EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 26.11.2019 COM(2019) 601 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 9. rapport fra Kommissionen om gennemførelsen af kontrolordningen for de traditionelle egne indtægter (perioden 2016-2018) (artikel 6, stk. 3, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 608/2014 af 26. maj 2014)



1. INDLEDNING Kommissionen aflægger hvert tredje år rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan kontrolforanstaltningerne for traditionelle egne indtægter (TEI) fungerer. Fra 2016 til 2018 blev der stillet mere end 60 mia. EUR til rådighed (netto) med et årligt gennemsnit på mere end 20 mia. EUR. Dette svarer til en stigning på 20 % i forhold til perioden 2013-2015. Kontrollerne af TEI er baseret på Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 , Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014 af 26. maj 2014 og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014 af 26. maj 2014 . Dette dokument beskriver og analyserer, hvordan kontrolordningen med TEI fungerede i perioden fra 2016 til 2018 . Rapporten beskriver den kontrol, som Kommissionen har gennemført af de traditionelle egne indtægter i denne periode, og omfatter andre aktiviteter, der udføres for at beskytte EU's finansielle interesser: -kontrol udført af Kommissionen på stedet i medlemsstaterne og deres opfølgning -opfølgning på Revisionsrettens skrivelser med de foreløbige resultater -undersøgelse af uinddrivelige fordringer, som er blevet afskrevet (WOMIS) -behandling af medlemsstaternes fejl, som medfører tab af TEI -forvaltning af databasen vedrørende svig og uregelmæssigheder (OWNRES) -andet pilotprojekt vedrørende revisionen af medlemsstaternes A- og B-regnskaber -bistand til kandidatlandene. 2. RAMMER OG METODE FOR KONTROL AF TEI 2.1. Lovgivningsmæssige og operationelle rammer for TEI Ansvaret for at opkræve TEI er retligt uddelegeret til medlemsstaterne. De skal stille de opkrævede importafgifter til rådighed for EU-budgettet, og de får lov til at beholde en enhedssats på 20 % af alle TEI, som stilles til rådighed for Kommissionen , som kompensation for opkrævningsomkostninger – uagtet hvor høje de faktisk afholdte omkostninger er. Medlemsstaterne skal selv udføre kontrollen og rapportere til Kommissionen. Ikke desto mindre har Kommissionen bevaret vigtige kontrolbeføjelser på dette område. I denne forbindelse udgør kontrollerne på stedet vigtige redskaber til at føre tilsyn med systemet for opkrævning af TEI ved at foretage flere typer kontrol af medlemsstaternes bestemmelser og dokumenter. Kommissionen er også forpligtet til at besvare de bemærkninger, som Revisionsretten har fremsat i sin årsberetning, særlige rapporter eller skrivelser med foreløbige resultater, og bemærkninger og anbefalinger fra Europa-Parlamentet under dechargeproceduren i forbindelse med gennemførelsen af budgettet. Kommissionen sikrer, at medlemsstaterne anvender EU-reglerne korrekt og rapporterer til budgetmyndigheden. Kommissionens kontrolaktiviteter har tre nøglemål: -at sikre lige konkurrencevilkår for medlemsstaterne og de erhvervsdrivende, uanset hvor varerne toldbehandles i EU

-at forbedre opkrævningen af TEI. Kommissionen skal sikre sig, at medlemsstaterne opfylder deres ansvar, hvad angår inddrivelse og tilrådighedsstillelse af TEI. Kommissionen kontrollerer de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet i forhold til opkrævning af TEI, herunder den rettidige anmeldelse af toldskyld og de håndhævelsesprocedurer, der skønnes nødvendige -at informere budgetmyndigheden. På baggrund af resultatet af kontrollerne er Kommissionen i stand til at bedømme medlemsstaternes effektivitet og omhu i forbindelse med inddrivelse og tilrådighedsstillelse af TEI og gennemføre de nødvendige foranstaltninger for at afhjælpe eventuelle mangler og til sidst aflægge rapport til budgetmyndigheden. Derudover bidrager kontrollerne til at sikre, at toldunionen fungerer effektivt, og til en ensartet anvendelse af EU's regler for at undgå smuthuller, hvor svindlere kan få gavn af eller omgå den told, der skal betales. Fra den 1. maj 2016 er en ny toldlovgivning gældende, og der bliver anvendt en ny lovgivningsmæssig ramme for egne indtægter i perioden 2014-2020 med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2014. Desuden komplicerer den løbende udvikling af handelslettelser og forenklinger de kontroller af TEI, som Kommissionen og medlemsstaterne udfører. 2.2. Mål og metoder for kontrol af TEI på stedet Den overordnede målsætning med kontrollen af traditionelle egne indtægter er at få sikkerhed for, at de procedurer, der anvendes i medlemsstaterne, er i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning, og at EU's finansielle interesser er behørigt og ensartet beskyttet, uanset hvor varerne toldbehandles. Kontrollen har hvert år fokus på forskellige told- og regnskabsemner. Den endelige virkning er harmoniseringen og forbedringen af de procedurer, der er indført i medlemsstaterne for at sikre en effektiv beskyttelse af EU's finansielle interesser på ensartet vis. Kommissionens kontrol på stedet er baseret på en præcis metode og planlægges som led i et årligt kontrolprogram baseret på risikoanalyser inden for en række emner, der skal inspiceres i en eller flere medlemsstater. Alle kontroller udføres efter standardiserede procedurer og indebærer anvendelse af skræddersyede revisionsværktøjer for at sikre, at de udføres, og at rapporterne udarbejdes på en ensartet måde. Derudover blev der i 2014 og i 2016 iværksat et revisionspilotprojekt vedrørende revisionen af forvaltningen af A- og B-regnskaberne, som skulle udføres af medlemsstaterne selv. Selv om resultaterne generelt var positive, besluttede Kommissionens tjenestegrene at indstille dette fælles arbejde, fordi de forventede synergier og effektivitetsgevinster ikke blev opnået. 3. TEI-KONTROLLER UDFØRT AF KOMMISSIONEN I PERIODEN 2016-2018 I perioden 2016-2018 gennemførte Kommissionen 68 kontroller, og der blev konstateret 233 fejl i henhold til artikel 2 i forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014. Fire af disse kontroller blev gennemført som led i den fælles revisionsstrategi . Indtil videre har 134 af de konstaterede 233 fejl haft direkte finansielle konsekvenser (57,5 %), og 60 har haft lovgivningsmæssige konsekvenser (25,8 %). Ved kontrollerne vurderes både regnskabs- og toldanliggender. 3.1. Regnskaber Forvaltningen af A- og B-regnskaberne kontrolleres i alle de besøgte medlemsstater ud over det overordnede toldemne. Kontrollerne af dette emne, som blev udført i perioden 2016-2018, bekræftede, at de fleste mangler var enkeltstående, og at systematiske fejl var sjældne. Medlemsstaterne har båret de finansielle konsekvenser af de konstaterede resultater. Der er sket en forbedring af den generelle situation som følge af Kommissionens kontrol med fokus på dette emne og anvendelsen i de fleste medlemsstater af elektroniske regnskabssystemer, der mindsker risikoen for fejl i forbindelse med manuel indgriben. Medlemsstaterne skal dog yderligere øge deres indsats for at sikre den omhyggelige forvaltning af B-regnskabet og korrektionerne af A-regnskabet og give alle de oplysninger, der kræves i henhold til lovgivningen, for at sikre, at posterne er klare og gennemsigtige. I fem medlemsstater blev der desuden udført en række kontroller af pålideligheden af A- og B-regnskaberne og de pågældende poster. Den generelle konklusion var, at de eksisterende procedurer for at bestemme disse poster opfyldte EU's bestemmelser og sikrede EU's finansielle interesser. De meddelte resultater af disse kontroller vedrører en vis uoverensstemmelse mellem de to regnskaber og sene fraførsler fra B-regnskabet med en begrænset økonomisk indvirkning. 3.2. Told 2016 til 2018 Kontrollerne i denne treårige periode fokuserede på: 2016

- forvaltning af toldsuspensioner og toldkontingenter - forvaltning af præferencetoldforanstaltninger - A- og B-regnskabernes pålidelighed - kontrolstrategien i forbindelse med toldværdi (pilotprojekt) 2017 - forvaltning af toldsuspensioner og toldkontingenter - den eksterne EU-forsendelsesprocedure og TEI-proceduren - kontrolstrategien for store forretningsenheder 2018 - kontrolstrategien i forbindelse med toldværdi - kontrolstrategien for import af solpaneler. De toldemner, der udgør den største risiko for EU's finansielle interesser, er udvalgt til kontrol. I den forbindelse er undervurderingen af varer blevet identificeret som en betydelig risiko for finansieringen af medlemsstaterne og for EU-budgettet, idet dette resulterer i betydelige tab af traditionelle egne indtægter og moms, som ikke bliver opkrævet af medlemsstaterne, således som det fremgår af kontrollen af TEI og OLAF's seneste undersøgelser . EU har rent faktisk oplevet et omfattende toldsvig, hvis konsekvenser var mærkbare i hele EU. Internationale organiserede kriminelle grupper fandt frem til havne i EU med den svageste kontrol for at slippe af sted med at anmelde urigtige lave værdier for tekstiler og fodtøj importeret fra Kina. Selv om mange medlemsstater begyndte at gennemføre målrettede foranstaltninger for at nedbringe denne type svig, fortsatte omfanget af denne handel dog med at stige i Det Forenede Kongerige på grund af den manglende toldkontrol. I 2016 tegnede Det Forenede Kongerige sig for næsten 80 % af EU-importen af tekstiler og fodtøj fra Kina, der mistænkes for at være genstand for undervurdering. Kontrollen af TEI bekræftede, at Det Forenede Kongerige først begyndte at gennemføre effektive foranstaltninger til afhjælpning af dette svig i oktober 2017 og afviste at stille de TEI-beløb, der grundet de manglende kontroller gik tabt, til rådighed for EU-budgettet. Dette beløb vurderes til omkring 2,1 mia. EUR (netto) for 2011-2017. Kommissionen indledte derfor i marts 2018 en traktatbrudsprocedure mod Det Forenede Kongerige og indgav sin anmodning til Domstolen i marts 2019. I 2016 og 2017 blev forvaltningen af toldsuspensioner og toldkontingenter kontrolleret i 11 medlemsstater. Det viste sig, at flertallet af medlemsstaterne overholdt EU-lovgivningen, hvilket sikrede en tilstrækkelig beskyttelse af EU's finansielle interesser. Ikke desto mindre blev der udpeget mangler i forvaltningen af toldkontingenterne, de udførte kontroller og tilrådighedsstillelsen af TEI-beløb i tilfælde af delvis tildeling eller afvisning af toldkontingenter. Kommissionen har anmodet de berørte medlemsstater om hurtigt at udbedre situationen ud fra et lovgivningsmæssigt synspunkt og betale de tabte TEI-beløb som følge af administrative fejl. Desuden blev forvaltningen af præferencetoldforanstaltninger undersøgt i to lande i 2016. Her blev der fokuseret på procedurerne og betingelserne for ydelse af præferentiel behandling, overvågning af ufuldstændige toldangivelser og manglende oprindelsesbeviser, kontroller og risikoanalyser samt efterfølgende anmodninger om kontrol af oprindelsen. Selv om beskyttelsen af EU's finansielle interesser i betragtning af den generelle situation i medlemsstaterne er tilstrækkelig sikret, er der i enkelte tilfælde blevet anmodet om yderligere oplysninger om de nationale foranstaltninger, der skal gennemføres, for at sikre en korrekt anvendelse af procedurerne. I 2017 blev EU's eksterne forsendelse undersøgt i 18 medlemsstater for at få sikkerhed for, at procedurerne for sikring, godkendelse og kontrol af transitforsendelser og opfølgning af eventuelle transaktioner, der ikke blev afsluttet, er i overensstemmelse med de relevante bestemmelser, og at de traditionelle egne indtægter er blevet beregnet, fastlagt og bogført korrekt. Resultaterne af kontrollerne vedrørte hovedsagelig reguleringsspørgsmål, som medlemsstaterne blev anmodet om straks at reagere på. Kontrolstrategien for solpaneler blev i 2018 kontrolleret i ni medlemsstater. Det overordnede mål med kontrollen af kontrolstrategien for solpaneler var at vurdere effektiviteten af de systemer og procedurer, der er indført i medlemsstaterne, med hensyn til at forhindre, at der opstår ADD- og CVD-svig på baggrund af solpaneler. Kontrollerne viste, at flere medlemsstater har fejlfortolket de retlige bestemmelser i ADD- og CVD-forordningerne for solpaneler, hvad angår begrebet afsendelse fra, og de elementer, der definerer varernes oprindelse, hvorved anvendelsesområdet for disse forordninger – hvis mål er at beskytte EU's industri – er blevet kunstigt begrænset. Denne fejl har haft økonomiske konsekvenser for de berørte medlemsstater.

I 2018 var det andet emne, der blev vurderet i 13 medlemsstater, kontrolstrategien i forbindelse med toldværdi. Kontrollerne omfattede en vurdering af den kontrolstrategi i forbindelse med toldværdi, der er indført i medlemsstaterne med henblik på at mindske risikoen for import af undervurderede varer, især tekstiler og fodtøj importeret fra Kina, og sikre, at den angivne værdi er korrekt. Kontrollerne afslørede alvorlige mangler i gennemførelsen af de korrekte risikoprofiler (f.eks. baseret på forholdet mellem værdi og vægt, der omfatter alle erhvervsdrivende og varer forbundet med en særlig risiko) med henblik på effektivt at kontrollere import af undervurderede varer før overgangen til fri omsætning. Selv om OLAF og Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC) rent faktisk har udviklet rene gennemsnitspriser (Clean Average Prices, CAP), der fungerer som benchmark til brug i forbindelse med eventuelt undervurderede forsendelser af tekstiler og fodtøj fra Kina, har flere medlemsstater ikke gjort brug af disse i praksis. Den ikkehomogene tilgang til udarbejdelse af risikoprofiler har forhindret medlemsstaterne i at finde frem til varer, der eventuelt er undervurderede, med henblik på kontrol og har ført til en omdirigering af importstrømme til medlemsstater, der anses for at være mindre effektive med hensyn til at håndtere undervurdering. Resultaterne af kontrollerne bekræftede, at der er behov for et unikt "toldværn" for at forfølge og beskytte EU's finansielle interesser. Efter kontrollerne og resultaterne vedrørende dette kontrolemne er risikoanalysen og kontrollerne af varer blevet forbedret i medlemsstaterne. En overordnet konklusion, som Kommissionen har draget af sine kontroller i medlemsstaterne i de seneste år, er, at deres kontrolstrategier i stigende grad går fra at være en toldkontrol på tidspunktet for frigivelse af varer til at blive en toldkontrol efter frigivelse. Toldkontroller før eller på tidspunktet for frigivelse af varer er imidlertid stadig nødvendige for at imødegå undervurdering og opdage nye typer af eller mønstre for svig eller uregelmæssigheder. 4. OPFØLGNING PÅ KOMMISSIONENS KONTROLLER 4.1. Lovgivningsmæssige aspekter Når det under kontrollerne opdages, at der er mangler eller huller i de nationale love eller administrative bestemmelser, opfordres medlemsstaterne til at træffe de foranstaltninger, som er nødvendige, for at EU-kravene kan opfyldes. Disse tilpasninger, som anses for nødvendige for at harmonisere fastlæggelsen og opkrævningen af TEI mellem alle 28 medlemsstater, er et vigtigt resultat af Kommissionens kontrolarbejde. De resultater, der udpeges under kontrolbesøgene, er også en væsentlig kilde til oplysninger om de problemer, som medlemsstaterne støder på ved anvendelsen af toldbestemmelserne, og den indvirkning, de har på TEI. 4.2. Retslig opfølgning Fortolkningen af de lovbestemmelser og procedurer, der er indført i nogle medlemsstater, lever ikke altid op til Kommissionens krav. Er det ikke muligt at finde en mindelig løsning, er der således ingen anden mulighed end at indlede en traktatbrudsprocedure (artikel 258 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). I perioden 2016-2018 blev der indledt eller afsluttet otte traktatbrudsprocedurer (se bilag for yderligere oplysninger). Den mest iøjnefaldende sag var sagen indledt mod Det Forenede Kongerige i forbindelse med undervurdering af tekstiler og fodtøj, der resulterede i et enormt tab af egne indtægter, som Det Forenede Kongerige nægtede at stille til rådighed. 4.3. Finansielle aspekter I perioden 2016-2018 blev yderligere fordringer til et samlet beløb på mere en 105 mio. EUR (en stigning på 75 % sammenlignet med den treårige periode 2013-2015) betalt til Kommissionen som følge af bemærkninger i kontrolrapporterne og andre kontrolaktiviteter samt opfølgningen på Revisionsrettens resultater og Domstolens afgørelser om traktatbrudsprocedurer i forbindelse med TEI. De samlede morarenter, som medlemsstaterne har indbetalt, beløb sig til over 110 mio. EUR. 5. INDSATSEN FOR AT STYRKE INDDRIVELSEN AF TEI Parallelt med kontrollen på stedet i medlemsstaterne har Kommissionen flere andre midler, som gør det muligt at overvåge arbejdet med at inddrive TEI. 5.1. Undersøgelse af uinddrivelige fordringer, som er blevet afskrevet Medlemsstaterne skal træffe alle de nødvendige foranstaltninger til at stille TEI til rådighed, undtagen når det viser sig at være umuligt at inddrive dem i henhold til artikel 13, stk. 2, i forordning (EU, Euratom) nr. 609/2014: -på grund af force majeure

-af andre grunde, som ikke kan tilskrives dem eller -fordi krediteringen eller anmeldelsen af toldskylden er udskudt for ikke at påvirke en strafferetlig undersøgelse, der berører EU's finansielle interesser. I henhold til EU-reglerne skal medlemsstaterne rapportere uinddrivelige TEI-midler, som overskrider 100 000 EUR (afskrivningsrapporter ), til Kommissionen, når de mener, at resultatet ikke kan henføres til dem. Kommissionen udsteder efterfølgende sine bemærkninger til hver rapport. For beløb under ovenstående grænse vurderer Kommissionen rutinemæssigt prøver fra disse tilfælde under kontrollerne på stedet, da der ikke gælder et særskilt rapporteringskrav. For at hjælpe medlemsstaterne med at vurdere deres potentielle finansielle ansvarlighed for uinddrivelige TEI-beløb har Kommissionen udsendt et arbejdsdokument med de kriterier, der er blevet anvendt til vurdering af afskrivningsrapporterne. Arbejdsdokumentet blev første gang meddelt alle medlemsstater inden for rammerne af det rådgivende udvalg for egne indtægter (CCRP) på mødet den 6. december 2012. Det blev senest revideret den 8. marts 2018 for at tage hensyn til ændringer i EU-lovgivningen og den relevante retspraksis vedrørende de traditionelle egne indtægter og meddelt alle medlemsstater på deres respektive officielle sprog den 1. juni 2018. Medlemsstaterne skal for hver relevant sag udarbejde en struktureret rapport, som fremsendes til Kommissionen ved hjælp af en flersproget database kaldet WOMIS (Write-Off Management and Information System). WOMIS, som regelmæssigt opdateres, giver mulighed for en effektiv og sikker forvaltning af medlemsstaternes rapporter. Kommissionens ansvarlige tjenestegrene vurderer rapporten og fremsætter bemærkninger til medlemsstaten inden for en frist på seks måneder. Disse bemærkninger vedrører den begrundelse, som medlemsstaten kan påberåbe sig i forhold til ikke at stille TEI svarende til den uinddrivelige told til rådighed for Kommissionen. I løbet af perioden 2016-2018 blev 214 afskrivningsrapporter meddelt Kommissionen til et samlet beløb på 124 633 046,19 EUR. I samme periode var Kommissionen for 91 rapporters vedkommende, som vedrører et samlet beløb på 30 435 940,72 EUR, af den opfattelse, at tabet af traditionelle egne indtægter ikke kunne tilskrives medlemsstaterne. I 159 sager, som vedrører et samlet beløb på 77 289 805,76 EUR, var Kommissionen af den opfattelse, at beløbene var uinddrivelige af grunde, der – som minimum delvis – kunne tilskrives de pågældende medlemsstater. I fem tilfælde blev det konstateret, at sagen blev indberettet forkert eller for tidligt til Kommissionen (3 253 457,74 EUR). For at vurdere, om tabet af TEI kan tilskrives medlemsstaten, er det nødvendigt med en grundig analyse af elementerne i rapporten. På grund af denne undertiden langvarige proces var der stadig op til 330 afskrivningsrapporter (167 590 097,16 EUR) for årene 2009-2019 under behandling på tidspunktet for udarbejdelsen af rapporten. 5.2. Behandling af fejl i fastlæggelsen, der medfører tab af TEI Kommissionen fulgte op på de administrative fejl, som medlemsstaterne havde begået til skade for EU's finansielle interesser i perioden 2016-2018 (sager, der blev identificeret under kontroller på stedet, nationale godtgørelses- eller fritagelsesbeslutninger på grund af administrative fejl, medlemsstaternes frivillige betalinger som følge af administrative fejl, som de påtog sig det finansielle ansvar for i forbindelse med tab af TEI, afviste uinddrivelige beløb under 100 000 EUR osv.). Som følge heraf stillede medlemsstaterne i perioden 2016-2018 52,9 mio. EUR til rådighed. Derudover blev der betalt 43,2 mio. EUR i morarenter. 5.3. OWNRES-databasen I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EU, Euratom) nr. 608/2014 skal medlemsstaterne sende Kommissionen oplysninger om tilfælde af svig og uregelmæssigheder, der drejer sig om fordringer på over 10 000 EUR. Disse oplysninger indberettes via OWNRES-databasen, som administreres og vedligeholdes af Kommissionen. OWNRES-databasen giver Kommissionen de nødvendige oplysninger til overvågning af inddrivelsen og forberedelsen af kontrollen på stedet. Den benyttes også af Kontoret for Bekæmpelse af Svig (OLAF) til forskellige analyser, og de rapporterede data vurderes i detaljer i årsrapporten fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser – Bekæmpelse af svig. Primo 2019 omfattede OWNRES-databasen 106 361 tilfælde af svig eller uregelmæssigheder (enten "åbne" eller "afsluttede") – til sammenligning lå tallet primo 2016 på 90 204 sager. Dette svarer til en stigning på omkring 17,91 % eller 16 157 nye indberettede sager i den treårige periode fra 2016 til 2018. På CCRP-mødet den 6. juli 2017 i Bruxelles fremlagde Kommissionens tjenestegrene en opdateret version af OWNRES-programmet og arbejdsdokumentet om, hvordan resultaterne af de finansielle inddrivelsesforanstaltninger i forbindelse med OLAF's undersøgelser skal indberettes i denne database. 5.4. Tilsyn med de tiltrædende lande Kommissionen yder teknisk bistand til kandidatlande, så de kan udvikle den administrative kapacitet og etablere systemer, som er nødvendige for at gennemføre lovgivningen med hensyn til TEI ved tiltrædelsen. Den vurderer også kandidatlandenes parathed til dette. På dette område gennemførte Kommissionen i 2016 en tilsynsmission i forbindelse med tiltrædelsesforhandlingerne for Montenegro. Denne undersøgelsesmission viste, at Montenegro tydeligvis har brug for mere tid til at tilpasse sine administrative procedurer og mobilisere de forskellige aktører, der er involveret i ordningen for egne indtægter.