RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – Bekæmpelse af svig – Årsrapport 2012 /* COM/2013/0548 final */





INDHOLDSFORTEGNELSE RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – Bekæmpelse af svig – Årsrapport 2012............................................ 6 Sammenfatning.............................................................................................................................. 6 1........... Indledning....................................................................................................................... 8 2........... Svig og andre uregelmæssigheder.................................................................................... 8 2.1........ Indberettede uregelmæssigheder i alt............................................................................... 8 2.2........ Uregelmæssigheder indberettet som svig, der påvirker EU-budgettet................................ 9 2.2.1..... Indtægter...................................................................................................................... 10 2.2.2..... Udgifter........................................................................................................................ 11 2.2.2.1.. Naturressourcer (landbrug, udvikling af landdistrikterne og fiskeri)................................. 13 2.2.2.2.. Samhørighedspolitikken (programmeringsperioderne 2007-2013 og 2000-2006).......... 14 2.2.2.3.. Førtiltrædelsespolitik (førtiltrædelsesbistand og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA)) 14 2.2.2.4.. Udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen............................................................. 15 2.2.3..... Resultater for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)........................ 15 2.3........ Andre uregelmæssigheder............................................................................................. 15 2.3.1..... Indtægter...................................................................................................................... 16 2.3.2..... Udgifter........................................................................................................................ 17 3........... Inddrivelse og andre forebyggende og korrigerende foranstaltninger............................... 17 3.1........ Udgifter: forebyggende mekanismer............................................................................... 18 3.1.1..... Afbrydelser i 2012........................................................................................................ 18 3.1.2..... Suspensioner................................................................................................................ 18 3.2........ Udgifter: finansielle korrektioner og inddrivelser i 2012.................................................. 18 3.3........ Inddrivelse i forbindelse med egne indtægter.................................................................. 19 3.3.1..... Traditionelle egne indtægter........................................................................................... 19 4........... Politikker for bekæmpelse af svig på EU-plan............................................................... 20 4.1........ Politiske initiativer til bekæmpelse af svig taget af Kommissionen i 2012......................... 20 4.1.1..... Forslag til en reform af OLAF (forordning 1073/1999).................................................. 20 4.1.2..... Forslag til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Unionens finansielle interesser 20 4.1.3..... Forberedende arbejde til oprettelse af en europæisk anklagemyndighed......................... 21 4.1.4..... Initiativer til bekæmpelse af korruption i EU................................................................... 21 4.1.5..... Politik til bekæmpelse af svig på toldområdet................................................................. 22 4.1.5.1.. Gensidig administrativ bistand........................................................................................ 22 4.1.5.2.. Fælles toldaktioner (FTA'er)......................................................................................... 22 4.1.5.3.. Informationssystemet til bekæmpelse af svig (AFIS)...................................................... 22 4.1.6..... Bekæmpelse af momssvig............................................................................................. 23 4.1.7..... Bestemmelser om bekæmpelse af svig i internationale aftaler.......................................... 23 4.1.8..... Bekæmpelse af ulovlig handel med tobaksvarer............................................................. 23 4.1.8.1.. Kommissionens handlingsplan til bekæmpelse af smugling af cigaretter og alkohol ved EU's østlige grænse 23 4.1.9..... Regler om offentlige indkøb........................................................................................... 24 4.1.10... Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig (CAFS)................................................. 25 4.1.11... Hercule- og Pericles-programmerne.............................................................................. 25 4.1.11.1.................................................... Gennemførelse af Hercule II- og Pericles-programmerne 25 4.1.11.2......................................................... Den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 26 4.2........ Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf)....................... 26 4.3........ Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2012 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – Bekæmpelse af svig – Årsberetning for 2010................................................................. 26 5........... Medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser....................................................................................................... 28 5.1........ Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og andre uregelmæssigheder, der skader Unionens finansielle interesser.................................................................................................................................... 28 5.2........ Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og andre uregelmæssigheder, der skader Unionens finansielle interesser på landbrugsområdet......................................................................................................... 28 5.2.1..... Lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger.................................................... 28 5.2.2..... Nye strategier til forebyggelse og afsløring..................................................................... 29 5.2.3..... Anvendelse af indikatorer for svig.................................................................................. 29 5.2.4..... Gennemførelse af indberetningsbestemmelser................................................................. 30 5.2.5..... Utilstrækkelige statistikker om afsløring af svig og retsforfølgelse og dermed forbundet inddrivelse 30 5.3........ Operation "Magna Grecia"............................................................................................ 31 5.4........ Gennemførelse af anbefalinger for 2011......................................................................... 31 6........... Konklusion og anbefalinger........................................................................................... 32 6.1........ To tendenser i relation til politisk og operationel udvikling............................................... 32 6.2........ Forskellige tilgange til svig............................................................................................. 33 6.3........ Vedtagelse af fælles regler om svig................................................................................ 33 6.4........ De væsentligste risici er bekræftet................................................................................. 34 6.5........ Organer til bekæmpelse af svig og retshåndhævende myndigheder er fortsat de mest effektive i afsløringen af svig .................................................................................................................................... 35 6.6........ Beskyttelsen mod uretmæssigt udbetalte beløb fra EU – håndhævet af eksisterende forebyggende og korrigerende mekanismer i henhold til EU-lovgivningen – er fortsat tilstrækkelig.................................. 36 6.7........ Samlet konklusion......................................................................................................... 36 BILAG 1 – Uregelmæssigheder indberettet som svig................................................................... 37 BILAG 2 – Uregelmæssigheder, der ikke er indberettet som svig................................................. 36 BILAG 3 — Finansielle korrektioner for 2012 gennemført under delt forvaltning (mio. EUR)........ 37 RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – Bekæmpelse af svig – Årsrapport 2012 Sammenfatning Kommissionen forelægger i samarbejde med medlemsstaterne og i henhold til artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde denne årsrapport om beskyttelse af EU's finansielle interesser i 2012. Den omfatter Kommissionens og medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig og resultaterne deraf. Hvis analysen af disse oplysninger har påvist problemer eller risici, fremsættes der anbefalinger til, hvad der bør gøres for at tage hånd om problemerne. Nylige foranstaltninger til beskyttelse af EU's finansielle interesser I 2012 har Kommissionen truffet eller foreslået en række foranstaltninger for at forbedre de retlige og administrative rammer til beskyttelse af EU's finansielle interesser, herunder: – et forslag til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Unionens finansielle interesser – forberedende arbejde til oprettelse af en europæisk anklagemyndighed (EPPO) – vedtagelse af en protokol til udryddelse af ulovlig handel med tobaksprodukter, der er vedføjet som bilag til Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) rammekonvention om tobakskontrol, og – bestemmelser om bekæmpelse af svig i internationale aftaler og administrative samarbejdsaftaler. Afsløring og indberetning af svig og andre uregelmæssigheder, der påvirker EU-budgettet I 2012 blev der indberettet 1 231 uregelmæssigheder som svig (dette omfatter både mistanke om og konstateret svig) svarende til 392 mio. EUR, hvilket stort set er det samme niveau som året før. Der er dog stadig betydelige forskelle i det antal tilfælde af svig, som medlemsstaterne indberetter, hvilket kan tyde på, at anvendelsen af den retlige ramme fortolkes forskelligt, og at der er forskellige tilgange til afsløring af svig. Der indberettes et stigende antal andre uregelmæssigheder, særlig med hensyn til beløb. Stigningen afspejler primært virkningen af uregelmæssigheder, der omfatter store beløb, men skyldes også systemrelaterede uregelmæssigheder, der indberettes ved afslutningen af programmer. Forebyggende og korrigerende foranstaltninger I 2012 traf Kommissionen flere afgørelser for at sikre, at EU-midlerne anvendes i henhold til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og at EU's finansielle interesser beskyttes på behørig vis. Der blev truffet 187 afgørelser om at afbryde betalingen (svarende til mere end 5 mia. EUR) inden for samhørighedspolitikken. Heraf var 70 stadig uafsluttede ved udgangen af 2012 (svarende til ca. 1,7 mia. EUR i afbrudte betalinger). Der blev også truffet fire suspensionsafgørelser (pågår stadig ved årets udgang). Der blev foretaget finansielle korrektioner for over 3,7 mia. EUR (primært stadig i forbindelse med afslutningen af programmeringsperioden 2000-2006), og der blev udstedt indtægtsordrer til en værdi af 615 mio. EUR. De foranstaltninger, der blev truffet i 2012, bekræfter, at de nuværende mekanismer muliggør en effektiv beskyttelse af EU's finansielle interesser, men den endelige risiko for manglende inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb er nu medlemsstaternes ansvar. Systemer til bekæmpelse af svig på landbrugsområdet Hovedvægten i årets rapport var på foranstaltninger og uregelmæssigheder på landbrugsområdet. Analysen viser, at der er sket forbedringer af medlemsstaternes finansielle kontrol og risikostyringssystemer, hvad angår bl.a. retlige bestemmelser og retningslinjer, nationale og regionale strategier, brug af risikoindikatorer, administrative procedurer og samarbejde mellem nationale myndigheder. De statistiske oplysninger fra medlemsstaterne om den kontrol, der foretages for at bekæmpe svig, straffesager og resultater, er ufuldstændige, hvilket gør det vanskeligt at analysere kvaliteten af efterforskningen af og retsforfølgelsen i forbindelse med svig i medlemsstaterne og bruge dette som grundlag for den fremtidige politik. 1. Indledning I samarbejde med medlemsstaterne forelægger Kommissionen hvert år i henhold til artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser. Det fremgår klart af traktaten, at EU og medlemsstaterne har et fælles ansvar for at beskytte EU's finansielle interesser og for at bekæmpe svig. De nationale myndigheder forvalter 80 % af EU's udgifter og opkræver traditionelle egne indtægter (TEI). På disse to områder udøver Kommissionen et overordnet tilsyn, fastsætter standarder og kontrollerer, at de overholdes. Derfor er det afgørende for den effektive beskyttelse af Unionens finansielle interesser, at Kommissionen og medlemsstaterne indgår i et tæt samarbejde. Et af hovedmålene med denne rapport er derfor at vurdere, i hvilket omfang dette samarbejde har fungeret i 2012, og hvordan det kan forbedres. Denne rapport beskriver de foranstaltninger, der er truffet på EU-plan i 2012, og indeholder desuden en sammenfatning og en evaluering af medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig. Den indeholder også en analyse af de vigtigste resultater, som nationale og europæiske organer har opnået, med hensyn til at afsløre og indberette tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder vedrørende EU-udgifter og -indtægter til Kommissionen. Der lægges vægt på afsløring af svig, hvor resultaterne viser den evne, som systemerne og myndighederne til bekæmpelse af svig har til at bekæmpe svig og ulovlige aktiviteter, der skader EU-midler. Rapporten ledsages af fem arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene[1]. Dokumentet "Statistisk analyse af uregelmæssighederne" indeholder tabeller, der sammenfatter de vigtigste resultater af den enkelte medlemsstats indsats for at bekæmpe svig. 2. Svig og andre uregelmæssigheder 2.1. Indberettede uregelmæssigheder i alt I 2012 blev der indberettet 13 436 tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder til Kommissionen svarende til ca. 3,4 mia. EUR, hvoraf ca. 2,9 mia. EUR vedrører EU-budgettets udgiftsområder. De konstaterede uregelmæssigheder udgør 2,3 % af betalingerne på udgiftssiden og 2,1 % af de opkrævede traditionelle egne bruttoindtægter (TEI'er). De indberettede tilfælde af uregelmæssigheder steg sammenlignet med 2011 med 6 % med hensyn til antal og 77 % med hensyn til finansielt beløb. Stigningen vedrører navnlig uregelmæssigheder, der ikke er indberettet som svig på grund af særlige omstændigheder (se punkt 2.3). 2.2. Uregelmæssigheder indberettet som svig, der påvirker EU-budgettet Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig og de tilhørende beløb indgår i den brede definition af svig og bør ikke betragtes som en foranstaltning med hensyn til svig. I 2012 indberettede medlemsstaterne 1 194 uregelmæssigheder som svig svarende til et samlet beløb på 390 mio. EUR. Endvidere vedrørte 29 tilfælde af svig midler forvaltet under direkte udgifter svarende til 2 mio. EUR, og endelig indberettede kandidatlandene otte uregelmæssigheder som svig svarende til ca. 1 mio. EUR. Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig[2]i 2012 og deres virkning var på næsten samme niveau som året før. Der er imidlertid konstateret væsentlige forskelle mellem de forskellige områder, som det fremgår af tabel 1 og diagram 1. Tabel 1: Uregelmæssigheder indberettet som svig i 2012[3] Bilag I indeholder en opdeling af alle uregelmæssigheder indberettet som svig i 2012 efter medlemsstat og budgetområde (indtægter og udgifter). Diagram 1: Uregelmæssigheder indberettet som svig og tilhørende beløb - 2008-2012 2.2.1. Indtægter Det antal tilfælde af svig, der blev indberettet på indtægtssiden for 2012 (682), er 20 % lavere end gennemsnittet for årene 2008-2012 (851). Det samlede beløb for de tilhørende traditionelle egne indtægter for 2012 (77,6 mio. EUR) er 22 % lavere end gennemsnittet for 2008-2012 (100 mio. EUR)[4]. Toldkontroller udført på tidspunktet for fortoldning af varer resulterer oftere i, at tilfælde klassificeres som svig, end kontroller udført efter fortoldningen. I 2012 blev en væsentlig andel af tilfældene af svig (32 %) afsløret under toldkontroller, der blev udført på fortoldningstidspunktet. 51 % af alle TEI-beløb forbundet med tilfælde af svig blev konstateret under inspektioner foretaget af tjenester for bekæmpelse af svig. En analyse viser en faldende tendens i antal tilfælde af svig i 2008-2012, som det fremgår af nedenstående diagram. Det højeste antal tilfælde af svig blev indberettet af Spanien, Italien, Tyskland og Grækenland (mellem 324 og 32), mens Spanien kommer ind på en førsteplads med hensyn til de tilhørende beløb (mellem 38 mio. EUR og 10 mio. EUR)[5] efterfulgt af Belgien og Italien. Diagram 2: TEI - tilfælde af svig og tilhørende beløb (2008-2012) 2.2.2. Udgifter Hvad angår udgiftsbudgettet, er der sket en forholdsvis lille stigning i antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig. Udsvinget i de tilhørende beløb er heller ikke særlig stort, da nogle større efterforskninger kan ændre resultaterne drastisk (f.eks. med hensyn til førtiltrædelsesstøtte - jf. punkt 2.2.5). De indberettede uregelmæssigheder vedrører ofte transaktioner, som blev gennemført i et andet regnskabsår end det år, hvor de blev konstateret eller indberettet. Med et gennemsnitligt tidsrum på ca. 3,5 år mellem det tidspunkt, hvor der begås svig, og det indberettes til Kommissionen[6], er det svært at forklare denne udvikling (f.eks. med hensyn til den mulige virkning af den økonomiske krise). Diagram 3 og 4 viser antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig og de tilhørende beløb på udgiftsområderne. Ligesom i tidligere år blev de fleste tilfælde af svig afsløret inden for samhørighedspolitikken: 50 % af det samlede antal og 63 % af de tilhørende beløb. Diagram 3 og 4: Uregelmæssigheder indberettet som svig opdelt efter budgetområde (udgifter) og efter antal og beløb De påviste fremgangsmåder varierede ikke væsentligt sammenlignet med tidligere år. De hyppigst anvendte metoder omfatter brug af falske eller forfalskede dokumenter eller erklæringer og uretmæssig anvendelse af midler (til andre formål, end de var beregnet til). Kun meget få af de uregelmæssigheder, der indberettes som svig, vedrører korruption (i alt ni), men antallet er stigende. Fire medlemsstater oplyste, at de havde afsløret sådanne tilfælde. Det var Italien (6), Cypern, Estland og Spanien (1). Alle tilfælde var påvist inden for samhørighedspolitikken. Halvdelen af de uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig i 2012, blev afsløret af organer til bekæmpelse af svig under strafferetlige efterforskninger eller andre eksterne kontroller. Den anden halvdel blev afsløret af de administrative kontrolsystemer, der er fastsat i de sektorspecifikke bestemmelser. Dette understreger betydningen af eksterne kontroller med hensyn til at bekæmpe svig og behovet for tæt koordination med forvaltnings- og revisionsmyndigheder. Det viser også, at de sidstnævnte har forbedret sig væsentligt, da afsløringer tidligere næsten udelukkende blev varetaget af politiorganer og de retslige myndigheder. Med efterforskning af svig og strafferetlig efterforskning afsløres potentielt svig, der omfatter betydeligt større finansielle beløb, og dette afspejler de berørte organers evne til at målrette deres aktiviteter, men også deres større beføjelser til at udføre efterforskninger. De uregelmæssigheder, medlemsstaterne indberetter som svig, kan opdeles efter deres kompleksitet. For 2012 kan 2 % af de indberettede tilfælde betragtes om komplekse[7], 40 % som simple[8] og 58 % som rimelig komplekse[9]. Andelen af komplekse tilfælde er uændret i forhold til tidligere år, men de nationale myndigheder har afsløret forholdsvis flere "simple" og færre "ikke særlig komplekse" tilfælde. Denne ændring til mere simple tilfælde af svig kan være et udtryk for forsøg på svig begået på baggrund af krisen af støttemodtagere, som ikke ville have begået en lovovertrædelse under normale omstændigheder. Denne udvikling skal overvåges i de kommende år på grund af tidsintervallet mellem tidspunktet for afsløringen og tidspunktet, hvor sviget blev begået. Diagram 5: Uregelmæssigheder indberettet som svig - kompleksitet Antallet af afsløringer af svig varierer stadig medlemsstaterne imellem (jf. bilag 1). De medlemsstater, som afslørede og indberettede det største antal tilfælde af svig, er Italien, Polen, Rumænien, Danmark og Tyskland (mellem 109 og 51). Hvad angår de tilhørende beløb, blev de højeste tal indberettet af Italien, Rumænien og Tjekkiet (mellem 119 og 54 mio. EUR). Grækenland, Luxembourg, Malta og Finland afslørede og indberettede ingen tilfælde af svig. Belgien, Frankrig, Cypern, Nederlandene og Østrig indberettede meget få tilfælde (mindre end tre for alle udgiftsområder). Disse forskelle skyldes flere faktorer og afspejler meget forskelle tilgange, ikke kun medlemsstaterne imellem, men også mellem de forskellige administrationer i det samme land. Nogle medlemsstater bruger store midler til at bekæmpe svig. Andre foretrækker at anvende finansielle korrektioner uden yderligere efterforskning af den potentielle lovovertrædelse. Af de uregelmæssigheder, der er indberettet som svig de sidste fem år, er 5 % blevet stadfæstet som svig (rate af konstateret svig)[10]. 2.2.2.1. Naturressourcer (landbrug, udvikling af landdistrikterne og fiskeri) Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig i 2012 er steget med næsten 50 % på dette område sammenlignet med 2011 (se tabel 1). Dette skyldes, at Danmark har indberettet 56 tilfælde, hvor der anvendes den samme fremgangsmåde, og som står i forbindelse med den samme efterforskning. De resultater, som Danmark har indberettet, vedrører udelukkende Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og udviser derfor en stigning i antal og beløb i forhold til 2011, mens tendensen for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) er stabil. Næsten halvdelen af de uregelmæssigheder, der er indberettet som svig, vedrører overskridelse af grænser, kvoter eller tærskler og tilfælde af overangivelse eller fiktiv angivelse. Andelen af komplekse tilfælde af afsløret svig er mindre end inden for de andre områder (ca. 1 %), mens andelen af "simple" tilfælde er større (44 %). I modsætning til de andre områder faldt andelen af simple tilfælde i 2012 (fra 59 % til 44 %). Raten af konstateret svig inden for landbruget er en anelse højere end det samlede gennemsnit: ca. 6 % af alle tilfælde indberettet i perioden 2008-2012. 2.2.2.2. Samhørighedspolitikken (programmeringsperioderne 2007-2013 og 2000-2006) Samhørighedspolitikken er fortsat det budgetudgiftsområde, der har det højeste antal uregelmæssigheder indberettet som svig, men dette har været stabilt i de sidste tre år. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) stod for den største andel af uregelmæssigheder indberettet som svig i 2012, mens Den Europæiske Socialfond (ESF) har været dominerende i de sidste fem år. Hvad angår de tilhørende beløb, har EFRU altid stået for den største andel på grund af finansieringens højere værdi for de støttede projekter. Med hensyn til, hvilke myndigheder der har afsløret tilfældene af svig, stod det kontrolsystem, der er fastsat i EU-lovgivningen, for første gang for den største andel (59 %) i stedet for strafferetlige efterforskninger eller organer til bekæmpelse af svig. Dette er en markant forskel sammenlignet med den tidligere programmeringsperiode (2000-2006), da afsløringen næsten udelukkende fandt sted efter efterforskning af svig og strafferetlig efterforskning. Kommissionens indsats i de sidste fem år for at øge bevidstheden om svig på dette område har båret frugt hos de nationale myndigheder, selv om denne tendens skal konsolideres i de kommende år[11]. Med hensyn til finansielle beløb vedrører de vigtigste resultater stadig efterforskning til bekæmpelse af svig og strafferetlig efterforskning, som udgør ca. 64 % af det samlede beløb. En anden væsentlig udvikling er faldet i den tid, det tager at indberette tilfælde af svig efter afsløringen: i gennemsnit otte en halv måned. På den anden side er uregelmæssigheder blevet konstateret i gennemsnit to år og syv måneder, efter at de begyndte. Andelen af konstateret svig i forbindelse med samhørighedspolitikken er lavere end gennemsnittet. Den er ca. 4 % af de uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig i perioden 2008-2012. 2.2.2.3. Førtiltrædelsespolitik (førtiltrædelsesbistand og instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA)) På området førtiltrædelsesbistand fortsatte tendensen fra 2009, så antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig fortsatte med at falde i 2012. EU-12-medlemsstaterne har udfaset førtiltrædelsesbistand, og denne udfasning er næsten fuldført med undtagelse af nogle få projekter og resterende betalinger for programmet for fællesskabsbistand til genopbygning, udvikling og stabilisering (Cards). Dette fald i antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig blev ledsaget af en betydelig stigning i det tilhørende beløb på grund af to tilfælde indberettet af Rumænien på i alt 38,5 mio. EUR. Uden disse to særlige tilfælde ville den faldende tendens også være blevet bekræftet for beløbene. Støtte til udvikling af landdistrikter er fortsat det område, hvor det største antal uregelmæssigheder indberettes som svig. I forbindelse med den indeværende programmeringsperiode blev der konstateret et lille fald i 2012 i uregelmæssigheder indberettet som svig vedrørende førtiltrædelsesbistand. Dette kan skyldes efterslæbet i gennemførelsen. 2.2.2.4. Udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen Udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen, analyseres på grundlag af oplysninger om indtægtsordrer udstedt af Kommissionens tjenestegrene i forbindelse med udgifter, der forvaltes under centraliseret forvaltning. I 2012 kategoriserede Kommissionens tjenestegrene i henhold til regnskabssystemet efter periodiseringsprincippet 26 inddrivelser som mistanke om svig og derefter indberettet til OLAF. Yderligere 1 648 inddrivelser blev kategoriseret som uregelmæssigheder. Den finansielle virkning af disse tilfælde er ca. 2,7 mio. EUR. 2.2.3. Resultater for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) OLAF indledte i 2012 431 efterforskninger og 287 koordinationssager og afsluttede 465 sager (heraf 100 med anbefalinger). Der blev sendt 54 anbefalinger om at indlede retlige procedurer til nationale myndigheder, og ca. 284 mio. EUR blev anbefalet til inddrivelse, hvoraf 165,8 mio. EUR vedrørte indtægter, og 118,2 mio. EUR vedrørte udgifter (se tabel 2). Tabel 2: Beløb anbefalet til inddrivelse i 2012 efter OLAF-efterforskninger 2.3. Andre uregelmæssigheder I 2012 blev 12 137 tilfælde af andre uregelmæssigheder indberettet til Kommissionen (ca. 6 % mere end i 2011) med en tilhørende finansiel virkning på ca. 2,9 mia. EUR (mere end dobbelt så meget som i 2011). De største stigninger blev konstateret på områderne samhørighedspolitik og direkte udgifter (jf. punkt 2.3.2), som det fremgår af tabel 3. Tabel 3: Andre uregelmæssigheder i 2012[12] Bilag 2 indeholder en opdeling efter medlemsstat og i henhold til indtægter og udgifter af alle andre uregelmæssigheder indberettet i 2012. 2.3.1. Indtægter Hvad angår TEI, var antallet af tilfælde af andre uregelmæssigheder indberettet i 2012 stabilt, men det samlede konstaterede beløb er 20 % højere end gennemsnittet for årene 2008-2012. Diagram 6: TEI - tilfælde af andre uregelmæssigheder og tilhørende beløb (2008-2012) I 2012 var efterfølgende kontroller den vigtigste metode til afsløring af uregelmæssigheder, både med hensyn til antal afslørede tilfælde og de tilhørende TEI-beløb. I de seneste år har Kommissionens TEI-inspektioner fokuseret på medlemsstaternes toldkontrolstrategier og nøje overvågning af medlemsstaternes reaktion på de bemærkninger, der fremsættes i forbindelse med inspektionerne. Kommissionen har observeret en ændring i medlemsstaternes strategier fra toldkontroller udført på tidspunktet for fortoldning af varer til efterfølgende kontroller. Dette bekræftes af oplysninger fra medlemsstaterne. Efterfølgende toldkontroller er en effektiv metode til afsløring af uregelmæssigheder, men toldkontroller udført på fortoldningstidspunktet er stadig vigtige med henblik på at afsløre tilfælde af svig (se punkt 2.2.1). 2.3.2. Udgifter Inden for områderne i udgiftsbudgettet er stigningen i antal tilfælde af andre uregelmæssigheder hovedsageligt sket inden for direkte udgifter og skyldes næsten udelukkende, at Kommissionens generaldirektorater har udnyttet regnskabssystemet efter periodiseringsprincippet bedre, hvilket har tilvejebragt mere nøjagtige oplysninger. Det bør bemærkes, at alle uregelmæssigheder inden for direkte udgifter i modsætning til alle andre områder registreres uden at anvende en tærskel. Vedrørende stigningen i beløb er to områder væsentlige: i) direkte udgifter, hvor en enkelt uregelmæssighed på ca. 40 mio. EUR (som nu er korrigeret og fulgt op på) står for udsvinget i forhold til 2011, og ii) samhørighedspolitik, hvor det betydelige beløb delvist kan forklares med den øgede gennemførelse af programmeringsperioden 2007-2013, men hovedsageligt med en række uregelmæssigheder konstateret af Kommissionens revisionstjenester i de seneste år, men som de ansvarlige nationale tjenester først har indberettet i 2012. Ca. 1,5 mia. EUR vedrører andre uregelmæssigheder indberettet af Tjekkiet og Spanien (igen er der aftalt finansielle korrektioner og korrigerende foranstaltninger, som der er fulgt op på). Hvad angår Tjekkiet, stammer næsten halvdelen af disse beløb fra finansielle korrektioner, som er anvendt efter revisioner udført af Kommissionens tjenestegrene. Med hensyn til Spanien er halvdelen af beløbene forbundet med notifikationer vedrørende uregelmæssigheder for programmeringsperioden 2000-2006, som Kommissionen har anmodet om i forbindelse med afslutningsprocessen[13]. 3. Inddrivelse og andre forebyggende og korrigerende foranstaltninger Et vigtigt aspekt i beskyttelsen af EU's finansielle interesser er anvendelsen af mekanismer, der forhindrer og retter op på svig og andre uregelmæssigheder, således at gennemførelsen af budgettet sikres i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning.[14]. Under delt forvaltning kan følgende foranstaltninger vedtages af Kommissionen: · Forebyggende foranstaltninger: afbrydelse af betalinger (betalingsfristen rykkes tilbage med op til seks måneder)[15], suspension af alle eller en del af de mellemliggende betalinger til en medlemsstat[16]. · Korrigerende foranstaltninger: Hvis de påkrævede foranstaltninger ikke gennemføres af den pågældende medlemsstat, kan Kommissionen beslutte at pålægge en finansiel korrektion[17]. Udgifter, som ikke er i overensstemmelse med gældende regler, er enten omfattet af en indtægtsordre eller et fradrag i den efterfølgende betalingsanmodning. Oplysninger om medlemsstaternes direkte inddrivelser fra støttemodtagere er kun delvist tilgængelige[18] og findes i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om statistisk vurdering af uregelmæssigheder. Oplysninger om forvaltningsformer, som ikke er delt forvaltning (særlig direkte udgifter), vedrører primært indtægtsordrer udstedt af Kommissionens tjenestegrene eller fradrag i udgiftskrav. 3.1. Udgifter: forebyggende mekanismer 3.1.1. Afbrydelser i 2012 Kommissionen traf i 2012 187 afgørelser om at afbryde betalinger (svarende til mere end 5 mia. EUR) inden for samhørighedspolitikken. Heraf var 70 stadig uafsluttede ved udgangen af 2012 (svarende til mere end 1,7 mia. EUR). Tabel 4 indeholder en oversigt over de sager om afbrydelse, der blev behandlet i 2012[19], og viser den væsentlige forebyggende indsats, der blev udført, navnlig vedrørende EFRU/Samhørighedsfonden, som står for mere end 60 % af sagerne og ca. 80 % af de samlede tilhørende beløb. Tabel 4: Sager om afbrydelse, der blev behandlet af Kommissionens tjenestegrene i 2012 3.1.2. Suspensioner En suspensionsafgørelse, der blev truffet for to EFRU-programmer og Samhørighedsfondprogrammer i Tyskland og Italien, var stadig i kraft ved udgangen af 2012. Der blev vedtaget to suspensionsafgørelser i 2012 vedrørende ESF-betalinger til Tjekkiet (pågår stadig ved årets udgang) og Slovakiet. 3.2. Udgifter: finansielle korrektioner og inddrivelser i 2012 I 2012 steg de korrigerende foranstaltninger vedtaget af Kommissionen over for medlemsstaterne (+30 % for "bekræftet/vedtaget" og +137 % for "gennemført") betydeligt, navnlig på området samhørighedspolitik (se tabel 5). Tabel 5: Finansielle korrektioner og inddrivelser pr. budgetområde - 2012-2011 Bilag 3 indeholder en opdeling efter medlemsstat af finansielle korrektioner gennemført i 2012 under delt forvaltning: Ca. 58 % af de 3,7 mia. EUR skyldes finansielle korrektioner gennemført i forbindelse med Spanien[20]. 3.3. Inddrivelse i forbindelse med egne indtægter Hvad angår egne indtægter, som er den væsentligste finansieringskilde for EU-budgettet, vedrører inddrivelser opfølgningen på Kommissionens inspektionsrapporter, Den Europæiske Revisionsrets revisioner, sager om finansielt ansvar som følge af medlemsstaternes administrative fejl eller manglende omhu i forbindelse med inddrivelse, overtrædelsesprocedurer, EU-Domstolens domme og beløb som følge af medlemsstaters spontane betalinger og renter eller forsinkede betalinger vedrørende egne indtægter. Disse beløb er angivet i tabel 6. Tabel 6: Inddrivelser vedrørende egne indtægter[21] 3.3.1. Traditionelle egne indtægter Traditionelle egne indtægter (TEI) består navnlig af toldafgifter pålagt import af produkter fra ikke-EU-lande og i mindre grad af sukkerafgifter. De udgør 13 % af de samlede EU-indtægter i 2012. Ca. 98 % af alle konstaterede beløb vedrørende TEI inddrives uden særlige problemer. De resterende 2 % vedrører tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder. Medlemsstaterne har pligt til at inddrive disse beløb og registrere dem i OWNRES-databasen. For 2012 er det beløb, der skal inddrives[22], 444 mio. EUR, hvoraf medlemsstaterne allerede har opkrævet 208 mio. EUR (årlig inddrivelsesrate: 47 %). Medlemsstaterne fortsatte desuden deres inddrivelsesaktiviteter i forbindelse med de foregående års uregelmæssigheder og inddrev samlet ca. 83 mio. EUR relateret til svig og uregelmæssigheder afsløret mellem 1989 og 2011. Den historiske inddrivelsesrate (1989-2009) er 77 %[23]. Medlemsstaterne har meget mindre succes med at inddrive beløb i sager vedrørende svig end i sager vedrørende uregelmæssigheder. Kategorisering af et tilfælde som svig er derfor en indikator for fremtidige inddrivelsesresultater. Medlemsstaternes inddrivelse af TEI overvåges gennem TEI-inspektioner og gennem en procedure, hvorved alle beløb, der overstiger 50 000 EUR, og som medlemsstaterne erklærer endeligt uinddrivelige, skal indberettes til Kommissionen. Medlemsstaterne holdes finansielt ansvarlige for den manglende inddrivelse af TEI, som skyldes konstaterede svagheder i forbindelse med deres inddrivelse. 4. Politikker for bekæmpelse af svig på EU-plan 4.1. Politiske initiativer til bekæmpelse af svig taget af Kommissionen i 2012 4.1.1. Forslag til en reform af OLAF (forordning 1073/1999) Kommissionens ændrede forslag om ændring af forordning (EF) nr. 1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af forordning (Euratom) nr. 1074/1999[24] har til hensigt at tydeliggøre de proceduremæssige rettigheder for personer, der undersøges af OLAF, at gøre OLAF's efterforskninger mere effektive og forbedre samarbejdet med OLAF's partnere (andre EU-institutioner og -organer, medlemsstater og internationale organisationer). Formålet med forslaget er også at præcisere OLAF-Overvågningsudvalgets rolle og etablere en periodisk meningsudveksling med EU-institutioner for at drøfte OLAF's politiske prioriteter. Uformelle drøftelser mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen fra oktober 2011 til juni 2012 dannede grundlag for en bred aftale, som kommer til udtryk i Rådets førstebehandlingsholdning, der blev formelt vedtaget den 25. februar 2013[25] og godkendt af Europa-Parlamentet den 3. juli[26]. Den nye forordning forventes at træde i kraft den 1. oktober 2013. 4.1.2. Forslag til direktiv om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Unionens finansielle interesser Kommissionen fremlagde i 2012 et forslag til direktiv om strafferetlig beskyttelse af EU's finansielle interesser.[27] Det har til formål at styrke de retlige rammer for beskyttelsen af EU-budgettet mod kriminelt misbrug. Formålet med forslaget til direktiv er at præcisere, harmonisere og styrke straffelovgivningen i medlemsstaterne, hvad angår lovovertrædelser i forbindelse med EU-midler. Der er væsentlige forskelle medlemsstaterne imellem med hensyn til niveauet for (strafferetlig) beskyttelse af EU-budgettet. En af grundene er, at den gældende lovgivning[28] ikke har tilvejebragt tilstrækkelig harmonisering og håndhævelse i medlemsstaterne. Forslaget fremmer afskrækkende midler ved hjælp af initiativer til yderligere harmonisering af lovovertrædelser og sanktionsniveauer gennem omfattende straffelovgivning for at beskytte EU's finansielle interesser. Disse omfatter: - en definition af lovovertrædelser - svig, korruption og hvidvaskning af penge - overordnet på grundlag af konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og de tilknyttede protokoller - en harmonisering af andre lovovertrædelser (uærlig adfærd hos tilbudsgivere i forbindelse med offentlige indkøb og uretmæssig anvendelse af midler i strid med det fastsatte formål) - en fastsættelse af regler om minimumsvilkårene for fængsling for særligt alvorlige lovovertrædelser på grundlag af tærskler for at sikre foranstaltningens forholdsmæssighed - en harmonisering af den periode, inden for hvilken efterforskningen, retsforfølgelsen, retssagen og retsafgørelsen i forbindelse med en lovovertrædelse skal finde sted - en fastlæggelse af ledsageforanstaltninger til beskyttelse af EU's finansielle interesser gennem straffelovgivning, herunder regler om jurisdiktion og juridiske personers ansvar. Forslaget er fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet. Rådet har vedtaget en generel tilgang i juni 2013. Udtalelserne fra Parlamentets ansvarlige udvalg forventes at blive vedtaget i andet halvår af 2013. 4.1.3. Forberedende arbejde til oprettelse af en europæisk anklagemyndighed OLAF og Kommissionens Generaldirektoratet for Retlige Anliggender gennemførte i 2012 en omfattende høring af medlemsstater, eksperter og interessenter om den mulige oprettelse af en europæisk anklagemyndighed med henblik på at beskytte EU's finansielle interesser[29]. Forslaget til retsakt blev fremsat den 17. juli 2013[30] og ledsages af et forslag om en reform af Eurojust[31]. OLAF's erfaring med sager viser behovet for en europæisk anklagemyndighed med henblik på at forbedre efterforskningen i sager om svig med EU-midler og fremskynde retsforfølgelsen. Et centralt placeret organ kan bedre sikre kontinuiteten og effektiviteten i efterforskningen og retsforfølgelsen. En europæisk anklagemyndighed vil være et reelt efterforsknings- og retsforfølgelsesorgan, som vil sikre en mere effektiv bekæmpelse på EU-plan af kriminalitet, der berører EU-budgettet. Dette vil afhjælpe de lave efterforsknings- og retsforfølgelsesniveauer, som for øjeblikket forhindrer en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser. 4.1.4. Initiativer til bekæmpelse af korruption i EU Kommissionen fremlagde i 2011 en generel strategi for bekæmpelse af korruption[32] og opfordrede til at fokusere mere målrettet på korruption inden for en række politikområder, idet den pegede på tættere samarbejde, moderniserede EU-bestemmelser om konfiskation af udbytte af kriminelle aktiviteter, reviderede regler for offentlige indkøb, bedre kriminalitetsstatistikker og strengere brug af betingelser i samarbejds- og udviklingspolitikker. Kommissionen har forpligtet sig til hvert andet år at offentliggøre en rapport om korruptionsbekæmpelse i EU. Rapporten vil have til hensigt at styrke foranstaltningerne til korruptionsbekæmpelse og befæste den gensidige tillid mellem medlemsstaterne. Den vil også finde frem til EU-tendenser, fremme udvekslingen af bedste praksis og bane vejen for fremtidige EU-foranstaltninger. Det gennemgående emne i den første rapport, der er planlagt til første halvår af 2013, bliver korruption i forbindelse med offentlige indkøb. 4.1.5. Politik til bekæmpelse af svig på toldområdet 4.1.5.1. Gensidig administrativ bistand Rådets forordning (EF) nr. 515/97[33] danner grundlag for gensidig administrativ bistand til bekæmpelse af toldsvig. Kommissionen udførte i 2012 en konsekvensanalyse med henblik på at ajourføre denne retlige ramme for at forbedre afsløringen og bekæmpelsen af toldsvig i EU yderligere. Kommissionen forventes at vedtage et forslag i løbet af 2013. 4.1.5.2. Fælles toldaktioner (FTA'er) Fælles toldaktioner er koordinerede og målrettede operationelle foranstaltninger, der gennemføres af medlemsstaternes toldmyndigheder og tredjelande i en begrænset periode for at bekæmpe ulovlig varehandel på tværs af grænserne. I forbindelse med gensidig bistand mellem toldadministrationerne i EU og Kommissionen stiller OLAF en it-platform, it-applikationer og et koordinationskontor, som medlemsstaterne kan anvende til at gennemføre FTA'er, til rådighed. I 2012 støttede OLAF fire[34] fælles toldaktioner, der blev udført af medlemsstaterne. 4.1.5.3. Informationssystemet til bekæmpelse af svig (AFIS) Hovedformålet med AFIS, der forvaltes af OLAF, er at styrke samarbejdet med partnere, herunder andre institutioner, medlemsstater, internationale organisationer og tredjelande med henblik på at sikre den rette anvendelse af EU's toldbestemmelser. Medlemsstaterne bruger AFIS til at indberette tilfælde af svig og uregelmæssigheder og hilste systemet velkomment på AFIS-konferencen i Lissabon i maj 2012, hvor yderligere udvikling af systemet blev drøftet. Der blev gennemført it-projekter for at forbedre kommunikationen og gøre det lettere at udtrække oplysninger fra AFIS lettere. Ved udgangen af 2012 havde AFIS 10 180 registrerede slutbrugere på vegne af 1 750 tjenester i medlemsstater, tredjelande, internationale organisationer, Kommissionen og andre EU-institutioner, og brugerne havde udvekslet 10 120 MAB-e-mailbeskeder (AFIS' sikre e-mailtjeneste). I alt 8 370 sager var blevet offentliggjort i AFIS-databaser og moduler for gensidig bistand.[35] Forsendelsesinformationsdatabasen (ATIS) havde modtaget oplysninger om 7 mio. nye forsendelser, der repræsenterer i alt 35 mio. varebevægelser. Systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS) havde modtaget 19 800 nye indberetninger om uregelmæssigheder fra medlemsstater og kandidatlande i 2012 og indeholder et historisk samlet antal på 152 000 indberetninger. 4.1.6. Bekæmpelse af momssvig Som svar på Det Europæiske Råds anmodning af 2. marts 2012 og Europa-Parlamentets beslutning af 19. april 2012 vedtog Kommissionen den 6. december 2012 en meddelelse om skattesvig og skatteunddragelse[36]. Meddelelsen indeholdt en handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse, bl.a. i forbindelse med tredjelande. I denne handlingsplan opfordres Rådet og medlemsstaterne til at gøre yderligere fremskridt med eksisterende initiativer, bl.a. den hurtige reaktionsmekanisme og anvendelsen af omvendt betalingspligt for visse kategorier varer og tjenesteydelser. Rådet er for nylig nået frem til en politisk aftale om disse initiativer. Endvidere førte handlingsplanen til etableringen af et "EU-momsforum" for at styrke skatteydernes frivillige overholdelse samt videreførelse af teknisk bistand og bistand til kapacitetsopbygning til medlemsstaterne. Den sigter mod indførelsen af en fælles risikoanalyse inden for Eurofisc (netværket for hurtig udveksling af målrettede oplysninger til bekæmpelse af momssvig) og forhandlingen af bilaterale administrative samarbejdsaftaler om moms med tredjelande. 4.1.7. Bestemmelser om bekæmpelse af svig i internationale aftaler For at beskytte EU's finansielle interesser og sikre bekæmpelse af overtrædelser samt korrekt anvendelse af toldbestemmelser indeholder EU's internationale aftaler, som f.eks. aftaler om præferentiel handel, samarbejdsaftaler, ikkepræferentielle aftaler og enkeltstående aftaler om toldanliggender bestemmelser om gensidig administrativ bistand i toldanliggender og foranstaltninger vedrørende håndhævelsen af præferencebehandling. Ved udgangen af 2012 var 44 aftaler gældende, herunder bestemmelser om gensidig administrativ bistand for 62 tredjelande, og der var bilaterale eller regionale forhandlinger undervejs med yderligere 88 lande (herunder nogle af EU's største handelspartnere)[37]. EU indgik i 2012 frihandelsaftaler (FTA'er) med den centralamerikanske region[38] og Andespagtlandene[39]. Der blev indgået en frihandelsaftale med Singapore i december 2012. Økonomiske partnerskabsaftaler trådte i kraft for yderligere fire AVS-lande[40]. Alle de ovennævnte aftaler indeholder bestemmelser om gensidig administrativ bistand i toldanliggender og foranstaltninger vedrørende håndhævelsen af præferencebehandling. 4.1.8. Bekæmpelse af ulovlig handel med tobaksvarer 4.1.8.1. Kommissionens handlingsplan til bekæmpelse af smugling af cigaretter og alkohol ved EU's østlige grænse Cigaretsmugling medfører store indtægtstab for EU og EU-medlemsstaterne. Tabet i told- og skatteindtægter vurderes til at være på over 10 mia. EUR om året. Smugling af højt beskattede varer, især cigaretter og alkohol, er en af de fremherskende kriminelle aktiviteter ved den østlige grænse. Kommissionen fremlagde i juni 2011 en handlingsplan til bekæmpelse af smugling af cigaretter og alkohol i dette område[41]. Kommissionen rejste dette spørgsmål over for nabolandene ved den østlige grænse, koordinerede medlemsstaternes indsats i området og ydede teknisk bistand gennem Hercule III-programmet[42]. En analyse viser imidlertid, at cigaretsmugling er et problem i hele Unionen. Derfor fremlagde Kommissionen den 6. juni 2013 en samlet EU-strategi i en meddelelse om intensivering af kampen mod cigaretsmugling[43]. Meddelelsen ledsages af en handlingsplan, der integrerer igangværende aktioner under handlingsplanen for den østlige grænse. 4.1.8.2 Rammekonventionen om tobakskontrol (FCTC): protokol til udryddelse af ulovlig handel med tobaksvarer Kommissionen går stærkt ind for protokollen til udryddelse af ulovlig handel med tobaksvarer under Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) rammekonvention om tobakskontrol, hvilket er i tråd med dens ansvar for at beskytte EU's finansielle interesser, herunder bekæmpelsen af cigaretsmugling og forfalskning. Kommissionen koordinerede EU's holdning og repræsenterede sammen med Rådets formandskab EU under forhandlingerne om protokollen, som blev vedtaget i november 2012. Den er åben for undertegnelse af de kontraherende parter til rammekonvention om tobakskontrol indtil januar 2014. Når den er trådt i kraft, forventes den at bidrage væsentligt til bekæmpelsen af ulovlig handel med tobaksvarer. EU bør sammen med medlemsstaterne undertegne og ratificere protokollen hurtigst muligt. 4.1.8.3 Aftaler med cigaretproducenter Kommissionen og repræsentanter for medlemsstaterne holdt i 2012 separate møder med fire cigaretproducenter[44] for at drøfte implementeringen af samarbejdsaftaler. Der blev indgået en aftale med PMI, i henhold til hvilken producenten ville udbetale supplerende beløb (beslaglæggelsesbetalinger) til alle medlemsstater, så snart repræsentanter for alle medlemsstater, EU og selskabet har underskrevet en ændringsaftale herom. Alle medlemsstater har endnu ikke underskrevet den. 4.1.9. Regler om offentlige indkøb Svig er ofte forbundet med offentlige indkøb. Derfor medtog Kommissionen nye bestemmelser i sit forslag til direktiver om offentlige indkøb[45], der blev vedtaget den 20. december 2011: – indførelse af begrebet interessekonflikt – udelukkelse af tilbudsgivere, hvis direktør er blevet dømt for korruption eller andre alvorlige tilfælde af svig, og – en samlet forvaltningsramme, der omfatter overvågnings- og indberetningsforpligtelser, med henblik på at dæmme op for svig i forbindelse med offentlige indkøb, særlig når det omfatter EU-midler. Kommissionens forslag er blevet grundigt drøftet i Europa-Parlamentet og Rådet. Et tidligere forslag[46] om at oprette et nationalt tilsynsorgan for offentlige indkøb fik ikke tilslutning fra Rådet, men der er i stedet indført en række forpligtelser til overvågning og indberetning til Kommissionen, særlig i korruptionssager. Disse forslag vil, hvis de vedtages, styrke forvaltningen samt begrænsningen af og opfølgningen på overtrædelser af regler om offentlige indkøb væsentligt, særlig når det vedrører interessekonflikter. 4.1.10. Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig (CAFS) Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig (CAFS)[47], der blev vedtaget i juni 2011, er primært rettet mod Kommissionens tjenestegrene. Målet med den er at sikre en balance mellem omkostningseffektivitet og forenkling samt muligheden for at tilpasse eksisterende foranstaltninger til bekæmpelse af svig med henblik på at imødegå nye planer om svig. Kommissionen trækker på OLAF's erfaring med efterforskning af påstået svig. Gennemførelsen af CAFS er godt i gang, særlig for de tre prioriteter, der skal gennemføres inden udgangen af 2013: – passende bestemmelser om bekæmpelse af svig i Kommissionens forslag om udgiftsprogrammer under den nye flerårige finansielle ramme – udvikling af strategier til bekæmpelse af svig i Kommissionens tjenestegrene – revision af udbudsdirektiverne[48]. OLAF supplerer gennemførelsen af disse prioriterede foranstaltninger ved at stille andre tjenester med et internt websted helliget forebyggelse af svig samt vejledning, uddannelse og koordination til rådighed. 4.1.11. Hercule- og Pericles-programmerne 4.1.11.1. Gennemførelse af Hercule II- og Pericles-programmerne I 2012 støttede Hercule II-programmet foranstaltninger til styrkelse af de retshåndhævende myndigheders tekniske og operationelle kapacitet for at bekæmpe svig rettet mod EU. Støtten havde form af teknisk bistand (7,35 mio. EUR), uddannelsesaktiviteter, bl.a. retsmedicinsk uddannelse (3,25 mio. EUR), juridisk uddannelse og studier (0,7 mio. EUR) og it-support til indkøb af data- og informationsudstyr, der stilles til rådighed for medlemsstaternes myndigheder (2,95 mio. EUR). De angivne beløb er baseret på budgettet for 2012. I 2012 deltog Kommissionen (OLAF) under Pericles-programmet vedrørende beskyttelse af europengesedler og -mønter mod svig og forfalskning i 16 aktiviteter, herunder konferencer, seminarer og personaleudvekslinger organiseret af medlemsstaterne og/eller Kommissionen (OLAF). Disse arrangementer lagde særlig vægt på at styrke samarbejdet med de ansvarlige myndigheder og omfattede drøftelser af programmer med ansøgere og eksperter fra medlemsstaterne, Den Europæiske Centralbank og Europol. I 2012 blev 94,75 % af Pericles-programmets samlede beløb på 1 mio. EUR anvendt. 4.1.11.2. Den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2014-2020 I december 2011 vedtog Kommissionen inden for den flerårige finansielle ramme forslag om videreførelse af to programmer med henblik på at styrke forebyggelsen og bekæmpelsen af svig, nemlig Hercule III[49] og Pericles 2020.[50] I 2012 drøftede Parlamentets Budgetkontroludvalg og Rådets arbejdsgruppe vedrørende bekæmpelse af svig (GAF) begge forslag. GAF var under det danske formandskab i stand til at forberede en aftale om Kommissionens forslag, undtagen om samfinansieringsraterne og det samlede budget for programmet. Budgetkontroludvalget vedtog sin betænkning om forslagene i november 2012. Parlamentet og Rådet indledte forhandlinger under det irske formandskab i 2013 med henblik på at få indgået en aftale. 4.2. Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) I henhold til artikel 325 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tilrettelægger medlemsstaterne sammen med Kommissionen et snævert, løbende samarbejde mellem de kompetente myndigheder. Koordineringsaktiviteterne finder sted inden for rammerne af Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf).[51] I 2012 blev Cocolaf hørt to gange vedrørende hovedudviklingen inden for lovgivnings- og politikinitiativer til bekæmpelse af svig. Cocolaf udvekslede synspunkter om EU-indsatsen for at styrke beskyttelsen af EU's finansielle interesser og var generelt enig i de nuværende initiativer, særlig med hensyn til harmonisering af retsgrundlaget for bekæmpelse af svig rettet mod EU. Der er planlagt en revision af Cocolafs struktur og en række ekspertgrupper i 2013 for at forbedre gruppernes overordnede funktion og få et bedre overblik over aktiviteter, der involverer Kommissionen (OLAF) og medlemsstaterne. 4.3. Europa-Parlamentets beslutning af 10. maj 2012 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – Bekæmpelse af svig – Årsberetning for 2010 Europa-Parlamentet vedtog sin beslutning om Kommissionens årsberetning for 2010 den 10. maj 2012[52]. Beslutningen indeholder særlige forespørgsler, kommentarer og forslag inden for alle budgetområder. Den er henvendt til Kommissionen og medlemsstaterne og dækker en lang række emner såsom tab af toldafgifter og moms, medlemsstaternes indberetning af uregelmæssigheder inden for alle områder og offentlige indkøb. Parlamentet beklager i beslutningen, at Kommissionens beretning ikke behandler svig i enkeltheder, men behandler uregelmæssigheder meget generelt, og det kritiserer, at nogle medlemsstater fortsat indberetter et meget lavt antal konstaterede uregelmæssigheder og tilfælde af svig inden for bestemte områder. Europa-Parlamentet glædede sig over de forbedrede inddrivelsesrater inden for samhørighedspolitikmidler, og at Bulgarien har gjort store fremskridt med hensyn til at styrke de nationale kontrolsystemer for førtiltrædelsesmidler. Det glædede sig også over resultaterne af det fælles toldsamarbejde Sirocco og effektiviteten af Hercule II-programmet, som koordineres af OLAF. Kommissionen har fremlagt en opfølgningsrapport, der beskriver de foranstaltninger, som skal træffes for at reagere på Parlamentets bekymringer. Kommissionen påpegede navnlig, at der i artikel 325-rapporten ville blive lagt større vægt på en dybtgående analyse af tilfælde af svig, men understregede, at det er nødvendigt at indberette alle uregelmæssigheder (herunder andre uregelmæssigheder) for at opfylde rapportens mandat og få en bedre forståelse af tilfældene af svig. I overensstemmelse med Parlamentets anbefaling har Kommissionen allerede lagt større vægt på at analysere tilfælde af svig i rapporten fra 2011 og har gjort det yderligere i denne rapport. Med hensyn til Parlamentets bekymringer over, at nogle medlemsstater kun indberetter få eller ingen tilfælde af svig, har Kommissionen henvendt sig til de pågældende medlemsstater for at finde en løsning på problemerne med ufuldstændig indberetning. Problemet er imidlertid delvist, at afsløringen af svig skal styrkes i nogle medlemsstater. Der er truffet en række foranstaltninger for at vejlede og støtte medlemsstaterne i forbindelse med forbedringen af deres afsløring af svig og indberetningspræstation. Kommissionen reviderer medlemsstaternes inddrivelsesprocedurer og suspenderer betalingerne, når der konstateres væsentlige mangler. Inddrivelserne blev forbedret på landbrugsområdet, til dels fordi medlemsstaterne nu afholder halvdelen af de uinddrivelige beløb, hvis det ikke lykkes dem at inddrive dem rettidigt, eller alle udgifterne, hvis de foretager forsømmelige tilbagebetalinger (50 %-reglen). Kommissionen har også for den flerårige finansielle ramme for 2014-2020 foreslået en yderligere styrkelse af den retlige ramme. Endvidere har Kommissionen skitseret foranstaltninger, som den vil træffe vedrørende samhørighedspolitikmidler som led i sin fælles strategi til forebyggelse af svig vedrørende samhørighedspolitikmidlerne. Strategien omfatter svigrisikovurdering, afsløring af svig og interne og eksterne foranstaltninger for at øge bevidstheden om svig (i Kommissionens tjenestegrene med ansvar for gennemførelse af samhørighedspolitikken og i medlemsstaterne). 5. Medlemsstaternes foranstaltninger til bekæmpelse af svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser Medlemsstaterne aflægger én gang om året rapport til Kommissionen om de vigtigste foranstaltninger, der er truffet på grundlag af artikel 325 i TEUF for at bekæmpe svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. Medlemsstaterne traf i 2012 en række både generelle og specifikke foranstaltninger for at styrke forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser. Oplysninger fra næsten halvdelen af medlemsstaterne viser imidlertid, at deres kapacitet til at afsløre og retsforfølge tilfælde af svig og håndhæve inddrivelse af uberettigede udbetalinger er begrænset. Herudover er der forskellige praksisser mellem og inden for medlemsstaterne til indberetning af svig og uregelmæssigheder. 5.1. Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og andre uregelmæssigheder, der skader Unionens finansielle interesser De administrative foranstaltninger, som medlemsstaterne aflægger rapport om, vedrører hovedsageligt skærpet overvågning fra de administrerende myndigheders, agenturers eller organers side, strengere finansiel revision og opdaterede retningslinjer eller metodologiske vejledninger[53]. Andre foranstaltninger har til formål at fremme samarbejdet mellem kompetente myndigheder, forbedre kontrollen[54], fremme det strategiske samarbejde med Kommissionen i forbindelse med bekæmpelse af svig og korruption[55], tilbyde uddannelse[56] og forbedre kontraktsikkerhed[57]. Mere generelle foranstaltninger skal sikre forbedringer af lovgivningen om offentlige indkøb[58] og inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb[59]. 5.2. Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og andre uregelmæssigheder, der skader Unionens finansielle interesser på landbrugsområdet I 2012 var der særligt fokus på landbruget. Indberetningen omfattede oplysninger om efterforskning til bekæmpelse af svig, lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger og strategier, indikatorer for svig, beløb, der var inddrevet i forbindelse med efterforskning til bekæmpelse af svig, og oplysninger om personale, der arbejder med efterforskning til bekæmpelse af svig. 5.2.1. Lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger Mange medlemsstater[60] indberettede i 2011-2012 nye lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger, der i væsentlig grad medvirkede til at fremme bekæmpelse af svig og styrke risikoforvaltning i forbindelse med landbrugsfonde. Nogle af medlemsstaterne indberettede foranstaltninger vedrørende den samlede forvaltning af landbrugsstøtten[61]. Disse foranstaltninger vedrører primært støtteberettigelse i forbindelse med udgifter, kontrol og revision på stedet for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), mere målrettede kontroller på grundlag af risikovurderinger af ordninger for unge landbrugere og ugunstigt stillede områder samt forbedringer i certificeringsproceduren som følge af strengere kontrol. Flere medlemsstater[62] indberettede foranstaltninger til forbedring af deres finansielle kontrol efter revision af den nationale lovgivning og yderligere opdateringer af støtteordninger (politik om udvikling af landdistrikter, direkte støtteordninger). Nogle medlemsstater[63] indberettede forbedringer i den nationale lovgivning eller harmonisering med EU-retten med hensyn til procedurer til håndtering af uregelmæssigheder, herunder definitioner af uregelmæssighed, indberetningsprocedurer, finansielle korrektioner eller inddrivelse af midler samt en klarere definition af handlinger, der betragtes som svig, samt efterforskningsprocedurer. Fire medlemsstater[64] indberettede en forbedring af deres nationale registre og dataforvaltning for at lette krydskontrol. Andre[65] indberettede en forbedring af deres risikostyringssystemer gennem forbedrede organisationsstrukturer, interne kontrolsystemer og retningslinjer for kontrol eller nye risikoanalyser til forebyggelse af alvorlig og organiseret skattesvig. For så vidt angår effektivitet indberettede næsten alle medlemsstater[66], at de nye lovgivningsmæssige eller administrative foranstaltninger havde ført til bedre resultater, herunder tidligere afsløring, færre uberettigede udbetalinger, flere afsløringer af uregelmæssigheder før udbetaling og en højere grad af accepterede støtteberettigede udgifter. Nogle pegede på færre kontroller på stedet, herunder bedre udnyttelse af ressourcer som følge af nye risikovurderinger. De fleste medlemsstater indberettede, at de havde truffet foranstaltninger for at fremme pålidelighed og konsekvens i forhold til finansiel indberetning. 5.2.2. Nye strategier til forebyggelse og afsløring De fleste medlemsstater[67] indberettede, at de nu anvendte én eller flere af følgende strategier: nationale strategier, regionale strategier, strategier baseret på en særlig type aktion med henblik på risikobegrænsning og forbedret forebyggelse og afsløring af svig i anvendelsen af landbrugsfondene. 5.2.3. Anvendelse af indikatorer for svig Næsten alle medlemsstater[68] nævnte, at de anvendte generelle indikatorer for svig, f.eks. kategorier for uregelmæssigheder, aktioner, fremgangsmåder, berørte økonomiske sektorer eller geografiske områder. Derudover erklærede hovedparten af medlemsstaterne[69], at de også anvendte deres egne specifikke indikatorer, f.eks. identiteten af støttemodtagere, gennemsigtighed i procedurer, ændringer i omfanget af støtte sammenlignet med det foregående produktionsår, fremlæggelse af falske eller tvivlsomme data eller forsøg på at skjule information. 5.2.4. Gennemførelse af indberetningsbestemmelser Mange medlemsstater[70][71] indberettede, at de havde vedtaget retningslinjer for at kunne skelne mellem svig og andre uregelmæssigheder og havde tilrettelagt uddannelsesforløb for medarbejdere for at klarlægge forskellen. Tre medlemsstater[72] oplyste, at de ikke havde vedtaget retningslinjer, idet de eksisterende regler og procedurer er tilstrækkelige. Besvarelser vedrørende indberetningspraksis i henhold til forordning (EF) nr. 1848/2006 viser, at praksisser ikke blot varierer mellem medlemsstaterne, men også mellem organer i samme medlemsstat. Sidstnævnte gælder ikke blot i føderale lande, men på tværs af politikområder som f.eks. landbrug, fiskeri eller samhørighedspolitik[73]. 5.2.5. Utilstrækkelige statistikker om afsløring af svig og retsforfølgelse og dermed forbundet inddrivelse Næsten halvdelen af medlemsstaterne[74] fremlægger fortsat begrænset information om antallet af administrative kontroller og procedurer til bekæmpelse af svig, der indledes for at afsløre tilfælde af svig. Bulgarien, Danmark, Italien, Polen og Rumænien indledte flest efterforskninger til bekæmpelse af svig. Ligeledes fremlagde hovedparten af medlemsstaterne ikke tilstrækkelig information om antallet af straffesager, der blev afgjort ved en retsafgørelse. Derudover fremlagde næsten halvdelen af medlemsstaterne[75] ufuldstændig information om de beløb, der blev inddrevet i forbindelse med svig på grundlag af administrative kontroller til bekæmpelse af svig. Situationen er endnu mere utilfredsstillende vedrørende data om de beløb, der er inddrevet[76], og finansielle sanktioner i forbindelse med straffesager. Det kan derfor konkluderes, at sidste års anbefaling om overvågning af resultaterne af strafferetlige efterforskninger inden for samhørighedspolitikken kun delvist er blevet fulgt. 5.3. Operation "Magna Grecia" I 2011 og 2012 foretog det italienske bagmandspoliti, Guardia di Finanza (GDF), 23 efterforskninger af modtagere, hvis projekter blev finansieret gennem strukturfondene 2000-2006 i regionen Calabria i det sydlige Italien. Hver enkelt efterforskning dækkede mere end ét projekt. Der blev afdækket 18 tilfælde af uregelmæssigheder. Efterforskningerne omfattede en inspektion af projekter for over 23,5 mio. EUR, hvoraf næsten 16 mio. EUR var genstand for uregelmæssigheder. 30 personer, herunder fire myndighedspersoner, blev anklaget for svig, falskneri i forbindelse med offentlige og private handlinger, uretmæssig anvendelse af offentlige midler, anvendelse af falske fakturaer, tilbageholdelse eller ødelæggelse af regnskabsdokumenter og hvidvaskning af penge. GDF krævede beslaglæggelse af varer for ca. 4,5 mio. EUR. Efterforskningerne var resultatet af en grundig analyse, som OLAF indledte i 2010 og fortsatte i 2011 i samarbejde med GDF for at forbedre risikoindikatorerne og yderligere integrere data og GDF's lokale viden. Operationen var et udtryk for denne innovative tilgangs effektivitet, som gjorde det muligt at rette indsatsen mod specifikke støttemodtagere, der passede til de identificerede risikoindikatorer. 5.4. Gennemførelse af anbefalinger for 2011 I rapporten om beskyttelse af Unionens finansielle interesser i 2010 gav Kommissionen medlemsstaterne en række anbefalinger, særlig vedrørende indberettede tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder, inddrivelse af uregelmæssige beløb, overvågning af resultaterne af strafferetlige efterforskninger og forbedring af deres statistikker om svig. Gennemførelsen af disse anbefalinger, som blev forelagt som led i indberetningsøvelsen i 2012, var generelt tilstrækkelig, selv om der var enkelte problemer, som ikke blev løst fuldt ud. På området for delt forvaltning indberettede flertallet af medlemsstaterne, at de målrettede deres indsats for at forebygge og afsløre svig på grundlag af risikovurderinger. De medlemsstater, der blev anmodet om at forklare de få tilfælde af afsløret svig inden for landbrugs-[77] eller samhørighedspolitikken[78], begrunder fortsat dette med kvaliteten af deres systemer til afsløring af svig og få tilfælde af svig. Flere medlemsstater havde forbedret deres kontrolsystemer ved at rette kontrollen mod risikoområder som anbefalet. Navnlig med hensyn til samhørighedspolitikken ændrede Bulgarien lovgivningen for at indføre nye finansielle inspektioner rettet imod offentlige indkøbskontrakter, der er et højrisikoområde. Rumænien afprøver nu et system til efterfølgende kontrol for at afsløre svig og interessekonflikter. Slovakiet inkorporerede offentlige klager og medierapporter i deres risikovurdering. Frankrig har afsluttet gennemførelsen af systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS) i forbindelse med samhørighedspolitikken. Da Kroatien også fuldt ud gennemførte systemet fra oktober 2012 under forberedelsen til tiltrædelse, fungerer IMS nu fuldt ud i alle medlemsstater. Med hensyn til indtægter reagerede mange medlemsstater[79] positivt på Kommissionens anbefaling om at fokusere toldinspektioner på højrisikoimport, og mange af dem er i færd med at udvikle nye it-værktøjer for at lette processen[80]. Med hensyn til samhørighedspolitikken indberettede 74 % af medlemsstaterne, at de havde truffet foranstaltninger for at forbedre deres forvaltnings- og kontrolsystemer i overensstemmelse med anbefalingen[81]. Generelt har medlemsstaterne lagt særlig vægt på områder for offentlige indkøb og støtteberettigelse i overensstemmelse med Kommissionens observationer om, at disse områder var særlig udsatte for fejl[82]. Letland og Litauen ændrede den relevante lovgivning om offentlige indkøb og om identifikation og klassificering af henholdsvis uregelmæssigheder og inddrivelse. Finland traf foranstaltninger for at forenkle kontrollen af støtteberettigelse. Den sidste anbefaling indeholdt en opfordring til medlemsstaterne til at overvåge resultaterne af strafferetlige efterforskninger og forbedre deres statistikker om svig. Nogle af de opfølgende indberetninger (eller mangel på indberetninger) i år bidrager til Kommissionens velbegrundede bekymring om, at problemet endnu ikke er løst tilfredsstillende. Grækenland, Ungarn, Italien, Letland, Litauen, Slovakiet og Det Forenede Kongerige har oprettet eller er i færd med at oprette it-systemer eller andre systemer for at forbedre deres statistikker om svig. Andre er tilsyneladende af den overbevisning, at deres eksisterende systemer fungerer tilfredsstillende. 6. Konklusion og anbefalinger 6.1. To tendenser i relation til politisk og operationel udvikling I relation til medlemsstaternes og Kommissionens bekæmpelse af svig fremhæves to vigtige tendenser i nærværende rapport, som vedrører vedtagelsen af nye foranstaltninger til bekæmpelse af svig og de opnåede operationelle resultater. På den politiske side tog Kommissionen og medlemsstaterne en række væsentlige initiativer i 2012 på både lovgivningsmæssigt og administrativt plan. Dette positive træk viser tydeligt, at de kompetente myndigheder i stigende grad fokuserer på svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens (og i tilfælde af samfinansiering nationale) finansielle interesser. Selv om der er truffet foranstaltninger på nationalt plan, er der fortsat initiativer, som fremmes på EU-plan, navnlig forslaget til et direktiv om beskyttelse af Unionens finansielle interesser og pakken om nye regler for offentlige indkøb, der fortsat afventer lovgivernes godkendelse, hvorimod andre initiativer, f.eks. den nye pakke for de finansielle overslag 2014-2020, er på et fremskredet stadium i forhandlingen. På den operationelle side er situationen med hensyn til uregelmæssigheder, der er indberettet som svig i 2012, tilsyneladende stabil i forhold til 2011, bortset fra en betydelig stigning i antallet af tilfælde på landbrugsområdet. Denne stigning skyldtes udelukkende indsatsen fra en enkelt medlemsstat (Danmark) og blev udlignet af et sammenligneligt fald på førtiltrædelsesområdet. De positive resultater af de foranstaltninger, der blev truffet i 2012, vil kunne mærkes i kommende år. 6.2. Forskellige tilgange til svig Medlemsstaternes tilgange er fortsat meget forskellige med en gruppe på seks lande (Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Italien, Polen og Rumænien[83]), der er førende med hensyn til afsløring af svig på udgiftssiden, og fem lande (Belgien, Tyskland, Grækenland, Italien og Spanien[84]), der er førende på indtægtssiden (traditionelle egne indtægter). Resultaterne for de resterende medlemsstater er mere homogene på indtægtssiden end på udgiftssiden, hvor betydelige modtagere af EU-midler, f.eks. Grækenland, Frankrig og Spanien, viser en meget begrænset kapacitet til at afsløre svig. Medlemsstaternes tilgange og metoder til afsløring af svig er forskellige. Disse holdningsforskelle skyldes primært retlige og organisationsmæssige forskelle, der ikke blot varierer mellem medlemsstaterne, men også mellem forvaltninger i samme land. Anbefaling 1 Udpegelse af nationale koordineringstjenester til bekæmpelse af svig vil fremme ensretningen af tilgange mellem og inden for medlemsstaterne. Medlemsstaterne opfordres, hvor det ikke allerede er sket, til hurtigst muligt at udpege eller nedsætte deres egen koordineringstjeneste til bekæmpelse af svig (AFCOS). 6.3. Vedtagelse af fælles regler om svig På nuværende tidspunkt er sanktionsniveauet for svig så lavt i nogle medlemsstater, at sanktionerne ikke kan siges at have en afskrækkende virkning overhovedet. Mange tilfælde af svig, der skader Unionens finansielle interesser, straffes ikke, fordi den tidsperiode, der er fastsat ved lov til undersøgelse og retsforfølgelse af tilfælde af svig, er udløbet. Forslaget til et direktiv om beskyttelse af Unionens finansielle interesser ved hjælp af strafferet indeholder en løsning på disse problemer ved at fastsætte en minimumsperiode med hensyn til tidsbegrænsning. Alvorlige tilfælde af svig bør straffes med en minimumsstraf på mindst seks måneder og en maksimumsstraf på mindst fem år. Anbefaling 2 Medlemsstaterne bør sikre, at sanktioner for tilfælde af svig har en afskrækkende virkning, og at efterforskninger og straffesager kan forfølges inden for en rimelig tidsperiode. Medlemsstaterne bør hurtigst muligt vedtage og gennemføre direktivet om strafferetlig beskyttelse af EU's finansielle interesser. 6.4. De væsentligste risici er bekræftet Som i de foregående år er et af de største problemer, myndighederne har identificeret i forbindelse med afslørede tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder, overtrædelsen af reglerne om offentlige indkøb. Der er også afsløret et begrænset antal tilfælde af korruption, som er forbundet med denne form for overtrædelse. Anbefaling 3 Reformpakken for direktiver om offentlige indkøb bør godkendes af lovgiveren og hurtigst muligt gennemføres af medlemsstaterne som reaktion på den øgede risiko, der er identificeret på dette område. I tråd med undersøgelserne i de foregående år er samhørighedspolitikken (navnlig operationelle programmer, der er forbundet med konvergensmålet) fortsat det område, inden for hvilket der er afsløret flest tilfælde af svig og uregelmæssigheder. Anbefaling 4 I lyset af den begrænsede indberetning af svig og andre uregelmæssigheder fra nogle af medlemsstaterne på området samhørighedspolitik anbefaler Kommissionen navnlig Grækenland, Frankrig og Spanien, at de intensiverer deres indsats for at afsløre svig. Med hensyn til samhørighedspolitikken i perioden 2008-2012 var antallet af afslørede tilfælde af svig og andre uregelmæssigheder indtil 2010 imidlertid højere i relation til ESF end EFRU. Siden 2010 har det forholdt sig omvendt. En undersøgelse af den finansielle virkning af disse tilfælde viser, at de prioriterede områder er de områder, hvor der foretages de største investeringer, nemlig transport, miljø og investeringer i social infrastruktur. Anbefaling 5 De kompetente myndigheder bør tage resultaterne af analysen i rapporten og de ledsagende arbejdsdokumenter i betragtning i tilrettelæggelsen af deres tilsyn og kontrolforanstaltninger. Antallet af afsløringer af svig i forhold til udvikling af landdistrikterne er fortsat ret stabilt sammenlignet med 2011, men lavere end for lignende instrumenter, der er gennemført i den foregående programmeringsperiode (under strukturfonde og førtiltrædelsesbistand). Myndighederne fokuserer tilsyneladende fortsat på Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL). Anbefaling 6 Medlemsstaterne bør intensivere deres indsats i forhold til investeringsprojekter inden for udvikling af landdistrikter i relation til de risikoelementer, der fremhæves af lignende resultater for den foregående programmeringsperiode. 6.5. Organer til bekæmpelse af svig og retshåndhævende myndigheder er fortsat de mest effektive i afsløringen af svig ... På indtægtssiden viste det sig, at toldkontrol var vigtig for afsløringen af tilfælde af svig på tidspunktet for fortoldning af varer. Anbefaling 7 Når medlemsstaterne udvikler toldkontrolstrategier parallelt med deres efterfølgende toldkontroller, skal de sikre, at de har effektive systemer til risikovurdering, som gør det muligt at foretage kontrol rettet mod højrisikoimport på fortoldningstidspunktet. På udgiftssiden skyldes den effektive afsløring af svig (navnlig i forbindelse med omfattende finansielle virkninger) fortsat i væsentlig grad resultaterne af de efterforskninger, som foretages af organer til bekæmpelse af svig og retshåndhævende agenturer. Deres positive betydning er især tydelig i medlemsstater, der har forsøgt at strukturere samarbejdet mellem de forvaltninger, som primært er ansvarlige for forvaltning og kontrol af EU-midler, og retshåndhævende organer. ... men forvaltnings- og revisionsmyndighedernes rolle bliver stadig større ... Medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder er blevet bedre til at afsløre tilfælde af svig, navnlig mindre komplicerede tilfælde. Nogle medlemsstater indberettede, at de havde indført tilsyn og kontroller på grundlag af risikovurderinger og anvendelse af it-værktøjer med henblik på at fremme afsløringen af svig. Tilsyn og kontroller rettet specifikt mod svig er især vigtige i forhold til de omkostninger, der er forbundet med denne form for kontroller, for at maksimere effektiviteten. Anbefaling 8 Kommissionen anbefaler, at alle medlemsstater vedtager og udvikler tilsyn og kontrolforanstaltninger, navnlig strukturering og fremme af samarbejdet mellem forvaltningsmyndigheder og organer til bekæmpelse af svig samt forbedring af risikovurderinger og it-værktøjer. ... navnlig i forbindelse med bekæmpelse af svig. I denne periode med budgetbegrænsninger skal betydningen af foranstaltninger til bekæmpelse af svig ikke undervurderes, og forvaltningsmyndigheders, agenturers og organers rolle skal styrkes med specifikke bestemmelser i lovforslag til den flerårige finansielle ramme 2014-2020. Anbefaling 9 Kommissionen anbefaler, at lovgiveren vedtager bestemmelserne i den flerårige finansielle ramme om bekæmpelse af svig i den nuværende formulering, og at disse gennemføres hurtigt og korrekt på nationalt plan. 6.6. Beskyttelsen mod uretmæssigt udbetalte beløb fra EU – håndhævet af eksisterende forebyggende og korrigerende mekanismer i henhold til EU-lovgivningen – er fortsat tilstrækkelig Undersøgelser af inddrivelse og finansielle korrektioner bekræfter, at alle de forebyggende og korrigerende foranstaltninger, der er truffet, yder effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser. Disse mekanismer sikrer, at Unionens midler bruges på godkendte projekter, navnlig i sektorer, hvor de pågældende operationer er samfinansieret, og risikoen for manglende inddrivelse er overført til den pågældende medlemsstats budget. 6.7. Samlet konklusion Det tydeligste og væsentligste problem er stadig medlemsstaternes forskellige tilgange til bekæmpelse af svig, som det også er fremhævet i statistikker på grundlag af det specifikke spørgeskema. Med hensyn til overvågningen af resultaterne af retlige procedurer er situationen fortsat utilfredsstillende til trods for den betydelige samlede forbedring. Derfor konkluderer Kommissionen, at sidste års anbefaling om overvågning af resultaterne af strafferetlige efterforskninger på området samhørighedspolitik kun delvist er blevet fulgt. Oprettelsen af den europæiske anklagemyndighed (EPPO) vil i høj grad medvirke til at bekæmpe svig. EPPO vil medvirke til at styrke de nationale myndigheders begrænsede kapacitet til at bekæmpe svig efter afsløring og sikre sammenhæng og konsekvens. EPPO vil systematisk følge op på sager, der hører under anklagemyndighedens kompetenceområde, indtil de kan bringes for retten. Antallet af domme og inddrevne beløb vil derfor stige. På grund af den højere risiko for domfældelse vil eventuelle lovovertrædere blive afskrækket, og antallet af personer, der er involveret i svig, og beløbsstørrelserne vil falde med årene. BILAG 1 – Uregelmæssigheder indberettet som svig (Antallet af uregelmæssigheder indberettet som svig svarer til de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader Unionens finansielle interesser. Det skal ikke fortolkes som niveauet for svig i deres territorier)[85] BILAG 2 – Uregelmæssigheder, der ikke er indberettet som svig BILAG 3 — Finansielle korrektioner for 2012 gennemført under delt forvaltning (mio. EUR)[86] [1] i) Medlemsstaternes gennemførelse af artikel 325 i 2012 ii) Statistisk evaluering af uregelmæssigheder indberettet for 2012 for egne indtægter, naturressourcer, samhørighedspolitikken og førtiltrædelsesbistand iii) Anbefalinger til opfølgning på Kommissionens rapport om beskyttelse af EU's finansielle interesser - bekæmpelse af svig, 2011 iv) Metodologi vedrørende den statistiske evaluering af indberettede uregelmæssigheder for 2012 v) Årlig oversigt med oplysninger om resultaterne af Hercule II-programmet i 2012. [2] Vedrørende definitioner se bilag IV (Metodologi). [3] Den høje procentdel af beløb, der hører til uregelmæssigheder indberettet som svig vedrørende de samlede betalinger for førtiltrædelsesbistand (sidste kolonne i tabel 1), skyldes udelukkende, at betalingerne i 2012 for dette område har været meget begrænsede (dvs. 0,5 mio. EUR), da bistandsprogrammerne er næsten afsluttede. Svig afsløret og indberettet i 2012 vedrører operationer finansieret i tidligere regnskabsår. [4] Af hensyn til sammenligneligheden er tallene for 2008-2011 baseret på de oplysninger, der er anvendt til rapporterne for disse år. [5] Se bilag 1. [6] Der går i gennemsnit to år og syv måneder mellem påbegyndelsen af svig og tidspunktet, hvor det afsløres. Der går derefter i gennemsnit syv til otte måneder, før uregelmæssigheden indberettes til Kommissionen. [7] Lovovertrædelse, der strækker sig over et længere tidsrum og begås af mindst tre personer. [8] Enkeltstående lovovertrædelse begået af en enkelt person. [9] Enkeltstående lovovertrædelse, der begås af mere end en person, eller som strækker sig over tid, men begås af en enkelt virksomhed. [10] Raten af konstateret svig er raten af det samlede antal tilfælde af konstateret svig i forhold til det samlede antal uregelmæssigheder, der er indberettet som svig (tilfælde af mistanke om eller konstateret svig) i den femårige periode. [11] Kommissionens tjenestegrene, som har ansvar for samhørighedspolitik, har sammen med OLAF siden 2008 gennemført en fælles strategi for bekæmpelse af svig. Hovedformålet med den er at styrke medlemsstaternes evne til at forebygge og afsløre svig. [12] Se fodnote 3. [13] Det drejer sig hovedsageligt om beløb, som ikke er medtaget i godkendelseserklæringen, og som derfor ikke udgør et muligt tab for EU-budgettet. [14] Oplysninger angivet i dette afsnit er baseret på dem, der er offentliggjort i Kommissionens årsregnskab, dvs. i note nr. 6 til Unionens regnskaber, som afventer Revisionsrettens revision. [15] Tilfælde i programmeringsperioden 2007-2013 af en betydelig mangel på medlemsstatsforvaltnings- og –kontrolsystemer, eller hvis det drejer sig om godkendte udgifter forbundet med alvorlige uregelmæssigheder. [16] Anvendes i tre tilfælde: a) bevis for alvorlig mangel i forvaltnings- og -kontrolsystemet, og der er ikke truffet korrigerende foranstaltninger, b) godkendte udgifter forbundet med alvorlige uregelmæssigheder, eller c) en medlemsstats alvorlige overtrædelse af dens forvaltnings- og kontrolforpligtelser. [17] Finansielle korrektioner følger tre hovedtrin: a) igangværende: underlagt ændringer, som ikke er formelt accepteret af medlemsstaten, b) bekræftet/vedtaget: godkendt af medlemsstaten eller vedtaget ved Kommissionens afgørelse, c) gennemført: den finansielle korrektion er gennemført, og ubehørige udgifter rettet. [18] Efterfølgende ændringer af den retlige ramme har ændret indberetningsreglerne for den indeværende programmeringsperiode væsentligt. [19] For EFRU omfatter de 116 sager, der blev behandlet i 2012, 69 nye afbrydelser vedtaget i årets løb. [20] Af de finansielle korrektioner, der omfatter 2 172 mio. EUR, og som er gennemført i forbindelse med Spanien, er 90 % forbundet med EFRU-finansierede programmer. [21] Hovedbeløbet for egne indtægter er et nettobeløb. [22] Kun tilfælde, der omfatter et TEI-beløb på over 10 000 EUR. [23] Beregningen tager kun højde for afsluttede sager, for hvilke medlemsstaterne fuldførte inddrivelsen. [24] KOM(2011) 135. [25] 2013/C 89 E/01, ISSN 1977-091X. [26] P7_TA(2013)0308. [27] COM(2012) 363. [28] Konventionen af 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og de tilknyttede protokoller fra 1996 og 1997. [29] Baseret på Lissabontraktatens artikel 86. [30] COM(2013) 532. [31] EU-agenturet for grænseoverskridende strafferetligt samarbejde. [32] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 6. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i EU (KOM(2011) 308). [33] http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/eu-revenue/consolidated_r515_97_en.pdf. [34] Tre af dem drejede sig om narkotika og en om kontrol af kontanter. [35] CIS, FIDE, CIGINFO, Marinfo, YACHTINFO. [36] Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om en handlingsplan til styrkelse af bekæmpelsen af skattesvig og skatteunddragelse COM(2012) 722 af 6. december 2012. [37] F.eks. Canada, Indien, Malaysia og Mercosurlandene. [38] Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama. [39] Peru og Colombia. [40] Madagaskar, Mauritius, Seychellerne og Zimbabwe. [41] SEK(2011) 791. [42] Se punkt 4.1.11 nedenfor. [43] COM(2013) 324. [44] Philip Morris International, Inc. (PMI), Japan Tobacco (JTI), British American Tobacco (BAT) og Imperial Tobacco Limited (ITL). [45] Forslag til direktiv om offentlige indkøb (COM(2011)0896 – 2011/438 (COD)) og forslag til direktiv om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (COM(2011)0895 – 2011/439 (COD)): http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/modernising_rules/reform_proposals_en.htm). . [46] Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tildeling af koncessionskontrakter KOM(2011) 897 – 2011/0437 (COD). [47] KOM(2011) 376. [48] Se punkt 4.1.9. [49] KOM(2011) 914. [50] KOM(2011) 913. [51] Oprettet i henhold til Kommissionens afgørelse 94/140/EF af 23. februar 1994 som ændret den 25. februar 2005. [52] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0196+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN. [53] Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Estland, Grækenland, Spanien, Litauen, Luxembourg, Rumænien, Slovakiet og Sverige. [54] Tyskland, Irland, Det Forenede Kongerige (England og Skotland). [55] Italien. [56] Bulgarien. [57] Danmark har indført digital signatur for alle borgere og virksomheder, der anvendes i kontakten med offentlige myndigheder. [58] Bulgarien, Tjekkiet, Letland og Polen. [59] Belgien, Tjekkiet, Slovenien og Sverige. [60] Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Rumænien, Slovakiet og Slovenien. [61] Belgien (Vallonien), Tjekkiet og Slovakiet. [62] Irland, Grækenland, Spanien, Italien og Letland. [63] Irland, Grækenland, Spanien og Letland. [64] Tyskland, Letland, Ungarn og Polen. [65] Belgien (Vallonien), Irland, Spanien og Litauen. [66] Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Grækenland, Spanien, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Østrig, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien og Det Forenede Kongerige. [67] Belgien, Bulgarien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Ungarn, Nederlandene, Østrig, Portugal, Rumænien og Slovakiet. [68] Alle undtagen Luxembourg. [69] Undtagen fem (Belgien, Danmark, Nederlandene, Slovenien og Sverige). [70] Bulgarien, Estland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Ungarn, Nederlandene, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Sverige og Det Forenede Kongerige. [71] Bulgarien, Estland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Ungarn, Nederlandene, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Sverige og Det Forenede Kongerige. [72] Belgien (ALV), Østrig og Polen. [73] Se punkt 2.2.9 i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om medlemsstaternes gennemførelse af artikel 325 i 2012, der ledsager denne rapport, s. 11-12, hvor medlemsstaternes indberettede oplysninger opsummeres. [74] Belgien, Irland, Grækenland, Frankrig, Cypern, Letland, Luxembourg, Malta, Portugal, Finland og Det Forenede Kongerige. [75] Tyskland, Grækenland, Italien, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien og Slovakiet. [76] Kun otte medlemsstater har fremlagt data (Bulgarien, Danmark, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet og Det Forenede Kongerige. [77] Tyskland, Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige. [78] Frankrig, Cypern, Malta og Nederlandene. [79] Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Irland, Frankrig, Ungarn, Italien, Cypern, Letland, Malta, Nederlandene, Polen, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige. [80] Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Frankrig, Ungarn, Irland, Italien, Cypern, Letland, Malta, Nederlandene og Sverige. [81] Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Tyskland, Estland, Grækenland, Ungarn, Cypern, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Finland og Sverige. [82] Bulgarien, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Nederlandene, Portugal, Polen, Rumænien, Slovakiet og Finland. [83] Deres resultater udgør 75 % af det samlede antal uregelmæssigheder indberettet som svig. [84] Deres resultater udgør 79 % af det samlede antal uregelmæssigheder indberettet som svig. [85] For beløbene i Nederlandene i relation til landbrug se afsnit 3.4.1 i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene: "Statistisk evaluering af uregelmæssigheder". [86] De samlede beløb for rækker og kolonne svarer muligvis ikke til summen af de viste værdier på grund af afrunding.