KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 200 endelig udg. 
Bruxelles» den 30.05.1994 
RAPPORT 1992-1993 
OM DE FREMSKRIDT DER ER GJORT 
MED HENSYN TIL IVÆRKSÆTTELSEN AF POSE I DOM 
Rapport forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet af Kommissionen i 
overensstemmelse med afsnit V i afgørelse 89/687/EØF og artikel 23 i forordning 
(EØF) nr. 3763/91 
- 2 -
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 3 
I DEN SOCIOØKONOMISKE SITUATION I OD 6 
I I FORANSTALTNINGER SOM LED I POSE I DOM 8 
A Landbrug 8 
1 iværksættelse af den landbrugsmæssige 
rammeforordning POSE I DOM 8 
a) særlig forsyningsordning 9 
b) støtte til landbrugsproduktioner i OD 11 
c) veterinære og plantesundhedsmæssige 
foranstaltninger 12 
d) ændringsforanstaltninger vedrørende strukturer 12 
2 foranstaltninger til fordel for de traditio­
nelle landbrugsproduktionskæder 13 
a) bananer 13 
b) produktionskæden sukkerrør - sukker - rom 14 
B Fiskeri 16 
1 producentorganisationer 16 
2 fiskeri i Guyana 17 
3 fiskeriaftaler 18 
4 oprettelse af en POSElDOM/fiskeridel 18 
C Fiskalitet 18 
1 moms og punktafgifter 18 
2 særtold 19 
D Frizoner og frilagre 20 
E Opgørelse over nationale foranstaltninger 20 
F Luft- og søtransport 22 
G Miljø 22 
H Regionalt samarbejde 23 
I Strukturfonde 24 
- 3 
I I I VIDEREFØRELSE AF POSE I DOM 26 
A Tilpasning af landbrugsdelen i POSE I DOM 26 
B Konsolidering af POSE I DOM/fi sker i de I en 27 
C Medvirken til udviklingen af industrielle, hånd­
værksmæssige og jobskabende aktiviteter 29 
1 Situationen for de små og mellemstore virksomheder 
håndværksvirksomhederne 29 
2 Anvendelse af EU-politikkerne 30 
3 Prioriterede elementer 32 
a) forbedring af produktiviteten og konkurrenceevnen 32 
b) adgang til markederne 33 
GENEREL KONKLUSION 
Bilag I: Socioøkonomiske basisindikatorer 
Bilag II: Liste over forskrifter vedtaget pr. 31.12.1993 
Bilag III: Strukturfondinterventioner i OD 1989-1993 
-4 -
INDLEDNING 
1. Rådets afgørelse 89/687/EØF af 22. december 1989<1> indførte et særligt 
program for de franske oversøiske departementer på grund af disses 
afsides beliggenhed og økarakter (POSEIDOM). I henhold til Rom-traktatens 
artikel 227, stk. 2, som fortolket i Domstolens retspraksis (Hansen­
dommen), har POSEIDOM ved anvendelse af EU-politikkerne til formål at 
tage hensyn til OD's særlige forhold og handicaps i forbindelse med deres 
økarakter, afsides beliggenhed, lille areal samt vanskelige relief og 
klima. Deres økonomiske afhængighed af nogle enkelte produkter, deres 
begrænsede markeder, deres dobbelte karakter af EU-regioner og 
territorier beliggende i et udviklingslandsmiIjø er således bestemmende 
for disse regioners økonomiske og sociale udvikling. 
2. Som et symbol på EU's solidaritet over for sine mest afsides beliggende 
regioner, hvilket er absolut nødvendigt for en bedre integration af OD i 
det indre marked, er POSEIDOM blevet oprettet som referenceramme for 
gennemførelsen af EU-politikkerne i disse regioner. 
3. POSEIDOM er således et rammeprogram, hvis iværksættelse går videre end 
den 31. december 1992 i betragtning af de permanente begrænsninger, der 
karakteriserer OD. Den fælles erklæring vedrørende EU's meget perifere 
regioner, der er et bilag til Maastricht-traktaten, bekræfter og 
fastholder tiltaget med POSEIDOM. 
4. På grundlag af det generelle princip om at de særlige forhold i OD skal 
tages i betragtning i gennemførelsen af EU-politikkerne omfatter POSEIDOM 
fire aktionsprincipper: en særlig forsyningsordning vedrørende visse 
landbrugsprodukter og støtte til lokale produktioner, regionalt 
samarbejde mellem OD/oversøiske lande og terri torier/AVS-lande, 
opretholdelse eller tilpasning af eksisterende foranstaltninger (særtold, 
statsstøtte, fiskalitet) og intervention fra strukturfondene ifølge 
principperne i reformen af 1988 med angivelse af, at disse interventioner 
bør tage højde for de yderligere handicaps, som afsides beliggenhed og 
økarakter indebærer. 
5. Desuden har POSEIDOM's "rammekarakter" givet mulighed for at iværksætte 
foranstaltninger, der ikke tidligere har været identificeret heri. Der er 
således parallelt med de andre fjernområder truffet foranstaltninger, der 
ikke var planlagt i POSEIDOM, og hvis interesse var åbenlys for OD, 
f.eks. vedrørende fiskeri og told. 
6. Afsnit V i POSEIDOM og artikel 23 i rammeforordningen herti I vedrørende 
visse landbrugsprodukter(2) fastsætter begge, at Kommissionen forelægger 
en årlig rapport om de fremskridt, der er gjort henholdsvis med hensyn 
til iværksættelsen af POSEIDOM-programmet og gennemførelsen af de 
foranstaltninger, der er fastsat i denne forordning, i givet fald 
ledsaget af forslag om de tilpasningsforanstaltninger, som måtte vise sig 
nødvendige for at nå POSEIDOM-programmets mål. 
(1) EFT nr. L 399 af 30.12.1989. 
(2) Rådets forordning (EØF) nr. 3763/91 af 16.12.1991 om særlige foran­
staltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de oversøiske 
franske departementer. EFT nr. L 356 af 24.12.1991, s. 1. 
- 5 
Denne rapport opfylder disse to bestemmelser og dækker året 1992, hvor de 
fleste særlige foranstaltninger, der er iværksat under POSEIDOM-
programmet, er blevet operationelle, og året 1993, der er det første hele 
gennemføre Isesâr for disse foranstaltninger. 
I lyset af denne første gennemførelsesperiode fortæller denne rapport om 
den økonomiske og sociale situation i OD og udviklingen her siden 1989, 
den gør en første status over de planlagte og iværksatte foran­
staltninger inden for rammerne af partnerskabet stat/OD/Kommission og 
anfører de tilpasninger og supplementer, som måtte vise sig nødvendige 
for at nå POSEIDOM-programmets mål. 
6 -
I. DEN SOCIOØKONOMISKE SITUATION I OD 
9. Ud over de handicaps, der er anført og anerkendt i POSE IDOM-programmet 
(økarakter, meget små markeder, afsides beliggenhed, ...), og som er 
konstante, har den socioøkonomiske situation i OD ændret sig siden 1989. 
I en socioøkonomisk sammenhæng fremhæver denne udvikling nødvendigheden 
af at fortsætte og styrke de foranstaltninger, der er truffet som led i 
POSEIDOM for at opfylde målet om opsving og udvikling i disse regioner 
samt en bedre integration i det indre marked såvel som i deres regionale 
miljø. En oversigt over de grundlæggende socioøkonomiske indikatorer 
findes i bi lag I. 
10. Blandt de konstante størrelser, der går langt tilbage i tiden, og som man 
møder i OD, er navnlig: 
- Et BNP pr. indbygger, der er under 50% af gennemsnittet i EU, hvilket 
placerer OD blandt de fattigste regioner i EU; 
- en arbejdsløshedsprocent blandt de højeste i EU, som ligger i nærheden 
af 25% på Martinique og på Guadeloupe, 40% på Réunion og 16% i Guyana. 
Dette fænomen bliver forstærket på grund af den nyligt konstaterede 
vending af udvandr ingsstrømmen og et fødselstal, der er højere end i 
resten af EU; 
- en primær sektor, som stadig i vid udstrækning er afhængig af de 
traditionelle landbrugskæder, hvis afsætningsmuligheder er truet på 
grund af den voksende konkurrence, som produkterne fra OD møder på det 
franske marked, der er den største afsætningsmulighed, og som 
tidligere var forbeholdt disse produkter. Dette fænomen forstærkes af 
det næsten fuldstændige fravær af produkter fra OD på det øvrige EU-
marked og af de vanskeligheder, man støder på i integrationen i den 
regionale handel i Vestindien eller Det Indiske Ocean; 
- en sekundær sektor, der er relativt lille, og som består af små 
virksomheder (90% har under 20 medarbejdere), især koncentreret inden 
for bygge- og anlægsområderne, hovedsagelig rettet mod det lokale 
marked, og som lider af velkendte handicaps: 
* vanskeligheder med forsyning af råvarer med henblik på 
forarbejdning på stedet; 
* ringe adgang til teknologisk investering; 
* en faglig uddannelse, begrænset af virksomhedernes størrelse og de 
muligheder, der tilbydes i hver region; 
* meget store transportomkostninger, som fordyrer input og 
vanskeliggør afsætning af produkterne fra OD på andre markeder. 
Hertil kommer konkurrencen fra de produkter, der kommer udefra; 
- en tertiær sektor, der er meget udviklet særlig i betragtning af den 
stilling, som de offentlige serviceaktiviteter indtager. En turisme, 
der har gode udsigter, men som stadig er alt for begrænset ti I franske 
kunder, og som har svært ved at forholde sig til sine vestindiske 
naboer ; 
- 7 
11. Ud over disse forhold har det socioøkonomiske miljø i OD navnlig udviklet 
sig under påvirkning af: 
- en vækst i de regionale økonomier, der er højere end gennemsnittet i 
EU, men hvis virkning på beskæftigelsen imidlertid ikke har været 
tilstrækkelig til at absorbere stigningen i den aktive befolkning; 
- en galoperende befolkningsudvikling, der giver sig udtryk i højere 
fødselstal, forstærket af vendingen af udvandr ingsstrømmene gennem 
nogle år, som giver et voldsomt pres på beskæft i gelsesmarkedet; 
- en stadig skrøbelig diversificering, der især opmuntres af EU-
initiativet REGIS; 
- stigende arbejdsomkostninger. som belaster virksomhedernes 
konkurrenceevne, og som lægges oveni de meromkostninger, der er i 
forbindelse med deres etablering i fjernområderne over for 
konkurrencen fra nabolandene med meget lave lønninger. I den henseende 
går politikken med opnåelsen af minimumslønnen (SMIC) i OD i forhold 
til den, der er fastsat i moderlandet Frankrig, og indførelsen af en 
minimum socialydelse (RMI) i disse regioner (20% af sagerne forelagt i 
Frankrig for 2,5% af befolkningen) i den ønskelige retning med 
forbedring af befolkningernes levestandard, men de er ikke uden 
uhensigtsmæssige virkninger på beskæftigelsen. De gør for eksempel 
udsigterne for beskæftigelse noget vanskeligere, især for de unge og 
de dårligst uddannede personer (over 60% af de arbejdsløse har ingen 
uddannelse) og kan medvirke til udviklingen af sort arbejde-, 
- regionernes budgetvanske Iigheder. der sammen med den generelle 
økonomiske afmatning og den enerome fordyrelse af omkostningerne ved 
låntagning har medvirket til at svække den lokale økonomiske 
konjunktur. Dette giver sig hovedsagelig udtryk i et fald i de 
offentlige investeringer og i de lokale små og mellemstore 
virksomheders aktivitet og i betalingsforsinkelser, som giver mange 
virksomheder store likviditetsvanskeligheder; 
- den gunst ige udviklinq af kvaliteten af infrastrukturerne, der er 
registreret i løbet af perioden 1989-1993, selv om der stadig savnes 
fremskridt inden for visse områder som for eksempel socialt 
boligbygger i ; 
- nye aktuelle miljømæssige spørgsmål især med hensyn til spørgsmålet om 
omkostninger i forbindelse med affaldsbehandling eller vanskeligheder 
i forbindelse med opfyldelsen af EU-normerne. På dette område er det 
stadig nødvendigt med en speciel fremgangsmåde for OD; Guyana har for 
eksempel den eneste tropiske skov i EU. 
- 8 -
II. FORANSTALTNINGER SOM LED I POSEIDOM 
12. Alle de forskellige foranstaltninger, der er vedtaget som led i POSEIDOM 
siden 1989, Jf. listen i bilag II, bekræfter, at førstepladsen indtages 
af de foranstaltninger, der er truffet til fordel for landbruget, men 
også den gradvise vedtagelse af foranstaltninger inden for andre sektorer 
i den økonomiske aktivitet, for eksempel inden for fiskeriområdet eller 
gennem fiskale, toldmæssige og handelspolitiske instrumenter. Endelig har 
EU's økonomiske solidaritet givet sig særlig udtryk i disse regioner 
under mål nr. 1 gennem intervention fra de reformerede strukturfonde ved 
iværksættelsen af EU-støtterammer til hver af de 4 OD og EU-initiativer, 
herunder REGIS specielt for de meget perifert beliggende regioner. 
A. LANDBRUG 
13. For at afbøde virkningerne af OD's særlige situation har POSEIDOM påpeget 
en række foranstaltninger, der hovedsagelig skal lette forsyningen af 
disse regioner, udvikle eller bevare visse landbrugsproduktioner, 
samtidig med at interventionerne fra den fælles landbrugspolitik 
tilpasses disse regioners særlige landbrugsforhold. Til iværksættelse og 
supplement af de første retningslinjer i POSEIDOM vedtog Rådet den 
16. december 1991 en rammeforordning^1), der fastsætter særlige 
foranstaltninger, der selv er iværksat gennem adskillige 
gennemførelsesforordninger fra Kommissionen. Desuden har EU været særlig 
opmærksom på de traditionelle produktionskæder for bananer og sukkerør, 
sukker og rom, navnlig ved iværksættelse af specielle 
strukturforanstaltninger. 
14. Disse forskellige foranstaltninger, der er truffet til fordel for 
landbruget i OD, har et fælles mål, nemlig at opmuntre landbrugs­
produktionen, defineret som et prioriteret felt i den økonomiske og 
sociale udvikling af disse regioner. 
1) Iværksættelse af den landbrugsmæssige rammeforordning POSEIDOM 
15. Rammeforordning (EØF) nr. 3763/91 har indført: 
- en række særlige markedsforanstaItninger inden for EUGFL, Garanti­
sektionen, (hovedsagelig en speciel forsynings- og støtteordning for 
de lokale produktioner), hvor der i EU-budgettet er forudset særlige 
afsnit til finansiering af disse med et samlet beløb på 45 mio. ECU i 
1992 og 49 mio. ECU i 1993; 
- veterinære og plantesundhedsmæssige foranstaltninger; 
- en række nødvendige afvigelser inden for strukturområdet for at lette 
interventionerne fra EUGFL, Udviklingssektionen, i OD. 
(1) Rådets forordning (EØF) nr. 3763/91, EFT nr. L 356 af 24.12.1991 
- 9 -
1*. Fristerne for udarbejdelse og vedtagelse af gennemførelsesforordningerne 
til rammeforordning (EØF) nr. 3763/91, de nationale og regionale 
administrative procedurer ved den egentlige iværksættelse samt de 
erhvervsdrivendes nødvendige tilpasning til de nye mekanismer bevirker, 
at denne opgørelse i de fleste tilfælde vedrører et egentligt regnskabsår 
på 12-18 måneder. På dette tidspunkt ville det være uhensigtsmæssigt at 
drage endelige konklusioner med hensyn til virkningerne af disse 
foranstaltninger på den økonomiske og sociale udvikling i disse regioner. 
Regnskabsåret er gjort endnu vanskeligere, ved at der er forskelle i 
gennemførelsen mellem OD, der for øvrigt ikke er berørt af de vedtagne 
foranstaltninger i samme grad. 
a) Sær I i g forsyn i nasordn i ng 
17. Formålet med forsyn ingsordningen er at afbøde meromkostningerne, der er 
en følge af disse regioners geografiske beliggenhed, ved leveringen af et 
vist antal produkter til løbende forbrug og/eller forarbejdning, der 
kommer fra tredjelande eller resten af EU. Med hensyn til forsyninger fra 
tredjelande er der indført en fritagelse af importafgifter og/eller 
toldafgifter ved direkte import. Der gives støtte til levering af EU-
produkter, for at disse kan være til rådighed på lige vilkår i disse 
regioner. 
18. Mængderne af produkter, der får gavn af denne forsyn ingsordning, 
bestemmes på grundlag af foreløbige opgørelser, der revideres 
regelmæssigt under hensyntagen til de regionale markedsbehov. Man er 
særlig opmærksom på de økonomiske virkninger af denne ordning navnlig med 
hensyn til den faktiske følgevirkning af de ydede fordele helt til den 
ende Iige forbruger. 
19. Forsyn ingsordningen er først og fremmest udarbejdet som et instrument til 
udvikling af produktions- og forarbejdningsakti viteterne inden for 
landbrugssektoren, dernæst som en opfyldelse af de lokale konsumbehov. To 
sektorer har fordel af en sådan ordning: kornprodukterne og avls- og 
fededyr. 
Kornprodukter 
20. Forsyningen med kornprodukter har til formål bedre at opfylde behovene i 
OD ved at begunstige udviklingen af lokal produktion, især husdyrbrug, og 
ved at give mulighed for forsyninger til lavere omkostninger. Denne 
ordning bestemmer, at der ikke skal opkræves import- og toldafgifter på 
produkter fra AVS-landene. Ordningen kan eventuelt udvides til andre 
tredjelande i tilfælde af forsyningsvanskeligheder, og der kan 
tilvejebringes korn fra EU på tilsvarende betingelser. Denne 
foranstaltning blev nødvendig, fordi der ikke dyrkes korn i disse 
regioner, og fordi de absolut nødvendige behov for korn til konsum og 
foder må opfyldes. 
21. Der er til denne foranstaltning knyttet en betingelse om en faktisk 
følgevirkning af de ydede fordele frem til den endelige forbruger. Det er 
dog vanskeligt at måle en sådan virkning på grund af de successive 
forarbejdninger, og fordi råvaren kun udgør en del af produktions­
omkostningerne. De franske myndigheder har nedsat en overvågningskomité i 
hvert OD, der skal vurdere følgevirkningerne af EU-støtten og 
afgiftsfritagelserne på de endelige priser. 
- 10 -
22. Mængderne i forsyningsopgørelserne viser en stigning i behovene for såvel 
hvede som byg og majs, dog med kontraster mellem regionerne. 
23. En foreløbig opgørelse viser, at iværksættelsen af denne forsynings-
ordning har muliggjort en ny udvikling i husdyrbruget og en forbedring af 
selvforsyningsgraden, der stadig er meget utilstrækkelig, af 
kødproduktionskæderne samt udvikling af nye foderstoffabrikker. Disse 
konsol i der ings- og rev i ta I iser ingsfaktorer i en lidet udviklet sektor har 
indført en ny konkurrencedygtighed, der er gavnlig for den endelige 
forbruger. 
24. Forsyningen med kornprodukter til konsum er mængdemæssigt af mindre 
betydning, men stadig absolut nødvendig for at udligne de 
meromkostninger, der er forbundet med den afsides beliggenhed, og for at 
de lokale forarbejdningsvirksomheder kan overleve i konkurrencen med de 
øvrige europæiske virksomheder. 
Dyr og kød 
25. Forsyn ingsordningen omfatter støtte til levering af avlsdyr af EU-
oprindelse samt en ordning for forsyning med kvæg til opfedning. Disse to 
bestemmelser supplerer hinanden, da de er beregnet på at styrke det 
lokale husdyrbrug og give mulighed for konsolidering og igangsættelse af 
kød- og dyrekæder i disse regioner ved at tilbyde dem en mængde, der vil 
kunne garantere dem et bæredygtigt økonomisk niveau. 
26. Forsyn ingsordningen for racerene avlsdyr af EU-oprinde I se vedrører såvel 
kvæg som heste, kaniner, svin, får, geder samt kyllinger og rugeæg. Med 
den sene iværksættelse af ordningen kan man ikke give en meningsfuld 
oversigt over, hvordan den fungerer. Den største forhindring for 
udviklingen af disse forsyninger er de europæiske fåre- og gederacers 
ringe tilpasning til de klimatiske og sundhedsmæssige forhold i disse 
regioner. Myndighederne har givet meddelelse om de betydelige risici 
(transport, tilvænning, hygiejnebetingelser) som de fleste kvægracer 
møder, hvilket bevirker, at den ydede støtte ikke har kunnet nedsætte 
produktionsomkostningerne bemærkelsesværdigt, som det var forudset. 
Levering af sådanne dyr er dog stadig nødvendig til forbedring af 
besætningerne ved krydsning med de lokale racer. Situationen kunne 
forbedres ved at lette erhvervelsen af dyr fra tredjelande, der er mere 
velegnede for de lokale klimatiske forhold. 
27. Forsyningen med kvæg til opfedning beregnet til lokalt konsum har til 
formål at øge den lave selvforsyningsgrad af lokale dyr. Import fra 
tredjelande med fritagelse for import- og toldafgifter har været udsat 
for nogle vanskeligheder fobundet med veterinære problemer, som de 
største leverandørlande har mødt. Forsyningen med kvæg af EU-oprindelse 
er stadig begrænset på grund af meromkostningerne som følge af 
transporten samt det vægttab, der registreres hos dyrene, til trods for 
den støtte, der ydes af EU. 
- 11 -
b) Støtte til landbrugsproduktioner i OD 
28. I POSEIDOM er det bestemt, at der skal gives støtte til produktion, 
forarbejdning og markedsføring af landbrugsprodukter. Denne støtte har 
deis til formål at opretholde og konsolidere de traditionelle aktiviteter 
i disse regioner, dels at udvikle diversificering. 
29. Der er iværksat to specifikke støtteforanstaltninger for sukkerrør, 
sukker og rom (jf. punkt 46 nedenfor): 
- den faste støtte til dyrkning af sukkerrør vedrører, i form af en 
omstruktureringsplan, foranstaltninger i forbindelse med genplantning 
og grundforbedring. Virkningen af støtten efter kun ét år giver endnu 
ikke mulighed for at konstatere en betydelig udvikling af situationen; 
- den støtte, der er ydet til forarbejdning af sukkerrør til rom af 
landbrugsoprindelse, har hurtigt fundet sin plads og opfylder fuldt ud 
det generelle mål med opretholdelse af de traditionelle 
landbrugsaktiviteter i disse regioner. 
30. Der er iværksat en støtte for ris fra Guyana for en bestemt periode 
(1992-1996) inden for rammerne af opdyrkningen af marskområdet Savane 
Sarcelles. Desuden er afsætningen gjort lettere ved en støtte til 
markedsføring af ris på Guadeloupe og Martinique; denne foranstaltning 
viser sig imidlertid at være utilstrækkelig til at afsætte hele 
produktionen fra Guyana i betragtning af de eksisterende traditionelle 
handelsstrømme mellem visse AVS-lande og OD. 
31. I sektoren for frugt, grøntsager, planter og blomster er der vedtaget 
særlige foranstaltninger med henblik på at udvikle produktionen og at 
forbedre kvaliteten og markedsføringen af produkterne: 
- de første initiativprogrammer til udvikling af produktionerne og 
forbedring af kvaliteten af produkterne blev først forelagt i løbet af 
1993. Gennemføre Isesprocedurerne har vist sig administrativt tunge for 
de mindre bedrifter, og den ydede støtte har ikke haft den ønskede 
igangsættende karakter; 
- støtte til markedsføring af lokale produkter blev positivt bedømt af 
producenterne, der gerne vil opfylde kvalitetskravene på EU-markedet. 
Denne støtte bør fortsættes og styrkes, samtidig med at kvaliteten og 
kendskabet til OD-produkterne forbedres; 
- undersøgelsen, der er finansieret af EU, af opgørelsen og udsigterne 
for forarbejdning af frugt og grøntsager i OD blev i slutningen af 
1993 indsendt til Kommissionen. Artikel 14 i rammeforordning (EØF) nr. 
3763/91 bestemmer, at Kommissionen på grundlag af denne undersøgelse 
udarbejder passende forslag. 
- 12 
32. Støtte til konsum af friske mælkeprodukter produceret lokalt har til 
formål at støtte den lokale produktion. Af forskellige årsager har denne 
foranstaltning vist sig at være vanskelig at gennemføre. Især gør det 
utilstrækkelige støttebeløb og produktionsformen, der består i at 
fremstille produkter af frisk mælk, der er hentet lokalt, blandet med 
importeret mælkepulver, støtten nytteløs. Man bør derfor revidere 
ordningen for denne støtte. 
33. På det animalske område er der iværksat ti Ilægspræmier til opfedning af 
handyr til oksekødsproduktion og til ammekøer for at supplere ordningen 
til udvikling af husdyrbruget og styrkelse af produktionskæderne for kød. 
34. Ifølge POSEIDOM skal der udarbejdes et særligt grafisk symbol med henblik 
på at øge kendskabet til og forbruget af kval itetslandbrugsprodukter, 
der er specifikke for OD som regioner med meget perifer beliggenhed. Til 
indførelse af dette grafiske symbol, der udarbejdes i fællesskab, har 
Kommissionen lanceret en konkurrence i december 1993. 
c) Veterinære og plantesundhedsmæssige foranstaltninger 
35. I POSEIDOM er det bestemt, at EU bidrager til finansiering af veterinære 
og plantesundhedsmæssige foranstaltninger som led i programmer, der er 
forelagt af de franske myndigheder. På veterinærområdet skal indsatsen 
hovedsagelig vedrøre udryddelse af de sygdomme, der rammer husdyr og 
belaster de bestræbelser, der gøres for at forbedre kvaliteten og 
produktiviteten af besætningerne. Den Stående Veterinærkomité afgav i 
december 1993 positiv udtalelse om at optage de særlige sygdomme i OD på 
listen over sygdomme, for hvis vedkommende der vil kunne iværksættes 
udryddelsesprogrammer. Beslutningen skulle snarligt blive vedtaget af 
Kommissionen. Veteri nærprogrammet for udryddelse af disse sygdomme 
forventes godkendt af Den Stående Veterinærkomité i løbet af februar 
1994. På plantesundhedsområdet kræves der foranstaltninger til 
forebyggelse af og bekæmpelse af skadegørere for at udvikle og forbedre 
planterne. Plantesundhedsprogrammet er blevet vedtaget for at anvendes 
fra 1993. 
d) Ændringsforanstaltninger vedrørende strukturer 
34. Det er relevant at nævne de ændringer, der er foretaget i 
gennemførelserne af forordning (EØF) nr. 2328/91 om forbedring af 
landbrugsstrukturernes effekti vitet.<1) Efter udtalelse fra STAR-
komitéen og Kommissionens positive beslutning af 29. Juli 1993 blev 
følgende foranstaltninger vedtaget, idet der blev sørget for deres 
forenelighed med kravene om dyrs velfærd og beskyttelse af miljøet: 
- betingelserne for ydelse af støtte blev gjort fleksible til fordel for 
investeringer i landbrugsbedrifter samt for at begunstige udviklingen 
af svine- og fjerkræopdræt; 
- udligningsgodtgørelsen blev udvidet til al plantedyrkning i OD. 
(1) EFT nr. L 218 af 6.8.1991, s. 1 
- 13 -
2) Andre aktioner til fordel for de traditionelle landbrugsproduktionskæder 
(bananer og sukkerrør, sukker cg rom) 
37. Gennem POSEIDOM har EU anerkendt vigtigheden af bananer samt sukkerrør, 
sukker og rom for den økonomiske balance og bevarelsen af beskæftigelsen 
i disse regioner. Bananer, sukker og rom er produkter af meget stor 
økonomisk og social betydning i OD. Disse to produktionskæder udgør i 
værdi næsten 70% af eksporten og over en tredjedel af beskæftigelsen i 
hvert af disse departementer, med undtagelse af Guyana. 
38. Under punkt 8.2 og 8.3 i POSEIDOM har Kommissionen iværksat nogle 
strukturforanstaltninger til fordel for produktionskæderne for bananer og 
sukkerrør, sukker og rom, især for at forbedre deres konkurrenceevne og 
støtte markedsføringen af disse produkter uden at afvente den fælles 
markedsordning for bananer og gennemførelsen af det indre marked pr. 
31. december 1992. Den ydede EU-støtte (14 mio. ECU i 1992 og 17,5 mio. 
ECU i 1993) er et supplement til struktur interventionsfondene for 
perioden 1989-1993 og ti I EU's og medlemsstatens markedsforanstaltninger. 
39. Fordoblingen af strukturfondenes midler til OD i 1999 i forhold til 1992 
skulle gøre det muligt at udvide og intensivere omstrukturerings- og 
moderniseringsforanstaltningerne for disse sektorer i den nye 
programmeringsperiode for fondene 1994-1999. 
40. De supplerende strukturforanstaltninger, Kommissionen vedtog i 1992^1^ 
og 1993<2), havde iværksættelse af følgende foranstaltninger som mål: 
- grundforbedring og vanding 
- sortsomst i I Iing 
- transportmidler på bedriften 
- udstyr t i I dr iften 
- foranstaltninger med hensyn til ledelse og kvalitetskontrol 
- salgsfremmende foranstaltninger 
EF-støtten var henholdsvis på næsten 13 mio. ECU for Martinique og 6,3 
mio. ECU for Guadeloupe, som er de to bananproducerende regioner i OD. 
41. Kommissionen tog ved udarbejdelsen af sit forslag til en fælles 
markedsordning for bananer hensyn til de særlige betingelser for 
produktion og markedsføring af bananer i EU, der hovedsagelig produceres 
i fjernområderne og med hensyn til OD, på Guadeloupe og på Martinique. 
Rådets forordning (EØF) nr. 404/93 om den fælles markedsordning for 
bananer indfører navnlig en importordning til udligning af EF-
producenternes indkomsttab ved afsætning, støtte til dannelse af 
producentorganisationer og strukturforanstaltninger, der skal integreres 
i de kommende EU-støtterammer for 1994-1999. Den nye fælles 
markedsordning giver således bananproducenterne og de erhvervsdrivende i 
OD muligheder for afsætning og markedsføring af deres produkter på EU-
markedet. 
(1) Kommissionens beslutning K(92)2116 af 10. september 1992 
(2) Kommissionens beslutning K(93)2796 af 5. oktober 1993. 
- 14 -
b) Produktionskæden sukkerrør - sukker - rom 
42. Ifølge punkt 8.3 i POSEIDOM skal der iværksættes foranstaltninger til 
sikring af romproducenternes væsentlige interesser som følge af 
gennemførelsen af det indre marked med henblik på at forbedre 
producenternes konkurrencedygtighed, omstrukturere sektoren og gøre det 
lettere at afsætte produktionen. 
43. Blandt de foranstaltninger, EU har vedtaget, vedrører nogle direkte rom, 
andre sukker og sukkerrør og nogle endelig hele sektoren. Der måtte tages 
hensyn til betydningen af alle dele af produktionskæden, som vanskeligt 
kan adskilles fra hinanden, idet hver af dem er en forudsætning for de 
andre. 
44 
45 Struktur foranstå Itninger 
I perioden 1989-1993 gennemførtes EU's strukturforanstaltninger til 
fordel for sektoren hovedsagelig ved hjælp af: 
- EUGFL, Udviklingssektionen, i forbindelse med: 
* EU-støtterammerne for hver af regionerne; 
* det specifikke EU— initiativ for fjernområderne REGIS; 
- strukturforanstaltninger finansieret ved hjælp af tillægsbevillinger i 
1992 og 1993 i henhold til POSEIDOM(1). 
Nedenstående oversigt giver vejledende oplysninger om de forskellige EU-
bviI linger til produktionskæden sukkerrør - sukker - rom i perioden 1989-
1993. Elivbi dragene udgør ca. 50% af de støtteberettigede udgifter og 
suppleres af national og regional støtte og i visse tilfælde bidrag fra 
pr ivate beV i I I inger. 
X 
Réunion 
Guadeloupe 
Mart in i que EU-støtterammen 
1989-1993 (1) 
27 mio. ECU 
5,8 mio. ECU 
0,8 mio. ECU 30% 
25% 
4% REGIS 
1991-1993 (2) 
1,6 mio. ECU 
1,7 mio. ECU 
2,9 mio. ECU 7% 
18% 
25% POSEIDOM 
1992-1993 (3) 
8,5 mio. ECU 
2,8 mio. ECU 
0,9 mio. ECU I alt 
37,1 mio. ECU 
10,3 mio. ECU 
4,6 mio. ECU 
(1) relativ andel af de foranstaltninger, der er 
sektoren, af den samlede bevilling for EUGFL 
forbindelse med EU-støtterammerne. 
(2) relativ andel af de foranstaltninger, der er 
sektoren, af den samlede bevilling for EUGFL 
forbindelse med REGIS. 
(3) supplerende strukturforanstaltninger, der finansieres 
B2-24 "Programmer for de ydre randområder". truffet t i I fordel for 
Udviklingssektionen, i 
truffet til fordel for 
Udviklingssektionen, i 
under budgetkonto 
på Réunion omfatter foranstaltningerne hovedsagelig grundforbedring 
(fjernelse af sten og mekanisering), omstrukturering af en 
sukkerfabrik samt indretning af modtagelses- og forskningsstationer. 
Omfanget af bevillingerne til denne sektor afspejler sukkerproduk­
tionens økonomiske betydning på Réunion. 
(1) Kommissionens beslutning 
5. oktober 1993. K(92)2116 af 10. september 1992 og K(93) af 
- 15 
- på Martinique og Guadeloupe omfatter interventionerne hovedsagelig 
omstrukturering af sukkerfabrikker samt forskning og teknisk bistand. 
Foranstaltninger finansieret af EUGFL. Garantisektionen, i forbindelse 
med POSEIDOM 
46. I rammeforordningen på landbrugsområdet i forbindelse med POSEIDOM 
indføres to foranstaltninger til fordel for produktionskædæen sukkerrør -
sukker - rom i OD (jf. punkt 29): 
- med den første indføres der EU-støtte til gennemførelse af en 
omstruktureringsplan for sukkerrørsdyrkningen. Der er tale om en fast 
hektarstøtte, som er opdelt i to støtteforanstaltninger for de samme 
marker: 
* den ene er på højst 750 ECU/ha til tilplantning og omfatter et 
areal på 27 400 ha; 
* den anden er på højst 1 747 ECU/ha til grundforbedring og omfatter 
et areal på 9 850 ha, 
- med den anden ydes der støtte til forarbejdning af sukkerrør til rom 
af landbrugsoprindelse. Støtten udbetales til 
desti I I ationsvirksomheden på betynge Ise af, at der udbetales en 
minimumspris til producenten af sukkerrør. Støtten er på 53,18 ECU/hl 
ren alkohol for en samlet mængde på 75 600 hl ren alkohol. 
Foranstaltninger finansieret af EUGFL. Garantisektionen, i forbindelse 
med den fælles markedsordning for sukker 
47. Produktionen af sukkerrør og omdannelsen heraf til sukker indgår i den 
fælles markedsordning for sukker. I denne er der taget hensyn til 
sukkerrørssektorens særlige situation på to måder: 
- ved ikke at fastsætte hverken en basispris eller en minimumspris for 
sukkerrør, sådan som det er tilfældet for sukkerroer; 
- ved at indøre foranstaltninger, der skal lette afsætningen af sukker 
fra OD i EU<1>. 
48. Ifølge den første foranstaltning fastsættes prisen på sukkerrør ved 
brancheaftaler mellem sukkerrørsproducenterne og sukkerfabrikanterne. 
Ifølge den anden ydes der transportstøtte samt raffineringsstøtte til 
sukker, der forarbejdes på et europæisk raffinaderi. Med disse to 
støtteforanstaltninger bliver prisniveauet for OD-sukker det samme som 
for AVS-sukker. De samlede omkostninger til denne støtte på EU-budgettet 
i perioden 1986-1992 var i gennemsnit på 16,6 mio. ECU/år. 
Nationale foranstaltninger, som Rådet har givet tilladelse til 
49. I forordning (EØF) nr. 1785/81<2) gives der tilladelse til en 
statsstøtteordning i sukkersektoren i OD. Senere blev der i forordning 
(EØF) nr. 1254/89(3) givet tilladelse til en ny statsstøtteordning, og 
det blev bestemt, at ordningen skulle genovervejes i forbindelse med 
POSEIDOM-programmet og ikke længere i forbindelse med forordningerne om 
fastsættelse af sukkerpriserne for hvert produktionsår. 
(1) forordning (EØF) nr. 2225/86, EFT nr. L 194 af 17.7.1986 
(2) EFT nr. L 177 af 1.7.1981. 
(3) EFT nr. L 126 af 9.5.1989. 
16 
Fiskalitet for rom 
50. EU tog ved vedtagelsen af den nye punktafgiftsordning, der har været 
gældende siden den 1. januar 1993, hensyn til visse romtypers sårbarhed, 
idet der blev givet tilladelse til at opretholde en afgiftsfordel for 
disse produkter på det franske marked, både i OD og i det egentlige 
Frankrig (jf. punkt 69). 
51. For OD fastsættes det i Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 
1992^1^, at den generelle punktafgiftsordning ikke gælder i disse 
regioner. Denne foranstaltning giver derfor Frankrig mulighed for, hvis 
det ønskes, at opretholde de forskellige nedsatte afgiftssatser for al 
lokalt produceret rom. 
52. I det egentlige Frankrig giver Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 
1992 Frankrig mulighed for at anvende en sats, der er reduceret med højst 
50% i forhold til den normale nationale afgiftssats for en given romtype 
(både af landbrugsoprindelse og anden traditionel rom). 
Producenternes situation 
53. Selv om det endnu er for tidligt at give en præcis vurdering af 
virkningen af disse foranstaltninger, navnlig på strukturområdet, ser det 
allerede nu ud til, at de har bidraget til at opretholde denne sektor af 
afgørende betydning for OD i en situation, der er præget af 
gennemførelsen af det indre marked og de heraf følgende nødvendige 
tilpasninger for producenterne. Kommissionen er for øjeblikket i gang med 
at undersøge EU-romproducenternes situation på baggrund af den øgede 
romimport fra tredjelande navnlig som følge af den allerede planlagte 
afskaffelse af AVS-toldkontingentet, jf. protokol nr. 6 til Lomé IV. 
Kommissionen vil aflægge rapport på dette område og træffe de nødvendige 
foranstaltninger i løbet af 1994. 
B) FISKERI 
54. Under POSEIDOM traf Kommissionen i 1992 en række foranstaltninger for en 
bedre integration af OD i den fælles fiskeripolitik. I betragtning af de 
potentielle muligheder, som fiskerisektoren har for disse regioner, der 
selv er storforbrugere, og af de begrænsninger, der er forbundet med den 
meget perifere beliggenhed (ekstraomkostninger ved input, ved afsætning 
af produktionen og adgang til forskning og teknologisk udvikling), 
påbegyndte Kommissionen i 1993 i partnerskab med de berørte franske 
myndigheder nogle overvejelser med hensyn til udviklingen af 
POSE IDOM/fi sker i de I en og tog initiativer i den retning. 
1) Producentorgan i sat ioner 
55. Rådet vedtog den 15. Juni 1992 forordning (EØF) nr. 1603/92 om indførelse 
af en ordning med ydelse af højere støtte ved oprettelse af 
producentorgan i sationer<2). Denne foranstaltning, der oprindeligt var 
fastsat i POSEIMA- og POSEICAN-programmerne, er blevet udvidet til OD for 
at stille regionerne med meget perifer beliggenhed lige. 
(1) Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for 
punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om 
kontrol hermed, EFT nr. L 76 af 26.2.1992. 
(2) Rådets forordning (EØF) nr. 1603/92, EFT nr. L 173 af 27.6.1992. 
- 17 -
56. Ved denne forordning har Frankrig bemyndigelse til at yde større 
økonomisk støtte over fem år, der refunderes af EU med 50%, til 
oprettelsen af producentorganisationer I OD i løbet af fem år efter 
vedtagelsen af forordningen. Netop derfor har EU til hensigt at 
begunstige gennemførelsen i OD af den fælles markedsordning for fiskeri, 
hvor producentorganisationerne er det nødvendige mellemled. 
57. For at være fuldt ud operationel er det nødvendigt, at denne 
foranstaltning ledsages af vedtagelse med specifikke angivelser for 
fiskerisektoren i OD af generelle regler, der gælder for anerkendelsen af 
producentorganisationer, særlig med hensyn til den krævede minimale 
produktionstærskeI. 
2) Fiskeri i Quyana 
58. Den tropiske reje af Penaeidae-famiIien udgør værdimæssigt 80% af 
eksporten fra Guyana og har i øjeblikket vanskeligheder, navnlig i 
forbindelse med konkurrencen fra opdrættede rejer fra tredjelande og med 
den nødvendige omstrukturering af sektoren. 
59. Med indlemmelsen af dette produkt i den fælles markedsordning for fiskeri 
i forbindelse med reformen herafd) kan det nu drage fordel af den 
garanti, der gives af orienteringsprisen, samt af en støtte til privat 
oplagring, når den gennemsnitlige salgspris for produktet er under 85% af 
orienteringsprisen. Denne foranstaltning vil supplere den foranstaltning, 
der er truffet til fordel for oprettelsen af producentorganisationer, der 
er absolut nødvendige relæer for de instrumenter og den støtte, der er 
fastsat i den fælles markedsordning. 
60. Der er også truffet foranstaltninger efter forordning (EØF) nr. 4028/86 
om fælleskabsaktioner til forbedring og tilpasning af strukturerne 
indenfor fiskeri og akvakultur<2) og forordning (EØF) nr. 4042/89 om 
forbedring af betingelserne for forarbejdning og markedsføring af disse 
produkter^3). 
61. EU har fortsat sin opmærksomhed rettet mod bevarelse og forvaltning af 
ressourcerne i farvandene ud for Guyana. Der træffes hvert år passende 
foranstaltninger for fartøjer fra tredjelande i 200-sømilezonen ud for 
denne region^4). De har til formål at fastholde den lokale fiskeri­
aktivitet og bevare farvandene samtidig med, at forarbejdningsindustrien 
i Guyana, der modtager forsyninger fra skibe fra tredjelande, der fisker 
i 200-sømilezonen, ikke skades. 
62. Kvaliteten af denne produktion og dens betydning for den regionale 
økonomi gør den ti I en vigtig sektor for EU-intervention i Guyana. 
(1) Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17.12.1992 om den fælles 
markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter, EFT nr. L 388 af 
31.12.1992. 
(2) EFT nr. L 376 af 31.12.1986. 
(3) EFT nr. L 388 af 31.12.1989. 
(4) Jf. for 1993 Rådets forordning (EØF) nr. 3929/92, EFT nr. L 397 af 
31.12.1992. Kommissionen foreslog i december 1993 at videreføre disse 
foranstaltninger i 1994. 
18 -
3) 
63. EU har forhandlet en fiskeriaftale med Dominica*1>. Denne aftale, der er 
udarbejdet med henblik på et regionalt samarbejde, tager hensyn til, at 
begge parter har underskrevet De Forenede Nationers konvention om 
havretten. Den fastsætter fælles adgang til fiskerizonerne for fartøjer 
indregistreret dels i Martinique og Guadeloupe dels i Dominica samt 
samarbejde med hensyn til rationel bevarelse og forvaltning af 
fiskeressourcerne. Aftalen fastsætter også periodisk konsultation med 
hensyn til antallet og størrelsen af de fartøjer, der har tilladelse til 
at fiske i den anden parts fiskerizone og nedsætter en blandet 
kommission, der skal sørge for, at den bliver behørigt gennemført. I 
marts 1994 var regeringen for Dominica dog ikke i stand til at undertegne 
denne aftale, idet den fremkom med nye ønsker vedrørende begrænsning af 
EU-fartøjers adgang til pelagisk fiskeri i Dominicas territorialfarvande. 
4) Oprette i se af POSEIDOM/fiskeridelen 
64. Kommissionen forelagde den 3. december 1993*2) Rådet et forslag til 
forordning, der også dækker De Kanariske Øer, Azorerne og Madeira. Dette 
forslag skal udligne de meromkostninger, der på grund af den perifere 
beliggenhed følger ved afsætningen af visse fiskeriprodukter, herunder 
rejer fra Guyana. Kommissionen besluttede for øvrigt den 15. november 
1993 at yde en særlig EU-støtte på 3,3 mio. ECU til gennemførelse af 
forskellige undersøgelser af analyser og fremtidsmuligheder, 
cert ificeringsaktioner, salgsfremme, forskning og akvakulturudvikling i 
OD. 
C. FI SKAL ITET 
1) MOMS OG punktafgifter 
65. OD har traditionelt en indirekte fiskalitet (moms og punktafgifter), der 
er forskellig fra resten af EU. I forbindelse med afskaffelse af de 
fiskale grænser har EU suppleret og ændret det fælles merværdiafgifts­
system og vedtaget en række direktiver om harmonisering og tilnærmelse af 
punktafgifterne. I overensstemmelse med retningslinjerne i POSEIDOM var 
det relevant at fastsætte passende ændringer til den generelle ordning, 
for at der kunne tages højde for de specifikke behov i OD. 
66. I den forbindelse er en lempet ordning for moms og punktafgifter for OD 
berettiget på grund af nødvendigheden af at begrænse den fiskale byrde, 
som kommer oven i de høje meromkostninger i forbindelse med den afsides 
beliggenhed og økarakteren. Det drejede sig desuden om at have en samlet 
fremgangsmåde for den indirekte fiskalitet, der ud over moms og 
punktafgifter integrerer sær toldordningen, hvis indtægter går ind på de 
lokale budgetter og de regionale fonde til udvikling og beskæftigelse. 
67. Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991 udelukker således de 
oversøiske departementer fra det nationale franske indland*3^ i 
forbindelse med gennemførelsen af det nye EU-merværdiafgiftssystem. 
___ Frankr ig kan således bevare et særligt momssystem i OD: 
(1) Rådets forordning (EØF) nr. 3329/93 af 29. november 1993 om indgåelse af 
fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen 
for Dominica. EFT L 299 af 4. december 1993. 
(2) KOM(93)630 endelig udg. af 3. december 1993, EFT nr. C 4 af 6.1.1994. 
(3) Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991; EFT nr. L 376 af 
31.12.1991. 
19 -
- anvendelse af reducerede satser for Guadeloupe, Martinique og Réunion; 
- ikke-anvendelse af moms i Guyana, St Barthélémy og St Martin. 
68. I samme retning har Frankrig fået tilladelse til ikke at anvende den 
generelle ordning for punktafgiftspligtige varer, oplægning og omsætning 
heraf samt kontrol hermed*1) i OD. 
69. Med hensyn til rom har EU for produkter fremstillet på grundlag af lokale 
sukkerrør destilleret på stedet med et indhold af flygtige stoffer på 225 
g/hl ren alkohol og med et minimum alkoholindhold på 40% vol., bemyndiget 
Frankrig til i sit moderland at anvende punktafgiftssatser, der ikke må 
være mere end 50% under den normale nationale punktafgiftssats*2). Denne 
foranstaltning gælder for al rom, der opfylder disse karakteristika, 
navnlig rom af landbrugsoprindelse og anden traditionel rom i OD, uden at 
den dog udelukkende er gældende for disse. Foranstaltningen har til 
formål at bevare afsætningsmulighederne for rom fra OD på det franske 
marked. 
2) SsrtQtd 
70. Ved Rådets beslutning 89/688/EØF*3) har EU anerkendt den rolle, som 
særtolden spiller som en betydelig indtægt på de lokale budgetter og som 
instrument til økonomisk udvikling, samtidig med at man fastlægger 
tilpasningen af den med henblik på at gøre den forenelig med traktatens 
regler. 
71. Dommen af 16. juli 1992 (Legros-sagen C-163/90) - hvor Retten erklærede 
den gamle særtold, der blev opkrævet indtil 1992, for uforenelig med 
traktatens artikel 9 ff. - viste, at EU havde ret i at advare om 
problemerne i forbindelse med denne afgift i forventning af en reform 
heraf den 1. januar 1993. 
72. I medfør af Rådets beslutning 89/688/EØF blev sær toldordningen således 
ændret ved en fransk lov af 17. juli 1992. Den nye ordning trådte i kraft 
den 1. Januar 1993 og udvider opkrævningen af denne afgift, der 
traditionelt anvendes på produkter, der importeres i OD, til at omfatte 
produkter fremstillet i disse regioner. Der kan dog alt efter økonomiske 
behov helt eller delvis tillades fritagelser for en periode på 10 år med 
henblik på at medvirke til fremme og bevarelse af de lokale økonomiske 
aktiviteter under hensyntagen til strategien for økonomisk og social 
udvikling i hver region og mod at underrette Kommissionen om 
f r i tagelsesordningerne-, Kommissionen informerer medlemsstaterne og tager 
stilling inden for en tidsfrist på to måneder. 
73. I forbindelse med denne reform besluttede Kommissionen den 22. december 
1992 ikke at komme med nogen indvendinger over for de fritagelses-
ordninger, der blev meddelt i oktober 1992, men anmodede samtidig de 
franske myndigheder om at give underretning om enhver ændring af 
grundsatserne og/eller fritagelsesordningerne, der måtte medføre en øget 
beskatningsforskel mellem de importerede produkter og de lokale 
produktioner, som de regionale råd har ønsket at støtte. Herefter 
besluttede Kommissionen den 20. december 1993 ikke at fremkomme med nogen 
indvendinger mod de nye overvejelser hos de regionale råd i Martinique og 
(1) Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992, EFT nr. L 76 af 23.3.1992. 
(2) Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af 
punktafgiftsstrukturen for alkohol og alkoholholdige drikkevarer, EFT nr. 
L 316 af 31.10.1992. 
(3) Rådets beslutning 89/688/EØF af 22. december 1989 om sær toldordningen i de 
franske oversøiske departementer, EFT nr. L 399 af 30.12.1989. 
- 20 -
Guadeloupe, som Kommissionen havde fået underretning om henholdsvis i 
juli og i august 1993 på grundlag af supplerende oplysninger, der var 
blevet meddelt Kommissionen i november 1993, og under forudsætning af at 
fritagelserne ikke viser sig at kunne ændre handelsbetingelserne i et 
omfang, der strider mod den fælles interesse. 
D) FR I TONER OQ FRllAQRE 
74. Den 15. Juni 1992 vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1604/92*1), som 
udelukker operationer af denne art gennemført i frizonerne og i 
frilagrene i OD, De Kanariske Øer, Azorerne og Madeira. Som bekendt gør 
den generelle ordning for aktiv forædling det muligt at indbefatte 
produkter fra tredjelande I forædlingsprocessen, uden at disse 
underkastes told ifølge FTT, men under den forudsætning at dette ikke 
skader EU-producenterne. 
75. Den forordning (EØF) nr. 1604/92 mulighed for, at alle 
forarbejdningsprocesser rettet mod eksport kan gennemføres i disse 
frizoner og frilagre uafhængigt af, om EU-producenterne af basisvarerne 
måtte blive forfordelt eller ej af disse aktiviteter, der vedrører 
importerede varer. 
76. I betragtning af deres ekstraordinære geografiske situation er denne 
foranstaltning fælles for alle regioner med perifer beliggenhed. Selv om 
POSEIDOM ikke udtrykkeligt henviser hertil, nævner POSE I CAN og POSE I MA 
denne bestemmelse. I henhold til den lige behandling og under hensyntagen 
til, at der eksisterer et frilager på Guadeloupe, og at der er skabt en 
frizone på Réunion, får OD glæde af betingelserne for aktiv forædling 
efter denne forordning. 
77. Denne afvigelse fra den generelle ordning for aktiv forædling begunstiger 
udviklingen af små og mellemstore virksomheder i den produktive sektor, 
som er en betydelig faktor for den socioøkonomiske udvikling i disse 
regioner. Den kan også begunstige: 
- dels direkte etablering af virksomheder fra andre regioner i EU, AVS-
lande eller endog tredjelande uden præference; 
- dels oprettelse af Joint-venture med, henblik på en mere vedvarende 
aktivitet på de regionale markeder (Vestindien og Det Indiske Ocean). 
E) OPGØRELSE OVER NATIONALE FORANSTALTNINGER 
78. I punkt 10.1. i POSEIDOM findes en bestemmelse om, at der skal udarbejdes 
en opgørelse over de nationale foranstaltninger, der har særlige 
virkninger til fordel for OD, med henblik på at tage stilling til, om de 
skal opretholdes, ændres eller ophæves. Dette skal ske i overensstemmelse 
med traktatens generelle principper, samtidig med at der tages hensyn 
til disse regioners særlige forhold. 
79. Den 22. december 1992 udfærdigede og fremsendte Kommissionen en første 
opgørelse til de franske myndigheder, som myndighederne udfyldte og 
sendte til Kommissionen den 21. september 1993. Frankrig blev anmodet om 
yderligere oplysninger i november og december 1993. 
(1) Rådets forordning (EØF) nr. 1604/92 af 15. juni 1992, EFT nr. L 173 af 
27.6.1992. 
21 
80. Blandt de foranstaltninger, der er anført i denne opgørelse, er seks 
ordninger med fiskal støtte blevet undersøgt af Kommissionen i 1992 i 
henhold til EU-bestemmelserne om statsstøtte (traktatens artikel 92) i 
overensstemmelse med punkt 10.2 i POSEIDOM. Det drejer sig om: 
- bestemmelserne i paragraf 208, 4. afsnit, i den franske skattelov 
vedrørende ordningen om midlertidig fritagelse af selskabsskat for 
virksomheder, der opretter en ny aktivitet i OD; 
- reduceret skat på overskud, der er skabt oversøisk, jf. paragraf 217 b 
i den franske skattelov; 
- den længevarende skatteordning i de oversøiske departementer, der 
findes i paragraf 1655 b i den franske skattelov; 
- nedsættelse af lønskattesatsen fastsat i paragraf 231-5 i den franske 
skattelov; 
- mulighed for at fratrække momsen af visse fritagne produkter i 
overensstemmelse med paragraf 295-1-5 og 50 bilag IV i den franske 
skattelov; 
- den fiskale gunstige ordning for oversøisk investering. 
81. Der er fra Kommissionens side blevet truffet beslutning om endnu en 
statsstøtte knyttet til lEDOM's kreditpolitik til fordel for 
virksomhederne. 
82. Trods de betydelige støttebeløb samt deres generelt øgede intensitet har 
Kommissionen besluttet ikke at rejse indvendinger over for disse 
foranstaltninger. I sin vurdering har Kommissionen navnlig fremhævet, at: 
- denne støtte er beregnet til at begunstige den økonomiske udvikling i 
OD, som det er tanken med POSEIDOM, i overensstemmelse med ændringen i 
traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), der gælder for disse 
regioner; 
- på grund af deres økarakter og afsides beliggenhed lider OD af 
permanente handicaps, som belaster virksomhedernes konkurrenceevne; 
- de væsentligste modtagere af denne støtte er små og mellemstore 
virksomheder og industrier, hvis bevarelse og udvikling er afgørende 
for disse regioners økonomiske og sociale udvikling. 
83. Kommissionens accept af disse syv støtteforanstaltninger foregriber ikke 
den behandling, som kan forbeholdes støtte til sektorer henhørende under 
EU-rammerne. Under alle omstændigheder tages de omhandlede 
støtteforanstaltninger i betragtning med hensyn til overholdelsen af 
loftet for regional støtte, der gælder for OD. Kommissionen har anmodet 
om, at der tilsendes en årlig rapport om gennemførelse af støtten. 
84. De øvrige nationale foranstaltninger, der findes i ovennævnte opgørelse, 
undersøges for øjeblikket af Kommissionen sammen med de franske 
myndigheder. 
- 22 -
F) LUFT- OG SØTRANSPORT 
85. Da OD er regioner med økarakter og afsides beliggenhed, er deres økonomi 
meget afhængig af deres luft- og søtransportforbindelser med det øvrige 
Fællesskab. Forsyningen til disse regioner og leverancer af tropiske 
produkter (bananer, sukker, ananas, ...) fra disse regioner til EU er 
afhængig af søtransporten. Lufttransportforbindelserne er det eneste 
middel til sikring af indbyggernes frie bevægelighed, men også absolut 
nødvendig for turistøkonomien. 
86. EU har til hensigt at sørge for mangesidighed i valget af luftfarts­
selskaber, der skal beflyve OD, for at sikre konkurrencedygtighed med 
hensyn til forsyninger og eksporterede lokale produkter. Der skal dog 
sikres regelmæssig beflyvning af disse regioner i løbet af hele året. 
87. POSEIDOM-programmet bestemmer således, at EU og den franske stat 
iværksætter foranstaltninger af en sådan art, at det bliver muligt for 
flere luftfartsselskaber at beflyve OD. I den forbindelse omfattes OD på 
nuværende tidspunkt af den tredje pakke med hensyn til liberalisering af 
lufttrafikken, som giver den franske stat mulighed for at bevare 
forpligtelsen til offentlig service på ruterne til disse regioner.*1) 
88. Hvad angår cabotagesejlads, er OD midlertidigt fritaget for anvendelsen 
af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport 
i medlemsstaterne*2). Indtil den 1. januar 1999 skulle denne undtagelse 
give mulighed for disse regioners tilpasning til 
liberaliseringsordningen. I forbindelse med cabotagesejlads kan de 
eksisterende kontrakter om offentlig service forblive i kraft indtil 
deres udløbsdato. 
G) MILJØ 
89. Punkt 6 i POSEIDOM anfører princippet om hensyntagen til de særlige 
forhold for OD i gennemførelsen af EU-politikkerne, navnlig med hensyn 
til miljøet, i betragtning af de specielle problemer, der dels skyldes 
deres isolerede beliggenhed i zoner med sårbart økosystem, dels deres 
overholdelse af EU-miIjønormerne og de meromkostninger, det medfører. 
90. For at undersøge og kontrollere de særlige forhold og behov i OD i den 
forbindelse besluttede Kommmissionen den 21. december 1993 at yde en 
økonomisk hjælp på 1 mio. ECU til gennemførelse af undersøgelser. 
91. Det drejer sig navnlig om: 
- at registrere og forberede de nødvendige investeringer med henblik på 
at iværksætte strukturfondsinterventionerne i perioden 1994-1999; 
- at undersøge spørgsmålene i forbindelse med gennemførelsen af EU's 
miljølovgivning og de eventuelt deraf følgende problemer. 
(1) Rådets forordning (EØF) nr. 2408/92 af 23. juli 1992 om EF-
luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Fællesskabet, EFT nr. L 
240 af 24.8.1992. 
(2) Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af 
princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i 
medlemsstaterne, EFT nr. L 364 af 12.12.1992. 
- 23 -
H) REGIONALT SAMARBEJDE 
92. I afsnit IV i POSEIDOM er nødvendigheden blevet understreget af et bedre 
regionalt samarbejde mellem OD og og tilstødende stater, lande og 
territorier. Dette regionale samarbejde burde give mulighed for en bedre 
integration af OD i deres geografiske miljø, som rækker ud over de 
traditionelle kløfter (konkurrerende økonomier, ingen handelsfor­
bindelser,..) for at gå i retning af en dialog og iværksættelse af fælles 
projekter, der tager højde for den yderligere nødvendige udvikling af de 
forskellige partnere uanset deres status. 
93. Dette samarbejde har siden 1989 været koncentreret om OD/OLT/AVS. 
Bestemmelserne i afsnit IV i POSEIDOM supplerer og bekræfter dem, der er 
fastsat i afsnit XII i Lomé IV (regionalt samarbejde) og med hensyn til 
AVS-1 andene i afsnit XII i beslutningen om associering af de oversøiske 
lande og terr i tor ier. 
94. EU har stillet egnede ressourcer til rådighed for hver af partnerne for 
at begunstige udviklingen af fælles projekter enten på grundlag af 
Regionalfonden eller Den europæiske Udviklingsfond: 
i Regionalfonden er der inden for EU-støtterammerne for hver region, 
for perioden 1989-1993, blevet afsat følgende vejledende beløb: 
- Guadeloupe 800 000 ECU 
- Guyana 500 000 ECU 
- Martinique 800 000 ECU 
- Réunion 1.500.000 ECU 
- i den syvende europæiske Udviklingsfond er der i de regionale 
programmer fastsat følgende: 
- til AVS-landene i Vestindien, 90 mio. ECU; 
- til AVS-landene i Det Indiske Ocean, 30 mio. ECU (25,5 mio. ECU 
ekskl. de oversøiske lande og territorier); 
- t i I de oversøiske lande og territorier, 11,5 mio. ECU heraf 6,5 
mio. ECU til Vestindien. 
Disse beløb vedrører både fælles projekter og programmer mellem AVS-
landene og mellem AVS-landene, de oversøiske lande og territorier og 
OD. 
95. Iværksættelsen af disse ressourcer til finansiering af projekter af 
regional dimension, der involverer begge parter, sker i overens-
stemmmelse med de respektive procedurer for disse forskellige fonde, det 
vil sige på initiativ af de relevante kompetente, regionale myndigheder 
og/eller organisationer. Kommissionen letter og opmuntrer 
konsultationerne mellem de forskellige involverede parter uden at træde i 
stedet for modtagerbefolkningernes repræsentanter. 
96. I betragtning af de finansielle midler, der stilles til rådighed for 
partnerne, er gennemførelserne stadig beskedne, selv om 1992 synes at 
vise et nyt opsving. 
- 24 -
97. Réunion er den region, der er mest engageret i fælles projekter hos sine 
nære naboer: Madagascar, Mauritius, Seychellerne og Comorerne. Som medlem 
af Kommissionen for Det Indiske Ocean (COI) har tilhørsforholdet i høj 
grad lettet udviklingen af sådanne fælles projekter. Som eksempel kan 
nævnes udarbejdelse og offentliggørelse af et katalog over de forskellige 
nicheprodukter for import-eksport mellem Réunion og AVS-landene i COI. 
Disse fælles projekter burde give mulighed for at udvikle 
handelsforbindelserne inden for COI, som indtil nu kun vedrører 2% af den 
samlede handel i denne region. 
98. De franske departementer i Amerika (FDA) har ikke samme tradition som 
Réunion. Frankrigs manglende tilhørsforhold til de regionale 
organisationer (CCBI, CARICOM, OECS, ...) har ikke begunstiget 
udviklingen af projekter fælles med AVS-landene og/eller de omliggende 
oversøiske lande og territorier. 1992 har markeret en start på det 
kommercielle samarbejde mellem OD/OECS (Organisation of Eastern Carribean 
States), symboliseret ved møderne i Castries (Ste. Lucie) den 23. og 
24. september 1992 og videreført regelmæssigt siden da. Disse møder har 
givet mulighed for at identificere nye konkrete samarbejdsområder, der 
kan gennemføres på længere sigt. I denne forbindelse har disse møder 
givet mulighed for at påvise, at: 
- på det kommercielle område er forhindringerne mellem FDA og AVS-
landene meget mindre end dem, der sædvanligvis fremføres, og 
udvekslingen af informationer gør det muligt at afklare adskillige 
punkter, der hidtil har givet anledning til konflikter; 
- fremme af investeringer og joint ventures i OD/AVS-1 andene er et 
punkt, der nødvendiggør indførelse af fiskale konventioner og 
beskyttelse af investeringer samt en ønsket oprettelse af et regionalt 
"Europartnerskab" ; 
- uddannelsesaktioner begynder at blive finansieret hovedsageligt sammen 
med OECS -landene; 
- regionale behov for transport og kommunikation skal i højere grad tage 
højde for komplementaritet mellem AVS-landene og OD og en bedre 
udnyttelse af kapaciteterne i de franske regioner. 
99. Efter disse møder synes et nyt opsving at støtte hovedkræfterne i dette 
regionale samarbejde. Der er en undersøgelse i gang, finansieret af EU, 
for at udvælge de væsentlige sektorer i de fælles regionale projekter. 
Denne undersøgelse repræsenterer det første tilfælde sjden vedtagelsen af 
den første Lomé-konvention i 1975 af en fælles dybtgående analyse mellem 
OD, de oversøiske lande og territorier og AVS-landene i Vestindien. 
I) STRUKTURFONDE 
100. I afsnit III i POSEIDOM nævnes, at strukturinterventionerne i OD skal 
tage højde for de yderligere handicaps, der udgøres af den afsides 
beliggenhed og økarakteren. 
101. Det må erindres, at strukturfondenes interventioner sker ud fra 
- på den ene side strukturfondsreformen af 1988, som er baseret på 
definition af udviklingsstrategi, iværksættelse over en femårsperiode 
- 25 -
af udvikl ingsprioriteter, der samfinansieres af EU og de nationale og 
lokale offentlige myndigheder, samt oprettelse af et partnerskab til 
udarbejdelse og overvågning af foranstaltningerne; 
- på den anden side retningslinjerne for POSEIDOM, hvis ordlyd var under 
vedtagelse i begyndelsen af 1989, navnlig nødvendigheden af at tage 
hensyn til OD's særlige handicaps som fx den meget fjerne beliggenhed 
og at bidrage til, at disse OD integreres bedre i den regionale 
helhed. 
102. På grundlag af regionale udviklingsplaner, der af hver af regionerne i OD 
blev forelagt i foråret 1989, blev der udarbejdet EU-støtterammer i 
partnerskab med de centrale myndigheder og lokale samfund, som blev 
vedtaget af Kommissionen i oktober 1989*1). Det samlede beløb på [ ] 
mio. ECU (1993-priser) afsat til strukturfondene er blevet operationelt 
iværksat ved flere programmer, der blev vedtaget i løbet af 1990, samt et 
stort lufthavnsprojekt, der blev vedtaget i 1991*2). 
103. Hovedsagelig i 1991, men også i 1992, er der blevet afsat nye tilskud fra 
strukturfondene i hver region til et samlet beløb af [ ] mio. ECU 
(1993-priser) som led i EU-initiati verne*3): tre fjerdedele af 
tilskuddene er givet i forbindelse med initiativet REGIS og de øvrige 
fordelt via initiativerne ENVI REG, STRIDE, PRISMA, TELEMATIQUE, LEADER og 
NOW. Bortset fra REGIS, som udelukkende går ud på at afbøde handicap i de 
mest afsides beliggende regioner i EU, har intiati verne bidraget til 
iværksættelse af EU-politikkerne på særområder som miljøet, anvendt 
forskning, virksomheders forberedelse på enhedsmarkedet, avanceret 
informatik og udvikling af landdistrikter. 
104. Tabellerne i bilag III giver oplysninger om EU-ti I skuddenes fordeling 
mellem strukturfondene samt mellem de forskellige foranstaltninger. De 
viser, at en overvejende del af EU-støtten er gået til basisinfra­
strukturer, navnlig til eksterne infrastrukturer for at bryde isolationen 
(lufthavne og havne), som skal afbøde den meget fjerne beliggenhed. Der 
er også givet betydelig støtte til faguddannelse og styrkelse af de 
produktive sektorer. På landbrugsområdet har tilskuddene samtidig været 
rettet mod såvel konsolidering af traditionelle landbrugskomplekser som 
udvikling af diversificerede driftsgrene. 
105. I løbet af 1992-1993 er indsatsen af finansielle interventioner fra 
strukturfondene sket i øget tempo. Derved har tilskud for 1989-1993 
kunnet forpligtes fuldt ud på EU-plan og næsten fuldt ud i hver af 
regionerne*4). Heraf følger, at foranstaltningerne og betalingerne heraf 
skulle finde sted inden for de fastsatte frister, dvs. den 31. december 
1995. 
106. Selv om det endnu er for tidligt at bedømme den endelige virkning af de 
foranstaltninger, der er iværksat med EU-tilskud, da en betydelig del af 
dem endnu er under afvikling, kan der dog træffes adskillige konklusioner 
rent kval itat ivt allerede nu: 
(1) Kommissionens beslutning C(89) 1669 F af 31. oktober 1989, EFT nr. L 370 
af 19.12.1989. 
(2) Kommissionens beslutning C(90)2591/2, C(90)2596/1, C(90)2596/2, 
C(90)2596/3 af 5. december 1990 og C(91)1993 af 26. september 1991. 
(3) Kommissionens beslutning C(91)2665/1, C(91)2665/2, C(91)2665/3 og 
C(91)2665/4 af 5. december 1991 og C(92)1012 af 25. maj 1992, C(92)2125 af 
24. september 1992, C(92)2836 af 25. november 1992 og C(93)296 af 
16. februar 1993. 
(4) Nogle supplerende forpligtelser vedrørende især igangværende operationer 
vil finde sted i første halvår af 1994. 
- 26 -
tildelingen af betydelig finansiel støtte (15-30% af udviklings-
investeringerne) er et håndgribeligt tegn på EU-solidari teten med 
hensyn til OD, hvis levestandard er væsentligt ringere end 
gennemsnittet i EU. EU-støtten pr. indbygger har været større end i de 
fleste regioner i de øvrige medlemsstater; 
anvendelsen af strukturfondsreformens principper i disse regioner har 
givet anledning til øgede overvejeiser i forbindelse med etableringen 
af udviklingsstrategien og overvågningen af iværksættelsen på stedet. 
Årsrapporterne om gennemførelsen, overvågningskomitéens halvårlige 
møde tillige med besøg i marken, teknisk bistand til oprettelsen af 
lokale enheder til at forvalte EU-midlerne har bidraget ti I at placere 
bevillingerne og lettet tilpasningen af programmernes indhold til 
udviklingen i den lokale situation; 
EU-ti I skuddene har givet samtlige berørte erhvervsdrivende - både 
offentlige og private - bedre mulighed for at gøre en indsats og har 
fremmet et partnerskab mellem de nationale myndigheder på centralt og 
regionalt plan, de lokale samfund og Kommissionen. 
III. VIDEREFØRELSE AF POSEIDOM 
107. I medfør af POSEIDOM har OD siden 1989 haft gavn af en særstilling i EU 
med henblik på deres økonomiske og sociale udvikling, som forener de 
nødvendige forandringer i gennemførelsen af EU-politikkerne med 
intervention fra strukturfondene inden for rammerne af den prioritet, 
disse regioner har fået som mål nr. 1. 
108. I betragtning af den sociale og økonomiske situation i OD og de 
fremskridt, der er gennemført i iværksættelsen af dette program, 
forekommer det nødvendigt at tilpasse visse igangværende aktioner og 
supplere dem med nye interventionselementer. Efter overvejelser i 
partnerskabet med de berørte nationale og regionale myndigheder, herunder 
de konsulære instanser, og under hensyntagen til beslutningen om 
udviklingen i OD inden for rammerne af det indre marked, truffet af 
Parlamentet den 25. juni 1993*1), skal tre interventionssektorer 
udvikles i en nær fremtid. 
A) TILPASNING AF LANDBRUGSDELEN I POSE iDOM 
109. De vanskeligheder, der er konstateret i forbindelse med iværksættelsen af 
landbrugsforanstaltningerne, samt de nye anmodninger, de franske 
myndigheder har forelagt for Kommissionen, gør det hensigtsmæssigt at 
foretage visse tilpasninger af Iandbrugsrammeforordningen under POSEIDOM. 
Med henblik herpå forelægger Kommissionen parallelt med denne rapport et 
forslag til Rådets forordning, som indeholder følgende elementer: 
(1) Dok. EP 173.752; Ref. 19 II af 25.6.1993, s. 6 
- 27 
for at gennemføre målet med udvikling af husdyrbruget i OD bedre viste 
det sig nødvendigt at indrømme nogle undtagelser fra de fælles 
markedsordninger, så der kunne tages hensyn til de særlige 
produktionsforhold i OD. Andre foranstaltninger af mere midlertidig 
karakter bør videreføres; 
det må nævnes, at støtten til forbruget af lokalt fremstillede 
mejeriprodukter har vist sig uegnet til situationen i OD. Den bør 
afløses af en produktionsstøtte; 
det kommer også på tale at træffe passende foranstaltninger for at 
kunne tage hensyn til visse branchers væsentlige Økonomiske betydning 
i OD; 
med henblik på produktionens og forarbejdningsindustriens behov bør 
den særlige forsyn ingsordning udvides til at omfatte en række 
produkter; 
gennemføre Isesbetingelserne for støtten til afsætning og markedsføring 
af ris fra Guyana må tilpasses under hensyntagen til 
produktionsomfanget; 
den støtte, der er ydet til gennemførelse af initiativprogrammer i 
sektorerne for frugt, grøntsager, planter og blomster, har endnu ikke 
haft de forventede resultater. Ordningen bør ændres, så den bliver 
mere inciterende og kan forbedre forsyningen af OD-markedet med lokale 
produkter. Desuden kræver de ganske særlige forhold for visse 
produkter (vanille, geranier og vétiver) særstøtte; 
efter en undersøgelse (betalt af EU) af sektoren for forarbejdede 
frugter og grøntsager [må ordningen med støtte til forarbejdning af 
ananas ændres.] Der må også ydes støtte til forarbejdning og 
markedsføring af andre tropiske frugter og grøntsager, der er høstet 
og forarbejdet i OD; 
for produktionskæden sukkerrør-sukker-rom må der ydes støtte til 
forarbejdning af sukkerrør til sirup, der er en traditionel produktion 
i OD. 
B. KONSOLIDERING AF POSE I DOM/F 1 SKER IDELEN 
110. Fiskerisektoren spiller en særlig betydelig rolle i den socioøkonomiske 
udvikling i OD. Der er flere faktorer, navnlig udvidelsen af de 
eksklusive økonomiske zoner og den beskæftigelse, der er skabt af de 
aktiviteter, der er forbundet med sektoren, som berettiger en 
fremgangsmåde på EU-plan, der tager højde for denne betydning og samtidig 
for de begrænsninger, der følger af disse regioners afsides beliggenhed 
og afhængighed på grund af deres økarakter. 
- 28 -
111. I denne forbindelse udgør POSEIDOM en passende ramme til Iværksættelse af 
en række foranstaltninger, der giver disse regioner mulighed for at 
gennemføre deres gradvise Integration i det indre markeds dynamik med de 
fordele, der følger af en tilnærmelse af deres økonomier til 
udviklingsniveauet i resten af EU. 
112. De aktioner, der iværksættes på EU-plan I denne aktivitetssektor har til 
formål at få tilpasset reglerne for den fælles fiskeripolitik (FFP) med 
hensyn til produktion, bevarelse af ressourcerne og afsætning af 
produkterne. Kommissionen har hertil givet en særlig finansiel støtte på 
3,3 mio. ECU i november 1993 til undersøgelser af økonomi og fremtidige 
udviklingsmuligheder i OD, hvad angår fangstmidler, transportbetingelser 
for produkterne og markederne. Kommissionen vil tage ved lære af disse 
undersøgelser i interventionerne i den fælles fiskeripolitik, både med 
hensyn til ressourcer, markeder og strukturer. 
113. Rådet og Europa-Parlamentet har fået et forslag forelagt fra Kommissionen 
om iværksættelse allerede i 1994 af en udligningsordning for de 
meromkostninger, der følger af den meget perifere beliggenhed, for 
afsætningen af rejer fra Guyana. Det drejer sig om at udligne de 
undersøgte prisforskelle i den lokale produktion i forhold ti I de priser, 
der anvendes i handelscentrene i resten af EU. 
114. Ud over den øgede hjælp, der allerede er planlagt til oprettelse af 
producentorganisationer, har Kommissionen til hensigt at tilpasse de 
betingelser, der er nødvendige for anerkendelse af disse organisationer, 
til den særlige situation for fiskerisektoren i OD. 
115. For øvrigt fortjener produktionen af arter på grundlag af infra­
strukturer i akvakultursektoren en EU-støtte, hvad angår etableringen af 
disse samt overførsler af egnet teknologi. 
116. Da det drejer sig om strukturer, skal perspektiverne for udvikling af 
sektoren overvejes fra Januar 1994 i forbindelse med reformen af 
strukturfondene. Rådets nylige vedtagelse af forordning (EØF) nr. 2080/93 
om det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) giver 
mulighed for at øge effektiviteten og fleksibiliteten i den strukturelle 
del af fiskeripolitikken. Integrationen af strukturaktioner i fiskeri-
og akvakultursektoren forbedrer synergien af EU-foranstaltningerne og 
bidrager mere sammenhængende til styrkelsen af den økonomiske og sociale 
samhør ighed i EU. 
117. I denne sammenhæng vil de retningslinjer, der hidtil er blevet defineret 
af Kommissionen i partnerskab med de franske myndigheder, give mulighed 
for at imødegå de vanskeligheder, som disse regioner har, gennem en 
harmonisk tilpasning af den fælles politik til de lokale behov inden for 
f isker isektoren. 
- 29 -
C) MEDVIRKEN TIL UDVIKLINGEN AF INDUSTRI ELLE. HÅNDVÆRKSMÆSSIGE Qfi 
JOBSKABENDE AKTIVITETER 
118. Økonomien i OD er stærkt afhængig af de strategiske sektorer og de mindre 
virksomheders dynamik. Opsving i levestandarden i OD og deres forankring 
i regionens økonomi kræver, at der sættes kapital ind og sker en åbning 
for den lokale produktive sektors vedkommende (håndværk, 
industriaktiviteter og tjenesteydelser). Den særlige situation, som disse 
regioner oplever, navnlig en alarmerende arbejdsløshed og en galoperende 
befolkningstilvækst, øger behovet for, at der på stedet udvikles en 
forarbejdningsaktivitet, der svarer til de lokale behov og er økonomisk 
bæredygtig. Kommissionen mener, at der med henblik herpå bør sættes ind 
med innovation for flere sektorers vedkommende, hvortil EU kunne bidrage 
med en større tilvejebringelse og koncentration af EU-instrumenterne via 
POSEIDOM med tanke på at lette den lokale økonomiske strukturs tilpasning 
til det indre markeds regler. 
1) Situationen for de små og mellemstore virksomheder og håndværks­
virksomhederne 
119. Virksomhederne i OD har nogle særlige handicaps på grund af deres 
størrelse, forstærket af de begrænsninger, der ligger i deres placering i 
de meget perifere regioner i EU: 
- høje transport-, kommunikations- og energiomkostninger, som straffer 
de lokale virksomheder tredobbelt. For det første fordyrer de 
forsyningspriserne for forarbejdningsvirksomhederne samt prisen på de 
produkter, der er beregnet til eksterne markeder. For det andet skaber 
fragtprisstrukturen ugunstige konkurrencebetingelser til skade for 
importerede færdigvarer og i forhold til produkter, der er beregnet 
til forarbejdning af de lokale virksomheder. Endelig begrænser de i 
lige så høj grad mulighederne for arbejdskraftens bevægelighed; 
- høje arbejdsomkostninger, hvis man sammenligner med nabolandene, 
navnlig for visse forarbejdninger med ringe værditilvækst; 
- behov for kvalificerende uddannelser for virksomhedslederne, men også 
for tekniske og faglige uddannelser for lønmodtagerne, som har 
utilstrækkelige uddannelsesmuligheder i de berørte regioner; 
teknologisk udstyr, der ikke er velegnet 
markeders absorber ingskapacitet, samt meget 
af egnede teknologier. i forhold til de lokale 
ringe midler til udvikling 
120. Det følger heraf at: 
- den største vanskelighed for kapitaltiIgang generelt 
omdannelsen af et lån til en konkurrencedygtig produktiv 
der gør det muligt at tilbagebetale det ydede lån; ligger i 
kapacitet, 
kapitalens adgang til markedet også vanskeliggøres ved det begrænsede 
omfang af faktiske garantier, som kan gives, når der ikke er tale om 
en stor og vedvarende bankgæld, der forudsætter 
saneringsforanstaltninger som forudsætning for enhver relancering af 
Invester inger; 
30 
- det snævre finansielle grundlag forstærker virksomhedernes 
tilbøjelighed til at lukke sig inde i sig selv og være lidet åbne over 
for forandringer; 
- de små lokale markeder begrænser vækstmulighederne for de lokale 
virksomheder, et fænomen der forværres af konkurrence fra produkterne 
fra resten af EU eller tredjelande; 
- perspektiverne er begrænsede på de eksterne markeder på grund af de 
betydelige investeringer, der skal foretages i salgsfremme og 
markedsføring. 
2) Anvendelse af EU's politikker og Instrumenter 
121. EU har hidtil hovedsagelig støttet udviklingsindsatsen i de produktive 
sektorer i OD ved intervention fra strukturfondene: således har næsten en 
fjerdedel af EU-ti I skuddet til de fire regioner direkte bidraget til at 
udvikle de produktive sektorer. Intensiteten af de særlige omtalte 
handicaps samt prioriteringen af Jobskabelsen gør det nødvendigt, at EU 
fortsætter og intensiverer sine bestræbelser på at medvirke til skabelse 
af et gunstigt miljø for udviklingen af de lokale virksomheder. Det 
drejer sig i den forbindelse om en bedre udnyttelse af de muligheder, som 
EU's politik og instrumenter tilbyder, og samtidig sørge for, at 
interventionerne målrettes afhængigt af de særlige forhold i den lokale 
økonomiske struktur i henhold til den generelle fremgangsmåde i POSEIDOM: 
i forbindelse med de fremtidige EU-støtterammer for hver OD for 
perioden 1994-1999 bør der inden for partnerskabet vies særlig 
opmærksomhed til foranstaltninger til fordel for infrastrukturer, der 
giver mulighed for en nedsættelse af produktionsomkostningerne samt 
til foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder og 
håndværksv i rksomheder: 
* det bør i den forbindelse erindres, at følgende er støtte­
berettigede under EFRU: produktive investeringer, finansiering af 
teknologioverførsel og innovation, etablering af finansteknik med 
henblik på forbedring af kapitalt iIgangen til markedet, udvikling 
af virksomheders perifere tjenesteydelser; 
* inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond opfylder alle de 
relevante områder også behovene i OD, navnlig de foranstaltninger, 
der har til formål at styrke og forbedre undervisnings- og 
uddannelsessystemerne og valor isat ionen af forskningskapaciteten; 
i forbindelse med REGIS II, som er det EU-initiativ, der er rettet mod 
fjernområderne, gives der prioritet til diversificering af de 
økonomiske akt i vi ter, navnlig hvad angår skabelse af nye aktiviteter. 
I denne forbindelse kunne REGIS være det mest velegnede instrument til 
at tage højde for de særlige forhold i disse regioner, og det burde 
bevare den størst mulige fleksibilitet for at supplere 
foranstaltningerne inden for EU-støtterammerne; 
- 31 
- desuden skal de andre finansielle instrumenter i EU - undertiden kun 
lidt kendt i OD - udnyttes navnlig for at mindske vanskelighederne ved 
virksomhedernes adgang til kapitalmarkederne i OD. Det ser ud til, at 
der skal gøres en indsats med hensyn til information om disse 
finansielle EU-instrumenter (lån, risikovillig kapital eller 
garantier). Den Europæiske Investeringsbank bør således intervenere i 
investeringsprojekter koordineret med strukturfondsforanstalt­
ningerne, således som det allerede har været tilfældet ved 
finansiering af infrastrukturer. EIB kunne begunstige individuelle 
initiativer og investering i virksomheder i disse regioner, navnlig 
ved ydelse af lån på gunstigere betingelser med hensyn til rentesats 
og løbetid end betingelserne på det lokale kapitalmarked. EIB's 
interventioner indebærer en aktiv medvirken af de instrumenter, der er 
iværksat på lokalt plan (IEDOM/FIDOM). EIB's erfaringer med større 
arbejder og infrastruktur ville gøre det muligt for den at intervenere 
effektivt i sammenkædede projekter, der integrerer de forskellige 
regioner. Andre instrumenter som for eksempel garant i systemer eller 
benyttelse af risikovillig kapital kan også støttes ad denne vej; 
- der skal også tages højde for de særlige forhold for virksomhederne i 
OD inden for rammerne af de eksisterende retningslinjer og værktøjer 
til fordel for de små og mellemstore virksomheder, herunder 
håndværksvirksomhederne. Man skal navnlig understrege de 9 
prioriterede foranstaltninger, der blev vedtaget i 1991 efter den 
første europæiske håndværkskonference, samt udviklingen af disse 
foranstaltninger som led i det flerårige program vedtaget af Rådet den 
14. juni 1993*1) og bekræftet ved Rådets resolution af 12. november 
1993*2). For øvrigt vil Kommissionen sørge for at lette adgangen for 
virksomhederne i OD til de forskellige EU-instrumenter til fordel for 
virksomhederne (INTERPRISE, EUROPARTNERSKAB, BC-NET,...) eller mere 
tematisk (VALUE, SPRINT, ESCF, VENTURE CONSORT, FORCE, PETRA...); 
- endelig kan der også tilvejebringes andre fælles politikker til 
styrkelse af EU-foranstaltningerne til fordel for virksomhederne. 
Dette gælder således for eksempel generelle toldinstrumenter 
(økonomiske toldordninger) eller specifikke toldinstrumenter for de 
meget perifere regioner (variationer i ordningen for frizoner og 
frilagre; midlertidig toldsuspension med henblik på forsyning af 
virksomhederne med råvarer). 
122. I betragtning af de mange forskellige interventionsformer skal man sørge 
for koordinering af de forskellige instrumenter samt bestræbe sig på at 
koncentrere ressourcerne til fordel for virksomhederne og den produktive 
sektor i disse regioner. Disse strategier bør planlægges og iværksættes i 
partnerskab mellem de nationale, regionale myndigheder og Kommissionen 
samt med de repræsentative socioprofessionelle organisationer. 
123. I betragtning af virksomhedernes miljø i OD og deres særlige forhold 
ville det være relevant at udnytte strukturfondenes forskellige 
interventionsformer bedst muligt. Således kunne brug af teknisk 
assistance, pilot- og demonstrationsprojekter alt efter tilfældene eller 
globaltiIskud i Iige så høj grad være målrettede svar på virksomhedernes 
behov. 
(1) Rådets beslutning 93/379/EØF af 14. juni 1993, EFT nr. L 161 af 2.7.1993. 
(2) Rådets resolution af 22. november 1993 om styrkelse af virksomhedernes 
konkurrenceevne, navnlig små og mellemstore virksomheder samt 
håndværksvirksomheder, med henblik på udvikling af beskæftigelsen, EFT nr. 
C 326 af 3.12.1993. 
32 
3) Prioriterede elementer 
124. Tilvejebringelse af EU-politikker og -instrumenter kunne navnlig 
videreføre to mål, der er forbundet med hinanden: 
- forbedring af konkurrenceevnen og af produktiviteten i de lokale 
virksomheder; 
- undersøgelse af afsætningsmuligheder både på de lokale markeder og de 
eksterne markeder. 
a) Forbedring af produktiviteten og konkurrenceevnen 
125. Det første mål for at kunne gavne udviklingen og styrke de små og 
mellemstore virksomheder i OD (små og mellemstore industrier og 
virksomheder og håndværksvirksomheder) går gennem en forøgelse af deres 
produktivitet og således af deres konkurrenceevne både på de lokale 
markeder og de eksterne markeder. Denne udvikling afhænger dels af 
kapitaltilskud til virksomhederne og dels af de erhvervsdrivendes 
uddannelse og information. På dette punkt kunne følgende aktioner 
begunst i ges: 
- uddannelse: 
* styrke den eksisterende erhvervsuddanne Iseskapacitet ved at give de 
godkendte centre de nyeste undervisningskompetencer og -midler samt 
om nødvendigt infrastrukturerne ti I at klare det; 
* gøre erhvervsuddannelsen mere attraktiv for de unge og hjælpe de 
virksomhedsledere, der gerne vil have praktikanter; 
* udvikle de kvalificerende uddannelser for virksomhedsledere og 
virksomhedsskabere samt for medhjælpende ægtefæller, navnlig ved 
gennemførelse af fagkurser på godkendte institutioner; 
* begunstige uddannelse af teknikere såvel som økonomiske og 
juridiske rådgivere til virksomhederne; 
* øge mobiliteten af studerende, undervisere, lærlinge, lønmodtagere 
og virksomhedsledere og -skabere og give dem mulighed for at få en 
uddannel.se på højt niveau i resten af EU ved ydelse af tilskud; 
* udvikle brugen i virksomheden af edb-styret ledelsesteknik, navnlig 
ved hjælp af etablering af centre til undervisning i edb-
hjælpemidler. 
- adgang t i I kapital : 
* lempe og tilpasse de eksisterende procedurer og betingelser for 
adgang til forskellige kredit instrumenter under hensyntagen til de 
særlige forhold for virksomhederne i OD; 
* benytte de lån, der ydes af Den Europæiske Investeringsbank som 
besluttet af Det Europæiske Råd i Edinburgh, som supplement ti I de 
lån, der findes lokalt i tilfælde af modernisering af produktions-
og ledelsesværktøjet, men også til skabere og/eller overtagere af 
virksomheder, navnlig inden for de aktivitetssektorer, der stadig 
er utilstrækkeligt udviklede; 
- 33 -
* lette skabelsen af et gensidigt lokalt garanti- og kautionssystem, 
der støttes af offentlige myndigheder og virksomhederne selv; 
* opmuntre til at anvende risikovillig kapital, hovedsagelig som 
startkapital, eller ethvert andet system, der kan kanalisere lokale 
investeringer ind for at lette økonomisk deltagelse i virksomheder 
med et udviklingspotentiale; 
* fremme skabelsen af europæiske økonomiske interessegrupper som 
midler til at udbrede kendskabet til produktiv eller finansiel 
innovât ion. 
- adgang til ny og tilpasset teknologi: Det skulle hovedsagelig dreje 
sig om at hjælpe virksomhederne med at udvikle brugen af den 
eksisterende lokale teknologi og erhverve den nødvendige teknologiske 
kapacitet og navnlig-. 
* økonomisk hjælpe virksomhederne med at få adgang til ny teknologi 
og rådgivning, i særdeleshed i forbindelse med opfyldelse af de 
europæiske eller internationale normer, samt til etablering af 
kvalitetsforbedringer tilpasset virksomhederne; 
* hjælpe med at undersøge og gennemføre teknologi, der er egnet for 
virksomhederne i OD, og som tager højde for de lokale markeders 
absorber i ngskapac i tet; 
* lette udveksling og samarbejde med virksomhederne i EU og navnlig 
med virksomhederne i de andre meget perifere regioner, der har 
udviklet teknologi egnet for deres egne markeder; 
* lette virksomhedernes brug af EU's programmer for forskning og 
udvikling. 
- reducere forsyningsomkostningerne for input. Det drejer sig om at 
undersøge de foranstaltninger, der kan gøre det muligt for 
virksomhederne i OD at reducere deres forsyningsomkostninger for varer 
til konsum og forarbejdning for at give dem den større 
konkurrenceevne, der er absolut nødvendig for deres overlevelse eller 
deres udvikling. Blandt overvejelsespunkterne, som kunne uddybes, kan 
man sær I i g nævne: 
* en opmuntring til skabelse af aktiviteter i frizoner og frilagre 
ved indførelse af en midlertidig ophævelse af told på 
invester i ngsoder til virksomheder etableret her-, 
* gøre det muligt for de lokale virksomheder at forsyne sig med 
råvarer og input på markederne i tredjelande til verdensmarkeds­
prisen ved at indføre en midlertidig ophævelse af visse afgifter i 
den fælles toldtarif; 
b) Markedsadgang 
126. Den absolut nødvendige indsats for at øge konkurrencedygtigheden for 
virksomhederne i OD vil være endnu mere effektiv, hvis der parallelt 
bliver arbejdet på at finde nye afsætningsmuligheder. Der kan anvendes 
tre strategier samtidigt: 
- 34 -
- en styrkelse af de lokale produkter i OD; 
- en bedre udnyttelse af det indre marked, navnlig ved støtte til 
salgsfremme og markedsføring af produkterne fra OD I de forskellige 
medlemsstater, især takket være fastlæggelse af kvalitetsnormer; 
- en bedre integrering i det regionale miljø, navnlig gennem udviklingen 
af handelsstrømme med AVS-landene og de omkringliggende oversøiske 
lande og terr i tor ier. 
127. For at gøre dette kunne følgende spor forfølges: 
- forbedring af viden- og informationshjælpemidler, der kan udmøntes i: 
* støtte til oprettelsen af økonomiske og menneskelige observatorier, 
der skal analysere udviklingen og give virksomhedslederne mulighed 
for at klare deres tilpasning i forhold til de tekniske og 
økonomiske forandringer; for at blive fuldt effektive burde der 
indgå en regional dimension i observatorier (Vestindien eller Det 
Indiske Ocean); 
* gennemførelse af analyser af situationerne og behovene efter 
branche og navnlig ajourføring af allerede udført arbejde; 
* støtte til et øget samarbejde mellem de lokale konsulære instanser 
(handels- og industri kamre, landbrugskamre, håndværkskamre) samt 
med de organisationer, der repræsenterer de socioprofessionelle 
miljøer i disse regioner på EU-plan (EURODOM og UPEC); 
- udvide den planlagte indførelse af et særligt grafisk symbol med 
henblik på at øge kendskabet til og forbruget af kvalitets-
landbrugsprodukter og salgsfremme af disse på EU-markedet, således at 
dette også kommer ti I at omfatte andre produkter fremstillet af de små 
og mellemstore industrier og virksomheder og håndværksvirksomheder i 
OD; 
lette det kommercielle og teknologiske samarbejde samt 
erfaringsudveksling med virksomheder i medlemsstaterne og mellem 
virksomhederne i OD, navnlig takket være eksisterende samarbejds­
værktøjer som EUROPARTNERSKAB, INTERPRISE ; 
lette oprettelse af godkendte administrâtionscentre for 
virksomhederne; 
lancere en kontroloperation for at finde virksomheder, der kan 
eksportere, og sammen med dem udarbejde planer for tilpasning af 
produktionen og kvalifikationerne ti I de eksterne markeders muligheder 
og krav; 
i forbindelse med en bedre integrering i det regionale miljø, 
undersøge, hvilke muligheder EU's fødevarenjæIpspoI itik byder på i 
regionen med hensyn til foreløbig oplagring i OD. 
35 -
GENEREL KONKLUSION 
128. I denne rapport gøres der rede for de væsentlige fremskridt, der er gjort 
med hensyn til EU's bidrag til den økonomiske og sociale udvikling i OD 
under overholdelse af det dobbelte princip, som POSEIDOM bygger på, om 
bedst mulig integrering af disse regioner i det indre markeds dynamik og 
hensyntagen til den enkelte regions situation. 
129. Den første anvendelsesperiode for POSEIDOM har vist, at denne 
fremgangsmåde svarer ti I de specifikke behov i OD. 
130. I forlængelse af den erklæring om regionerne i EU's yderste periferi, der 
er knyttet til traktaten om Den Europæiske Union, mener Kommissionen, at 
denne fremgangsmåde skal videreføres og styrkes i betragtning af 
slutmålet, som er, at disse regioner skal nå op på samme økonomiske og 
sociale niveau som gennemsnittet i EU. 
131. Med henblik herpå forelægger Kommissionen sammen med denne rapport Rådet 
forslag til ændring af landbrugsdelen af POSEIDOM, og den har allerede 
taget de første initiativer vedrørende konsolidering af POSE I DOM's 
fisker ide I, navnlig over for Rådet. 
132. Mere generelt agter Kommissionen i overensstemmelse med ånden i hvidbogen 
om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse at koncentrere overvejelserne 
og indsatsen om udvikling af jobskabende produktive aktiviteter i OD 
under hensyntagen til disses særlige situation. Den har således i denne 
rapport bestræbt sig på at fremhæve, i hvilket omfang EU's politikker og 
instrumenter vil kunne bidrage til at tage de udforringer op, som 
virksomhederne i OD står over for, som supplement til den indsats, der 
føres på nationalt og regionalt plan. Kommissionen agter for indeværende 
inden for rammerne af partnerskabet at indhente de franske myndigheders 
reaktioner på disse retningslinjer, således at der kan tages passende 
initiativer på dette grundlag og under overholdelse af procedurerne i 
forbindelse med de pågældende EU-instrumenter og -politikker. 
- 36 -
BILAG 
SOCIOØKONOMISKE BASISINDIKATORER 
GENERELLE DATA 
befolkning 
(1993) 
areal 
afstand 
fra moder land 
befolknings­
tæthed 
demografisk 
vækst 
1980-90 
ledighed 1990 
Modtagere af 
minimumsbegyn-
deI ses lønnen*3) 
BNP/indb. i % 
af gennemsnit­
tet i EU*4) 
% beskæftigelse 
-pr imær 
-sekundær 
herunder bygge 
og anlæg 
-tert iær 
herunder 
IKT*5) 
dækningsgrad 
import/ 
eksport*6) EUR 12 
345383400 
2363100 km2 
146indb/km2 
9,5%*2) 
6,2% 
31 ,8% 
7,2% 
62% 
9,2% GUADELOUPE 
387000 
1700 km2 
7000 km 
227indb/km2 
17,7% 
24% 
8% 
38% 
10% 
18% 
11% 
72% 
29% 
9% MARTINIQUE 
359000 
1100 km2 
7000 km 
319indb/km2 
10% 
24% 
15% 
50% 
8% 
17% 
75% 
27% 
14% GUYANA 
136000 
91000 km2 
7500 km 
1,5indb/km2 
57%* D 
16% 
11% 
43% 
6% 
19% 
75% 
14% REUNION 
642000 
2500 km2 
10000 km 
257indb/km2 
17,9% 
37% 
19% 
39% 
8% 
19% 
12% 
73% 
37% 
9% 
(1) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) Befolkningsvæksten siden 1990 har været på 19%. 
1992-tal (Eurostat) 
1986-tal, i købekraftspar iteter 
Ikke-kommercielle tjenesteydelser 
1992-tal 
*? 
BILAG II 
RETSAKTER VEDTAGET PR. 31. DECEMBER 1993 
GRUNDTEKSTER 
Rådets afgørelse 89/687/EØF af 22. december 1989 om indførelse af et 
særligt program for de franske oversøiske departementer som følge af 
disses afsides beliggenhed og økarakter (POSEIDOM) 
EFT nr. L 399 af 30.12.1989, s. 39. 
Rådets beslutning 89/688/EØF af 22. december 1989 om særtoldordningen i de 
franske oversøiske departementer 
EFT nr. L 399 af 30.12.1989, S. 46. 
I I LANDBRUG 
A Rammeforordning 
Rådets forordning (EØF) nr. 3763/91 af 16. december 1991 om særlige 
foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de oversøiske 
franske departementer 
EFT nr. L 356 af 24.12.1991, s. 1. 
Fælles bestemmelser 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2596/93 af 22. september 1993 om 
ændring af forordning (EØF) nr. 131/92, (EØF) nr. 1695/92 og (EØF) nr. 
1696/92 vedrørende de fælles gennemførelsesbestemmelser for de særlige 
forsyn ingsordninger for de oversøiske franske departementer, De Kanariske 
Øer, Azorerne og Madeira vedrørende visse landbrugsprodukter 
EFT nr. L 238 af 23.9.1993, s. 24. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1707/93 af 30. Juni 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 131/92, (EØF) nr. 1695/92 og (EØF) nr. 1696/92 for så 
vidt angår den udløsende begivenhed for den landbrugsomregningskurs, der 
finder anvendelse på den særlige forsyn ingsordning for de oversøiske 
franske departementer, De Kanariske Øer, Azorerne og Madeira 
EFT nr. L 159 af 1.7.1993, s. 75. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2132/92 af 28. Juli 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 131/92, (EØF) nr. 1695/92 og (EØF) nr. 1696/92 om 
fælles gennemførelsesbestemmelser for de særlige forsyn ingsordninger for 
de franske oversøiske departementer, De Kanariske Øer samt Azorerne og 
Madeira vedrørende visse landbrugsprodukter 
EFT nr. L 213 af 29.7.1992, s. 25. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 131/92 af 21. Januar 1992 om fælles 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyn ingsordning for de 
franske oversøiske departementer (OD) vedrørende visse landbrugsprodukter 
EFT nr. L 15 af 22.1.1992, s. 13. 
-J8-
Forordninger for de enkelte produkter 
1. Kornprodukter 
Kommissionens forordning (EF) nr. 3473/93 af 17. december 1993 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 317 af 18.12.1993. 
Kommissionens forordning (EF) nr. 3243/93 af 26. november 1993 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 293 af 27.11.1993. 
Kommissionens forordning (EF) nr. 3005/93 af 29. oktober 1993 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 270 af 30.10.1993. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2300/93 af 18. august 1993 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 388/92, (EØF) nr. 1727/92 og (EØF) nr. 1728/92 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyn ingsordning for de 
oversøiske franske departementer, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer 
EFT nr. L 208 af 19.8.1993, s. 21. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1727/93 af 30. juni 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 388/72, (EØF) nr. 1727/92 og (EØF) nr. 1728/92 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyn ingsordning for 
henholdsvis de oversøiske franske departementer (OD), Azorerne og Madeira 
samt De Kanariske Øer vedrørende kornprodukter og om udarbejdelse af de 
respektive opgørelser over forsyningsbehovene 
EFT nr. L 160 af 1.7.1993, s. 1. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1670/93 af 29. juni 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 646/92 om forsyningsopgørelsen og EF-støtten med 
henblik på Guyanas forsyning med produkter under KN-kode 2309 90 31, 
2309 90 33, 2309 90 41, 2309 90 43, 2309 90 51 og 2309 90 53, bestemt til 
foder 
EFT nr. L 158 af 30.6.1993, s. 30. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1625/93 af 25. juni 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 155 af 26.6.1993. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1497/93 af 18. juni 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 388/92, (EØF) nr. 1727/92 og (EØF) nr. 1728/92 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyn ingsordning for de 
oversøiske franske departementer, Azorerne, Madeira og De Kanariske Øer 
EFT nr. L 148 af 19.6.1993, s. 13. 
33-
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1299/93 af 28. maj 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 132 af 29.5.1993. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1042/93 af 30. april 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 108 af 1.5.1993. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 786/93 af 31. marts 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 2027/92, (EØF) nr. 1961/92 og (EØF) nr. 1962/92 
vedrørende støtte til levering af visse kornprodukter af EF-oprinde Ise til 
henholdsvis de oversøiske franske departementer, Azorerne,^adeira og De 
Kanar i ske Øer 
EFT nr. L 79 af 1.4.1993, s. 61. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 710/93 af 26. marts 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 74 af 27.3.1993. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 688/93 af 25. marts 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 388/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige 
forsyn ingsordning for de oversøiske franske departementer (OD) vedrørende 
kornprodukter og om udarbejdelse af opgørelsen over forsyningsbehovene 
EFT nr. L 73 af 26.3.1993. 
Kommissionens beslutning K(92)638 af 22. marts 1993 om særlige 
foranstaltninger vedrørende betaling af støtten til de oversøiske 
departementers forsyning med korn af EF-oprinde Ise for april, maj, juli og 
august 1993 
(ikke offentliggjort) 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 445/93 af 26. februar 1993 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 49 af 27.2.1993. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 191/93 af 29. Januar 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 388/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige 
forsyn ingsordning for de oversøiske franske departementer (OD) vedrørende 
kornprodukter og om udarbejdelse af opgørelsen over forsyningsbehovene 
EFT nr. L 22 af 30.1.1993. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 3804/92 af 23. december 1992 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 388/92 om gennemførelsesbestemmelser for den 
særlige forsyn ingsordning for de oversøiske franske departementer (OD) 
vedrørende kornprodukter og om udarbejdelse af opgørelsen over 
forsyn i ngsbehovene 
EFT nr. L 384 af 30.12.1992, s. 18. 
- 4v9-
Kommissionens forordning (EØF) nr. 3672/92 af 18. december 1992 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 370 af 19.12.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 3447/92 af 30. november 1992 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 350 af 1.12.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 3162/92 af 30. oktober 1992 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 317 af 31.10.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2551/92 af 31. august 1992 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 254 af 1.9.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2107/92 af 24. Juli 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 210 af 25.7.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2027/92 af 22. juli 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 388/92 om gennemførelsesbestemmelser for den særlige 
forsyn ingsordning for de oversøiske franske departementer (OD) vedrørende 
kornprodukter og om udarbejdelse af opgørelsen over forsyningsbehovene, 
samt om fastsættelse af støtten til levering af gryn og groft mel af hård 
hvede 
EFT nr. L 207 af 23.7.1992, s. 21. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1402/92 af 27. maj 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 146 af 28.5.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1135/92 af 4. maj 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 120 af 5.5.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 867/92 af 6. april 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 391/92 om fastsættelse af støtten for levering af 
kornprodukter med oprindelse i Fællesskabet til de oversøiske franske 
departementer 
EFT nr. L 91 af 7.4.1992. 
-Vf-
Kommissionens forordning (EØF) nr. 646/92 af 13. marts 1992 om 
forsyningsopgørelsen og EF-støtten med henblik på Guyanas forsyning med 
produkter under KN-kode 2309 90 31, 2309 90 33, 2309 90 41, 2309 90 43, 
2309 90 51 og 2309 90 53, bestemt til foder 
EFT nr. L 69 af 14.3.1992, s. 29. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 467/92 af 27. februar 1992 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 388/92 om gennemførelsesbestemmelser for den 
særlige forsyn ingsordning for de oversøiske franske departementer (OD) 
vedrørende kornprodukter og om udarbejdelse af opgørelsen over 
forsyningsbehovene, samt om fastsættelse af støtten til levering af gryn 
og groft mel af hård hvede 
EFT nr. L 53 af 28.2.1992. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 391/92 af 18. februar 1992 om 
fastsættelse af støtten for levering af kornprodukter med oprindelse i 
Fællesskabet ti I de oversøiske franske departementer (OD) 
EFT nr. L 43 af 19.2.1992, s. 23. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 388/92 af 18. februar 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige forsyn ingsordning for de 
oversøiske franske departementer (OD) vedrørende kornprodukter og om 
udarbejdelse af opgørelsen over forsyningsbehovene 
EFT nr. L 43 af 19.2.1992, s. 16. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 338/92 af 12. februar 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3763/91 for så 
vidt angår et EF-kontingent for import af 8 000 tons hvedeklid, henhørende 
under KN-kode 2302 30 og med oprindelse i AVS-landene til det franske 
departement Réunion 
EFT nr. L 19.2.1992, s. 16. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 249/92 af 31. januar 192 om direkte 
import til Réunion af majs til foder i Januar og februar 1992 
EFT nr. L 24 af 1.2.1992, s. 85.. 
2. Ris fra Guyana 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1920/92 af 10. juli 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 3763/91 for så 
vidt angår støtte til risproduktionen i Fransk Guyana 
EFT nr. L 195 af 14.7.1992, s. 5. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 980/92 af 21. april 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser for støtten til markedsføring af ris fra Guyana 
i Martinigue og Guadeloupe 
EFT nr. L 104 af 22.4.1992, s. 31. 
3. Sukkerrør - sukker - rom 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1488/92 af 9. Juni 1992 om støtte til 
forarbejdning af sukkerrør til rom af landbrugsoprindelse i de oversøiske 
franske departementer 
EFT nr. L 156 af 19.6.1992, s. 10. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1487/92 af 9. Juni 1992 om en fast 
støtte til sukkerrørdyrkning i de oversøiske franske departementer 
EFT nr. L 156 af 10.6.1992, s. 7. 
-H 
4- Fruat Qfl grøntsager. Planter og blomster 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1445/93 af 11. Juni 1993 om 
fastsættelse af de udløsende begivenheder i sektorerne frugt og grøntsager 
og produkter forarbejdet på basis af frugt og grøntsager, samt i en del af 
sektoren, levende planter og blomsterdyrkningens produkter 
EFT nr. L 142 af 12.6.1993, s. 27. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1831/92 af 3. Juli 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 667/92 om gennemførelsesbestemmelser for de særlige 
foranstaltninger til fordel for de oversøiske franske departementer for så 
vidt angår frugt, grøntsager, planter og blomster 
EFT nr. L 185 af 4.7.1992, s. 25. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 667/92 af 16. marts 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser for de særlige foranstaltninger til fordel for 
de oversøiske franske departementer for så vidt angår frugt, grøntsager, 
planter og blomster 
EFT nr. L 71 af 18.3.1992, s. 13. 
5. Dyr og kød 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1734/93 af 30. juni 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 2312/92 og (EØF) nr. 1148/93 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige ordning for forsyning af de 
oversøiske franske departementer med levende kvæg og racerene avlsheste 
EFT nr. L 160 af 1.7.1993, s. 32. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1148/93 af 11. maj 1993 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige ordning for forsyning af de 
oversøiske franske departementer med avlsheste 
EFT nr. L 116 af 12.5.1993, s. 15. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1123/93 af 7. maj 1993 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige ordning for forsyning af de 
oversøiske franske departementer med fåre- og gedekødsprodukter 
EFT nr. L 114 af 8.5.1993, s. 16. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 231/93 af 3. februar 1993 om visse 
gennemførelsesbestemmelser vedrørende ti læggene til den særlige præmie til 
oksekødsproducenter og præmien for opretholdelse af besætninger af 
ammekøer i de franske oversøiske departementer på Azorerne og på Madeira 
EFT nr. L 27 4.2.1993, s. 23. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2989/92 af 15. oktober 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige ordning for forsyning af de 
oversøiske franske departementer med svinekødsprodukter 
EFT nr. L 300 16.10.1992, s. 12. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2826/92 af 29. september 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige ordning for forsyning af de 
oversøiske franske departementer med æg, fjerkrækød og kaniner 
EFT nr. L 285 af 30.9.1992, s. 10. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2312/92 af 31. juli 1992 om 
gennemførelsesbestemmelser for den særlige ordning for forsyning af de 
oversøiske franske departementer med levende kvæg 
EFT nr. L 222 af 7.8.1992, s. 32. 
-¥3-
Plantesundheds- og vetertnærf^ftftstaltninger 
Kommissionens beslutning 93/542/EØF af 11. oktober 1993 om EF's bidrag til 
finansiering af programmer for bekæmpelse af skadegørere på planter og 
planteprodukter til fordel for de franske oversøiske departementer for 
1993 
EFT nr. L 264 af 23.10.1993, s. 53. 
Kommissionens beslutning 93/522/EØF af 30. september 1993 om fastlæggelse 
af, hvilke foranstaltninger der er berettigede til at modtage EF-støtte 
til programmer for bekæmpelse af skadegørere på planter og planteprodukter 
i de franske oversøiske departementer samt Azorerne og Madeira 
EFT nr. L 251 af 8.10.1993, s. 35. 
III FISKALITET 
A Særtold 
Kommissionens beslutning K(93)3868 af 20. december 1993 om ikke at rejse 
indvendinger mod hel eller delvis fritagelse for den afgift, der blev 
besluttet af de kompetente myndigheder i departementet Martinique i 
regionalrådets beslutning 93-64, og af de kompetente myndigheder i 
departementet Guadeloupe i regionalrådets beslutning 93-98, 93-079, 93-
0980 og 93-172 
(ikke offentIiggjort) 
Kommissionens beslutning K(93)2112 af 28. Juli 1993 om ikke at rejse 
indvendinger mod hel eller delvis fritagelse for den afgift, der blev 
besluttet af de kompetente myndigheder i departmentet Martinique i 
regionalrådets beslutning 93-02; disse fritagelser betragtes som et 
supplement til beslutning 92-313 
(ikke offentIiggjort) 
Kommissionens beslutning K(92)3314 af 18. december 1992 om ikke at rejse 
indvendinger mod de fritagelsesordninger for lokale produkter, der er 
meddelt af Frankrig 
(ikke offentIiggjort) 
Kommissionens beslutning K(92)393 af 2. marts 1992 om ikke at rejse 
indvendinger mod den dobbelte ændring af særtoldsatserne for visse 
kødkonservesprodukter 
(ikke offentIiggjort) 
Kommissionens beslutning K(90)1565 af 20. Juli 1990 om ikke at rejse 
indvendinger mod forøgelsen fra 15 til 20% for to år af sær toldsatsen for 
margarine (Martinique) 
(ikke offentliggjort) 
Andre bestemmelser 
Rådets direktiv 92/83/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af 
punktafgiftsstrukturen for alkohol og alkoholholdige drikkevarer 
EFT nr. L 316 af 31.10.1992, s. 21. 
-<|M 
Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992 om den generelle ordning for 
punktafgiftspligtige varer, om oplægning og omsætning heraf samt om 
kontrol hermed 
EFT nr. L 76 af 23.3.1992, s. 1. 
Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991 om tilføjelse til det 
fælles merværdiafgiftssystem og om ændring, med henblik på afskaffelse af 
de fiskale grænser, af direktiv 77/388/EØF 
EFT nr. L 376 af 31.12.1991, s. 1. 
IV TOLDFORANSTALTNINGER 
Frizoner og fr|Uflr9 
Rådets forordning (EØF) nr. 1604/92 af 15. Juni 1992 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 2504/88 om frizoner og frilagre 
EFT nr. L 173 af 27.6.1992, s. 30. 
FISKERI 
[Forslag til Rådets forordning (EF) om en ordning for godtgørelse af 
fjernområdernes meromkostninger ved afsætning af visse fiskerivarer fra 
Azorerne, Madeira, De Kanariske Øer og det franske oversøiske departement 
Guyana 
KOM(93)630 endelig udg. af 3. december 1993, EFT nr. C 4 af 6.1.1994] 
Kommissionens beslutning K(93)3157 af 15. november 1993 om fastsættelse af 
Fællesskabets økonomiske støtte til visse foranstaltninger til udvikling 
af fiskeri- og akvakultursektoren i de franske oversøiske departementer 
(ikke offentliggjort) 
Rådets forordning (EØF) nr. 1603/92 af 15. Juni 1992 om indførelse af en 
ordning med ydelse af højere støtte ved oprettelse af producent­
organisationer i de franske oversøiske departementer, på De Kanariske Øer, 
på Madeira og på Azorerne 
EFT nr. L 173 af 27.6.1992, s. 28. 
VI STATSSTØTTE 
Kommissionens beslutning af 18. maj 1993 om ikke at rejse indvendinger mod 
den kreditpolitik, der føres af IEDOM 
Kommissionens beslutning af 21. december 1992 om ikke at rejse 
indvendinger mod seks skattebegunstigelsordninger til fordel for lokale 
virksomheder, som Frankrig har meddelt 
EFT nr. C 71 af 13.3.1993. 
-Hi-
VII STRUKTURER (supplement til EF-støtterammerne og REG I S-programmet) 
Kommissionens beslutning K(93)2796 af 5. oktober 1993 om ydelse af støtte 
fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, 
Udviklingssektionen, ti I et specifikt operationelt program i banansektoren 
og I produktionskæden sukkerrør - sukker - rom i de franske oversøiske 
departementer i forbindelse med POSEIDOM 
(ikke offentIiggjort) 
Kommissionens beslutning K(92)2116 af 10. september 1992 om ydelse af 
støtte fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, 
Udviklingssektionen, til et specifikt operationelt program i banansektoren 
og i produktionskæden sukkerrør - sukker - rom i de franske oversøiske 
departementer i forbindelse med POSEIDOM 
(ikke offentIiggjort) 
VIII MILJØ 
Kommissionens beslutning K(93)3847 af 21. december 1993 om ydelse af 
økonomisk støtte fra Fællesskabet til foranstaltninger i form af 
programmer vedrørende miljøbeskyttelse i de oversøiske departementer 
(ikke offentIiggjort) 
-ti-
ANDRE FORANSTALTNINGER 
Landbrug 
Sukker 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 2930/93 af 29. oktober 1993 om ændring 
af forordning (EØF) nr. 1786/93 om fastsættelse for perioden 1. juli 1993 
til 28. februar 1994 af de mængder råsukker produceret i de oversøiske 
franske departementer, der omfattes af den i Rådets forordning (EØF) nr. 
2225/86 omhandlede raffineringsstøtte 
EFT nr. L 265 af 26.10.1993, s. 8. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1786/93 af 30. Juni 1993 om 
fastsættelse for perioden 1. Juli 1993 til 28. februar 1994 af de mængder 
råsukker produceret i de oversøiske franske departementer, der omfattes af 
den i Rådets forordning (EØF) nr. 2225/86 omhandlede raffineringsstøtte og 
ændring af forordning (EØF) nr. 388/93 
EFT nr. L 163 af 6.7.1993, S. 11. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 388/93 af 22. februar 1993 om 
fastsættelse for perioden 1. marts 1993 til 30. juni 1993 af de mængder 
råsukker produceret i de oversøiske franske departementer, der omfattes af 
den i Rådets forordning (EØF) nr. 2225/86 omhandlede raffineringsstøtte, 
og om ændring af forordning (EØF) nr. 476/92 
EFT nr. L 45 af 23.2.1993, s. 5. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1730/92 af 30. Juni 1992 om 
fastsættelse for perioden 1. juli 1992 til 28. februar 1993 af de mængder 
råsukker produceret i de oversøiske franske departementer, der omfattes af 
den i Rådets forordning (EØF) nr. 2225/86 omhandlede raffineringsstøtte, 
og om ændring af forordning (EØF) nr. 2750/86 
EFT nr. L 179 af 1.7.1992, s. 112. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 476/92 af 27. februar 1992 om 
fastsættelse for perioden 1. marts 1992 til 30. juni 1992 af de mængder 
. råsukker produceret i de franske oversøiske departementer, der omfattes af 
den i Rå'dets forordning (EØF) nr. 2225/86 omhandlede raffineringsstøtte, 
og om ændring af forordning (EØF) nr. 1806/91 
EFT nr. L 53 af 28.2.1992, s. 49. 
Frugt og grøntsager 
Rådets forordning (EØF) nr. 638/93 af 17. marts 1993 om ændring af 
forordning (EØF) nr. 1035/72 om den fælles markedsordning for frugt og 
grøntsager og forordning (EØF) nr. 827/68 om en fælles markedsordning for 
visse varer, der er anført i bilag II til traktaten 
EFT nr. L 69 af 20.3.1993, S. 7. 
Rådets forordning (EØF) nr. 404/92 af 13. februar 1993 om den fælles 
markedsordning for bananer 
EFT nr. L 47 af 25.2.1993, s. 1. 
Kommissionens forordning (EØF) nr. 1927/92 af 13. juli 1992 om 
fastsættelse for produktionsåret 1992/93 af producentstøtten for 
ananaskonserves og den minimumspris, der skal betales ananasproducenterne 
EFT nr. L 195 af 14.7.1992, s. 17. 
Hf-
Fi sker I 
Rådets forordning (EØF) nr. 3329/93 af 29. november 1993 om indgåelse af 
fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen 
for Dominica 
EFT nr. L 299 af 4.12.1993. 
Rådets forordning (EØF) nr. 3929/92 af 19. december 1992 om fastsættelse 
af en række foranstaltninger for 1993 til bevarelse og forvaltning af 
fiskeressourcerne gældende for fartøjer, der fører visse tredjelandes 
flag, i 200-sømilezonen ud for det franske departement Guyanas kyster 
EFT nr. L 397 af 31.12.1992, s. 81. 
Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles 
markedsordningfor fiskerivarer og akvakulturprodukter 
EFT nr. L 388 af 31.12.1992, s. 1. 
<ft 
BILAG 
STATUS OVER STRUKTURFONDS INTERVENTIONERNE 1989-931 
Interventioner under mål nr. 1, i alt 795 MioEcus 
Interventioner under fællesskabsinitiativerne, i alt 125 MioEcus 
EFRU 
herunder 
ophævelse af isolation 
industri, håndværk og 
tjenesteydelser 
t urisme 
støtteinintrastrukturer 
teknisk bistand 
EUGFL 
herunder 
mål nr. 5a 
andre ajtioner vedr. 
udvikling af landbruget 
og af landdistrikterne 
EFS 
herunder 
udvikling af 
menneskelige 
resssoucer 
mål nr. 3 og 4 
Regionen, i alt Guadeloupe 
110,8 
53,0 
10,7 
15,0 
30,1 
2,0 
26,2 
6,7 
19,5 
63,4 
21,2 
42,2 
200,4 Martinique 
102,8 
53,1 
14,5 
7,0 
26,8 
1,4 
23,7 
5,2 
18,5 
66,1 
43,3 
22,8 
192,4 Fransk Guyana 
52,6 
20,8 
5,8 
2,6 
22,5 
0,9 
13,2 
5,0 
8,2 
25,9 
17,0 
8,9 
91,7 Réunion j 
181,8 
66,4 
29,0 
9,5 
73,5 
3,4 
96,4 
13,8 
82,6 
156,7 
109,5 
47,2 
431,9 
1. Beløbene (i MioECU) for EUGFL og EFRU et angivet i 1993-priser, medens der for 
ESF er tale om et skøn på basis af 1989-priser. 
ISSN 0254-1459 
KO M (94) 200 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 1013 
Katalognummer : CB-CO-94-215-PA-Ç 
ISBN 92-77-68977-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg