A4-0327/96

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om virkningerne af den internationale udvikling for Faellesskabets tekstil- og beklaedningssektor (KOM(95)0447 - C4-0460/95)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa- Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om virkningerne af den internationale udvikling for Faellesskabets tekstil- og beklaedningssektor (KOM(95)0447 - C4-0460/95),

- der henviser til sin beslutning af 10. april 1992 om et faellesskabsinitiativ for omraader, der er staerkt afhaengige af tekstil- og beklaedningssektoren (RETEX) ((EFT C 125 af 18.05.1992, s. 276.)),

- der henviser til sin beslutning af 16. november 1993 om GATT og tekstilindustrien i Europa ((EFT C 329 af 06.12.1993, s. 49.)),

- der henviser til sin beslutning af 9. februar 1994 om indfoerelse af sociale bestemmelser i det unilaterale og det multilaterale system for samhandelen ((EFT C 61 af 28.02.1994, s. 89.)),

- der henviser til sin beslutning af 24. marts 1994 om resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger som led i Uruguay-runden inden for GATT ((EFT C 114 af 25.04.1994, s. 25.)),

- der henviser til sin beslutning af 24. marts 1994 med Europa-Parlamentets henstillinger til Kommissionen vedroerende forhandlingerne i GATT's Komité for Handelsforhandlinger om en aftale om et arbejdsprogram om samhandel og miljoe ((EFT C 114 af 25.04.1994, s. 35.)),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Eksterne OEkonomiske Forbindelser og udtalelse fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik (A4-0327/96),

A. der henviser til de vanskeligheder, tekstil- og beklaedningsindustrien i Unionen er udsat for paa grund af saavel interne problemer som globaliseringen af oekonomien, forskellene med hensyn til den miljoepolitik, der foeres i de forskellige lande, og konkurrencen fra visse udviklingslande, der ikke overholder de grundlaeggende ILO- bestemmelser og de internationale regler om intellektuel ejendomsret,

B. der konstaterer, at tekstil- og beklaedningsindustrien inden for de seneste ti aar har mistet 850.000 arbejdspladser, heraf 600.000 inden for de sidste fem aar, hvilket vidner om, at faldet i beskaeftigelsen sker i et stadig hurtigere tempo,

C. der henviser til, at arbejdspladserne i tekstil- og beklaedningssektoren isaer besaettes af kvinder, og at disse er saerlig haardt ramt af de strukturelle forandringer, det faldende antal faste arbejdspladser i Den Europaeiske Union og opbygningen af en sektor med billig arbejdskraft i udviklingslandene, og at det derfor er noedvendigt omgaaende at goere en indsats til fordel for omskoling og skabelse af alternative arbejdspladser for kvinder i regioner med staerke traditioner inden for tekstilindustri,

D. der henviser til, at denne tendens til tilbagegang og marginalisering i tekstil- og beklaedningsindustrien ifoelge de undersoegelser, Kommissionen har foretaget, vil fortsaette i det kommende aarti med tab af arbejdspladser i samme massive omfang som i det foregaaende aarti, foroegelse af importen og stadig mere omfattende virksomhedsflytninger inden for den europaeiske beklaedningsindustri,

E. der henviser til, at store virksomheder placerer stadig flere led af deres tekstilproduktionskaeder i udlandet og foretager passiv videreforarbejdning ved at eksportere arbejdspladser til forskellige lande, hvorved de aabenlyst omgaar sociale bestemmelser og miljoenormer, isaer i omraader med saakaldt frihandel og fri produktion, hvorfor udarbejdelsen af en adfaerdskodeks for multinationale koncerner, som skal vaere underlagt uvildig kontrol, vil vaere det foerste skridt i retning af at skabe varige og menneskevaerdige arbejdspladser,

F. der henviser til, at der paa nuvaerende tidspunkt er sundheds- og miljoerisici forbundet med alle faser af produktion og forarbejdning, og at det er noedvendigt med et integreret miljoe- og industripolitisk tiltag, omfattende alt fra anvendelse af pesticider paa bomuldsmarkerne over brug af farve- og konserveringsstoffer i forbindelse med transport og forarbejdning og til forebyggelse af miljoerisici ved bortskaffelse af tekstiler,

G. der henviser til, at forbrugernes kvalitetsbevidsthed i Europa i dag ikke laengere er rettet mod elegance og holdbarhed men i stigende grad paa anvendelse af sundheds- og miljoevenlige produkter, og at initiativer som den europaeiske Clean Clothes Campaign tager hoejde herfor og bidrager til at skaerpe forbrugernes bevidsthed for tekstilbranchens problemer og udvikle miljoevenlige og socialt gunstige loesningsmodeller,

H. der henviser til, at tekstilindustriens nuvaerende problemer har alvorlige konsekvenser for den oekonomiske aktivitet og beskaeftigelsen i visse af Faellesskabets regioner,

I. der henviser til, at tekstil- og beklaedningsindustrien i EU er et vigtigt led i en lang kaede af industriprocesser i Den Europaeiske Union, fra fiber- og kemikaliefremstilling til maskinfabrikation og fra informationsteknologi og softwareudvikling til detailsalgssystemer, som alle yder et vaesentligt bidrag til beskaeftigelsen i Den Europaeiske Union,

J. anerkender den indsats, denne sektor i de seneste ti aar har gjort for at omlaegge sine produktionsstrukturer med henblik paa at forbedre sin konkurrenceevne og specialisering inden for de segmenter af verdensmarkedet, der navnlig laegger vaegt paa mode, design, kvalitet og teknologisk innovation,

K. der henviser til, at den indsats, der er gjort for at forbedre teknologien, ikke har vaeret tilstraekkelig til at kompensere for de lavere loen-omkostninger i udviklingslandene samt visse nyindustrialiserede lande, hvilket giver sig udslag i et svulmende stort handelsunderskud over for resten af verden (13,5 mia ecu i 1994), til trods for at Faellesskabet ikke blot er verdens stoerste importoer, men ogsaa verdens stoerste eksportoer af tekstilprodukter,

L. der henviser til, at den europaeiske tekstilindustris eksportmuligheder fortsat haemmes af vanskelighederne med at faa adgang til flere af de store markeder, hvor der findes et stort vaekstpotentiale for produkter i mellem-, hoej- og luksuskategorien,

M. der henviser til, at det er praktisk taget umuligt at faa adgang til disse markeder paa grund af prohibitive toldsatser og/eller tekniske og administrative hindringer, hvilket ikke kun hindrer import fra Faellesskabet, men umuliggoer konkurrence paa disse markeder,

N. der henviser til, at visse tredjelande anvender protektionistiske metoder med henblik paa at fastholde et monopollignende greb om markedet (restriktioner paa eksporten af raamaterialer eller fordobling af prisen herpaa), hvilket ikke blot giver sig udslag i en skaev ressourcefordeling paa verdensplan, men ogsaa i en overdimensionering af disse landes produktions- og eksportkapacitet,

O. der henviser til vigtigheden af at forstaerke indsatsen mod svig i tekstilsektoren, herunder navnlig noedvendigheden af at faa identificeret de tekstilprodukter, som importeres til EU uden om de maengdegraenser, der er fastsat i bilaterale aftaler, via anvendelse af falske oprindelsescertifikater eller kategoribetegnelser,

P. der henviser til, at anvendelsen af forfalskede eller uretmaessigt udstedte oprindelsescertifikater ogsaa indebaerer misbrug af de indroemmelser paa toldomraadet, som de begunstigede lande, herunder isaer udviklingslandene, har opnaaet, hvilket er til alvorlig oekonomisk skade for Faellesskabets tekstilvirksomheder,

Q. der henviser til, at saavel den gradvise integration af tekstilsektoren i WTO-disciplinsystemet (ifoelge GATT-aftalen fra 1994), der skal gennemfoeres i fire etaper over ti aar, som den nye toldunionsaftale med Tyrkiet, frihandelsaftalerne med de central- og oesteuropaeiske lande samt de forventelige aendringer i konkurrenceforholdene paa internationalt plan goer det uomgaengeligt, at der goeres en fornyet indsats for strukturel tilpasning af faellesskabsindustrien,

R. der i denne forbindelse henviser til, at definitionen af de produkter, der skal liberaliseres under anden og tredje WTO-integrationsetape, er en vigtig og kompliceret opgave, idet den skal give den europaeiske tekstilindustri tid til omstrukturering og saaledes minimere de hermed forbundne sociale omkostninger,

S. der henviser til, at denne tilpasning boer sigte paa at genskabe faellesskabsindustriens konkurrenceevne gennem foroegelse af produktiviteten (navnlig via anvendelse af ny informationsteknologi) paa baggrund af et mere aabent verdensmarked med gennemsigtige normer fastlagt i WTO-regi, som bl.a. boer sikre faellesskabsindustrien en bedre beskyttelse mod illoyal udenlandsk konkurrence og mod imitationer,

T. der henviser til, at Faellesskabet har accepteret den gradvise afvikling af multifiberarrangementet (MFA) paa den betingelse, at samhandelen med tekstilprodukter reguleres af de styrkede normer og regler i WTO- systemet,

U. der i denne forbindelse henviser til, at WTO-medlemslandene ifoelge artikel 7 i aftalen om tekstilvarer er forpligtede til at forbedre markedsadgangen, sikre retfaerdige og rimelige handelsbetingelser og undgaa enhver form for diskrimination mod importerede tekstilvarer,

V. der henviser til de vigtige indirekte virkninger paa produktionen, beskaeftigelsen og den regionale balance i Faellesskabet af visse multi- eller bilaterale handelsaftaler (bl.a. OECD-aftalen om normale konkurrencevilkaar i skibsvaerftssektoren, aftalen om adgang til det japanske marked for garvet skind og aftalerne om adgang til henholdsvis det pakistanske og det indiske tekstilmarked),

W. der i samme forbindelse henviser til, at Europa-Parlamentet boer have en reel befoejelse til at foere demokratisk kontrol med den faelles handelspolitik, herunder navnlig de multilaterale og bilaterale handelsaftaler, som kan faa store oekonomiske, sociale eller regionale virkninger,

X. der henviser til, at tekstilindustrien boer vises saerlig opmaerksomhed paa grund af dens betydning for beskaeftigelsen i Unionen (med 2,3 mio ansatte) og de taette baand, der knytter den sammen med den samlede industri- og servicesektor,

Y. der henviser til betimeligheden af, at Faellesskabet stoetter tekstilindustriens tilpasnings- og specialiseringsbestraebelser saavel indad- som udadtil, saaledes at denne sektor bliver i stand til at moede de udfordringer, som den kommende tids nye produktions- og markedsstrukturer paa verdensplan vil indebaere,

1. er af den opfattelse, at Faellesskabets tekstilindustri har en fremtid, forudsat at dens interne konkurrenceevne forbedres, og at der gennem haandhaevelse af WTO-disciplinsystemet sikres en reel og fair konkurrence samt faktisk adgang for europaeiske virksomheder til de oevrige markeder i verden;

2. paapeger, at moderniseringen af tekstil- og beklaedningsindustrien i Europa ikke udelukkende boer tage form af en klassisk rationalisering, men ogsaa tage sigte paa regional diversificering, omlaegning af produktionen, omskoling af de ansatte samt indfoerelse af mere miljoevenlige produkter og produktionsmetoder;

3. mener i denne forbindelse, at Kommissionens meddelelse opviser alt for stor mangel paa objektivitet, og det fordi den ikke indeholder en virkelig og dynamisk handlingsplan, som paa konsekvent maade kan bidrage til at undgaa tilbagegangen i denne vigtige industrisektor i Faellesskabet, som trods alt tegner sig for mere end 2 mio arbejdspladser;

4. understreger, at en sammenhaengende EU-politik for udenrigshandelen med tekstilvarer og beklaedningsgenstande boer baseres paa fastlaeggelse af en vedvarende, gennemsigtig og effektiv strategi, der kan sikre den korrekte anvendelse af saavel individuelle foranstaltninger som internationale aftaler og bekaempelsen af svig i samhandelen med tredjelande;

5. paapeger, at de bilaterale aftaler paa tekstilomraadet skal tilpasses kravene i aftalen om tekstil- og beklaedningsprodukter i slutakten fra Uruguay-runden (regler og discipliner i GATT 1994) og isaer sikre, at diskrimination og restriktioner i forbindelse med markedsadgang undgaas;

6. finder det noedvendigt, at man for at sikre den faktiske og fortsatte gennemfoerelse af de uomgaengelige foranstaltninger til omstrukturering og tilpasning af faellesskabsindustrien til de nye internationale vilkaar, der foelger af Uruguay-runden, fastholder tidsplanen for liberalisering og integration, saaledes at balancen mellem de rettigheder og forpligtelser, der foelger af aftalen, bevares;

7. henleder Kommissionens og Raadets opmaerksomhed paa, at en eventuel beslutning om at aendre (dvs. fremskynde) tidsplanen for integration i WTO-systemet under ingen omstaendigheder maa betyde, at tekstilsektoren »ofres« for at opnaa en hurtigere aabning af tredjelandsmarkederne paa andre omraader, ligesom liberaliseringstiltagene boer kunne baeres af alle EU's regioner for saa vidt angaar produktion og beskaeftigelse og boer staa i et rimeligt forhold til de faktiske forbedringer, der vil kunne forventes hvad angaar faellesskabsvirksomhedernes adgang til tredjelandes tekstilmarkeder;

8. konstaterer, at de af Kommissionen bestilte undersoegelser af GATT- aftalens indvirkninger paa tekstil- og beklaedningssektoren ikke omfatter en analyse af aftalens regionale virkninger, og anmoder foelgelig Kommissionen om at afhjaelpe denne vaesentlige mangel;

9. finder, at toldunionsaftalen med Tyrkiet, aftalerne om handelsliberalisering med de central- og oesteuropaeiske lande, der aspirerer til medlemskab, associeringsaftalerne med republikkerne i det tidligere Sovjetunionen samt de bilaterale tekstilaftaler med Indien, Pakistan og Kina vil faa stor indflydelse paa EU-importen og paa tekstilsektorens fremtidige udvikling; anmoder Kommissionen om at foretage en undersoegelse af indvirkningen paa Faellesskabets tekstilindustri, bl.a. set i et regionalt perspektiv, og anmoder den desuden om hvert aar at informere Europa-Parlamentet om resultaterne af opfoelgningen og kontrollen af ovennaevnte aftaler;

10. anmoder Kommissionen om, at den under de igangvaerende forhandlinger om Kinas tiltraedelse af den faelles markedsordning sikrer visse minimumsbetingelser for ligestilling af tekstilsektoren, herunder en garanti for faktisk adgang til det kinesiske marked gennem radikale aendringer af de nuvaerende (arbitraere og diskriminerende) importprocedurer, afskaffelse af politikken med dobbeltpris for raamaterialer samt forbud mod handel med tekstilvarer fremstillet i faengsler, jf. artikel XX, litra e), i GATT-aftalen;

11. bekraefter sit synspunkt om, at Faellesskabets stilling under internationale forhandlinger ville blive styrket, hvis Europa- Parlamentet systematisk blev informeret og hoert forud for indgaaelsen af multi- og bilaterale handelsaftaler »af vaesentlig betydning«;

12. anmoder Kommissionen om at overvaage processen med tilpasning til WTO- systemet af de kvantitative restriktioner, der rammer Faellesskabets eksport til tredjelande, samt aflaegge en rapport herom;

13. anmoder Kommissionen om at foretage en undersoegelse omfattende en beskrivelse og analyse af virkningerne af de handelshindringer, der vanskeliggoer EU-tekstilsektorens adgang til de tredjelandsmarkeder med stoerst vaekstpotentiale, for saa vidt angaar efterspoergslen efter tekstilvarer og beklaedningsgenstande;

14. finder, at bekaempelsen af svig i udenrigshandelen med tekstilvarer og beklaedningsgenstande udgoer en grundlaeggende prioritet, og understreger, at TAFI-initiativet (Textile Anti-Fraud Initiative) ikke blot har muliggjort inspektionsbesoeg i tredjelande, men ogsaa en loebende og systematisk indsamling og analyse af de oekonomiske data foretaget af specialister paa omraadet;

15. finder det absolut noedvendigt, at Unionen raader over alle de instrumenter, der er noedvendige for mere effektivt at bekaempe bedrageri og uregelmaessigheder i tekstilsektoren, baade naar det drejer sig om forebyggelse (information og uddannelse af medlemsstaternes kompetente tjenester), paavisning (medlemsstaternes deltagelse i inspektion paa stedet) eller foelgerne af bedrageri (moeder med tredjelande med henblik paa at opnaa en »korrektion« af de maengder, der paa et svigagtigt grundlag importeres til Unionen);

16. stoetter samfinansieringen af »afdelingen til kontrol og efterforskning« over faellesskabsbudgettet (konto A-3532 - TAFI) paa omraadet samarbejde mellem Faellesskabet og Faellesskabets industri; finder det i den retning oenskeligt, at afdelingens fremtidige virksomhed ligeledes rettes mod udvikling af afgiftsmaessige eller tekniske midler til forbedring af effektiviteten af metoderne til kontrol med den internationale handel med tekstilprodukter;

17. goer medlemsstaterne og Kommissionen opmaerksom paa tendensen til bedrageri og uregelmaessigheder i de praeferenceordninger (SPG), der gaelder for udviklingslande, saerligt hvad angaar aegtheden af produkternes oprindelsescertifikater; kraever i den forbindelse, at manglende anvendelse af de metoder til administrativt samarbejde, som skal garantere effektiviteten af den fleraarige plan for de generelle praeferencer, skal kunne berettige til en fuldstaendig eller delvis fratagelse af fordelene under ordningen, som det er fastsat i artikel 9 i forordning (EF) nr. 3281/94;

18. understreger, at forpligtelsen til at samarbejde, saavel hvad angaar metoderne til administrativt samarbejde som den gensidige assistance inden for toldsektoren, er en vaesentlig forudsaetning for, at aftalen vedroerende oprettelse af en toldunion mellem EU og Tyrkiet kan fungere efter hensigten, og anmoder de tyrkiske myndigheder om at anvende alle disponible menneskelige og teknologiske midler med henblik paa at holde de problemer med svig og illoyal handel, som kan opstaa som foelge af toldunionens ikrafttraeden, under kontrol;

19. understreger, at budgetpost B7-852 (adgang til markedet i tredjelande) er et vaesentligt instrument i Unionens nye offensive strategi med henblik paa at forbedre europaeiske tekstilvirksomheders adgang til markedet i tredjelande (KOM(96)0053) og stoetter i den forbindelse inden for rammerne af 1997-budgetbehandlingen opfoerelsen af de bevillinger, Kommissionen har oensket i sit foreloebige forslag til budget;

20. erkender, at gradsforskellene mellem de krav, der stilles med hensyn til miljoe og socialpolitik, og den manglende opfyldelse af reglerne om intellektuel ejendomsret og de grundlaeggende ILO-bestemmelser er vigtige konkurrencefordrejende elementer i denne sektor;

21. anmoder om at arbejdet paa at koordinere lovgivningen paa miljoeomraadet saavel inden for EU som inden for rammerne af WTO fortsaettes for at undgaa, at forskellene bliver skaerpet;

22. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage de noedvendige initiativer til, at der paa WTO-ministerkonferencen i Singapore tages de foerste skridt til en serioes dialog om en sammenkaedning af sociale mindstenormer og international handel, idet der isaer tages hensyn til de vedtagne ILO-konventioner;

23. understreger, at den sociale sikring af de arbejdstagergrupper, der i saerlig grad er ramt af omstruktureringen af tekstil- og beklaedningssektoren (foerst og fremmest ufaglaerte kvinder), skal indgaa som en integreret bestanddel af de industripolitiske foranstaltninger i samme grad som hensynet til de saerlige oekonomiske og sociale problemer i regioner, hvor denne sektor har saerlig stor betydning;

24. goer Kommissionen og Raadet opmaerksom paa den saerlige betydning, forskningen har for den europaeiske tekstilindustri med henblik paa at daemme op for de massive virksomhedsflytninger og styrke sektorens konkurrencedygtighed, og oensker en oeget koordinering af medlemsstaternes forskning paa dette omraade;

25. opfordrer Kommissionen til at tillaegge EU's tekstil- og beklaedningsindustri mindst samme vaegt som andre industrisektorer i alle sine overvejelser og programmer og til at forsvare tekstilindustriens interesser i internationale forhandlinger med samme styrke, som den forsvarer andre oekonomiske virksomhedsfelter;

26. gaar ind for, at man udvider pligten til at angive de stoffer, der er anvendt under fremstilling og forarbejdning af tekstiler og beklaedning (produktlinje-deklaration), og opfordrer Kommissionen til i dette oejemed at foreslaa kriterier, der tilgodeser forbrugernes krav og hensynet til miljoeet, og som skal gaelde for saavel importerede som interne produkter;

27. opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at udarbejde forslag til en europaeisk etiket, som giver forbrugerne sikkerhed for, at de produkter, de koeber inden for EU, ikke indeholder eventuelt kraeftfremkaldende farvestoffer, problematiske klorforbindelser eller biocider;

28. anmoder Kommissionen om at udarbejde en rapport om eventuelt boernearbejde i EU's tekstil- og beklaedningsindustri;

29. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.