I sjette udgave af Den Internationale Valutafonds betalingsbalancemanual (BPM6), som blev offentliggjort i 2009, opstilles der begrebsrammer til brug for IMF-medlemsstaterne, når de indsamler statistikker om betalingsbalance og kapitalbalance. I manualen fastlægges der ensartede definitioner og klassifikationer, som skal danne et fælles grundlag for indsamling og kompilering af data om eksterne udviklingstendenser og gøre det muligt at sammenligne data fra forskellige lande. På EU-plan er kravene til betalingsbalancestatistikker fastlagt i forordning (EF) nr. 555/2012.

I overensstemmelse med ovennævnte artikel foretages der i denne rapport en undersøgelse af de vigtigste aspekter ved medlemsstaternes gennemførelse af forordning (EF) nr. 184/2005 og de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at sikre, at EU-statistikkerne over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer lever op til høje kvalitetsstandarder.

Hovedformålet med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer ("forordningen") er at fastlægge en fælles ramme og indføre statistiske kvalitetsstandarder for systematisk udarbejdelse af fællesskabsstatistikker om disse emner.

Dataene var lidt mere fuldstændige end i den foregående kvalitetsrapport, og de største forbedringer fandtes i dataene om kvartalsvis betalingsbalance og udenlandske direkte investeringer. Alle 28 medlemsstater sikrede fuld overensstemmelse med hensyn til den månedlige og kvartalsvise betalingsbalance og den kvartalsvise kapitalbalance for referencemånederne i 2016. Dataene om international handel med tjenester var i gennemsnit 98 % fuldstændige. Den gennemsnitlige fuldstændighed for EU som helhed blev anslået til 98 % for FDI-strømme og 99 % for FDI-beholdninger.

De månedlige og kvartalsvise betalingsbalancetal, tallene for den kvartalsvise kapitalbalance og de udenlandske direkte investeringer samt de årlige statistikker over den internationale handel med tjenester blev fremlagt med langt større punktlighed end i forbindelse med den foregående kvalitetsrapport for 2015. Fire medlemsstater leverede deres datasæt inden for tidsfristen.

Den metodologiske pålidelighed og de statistiske procedurer, begreber, definitioner og fremgangsmåder, der anvendes ved udarbejdelse af statistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer, harmonerer i brede træk med de principper og retningslinjer, som skitseres i BPM6. Der tages hensyn til de særlige regler, som der er truffet aftale om på EU-plan med hensyn til beregning af aggregater for euroområdet og EU.

I henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 184/2005 skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen en rapport om kvaliteten af de fremsendte data. Endvidere fremgår det af artikel 4, stk. 4, at kvaliteten af de data, der sendes til Eurostat, skal vurderes på grundlag af kvalitetsrapporter, med bistand fra Udvalget for Det Europæiske Statistiske System. Nedenstående analyse refererer til resultaterne af de seneste kvalitetsrapporter fra medlemsstaterne i 2016. Kvaliteten vurderes på grundlag af de vigtigste kriterier, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 1055/2008.

Eurostat har også offentliggjort mere detaljerede årlige statistikker over international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer. Årlige data om udenlandske direkte investeringer (FDI), som er baseret på virksomhedernes årsregnskaber, rummer flere oplysninger end kvartalsvise data om udenlandske direkte investeringer. Disse data gør det muligt at fremlægge flere oplysninger og foretage mere omfattende kvalitetskontroller af FDI-beholdningerne og de forskellige bestanddele i varianterne af disse samt FDI-indkomsten. De årlige data om den internationale handel med tjenester er udspecificeret på en omfattende liste over tjenestetyper, som geografisk er opdelt på Geo 5-niveau. Medlemsstaterne leverer data ni måneder efter referenceperiodens udløb, og Eurostat offentliggør dem to til tre måneder senere. De årlige statistikker over udenlandske direkte investeringer omfatter data om strømme og beholdninger, der er opdelt efter instrumenttype, partnerland og økonomisk aktivitet. Medlemsstaterne anmodes desuden om at fremlægge separate FDI-statistikker for residente SPE'er (Special Purpose Entities). Medlemsstaterne sender Eurostat deres data ni måneder efter referenceperiodens udløb, og Eurostat offentliggør dataene ca. tre måneder senere efter at have foretaget datavalidering og -behandling.

Månedlige betalingsbalancedata og de første kvartalsvise forhåndsindikatorer for betalingsbalancen, der udledes af de månedlige skøn, er tilgængelige syv uger efter referenceperiodens udløb. De første skøn over den kvartalsvise betalingsbalance/kapitalbalance frigives 14 uger efter referenceperiodens udløb. Den kvartalsvise betalingsbalance rummer en meget bredere vifte af oplysninger end de månedlige skøn, og den er mere detaljeret. Fra et finansielt synspunkt sikrer den samtidige og ensartede beregning af betalingsbalancens finansielle poster, investeringsindkomsten og kapitalbalancen mere præcise skøn, ligesom den åbner mulighed for en mere indgående analyse af grænseoverskridende forhold. Den kvartalsvise betalingsbalance/kapitalbalance omfatter også en geografisk opdeling af de vigtigste økonomiske partnere, herunder især de vigtigste udviklede økonomier og vækstøkonomier.

Eurostat indsamler data fra medlemsstaterne for hvert af disse datasæt. De anvendes til at beregne EU-aggregater, der offentliggøres sammen med de enkelte medlemsstaters data i Eurostats onlinereferencedatabase.

2)kvartalsvise statistikker over betalingsbalance og kapitalbalance over for udlandet

En bred vifte af brugere er interesseret i data om betalingsbalancen, kapitalbalancen, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer. Disse data anvendes i vid udstrækning i den politiske beslutningstagning på EU-plan, i forbindelse med erhvervslivets og akademiske brugeres makroøkonomiske analyser og af offentligheden generelt.

Eurostat offentliggør i sin offentlige database den månedlige og kvartalsvise betalingsbalance, den kvartalsvise kapitalbalance og omvurderinger, årlige statistikker over den internationale handel med tjenester og data om udenlandske direkte investeringer. På en række nationale websteder findes der desuden data, som ledsages af relevante metadata. Nationale politikker for udbredelse af disse data indebærer dog visse begrænsninger.

Den mængde data, der gøres tilgængelig for slutbrugere, er tilstrækkelig. 18 medlemsstater tillader, at alle de vigtigste elementer i den kvartalsvise betalingsbalance offentliggøres. Visse lande markerer dog fortsat i overdreven grad deres nationale data med f.eks. "må ikke offentliggøres" eller "fortroligt", i visse tilfælde ud fra kvalitetsmæssige forbehold. Dette mindsker værdien af de statistiske oplysninger, som regelmæssigt stilles til rådighed for brugerne. Desuden bliver det mere vanskeligt at foretage tilstrækkelig politikanalyse på basis af statistikker, der omfatter hele EU. Brugen af påtegningen "fortroligt" er blevet mere udbredt som følge af den øgede detaljeringsgrad, navnlig i de årlige data, der kan tilskrives gennemførelsen af BPM6 i hele EU.

4.4.Nøjagtighed og pålidelighed

På posterne for varer, tjenester og sekundær indkomst blev der registreret forholdsvis små revisioner for både den månedlige og den kvartalsvise betalingsbalance. Der var flere revisioner af posten for primær indkomst end i de foregående rapporteringsperioder, hovedsageligt som følge af indkomst fra direkte investeringer. Dette skyldes til dels, at oplysninger om direkte investeringer og tilhørende indkomstkomponenter er mere fyldestgørende på årsbasis, når virksomhedernes årlige finansieringsoversigter foreligger. Den gennemsnitlige værdi af revisionerne var generelt højere for poster på den finansielle konto end for de løbende poster, mens de revisioner, der påvirkede de vigtigste poster på kapitalbalancen var meget mindre end for betalingsbalancen.

4.5.Intern konsistens

Samlet set er konsistensen med integritetsreglerne tilfredsstillende. Der er næsten ingen uoverensstemmelser i de kvartalsvise og årlige data om international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer. Medlemsstaterne har gjort en stor indsats for at nedbringe antallet af fejl og udeladelser, og der har således været færre af disse i forbindelse med de løbende poster og kapitalbalancen. Der forekommer imidlertid fortsat væsentlige fejl og udeladelser inden for visse andre områder.

4.6.Ekstern konsistens

I EU som helhed er betalingsbalancedataene og statistikkerne over international handel med varer fortsat generelt meget konsistente. Uoverensstemmelser skyldes normalt forskelle på metoder, som er berettigede i henhold til de standarder, der anvendes. I flere medlemsstaters tilfælde var betalingsbalancens løbende poster helt eller særdeles konsistente med nationalregnskabet, mens der i andre lande var (undertiden stor) forskel på dem.

4.7.Asymmetrier

Asymmetrier inden for EU er fortsat et problem. Asymmetrierne i de løbende poster forbliver forholdsvis stabile set over tid, men de er endda øget lidt for direkte investeringsstrømme. Eurostats nyoprettede taskforce om "tjenester efter leveringsmåde" kan med tiden frembringe yderligere viden om de sektorer/leveringsmåder, der genererer fejl og uoverensstemmelser.

5.Fordele for brugerne og betalingsbalancestatistikkernes relevans

Forordning (EF) nr. 184/2005 er udarbejdet for at imødekomme databrugernes behov.

De relevante nationale og internationale institutioner, herunder Kommissionen, Rådet, Den Europæiske Centralbank, IMF, Den Internationale Betalingsbank, OECD, G7 og G20 gør i vid udstrækning brug af betalingsbalancestatistikker, når de træffer politiske beslutninger.

Betalings- og kapitalbalancestatistikker anvendes på det pengepolitiske område. Sammen med andre indikatorer bruges statistikker over udveksling af varer og tjenester til at vurdere inflationspresset fra den eksterne efterspørgsel på de pågældende økonomier og til at sætte tal på nettoeksportens bidrag til bruttonationalproduktet. Data om betalingsbalancen og kapitalbalancen bruges til at vurdere bæredygtigheden af nationale økonomiers balance over for udlandet (både økonomier med deres egen valuta og økonomier, der indgår i en monetær union såsom euroområdet) og det pres, som valutakursen kan blive udsat for. Data om betalings- og kapitalbalancen bruges i vid udstrækning ved proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer.

Betalingsbalancestatistikker indgår desuden i de konvergensrapporter, som Kommissionen og Den Europæiske Centralbank udarbejder og offentliggør vedrørende de enkelte medlemsstater, som endnu ikke deltager i Den Økonomiske og Monetære Union.

I artikel 143 og 144 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde henvises der udtrykkeligt til betalingsbalancen. Her kræves det, at Kommissionen regelmæssigt holder Rådet underrettet om udviklingen på betalingsbalancen i de medlemsstater, der ikke deltager i Den Økonomiske og Monetære Union.

Udviklingen med hensyn til medlemsstaternes løbende poster analyseres i relation til det enkelte lands konkurrenceevne, mens statistikkerne over direkte investeringer og porteføljeinvesteringer bruges til at analysere, hvor tiltrækkende medlemsstaterne er for internationale investorer.