Særberetning Kommissionens støtte 
til indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen: 
ESF-finansieringen 
er blevet omdirigeret, 
men der fokuseres ikke 
nok på resultaterDA 2015  nr. 17
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-3563-3 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/60607 QJ-AB-15-021-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-3546-6 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/202732 QJ-AB-15-021-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-3542-8 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/516329 QJ-AB-15-021-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Kommissionens støtte 
til indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen: 
ESF-finansieringen 
er blevet omdirigeret, 
men der fokuseres ikke 
nok på resultater
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 17
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling II — der ledes af Henri Grethen, medlem af Revisionsretten — 
hvis speciale er udgiftsområderne strukturpolitikker, transport og energi. Revisionsarbejdet blev ledet af Iliana Ivanova, 
medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef Tony Murphy, attaché Mihail Stefanov samt assistent Peter Bor sos, 
kontorchef Emmanuel Rauch, holdleder Valeria Rota samt revisorerne Luis De La Fuente Layos, Zhivka Kalaydzhieva og 
Anna Fiteni.
Fra venstre til højre:  Zhivka Kalaydzhieva, Mihail Stefanov, Emmanuel Rauch, Iliana Ivanova, Tony Murphy, 
Luis De La Fuente Layos og Peter Borsos.

03
 Indhold
Punkt
 Glossar
I-VI  Resumé
1-18   Indledning
1-4  EU’s indsats for at takle ungdomsarbejdsløsheden
5-7  EU’s rolle i forbindelse med ungdomsbeskæftigelsespolitikken
8-9  Indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen
10-15   Den Europæiske Socialfond: situationen forud for omdirigeringen i 2012/2013
16-18   Resultaterne af initiativet vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen som rapporteret af 
Kommissionen
19-22   Revisionens omfang og revisionsmetoden
23-77   Bemærkninger
23-44   Vurdering af, hvor effektiv Kommissionens rådgivende rolle var
25-37   De performanceoplysninger og finansielle oplysninger om ESF, der var adgang til, begrænsede 
effektiviteten af Kommissionens rådgivende rolle over for indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen
38-44   Kommissionens forberedelsesaktiviteter resulterede i generiske »landeark«
45-67   Udfaldet af initiativet vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen
46-50   Møderne i indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen gav generelle forslag til ESF-omprogrammering 
og -omfordeling
51-57   Indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen førte til omprogrammering og/eller omfordeling af ESF-
midler, men det er vanskeligt at give et samlet tal
58-61   Kommissionens vurdering af de ESF-OP-ændringer, medlemsstaterne foreslog, fokuserede især på 
budgetmæssige aspekter
62-67   Ungdomshandlingsplaner udarbejdet med forskellige detaljeringsgrader og begrænset henvisning til 
indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen i de nationale reformprogrammer
04 Indhold
68-77   Kommissionens overvågning og rapportering af resultaterne af initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen
69-72   Kommissionens opfølgning af resultaterne af initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen skete på grundlag af ESF’s standardovervågningsordninger
73-77   Mangler i Kommissionens rapportering om resultaterne af initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen
78-86   Konklusioner og anbefalinger
 Kommissionens svar
05
 Glossar
Delt forvaltning : en måde at gennemføre EU-budgettet på, hvor Kommissionen overdrager 
gennemførelsesopgaver til medlemsstaterne, men stadig har det endelige ansvar1.
Den europæiske beskæftigelsesstrategi : Den europæiske beskæftigelsesstrategi blev indført i 1992 ved traktaten 
om Den Europæiske Union og har siden da været hjørnestenen i EU’s beskæftigelsespolitik. Dens hovedmål er 
skabelse af flere og bedre job i hele EU. Den er i dag en del af Europa 2020-strategien og gennemføres gennem det 
europæiske semester.
Den Europæiske Socialfond : Den Europæiske Socialfond (ESF) sigter mod at styrke den økonomiske og sociale 
samhørighed i Den Europæiske Union ved at forbedre beskæftigelsen og jobmulighederne (navnlig gennem 
uddannelsesforanstaltninger), befordre et højt beskæftigelsesniveau og skabe flere og bedre job.
Det europæiske semester : Det Europæiske semester er den første fase i EU’s årlige cyklus med økonomisk 
vejledning og overvågning. I hvert europæisk semester analyserer Europa-Kommissionen alle medlemsstaters 
reformer af finans- og strukturpolitikker, fremsætter henstillinger og overvåger gennemførelsen af dem. I den 
anden fase af den årlige cyklus, kendt som det nationale semester, gennemfører medlemsstaterne de politikker, de 
har aftalt.
Europa 2020-strategien : Den Europæiske Unions tiårige strategi for beskæftigelse og vækst. Den blev lanceret 
i 2010 for at skabe betingelserne for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
Forvaltningsmyndighed : En forvaltningsmyndighed er en national, regional eller lokal offentlig myndighed (eller 
et andet offentligt eller privat organ), der af medlemsstaten er udpeget til at forvalte det operationelle program. 
Forvaltningsmyndighedens opgaver omfatter udvælgelse af projekter til finansiering, overvågning af projekternes 
gennemførelse og rapportering til Kommissionen om finansielle aspekter og opnåede resultater.
Indikator : en målbar proxyvariabel for en målsætning. Indikatoren giver oplysninger, der kan bruges til at vurdere, 
i hvilket omfang målsætningen er blevet nået.
Intervention : enhver aktion eller aktivitet uanset art (politik, program, foranstaltning eller projekt), som 
gennemføres af en offentlig myndighed eller en anden organisation. De interventionsmidler, der anvendes, er 
tilskud, lån, rentegodtgørelser, garantier, egenkapitalfinansiering og finansiering med risikovillig kapital eller andre 
finansieringsordninger.
Nationalt reformprogram : et dokument, som hver enkelt medlemsstat hvert år udarbejder og indsender, 
og som præsenterer landets politikker og foranstaltninger til at fastholde vækst og beskæftigelse og nå 
målsætningerne i Europa 2020-strategien. Det nationale reformprogram forelægges samtidig med stabilitets-/
konvergensprogrammet, som fastlægger landets budgetplaner for de følgende tre eller fire år.
Operationelt program : Et operationelt program opstiller en medlemsstats prioriteter og specifikke målsætninger 
og angiver for en given periode (normalt syv år), hvordan midlerne (EU-midler samt national offentlig og 
privat medfinansiering) vil blive anvendt til at finansiere projekter. Projekterne skal bidrage til at opfylde et 
antal målsætninger, der er fastsat i OP’ets prioritet. Et OP udarbejdes af medlemsstaten og skal godkendes af 
Kommissionen, før der kan foretages betalinger fra EU-budgettet. OP’et kan kun ændres i løbet af perioden, hvis 
begge parter er enige om det.
06 Glossar
Prioritet : en af prioriteterne i strategien i et operationelt program, der omfatter en gruppe operationer, der er 
indbyrdes forbundne og har særlige målelige mål.
Programperiode : den flerårige ramme, inden for hvilken udgifterne til strukturfondene og Samhørighedsfonden 
planlægges og afholdes.
Ungdomsgaranti : Ungdomsgarantien, der er vedtaget ved Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af 
en ungdomsgaranti, skulle sikre, at alle unge under 25 år får et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, 
en lærlingeuddannelse eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de har forladt det formelle 
uddannelsessystem eller er blevet arbejdsløse. Ungdomsgarantien er en afgørende strukturreform, der får 
institutioner til at samarbejde bedre om at give konkrete resultater for de unge.
1 Artikel 59 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens 
almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1).
07
 Resumé
I
Ungdomsarbejdsløshed er ikke et nyt fænomen, idet 
de fleste medlemsstater i mange år har haft struktu -
relle problemer med at integrere de unge på arbejds -
markedet, og ledighedsprocenterne er generelt højere 
for de unge end for andre aldersgrupper. Finans- og 
gældskrisen har forværret det langvarige problem 
med ledighedsprocenten for EU’s unge (15-24-årige). 
Den steg fra over 15 % i 2008 til et hidtil uset højt 
niveau på over 23 % i 2013 og faldt til lidt over 22 % 
i 2014.
II
I december 2011 fremlagde Kommissionen initiativet 
»Muligheder for Unge«, der fastlagde foranstaltnin -
ger til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed. Det 
byggede på dens flagskibsinitiativ »Unge på vej« 
og på erfaringerne fra aktioner finansieret over Den 
Europæiske Socialfond (ESF). På det uformelle møde 
i Det Europæiske Råd den 30. januar 2012 foreslog 
Kommissionen, at medlemsstaterne som led i initiati -
vet »Muligheder for Unge« udvikler og gennemfører 
omfattende initiativer for beskæftigelse, uddannelse 
og færdigheder til unge og indfører ungdomshand -
lingsplaner i deres nationale reformprogrammer.
III
Den foreslog også at oprette indsatshold for ung doms -
beskæftigelsen, der skulle samle nationale eksperter 
og eksperter fra Kommissionen. Disse indsatshold 
skulle hjælpe de otte medlemsstater med den højeste 
ungdomsarbejdsløshed2 med at anvende EU’s struk -
turmidler bedst muligt ved at omdirigere ikketildelte 
midler fra programperioden 2007-2013 til projekter, 
der støttede jobmuligheder for unge og lettede små 
virksomheders adgang til finansiering.
2 Irland, Grækenland, Spanien, Italien, Letland, Litauen, Portugal og 
Slovakiet.
08
 Resumé
IV
Retten vurderede, om man i forbindelse med omdiri -
geringen (dvs. omprogrammeringen og omfordelingen) 
af ESF-finansieringen drog fordel af indsatshol dene for 
ungdomsbeskæftigelsens forslag fra 2012 til, hvordan 
man med ESF-midler kunne nå hurtigere og mere 
effektive resultater for unge arbejdsløse. Initiativet 
vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen 
rådede over næsten 10 milliarder euro i ESF-midler, 
som stadig er til rådighed til omprogrammering i de 
pågældende otte medlemsstater.
V
Vi konkluderede, at de indsatshold for ungdomsbe -
skæftigelsen, der blev oprettet for de otte medlems -
stater, fremsatte begrænsede specifikke forslag til, 
hvordan der kunne opnås hurtigere og mere effektive 
resultater for unge arbejdsløse. Effektiviteten af Kom -
missionens rådgivningsbistand til medlemsstaterne 
i relation til indsatsholdene for ungdomsbeskæfti -
gelsen blev begrænset af niveauet for og kvaliteten 
af de oplysninger, Kommissionen havde adgang til, 
om, hvordan eksisterende ESF-foranstaltninger eller 
nationale foranstaltninger for unge arbejdsløse funge -
rer på stedet. Indsatsholdene for ungdomsbeskæfti -
gelsen førte til omprogrammering og omfordeling af 
ESF-midler (ifølge oplysninger fra Kommissionen i alt 
ca. 1,9 milliarder euro pr. juni 2013), men Kommissio -
nens vurdering af OP-ændringerne havde især fokus 
på budgetmæssige aspekter og ikke på den bedste 
udnyttelse af ESF-midlerne. Endelig var der mangler 
i Kommissionens metode til overvågning af og rap -
portering om resultaterne af initiativet vedrørende 
indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen frem til 2014.VI
Retten anbefaler, at Kommissionen:
- i forbindelse med fremtidige initiativer af denne 
art tager behørigt hensyn til de muligheder og 
begrænsninger, den politiske og juridiske ramme 
giver, til sin særlige viden om og ekspertise på om -
rådet (baseret på gennemførelsen af EU-finansie -
rede og nationalt finansierede foranstaltninger) og 
til, om de nødvendige administrative og finansielle 
midler er disponible på EU- og medlemsstatsplan
- for så vidt angår programperioden 2014-2020:
a) sikrer, at medlemsstaternes fremtidige anmodnin -
ger om omprogrammering er udløst af en forvent -
ning om, at der vil blive opnået bedre resultater, 
og ikke primært har til formål at løse problemer 
med at absorbere EU-midler
b) kun godkender medlemsstaternes anmodninger 
om OP-ændringer, hvis de supplerende resultater, 
der skal opnås gennem de foreslåede budgetover -
førsler, rimeligvis kan opnås
c) kræver, at medlemsstaterne i deres årlige gennem -
førelsesrapporter rapporterer tilstrækkelig detalje -
ret om både ekstraordinære overførsler inden for 
operationelle programmer og ændringer inden for 
prioriteterne og fremlægger de opnåede resultater
d) deltager aktivt i OP-overvågningsudvalgene og 
tilskynder medlemsstaterne til at træffe egnede 
foranstaltninger, når det ud fra dens vurdering 
af de årlige gennemførelsesrapporter er klart, at 
målene ikke vil blive nået
- sikrer, at der systematisk udføres et mindstemål af 
pålideligheds- og sandsynlighedskontrol, når den 
anvender oplysninger fra medlemsstaterne i sine 
meddelelser.
09
 Indledning
EU’s indsats for at takle 
ungdomsarbejdsløsheden
01 
Ungdomsarbejdsløshed er ikke et nyt 
fænomen, idet de fleste medlemssta -
ter i mange år har haft strukturelle 
problemer med at integrere unge 
på arbejdsmarkedet, og ledigheds -
procenterne er generelt højere for 
unge end for andre aldersgrupper (jf. 
figur 1 ). Finans- og gældskrisen har 
forværret situationen for så vidt angår 
ledighedsprocenten for EU’s unge 
(15-24-årige), der hurtigt steg fra over 
15 % i 2008 til 21 % i 2010 og igen til 
over 23 % i 2012 og 2013, hvorefter den 
i 2014 faldt til lidt over 22 %.02 
Inden for rammerne af den europæiske 
beskæftigelsesstrategi har Euro pa-Kom -
missionen i mange år hjulpet medlems -
staterne med at nedbringe ungdomsar -
bejdsløsheden. I sammenhæng med 
Europa 2020-strategien iværksatte den 
endvidere flagskibsinitiativet »Unge 
på vej« i september 2010 og præsente -
rede en ramme for politiske prioriteter 
for at nedbringe ungdomsarbejds -
løsheden, med særlig fokus på at lette 
overgangen fra uddannelse til beskæfti -
gelse og mindske segmenteringen på 
arbejdsmarkedet.Figur 1Ledighedsprocenter fordelt på aldersgrupper i perioden 2008-2014 for EU-28
201415-24-årige
25-64-årige
5 %10 %15 %20 %25 %
2012 2013 2011 2010 2009 2008
Kilde : Eurostat, »Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%)«, 
opdatering pr. 28.9.2015.
10 Indledning
03 
Den 20. december 2011 iværksatte 
Kommissionen initiativet »Muligheder 
for Unge«3 som en opfordring til både 
medlemsstaterne og Kommissionen til 
straks at træffe foranstaltninger i 2012 
og 2013. EU’s mål var at hjælpe med -
lemsstaterne med at forbedre beskæf -
tigelses- og uddannelsessituationen 
for unge ved inden for rammerne af 
overvågningsprocessen i forbindelse 
med det europæiske semester at gen -
nemgå deres politikker og resultater 
og ved at mobilisere EU’s strukturfon de, 
navnlig Den Europæiske Socialfond 
(ESF), til aktioner, som sigtede mod at 
nedbringe ungdomsarbejdsløsheden.
04 
I april 2013 henstillede Rådet på forslag 
af Kommissionen, at medlems staterne 
stillede en »ungdomsgaranti«, der gik 
ud på, at de ville sikre, at alle unge 
under 25 år fik et kvalitetstilbud om 
beskæftigelse, videreuddannelse, en 
lærlingeuddannelse eller et praktikop -
hold senest fire måneder efter, at de 
havde forladt det formelle uddannel ses-
system eller var blevet arbejdsløse4.EU’s rolle i forbindelse med 
ungdomsbeskæftigelses -
politikken
05 
Det primære ansvar for at gennemføre 
ungdomsarbejdsløshedspolitikken på -
hviler medlemsstaterne på nationalt, 
regionalt og lokalt plan. I henhold til 
traktaten om Den Europæiske Unions 
funktionsmåde skal medlemsstaterne 
og Unionen udvikle en samordnet 
strategi for beskæftigelse og især for 
fremme af en veluddannet, velkva -
lificeret og smidig arbejdsstyrke og 
arbejdsmarkeder, som reagerer på 
økonomiske forandringer5.
06 
EU’s rolle i forbindelse med beskæftigel -
sespolitikken er at samordne medlems -
staternes beskæftigelsespolitikker 
samt at støtte og - om fornødent - 
supplere deres foranstaltninger. 
Desuden skal målsætningen om et 
højt beskæftigelsesniveau tages med 
i overvejelserne ved udformningen og 
gennemførelsen af EU’s politikker og 
aktiviteter6.
07 
Som led i den europæiske beskæf -
tigelsesstrategi, som siden 2011 er 
blevet forstærket af det europæiske 
semester for økonomisk styring, skal 
Kommissionen også fremsætte forslag 
til landespecifikke henstillinger til 
Rådet om bl.a. medlemsstaternes 
beskæftigelsespolitikker7.3 KOM(2011) 933 endelig af 
20. december 2011, initiativet 
»Muligheder for Unge«.
4 Rådets henstilling af 22. april 
2013 om oprettelsen af en 
ungdomsgaranti (EUT C 120 af 
26.4.2013, s. 1).
5 Artikel 145 i TEUF (EUT C 326 af 
26.10.2012, s. 112).
6 Artikel 147 i TEUF (EUT C 326 af 
26.10.2012, s. 112).
7 Artikel 148 i TEUF (EUT C 326 af 
26.10.2012, s. 112).
11 Indledning
Indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen
08 
På det uformelle møde i Det Europæ -
iske Råd den 30. januar 2012 foreslog 
Kommissionen, at medlemsstaterne 
som led i initiativet »Muligheder for 
Unge« udvikler og gennemfører om -
fattende initiativer for beskæftigelse, 
uddannelse og færdigheder til unge 
og indfører ungdomshandlingsplaner 
i deres nationale reformprogrammer. 
Kommissionen fremlagde også idéen 
om at oprette »indsatshold for ung -
domsbeskæftigelsen«, som skulle hjæl -
pe de otte medlemsstater, der har de 
højeste ledighedsprocenter for unge, til 
at mobilisere EU-midler - inklusive ESF - 
som stadig var til rådighed vedrørende 
programperioden 2007-2013, til at støt -
te jobmuligheder for unge og hjælpe 
SMV’er med at få adgang til midlerne8 
(jf. tekstboks 1 ).
Indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen - mandat og sammensætning
Initiativet vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen blev lanceret med det mål at målrette ikketil -
delt EU-finansiering og ekspertise for at give hurtigere og mere effektive resultater. Hvert enkelt hold skulle 
sam arbejde med de nationale partnere om aktioner, der var målrettet mod bekæmpelse af ungdomsarbejdsløs -
heden og hjælpe SMV’erne til at få adgang til lån og tilskudsfinansiering. Eksperterne skulle se med friske øjne 
på anvendelsen af strukturfondene og bruge Kommissionens kendskab til god praksis i forskellige medlems -
stater til at hjælpe de nationale myndigheder med at omfordele midler til de projekter, der ville gøre den 
største forskel på kortest tid9.
Indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen blev sammensat af eksperter fra de kompetente nationale myn -
digheder og fra Kommissionens GD for Regionalpolitik og Bypolitik, GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggen der, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, GD for Uddannelse og Kultur og GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender. 
De blev koordineret af repræsentanter fra statsministerierne i medlemsstaterne og Kommissionens Generalsekretari at 
på dennes formands ansvar.
9 Kommissionen, Memo/12/100, 14. februar 2012.Tekstboks 18 Det Europæiske Råd 
»Erklæring fra medlemmerne 
af Det Europæiske Råd« af 
30. januar 2012; præsentation 
ved J.M. Barroso, »Growth and 
jobs: next steps« på det 
uformelle møde i Det 
Europæiske Råd den 
30. januar 2012, 
Kommissionen, MEMO/12/100 
af 14. februar 2012.
12 Indledning
09 
Initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen havde fokus 
på de otte medlemsstater, der havde 
ungdomsarbejdsløshedsprocenter på 
ca. 30 % eller derover ved udgangen 
af 2011: Irland, Grækenland, Spanien, 
Italien, Letland, Litauen, Portugal og 
Slovakiet. Medlemsstaterne blev ud -
valgt på grundlag af deres ungdomsar -
bejdsløshedsprocent. Det Europæiske 
Råd har anmodet Kommissionen om 
som et første skridt i samarbejde med de medlemsstater, der har den højeste 
ungdomsarbejdsløshed, at omdirigere 
disponible EU-midler, så de anvendes 
som støtte til, at unge kommer i arbejde 
eller uddannelse10, men Kommissi onen 
udvalgte de otte medlemsstater uden 
at tage hensyn til de ESF-midler, der 
var til rådighed til omprogrammering 
(jf. tabel 1 ). Indsatsholdene blev opret -
tet i februar 2012, og de afholdt møder 
i de otte medlemsstater mellem den 
14. og 28. februar 2012 (jf. figur 2 ).Figur 2Møder i indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen i 2012 i de otte medlemsstater: 
mødedato, ledighedsprocent for unge, antal ledige unge
Ungdomsarbejdsløshed - EU-28:
Rate: 22,5 %
Personer: 5 505 000
Dato for møderne i indsatsholdene for
ungdomsbeskæftigelsen
Ungdomsarbejdsløshed – rate (%, nov. 2011)
Ungdomsarbejdsløshed – personer (1 000, nov. 2011)
16/02/2012
48,328/02/2012
15834,424/02/2012
33,922/02/2012
60135,324/02/2012
15429,221/02/2012
6814-15/02/2012
36
15428,3
30
29,2
46,622/02/2012
899
Kilde : Eurostat: Ungdomsarbejdsløshedstal. Kommissionen: Dato for møderne i indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen.10 Det Europæiske Råd 
»Erklæring fra medlemmerne 
af Det Europæiske Råd« af 
30. januar 2012.
13 Indledning
Den Europæiske 
Socialfond: situationen 
forud for omdirigeringen 
i 2012/2013
10 
ESF skal i henhold til ESF-forordningen 
bidrage til at nå EU’s prioriteter for så 
vidt angår styrkelse af den økonomiske 
og sociale samhørighed ved at forbedre 
beskæftigelsen og jobmuligheder ne, 
ved at befordre et højt beskæftigelses -
niveau samt gennem flere og bedre 
job11.
11 
ESF arbejder under delt forvaltning, og 
Kommissionen bærer det endelige ansvar 
for gennemførelsen af EU’s budget12. 
Fonden gennemføres via nationale 
og regionale flerårige operationelle 
programmer (OP’er), der udarbejdes 
af medlemsstaterne og godkendes af 
Kommissionen. I det enkelte OP bliver 
de samlede disponible midler fordelt 
på OP’ets forskellige prioriteter.
12 
I løbet af programperioden, og før pro -
grammerne afsluttes, kan medlemsstater -
ne eller Kommissionen efter aftale med 
medlemsstaterne ændre fordelingen af 
de uudnyttede midler fra én prioritet 
til en anden i overensstemmelse med 
forordningerne, hvis omstændigheder -
ne gør det nødvendigt at fravige de 
oprindelige mål, der er fastsat i pro -
grammet. Denne omdirigering kan ske 
i form af en overførsel:
 ο mellem OP’er (f.eks. mellem to 
ESF-OP’er eller mellem et ESF-OP 
og et OP vedtaget under Den Euro -
pæiske Fond for Regionaludvikling 
(EFRU)/Samhørighedsfonden) ο mellem prioriteterne i et givet OP 
eller
 ο mellem to forskellige underafsnit 
inden for en given prioritet.
13 
De første to tilfælde er »omprogram -
mering«, som kræver en kommissionsaf -
gørelse om at ændre OP’et. I det tredje 
tilfælde, som vi i denne beretning 
kalder »omfordeling«, kan overførslen 
også ske på grundlag af en kommissions -
afgørelse, eller medlemsstaten kan selv 
udføre den inden for den pågældende 
prioritets fleksible rammer. I sidstnævn -
te tilfælde skal forvaltningsmyn dig-
heden anmodes om at vurdere den 
budgetomfordeling, det indebærer.
14 
Herudover fører Kommissionen tilsyn 
med overvågningsrammen, og den er 
også ansvarlig for at tjekke, at OP’erne har 
leveret de forventede output og resul -
tater. I praksis gennemgår Kommissio -
nen - som led i den overvågning, den 
er ansvarlig for - de årlige gennemførel -
sesrapporter, som forvaltningsmyndig -
hederne udarbejder13 og afholder årlige 
gennemgangsmøder med forvaltnings -
myndighederne, hvor de gennemgår de 
fremskridt, der er gjort i gennemførel -
sen af de operationelle programmer, 
med henblik på at forbedre dem14. 
Kommissionen deltager også i over -
vågningsudvalgenes arbejde med en 
rådgivende funktion15.11 Artikel 2 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1081/2006 
af 5. juli 2006 om Den 
Europæiske Socialfond og om 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1784/1999 (EUT L 210 af 
31.7.2006, s. 12).
12 Jf. artikel 17, stk. 1, i TEU, 
artikel 317 i TEUF og artikel 53, 
stk. 1, i forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012.
13 Artikel 67 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006 af 
11. juli 2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og 
ophævelse af forordning (EF) 
nr. 1260/1999. (EUT L 210 af 
31.7.2006, s. 25).
14 Artikel 68 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
15 Artikel 64 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
14 Indledning
15 
ESF’s budget for programperio -
den 2007-2013 var på 76 milliarder euro 
(over 10 milliarder euro pr. år), og 
det blev på det tidspunkt  tildelt via 
117 operationelle programmer i de 
27 medlemsstater. Ved udgangen 
af 2011 lå medlemsstaterne imidlertid 
stadig inde med 22 milliarder euro 
i ESF-midler, som der ikke var indgået 
forpligtelser for til konkrete aktiviteter. 
Heraf var næsten 10  milliarder  euro 
i ikketildelte ESF-midler til rådighed for 
indsatsholdene for ungdomsbeskæfti -
gelsen i de otte medlemsstater med de 
højeste ledighedsprocenter for unge 
(jf. tabel 1 ).Tabel 1Ikketildelte ESF-midler til de otte medlemsstater 
med indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen ved 
lanceringen af initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen
MedlemsstatBeløb  
(millioner euro)Andel af de samlede ikke -
tildelte ESF-midler  
(EU-27)
Italien 3 674 16,5  %
Spanien 2 712 12,2  %
Portugal 1 760 7,9 %
Grækenland 1 495 6,7 %
Litauen 289 1,3 %
Slovakiet 39 0,2 %
Irland 2 0,0 %
Letland10 0,0 %
De otte medlemsstater i alt 9 971 44,8 %
Øvrige medlemsstater 12 300 55,2 %
Samlede ikketildelte ESF-midler 22 271 100,0 %
1 For Letlands vedkommende var der ingen ikketildelte ESF-midler til rådighed.
Kilde:  Kommissionens skøn ved udgangen af 2011.
15 Indledning
Resultaterne af initiativet 
vedrørende indsatshold 
for 
ungdomsbeskæftigelsen 
som rapporteret af 
Kommissionen
16 
I sin ajourføring til Rådet i marts 2013 
lod Kommissionen forstå, at målrettede 
investeringer fra EU’s strukturfonde 
kan have en stor effekt på vækst og 
beskæftigelse. Sigtet med indsats -
holdene var at maksimere effekten af 
EU’s strukturmidler ved at målrette de 
midler, der manglede at blive tildelt 
vedrørende perioden 2007-2013, 
mod projekter, der direkte støttede 
unge og SMV’er. Ved begyndelsen af 
dette arbejde i 2012, skønnedes det, 
at der i hele EU stadig var ca. 82 mil -
liarder  euro i EU-strukturmidler, der 
manglede at blive tildelt vedrørende 
budgetperioden 2007-2013.
17 
Heri indgik ca. 30  milliarder  euro til 
de otte medlemsstater, hvor der var 
oprettet indsatshold. Ifølge dokumen -
tet har holdenes arbejde ved begyn -
delsen af 2013 bidraget til, at der i hver 
af de otte medlemsstater er blevet 
mobiliseret i alt 16 milliarder euro i så -
danne midler. Det tilføjedes, at disse 
midler ville hjælpe ca. 780 000 unge 
og 55 000 SMV’er samt støtte andre 
vækstfremmende foranstaltninger.18 
I marts 2014 udsendte Kommissionen 
sin seneste publikation med fokus på 
omdirigering af ESF-midler16. Ifølge 
denne udgjorde de ESF-midler, der var 
omprogrammeret og/eller omfordelt 
til specifikke aktioner for unge, ca. 
4,2 milliarder  euro17, hvoraf der var ind -
gået forpligtelser for 1,8 milliarder euro 
vedrørende projekter, der på det 
tidspunkt var i gang i medlemsstaterne. 
Ca. 1,2 millioner unge ville sandsyn -
ligvis nyde godt af denne støtte (jf. 
punkt 51-56).16 Europa-Kommissionen, 
Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion, »Youth Employment 
Initiative and the European 
Social Fund, European Social 
Fund thematic paper«, 
marts 2014.
17 De ESF-midler, Kommissionen 
rapporterede, omfatter for 
Italiens vedkommende 
omfordeling af nationale 
midler til foranstaltninger til 
bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløshed, 
hvilket blev muliggjort ved 
hjælp af en reduktion af den 
nationale 
medfinansieringssats til 
ESF- og EFRU-OP’er. De 
finansielle midler, der i den 
forbindelse blev frigjort, i alt 
mere end 1,5 milliarder euro, 
blev under en nationalt 
finansieret 
samhørighedshandlingsplan 
investeret i en række 
initiativer, hvoraf adskillige var 
til fordel for unge arbejdsløse.
16
 Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
19 
Gennem denne revision vurderede 
Retten, om omdirigeringen af ESF-finan -
sieringen nød fordel af indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsens forslag 
fra 2012 til, hvordan man med ESF-mid -
ler kunne nå hurtigere og mere effek -
tive resultater for unge arbejdsløse. 
Revisionens omfang var begrænset 
til ESF-relaterede aktioner inden for 
initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen og omfattede 
ikke aktioner relateret til andre kilder, 
herunder navnlig EFRU. Vi undersøgte, 
om:
 ο Kommissionen havde udnyttet den 
viden og de oplysninger, der forelå 
for eksisterende ESF-ungdomsbe -
skæftigelsesinitiativer og -foran -
staltninger, og/eller sit kendskab til 
god praksis i andre medlemsstater 
til at udfylde den rådgivende rolle, 
der forventedes i forbindelse med 
dette initiativ, effektivt
 ο initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen havde 
resulteret i, at medlemsstaterne 
stillede forslag om en væsentlig 
og målrettet omprogrammering 
af de midler, der var til disposition 
under ESF’s operationelle pro -
grammer for perioden 2007-2013 
(eller ved at omfordele midler inden 
for OP-prioriteten), og om Kommis -
sionen havde undersøgt forslagene 
i overensstemmelse med målene 
for initiativet vedrørende indsats -
hold for ungdomsbeskæftigelsen
 ο Kommissionen havde oprettet 
ordninger, der egnede sig til at 
rapportere om opfølgningen af 
initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen.20 
Vores revision omfattede perioden 2012-
2014 og havde fokus på Kommissionens 
bidrag til initiativet vedrørende ind -
satshold for ungdomsbeskæftigelsen. 
Den omfattede bl.a.:
 ο en gennemgang af de oplysninger, 
Kommissionen havde i 2012 om 
ESF-foranstaltninger til gavn for 
unge arbejdsløse og de enkelte 
foranstaltningers performance
 ο en gennemgang af den ompro -
grammering, der inden for de 
første 12 måneder efter møderne 
i indsatsholdene for ungdoms -
beskæftigelsen blev foretaget af 
ESF’s 60 operationelle programmer 
i de otte medlemsstater, der blev 
berørt af initiativet vedrørende 
indsatshold for ungdomsbeskæfti -
gelsen, samt en detaljeret under -
søgelse af ændringerne for så vidt 
angår en stikprøve på otte OP’er18 
og Kommissionens vurdering i rela -
tion hertil
 ο en analyse af Kommissionens 
overvågning og rapportering om 
resultaterne af indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen frem til 
udgangen af 2014.
21 
Vi indhentede revisionsbevis ved gen -
nemgang af dokumenter og samtaler 
med Kommissionen og sendte et spør -
geskema til de relevante tjenestegrene 
i Kommissionen, der var involveret 
i ESF-finansieringen af indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen.
22 
I marts 2015 offentliggjorde vi en 
første beretning om spørgsmålet ung -
domsarbejdsløshed, nærmere bestemt 
om EU’s ungdomsgaranti19.18 Irland: OP investering 
i menneskelig kapital, 
Grækenland: OP uddannelse 
og livslang læring og OP 
udvikling af menneskelige 
ressourcer, Spanien: OP 
regionen Navarra, Italien: OP 
regionen Sicilien, Litauen: OP 
udvikling af menneskelige 
ressourcer, Portugal: OP 
menneskeligt potentiale samt 
Slovakiet: OP beskæftigelse og 
social inklusion (jf. tabel 1 ).
19 Revisionsrettens særberetning 
nr. 3/2015 »EU’s 
ungdomsgaranti: De første 
skridt er taget, men der venter 
gennemførelsesrisici forude« 
(http://eca.europa.eu ).
17
 Bemærkninger
Vurdering af, hvor 
effektiv Kommissionens 
rådgivende rolle var
23 
Initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen blev 
iværksat i forventning om, at Kom -
missionen med en rådgivende rolle 
ville hjælpe de nationale/regionale 
myndigheder i de otte medlemsstater 
med at omfordele ESF-finansierin -
gen til de projekter, der ville gøre den 
største forskel på kortest tid (jf. tekst -
boks 1 ). Specielt fik Kommissionens 
eksperter til opgave at samarbejde 
med de nationale myndigheder og 
nationale arbejdsmarkedsparter om 
målrettede aktioner til bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløsheden.
24 
Derfor undersøgte vi:
 ο de performanceoplysninger og 
finansielle oplysninger om ESF-for -
anstaltninger for unge arbejdsløse, 
Kommissionen havde adgang til
 ο Kommissionens forberedende aktio -
ner forud for møderne i indsatshol -
dene for ungdomsbeskæftigelsen.De performanceoplysninger 
og finansielle oplysninger 
om ESF, der var adgang til, 
begrænsede effektiviteten af 
Kommissionens rådgivende 
rolle over for indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen
Performanceoplysninger
25 
De performancerelaterede oplysninger 
om ESF-beskæftigelsesforanstaltninger 
gennemført af medlemsstaterne, som 
Kommissionen havde adgang til, stam -
mede fra regelmæssige overvågnings- 
og evalueringsaktiviteter på nationalt 
plan. Medlemsstaternes obligatoriske 
minimumsforpligtelse til at rapportere 
til Kommissionen var fastsat i forord -
ningerne20. Rapporteringen foregik 
generelt på prioritetsplan under OP’et. 
Desuden blev medlemsstaterne af 
Kommissionen anmodet om frivilligt at 
indsende ad hoc-oplysninger.
26 
Forvaltningsmyndigheden i medlems -
staten var ansvarlig for at overvåge 
en specifik foranstaltnings eller et 
specifikt projekts performance. Kom -
missionen indsamlede og gennemgik 
løbende overvågnings- og evaluerings -
dataene for de enkelte medlemsstater. 
I programperioden 2007-2013 havde 
medlemsstaterne også vide skønsbe -
føjelser med hensyn til, hvordan de 
rapporterede aggregerede performan -
ceoplysninger til Kommissionen. For -
ordningen foreskrev kun én obligato -
risk indikatortype, nemlig outputdata 
vedrørende deltagere21. Med hensyn 
til unge kunne medlemsstaterne f.eks. 
nøjes med årlig at overvåge og rappor -
tere om antallet af deltagere i ESF-for -
anstaltninger for 15-24-årige. Der var 
ikke specificeret resultatindikatorer 
i forordningerne.20 Artikel 10 i forordning (EF) 
nr. 1081/2006.  
Artikel 66-68 i Rådets 
forordning (EF) nr. 1083/2006.  
Bilag XVIII til Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1828/2006 
af 8. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) 
nr. 1083/2006 om generelle 
bestemmelser for Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling, Den 
Europæiske Socialfond og 
Samhørighedsfonden og til 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1080/2006 om Den 
Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EUT L 371 
af 27.12.2006, s. 1).
21 Bilag XXIII til Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1828/2006.
18 Bemærkninger
27 
I ESF-ekspertevalueringsnetværkets 
rapport fra 2014 om ESF’s vigtigste 
præstationer i perioden 2007-2013 no -
teredes det også, at det ikke var muligt 
for eksperterne at opnå meningsfulde 
oplysninger om resultaterne af ESF’s 
interventioner i medlemsstaterne på 
grundlag af de eksisterende ordninger22.
28 
Desuden er der svagheder ved 
kvaliteten og pålideligheden af de 
ESF-performanceoplysninger, med -
lemsstaterne generelt rapporterer 
til Kommissionen, hvilket Retten har 
bemærket i tidligere beretninger23. 
Kommissionens Interne Revisionstje -
neste påpegede lignende problemer 
i sin rapport fra december 2013 om 
de systemer, Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion 
bruger til performancemåling.
29 
Ud fra de overvågningsoplysninger, 
medlemsstater rapporterede, vidste 
Kommissionen generelt ikke, hvilke 
tidligere aktiviteter der havde været 
effektive med hensyn til at nå målet 
om at få unge i arbejde. Kommissionen 
var derfor ikke i stand til nemt at ud -
pege de »indhøstede erfaringer« eller 
»gode praksis« (dvs. hvilke ESF-foran -
staltninger - som tidligere havde vist 
sig effektive - der hurtigt kunne være 
iværksat med eller uden omprogram -
mering, og hvilke eksisterende foran -
staltninger der skulle være tilpasset, 
fordi de ikke fungerede, eller fordi de 
ikke var en prioritet).Supplerende 
ad hoc-spørgeundersøgelse
30 
I 2010 gennemførte Kommissionen 
sammen med medlemsstaterne en un -
dersøgelse af ESF-interventioner, der 
var målrettet mod ungdommen, og 
som skulle skabe større opmærksom -
hed om og maksimere ESF’s potentiale 
med henblik på at yde støtte til unge24. 
Sigtet med undersøgelsen var at iden -
tificere »god praksis« med henblik på 
effektiv brug af ESF’s midler til at skabe 
bedre beskæftigelsesmuligheder for 
unge og skabe inspiration til mere 
udbredt anvendelse heraf i medlems -
staternes programmer (jf. punkt 25).
31 
Med henblik herpå foretog Kommis -
sionen en rundspørge blandt ESF-for -
valtningsmyndighederne i alle med -
lemsstaterne. På grundlag af de svar, 
Kommissionen modtog, udarbejdede 
den en rapport, som den beskrev som 
et første skridt til at identificere nogle 
af de foranstaltninger og tiltag, der er 
under udvikling i ESF, og som yder ef -
fektiv støtte til unge til at opnå relevant 
uddannelse og erhvervsuddannelse og 
til at finde beskæftigelse og spille en 
aktiv rolle i samfundet25.22 ESF-ekspertevalueringsnet -
værkets rapport fra 2014 om 
ESF’s vigtigste præstationer 
i perioden 2007-2013 
konkluderer, at der ganske vist 
er adgang til omfattende 
oplysninger om outputtene 
for hver enkelt medlemsstat, 
men at situationen er langt 
mindre gunstig for så vidt 
angår resultaterne. Selv for tre 
centrale resultater – jobstart, 
opnåede kvalifikationer og 
selvstændig virksomhed – var 
det umuligt at få de absolutte 
tal for en række medlemssta -
ter på en konsekvent måde. 
Uden absolutte tal kan man 
ikke fremstille aggregerede tal 
for flere medlemsstater for de 
resultater, der knytter sig til 
ESF-støttede interventioner 
(punkt 5 i resuméet) .
23 Revisionsrettens særberetning 
nr. 3/2000, nr. 12/2001, 
nr. 1/2006, nr. 17/2009 og 
nr. 25/2012 ( http://eca.europa.
eu).
24 KOM(2010) 477 endelig af 
15. september 2010 »Unge på 
vej - Et initiativ om udnyttelse 
af unges mulighed for at 
fremme en intelligent, 
bæredygtig og inklusiv vækst 
i Den Europæiske Union«, s. 17.
25 Europa-Kommissionens 
Generaldirektorat for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion, »The European 
Social Fund: Giving Young 
People a Better Start in Life«, 
december 2011.
19 Bemærkninger
32 
Rapporten er informativ, idet den 
indeholder talrige eksempler på for -
anstaltninger, der er gennemført i alle 
medlemsstaterne. Rapporten omfatter 
imidlertid ikke nogen analyse af, hvil -
ken ESF-foranstaltning der skal anses 
for »god praksis«. Navnlig refereres 
der ikke til effektiviteten og produk -
tiviteten af interventionerne udtrykt 
i konkrete målbare resultater, der er 
opnået for så vidt angår unge.
33 
Rapporten omfatter også bilag med 
en oversigt over den finansielle tildeling 
og gennemførelsen af de forskellige 
operationelle programmer samt an -
tallet af deltagere. Disse oplysninger 
indsendte medlemsstaterne frivilligt. 
Kommissionens ansvarsfraskrivelse, 
hvori det hedder, at disse data hverken 
er dækkende eller fuldt ud sammenlig -
nelige, viser svaghederne i den form 
for oplysninger, Kommissionen har 
adgang til om gennemførelsen af ESF 
(jf. punkt 25-29).
Finansielle oplysninger
34 
Specifikt med henblik på indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen burde 
Kommissionen have haft adgang til 
en tilstrækkelig detaljeret oversigt 
over de beløb, der potentielt var til 
rådighed til omprogrammering og/
eller omfordeling til støtte til jobmu -
ligheder for unge. Vi vurderede derfor, 
i hvilken udstrækning der var adgang 
til sådanne oplysninger, som kunne 
fremme Kommissionens forberedelse af 
møderne i indsatsholdene for ung -
domsbeskæftigelsen. Kommissionen 
havde ikke direkte adgang til sådanne 
oplysninger, så den var nødt til at ud -
arbejde skøn sammen med de involve -
rede medlemsstater.35 
Med hensyn til finansielle oplysninger 
var en af vanskelighederne, at ESF’s 
system til finansiel overvågning vedrø -
rende programmeringsperioden 2007-
2013 ikke gør det muligt at knytte 
finansieringen direkte til specifikke 
målgrupper (f.eks. unge arbejdsløse). 
De udgiftskategorier, der er opstillet 
i retsgrundlaget, er udformet efter 
den enkelte interventionstype, f.eks. 
»gennemførelse af aktive og forebyg -
gende foranstaltninger på arbejds -
markedet« og ikke klassificeret efter 
målgruppe, f.eks. »unge« eller »ældre 
arbejdstagere«26.
36 
Oplysningerne om den ESF-finansie -
ring, der potentielt er til rådighed 
til omprogrammering/omfordeling, 
overvåges på nationalt plan af forvalt -
ningsmyndighederne. I ESF’s tekniske 
arbejdsgruppe har Kommissionen 
imidlertid aftalt med medlemsstaterne, 
at de frivilligt rapporterer deres finansiel -
le gennemførelse i praksis for hvert OP 
hvert kvartal. Vores revision viste, at den -
ne kvartalsvise finansielle rapportering 
ikke var harmoniseret: Bl.a. rapporte -
rede medlemsstaterne på grundlag af 
deres nationale definitioner af udtryk -
kene »ikketildelt« og »ikkeforpligtet«. 
Disse definitioner stammer således fra 
mange forskellige regnskabspraksis 
i medlemsstaterne. Det var således 
ikke nødvendigvis de mest nøjagtige 
oplysninger om den finansielle gennem -
førelse, Kommissionen havde adgang 
til.26 Bilag IV til Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
20 Bemærkninger
37 
Hvad det angår, konstaterede vi for 
Slovakiets vedkommende væsentlige 
uoverensstemmelser mellem de aggre -
gerede skøn over ikketildelte midler, 
Kommissionen havde offentliggjort, og 
de data, der var anvendt i forbindelse 
med indsatshold for ungdomsbeskæf -
tigelsen (jf. tekstboks 2 ).
Kommissionens 
forberedelsesaktiviteter 
resulterede i generiske 
»landeark«
38 
I februar 2012 annoncerede Kommis -
sionen, at dens eksperter var parate til 
at arbejde konkret med hvert enkelt 
lands specifikke forhold og behov27. 
Vi vurderede, om Kommissionen på 
grundlag af sit tilsyn med medlems -
staternes beskæftigelsespolitik havde 
gjort følgende forud for møderne med 
de nationale myndigheder i indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen:
 ο analyseret de behov og/eller ud -
fordringer, som specifikke grupper 
af unge står over for, når de går ud 
på arbejdsmarkedet
 ο undersøgt arbejdsgivernes nuværen -
de og fremtidige kvalifikationskrav28
 ο identificeret, hvordan ESF-inter -
ventioner kan bidrage til at opfylde 
nogle af disse behov ο analyseret potentielle ændringer 
af programgennemførelsen (f.eks. 
justeringer af støtteberettigel -
ses- og udvælgelseskriterierne) 
for at forbedre effektiviteten af 
ESF-foranstaltningerne.
39 
Med henblik på at forberede møderne 
i indsatsholdene for ungdomsbe -
skæftigelsen effektivt udarbejdede 
Kommissionens Generalsekretariat 
en skabelon (det såkaldte »landeark« 
(»country fiche«)), som blev rundsendt 
til udfyldelse i alle de generaldirekto -
rater (DG’er), der ville blive involveret 
i indsatsholdene for ungdomsbe -
skæftigelsen (jf. tekstboks 1 ). I den 
forbindelse fik Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion 
til opgave at forelægge en analyse 
af de vigtigste årsager til høj ung -
domsarbejdsløshed for hver af de otte 
medlemsstater og de grupper af unge, 
der især var ramt heraf. Det blev også 
anmodet om at undersøge behovet for 
at omdirigere de disponible EU-midler 
til unge i forbindelse med gennemfø -
relsen af ESF’s operationelle program -
mer, finde frem til, hvilke kortsigtede 
ESF-foranstaltninger der kunne hjælpe, 
og undersøge mulighederne for hurtig 
gennemførelse. De udfyldte »landeark« 
blev konsolideret af Generalsekretariatet 
og sendt til medlemsstaterne forud for 
mødet.
Eksempel på uoverensstemmelser i oplysningerne om de disponible midler
I november 2011 anslog Kommissionen, at der var 39 millioner euro i disponible ESF-midler til Slovakiet. Efter 
Kommissionens besøg i medlemsstaten i februar 2012 var der imidlertid 422 millioner euro i disponible ESF-midler. 
Mens højere skøn er sandsynlige på grund af de iboende forsinkelser i rapporteringssystemet, kan det ikke være 
tilfældet for det lavere tal.Tekstboks 227 Kommissionen MEMO 12/100 
af 14. februar 2012.
28 F.eks. via den regelmæssige og 
systematiske vurdering, som 
Det Europæiske Center for 
Udvikling af 
Erhvervsuddannelse (Cedefop) 
foretager af mellem- og 
langfristede prognoser om, 
hvilke kvalifikationer der bliver 
behov for på EU-plan, fordelt 
på sektorer, professioner, 
kvalifikationsniveau og lande 
eller den løbende forskning, 
som Den Internationale 
Arbejdsorganisation og Det 
Europæiske Institut til 
Forbedring af Leve- og 
Arbejdsvilkårene (Eurofound) 
udfører.
21 Bemærkninger
40 
Vores analyse af »landearkene« viste, 
at de gav et generelt overblik over 
årsagerne til høj arbejdsløshed på 
medlemsstatsniveau (f.eks. usikkerhed 
i jobbet på grund af arbejdsmarkeds -
segmentering, skolefrafald, langtidsle -
dighed blandt unge, mismatch mellem 
udbudte og efterspurgte kvalifikationer, 
mangel på ledige stillinger på grund af 
de højere arbejdsløshedstal, den øko -
nomiske krise mv.). På »landearkene« 
identificerede Kommissionen i en vis 
udstrækning de grupper af unge, der 
især var berørt af arbejdsløshed, efter 
aldersgruppe og til dels efter uddan -
nelsesniveau (dvs. »mindre uddanne -
de«/«mindre kvalificerede«). Selv om 
Eurostats standardmåling af ung -
domsarbejdsløshed dækker populatio -
nen af 15-24-årige, konstaterede vi, at 
der var en varierende detaljeringsgrad 
og ikke ret meget ensartethed i de 
analyser, der indgik i »landearkene«, 
hvad angår afgrænsningen af alders -
gruppen »unge«29. Desuden omfattede 
analysen ikke omfanget af problemet 
for unge afhængigt af køn, geografisk 
placering og/eller former for hæmsko 
(f.eks. indvandrere, marginaliserede 
minoriteter mv.).
41 
Kommissionens »landeark« omfattede 
heller ikke en analyse af tendenserne 
i kvalifikations- og arbejdsmarkeds -
behov fra land til land og fra sektor til 
sektor, selv om en god forståelse af 
arbejdsgiverens behov er af afgørende 
betydning for at mindske misforhol -
det mellem udbudte og efterspurgte 
kvalifikationer. En analyse af de sek -
torer, der viser en potentiel stigning 
i efterspørgslen efter arbejdskraft, 
kunne have været særlig nyttig i en 
situation, hvor der samtidig med høj 
arbejdsløshed er stigende vanskelig -
heder med at få besat ledige stillinger, 
som det har været tilfældet i EU’s 
medlemsstater siden 2010. Den ville 
have gjort det nemmere at omdirigere 
uddannelsen til sektorer med større 
beskæftigelseskapacitet30.42 
Desuden viste vores revision, at de 
analyser, Kommissionen fremlagde, og 
som bidrog til udarbejdelsen af »lande -
arkene«, indeholdt vage erklæringer 
om f.eks. behovet for hurtigt at udvikle 
de kvalifikationer, der er eller vil blive 
behov for på arbejdsmarkedet31, eller 
behovet for at målrette efteruddannel -
sen strengt efter såvel nuværende som 
mellemsigtede arbejdsmarkedsmar -
kedsbehov i prioriterede økonomiske 
sektorer32.
43 
Med hensyn til de kortfristede for -
anstaltninger til bekæmpelse af ung -
domsarbejdsløsheden, som kunne 
støttes af ESF, noterede vi, at »landear -
kene« var meget generelle og ikke 
tidsbundne. De kunne henvise til en 
hvilken som helst medlemsstat, navn -
lig fordi der ikke indgik en detaljeret 
analyse af arbejdsmarkedets behov (jf. 
tekstboks 3 ).29 For eksempel var personer 
under 35 (uden videregående 
uddannelse) medregnet 
blandt de grupper af unge, der 
var mest ramt af arbejdsløshed 
i »landearket« for Irland, 
»landearket« for Spanien 
henviste til ESF-
foranstaltninger, der var 
målrettet mod arbejdsløse på 
25 eller derover, og 
»landearket« for Portugal 
henviste også til 
aldersgruppen 25-29-årige.
30 Eurostats analyse af 
beskæftigelsesdata viser, at 
der er en negativ 
sammenhæng mellem 
arbejdsløshedsprocenten og 
antallet af ledige stillinger, 
hvilket viser, at jobmatchingen 
fungerer udmærket 
(»Beveridgekurven«). Sådan 
forholdt det sig for EU-27-
medlemsstaterne indtil første 
kvartal af 2010. Derefter havde 
en stigning i antallet af ledige 
stillinger ikke nogen 
indvirkning på 
arbejdsløshedsprocenterne. 
Kilde: Eurostat, »Skills 
mismatches and labour 
mobility« (28.5.2013).
31 Interne dokumenter fra 
Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion: Udkast til 
arbejdsdokument for 
initiativet »Muligheder for 
Unge« (8. februar 2012) og 
Modernisation of Public 
Employment Service and 
Active Labour Market Policies 
in Spain (oktober 2011, s. 9).
32 »Assessment of youth-
oriented activities in Latvia«, 
dokument udleveret til Retten 
af Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion i forbindelse med 
denne revision.
22 Bemærkninger
44 
»Landearkene« identificerede de 
grupper af unge, der navnlig var ramt 
af arbejdsløshed, men de foreslåede 
ESF-interventioner på arkene var ikke 
altid specifikt målrettet mod disse unge. 
I Italien konstateredes det f.eks., at unge 
med lang eller mellemlang uddan -
nelse var særlig vanskeligt stillet. Det 
vigtigste initiativ, der blev udpeget 
på »landearket«, involverede imidler -
tid omprogrammering af disponible 
midler fra regionale ESF-OP’er (311  mil -
lioner  euro vedrørende 2012) til det 
nationale OP for uddannelse, som 
hovedsagelig er rettet mod grund- 
og mellemskoler. Dette valg skyldtes 
navnlig målet om at maksimere den 
finansielle absorption. Lærekontrak -
ter og skattefradragsmekanismer blev 
også foreslået som mulige interven -
tioner uden noget bevis for, at de 
ville være de bedste instrumenter at 
sætte ind for højt kvalificerede per -
soner i Italien i betragtning af landets 
arbejdsmarkedsforhold.Udfaldet af initiativet 
vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen
45 
Med henblik på at vurdere udfaldet af 
initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen undersøgte 
vi, om:
 ο møderne i indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen mundede 
ud i specifikke forslag til hurtigere 
og mere effektive ESF-foranstalt -
ninger til nedbringning af ung -
domsarbejdsløshedsniveauerne
 ο der foreligger skøn over de beløb 
i ESF-midler, der er blevet ompro -
grammeret eller omfordelt som 
følge af møderne i indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen
 ο Kommissionen vurderede effek -
tiviteten af de OP-ændringer, 
medlemsstaterne foreslog efter 
møderne i indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen
 ο medlemsstaterne efterkom 
Kommissionens opfordring til at 
udarbejde ungdomshandlings -
planerne i overensstemmelse 
med udfaldet af møderne i ind -
satsholdene for ungdomsbe -
skæftigelsen, og om de nationale 
reformprogrammer indeholdt 
en reference til de forventede Eksempler på generiske foranstaltninger, der er omtalt på »landearkene«
Kommissionen foreslog, at Irland skulle styrke målrettede, aktive arbejdsmarkedspolitikker for unge med 
særlig vægt på skræddersyede karrierevejlednings-, rådgivnings- og jobsøgningsaktiviteter, gribe hurtigt ind 
med tilbud om videreuddannelse, uddannelse og omskoling eller aktiveringsforanstaltninger eller fremskynde 
overgangen til arbejdsmarkedet for unge.
For Portugals vedkommende foreslog den foranstaltninger rettet mod unge arbejdsløse såsom praktikpladser 
og omskoling samt vejledning inden for områder/erhverv, som modsvarer arbejdsmarkedets behov.Tekstboks 3
23 Bemærkninger
resultater af ESF-omprogramme -
ringen og -omfordelingen efter 
møderne i indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen.
Møderne i indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen 
gav generelle forslag til 
ESF-omprogrammering 
og -omfordeling
46 
Efter møderne i indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen i februar 2012 
opsummerede Kommissionen de 
forslag, der var stillet om ESF-ompro -
grammering og budgetomfordeling, 
i en række konklusionsnoter (såkald -
te operationelle konklusioner), der 
blev udarbejdet af Generalsekreta -
riatet, og overførte dem formelt til 
medlemsstaterne.
47 
Vores analyse af rapporterne fra Ge -
neraldirektoratet for Beskæftigelse, 
Sociale Anliggender, Arbejdsmarkeds -
forhold og Inklusion om møderne i indsatsholdene for ungdomsbe -
skæftigelsen og Generalsekretariatets 
operationelle konklusioner viste, at 
for syv af de otte medlemsstaters 
vedkommende drøftede deltagerne 
i generelle vendinger mulighederne 
for omfordeling af ESF-midlerne. De 
specificerede faktisk ikke, hvordan 
eksisterende instrumenter/program -
mer kunne bruges mere effektivt til at 
adressere ungdomsarbejdsløsheden. 
Som udfald af disse drøftelser regi -
strerede Kommissionen f.eks., at man 
kunne undersøge mulighederne for at 
prioritere yderligere i forbindelse med 
omprogrammeringen for at lægge 
større vægt på ungdomsbeskæftigelsen 
og støtten til SMV’er (Italien)33, eller at 
myndighederne ville overveje at finansie -
re supplerende Leonardo-/Erasmusprak -
tikophold under ESF-OP’et og undersøge 
mulighederne for pilotprojekter vedrø -
rende vekseluddannelse (Spanien)34.
48 
Mødet med de litauiske myndigheder 
i indsatsholdet for ungdomsbeskæf -
tigelsen kan anses for et eksempel på 
god praksis sammenlignet med den 
generelle tilgang (jf. tekstboks 4 ).
Specifikke forslag i de operationelle konklusioner fra mødet i Litauen 
i indsatsholdet for ungdomsbeskæftigelsen
I de operationelle konklusioner fra mødet i Litauen i indsatsholdet for ungdomsbeskæftigelsen peges der på 
konkrete aktioner til forbedring af situationen for unge arbejdsløse ved på kort sigt at omdirigere disponible 
ESF-midler. Disse aktioner omfattede bl.a.:
 οforlængelse af projektet »Vær aktiv på arbejdsmarkedet«, der var afsluttet i januar 2012, så det kom til at 
omfatte yderligere 6 000-10 000 unge i perioden 2012-2013 (behov for supplerende ESF-finansiering anslået 
til 6-10 millioner euro). Effektiviteten af dette projekt var blevet vurderet positivt, idet over halvdelen af 
deltagerne fik permanent beskæftigelse
 οfremskyndelse af gennemførelsen af iværksætterfonden, ved at der blev givet yderligere 400 lån og videreud -
dannet yderligere 1 000 unge (behov for supplerende ESF-finansiering anslået til 3  millioner  euro). Næsten 
halvdelen af deltagerne var under 29 år.Tekstboks 433 Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion, missionsrapport om 
indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen med 
henblik på mødet i Italien den 
22. februar 2012.
34 Generalsekretariatets 
operationelle konklusioner 
sendt til Spaniens faste 
repræsentant ved EU den 
14. maj 2012.
24 Bemærkninger
49 
Generalsekretariatets operationelle 
konklusioner understregede behovet 
for at udvide eller forlænge eksisterende 
foranstaltninger, men de afklarede 
ikke tilstrækkeligt, hvordan effektivi -
teten af eksisterende foranstaltninger 
kunne blive bedre. F.eks. nævnte de 
operationelle konklusioner vedrørende 
Grækenland følgende foranstaltninger: 
udvidelse af den effektive gennemfø -
relse af den nye nationale strategi for 
livslang læring, styrkelse af erhvervs -
rettet grund-, efter- og videreuddan -
nelse (VET) samt lærlingeuddannelses -
systemer35, men de præciserede ikke, 
hvordan disse foranstaltninger kunne 
forbedres i forhold til tidligere med 
henblik på at hjælpe unge med at over -
vinde de særlige hindringer, de står over 
for, når de går ud på arbejdsmarkedet.
50 
Det blev foreslået, at en række eksiste -
rende foranstaltninger blev forlænget, 
fordi de havde sikret en hurtig gennem -
førelse med hensyn til absorption af 
midler, uden at deres tidligere effekti -
vitet i form af resultater (f.eks. antallet 
af endelige støttemodtagere, der kom -
mer i arbejde efter ESF-interventionen) 
var blevet drøftet eller vurderet. Endelig 
viste vores analyse, at Kommissionen 
på disse møder ikke gav medlemssta -
terne nogen tekniske retningslinjer 
for, hvordan de skulle forbedre målret -
ningen af midlerne i forbindelse med 
gennemførelsen af deres OP’er (f.eks. 
ved at definere aktiviteternes område 
bedre, iværksætte specifikke udbud 
med specifikke udvælgelseskriterier, 
som modsvarer behovene hos de prio -
riterede målgrupper af unge mv.).Indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen 
førte til omprogrammering 
og/eller omfordeling af ESF-
midler, men det er vanskeligt 
at give et samlet tal
51 
Med henblik på vores vurdering af ud -
faldet af indsatsholdene for ungdoms -
beskæftigelsen med hensyn til omdi -
rigeringen af ESF-finansieringen mod 
foranstaltninger, der sigter mod at 
nedbringe ungdomsarbejdsløsheden, 
analyserede vi to specifikke aspekter: 
den formelle ESF-omprogrammering 
(godkendt ved en kommissionsafgørelse) 
og budgetomfordelingsprocessen 
inden for en prioritet i et eksisterende 
OP . For at kunne give et skøn over det 
samlede beløb i ESF-midler, der var 
blevet omprogrammeret/omfordelt 
som følge af initiativet vedrørende ind -
satshold for ungdomsbeskæftigelsen, 
gennemgik vi de finansielle oplysnin -
ger, Kommissionen forelagde i 2015 
om alle de pågældende 60 ESF-OP’er. 
Vi vurderede i detaljer omfanget af 
omprogrammeringen i forbindelse 
med en stikprøve på otte ESF-OP’er.
52 
Vores analyse viste, at der er sket en 
ESF-omprogrammering efter møderne 
i indsatsholdene for ungdomsbeskæf -
tigelsen i februar 2012. I alt 36 ud af 
60 ESF-OP’er i de otte medlemssta -
ter blev omprogrammeret mellem 
februar 2012 og marts 2013. For så vidt 
angår de otte OP’er, vi undersøgte 
i detaljer, udgjorde de ESF-midler, 
der blev omprogrammeret med det 
mål at give hurtige resultater med 
hensyn til at tackle ungdomsarbejdsløs -
heden, som bekræftet af Kommissionen, 
337 millioner  euro.35 Generalsekretariatets 
operationelle konklusioner 
sendt til Grækenlands faste 
repræsentant ved EU den 
14. maj 2012.
25 Bemærkninger
53 
Det er vanskeligt at give et nøjagtigt 
samlet tal for ESF-omprogrammeringen 
og/eller -omfordelingen i relation til 
indsatsholdene for ungdomsbeskæf -
tigelsen, da der eventuelt ikke er tale 
om en konsekvens af møderne i ind -
satsholdene for ungdomsbeskæfti -
gelsen, men der kan have været andre 
årsager. Ifølge de oplysninger, med -
lemsstaterne har givet Kommissionen, 
har initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen frem til 
juni 2013 resulteret i omprogram -
mering og/eller omfordeling af ca. 
1 915 millioner euro i ESF-midler i de 
berørte medlemsstater med undtagel -
se af Letland (jf. tabel 2 ). Det svarer til 
19,2 % af de 9 971 millioner euro, der 
oprindelig var disponible i ikketildelte 
ESF-midler til de otte medlemsstater.54 
Desuden konstaterede vi, at disse op -
lysninger ikke er nøjagtige, i hvert fald 
for Italiens vedkommende, hvor det 
rapporterede samlede omfordelte be -
løb på 557 millioner euro omfatter et 
beløb på 27  millioner  euro vedrørende 
det regionale ESF-OP i Italien (Puglia), 
som faktisk er blevet omprogramme -
ret og rapporteret som sådan i det 
samlede omprogrammerede beløb 
(dvs. 131 millioner euro).Tabel 2ESF-beløb, der er omprogrammeret og omfordelt som følge af indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen indtil juni 2013, som rapporteret af Kommissionen
Medlems -
statAntal 
ESF-OP’erESF før indsatsholdene for ung -
domsbeskæftigelsen (udgan -
gen af 2011)ESF-beløb frigjort til ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger/-aktioner 
som følge af indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen
ESF i alt1 
(millioner 
euro)Ikketildelt ESF 
ifølge Kommissi -
onen  
(millioner euro)Omprogrammerede 
ESF-beløb ifølge 
Kommissionen  
(millioner euro)Omfordelte 
ESF-beløb ifølge 
Kommissionen  
(millioner euro)I alt3 
(millioner euro)Andel af det 
samlede 
ESF(3/1)
Irland11 375 2 25 25 6,7 %
Grækenland 4 4 364 1 495 466 466 10,7  %
Spanien 22 8 057 2 712 491 491 6,1 %
Italien224 6 931 3 674 131 557 688 9,9 %
Letland 1 583 0 0 0 0 0,0 %
Litauen 2 1 028 289 27 27 2,6 %
Portugal 4 6 845 1 760 143 143 2,1 %
Slovakiet32 1 500 39 75 0 75 5,0 %
I ALT 60 29 683 9 971 1 915 6,5 %
1 For Irlands vedkommende var der allerede anmodet om omfordeling af 25 millioner euro i december 2011, dvs. før initiativet vedrørende 
indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen blev iværksat .
2 For Italiens vedkommende omfatter det rapporterede omfordelte beløb 27  millioner  euro fra OP Puglia, som faktisk er blevet omprogrammeret 
og rapporteret som sådan i det omprogrammerede beløb (jf. punkt 54).
3 For Slovakiets vedkommende var skønnet på 39 millioner euro i ikketildelte midler, som meddelt af Kommissionen, ansat for lavt. Det viste sig 
senere, at der faktisk var 422 millioner euro til rådighed (jf. tekstboks 2 ).
Kilde:  Revisionsrettens beregninger på grundlag af systemet til forvaltning af fonde i EU (SFC2007) og data leveret af Kommissionen.
26 Bemærkninger
55 
For så vidt angår fem af de otte 
medlemsstater var Kommissionen 
ikke i stand til at give en oversigt over 
fordelingen mellem de ESF-beløb, der 
var omprogrammeret, og dem, der 
var omfordelt. For så vidt angår de 
OP’er, der indgik i stikprøven, kunne 
Kommissionen kun give oplysninger om 
ESF-OP’er i to medlemsstater: det græske 
OP for uddannelse og livslang læring 
(ca. 24 millioner euro i relation til nye 
foranstaltninger for unge) og Litauens 
OP for udvikling af menneskelige res -
sourcer (ca. 29 millioner euro).56 
I marts 2014 udsendte Kommissionen 
sin seneste publikation med fokus på 
omdirigering af ESF-midler36. Heri hed -
der det, at de ESF-midler, der var om -
programmeret og/eller omfordelt til 
specifikke aktioner til fordel for unge, 
beløb sig til ca. 4,2 milliarder euro37, 
hvoraf 1,8 milliarder euro var blevet af -
sat til projekter, der allerede var i gang 
i medlemsstaterne. Sandsynligvis ville 
ca. 1,2 millioner unge nyde fordel af 
denne støtte. Retten kunne ikke be -
kræfte nøjagtigheden af disse tal.
57 
I 2014 faldt EU’s arbejdsløshedsrate 
for unge (15-24 år) til lidt over 22 % 
(jf. punkt 1). Udviklingen i tendensen 
i ungdomsarbejdsløshedsraten i de 
otte medlemsstater, der var omfattet af 
initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen vises nedenfor 
(jf. figur 3 ), men der er ikke påvist en 
direkte forbindelse til indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen.Figur 3
2014 2013 2012 2011 2010 2009 200860 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %Irland
GrækenlandSpanienItalienLetlandLitauenPortugalSlovakiet
Kilde:  Eurostat, Total unemployment - Labour Force Survey series - Unemployment rates by sex, age and nationality (%).Arbejdsløshedsrater for unge på 15-24 i de medlemsstater, der havde indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen, 2008-201436 Europa-Kommissionen, 
Generaldirektoratet for 
Beskæftigelse, Sociale 
Anliggender, 
Arbejdsmarkedsforhold og 
Inklusion, »Youth Employment 
Initiative and the European 
Social Fund, European Social 
Fund thematic paper«, 
marts 2014.
37 De ESF-midler, Kommissionen 
rapporterede om, omfatter for 
Italiens vedkommende 
omfordeling af nationale 
midler til foranstaltninger til 
bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløshed, 
hvilket blev muliggjort ved 
hjælp af en reduktion af den 
nationale 
medfinansieringssats til 
ESF- og EFRU-OP’er. De 
finansielle midler, der i den 
forbindelse blev frigjort, i alt 
mere end 1,5 milliarder euro, 
blev under en nationalt 
finansieret 
samhørighedshandlingsplan 
investeret i en række 
initiativer, hvoraf adskillige var 
til fordel for unge arbejdsløse.
27 Bemærkninger
Kommissionens vurdering 
af de ESF-OP-ændringer, 
medlemsstaterne foreslog, 
fokuserede især på 
budgetmæssige aspekter
58 
Når medlemsstaterne foreslår ændring 
af et OP , skal de forelægge analyser 
af årsagerne til revisionerne, inklusive 
den forventede effekt af revisionerne38. 
Med henblik på at sikre, at EU-midlerne 
anvendes sparsommeligt, produktivt 
og effektivt, bør medlemsstaterne 
også forklare de forventede gevinster 
ved ændringerne udtrykt i effektivitet 
og produktivitet med hensyn til at 
opnå resultater i relation til OP’et og 
EU-målene.
59 
I sin meddelelse om initiativet ved -
rørende indsatshold for ungdomsbe -
skæftigelsen anførte Kommissionen, at 
omprogrammeringen skulle ske efter 
aftale mellem Europa-Kommissionen 
og hver enkelt af de otte medlems -
stater, og at dette ville være indsats -
holdenes centrale opgave39. I den 
forbindelse bestod Kommissionens 
ESF-relaterede arbejde navnlig i at 
kontrollere, hvordan støtten til be -
kæmpelse af ungdomsarbejdsløshed 
i praksis i disse medlemsstater kunne 
fremskyndes og/eller omdirigeres 
mod interventioner, som virker/kunne 
virke hurtigere end andre og have den 
fornødne effekt.60 
Vores analyse af den tilgængelige 
dokumentation for de otte ESF-OP’er 
i stikprøven indikerer imidlertid, at 
Kommissionen primært havde fokuse -
ret sin vurdering på budgetmæssige 
aspekter (f.eks. at undgå den poten -
tielle risiko for automatisk frigørelse af 
tildelingerne, at fremskynde den lave 
finansielle gennemførelse af OP’er mv.) 
frem for på effektiviteten af de foreslå -
ede ændringer, dvs. den anvendelse 
af ESF-midlerne, der er bedst til at 
hjælpe unge med at finde et job eller 
gøre dem mere beskæftigelsesegnede. 
Kommissionen sikrede ikke - gennem 
sin vurdering og sine bemærkninger 
til medlemsstaterne - at de indsendte 
OP-ændringer var begrundet med 
henvisning til opnåelse af bedre resul -
tater. Den sikrede heller ikke, at den 
foreslåede omprogrammering var en 
velegnet måde at adressere de forskel -
lige grupper af unges specifikke behov 
på (jf. tekstboks 5 ).
61 
Så længe det ikke var obligatorisk 
inden for ESF-rammen for 2007-2013, 
tilskyndede Kommissionen generelt 
ikke medlemsstaterne til at fastsætte 
eller tilpasse resultatindikatorer, som 
ville muliggøre en bedre vurdering af, 
hvor effektiv den omfordelte finansiering 
var for unge. Revisorerne konstaterede, 
at bortset fra Portugal (OP’et om men -
neskeligt potentiale, jf. tekstboks 6 ), 
og Spanien (OP Navarra) fastsatte 
de reviderede OP’er ikke relevante 
resultatindikatorer.38 Artikel 48 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006.
39 Kommissionen, MEMO/12/100 
af 14. februar 2012.
28 Bemærkninger
Eksempel på en foreslået OP-ændring, som Kommissionen ikke har vurderet ud fra 
et performanceperspektiv
I Spanien (OP Navarra) begrundede regionen omprogrammeringen med to mål om at fremskynde OP’ets lave 
gennemførelse (OP’et var i december 2011 i fare for ikke at kunne absorbere alle de tildelte midler) og afbøde 
effekten af den økonomiske krise for unge, mennesker over 45 år, mennesker med handicap og langtidsledige. 
Inden for rammerne af dette OP var et af målene at styrke programmerne for grundlæggende erhvervsmæssige 
kvalifikationer (PCPI), der åbner en vej for unge, der ikke har et certifikat for grundlæggende skoleuddannelse.
I Kommissionens vurdering blev det angivet, at ét af målene for revisionen var at opfylde den eksisterende 
efterspørgsel efter uddannelses-, opkvalificerings- og omskolingstiltag, men regionens forklaring på ændringerne 
af OP’et indeholder faktisk ingen oplysninger om, hvilken opkvalificering eller omskoling der er behov for. Der 
var ikke noget bevis for, at Kommissionen forsøgte at få afklaret, om de ændringer af uddannelsessystemerne, 
som de regionale myndigheder i Navarra havde foreslået, gik i retning af at bibringe færdigheder, der matchede 
arbejdsmarkedets krav.
Målet om at øge absorptionen af de disponible midler var også et af hovedmålene i forbindelse med revisionen 
af de foreslåede OP-ændringer i Irland, Italien (Sicilien) og Portugal.Tekstboks 5
Eksempel på god praksis med at fastsætte en ny resultatindikator
Efter mødet i indsatsholdet for ungdomsbeskæftigelsen iværksatte Portugal ungdomsimpulsprogrammet, 
som omfatter et sæt af foranstaltninger, der sigter mod arbejdsløse unge, og giver dem arbejdserfaring for at 
fremme deres integration på arbejdsmarkedet.
Under ESF-OP’et om menneskeligt potentiale blev der indført en række nye professionelle praktikantophold, 
det såkaldte »beskæftigelsespas« som led i ungdomsimpulsprogrammet. Ved ændringen af dette OP blev mål -
værdien for to resultatindikatorer (»antal skabte job« og »antal praktikanter integreret efter at have afsluttet 
praktikopholdet«) forhøjet, så den afspejlede den øgede finansielle tildeling. Desuden blev der indført en ny 
indikator: »antal job skabt gennem godtgørelse af sociale sikringsbidrag« for at måle resultaterne af støtten 
til ansættelse af unge gennem godtgørelse af bidrag til social sikkerhed på betingelse af en nettoforøgelse af 
beskæftigelsen.Tekstboks 6
29 Bemærkninger
Ungdomshandlingsplaner 
udarbejdet med forskellige 
detaljeringsgrader og 
begrænset henvisning 
til indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen i de 
nationale reformprogrammer
62 
Efter hvad Kommissionen oplyser, har 
fem af de otte medlemsstater, Græ -
kenland, Italien (Sicilien)40, Litauen, 
Portugal og Slovakiet41 efter møderne 
i indsatsholdene for ungdomsbeskæf -
tigelsen udarbejdet ungdomshand -
lingsplaner/ungdomsbeskæftigelses -
planer, selv om det ikke er obligatorisk. 
Ifølge Kommissionen er hovedmålet 
med dem at fastlægge specifikke 
politiske og budgetmæssige foran -
staltninger til støtte for jobskabelse 
og uddannelse for unge og adressere 
misforholdet mellem udbudte og 
efterspurgte kvalifikationer og tidligt 
skolefrafald.63 
Fire af disse handlingsplaner (for 
Grækenland, Litauen, Portugal og 
Slovakiet42) omfattede foranstalt -
ninger, der skulle støttes af ESF, og 
indeholdt oplysninger med forskellig 
detaljeringsgrad om, hvordan finan -
sieringen ville blive omlagt til målfor -
anstaltninger/aktioner til tackling af 
ungdomsarbejdsløsheden. Handlings -
planen for 2012 for Italien (Sicilien) 
blev finansieret af nationale midler, 
der var frigjort, ved at man hævede 
EU’s medfinansieringssats vedrørende 
dette regionale ESF-OP og ikke trak på 
ESF-finansiering.
64 
Vores revision viste, at ikke alle de 
foranstaltninger, der var fastlagt 
i ungdomshandlingsplanerne, var 
klart målrettet mod de identificerede 
prioriterede grupper. Selv om mødet 
i indsatsholdet for ungdomsbeskæf -
tigelsen i Portugal ifølge Kommis -
sionens dokumenter angav, at højt 
kvalificerede unge blev prioriteret for 
at afhjælpe »hjerneflugten«, var de 
fremlagte foranstaltninger, der skulle 
støttes af ESF, f.eks. ikke specifikt mål -
rettet mod unge med høje kvalifikatio -
ner43 (jf. tekstboks 7 ).
Eksempel på svag målretning mod de identificerede prioriterede grupper
Ifølge referaterne af mødet i indsatsholdet for ungdomsbeskæftigelsen er den strategiske plan specielt rettet 
mod personer med kandidat- og ph.d.-grader med henblik på at tackle hjerneflugten og stille de højtkvalifice -
redes ekspertise til rådighed for det portugisiske arbejdsmarked og de portugisiske virksomheder. Men i den 
portugisiske ungdomshandlingsplan, som Kommissionen er ophavsmand til, tegnede den eneste foranstaltning, 
der var specifikt målrettet mod kategorien højtuddannede, sig kun for 11 % af de ESF-midler, der var afsat til 
planen.Tekstboks 740 Ungdomsbeskæftigelsespla -
nen for Italien (Sicilien) blev 
foreslået den 19.12.2011 (dvs. 
før initiativet vedrørende 
indsatshold for ungdomsbe -
skæftigelsen) inden for 
rammerne af den italienske 
samhørighedsplan. Ungdoms -
beskæftigelsesplanen 
omfatter 452  millioner  euro 
i nationale midler, der er stillet 
til rådighed som følge af 
stigningen i ESF-medfinansie -
ringen fra EU-budgettet til 
Siciliens ESF-OP for at undgå, 
at midlerne blev frigjort.
41 Med hensyn til Slovakiet var 
ungdomshandlingsplanen 
ikke direkte et resultat af 
indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen. 
Udarbejdelsen af den var 
startet tidligere i forbindelse 
med det nationale 
reformprogram og 
gennemførelsen af den 
ændrede lov om 
erhvervsrettet uddannelse.
42 For Slovakiets vedkommende 
omfattede målgruppen unge 
arbejdsløse på under 29 år, 
men også dårligt stillede 
personer på over 50 år. Man 
fastsatte hverken det 
nøjagtige beløb, der skulle 
tildeles til støtte til unge, eller 
antallet af job, der skulle 
skabes pr. målgruppe.
43 Niveau syv og otte i Quadro 
Nacional de Qualificacões.
30 Bemærkninger
65 
Medlemsstaterne kunne medtage 
elementer fra disse ungdomshand -
lingsplaner i deres nationale reformpro -
grammer. Disse nationale reformpro -
grammer vurderes af Kommissionen 
i forbindelse med det europæiske 
semester. Derfor gennemgik vi også de 
nationale reformprogrammer for 2012 
og 2013 for de otte medlemsstater 
og Kommissionens vurdering af dem 
for at se, om de refererede til udfalde -
ne af møderne i indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen.
66 
Vi konstaterede, at der i de nationale 
reformprogrammer kun blev refereret 
generelt til udfaldet af møderne i ind -
satsholdene for ungdomsbeskæftigel -
sen og til dettes betydning for den nye 
målretning af ESF-finansieringen mod 
ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger 
(jf. tekstboks 8 ).67 
Desuden var referencen til indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen 
i Kommissionens vurdering af de natio -
nale reformprogrammer hovedsagelig 
knyttet til generelle redegørelser for 
de beløb, der blev omprogrammeret 
til foranstaltninger til fordel for unge, 
snarere end til konkrete løsninger på 
de unge arbejdsløses specifikke situ -
ation og behov og deres forventede 
effekt.
Eksempler på ESF-støttede ungdomsbeskæftigelsesforanstaltninger, som der 
henvises til i de nationale reformprogrammer
Det italienske nationale reformprogram for 2012 angav, at omprogrammeringen ville blive udvidet til at om -
fatte nye foranstaltninger for ungdomsuddannelse og unges beskæftigelsesegnethed inden for rammerne 
af EU-Italien-aktionsgruppen vedrørende ungdomsarbejdsløshed og -iværksætteri, der blev nedsat efter Det 
Europæiske Råds møde den 30. januar 2012. Der blev imidlertid ikke givet nogen oplysninger om de foranstalt -
ninger, der var berørt af omprogrammeringen.
Det irske nationale reformprogram for 2012 omfattede et afsnit om ungdomsarbejdsløshed. I dette afsnit 
omtaltes et besøg af en delegation fra Kommissionen i februar med henblik på drøftelse af de væsentligste 
udfordringer i forbindelse med ungdomsarbejdsløshed. Det indeholdt imidlertid ikke nogen beskrivelse af 
udfaldet af det omtalte besøg i form af foranstaltninger, der ville blive støttet med EU-midler. Teksten fastslog, 
at den irske regering stadig var engageret i at udvikle innovative politiske løsninger til at tackle denne centrale 
udfordring.Tekstboks 8
31 Bemærkninger
Kommissionens overvåg -
ning og rapportering af 
resultaterne af initiativet 
vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen
68 
Med hensyn til Kommissionens opfølg -
ning af initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen undersøgte 
vi, om:
 ο der blev etableret særlige overvåg -
ningsordninger for de beløb, der 
blev omprogrammeret og omfor -
delt på grundlag af indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen
 ο Kommissionens rapportering 
indeholdt relevante og pålide -
lige oplysninger om, hvad der 
reelt blev opnået med initiati -
vet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen.
Kommissionens opfølgning 
af resultaterne af initiativet 
vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen 
skete på grundlag af ESF’s 
standardovervågningsord -
ninger
69 
Kommissionen har sammen med med -
lemsstaterne overvåget OP-ændrin -
gerne til fordel for unge i relation til 
indsatsholdene for ungdomsbeskæfti -
gelsen på grundlag af de eksisterende 
retlige rammer for ESF, navnlig via de 
årlige gennemførelsesrapporter og 
den årlige gennemgang af OP’erne.70 
De årlige gennemførelsesrapporter, 
som Retten gennemgik, viste, at der 
kun var adgang til få oplysninger om 
omprogrammeringen og resultaterne 
heraf. De indeholder normalt kun 
eksempler og ikke konsekvente og 
sammenlignelige oplysninger om 
specifikke ungdomsmålgrupper. Vi 
konstaterede, at Spanien (OP Navarra) 
var det eneste tilfælde, hvor Kommis -
sionen eksplicit krævede, at medlems -
staten medtog overvågningsindikato -
rer i relation til initiativet »Muligheder 
for Unge«44 i sine bemærkninger til 
gennemførelsesrapporten for 2012.
71 
Vi vurderede også mødereferaterne 
fra de årlige gennemgangsmøder, som 
Kommissionen fremlagde, og konsta -
terede, at dens bemærkninger i fire 
af de syv45 undersøgte tilfælde havde 
fokus på den finansielle gennemførelse 
og de finansielle output og ikke på 
faktiske resultater. I disse møderefe -
rater fandt vi for Italiens, Litauens og 
Slovakiets vedkommende referencer 
til, hvad der var opnået i forbindelse 
med initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen.
72 
Ifølge vores analyse godkendte 
Kommissionen de data, som med -
lemsstaterne fremlagde på de årlige 
gennemgangsmøder, uden at foretage 
tilstrækkelig kontrol (jf. tekstboks 9 ).44 Som indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen 
arbejdede inden for 
rammerne af.
45 I 2012 blev der ikke afholdt et 
årligt gennemgangsmøde 
vedrørende Irland.
32 Bemærkninger
Mangler i Kommissionens 
rapportering om 
resultaterne af initiativet 
vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen
73 
For at holde Det Europæiske Råd ori -
enteret om fremskridtene med hensyn 
til omprogrammeringen af midler som 
følge af indsatsholdene for ungdoms -
beskæftigelsen indgav Kommissionen 
på ad hoc-basis uformelle anmodnin -
ger om oplysninger til de myndighe -
der, der forvaltede ESF, for at blive 
ajourført om situationen i medlems -
staten, og navnlig om omprogramme -
rede/omfordelte ESF-midler og om det 
skønnede antal personer, de sand -
synligvis ville komme til gode. Kommis -
sionen begrænsede sin anmodning om 
oplysninger til outputindikatorer (f.eks. 
deltagelse i ESF-foranstaltninger) og 
anmodede således ikke om oplysnin -
ger om resultater (jf. punkt 26).74 
På grundlag af disse oplysninger rap -
porterede Kommissionen om resulta -
terne af initiativet vedrørende ind -
satshold for ungdomsbeskæftigelsen 
som reaktion på Det Europæiske Råds 
anmodninger om forskellige ajour -
føringer (maj 2012, november 2012, 
marts 2013, juni 2013 og oktober 2013) 
og på eget initiativ (i marts 2014).Eksempel på spørgsmål, som opstår som følge af medlemsstaternes data om, hvad 
der var opnået
Kommissionens mødereferater fra det årlige gennemgangsmøde, der blev holdt med de litauiske myndigheder 
i januar 2014, angav, at målene for tre foranstaltninger allerede var nået46. For så vidt angår én af dem, foranstalt -
ningen vedrørende ydelse af of mikrokreditter, viste vores fornyede beregning, at kun 72 % af målværdien reelt 
var nået.
46 Erhvervsrettet uddannelse for unge, støtte til tilegnelse af faglige kvalifikationer og ydelse af mikrokreditter.Tekstboks 9
33 Bemærkninger
75 
Vores gennemgang af Kommissionens 
ajourføringsrapporter til Det Europæiske 
Råd og andre meddelelser viste, at disse 
rapporter ikke gav en kvalitativ analyse 
af gennemførelsen af de omprogram -
merede og omfordelte midler (jf. 
tekstboks 10 ).76 
Eksempler præsenteret som »kon -
krete aktioner« og »landespecifikke 
resultater opnået som følge af indsats -
holdenes arbejde til fordel for unge« 
var undertiden ikke udtømmende (jf. 
tekstboks 11 ).
Eksempler på den begrænsede analyse, Kommissionen gav i sine ajourføringer til 
Det Europæiske Råd
Ajourføringerne fra indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen var begrænsede i deres beskrivelse af ind -
satsholdenes resultater. For eksempel hed det i ajourføringen i maj 2012 for så vidt angår Grækenland, at der 
i forlængelse af arbejdet i indsatsholdet for ungdomsbeskæftigelsen i foråret 2012 blev igangsat nye målrettede 
aktioner for unge, uden at det blev præciseret, hvilke nye foranstaltninger for unge der ville blive støttet af ESF, 
og hvilke finansielle beløb der var på spil.
For Spaniens vedkommende angav Kommissionen desuden, at 135  millioner  euro var afsat til den offentlige 
arbejdsformidling for at hjælpe unge med at finde arbejde. Disse supplerende midler blev ydet for at støtte 
foranstaltninger, der allerede var indført på nationalt plan, især for at gøre det nemmere at beskæftige flere 
unge, men uden at det blev forklaret, om de tidligere havde vist sig at være effektive.Tekstboks 10
Eksempel på overoptimistisk rapportering om konkrete aktioner
For så vidt angår det regionale ESF-OP for Italien (Sicilien) blev nye aktioner til fordel for ungdomsbeskæftigelse 
ikke finansieret ved overførsel af ESF-midler, men ved at der - gennem forhøjelse af en EU-medfinansierings -
rate - blev frigjort nationale midler, der oprindelig var afsat til det operationelle program. Dette skete på den 
betingelse, at de nationale midler ville blive afsat udelukkende til unge. Det resulterede i en plan til en værdi 
af 452 millioner euro, som forventedes at komme 50 000 unge til gode. Dette meddelte Kommissionen, og 
den rapporterede i adskillige ajourføringer til Rådet mellem maj 2012 og juni 2013, at planen var i gang.
Men i juni 2013 oplyste overvågningsudvalget Kommissionen om, at planen var væsentlig forsinket i opstarts -
fasen. Projektet blev endelig igangsat i juni 2014, men umiddelbart derefter, i august 2014, tilbagekaldte den 
sicilianske region beslutningen om at godkende og finansiere projektet om gennemførelse af de påtænkte 
foranstaltninger. Det skyldtes væsentlige mangler i IT-systemet til udvælgelse af deltagere, som havde med -
ført, at ca. 54 % af brugerne ikke kunne få adgang til udvælgelsesprocessen47.
47 Regione Sicilia, Decreto del Dirigente Generale Numero 4567, dateret 18. august 2014.Tekstboks 11
34 Bemærkninger
77 
Eftersom alle de offentliggjorte oplys -
ninger stammede fra Kommissionens 
ad hoc-anmodninger til medlemssta -
terne, skulle anmodningen gentages, 
hver gang en ny ajourføring skulle 
gives til Rådet og/eller skulle offentlig -
gøres. Når der er tale om oplysninger, 
som medlemsstaterne har afgivet 
frivilligt, har Kommissionen ingen juridisk beføjelse til at foretage pålide -
ligheds- og/eller sandsynlighedskontrol. 
Dermed opstår der en potentiel risiko 
for, at der er upålidelige eller ukorrekte 
oplysninger i ajourføringsrapporter -
ne til Rådet. Men kontrollerne af de 
data, der blev rapporteret inden for 
ESF-rammerne, var heller ikke i alle 
tilfælde effektive (jf. tekstboks 12 ).
Eksempel på, at interessenterne får meddelt upræcise data
Ifølge ajourføringen om indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen fra marts 2014 angav Kommissionen om 
det portugisiske »Impulso Jovem«-initiativ, at 143 millioner euro fra ESF var blevet omfordelt i Portugal, og at 
der var indgået forpligtelser for hele beløbet ved udgangen af 2013. Det hed sig, at 56 000 unge havde været 
omfattet af initiativet. Dette tal ser dog ud til at være en målværdi, der skal nås, snarere end, hvad der hidtil 
er opnået. I henhold til dataene om OP’ets finansielle gennemførelse og de data, der blev rapporteret i den 
årlige gennemførelsesrapport for 2013 i relation til det operationelle program om menneskeligt potentiale, var 
under 10 000 unge reelt omfattet af initiativet.Tekstboks 12
35
 Konklusioner 
og anbefalinger
78 
Vi konkluderede, at effektiviteten af 
Kommissionens rådgivningsbistand til 
medlemsstaterne i relation til indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen 
blev begrænset af niveauet for og kva -
liteten af de oplysninger, den havde 
adgang til om, hvordan eksisterende 
ESF-foranstaltninger eller nationale 
foranstaltninger for unge arbejdsløse 
fungerer i praksis (jf. punkt 25-37). 
Herudover havde Kommissionens 
vurdering af de OP-ændringer, med -
lemsstaterne foreslog, navnlig fokus 
på budgetmæssige aspekter og ikke 
på den bedste udnyttelse af disse 
ESF-midler (jf. punkt 58-61). Endelig 
var der mangler i Kommissionens me -
tode til rapportering om resultaterne 
af initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen frem 
til 2014 (jf. punkt 73-77).
Kommissionen ydede 
medlemsstaterne 
rådgivningsbistand, men blev 
begrænset af niveauet for og 
kvaliteten af de tilgængelige 
oplysninger
79 
Initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen kunne ikke 
leve op til de høje forventninger, der 
blev skabt på det uformelle møde i Det 
Europæiske Råd i 2012, ikke mindst 
på grund af begrænsningerne i de 
oplysninger, Kommissionen havde 
adgang til på grundlag af de overvåg -
nings- og rapporteringsordninger, der 
var fastlagt i forordningerne vedrøren -
de programperioden 2007-2013. Det 
betød, at Kommissionen ikke havde:
 ο et overblik over de eksisterende 
ESF-finansierede ungdomsbeskæf -
tigelsesforanstaltninger, og hvilke 
der var vellykkede med hensyn til 
deres målrettede og reelle resulta -
ter på medlemsstatsplan. Sådanne 
oplysninger kunne have hjulpet 
med til at udarbejde praktiske og kortsigtede forslag til, hvordan 
ESF-midlerne skulle omdirigeres til 
foranstaltninger, der havde vist sig 
at være effektive tidligere eller på 
et andet sted
 ο fuldstændige og ajourførte 
oplysninger om den disponible 
ESF-finansiering, der potentielt 
kunne omprogrammeres eller 
omfordeles.
80 
Som led i sine forberedelser har 
Kommissionen udarbejdet »landeark« 
for hver af de pågældende otte med -
lemsstater. Den har også koordineret 
møderne i indsatsholdene for ung -
domsbeskæftigelsen og udarbejdet 
operationelle konklusioner med 
hensyn til ESF-omprogrammering 
og -omfordeling. Begge disse bidrag 
fra Kommissionen var positive, men 
de var berørt af de ovenfor omtalte 
begrænsninger.
81 
Vores analyse viste også, at de indsats -
hold for ungdomsbeskæftigelsen, der 
blev oprettet i de otte medlemsstater, 
fremsatte begrænsede specifikke forslag 
til, hvordan der kunne nås hurtigere 
og mere effektive resultater for unge 
arbejdsløse. Det vil kræve et bredere 
baseret, mere vedholdende og mere 
langsigtet initiativ at udvikle særlige 
nationale ungdomshandlingsplaner 
af den type, Kommissionen forestil -
ler sig, og at sætte medlemsstaterne 
i stand til at udnytte strukturmidlerne 
effektivt til at støtte deres bestræ -
belser på at nedbringe den høje 
ungdomsarbejdsløshed.
36 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1
I forbindelse med fremtidige initiativer 
af denne art bør Kommissionen tage 
behørigt hensyn til de muligheder og 
begrænsninger, den politiske og juri -
diske ramme giver, til sin særlige viden 
om og ekspertise på området (baseret 
på gennemførelsen af EU-finansierede og 
nationalt finansierede foranstaltninger) 
og til, om de finansielle midler er dis -
ponible på EU- og medlemsstatsplan.
Initiativet vedrørende 
indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen 
førte til ESF-omprogrammering 
og -omfordeling, men 
Kommissionens vurdering 
af OP-ændringerne 
havde navnlig fokus på 
budgetmæssige aspekter
82 
Ifølge medlemsstaternes oplysninger til 
Kommissionen var beløbet for ompro -
grammerede og omfordelte ESF-midler 
i syv af de otte medlemsstater, der var 
omfattet af initiativet, i alt 1,9 milliar -
der euro pr. juni 2013. Det er dog van -
skeligt at opgive et nøjagtigt samlet 
tal, eftersom ikke hele denne ESF-om -
programmering nødvendigvis er en 
konsekvens af initiativet vedrørende 
indsatshold for ungdomsbeskæftigel -
sen, men kan have haft andre årsager.83 
I forlængelse af møderne i indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen 
og i relation til deres operationelle 
konklusioner udarbejdede alle med -
lemsstaterne ungdomshandlingspla -
ner eller overvejede sådanne aspekter 
i deres nationale reformprogrammer, 
selv om de i begge tilfælde var ge -
nerelle. Den omprogrammering af 
ESF-midler, der er behov for i denne 
forbindelse, kan kun ske, ved at den 
pågældende medlemsstat stiller for -
slag om ændring af de relevante OP’er. 
Kommissionen skal derefter vurdere 
medlemsstatens begrundelse og - hvis 
den finder den tilfredsstillende - god -
kende ændringen.
84 
Vi konstaterede, at Kommissionen 
vurderede medlemsstaternes anmod -
ninger om ændringer af de OP’er, der 
indgik i stikprøven, uden at undersøge, 
om de omprogrammerede ESF-midler 
havde bedre udsigter til at hjælpe 
unge med at komme i arbejde eller 
blive mere beskæftigelsesegnede, end 
de oprindelig planlagte foranstaltnin -
ger havde. I stedet havde dens vurde -
ring især fokus på de budgetmæssige 
aspekter ved omprogrammeringen. På 
grundlag af de oplysninger, medlems -
staterne gav Kommissionen, konklu -
derede vi, at det heller ikke er muligt 
at vurdere, i hvilken udstrækning de 
i 2012 omprogrammerede og/eller 
omfordelte ESF-midler blev målrettet 
mod de forskellige grupper af unge 
arbejdsløses særlige behov.
37 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 2
For så vidt angår programperio -
den 2014-2020 bør Kommissionen:
a) sikre, at medlemsstaternes frem -
tidige anmodninger om ompro -
grammering er udløst af en for -
ventning af, at der vil blive opnået 
bedre resultater, og ikke primært 
har til formål at løse problemer 
med at absorbere EU-midler
b) kun godkende medlemsstaternes 
anmodninger om OP-ændringer, 
hvis de supplerende resultater, der 
skal opnås gennem de foreslåede 
budgetoverførsler, rimeligvis kan 
opnås
c) kræve, at medlemsstaterne i deres 
årlige gennemførelsesrapporter 
rapporterer tilstrækkelig detal -
jeret om både ekstraordinære 
overførsler inden for operationelle 
programmer og ændringer inden 
for prioriteterne og fremlægger de 
opnåede resultater
d) deltage aktivt i OP-overvågnings -
udvalgene og tilskynde med -
lemsstaterne til at træffe egnede 
foranstaltninger, når det ud fra 
dens vurdering af de årlige gen -
nemførelsesrapporter er klart, at 
målene ikke vil blive nået.Mangler i Kommissionens 
rapportering til Rådet 
om effekten af initiativet 
vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen
85 
Kommissionen var klar over begræns -
ningerne i de oplysninger, medlems -
staterne forelægger systematisk 
under ESF-overvågningsordningerne, 
med henblik på udarbejdelsen af de 
regelmæssige ajourføringer til Rådet 
om fremskridtene med initiativet, og 
derfor havde den ad hoc anmodet 
medlemsstaterne om oplysninger. 
Når der er tale om oplysninger, som 
medlemsstaterne afgiver frivilligt, har 
Kommissionen ingen juridisk beføjelse 
til at foretage pålideligheds- og/eller 
sandsynlighedskontrol. Men kontrol -
lerne af de data, der blev rapporteret 
inden for ESF-rammerne, var heller 
ikke i alle tilfælde effektive.
86 
Analysen af oplysningerne til Rådet 
viste derfor en række mangler med 
hensyn til fuldstændighed, konsekvens 
og pålidelighed. Da Kommissionen 
ikke systematisk kontrollerer de oplys -
ninger, medlemsstaterne har givet, er 
der desuden en potentiel risiko for, at 
dens ajourføringsrapporter indeholder 
upålidelige eller ukorrekte angivelser.
38 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 3
Når Kommissionen anvender oplysnin -
ger fra medlemsstaterne i sine medde -
lelser, bør den sikre, at der systematisk 
udføres et mindstemål af pålideligheds- 
og sandsynlighedskontrol.
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri GRETHEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 11. november 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

39
V
Efter Kommissionens opfattelse har initiativet ved -
rørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen 
opfyldt de politiske forventninger, som Det Europæiske 
Råd gav udtryk for i sine konklusioner af 30. januar 
2012. Det primære formål med de fælles indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen – et enkeltstående ad 
hoc-initiativ – var at mobilisere EU-instrumenter og 
nationale instrumenter, herunder strukturfonde, og 
at drøfte de politiske reformer, der skal inkluderes 
i ungdomsbeskæftigelsesplaner. Holdene skulle »ryste 
træet« ved at skabe fokus på højeste politiske niveau, 
skabe en forståelse for sagens hastende karakter og 
sikre en stærkere styring uden at indføre yderligere 
administrative og/eller retlige procedurer.
Kommissionen mener ligeledes, at indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen ydede et vigtigt bidrag 
ved at bane vej for nye initiativer til bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløshed, herunder ungdomsgarantien, 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og den forbedrede 
ESF-programmering i 2014-2020 med øget fokus på 
unge.
Kommissionen benyttede proaktivt alle tilgængelige 
instrumenter inden for den gældende retlige ramme 
til at nå målene for initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen og rapportere herom.
Selv om Kommissionen ikke altid har detaljerede 
oplysninger om alle foranstaltninger støttet af fonde 
gennemført ved delt forvaltning – et af formålene 
med møderne i indsatsholdene for ungdomsbeskæfti -
gelsen var netop at dobbelttjekke skønnene over den 
disponible ESF-finansiering med medlemsstaterne 
og således sikre, at de bedste og mest ajourførte 
oplysninger blev anvendt – giver Kommissionen råd 
og vejledning, herunder på grundlag af indhentede 
oplysninger og politikvurderinger gennemført inden 
for rammerne af det europæiske semester.
Med hensyn til egnetheden af de finansierede for -
anstaltninger – ESF-støttede foranstaltninger til 
fremme af unges beskæftigelse er typisk uddannelse, 
erhvervserfaring, støtte til ansættelse og efter- eller 
videreuddannelse – har strategien været at tilskynde 
medlemsstaterne til at fremme velfungerende foran -
staltninger af denne karakter.Resumé
I
Kommissionens fælles svar på punkt I, II, III og IV
Ungdomsarbejdsløshed har været et generelt pro -
blem i mange medlemsstater i det sidste tiår. Selv 
om indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen er et 
ad-hoc-instrument, har de sat dette problem, som er 
blevet forværret af den økonomiske krise, højt på den 
europæiske politiske dagsorden.
Dette nye fokus har resulteret i en række konkrete for -
anstaltninger både på EU-plan og i medlemsstaterne, 
herunder navnlig ungdomsgarantien og ungdomsbe -
skæftigelsesinitiativet (UBI). Ungdomsbeskæftigelses -
pakken  (2012), der var en opfølgning på den bredere 
beskæftigelsespakke , indeholdt et forslag om opret -
telse af en ungdomsgaranti . Dette resulterede i en 
henstilling, som blev vedtaget af Rådet i april 2013.
Dette har ligeledes foranlediget de europæiske ledere 
til at træffe konkrete finansielle foranstaltninger gennem 
iværksættelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet  
(2013). Det sigter navnlig mod at støtte unge, der ikke er 
under uddannelse, i arbejde eller under videreuddan -
nelse i regioner med en ungdomsarbejdsløshedspro -
cent på mere end 25 %. UBI og ESF har tilvejebragt 
øremærkede midler til medlemsstaterne til iværksæt -
telse af ungdomsgarantien.
IV
Kommissionen bemærker, at de ESF-midler, der efter 
medlemsstaternes vurdering var »til rådighed«, var 
et vejledende beløb, der navnlig afhang af allerede 
iværksatte indkaldelser af forslag og aftaleordninger 
indgået under de relevante operationelle programmer.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 40
VI Andet led a)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og 
mener, at den nuværende retlige ramme indeholder 
de nødvendige krav.
ESIF-lovgivningsrammen for 2014-2020 tilvejebringer 
allerede forudsætningerne for at give mere valuta 
for pengene. Dette skal bl.a. ske via en resultat -
ramme og -reserve, forhåndsbetingelser og fælles 
output- og resultatindikatorer. Brugen og program -
meringen af ESIF er desuden tæt knyttet til Unionens 
strategi for vækst og beskæftigelse og landespecifikke 
henstillinger.
I henhold til artikel 30 i CPR skal OP-ændringer led -
sages af en begrundelse fra medlemsstaten om den 
forventede indvirkning på opfyldelsen af målene 
i Europa 2020-strategien samt de OP-specifikke mål.
I henhold til artikel 23 i CPR kan Kommissionen 
desuden på eget initiativ kræve, at en medlemsstat 
foreslår ændringer af sine operationelle programmer, 
for at sikre overholdelsen af rådshenstillinger inden 
for rammerne af det europæiske semester og således 
sikre, at ESIF støtter de relevante prioriteter for vækst 
og beskæftigelse på nationalt eller regionalt plan.
Kommissionen bemærker, at overvågningen af bud -
get- og absorptionsmæssige aspekter ligeledes er 
omfattet af Kommissionens tilsynsfunktion.
VI Andet led b)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener 
ligeledes, at den nuværende retlige ramme indeholder 
de nødvendige krav.
Det fastslås udtrykkeligt i artikel 30 i CPR, at medlems -
staten i forbindelse med Kommissionens vurdering 
af medlemsstatens begrundelse og efter anmodning 
om yderligere oplysninger skal give Kommissionen 
alle nødvendige yderligere oplysninger. Derudover er 
der en række specifikke yderligere regler vedrørende 
tildeling af resultatreserven, som finder anvendelse på 
OP-ændringer.I sin jævnlige rapportering til Det Europæiske Råd 
har Kommissionen på grundlag af oplysningerne fra 
medlemsstaterne rapporteret en positiv udvikling 
på flere områder, der kan tilskrives mobiliseringen af 
indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen, herun -
der iværksættelse af flere foranstaltninger på stedet, 
national budgetstøtte og støtte til flere unge. Efter 
Kommissionens opfattelse var de midler, der blev 
omprogrammeret for at øge den finansielle støtte til 
velfungerende ungdomsprogrammer, en klar forbed -
ring af EU-støtten til unge.
Med hensyn til overvågning bemærker Kommissionen, 
at det under delt forvaltning er medlemsstaternes 
ansvar at indføre overvågnings- og rapporteringssy -
stemer og sikre, at de er pålidelige, og de revideres af 
Kommissionen. Kommissionen har haft rådighed over 
de krævede rapporteringsoplysninger i henhold til 
ESF-forordningen. Da indsatsholdene for ungdoms -
beskæftigelsen var en politisk foranstaltning, hvilket 
blev bebudet fra starten, indsamlede Kommissionen 
desuden også oplysninger uformelt gennem spørge -
skemaer og anmodninger om oplysninger og gennem 
andre politiske processer, navnlig det europæiske 
semester. Kommissionen havde ikke et retligt mandat 
til at udføre pålideligheds- og/eller sandsynligheds -
kontrol af disse oplysninger.
VI Første led
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen tager altid hensyn til den politiske, 
retlige, finansielle og administrative ramme i sine 
foranstaltninger. Med hensyn til det konkrete initiativ 
vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen 
var Kommissionen klar over, at der ville være en række 
begrænsninger. Dette foranledigede imidlertid ikke 
Kommissionen til at forholde sig passivt. I lyset af den 
uacceptable beskæftigelsessituation for unge var 
Kommissionen fast besluttet på at gøre alt, hvad den 
kunne, for at forbedre situationen.
Kommissionen baserer generelt altid initiativer af 
denne art på sine erfaringer fra gennemførelsen af de 
europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig 
Den Europæiske Socialfond, og deltagelse i det euro -
pæiske semester.
Kommissionens svar 41
Indledning
09
Kommissionen foreslog at oprette indsatshold i de 
medlemsstater, hvor ungdomsarbejdsløsheden lå 
betydeligt over EU-gennemsnittet – dette forslag 
blev vedtaget af Det Europæiske Råd. På daværende 
tidspunkt lå EU-gennemsnittet på 22,3 %. Der blev 
således fastsat en referencesats på 30 %, og otte 
medlemsstater blev udvalgt til at deltage i initiativet. 
Satsen var i overensstemmelse med Det Europæiske 
Råds erklæring. Kommissionen mener, at den hand -
lede i overensstemmelse med Det Europæiske Råds 
erklæring.
Observationer
Kommissionens fælles svar på punkt 25 
og 26
Kommissionen har kun beføjelse til at overvåge 
EU-finansieringen i henhold til bestemmelserne 
i forordningerne, og medlemsstaterne har vide 
skønsbeføjelser med hensyn til rapportering af 
performanceoplysninger. Det er korrekt, at der var 
en fælles (obligatorisk) outputindikator for unge, 
men medlemsstaterne rapporterede også de årlige 
resultater i den årlige gennemførelsesrapport base -
ret på de specifikke indikatorer defineret i OP’erne 
for hver prioritetsakse, selv om der i disse specifikke 
indikatorer ikke blev taget højde for aggregering på 
EU-niveau. Kommissionen har i alle tilfælde overholdt 
disse bestemmelser.
27
Efter Kommissionens opfattelse er der et tilstrækkeligt 
antal om end specifikke indikatorer for det enkelte OP , 
som giver Kommissionen mulighed for at foretage en 
tilstrækkelig overvågning.VI Andet led c)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener 
ligeledes, at den nuværende retlige ramme indeholder 
de nødvendige krav.
I henhold til CPR indgår rapporteringen i de årlige 
artikel 50-gennemførelsesrapporter om alle relevante 
performanceaspekter. Medlemsstaterne skal ligeledes 
rapportere på grundlag af interventionskategorierne 
i Kommissionens relevante gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 215/2014.
VI Andet led d)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener, 
at det allerede er gældende praksis, også i lyset af Kom -
missionens specifikke rolle i overvågningsudvalget.
VI Tredje led
Kommissionen accepterer denne anbefaling. Inden 
for rammerne af delt forvaltning kontrollerer Kommis -
sionen rent faktisk bl.a. robustheden af systemerne 
til registrering og lagring af regnskabsregistreringer 
og oplysningerne om gennemførelsen fra medlems -
staterne. Denne kontrol foretages typisk i forbindelse 
med Kommissionens og de nationale revisionsmyn -
digheders systemrevisioner.
I perioden 2014-2020 skal ESF-/UBI-forvaltningsmyn -
digheden i henhold til CPR indsamle, lagre og indlæse 
pålidelige data om indikatorer i edb-form (artikel 125, 
stk. 2, litra a, d og e), og de er i denne forbindelse 
underlagt Kommissionens revision.
Kommissionens svar 42
Kommissionen har desuden iværksat en række evalu -
eringer af politikker i perioden 2007-2013, der vil være 
tilgængelige i midten af 2016. Alle disse evalueringer 
vil tilvejebringe nyttig dokumentation om program -
mernes resultater. De endelige rapporter vil desuden 
indeholde specifikke afsnit med fokus på indhøstede 
erfaringer og god praksis.
Kommissionens fælles svar på punkt 
30-32
Kommissionens rapport gav et overblik baseret på 
spørgeskemaerne til forvaltningsmyndighederne – 
dvs. baseret på medlemsstaternes egen vurdering 
af, hvad der fungerede godt i praksis. Formålet med 
rapporten var at udbrede politikidéer og praksis for at 
»inspirere« beslutningstagere. Det var ikke hensigten, 
at rapporten skulle evaluere kvaliteten og effektiviteten 
af ESF-interventioner.
34
Kommissionen bemærker, at et af formålene med 
møderne i indsatsholdene for ungdomsbeskæfti -
gelsen netop var sammen med medlemsstaterne at 
identificere mere præcist, hvilken EU-finansiering der 
ville være til rådighed, og hvad der ellers kunne gøres 
for at imødekomme de unge arbejdsløses behov.
35
Inden for rammerne af delt forvaltning er de relevante 
specifikke nærmere oplysninger om operationer til -
gængelige på medlemsstatsplan, da medlemsstaterne 
er ansvarlige for lanceringen og gennemførelsen af de 
forskellige indkaldelser af ansøgninger. På trods af de 
formålsmæssige begrænsninger i lovgivningsrammen 
for 2007-2013 har Kommissionen proaktivt og mere 
regelmæssigt forsøgt at indsamle relevante oplysnin -
ger fra medlemsstaterne om ESF-støtte til ungdoms -
beskæftigelsesforanstaltninger i forbindelse med 
andre ungdomsbeskæftigelsesinitiativer på EU-plan.Det problem, der blev identificeret i ekspertevalue -
ringsnetværkets undersøgelse, skyldes primært, at det 
ikke var obligatorisk at rapportere om resultatindika -
torer for specifikke foranstaltninger, i modsætning til 
hvad der gør sig gældende for outputindikatorer. Der -
for foreligger der ikke omfattende og ensartede data 
om resultatindikatorer. Indførelsen af fælles output- 
og resultatindikatorer for programmeringsperioden 
2014-2020 vil afhjælpe dette problem.
28
Det konkluderes i den IAS-rapport, som Retten hen -
viser til, at visse eksisterende svagheder skyldes den 
retlige ramme, som Kommissionen pr. definition base -
rer sit arbejde på. Det anerkendes ligeledes i IAS-rap -
porten, at der er sket en betydelig forbedring med 
hensyn til de performancekrav, der er indført i lov -
givningsrammen for 2014-2020. I perioden 2007-2013 
skulle forvaltningsmyndighederne opstille specifikke 
resultatindikatorer og fastlægge mål i de operationelle 
programmer. Dette skulle forhandles i forbindelse med 
programmeringen af de operationelle programmer. 
Kommissionen anerkender, at aggregering på EU-plan 
således har været en udfordring, men mener, at Kom -
missionens overvågning på OP-niveau er tilstrækkelig. 
Kommissionen har desuden gennemført en undersø -
gelse af alle specifikke resultatindikatorer og anvendt 
den opnåede viden til at foreslå fælles resultatindi -
katorer for perioden 2014-2020 og har etableret et 
evalueringsnetværk med det formål at indsamle både 
overvågnings- og evalueringsoplysninger fra forvalt -
ningsmyndighederne og således stille performance -
oplysninger til rådighed for kontorerne og Kommissio -
nens rapportering.
29
Kommissionen bemærker, at Kommissionens områ -
deansvarlige gennem deres regelmæssige bilaterale 
kontakter med forvaltningsmyndighederne, vurdering 
af den årlige gennemførelsesrapport og deltagelse 
i de i forordningen omhandlede møder, men også 
gennem politikafdelinger i medlemsstaterne inden 
for rammerne af det europæiske semesters cyklus, 
oplyses om fremskridt i og »god praksis« for OP-gen -
nemførelsen. Takket være deres analyse af forskellige 
specifikke indikatorer har de et godt indblik i effektivi -
teten af gennemførelsen af de forskellige OP’er.
Kommissionens svar 43
Identificeringen af medlemsstaterne med de højeste 
ledighedsprocenter for unge og den efterfølgende 
analyse og drøftelser var baseret på Eurostats almin -
delige definition af unge (15-24). Hele rationalet bag 
indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen var 
imidlertid at sikre den mest egnede landespecifikke 
indsats, og i nogle tilfælde var definitionen fleksibel, 
når dette var begrundet i nationale forhold.
41
Indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen havde til 
opgave at undersøge mulighederne for at sætte hurtigt 
ind over for krisens umiddelbare virkninger. Mismatch 
mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer er 
et strukturelt problem, og ESF-OP’erne var allerede 
i 2006 blevet programmeret til at takle strukturelle 
problemer på arbejdsmarkederne. Denne strukturelle 
udvikling er imidlertid blevet alvorligt hæmmet af den 
økonomiske krise, hvor arbejdsløshedsprocenterne er 
steget dramatisk i hele EU. Selv om indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen havde til opgave at finde øje -
blikkelige løsninger både med hensyn til finansiering 
og gennemførelse af politikker, blev Kommissionens 
overordnede indsats rettet mod at få medlemsstaterne 
til at fortsætte reformvejen.
Kommissionen indsamler endvidere en stor del af de 
specifikke oplysninger om politikker i forbindelse med 
sit analysearbejde inden for rammerne af det europæ -
iske semester, og de offentliggøres i Kommissionens 
rapporter og landerapporter. Kommissionen tager 
endvidere udgangspunkt i en række ekspertrapporter 
og interne politikrapporter fra GD EMPL, navnlig de 
såkaldte landerapporter udarbejdet inden for ram -
merne af det europæiske semester.
42
Kommissionen bemærker, at de otte landeark omfat -
tede politiske retningslinjer baseret på en analyse af 
arbejdsmarkedets behov, understøttet af forskellige 
kilder, navnlig Kommissionens analysearbejde inden 
for rammerne af det europæiske semester.36
Kommissionen bemærker, at dens skøn var baseret 
på oplysninger, som medlemsstaterne har rappor -
teret frivilligt. Disse skøn var kun udgangspunkt for 
de bilaterale drøftelser og blev systematisk opda -
teret på grundlag af de faktiske forhold i de enkelte 
medlemsstater.
37
Kommissionen anerkender, at der blev begået en 
teknisk fejl i forbindelse med Slovakiet. Drøftelsen på 
mødet i indsatsholdet for ungdomsbeskæftigelsen var 
imidlertid baseret på de korrekte tal.
38
Kommissionen bemærker, at enhver vurdering 
i forbindelse med forberedelsen af møderne i indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen bør baseres på 
det, som Kommissionen har bebudet, afgivet tilsagn 
om og realistisk set kunne levere inden for den aftalte 
tidsfrist og den gældende retlige ramme.
40
Kommissionen mener ikke, at formålet med indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen var at stille 
forhåndsanalyser om specifikke grupper af unge til 
rådighed for medlemsstaterne eller at undersøge 
fremtidige kvalifikationskrav.
Kommissionens analyse af arbejdsmarkedsbehovet 
er desuden ikke begrænset til landearkene, der som 
orienterende dokumenter blev anvendt som bag -
grundsnotater for de bilaterale møder i indsatshol -
dene for ungdomsbeskæftigelsen. De geografiske 
områdeansvarlige udarbejder detaljerede lande -
rapporter og foretager en dybdegående analyse af 
beskæftigelsessituationen og socialpolitikkerne i med -
lemsstaterne, der efterfølgende danner baggrund 
for fremsættelsen af de landespecifikke henstillinger. 
Der skal anvendes en samlet strategi for at bekæmpe 
ungdomsarbejdsløshed, og landearkene indeholder 
ensartede data og politikker, ikke kun vedrørende 
beskæftigelsesspørgsmål, men også vedrørende for -
skellige andre kritiske aspekter såsom uddannelse.
Kommissionens svar 44
I lande med et stort antal OP’er såsom Italien var det 
f.eks. nødvendigt at undersøge, om det detaljerede 
forslag var foreneligt med karakteren af det enkelte 
OP (gennemførelse, resultater) (f.eks. hvilket OP skal 
omprogrammeres, hvor mange midler osv.).
49
Efter Kommissionens opfattelse bør generalsekreta -
riatets operationelle konklusioner ikke læses isoleret. 
I forbindelse med Grækenland var den tekniske bistand 
allerede meget omfattende under programmet for 
finansiel bistand, og i generalsekretariatets operatio -
nelle konklusioner blev det foreslået at udvide/styrke 
de eksisterende initiativer i form af politiske retnings -
linjer og skabe grundlag for videreudvikling af speci -
fikke foranstaltninger til afhjælpning af identificerede 
behov. Det operationelle resultat af indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen var »Action Plan of targe -
ted interventions to strengthen Youth Employment and 
Entrepreneurship« , vedtaget af Grækenland i december 
2012.
Medlemsstaterne modtager endvidere allerede detal -
jerede landevurderinger og politikhenstillinger fra 
Kommissionen inden for rammerne af det europæiske 
semester.
50
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 29, 44 og 
47.
Specifikke ændringer i indkaldelser af bud og udvæl -
gelseskriterier blev i påkommende tilfælde drøftet på 
møder i overvågningsudvalget, hvor Kommissionen 
har en rådgivende rolle. Kommissionen mener ikke, at 
de foreslåede initiativers merværdi udelukkende blev 
vurderet i forhold til deres forventede indvirkning på 
absorptionen.
51
Kommissionen bemærker, at OP-ændringerne ikke 
altid udelukkende vedrørte egentlige ungdomsbe -
skæftigelsesforanstaltninger. De indgik ofte i bredere 
omfordelinger af midler til generelle beskæftigelsesfor -
anstaltninger. Kommissionens rådgivende rolle inden 
for rammerne af indsatsholdene for ungdomsbeskæf -
tigelsen rakte ud over finansielle omfordelinger.43
Se Kommissionens svar på punkt 41.
44
I Italien var situationen på arbejdsmarkedet særlig 
vanskelig for unge. Landearket identificerede en række 
særlig berørte grupper, herunder unge med en lang 
eller mellemlang uddannelse, men initiativerne var 
baseret på en overordnet tilgang til håndtering af hele 
situationen.
Beslutningen om at overføre forvaltningen af fondene 
tjente helt klart to formål (som for alle de andre initiati -
ver vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigel -
sen), nemlig at styrke den menneskelige kapital (for 
at fremme beskæftigelsen) og fremskynde udgifterne 
(da »problemerne i Italien ikke er relateret til udgifts -
prioriteter, men til forsinkelser i gennemførelsen« som 
angivet på landearket).
45
Kommissionen bemærker, at der ved enhver vurdering 
af udfaldet af indsatsholdene for ungdomsbeskæftigel -
sen skal tages hensyn til målene for og formålet med 
indsatsholdenes missioner og de retlige rammer for 
ESF.
47
Det centrale formål med indsatsholdenes missioner 
var at identificere, hvordan de nationale myndigheder 
kunne omfordele midler til de projekter, der ville gøre 
den største forskel på kortest tid, gennem politiske 
drøftelser på højt niveau. Parterne skulle navnlig nå til 
enighed om håndteringen af konkurrerende ESF-prio -
riteter, men dette involverede ikke de tekniske aspekter 
af forvaltningen af fondene. Møderne var en lejlighed 
til at undersøge forskellige muligheder, som skulle 
verificeres teknisk på baggrund af de enkelte OP’ers 
særlige karakter.
Inden der kunne ske en omprogrammering, var det 
nødvendigt at drøfte, i hvilket omfang ESF-fondene 
kunne omdirigeres til ungdomsprogrammer, med 
medlemsstaterne.
Kommissionens svar 45
Med hensyn til egnetheden af de finansierede 
foranstaltninger – ESF-støttede foranstaltninger til 
fremme af unges beskæftigelse er typisk uddannelse, 
erhvervserfaring, støtte til ansættelse og efter- eller 
videreuddannelse – har Kommissionens strategi været 
at tilskynde medlemsstaterne til at fremme velfunge -
rende foranstaltninger af denne karakter. I den gene -
relle ungdomsarbejdsløshedskontekst i 2011 (generel 
lav beskæftigelse og stigende inaktivitetsprocenter, 
navnlig for unge, der hverken er i beskæftigelse eller 
under uddannelse (NEET’er)) var et af Kommissionens 
vigtigste mål at øge antallet af deltagere omfattet af 
foranstaltninger, som potentielt kunne øge de unges 
beskæftigelsesegnethed på arbejdsmarkedet. Sidst, 
men ikke mindst, er alle ovennævnte foranstaltninger 
også af afgørende betydning under ungdomsgaran -
tien, der ligeledes støttes økonomisk af ESF.
Fælles svar på punkt 64 og tekstboks 7
Kommissionen understreger, at de prioriterede grup -
per, der blev drøftet på de bilaterale møder i indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen, var både højt 
kvalificerede unge og unge med en grundlæggende 
uddannelse. Disse to grupper var ligeledes målgrup -
perne i den portugisiske ungdomshandlingsplan, 
»Impulso Jovem«, og i den tilsvarende omprogramme -
ring af OP’et.
Kommissionens svar på punkt 65, 66, 
67 og tekstboks 8
Kommissionen bemærker, at de nationale reformpro -
grammer er strategiske dokumenter, der udelukkende 
henhører under medlemsstaternes ansvar. De har ikke 
til formål at beskrive, hvilke foranstaltninger der vil 
blive støttet med EU-midler som følge af mødet i ind -
satsholdet for ungdomsbeskæftigelsen.
Kommissionen overvåger de unges situation på 
arbejdsmarkedet inden for rammerne af det europæ -
iske semester, der har til formål at styrke og fremme 
politiske reformer til gavn for EU-borgerne. I den 
forbindelse foretager Kommissionen en dybdegående 
analyse i landerapporterne og foreslår politiske tiltag 
i form af udkast til landespecifikker henstillinger. 
Under det europæiske semester 2015 modtog fem 
medlemsstater henstillinger om vedtagelse af mere 
ambitiøse foranstaltninger på dette område.53
For at give et fuldstændigt billede af de finansielle 
resultater af initiativet vedrørende indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen mener Kommissionen, at det 
også er nødvendigt at inkludere oplysningerne om 
de finansielle ressourcer afsat til ungdomsrelaterede 
initiativer som følge af reduktionen af den nationale 
medfinansiering i ESF- og ERDF-relaterede OP’er. For 
Italiens vedkommende finansierede disse ressourcer 
fra OP-omprogrammering en række initiativer (herun -
der en plan for beskæftigelse af unge på Sicilien), der 
indgik i den nationale handlingsplan for samhørighed. 
Ifølge Italien er der tale om yderligere ca. 1,5 mia. EUR, 
der indgik i den omfordelte finansiering i Italien som 
følge af indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen.
54
Kommissionen anerkender den tekniske fejl, der 
imidlertid har en meget begrænset indvirkning på det 
samlede beløb (under 4 % af det samlede ESF-beløb, 
under 1,2 % i forhold til det samlede budget for ind -
satsholdene for ungdomsbeskæftigelsen, herunder 
den italienske handlingsplan for samhørighed).
56
Under delt forvaltning er det medlemsstaternes ansvar 
at indføre overvågnings- og rapporteringssystemer og 
sikre, at de er pålidelige.
60
Kommissionen er af den opfattelse, at det er bedre at 
øge den finansielle støtte til ungdomsprogrammer 
(uddannelse osv.), der allerede har skabt resultater på 
stedet, end at lade pengene gå tabt på grund af auto -
matisk frigørelse. De programmer, der blev styrket, 
var allerede blevet vurderet på tidspunktet for deres 
vedtagelse, og gennemførelsen af programmerne var 
i overensstemmelse med kravene i forordningerne.
Kommissionens svar 46
73
Kommissionen har haft rådighed over de krævede 
rapporteringsoplysninger i henhold til ESF-forordnin -
gen. Da indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen 
var en politisk foranstaltning, hvilket blev bebudet 
fra starten, indsamlede Kommissionen desuden også 
oplysninger uformelt gennem spørgeskemaer og 
anmodninger om oplysninger og gennem andre poli -
tiske processer, navnlig det europæiske semester.
Det var ikke muligt at indføre en formel overvåg -
nings- og rapporteringsprocedure for indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen uden for rammerne af 
ESF-overvågningsrammen.
75
Rapporterne til Det Europæiske Råd indeholdt et 
generelt overblik over status for gennemførelsen af 
indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen og over 
grundlaget for de ad hoc-indsamlede oplysninger fra 
medlemsstaterne. Se også Kommissionens svar på 
punkt 68.
76
Se Kommissionens svar på punkt 72.
Kommissionens rapportering var desuden baseret 
på oplysninger fra Italien. Med hensyn til forsinkel -
serne, der navnlig var betydelige i den nationale plans 
opstartsfase, opfordrede Kommissionen til en hurtig 
gennemførelse, når det var muligt.
77
Under delt forvaltning er det medlemsstaternes 
ansvar at indføre overvågnings- og rapporteringssy -
stemer og sikre, at de er pålidelige. Kommissionen 
kontrollerer systemernes robusthed gennem sine 
revisioner.68
Kommissionen bemærker, at indsatsholdene for ung -
domsbeskæftigelsen blev gennemført og overvåget 
i overensstemmelse med ESF-bestemmelserne for at 
holde den administrative byrde for medlemsstaterne 
på et absolut minimum og levere hurtigere resultater.
70
Kommissionen bemærker, at oplysningerne om indi -
katormål afhænger af den overordnede kontekst for 
den foreslåede OP-ændring og om, hvorvidt den er 
specifikt knyttet til ungdomsbeskæftigelse eller mere 
bredt til fremme af beskæftigelsesforanstaltninger for 
alle målgrupper under OP’et generelt.
For Grækenlands vedkommende var overvågningsin -
dikatorer for unge f.eks. allerede inkluderet i operatio -
nelle programmer.
71
Kommissionen bemærker, at mødereferaterne fra de 
årlige gennemgangsmøder ikke er den eneste kilde til 
oplysninger om Kommissionens regelmæssige over -
vågning af OP’er.
Kommissionens svar på punkt 72 og 
tekstboks 9
Kommissionen sætter til tider spørgsmålstegn ved 
sandsynligheden af specifikke indikatorværdier rap -
porteret i den årlige gennemførelsesrapport. Med -
lemsstaternes edb-systemer er desuden underlagt 
Kommissionens og medlemsstaternes revisionsmyn -
digheders systemrevisioner.
Kommissionen anerkender, at der var en teknisk fejl 
i oplysningerne fra den litauiske forvaltningsmyndighed.
Kommissionens svar 47
79 Andet led
Et af formålene med møderne i indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen var netop at dobbelttjekke 
skønnene over den disponible ESF-finansiering med 
medlemsstaterne og således sikre, at de bedste og 
mest ajourførte oplysninger blev anvendt.
80
Efter Kommissionens opfattelse skal »landeark« være 
af generel karakter, da de sammendrager den analyse, 
som Kommissionen foretager jævnligt af udviklingen 
på arbejdsmarkedet (f.eks. den årlige rapport Employ -
ment and Social Developments in Europe, den årlige 
rapport Labour Market and Wage Developments 
og EU Employment and Social Situation Quarterly 
Review).
81
Fordi ungdomsarbejdsløshedssituationen var så alvor -
lig, foreslog Kommissionen og Det Europæiske Råd at 
iværksætte et enkeltstående ad hoc-initiativ, der navn -
lig resulterede i en hurtig omdirigering af disponible 
ESF-midler til ungdomsrelaterede initiativer.
Kommissionen mener ligeledes, at indsatsholdene 
for ungdomsbeskæftigelsen ydede et vigtigt bidrag 
ved at bane vej for nye initiativer til bekæmpelse af 
ungdomsarbejdsløshed, herunder ungdomsgarantien, 
ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og den forbedrede 
ESF-programmering i 2014-2020 med øget fokus på 
unge.
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen tager altid hensyn til den politiske, 
retlige, finansielle og administrative ramme i sine 
foranstaltninger. Med hensyn til det konkrete initiativ 
vedrørende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen 
var Kommissionen klar over, at der ville være en række 
begrænsninger. Dette foranledigede imidlertid ikke 
Kommissionen til at forholde sig passivt. I lyset af den 
uacceptable beskæftigelsessituation for unge var 
Kommissionen fast besluttet på at gøre alt, hvad den 
kunne, for at forbedre situationen.Konklusioner og anbefalinger
Kommissionens fælles svar på punkt 78 
og 79
Efter Kommissionens opfattelse har initiativet vedrø -
rende indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen opfyldt 
de politiske forventninger, som Det Europæiske Råd 
gav udtryk for i sine konklusioner af 30. januar 2012. 
Det primære formål med de fælles indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen var at mobilisere EU-instru -
menter og nationale instrumenter, herunder struk -
turfonde, og at drøfte de politiske reformer, der skal 
inkluderes i ungdomsbeskæftigelsesplaner. Indsats -
holdene for ungdomsbeskæftigelsen fokuserede på 
de identificerede udfordringer i de udvalgte lande. 
Holdene skulle »ryste træet« ved at skabe fokus på 
højeste politiske niveau, skabe en forståelse for sagens 
hastende karakter og sikre en stærkere styring uden 
at indføre yderligere administrative og/eller retlige 
procedurer.
Kommissionen benyttede proaktivt alle tilgængelige 
instrumenter inden for den gældende retlige ramme 
til at nå målene for initiativet vedrørende indsatshold 
for ungdomsbeskæftigelsen og rapportere herom. 
Erfaringerne med indsatsholdene for ungdomsbe -
skæftigelsen bidrog ligeledes til udformningen af 
nye politiske initiativer såsom ungdomsbeskæftigel -
sespakken og i denne forbindelse Rådets henstilling 
om ungdomsgarantien. Den tætte overvågning af 
situationen i de pågældende otte medlemsstater (samt 
andre medlemsstater med høj ungdomsarbejdsløs -
hed) gennem de almindelige processer inden for 
rammerne af det europæiske semester har ført til 
landespecifikke henstillinger om ungdomsbeskæfti -
gelse. I sin jævnlige rapportering til Det Europæiske 
Råd har Kommissionen på grundlag af oplysningerne 
fra medlemsstaterne rapporteret en positiv udvikling 
på flere områder, der kan tilskrives mobiliseringen af 
indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen, herun -
der iværksættelse af flere foranstaltninger på stedet, 
national budgetstøtte og støtte til flere unge.
79 Første led
Selv om Kommissionen ikke altid har detaljerede 
oplysninger om alle foranstaltninger støttet af fonde 
gennemført ved delt forvaltning, giver den råd og 
vejledning, herunder på grundlag af indhentede 
oplysninger og politikvurderinger gennemført inden 
for rammerne af det europæiske semester.
Kommissionens svar 48
Anbefaling 2 a)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener, 
at den nuværende retlige ramme indeholder de nød -
vendige krav.
ESIF-lovgivningsrammen for 2014-2020 tilvejebringer 
allerede forudsætningerne for at give mere valuta for 
pengene. Dette skal bl.a. ske via en resultatramme 
og -reserve, forhåndsbetingelser og fælles output- 
og resultatindikatorer. Brugen og programmeringen 
af ESIF er desuden tæt knyttet til Unionens strategi 
for vækst og beskæftigelse og landespecifikke 
henstillinger.
I henhold til artikel 30 i CPR skal OP-ændringer led -
sages af en begrundelse fra medlemsstaten om den 
forventede indvirkning på opfyldelsen af målene 
i Europa 2020-strategien samt de OP-specifikke mål.
I henhold til artikel 23 i CPR kan Kommissionen 
desuden på eget initiativ kræve, at en medlemsstat 
foreslår ændringer af sine operationelle programmer, 
for at sikre overholdelsen af rådshenstillinger inden 
for rammerne af det europæiske semester og således 
sikre, at ESIF støtter de relevante prioriteter for vækst 
og beskæftigelse på nationalt eller regionalt plan.
Kommissionen bemærker, at overvågningen af budget- 
og absorptionsmæssige aspekter ligeledes er omfattet 
af Kommissionens tilsynsfunktion.Kommissionen baserer generelt altid initiativer af 
denne art på sine erfaringer fra gennemførelsen af de 
europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig 
Den Europæiske Socialfond, og deltagelse i det euro -
pæiske semester.
82
Kommissionen er enig i, at det er vanskeligt at give et 
stabilt samlet tal, da Kommissionen kun har adgang 
til de formelle afgørelser om OP-ændringer, og da de 
disponible beløb i et OP eller en medlemsstat til omdi -
rigering inden for eller mellem OP’er har udviklet sig 
dynamisk, afhængigt af omfanget af og hastigheden, 
hvormed der indgås projektaftaler, og fremskridtene 
i gennemførelsen af OP’et generelt.
84
Efter Kommissionens opfattelse var de midler, der blev 
omprogrammeret for at øge den finansielle støtte til 
velfungerende ungdomsprogrammer, en klar forbed -
ring af EU-støtten til unge. De aktioner, der således 
blev styrket, var under alle omstændigheder blevet 
udvalgt, gennemført og overvåget i overensstemmelse 
med reglerne, og de blev således anset for at give posi -
tive resultater, selv når det var for tidligt at foretage en 
fuldstændig evaluering.
Med hensyn til egnetheden af de finansierede 
foranstaltninger – ESF-støttede foranstaltninger til 
fremme af unges beskæftigelse er typisk uddannelse, 
erhvervserfaring, støtte til ansættelse og efter- eller 
videreuddannelse – har strategien været at tilskynde 
medlemsstaterne til at fremme velfungerende foran -
staltninger af denne karakter.
Kommissionen henviser desuden til sit svar på punkt 
60, 72 og 76.
Kommissionens svar 49
Kommissionens fælles svar på punkt 
85 og 86
Under delt forvaltning er det medlemsstaternes ansvar 
at indføre overvågnings- og rapporteringssystemer og 
sikre, at de er pålidelige.
Kommissionen kontrollerer pålideligheden af 
oplysningerne fra medlemsstaterne gennem sine 
revisioner.
I perioden 2014-2020 skal ESF-/UBI-forvaltningsmyn -
digheden i henhold til CPR indsamle, lagre og indlæse 
pålidelige data om indikatorer i edb-form (artikel 125, 
stk. 2, litra a, d og e), og de er i denne forbindelse 
underlagt Kommissionens revision.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer denne anbefaling. Inden 
for rammerne af delt forvaltning kontrollerer Kommis -
sionen rent faktisk bl.a. robustheden af systemerne 
til registrering og lagring af regnskabsregistreringer 
og oplysningerne om gennemførelsen fra medlems -
staterne. Denne kontrol foretages typisk i forbindelse 
med Kommissionens og de nationale revisionsmyn -
digheders systemrevisioner.
I perioden 2014-2020 skal ESF-/UBI-forvaltningsmyn -
digheden i henhold til CPR indsamle, lagre og indlæse 
pålidelige data om indikatorer i edb-form (artikel 125, 
stk. 2, litra a, d og e), og de er i denne forbindelse Anbefaling 2 b)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener 
ligeledes, at den nuværende retlige ramme indeholder 
de nødvendige krav.
Det fastslås udtrykkeligt i artikel 30 i CPR, at medlems -
staten i forbindelse med Kommissionens vurdering 
af medlemsstatens begrundelse og efter anmodning 
om yderligere oplysninger skal give Kommissionen 
alle nødvendige yderligere oplysninger. Derudover er 
der en række specifikke yderligere regler vedrørende 
tildeling af resultatreserven, som finder anvendelse på 
OP-ændringer.
Anbefaling 2 c)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener 
ligeledes, at den nuværende retlige ramme indeholder 
de nødvendige krav.
I henhold til CPR indgår rapporteringen i de årlige 
artikel 50-gennemførelsesrapporter om alle relevante 
performanceaspekter. Medlemsstaterne skal ligeledes 
rapportere på grundlag af interventionskategorierne 
i Kommissionens relevante gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 215/2014.
Anbefaling 2 d)
Kommissionen accepterer denne anbefaling og mener, 
at det allerede er gældende praksis, også i lyset af Kom -
missionens specifikke rolle i overvågningsudvalget.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
I 2012 blev der oprettet indsatshold for 
ungdomsbeskæftigelsen for de otte medlemsstater, der 
havde særlig høje ungdomsarbejdsløshedsprocenter. De 
var sammensat af eksperter fra de kompetente nationale 
myndigheder og fra Kommissionen. Indsatsholdene havde 
som formål at hjælpe disse medlemsstater med at anvende 
EU’s strukturmidler bedst muligt ved at omdirigere 
ikketildelte midler (herunder 10 milliarder euro fra Den 
Europæiske Socialfond) fra programmeringsperioden 
2007-2013 til projekter, der støttede jobmuligheder for 
unge og lettede små virksomheders adgang til 
finansiering.
Gennem denne revision vurderede Retten, hvor stor en del 
af de ikketildelte ESF-midler, der var blevet omdirigeret, 
og bidraget fra indsatsholdene for 
ungdomsbeskæftigelsen med hensyn til at hjælpe de 
nationale myndigheder med at omfordele midler til de 
projekter, der ville gøre den største forskel på kortest tid.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET