"Ingen medlemsstater bør være tvunget til at vælge mellem at imødegå krisen eller investere i vores mennesker. Derfor øger Next Generation EU støtten til [...] ungdomsbeskæftigelse. Derved sikres det, at borgerne får de færdigheder, den oplæring og den uddannelse, de har brug for, så de kan tilpasse sig til en verden i hastig forandring."

Kommissionens formand Ursula von der Leyen

1.Indledning: Investeringer i den næste generation

Med udgangspunkt i den europæiske søjle for sociale rettigheder fremlagde Kommissionen allerede fra begyndelsen af sin mandatperiode sit program for et socialt Europa med mennesket i centrum. Siden da har Kommissionen prioriteret indsatsen for at hjælpe unge og er nu ved at opfylde sit løfte. Den styrker uddannelse, fremmer ungdomsbeskæftigelsen, sikrer rimelige arbejdsvilkår og forbedrer adgangen til social beskyttelse for alle, fordi unge er den næste generation og fortjener alle muligheder for at udvikle deres fulde potentiale til at forme vores kontinents fremtid.

Covid-19-pandemien har understreget behovet for at blive på denne vej og øge hastigheden. Selv om pandemien først og fremmest er en sundhedskrise, har dens virkninger sendt EU ud i en dyb recession . Et øget krav på arbejdsløshedsunderstøttelse varsler nye udfordringer. Arbejdsløsheden vil stige blandt alle aldersgrupper, men unge er allerede ramt uforholdsmæssigt hårdt . Mere end en ud af seks unge er holdt op med at arbejde siden krisens start. Mange arbejdede inden for hårdt ramte sektorer såsom indkvartering, mad, kunst, underholdning samt engros- og detailhandel . Andre forsøger nu at komme ind på arbejdsmarkedet i en situation, hvor disse sektorer ikke længere ansætter.

Nu er tiden inde til, at både medlemsstaterne og EU-institutionerne retter deres opmærksomhed mod den næste generation. Den globale finansielle og økonomiske krise har lært os, at vi straks bør reagere. Tidlige tegn på problemer, der ignoreres i dag, kan vokse sig store og forårsage uoprettelige skader i løbet af kun få år. Med den fleksibilitet, som Kommissionens "investeringsinitiativer som reaktion på coronavirusset" giver, har mange medlemsstater hurtigt mobiliseret midlertidige foranstaltninger mod krisen. Med hjælp fra Den Europæiske Socialfond (ESF) bevarer de job og kompenserer for afbrydelser i uddannelsen under pandemien. Desuden vil det nye instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) give mulighed for lån på op til 100 mia. EUR til støtte for medlemsstaternes arbejdsfordelingsordninger og lignende foranstaltninger for selvstændige. På grundlag af Kommissionens forslag til Next Generation EU er næste logiske skridt at hjælpe unge med at forme Europas genopretning.

Disse fælles bestræbelser bør føre til flere muligheder for alle unge. For unge i mange medlemsstater er dette den anden økonomiske recession i deres korte liv. De, der fyldte 18 år, da den tidligere ungdomsbeskæftigelseskrise var på sit højeste, er nu knap 25. Udfordringerne vil sandsynligvis være større for forskelsbehandlede eller sårbare grupper, idet økonomisk tilbagegang har tendens til at øge ulighederne. Unge i sårbare grupper, f.eks. unge, som tilhører racemæssige og etniske mindretal, unge med handicap eller unge, der bor i visse landdistrikter, fjerntliggende områder eller ugunstigt stillede byområder, står over for yderligere hindringer for at komme ind på arbejdsmarkedet. For eksempel har unge med handicap en betydeligt lavere beskæftigelsesfrekvens end unge uden handicap , og unge migranter og flygtninge er i stigende grad en del af vores unge og oplever særlige hindringer og forskelsbehandling. Unge kvinder er også hårdt ramt af krisen. Det vil være nødvendigt med en aktiv og målrettet politik for at nå ud til alle.

Initiativerne i denne meddelelse bidrager til Kommissionens strategi for genopretning efter covid-19-pandemien. De sikrer, at EU's digitale og grønne omstilling indgår i vores ungdomsbeskæftigelsespolitikkers DNA. De gennemfører den europæiske søjle for sociale rettigheder og støtter den nye industristrategi. Andre forslag fra Kommissionen, f.eks. den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed, som blev vedtaget samme dag, bidrager til at fremme ungdomsbeskæftigelsen.

I denne meddelelse beskrives det, hvordan forslagene til Rådets henstillinger om "en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien" (afsnit 2) og om "erhvervsuddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed" (afsnit 3) sammen med et fornyet skub i lærlingeuddannelserne (afsnit 4) bidrager til at skabe ungdomsbeskæftigelse. Meddelelsen indeholder også en række yderligere foranstaltninger for at forfølge dette mål (afsnit 5). Kommissionens forslag til Next Generation EU og det fremtidige EU-budget vil åbne mulighed for betydelig EU-finansiering til ungdomsbeskæftigelse (afsnit 6). Det er nu op til medlemsstaterne at prioritere investeringerne, da ungdomsbeskæftigelsen først og fremmest er deres ansvar.

2.En bro til job for den næste generation — styrkelse af ungdomsgarantien

Kommissionen har i de seneste år støttet medlemsstaterne ved at tilbyde unge et springbræt til at komme ind på arbejdsmarkedet. Ungdomsgarantien fra 2013, som blev lanceret, da den tidligere ungdomsbeskæftigelseskrise var på sit højeste, har haft en betydelig transformerende virkning i mange medlemsstater. Den har skabt muligheder for unge, drevet strukturreformer og innovation og styrket de offentlige arbejdsformidlinger. Den har, siden den blev indført, hjulpet over 24 mio. unge i hele EU med at komme ind på arbejdsmarkedet.

Forslaget til Rådets henstilling om "En bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien" bygger på dette vigtige arbejde. Da overgangen fra skole til arbejde og en bæredygtig markedsintegration tager længere tid på grund af arbejdets og de efterspurgte færdigheders ændrede karakter, udvides målgruppen fra at omfatte alle arbejdsløse eller inaktive unge under 25 til alle under 30. Det støtter jobskabelsesforanstaltninger samt forskellige aktiveringsforanstaltninger som f.eks. vejledning, karriererådgivning og fortalervirksomhed. Det forslag, der fremsættes i dag, øger forebyggelsen af arbejdsløshed og inaktivitet hos unge gennem bedre systemer til sporing og tidlig varsling og forbedrer tilbuddenes kvalitet ved at knytte dem til de nyligt oprettede kvalitetsrammer.

Forslaget tackler aktivt problemet med kønsstereotyper og racemæssige og etniske stereotyper og støtter mangfoldighed og inklusivitet, herunder for unge med handicap. Heldigvis er mange unge kun i en kort periode hverken i beskæftigelse eller under uddannelse. Uden underliggende ugunstige vilkår, der holder dem individuelt tilbage, kan de relativt hurtigt overvinde tilbageskridt, som skyldes nedlukninger eller konjunktursvingninger. Men krisen må ikke få os til at glemme dem, som er sværest at nå, og som har brug for intensiv og ofte en-til-en-støtte. Nogle unge risikerer faktisk hverken at være i beskæftigelse eller under uddannelse i et længere stykke tid, særligt unge, der tilhører de mest sårbare grupper i vores samfund, og som møder store hindringer for integration på arbejdsmarkedet, selv i gode tider. Det forslag, der fremsættes i dag, omfatter alle og sikrer, at ingen hverken er i beskæftigelse eller under uddannelser i mere end fire måneder, ved at foreslå mere individualiserede og målrettede tilgange. Det understreger også betydningen af partnerskaber med f.eks. arbejdsgivere, som kan rådgive om arbejdets ændrede karakter, eller med sociale støttetjenester, der kan hjælpe dårligt stillede unge med at komme tilbage på sporet på flere forskellige måder.

Det forslag, der fremlægges i dag, bidrager også til at fremskynde den stærkt tiltrængte digitale og grønne omstilling, og anerkender både de muligheder og den usikkerhed, der følger med. Det gør det også ved at vurdere og forbedre de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at finde et job på et arbejdsmarked i konstant forandring. Ingen unge bør træde ind på arbejdsmarkedet uden i det mindste grundlæggende digitale færdigheder, og forslaget indeholder bestemmelser om korte og praktiske forberedende kurser, der er relateret til en ung persons specifikke færdighedsbehov. Intensive kurser, åbne onlinekurser eller bootcamps kan forbedre især unges digitale færdigheder og de færdigheder, der er nødvendige for den grønne omstilling, men også deres iværksætter- og karriereplanlægningsfærdigheder. Dette understøttes yderligere af den europæiske dagsorden for færdigheder med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed.

Prioriterede tiltag, for hvilke EU's budget kan mobiliseres, omfatter kurser af kort varighed, styrkede kortlægningssystemer, systemer for tidlig varsling og sporingskapacitet (se afsnit 6).

Forslaget skaber en ramme for handling. Bedste praksis findes overalt i Europa. Ungdomsbeskæftigelse prioriteres højt i EU's budget. Nu er tiden inde til, at medlemsstaterne intensiverer deres bestræbelser, integrerer de indhøstede erfaringer og mobiliserer EU-midler (afsnit 6).