mellem investeringer i yen og i dollar. D en  
japanske rente er faldet i forhold t i l  højdepunktet i 1981, m e n  valuta­
myndighederne har fastholdt den japanske centralbanks diskonto på 5 %  
siden oktober 1983 for at undgå en yderligere nedskrivning af yen.
15. Værdien af yen er ligeledes blevet påvirket af de japanske myndigheders  
tilbageholdenhed m e d  hensyn t i l  at lade denne valuta spille den rolle,  
der tilkommer den i det internationale valutasystem.
Traditionelt er langt de fleste handelstransaktioner og stort set alle  
transaktioner på kapitalmarkedet blevet afviklet i dollars, og det gør  
de fortsat.
I den seneste tid har de japanske myndigheder indledt en liberaliserings­
p o litik , og yen er gradvis m e n  langsomt ved at vinde indpas i forbindelse  
m e d  eksterne transaktioner.

- 9 -
16. Liberaliseringsprocessen har imidlertid været uensartet og i et vist  
omfang asymmetrisk. Afviklingen af valutakontrollen i december 1980,  
hvorved valutaindlændinge fik tilladelse t i l  at foretage transaktio­
ner i udlandet, medførte en betydelig udstrømning af langfristet  
kapital, hovedsagelig i form af kapitaltransaktioner og dirigeret m o d  
investeringer i dollars, hvilket svækkede yen. Liberaliseringen af  
investeringerne i Japan er ikke skredet næ r sa hurtigt frem og ikke i  
s a m m e  omfang. Valutaudlændinges investeringer i yen afhænger i rea­
liteten af udviklingsniveauet for kapitalmarkederne i yen i Japan.
Selv o m  visse af markederne er blevet liberaliseret, kontrolleres  
renten for bankmellemværender fortsat, og markeder for kortfristede  
transaktioner findes ikke eller er underudviklede. Det følger heraf,  
at udenlandske investorers adgang t i l  markedet fortsat er begrænset.
E n  anden følge af denne situation er den, at de japanske banker har  
lettere adgang t i l  de europæiske markeder (navnlig i ECU), m edens  
udenlandske banker støder på væsentlige vanskeligheder i forbindelse  
m e d  etablering og udvikling af deres aktiviteter i Japan.
17. Det m å  således væ re tilla d t at s tille  spørgsmå' stegn ved det holdbare  
i ,  at Japan fører en makroøkonomisk p o litik , s o m  stimulerer, eller i  
det mindste har en tendens t i l  ikke at bremse stigningen i overskuddet  
på betalingsbalancens løbende poster, i et land, s o m  råder over en  
betydelig produktionskapacitet, hvis inflationsrate er meget lav, og  
hvor det private forbrug kun udviser en svag stigning.
D en  japanske økonomis struktur
18. Fastholdelsen af en sådan makroøkonomisk politik kan i vid udstræk­
ning forklares v -e d  den japanske økonomis struktur. Denne er karakte­
riseret ved, at meget dynamiske sektorer i kraftig vækst eksisterer  
side o m  side m e d  mindre konkurrencedygtige sektorer, hvis opretholdelse
__ anses f or nødvendig af politiske og sociale grunde. Selv o m  m a n  m øder
s a m m e  situation i andre lande, findes de metoder, s o m  Japan benytter  
for at opretholde denne struktur, herunder de tilpasninger, der gen--  
nemføres, når det anses for påkrævet, ikke i andre lande, der har  
nået et tilsvarende udviklingstrin.

-  10  -
19. D e n  japanske ø k o n o m i er særdeles afhæ ngig af energi- o g  rivarefor­
syningerne (dette er i  øvrigt en af de grunde, som Japan fremfører  
for at retfærdiggøre et lavt importniveau for forarbejdede varer).
Det skal imidlertid fastslås, at Japan har iværksat en politik med 
henblik på at sikre sine forsyninger, som i  visse tilfælde kan give 
anledning til problemer for dette lands handelspartnere, bl.a. for 
Fællesskabet.
I oliesektoren, hvor de japanske myndigheder udøver en meget streng 
kontrol med importen af raffinerede produkter, som for visse pro­
dukters vedkommende i  praksis umuliggør import, kan der maske i  nær 
fremtid ventes en udvikling i  retning mod en vis liberalisering.
På ministermødet i  Det internationale Energiagentur den 9. juli 1985  
indgik Japan en forpligtelse til "at bestræbe sig for ufortøvet at 
iværksætte et fælles handlingsprincip, som skulle gøre det muligt 
at opretholde eller at skabe de nødvendige betingelser for, at 
der på markederne i  de forskellige lande ... åbnes adgang for import 
af raffinerede produkter i  overensstemmelse med det udbud og den 
efterspørgsel, der bestemmes af de frie markedskræfter uden fordrej­
ning". I den rapport, der er udarbejdet af et underudvalg under 
Japans nationale olieråd, slås der til lyd for et række foranstalt­
ninger, der går i  denne retning. Det bør overvåges, at Japan rent 
faktisk efterlever disse forslag.
For så vidt angår råvarer fremmes forsyningssikkerheden derved, at 
statslige organer har en finansieringsforpligtelse i  forbindelse 
med investeringer i  mineindustrien ledsaget af leveringsgarantier, 
forvaltning af reservelagre og en import- eller eksportprispolitik, 
samtidig med en opprioritering af eksporten af forarbejdede varer.
20. I landbrugssektoren fører Japan p a  trods af det dyrkbare areals b e  
skedne størrelse- o g  opdelingen af arealet (1) e n  selvforsyningspoli  
tik (hvor selvforsyningsgraden i  1983 nåede o p  p a  7 1 %  generelt o g  
p å  8 6 %  for mejeriprodukter, 8 1 %  for kødprodukter o g  k u n  3 2 %  for korn)
(1) Japans landbrugsareal udgør k u n  1/13 af Fællesskabets areal (D e Ti)  
■til e n  befolkning svarende t il 4 3 %  af Fællesskabets. D e n  gennemsnit­
lige arealstørrelse er p å 1,2 h a  m o d  16 h a  i Fællesskabet (og 160 h a  
i USA).

-  11  -
D e n  støtte, der ydes, er m eg et betydelig o g  i gennem snit dobbelt s a  
stor s o m  i Fællesskabet (1), bl.a. takket v æ re e n  kraftig beskyttelse  
ved græ nsen, s o m  brem ser forbruget. D et er regeringens hensigt at ø g e  
selvforsyningsgraden for mejeriprodukter o g  kød, hvilket nødvendiggør  
e n  videreførelse af importpolitikken for d e  råvarer, der ikke forefin­
d es i Japan, m e d  henblik p å  forarbejdning inden for landbruget eller  
i føde- o g  fodervareindustrien
21. Industrisektoren er karakteriseret ved e n  m eg et betydelig horisontal  
integration inden for d e  store koncerner m e d  e n  forskelligartet pro­
duktion. D e  s m å  o g  mellemstore virksomheder optræder ofte s o m  under­
leverandører for e n  af koncernens virksomheder.
Sektorer i tilbagegang beskyttes ved hjælp af told- eller ikke-told-  
m æ s s ig e  foranstaltninger (læder o g  fodtøj) eller omfattes af e n  struk­
turomlægningspolitik under MITI (lov af 1983, s o m  omfatter 23 sektorer).  
Importindtrængningsgraden er m eg et beskeden i disse sektorer, bortset  
fra ferro-silicium o g  aluminium.
Japan har m e d  sin industripolitik det sigte at udvide anvendelsen af  
d e n  n ye teknologi (navnlig informationsteknologien) i produktions­
processen, inden for telekommunikation, forbrugsgoder s a m t m e d  henblik  
p å  erstatning af traditionelle råvarer g e n n e m  udnyttelse af bioteknologi  
o g  n ye materialer. Selv o r n  denne udvikling i vid udstrækning er over­
ladt t il det private initiativ, deltager staten g e n n e m  frem m e af  
fælles forskning (f.eks. datamater af 5. generation), offentlige  
indkøb (f.eks. N ippon Telegraph a n d  Telephone), skattebegunstigelser,  
subsidier eller lån, s o m  k u n  skal tilbagebetales, hvis produktionen  
er rentabel (halvledere, programmel).
I vækstsektorerne er d e  japanske virksomheder begunstiget af ikke  
ubetydelige om kostningsm æ ssige fordele, bl.a. s o m  følge af produktion  
at store serier af standardvarer. Disse firmaer foruddiskonterer ofte  
i deres salgsstrategi d e  prisfald, der vil fre m k o m m e  ved indførelsen  
af e n  m eg et stor produktionskapacitet.
22. I servicesektoren er d en  japanske produktivitet i almindelighed  
lavere end h o s  d e  vigtigste handelspartnere.
(1) Kilde: "Forum  for policies innovation" - Tokyo.

-  12  -
S o t n  n æ v n t ovenfor har banksektoren traditionelt væ ret omfattet af  
bestemmelser, s o m  har gjort udenlandske bankers adgang t il m arkedet  
særlig vanskelig. D e  store japanske banker, s o m  ofte er m e d le m m e r af  
industrikoncerner, har udvist e n  bem æ rkelsesvæ rdig vækst, både p å  det  
japanske m arked o g  pi internationalt plan (1). V ed  siden af d e  store  
banker findes der m indre konkurrencedygtige lokale banker. Forsikrings  
m arkedet (bortset fra genforsikring) er ligeledes domineret af nogle  
få store japanske selskaber.
Distributionssektoren, s o m  er et væsentligt grundlag for beskæftigel­
sen (2 3 %  af den erhvervsaktive befolkning) er karakteriseret ved et 
betydeligt antal små forretningsdrivende og en lang kæde af grossi­
ster (2). Udviklingen af moderne distributionsmetoder (stormagasiner, 
forretninger med mange filialer og supermarkeder) er bremset gennem 
administrative forskrifter.
Japans integration i verdensøkonom ien
23. U d  over d e  i det foregående næ vnte makroøkonom iske, valutariske o g  
sektorbestemte aspekter skal det understreges, at d en  gensidige øko-  
m iske påvirkning m ellem  Japan o g  det handelspartnere er et ret nyt  
fæ n o m en , s o m  også indebærer visse kvantitative o g  kvalitative ulige­
vægtsfaktorer.
24. M e d  få undtagelser (Landbrug, minedrift, energi, læ der) blev d e  
direkte investeringer først liberaliseret i 1980. D e  japanske inve­
steringer i udlandet er steget m eg et kraftigt o g  beløb sig pr. 31.  
marts 1985 t il 71,4 m ia $, m e d e n s  d e  udenlandske investeringer i  
Japan k u n  udgjorde 5  m ia $  i marts 1984 , selv o m  der har væ ret  
tale o m  e n  stigning siden 1980.
D e  sam lede japanske investeringer i Fællesskabet (D e Ti) androg i  
marts 1985 7 , 7  m ia $. D e  japanske investeringer er imidlertid  
hovedsagelig koncentreret i banksektoren o g  inden for handelvirk­
so m h ed . Inden for forarbejdningsvirksomhed udgør investeringerne  
k u n  2 0 %  af d e sam lede investeringer, o m e n d  der er tale o m  e n  stigen­
d e tendens. A f e n  undersøgelse gennemført af J E T R O  i 1983 fremgår  
det, at d e  fleste af d e produktionsenheder, der er etableret i Euro­
pa, fortsat i vid udstrækning får deres forsyninger af udstyr o g  
kom ponenter fra Japan.
(D I 1980 var der k u n  é n  japansk b ank blandt d e 10 største banker i verden  
o q  13 blandt d e 50 største; i 1984 er tallene henholdsvis 5  o g  17.
(2) M ere en d  6 0 %  af detailforretningerne beskæftiger 1  eller to personer;  
75%  af grosistvirksomhederne beskæftiger under 10 personer.

- 1 3 -
Fællesskabsvirksomhedernes investeringer i Japan ligger fortsat pi  
et beskedent niveau, nemlig 650 m io  $  (marts 1984). Disse investe­
ringer, s o m  er koncentreret p å  nogle fl sektorer, hovedsagelig for­
arbejdningsvirksomhed (kemikalier, medicinalvarer), er ikke steget  
i s a m m e  takt s o m  d e  amerikanske.
25. Japan har traditionelt væ ret nettoimportør af teknologi, o g  Fælles­
skabet er fortsat e n  af d e største leverandører af teknologi. D et  
er først for nylig, Japan er blevet e n  betydelig eksportør af tek­
nologi inden for visse sektorer (elektronik, transportudstyr). Selv  
o m  der ikke ligger n o gen  formel hindring i vejen for denne eksport,  
er flere udenlandske selskaber imidlertid blevet m ø d t m e d  forbehold  
fra japansk side m e d  hensyn til videregivelse af teknologisk viden  
eller deltagelse i fællesforetagender i tredjelande.
26. D e n  japanske udviklingsbistand udgjorde i 1984 k u n  0,35%  af B N I m o d  
0,53%  for Fællesskabet. O m fanget er m ere en d  fordoblet i perioden fra  
1977 t il 1980, o g  selv o m  m a n  sandsynligvis ikke når det fastsatte  
mil, e n  fordobling m ellem  1 9 81  o g  1985, kan  det ikke nægtes, at væ ksten  
målt i faste priser er ret betydelig. I planen for perioden 1986-1992  
sigtes der m o d  e n  n y  fordobling af bistanden i 1992 i forhold til det  
resultat, der n ås i 1985, dvs. e n  bistand p å  m ere e n d  40 m ia $  i d enn e  
periode.
Gavebistand udgør k u n  ca. e n  tredjedel af d en  bilaterale bistand  
(m o d  m ere en d  3/4 for medlemsstaterne), o g  bistanden ydes fortrinsvis  
t il asiatiske lande.
D E  Ø K O N O M IS K E  O G  H A N D E L S M Æ S S IG E  F O R B IN D E L S E R  M E L L E M  F Æ L L E S S K A B E T  O G  J A P A N
27. D e n  vedvarende karakter af uligevægten i sam handelen m ellem  Fælles­
skabet o g  Japan, s o m  i vid udstrækning kan  betegnes s o m  strukturel,  
giver fortsat anledning t il bekymring.
Ifølge Fællesskabets statistikker er Fællesskabets underskud over for  
Japan øget d e seneste to ir o g  nåede i 1984 o p  p å  15,5 m ia E C U  (m o d  
13,3 m ia i 1983 o g  11,6 m ia i 1982), selv o m  eksporten t il Japan  
er steget (fra 6,3 m ia E C U  i 1982 t il 7,3 m ia i 1983 o g  9  m ia i 1984)  
i et noget stærkere tem po en d  importen (fra 18 m ia E C U  i 1982 til 20,6  
m ia i 1983 o g  24,5 m ia i 1984). Ifølge d e japanske statistikker

- 14 -
ser billedet anderledes ud, idet d e  viser e n  nedgang i overskuddet over  
for Fællesskabet, nemlig fra 10,4 m ia $  i 1983 t il 10,1 m ia i 1984. S e s  
der imidlertid bort fra ikke-monetært guld (en import p å  790 m io  $  i  
1984) stabiliserer overskuddet sig p å  ca. 10,9 m ia $  for d e  to år.
Fo r d e første seks m åneder af 1985 har der ifølge d e japanske statistik­
ker væ ret tale o m  e n  mindskelse af overskuddet over for Fællesskabet p å  
ca. 4,8%, m e n  denne nedgang skyldes et fald i eksporten p å  7 %  o g  i im ­
porten p å  9,4%. 1
E t andet forhold, s o m  giver anledning t il betænkeligheder, er dette, at  
der sker e n  forringelse af kvaliteten af d en  bilaterale samhandel, for  
s å  vidt s o m  d en  japanske eksport er begræ nset t il forholdsvis få varer  
m e d  e n  høj værditi Ivækst, m e d e n s  importen af varer fra Fællesskabet  
k u n  udviser e n  næ vnevæ rdig væ kst for råvarer o g  halvfabrikata.
D e n  japanske eksport t il Fællesskabet (10,4% af d en  sam lede japanske  
eksport) består næ sten udelukkende af forarbejdede varer o g  er i høj  
grad koncentreret p å  maskinsektoren (elektriske, elektroniske o g  
ikke-elektriske maskiner o g  apparater, transportmateriel), s o m  tegner  
sig for ca. 8 0 %  af den sam lede værdi.
For e n  halv snes varer har d e japanske m yndigheder givet visse tilsagn  
o m  en  begræ nsning af eksporten t il Fællesskabet i 1983, 1984 o g  1985.
F o r videobåndoptagere, billedrør t il farvefjernsyn o g  fjernsynsappara­
ter er d en  japanske eksport faktisk faldet målt i faste priser. D erim od  
er der i 1984 registreret e n  betydelig stigning for automobiler o g  i  
løbet af 1985 for numerisk styrede værktøjsmaskiner o g  bearbejdnings-  
centre.
For andre varer har d en  japanske eksport ligeledes udvist en  im ponerende  
væ kst (målt i værdi) (1). Visse af disse eksportvarer, bl.a. nye produk­
ter, vil i løbet af kort tid erobre m eget betydelige markedsandele.
(1) I 1984, kontorudstyr: +  40% ; byggemateriel: +  32 % ; el-generatorer:  
+  2 6 % .

- 15 -
Denne eksport har i  visse tilfælde været forbundet med uredelig handels­
praksis, hvilket har foranlediget den europæiske industri til at indgive  
klager i  henhold til antidumpinglovgivningen.
29. Selv om den japanske import fra Fællesskabet har været stigende i  pe­
rioden 1982-1984,  ligger den fortsat på et ret lavt niveau (under 7% af  
den samlede japanske import).
Japan importerer hovedsagelig råvarer og basisprodukter fra Landbruget, som  
Fællesskabet kun eksporterer i  beskedne mængder til dette land. Den japanske  
import af forarbejdede varer er trods en vis stigning væsentligt mindre  
end hos Japans handelspartnere, uanset hvilket mål, der lægges til  
grund (1).
Den seneste udvikling i  importen fra Fællesskabet giver anledning til  
bekymring; i  1984 er de eneste varekategori er, der har udvist fremgang,  
kød (genoptagelse af svinekødseksporten), non-ferro metaller og plast­
varer. Derimod er importen af en række landbrugsprodukter (bl.a. alkohol),  
kontorudstyr og beklædning faldet.
Denne udvikling har fundet sted i  første halvår 1985, hvor der er no­
teret en tilbagegang i  importen fra Fællesskabet på 9,4%, der berører  
praktisk talt alle kategorier, bortset fra råvarer til tekstilindustri­
en og mineralsk brændstof.
PROBLEMER I  FORBINDELSE MED ADGANGEN TIL DET JAPANSKE MARKED  
Told, kontingenter, afgifter
30. Bortset fra visse betydningsfulde undtagelser er tolden ikke nogen
egentlig hindring for bestræbelserne for at vinde indpas på det japanske
r r i a  r  k  ed.
(1) Importen af forarbejdede varer (1984)
Japan EØF USA
i  m i  a.  v  ,  "'2,8 138,0 231,9i  /  af den samlede import. 23,8 44 0 65 7
1  % ' jf ' " r j I  2,7 6,3 7^8ner capita (i $ )  273 507 982

- 16
Det er især for visse landbrugsprodukter, der fortsat findes høje  
toldskranker (en told pi 2 5  - 40% , undertiden kombineret med kvanti­
tative restriktioner). Denne beskyttelse bremser hovedsagelig Fællesskabets  
eksport inden for følgende sektorer:
- alkoholholdige drikkevarer (vin, whisky, cognac, osv.); tolden er betyde­
ligt højere for varer, der importeres pi flaske; hertil k o m m e r punkt-  
afgifter, der ram m er varer af høj kvalitet;
- biskuit-, chokolade- o g  sukkervarer (den samlede import udgjorde i 1983  
k u n  2,5%  af d en  japanske produktion, m o d  4 %  i 1979);
- naturost (30% told) og mejeriprodukter (høje toldsatser og kontingenter;.
På industriområdet findes der høje toldsatser for menthol, citronsyre, 
visse beklædningsgenstande, læder og fodtøj (herunder også skifodtøj).
For læder og fodtøj af naturlæder findes der desuden meget betydelige  
kvantitative restriktioner.
De kvantitative restriktioner, som ligeledes berører visse typer kødvarer,  
frugt-og grønsagskonserves, kornvarer og fiskerivarer, forvaltes ofte pa  
en lidet gennemskuelig måde og ikke i  overensstemmelse med GATT-koden  
vedrørende importlicensprocedurer.
Offentlige indkøb
31. De japanske myndigheder har ikke udfoldet større bestræbelser for at købe  
udenlandske varer. Hovedparten af de indkøb, der har fundet sted inden  
for rammerne af GATT-koden vedrørende statslige indkøb, har været karakte­
riseret ved et betydeligt antal underhåndsaftaler og en beskeden import-
andel.
Endvidere har der været vanskeligheder i  forbindelse med de korte tilbuds- 
eller leveringsfrister, indviklede kvalifikationsprocedurer og forskellige 
procedurer alt efter den indkøbende enhed, krav om sikkerhedsstillelse, osv. 
Udenlandske leverandørers adgang til det japanske marked for offentlige indkøb 
er på den mide blevet hæmmet eller modvirket. Fællesskabet har ved flere 
lejligheder taget disse spørgsmål op med de japanske myndigheder og fremlagt 
forslag til indførelse af en procedure, der er mere i  overensstemmelse med 
sigtet i  GATT-forpligtelserne.

- 1 7 -
Normer,, afprøvnings- og godkendelsesprocedurer
32. P å  trods af Japans undertegnelse af G A TT-koden vedrørende tekniske  
handelshindringer støder eksportørerne ved eksport t il Japan pi  
e n  lang ræ kke vanskeligheder, herunder bl.a.:
- udviklingen af tekniske specifikationer, der k u n  gæ lder for det
japanske m arked s a m t det forhold, at Japan k u n  i ringe om fan g  deltager  
i internationale standardiseringsorganisationer;
- d en  m anglende gennemsigtighed i forskrifterne o g  i visse tilfælde tve­
tydighed, s o m  overlader et betydeligt skø n  t il d e offentlige m yndigheder;
- overdrevent omstændelige o g  indgående afprøvnings- o g  godkendelses-  
-  pracgdur er;
- ^°vi sse varer delegering af kontrollen t il japanske ikke-statslige  
organer;
- prøver foretaget i eksportlandet godkendes ikke, således at langvarige  
o g  kostbare afprøvninger skal gentages i Japan (bl.a. medicinalvarer);
- fuldstændigt forbud m o d  import af visse varer af sundhedsm æ ssige eller  
fytosanitære årsager.
Fællesskabet har fremlagt og drøftet en lang række anmodninger med de 
japanske myndigheder vedrørende følgende varer:
fødevarer (tilsætningsstoffer), kemikalier, agro-kemikalier, medicinal  
varer, kosmetik, elektriske apparater, telekommunikationsudstyr, medicinsk  
udstyr, motorkøretøjer, blomster o g  blomsterløg, frugt. Selv o m  der er  
gjort visse fremskridt i nogle af disse sektorer, er hovedparten af pro­
blemerne en d n u  ikke løst.
Importprocedurer
33. Japans vedtagelse af G A T T 's  toldværdikode o g  forenklingen af toldproce­
durerne i egentlig forstand har unægtelig forbedret situationen, o m e n d  
der fra tid t il anden opstår tvister vedrørende tariferingsspørgsmal.

- 18 -
Anvendelsen af ikke-toldmæssige forskrifter (overholdelse af tekniske,  
sundhedsmæssige og veterinære normer, osv,) medfører imidlertid for­
sinkelser, som i visse tilfælde kan være ret betydelige, fordi de  
indebærer, at de kompetente myndigheder skal foretage forskellige  
former for kontrol, inden toldmyndighederne kan gi i  gang med told­
behandlingen af varerne.
Tjenesteydelser
34.  i banksektoren modtager de 76 udenlandske banker, der var etableret i  
Japan i  1985 (25 fra Fællesskabet) kun 0,78% af samtlige indskud, og  
de bidrager kun med 3,57% til udlånet (3,50% i  1980), ligesom over­
skuddet faldt med 10% i  1983/84 i  forhold til året før.
Selv om det ikke kan nægtes, at der er sket fremskridt i  den senere tid,  
hæmmes udenlandske bankers virksomhed stadig af en streng kontrol med  
rentesatserne, en ringe udvikling af de sekundære markeder, af krav  
om sikkerhedsstillelse for at deltage i  dette marked samt en række  
kriterier eller kvalifikationskrav for at få adgang til visse aktivi­
teter. Ud over disse officielle restriktioner er der en tendens til,  
at de store japanske koncerner hovedsagelig kontraherer med penge-  
og finansieringsinstitutter, der tilhører samme koncern.
35. Forsikringssektoren er ligeledes underkastet streng regulering. For at  
nye selskaber kan få adgang og allerede etablerede selskaber kan få  
mullighed for at tilbyde nye varer, skal der indhentes officiel til-
Oladelse, som det er vanskeligt at opnå.
36. Det er i  praksis umuligt for udenlandske jurister at etablere sig i  
Japan som rådgiver, idet denne virksomhed reguleres strengt af den  
japanske advokatsammenslutning (Nichibenren).
37.  I betragtning af, at firmaer, der er etableret eller ønsker at etablere  
sig på markedet i  et tredjeland, ofte søger støtte fra servicevirksomheder,  
som de sædvanligvis entrerer med i  hjemlandet, har de vanskeligheder, som  
udenlandske servicevirksomheder støder på i  Japan, følgevirkninger for
den virksomhed, der udøves af europæiske industri- eller handelsvirk­
somheder i  Japan.

- 19 -
Di stribution
38. Det japanske distributionssystem, som er omfattende og kompliceret  
og ofte kontrolleres direkte eller indirekte af de japanske producenter,  
udgør en hindring for afsætningen af importerede varer, navnlig for­
brugsvarer.
På grundlag af undersøgelser, der er foretaget i  Japan af statsinstitu­
tioner, er man altid nået til den konklusion, at der ikke er tale  
om særlige problemer i  henseende til konkurrencereglerne, men at virksom­
hederne må være årvågne. Disse undersøgelser har imidlertid ikke om­
fattet den grad af integration, der eksisterer mellem producent og  
distributionsvirksomhed, købsforpligtelser, rabatter og kreditvilkår  
osv.
Stormagasinerne synes at være særlig egnede til afsætning af importerede  
varer. Disses udbredelse begrænses imidlertid stærkt af lovgivningen  
af 1974 om stormagasiner i  detailhandelen samt de uformelle administra­
tionsdirektiver, der fornyedes i  1984. Endvidere må flertallet af super­
markederne ikke sælge alkohol og tobak.
Intellektuel ejendomsret
39. Importerede varers indtrængen på det japanske marked hæmmes eller
sinkes endvidere af visse problemer i forbindelse med beskyttelsen af  
intellektuel ejendomsret.
Registreringen af patenter og varemærker er særdeles langsommelig  
(henholdsvis 6 år og 3-4 år), og berørte parter, der vil modsætte sig,  
at en japansk statsborger registrerer deres eget patent eller mærke,  
har ikke klageret over for patentkontoret.
Efterligninger af europæiske varer, navnlig luksusvarer, er stadig et  
almindeligt fænomen som følge af mangelfuld retsforfølgning og en effek­
tiv anvendelse af de i  loven fastsatte sanktioner.
Desuden sælges talrige japanske varer emballeret på en sådan måde, at  
det giver anledning til at tro, at de er af europæisk oprindelse (an­
vendelse af navne, symboler, flag, osv.). Dette fænomen er særlig  
udtalt inden for vin og spiritus (flaskeetiketter).

-  20  -
III. JAPANSKE REGERINGS FORANSTALTNINGER OG VIRKNINGERNE HERAF
40. Pi baggrund af talrige anmodninger fra Japans vigtigste handelspart­
nere (EØF, USA, Canada, Australien, Korea og ASEAN-landene) og for at  
mildne de negative virkninger for disse lande af det japanske overskud pi  
betalingsbalancens løbende poster, har de japanske myndigheder siden  
1981 bebudet syv pi hinanden følgende serier af foranstaltninger med hen­
blik pi åbning af det japanske marked og fremme af importen- Sideløben­
de hermed er systemet for normer og godkendelsesprocedurer blevet  
revideret på grundlag af en rapport fra marts 1983,
udarbejdet af en tværmi nisterie l  komité (under forsæde af Gotoda).  
Kapitalmarkedet blev liberaliseret på baggrund af en fælles rapport  
(benævnt yen/dollar), udarbejdet af det japanske finansministerium  
og det amerikanske finansministerium i  1984. Den japanske regering  
offentliggjorde derefter, den 3o. juli i  år, et treårigt handlings­
program.
Handlingsprogrammet, som er resultatet af en tværministeriel samord­
ning, indeholder stadig en række uklare punkter og tvetydigheder,  
også i  henseende til konkrete fremgangsmåder og tidsplanen for dens  
iværksættelse. Kommissionens tjenestegrene søger i  øjeblikket at  
fremskaffe nærmere oplysninger fra de ansvarlige japanske myndig­
heder. Analysen (der er gennemført i  samarbejde med medlemssta­
terne) gør det imidlertid muligt at danne sig et vist billede af  
de resultater, der vil kunne forventes af dens gennemførelse.
Told og kontingenter
41. For så vidt angår toldområdet er der truffet talrige beslutninger  
som led i  de syv serier af foranstaltninger, der er bebudet siden  
1981. Ud over en successiv fremskyndelse af iværksættelsen af de  
toldnedsættelser, som Japan har indrømmet i  henhold til Tokyo-runden,
(dog med en vis tidsmæssig forskydning for landbrugsprodukterne) har  
Japan nedsat eller endog suspenderet tolden på en lang række varer.
Disse nedsættelser har omfattet en række varer, der eksporteres af  
Fællesskabet, herunder whisky, cognac, vin, cigaretter, sukker­
varer, kiks, chokolade, menthol, værktøjsmaskiner, slebne diamanter,  
elektriske og elektroniske apparater, medicinske apparater, trak­
torer, reservedele til automobiler, visse beklædningsgenstande,
ski m.v.

-  21  -
r '  -  r:
I handlingsprogrammet bebudes afskaffelse af visse lave toldsatser  
samt nedsættelse eller fuldstændig suspension i  1986 af satserne  
pi mere end 1 800 varer, herunder vin ( 1), whisky og cognac, tilberedte  
varer til bagerier, menthol, slips og halsbind, visse dele til auto­
mobiler samt ski og tilbehør hertil.
Disse nedsættelser hilses afgjort velkommen, men da hovedparten  
omfatter toldsatser, som i  forvejen er ret lave, er de fordele, der  
kan ventes i  form af øget salg, formentlig ikke særligt store. End­
videre er de toldsatser og høje afgiftssatser, som visse varer, der  
eksporteres af Fællesskabet, støder pi, ikke omfattet af væsentlige  
nedsættelser.
42. Den række af foranstaltninger, der er gennemført, har ikke medført  
væsentlige ændringer i  kontingenter og andre endnu eksisterende  
kvantitative restriktioner, der berører eksportvarer fra Fælles­
skabet, med undtagelse af svinekød og visse forarbejdede landbrugs­
produkter (frugtsaft, varer fra næringsmiddelindustrien).
Handlingsprogrammet indeholder intet af betydning pi dette omrade.
Hvad angår læder og fodtøj af læder påtænker Japan at erstatte  
kontingtordningen med toldforhøjelser (tolden er allerede ret høj, idet  
den ligger på mellem 20 og 27%). De forenede Stater har ladet  
forstå, at de agter at påberåbe sig Section 301 i  Trade Act, såfremt  
deres krav ikke imødekommes inden den 1.12.1985.
Offentlige indkøb og monopoler
43.  I handlingsprogrammet bebudes en række foranstaltninger til for­
bedring af indkøbsprocedurerne af hensyn til udenlandske leverandø­
rer. Som det vigtigste punkt skat nævnes, at man har til hensigt at  
gøre kvalifikationsprocedurerne ensartede inden for hvert japansk
ministerium eller offentlig enhed. De japanske myndigheder har  
endvidere givet tilsagn om at tage spørgsmålet om underhåndsaftaler  
op til fornyet overvejelse, og at forlænge tilbuds- og leveringsfrister  
fra den 1. oktober 1985.
Ifølge de oplysninger, som den japanske regering offentliggjorde den  
30. september, er hovedparten af foranstaltningerne allerede trådt i  
kraft; ændringen af visse ministeriers indkøbsprocedurer vil få  
virkning pr. 1. januar 1986.
(1) For vin finder nedsættelserne først sted i  1987.

-  22  -
44. På trods af at Nippon Telegraph and Telephone privatiseredes den 
1.4.1985, er selskabet fortsat omfattet af GATT-koden for sa vidt 
angår indkøb af driftsmateriel og af bestemmelserne i  en bilateral 
aftale med De forenede Stater (åben for alle leverandører) for 
indkøb af mere sofistikerede produkter. Det skal imidlertid bemær­
kes, at NTT's indkøb i  udlandet (hovedsagelig i  De forenede Stater) 
hidtil har været ret ubetydelige.
Monopolet for forarbejdede tobaksvarer er også blevet privatiseret, 
men afsætningen af varer af udenlandsk oprindelse er fortsat omfat­
tet af visse betingelser (registrering af priser, begrænsninger 
både med hensyn til distribution og reklama) (1).
Normer, afprøvnings-, godkendelses- og importprocedurer
45.Som et resultat af det pres, de japanske myndigheder har været udsat 
for fra handelspartnernes side, og på baggrund af en undersøgelse 
gennemført af en tværministeriel komité (under forsæde af Gotoda), 
gav de japanske myndigheder i  marts 1983 meddelelse om, at de ville ændre 
18 love for uden forskelsbehandling at indrømme udenlandske pro­
ducenter adgang til det japanske certifi kat i  onssystem (som Japan 
under alle omstændigheder skulle sikre som led i  GATT-forpligtelserne) 
og at de havde til hensigt at øge gennemsigtigheden, gøre normerne 
internationale, fremme godtagelsen af udenlandske afprøvningsresulta­
ter og forenkle godkendelsesprocedurerne.
Virkeliggørelsen af disse intentioner har imidlertid taget lang tid 
og har generelt ikke svaret til Fællesskabets forventninger. Selv 
om der er gjort visse fremskridt (bl.a. for automobiler, forenkling 
af typegodkendelsesproceduren), er der pa andre omrader, f.eks. 
godkendelse af internationale normer (elektrisk udstyr) eller uden­
landske afprøvningsresultater (medicinalvarer og agro-kemikalier), 
fastsat undtagelser eller særlige betingelser, som er ensbetydende 
med, at der fortsat findes betydelige hindringer.
Det nye handlingsprogram indeholder en række meget positive prin­
cipper: begrænsning af de offentlige myndigheders indblanding (prin­
cippet om frihed er gældende og restriktionerne bliver undtagelsen), 
bekræftelse af de retningslinjer, der er fastlagt i  Gotoda-komiteens 
undersøgelse (hvilket betegner en erkendelse af, at de fremskridt, 
der hidtil er nået, er utilstrækkelige).
(1) USA har for nylig indledt en procedure i  henhold til Section 301 i  
Trade Act mod de japanske fremgangsmåder på tobaksområdet.

- 25 -
Fremme af importen
49. De japanske myndigheder har ved flere lejligheder bebudet forskellige  
foranstaltninger til fremme af importen.
Import-Export-banken udvidede således i  1983 mulighederne for at opnå  
kreditter til subsidierede rentesatser til også at omfatte forarbejde­
de varer, hvor ordningen hidtil havde været forbeholdt importen af  
råmaterialer. Den japanske udviklingsbank yder fremover lån til nedsat  
rente med henblik på fremme af de direkte investeringer i  Japan. Det  
er blevet pålagt JETRO (Japan External Trade Organisation) at fremme  
import og investeringer.
Premierministeren selv har lanceret en kampagne til fordel for køb af  
udenlandske varer. Ministeren for MITI har opfordret 134 store  
japanske selskaber (industriforetagender, handelsselskaber, stormaga­
siner) til at opstille indkøbsprogrammer for udenlandsk ustyr og  
varer. Der er arrangeret forskellige messer og udstillinger med  
støtte fra MIPRO (Manufactured Imports Promotion Organisation) (1),  
og der er sendt missioner til udlandet med henblik pa markedsunder  
søgelser eller indkøb.
Det er vanskeligt at måle virkningen af sådanne initiativer, som,  
omend de unægtelig vidner om god vilje, undertiden fører til en  
styrkelse af den opfattelse, der endnu knytter sig til importerede  
varer som værende "eksotiske", og som sjældent følges op af for­
anstaltninger på mellemlang og lang sigt.
Disse importfremmende foranstaltninger er ikke blevet ledsaget af  
en "køb udenlandsk"-politik fra statsadministrationens side eller  
fra regeringskontrollerede organisationers side (2). Tværtimod,  
i  visse tilfælde (satellitter) er den politik, der sigter mod udvikling  
af en national industri,blevet bekræftet.
(1) Der er imidlertid stadig visse vanskeligheder forbundet med europæiske  
industrivirksomheders deltagelse i  visse specialiserede messer og udstil­
linger.
(2) Med undtagelse af visse indkøb foretaget af Nippon Telegraph and Telephone  
(hovedsagelig i  USA) og nogle ordrer af symbolsk karakter.

-  26  -
Kommissionen har pa sin side videreført det program,, der sigter mod  
industri og erhvervsliv i  Fællesskabet, og som hovedsagelig er kon­
centreret om uddannelse af ledende erhvervsfolk til realiteterne pi  
det japanske marked, og om sektorbestemte aktioner, der tager sigte  
på at begunstige hele det pågældende erhverv. I betragtning af de  
stort set positive resultater, der er nlet, finder Kommissionen, at  
det er nødvendigt at udbygge indsatsen pi dette område.

CALENDRIER
I. Un calendrier est-il prévu ?
Oui :  décision du Conseil en novembre 1985 
II. Justification du calendrier
Le règlement faisant l'objet de la proposition de la Commission doit en  
...trer en vigueur le 1er janvier 1986.

COMMUNICATION ?ÉMISSION
Le régime préférentiel applici:  
en vertu de l 1 accord de coopéra i  
1981, a été prorogé par voie s 
31 décembre 1985.
Sans préjuger un éventuel régi  
sion de proposer au Conseil une  
cembrê 1986 du régime qui étarins originaires d'Algérie  
ivé à échéance le 30 juin  
plusieurs reprises jusqu'au
r, il est demandé à la Commis  
e prorogation jusqu'au 31 dé-  
f a  le jusqu'au 30 j; uin 1981.

PROPOSITION DE REGLEMENT (CEE) DU CONSEIL
relatif au régime applicable aux importations de  
originaires d'Algérie
(présentée par la Commission au Conseil)

1. L'accord de coopération conclu entre La Communauté et l'Algérie  
a établi à son article 20 le régime applicable aux importations de vins  
originaires de ce pays pour une période transitoire de cinq ans. Cette  
période a pris fin le 30 juin 1981. La mission d'Algérie auprès des Com­
munautés européennes avait adressé en date du 17 juin 1981 une note ver­
bale faisant part de la demande de son gouvernement pour le renouvelle­
ment de ce régime au-delà de la période transitoire et un aménagement de  
certaines de ses modalités.
2. Toutefois,, pour tenir compte des réflexions en cours sur la P.A.C.  
et de la perspective de l'élargissement de la Communauté, la Commission  
avait estimé qu'à ce stade, les conditions requises pour Le renégociation  
d'un régime d'importation des vins algériens dans la Communauté n'étaient  
pas réunies. En conséquence, afin de ne pas préjuger d'un éventuel régime  
futur, elle avait proposé de se limiter, pour les vins originaires d'Algé  
rie, à proroger le régime préférentiel tel qu'il existait au 30 juin 1981,  
de manière autonome au moyen d'un règlement du Conseil fondé sur l'arti­
cle 113 du Traité (1).
Le régime transitoire a donc été ainsi prorogé à plusieurs repri­
ses jusqu'au 31 décembre 1985 par les règlements (CEE)· n° 3646/81, 3594/82,  
3325/83 et 3296/84. La situation qui a justifié cette prorogation, ne s'é­
tant pas substantiellement modifiée entre-temps, la Commission propose de  
proroger pour une autre année calendaire le régime préférentiel tel qu'il  
existait au 30 juin 198Ï*. A cet effet, la Commission soumet la proposition  
de règlement du Conseil ci-jointe.
La Commission se réserve de soumettre ultérieurement des proposi­
tions en fonction du résultat de la négociation d'un nouveau régime à la  
suite de l'élargissement de la Communauté.
(1) Doc. Commission (81) 427 du 31.7.1981

PROPOSITION DE REGLEMENT DU CONSEIL  
RELATIF AU REGIME APPLICABLE AUX IMPORTATIONS DE  
VINS ORIGINAIRES D '  ALGERIE
LE CONSEIL DES COMMUNAUTES EUROPEENNES,
Vu Le traité instituant La Communauté Economique Européenne, et notamment  
son articLe 113,
Vu La proposition de La Commission,
Considérant que L'accord de coopération entre La Communauté Economique  
Européenne et La RépubLique aLgérienne démocratique et popuLaire (1),  
signé Le 26 avriL 1976, avait fixé à son articLe 20 Le régime appLicabLe  
aux importations de vins originaires d'ALgérie jusqu'au 30 juin 1981,
Considérant que, à titre transitoire, ce régime a été prorogé en dernier  
Lieu jusqu'au 31 décembre 1985 par Le règLement (CEE) n°:3296/84 du  
Consei L (2),
Considérant que, à titre provisoire, iL convient de proroger à nouveau  
de manière autonome Les dispositions appLicabLes aux importations des  
vins originaires d'ALgérie au 30 juin 1981,
A ARRETE LE PRESENT REGLEMENT :
ArticLe 1
Le régime d'importation des vins originaires d'ALgérie appLicabLe à La  
date du 30 juin 1981 conformément à L'articLe 20 de L'accord de coopéra­
tion entre La Communauté Economique Européenne et La RépubLique aLgérienne  
démocratique et popuLaire est maintenu jusqu'au 31 décembre 1986.
(1) J.O. n° l 263 du 27.9.1978, p. 2
(2) J.O. n° L 308 du 27.11.1984, p. 1

Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa  
publication au journal officiel des Communautés Européennes.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et di  
tement applicable dans tout Etat membre.