'Si«;i' 
;;|Si KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.04.1997 
KOM(97) 137 endelig udg. 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1996 
(forelagt af Kommissionen) 

FORORD 
Hvert år forelægger Kommissionen en årsberetning om det fælles forskningscenter (FFC), 
hvori den gør rede for samtlige FFC-aktiviteter, som er blevet udført i årets løb, og giver 
oplysninger om de menneskelige og finansielle ressourcer, der har stået tilrådighed for dette 
arbejde. 
Kommissionen sender årsberetningen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg med styrelsesrådets bemærkninger. 
Den foreliggende beretning drejer sig om aktiviteterne i 1996 og opfylder samtidig 
rapporteringskravene i Rådets beslutninger om FFC's særprogrammer (1995-1998) for EF (Det 
Europæiske Fællesskab)1 og EAEF (Det Europæiske Atomenergifællesskab)2 og om det 
supplerende høj fluxreaktorprogram 1996-1999 for EAEF3. 
Samtidig er årsberetningen for 1996 et bidrag til den rapport om Fællesskabets aktiviteter inden 
for FTU (forskning og teknologisk udvikling), som forlanges i EF-traktatens artikel 13OP. 
EFT L 361/114 af 31.12.1994. 
2 EFT L 361/132 af 31.12.1994. 
3 EFT L 172/23 af 11.7.1996. 
es 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1996 
Rapport fra Kommissionen 
£ 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Det Fælles Forskningscenter er Den Europæiske Unions fælles forskningslaboratorium. Det er 
oprettet af Europa-Kommissionen og har hovedsæde i Bruxelles. Dets fem afdelinger, som 
ligger i henholdsvis Belgien, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien, huser til sammen 7 
forskellige institutter med hver sit speciale. 
Disse institutter er: 
IRMM Instituttet for Målinger og Referencematerialer Geei (B) 
ITU Instituttet for Transuraner Karlsruhe (D) 
IAM Instituttet for Avancerede Materialer Petten (NL) og Ispra (I) 
ISIS Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed Ispra (I) 
El Miljøinstituttet Ispra (I) 
SAI Instituttet for Anvendt Rumteknologi Ispra (I) 
IPTS Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier Sevilla (E) 
Gennem disse institutter udfører og fremmer FFC kundestyret forskning af højeste kvalitet og 
den størst mulige integritet til støtte for Fællesskabets politik. 
Det Fælles Forskningscenter er en integrerende del af Fællesskabets forsknings- og 
teknologiske udviklingsstruktur og i stigende grad en af drivkræfterne bag den forskning og 
udvikling, der udføres til gavn for både industrien og forbrugerne. Det har i årenes løb udviklet 
en række særlige færdigheder og enestående værktøjer og en pålidelig, uafhængig 
videnskabelig sagkundskab, der passer til dets tredobbelte opgave: at udføre Fællesskabets 
særprogrammer for forskning, som vedtages af Rådet og finansieres over Den Europæiske 
Unions budget, at drive kundestyret forskning som videnskabelig og teknisk støtte til 
Kommissionens øvrige politik, det gælder således områder som miljø, landbrug og nuklear 
sikkerhed, at deltage med endnu større held i konkurrencebaserede aktiviteter, dvs. at deltage 
på lige fod med medlemsstaternes eller de associerede landes industri, forskningsinstitutter og 
universiteter i Fællesskabets programmer, herunder også rammeprogrammernes aktioner med 
omkostningsdeling, eller at levere betalte tjenesteydelser til private og offentlige kunder. 
FFC's faste personale, som består af tjenestemænd og midlertidigt ansatte, udgjorde ved 
slutningen af 1996 1 746 medarbejdere. Hertil kommer 186 forskere, hvis arbejde på centret 
betales af FFC efter forskellige besøgsordninger. Yderligere 200 forskere og praktikanter 
arbejdede på FFC efter andre ordninger. 
De samlede bevillinger til FFC i 1996 var på ca. 273 mio. ECU. 
Denrie årsberetning er en generel oversigt over FFC's aktiviteter i 1996. 
Læseren kan desuden finde yderligere oplysninger i årsberetningerne fra de 7 institutter. FFC 
offentliggør også en lang række videnskabelige rapporter, bringer indlæg på konferencer og i 
videnskabelige tidsskrifter og afholder workshops, seminarer og konferencer for at 
videreformidle sine videnskabelige resultater. 
£ 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER TIL FFC'S ÅRSBERETNING 
FOR 1996 6 
HØJDEPUNKTER 11996 8 
1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 11996 12 
1.1. BIDRAG TIL DEN VIDENSKABELIGE OG 
TEKNOLOGISKE UDVIKLING TIL DEN EUROPÆISKE 
INDUSTRI OG TIL DEN EUROPÆISKE BEFOLKNINGS 
VELFÆRD 12 
1.2. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 20 
1.3. FFC'S INFORMATIONSDAGE, PUBLIKATIONER OG 
KONFERENCER 23 
1.4. MENNESKELIGE RESSOURCER 24 
1.5. FINANSIERING 25 
2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER 11996 27 
2.1. INSTITUTTET FOR REFERENCEMATERIALER OG 
MÅLINGER (IRMM) 27 
2.2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER (ITU) 30 
2.3. INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER (IAM) 33 
2.4. INSTITUTTET FOR SYSTEMTEKNIK, INFORMATIK OG 
SIKKERHED (ISIS) 36 
2.5. MILJØINSTITUTTET (El) 41 
2.6. INSTITUTTET FOR ANVENDT RUMTEKNOLOGI (SAI)) 45 
2.7. INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER 
(IPTS) 48 
Bilag 51 
STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER TIL 
FFC'S ÅRSBERETNING FOR 1996 
1996 - Fra udfordring til udvikling 
1. 1996 har været et skelsættende år for FFC på grund af dets forsøg på at opfylde kravet om 
mere kundestyret forskning og flere konkurrencebaserede aktiviteter og samtidig bevare 
sin karakter af fællesskabsinstitution. Kravene blev stillet centret i 1994, og 
gennemførelsen skulle påbegyndes i 1995. Den første rapport over udviklingen, som Rådet 
har bedt om, blev forelagt af Kommissionen i 1996 og omfatter det første halvandet år i 
den nye programperiode. Styrelsesrådet har bistået FFC med udarbejdelsen af rapporten og 
knyttede selv en udtalelse til den. I udtalelsen gives der udtryk for tilfredshed med 
udviklingen, men det bemærkes også, at der stadig kan ske forbedringer. Det har været 
styrelsesrådet en glæde at høre, at rapporten er blevet godt modtaget af Rådet og Europa-
Parlamentet. 
2. Også årsberetningen for 1996 vidner om denne stadige udvikling. De aktiviteter, der 
trækkes frem som eksempler blandt FFC's mangfoldighed af igangværende projekter, viser 
med al tydelighed, hvorledes centret bidrager til at opfylde Unionens målsætninger, det 
gælder også den bæredygtige udvikling i medlemsstaterne og tjenesterne til de europæiske 
borgere. De talrige netværk har til formål at sikre vekselvirkningen mellem FFC's 
aktiviteter og dem, der udføres af industrien og de nationale forskningslaboratorier og 
universiteter. 
3. Hele det spektrum af konkurrencebaserede aktiviteter, FFC blev stillet over for i 1995, var 
en ny udfordring og krævede en omlægning af centrets arbejdsformer. Det første års 
resultater var opmuntrende. Årsberetningen for 1996 gør rede for udviklingen og viser, at 
alle syv FFC institutter har engageret sig dybt i de nye muligheder, FFC blev stillet over 
for. Problemet for FFC har, som for alle andre videnskabelige institutter i Fællesskabet, 
været spørgsmålet om, hvorledes udnyttelsen af den viden, der blev skabt, kunne 
fremskyndes til gavn for Europas industri og Europas borgere, hvorledes den kunne 
forbedre deres økonomiske stilling og velfærd. Årsberetningen viser, at FFC har reageret 
positivt på denne udfordring. Som indehaver af en af nøglerollerne i europæisk videnskab 
og teknologi kender centret sit ansvar og vil fortsat søge at leve op til de forventninger, 
medlemsstaterne stillede til det i Rådets konklusioner af 1994. 
Evalueringer af FFC 
4. Også i 1996 foretog eksterne eksperter i overensstemmelse med Rådets beslutninger om 
FFC's særprogrammer og i samråd med styrelsesrådet en evaluering af FFC aktiviteter. 
Der blev udvalgt inspektionsgrupper for hvert enkelt FFC-institut, og professor J.M. Rojo, 
tidligere statssekretær for forskning i Spanien, foretog en generel evaluering og analyse af 
inspektionsgruppernes rapporter og drøftede dem med styrelsesrådet i december 1996. 
5. Disse rapporter giver stort set en tilfredsstillende bekræftelse på, at der er sket en udvikling 
på FFC, siden de tidligere evalueringer blev foretaget i 1993-1994. De mange detaljerede 
henstillinger vil være til motivation på vejen frem. Blandt de mere kritiske bemærkninger 
kan styrelsesrådet tilslutte sig, at der stadig kan ske forbedringer af centrets drift, ikke 
mindst når det gælder de grænsebetingelser som styrer og begrænser dets aktiviteter. 
Ændring af FFC's status 
6. Som forventet besluttede Kommissionen i 1996 at give FFC status som et selvstændigt 
generaldirektorat. Et velkomment initiativ, der, som styrelsesrådet flere gange har givet 
udtryk for, bør følges af yderligere skridt, der giver FFC mulighed for fuldt ud at 
gennemføre den omlægning af arbejdsmetoderne, som tilsigtes med Rådets konklusioner 
af april 1994, og for fuldt ud at kunne opfylde sit formål. For at gøre dette lettere har man 
overvejet at give FFC status som juridisk person. 
Kommercialisering af FFC, videreformidling af oplysninger 
7. 1996 krævede nye initiativer, når det gjaldt kommercialisering af FFC's aktiviteter og 
forskningsresultater. Større opmærksomhed over for målsætninger og 
præstationsparametre har skabt øget bevidsthed om disse vigtige spørgsmål på FFC's 
institutter og har båret frugt, således som årsberetningen for 1996 viser. Styrelsesrådet ser 
med tilfredshed, at nye, frugtbare initiativer er på vej, heriblandt sammenlægning af 
handelskontrakter og øget bevidsthed om intellektuel ejendomsret. Styrelsesrådet er 
desuden gået ind på, at der i begyndelsen af 1997 skal foretages en 
gennemførlighedsundersøgelse i forbindelse med oprettelsen af en teknologipark på FFC's 
lokalitet i Ispra. 
8. I mellemtiden har FFC øget udbredelsen af oplysninger om sine aktiviteter på nationalt 
plan. Som led heri har medlemmer af styrelsesrådet sammen med FFC også i 1996 
tilrettelagt en række præsentationer af FFC i medlemsstaterne, hvor repræsentanter fra 
industrien, de nationale forskningsinstitutter og universiteterne mødtes med repræsentanter 
fra FFC for at skabe yderligere samarbejde med centret. 
Højfluxreaktoren 
9. I 1996 vedtog Rådet en beslutning om et supplerende program for højfluxreaktoren (HFR) 
i Petten (NL) i tidsrummet i 1996-1999. Det indebar en fuldstændig omlægning af 
anlæggets ledelse med stærk orientering mod mere direkte kommerciel udnyttelse af en 
betydelig del af dets kapacitet og med bedre effektivitet og økonomi til følge, således som 
det blev planlagt allerede i 1995. De foreløbige resultater giver grundlag for optismisme. 
Mod det femte rammeprogram 
10. Styrelsesrådet har med stor interesse mærket sig de politiske dokumenter, Kommissionen 
har udsendt i 1996 som forberedelse til det femte rammeprogram for forskning og 
teknologisk udvikling, der skal påbegyndes i 1999, og de synspunkter vedrørende FFC, 
som kommer til udtryk i disse dokumenter, Det har også mærket sig de drøftelser, der 
allerede har fundet sted om disse dokumenter. Yderligere drøftelser vil sikkert følge i 
begyndelsen af 1997. FFC kan komme til at stå over for nye udfordringer, men 
styrelsesrådet er overbevist om, at FFC's medvirken til at virkeliggøre Den Europæiske 
Unions vigtigste mål vil give fuldt udbytte. Det gælder ikke blot dets evne til at være 
grundlaget for opbygning af en europæisk indsats omkring en kritisk infrastrukturmasse, 
men også dets evne til at forbedre den objektive og uafhængige sagkundskab på europæisk 
plan. 
Personalespørgsmål 
11. Evalueringsrapporterne har understreget behovet for omlægning af de nuværende 
personalepolitiske procedurer, ikke mindst ansættelsesprocedurerne. Styrelsesrådet deler 
fuldt ud disse synspunkter. Problemet vil blive skærpet i den nærmeste fremtid, da 
personalets aldersstruktur vil føre til mange ledige stillinger, som det af hensyn til FFC's 
fremtid er yderst vigtigt at få besat hurtigt. På baggrund af evalueringsrapporterne vil 
styrelsesrådet endnu en gang behandle personalepolitikken og dens gennemførelse på FFC. 
12. På ledelsesplan har styrelsesrådet budt Hugh Richardsons udnævnelse til den nye stilling 
som vicegeneraldirektør i 1996 velkommen og bemærket de fremskridt, der er sket med 
udnævnelsen af de fire nye direktører i 1995. Det har desuden rådgivet Kommissionen i 
forbindelse med udnævnelsen af professor Grasserbauer, der tiltræder sin stilling som 
direktør for IRMM i begyndelsen af 1997. H. Allgeier, den første direktør for IPTS i 
Sevilla, blev ved årets slutning overført til en anden stilling i Kommissionen, og 
styrelsesrådet vil gerne takke ham, fordi han har fået dette institut godt i gang. 
Styrelsesrådet lykønsker Hans Jørgen Heims, tidligere programdirektør, der trak sig tilbage 
i 1996 og blev udnævnt til æresgeneraldirektør som anerkendelse for sin utrættelige indsats 
i Det Fælles Forskningscenters tjeneste. 
Afsluttende bemærkninger 
13. Styrelsesrådet takker kommissær Edith Cresson for den interesse, hun til stadighed har vist 
FFC, således som det kommer til udtryk i rapporterne om hendes besøg på FFC i årets løb. 
Samtidig vil styrelsesrådet gentage sin anerkendelse af den indsats og ihærdighed, 
generaldirektøren, hans ledende medarbejdere og hele FFC's personale har lagt for dagen 
for at løse de problemer, de stod over for. 
HØJDEPUNKTER 11996 
FFC's videnskabelige og tekniske arbejde er for det meste tværfagligt og omfatter et stort antal 
projekter. 
Følgende få eksempler viser de forskellige aktivitetsområder og de forskellige ordninger, 
hvorefter FFC's arbejde blev finansieret i 1996. 
MARS-projektet (todbrugsovervåplag ved fejselp af fleroaaaiyse), som udfores af FFC's 
Institut for Anvendt Riomteknologi (SAï), betyder, at é^t hele tiden skaffes ajourførte 
agrometeorologiske oplysninger, som gør det muligt at foretage en aøjagtig overvågning og 
ekstrapolering af afgrødernes udvikling i og uden for Europa. Metoden bygger på en 
agiometeorologiske model »vortil der benyttes meteorologiske oplysninger (ne<**w, 
temperatur* stråling, fordampning m) og agronomiske oplysninger (væksttjistand, vandindhold, 
produceret biomasse» komvægt øsv+), Systemets fordel er, at det giver ensartede, tidstro 
oplysninger om et stort geografisk område. Pet tjener desnden som tidligt varslingssystem 
(dvs- konstatering afunormaJiteteri afgrødemonstrene eller afgrødeudviklingen). 
I september 1996 vedtog ministerrådet direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af 
forurening (IFEF), som markerer en ny epoke i miljølovgivningens historie, I modsætning til 
tidligere, hvor man opstillede generelle emissionsstandarder, inddrager IFBMrektivet de 
forskellige lbrn*enmgsmodtagere (£eks> luft vand og jord) og tager hensyn til både det lokale 
miljøs følsomhed og den teknologiske udvikling, De* omfatter store anlæg i de mest 
forurenende indnstrisektorer, feks. den kemiske industri, metalindustrien og den 
energiprodueerende industri, De bedste tilgængelige teMkker <BTT) i disse sektorer skal 
påvises af IFBF-kontoret ved hjælp af en proees, der inddrager repræsentanter for Unionens 15 
medlemsstater og for de relevante industri- og mCyøorganisationer. Disse BTT-dokumenter 
skal være det vigtigste grundlag for udstedelse af lokale tilladelser. IFBF-konioret er blevet 
piaeeret på FFC's Institut for Teknologiske Fremtidsstudier (IFTS), som er ansvarligt for 
teknologiovervågningen på europæisk plan, IFTS har betydelig sagkundskab, nar det gælder 
BTT-undersøgelser (det bar netop a&Mtet en analyse af ammoniak- og salpetetsyres^tomt) 
og har flet kontrakt på administrationen af IFBF4contoret, frø vil fremme udvekslingen af 
oplysninger og sikre objektiviteten, så der kan opnå* enigbed mellem alle berørte parter, 
'fl/ll'fllï.'ft!l!ig!ai 
BWMMMCmSKEMEFEMNŒMATBmAim 
De biomedicinske referencematerialer, som kræves for at advikle og e&erprov© 
diagnoseudstyrs nøjagtighed og korrekthed (£eks* ved påvisning af gravidilet, leverbetændelse* 
sukkersyge og visse former for krasffc), er nu blevet; certificeret af WC (Instituttet for målinger 
og Referencematerialer (IR]MM))< 
Ifølge en aftale med den internationale forening for klinisk kemi (ÎFCÇ), som blev 
underskrevet i oktober 19% af kommissær Edith CRESSON^ skal referencernaterialeme 
fremstilles på grundlag af projekter* der foreslås af IFCC» og derefter afprøves og certificeres af 
instituttet* Indtægterne fra salget af det materiale, som bliver resultatet, deles mellem ÎFCÇ og 
Instituttet. ' " • 
Eurokodekserne er Iconstruktionsstandarder, som er blevet vedtaget af ém europæiske 
byggeindustri. Enrofcodeks 8 er de standarder» som bygninger skal overholde for at kunne 
modstå vibrationer* uanset om vibrationerne skyldes vej- og jernbanetrafik eller jordskælv. 
Standarderne kontrolleres af et konsortium af europæiske laboratorier, der benytter forskellige 
metoder, heriblandt beregningsanalyse og rysteborde. FFC (Instituttet for Systemteknik, 
Informatik og Sikkerhed (ISIS)} er medlem af dette konsortium, Dets ^igiigst^idrag hertil er 
udviklingen og driften af reaktionsmuren (som er enestående i Europa) (Ilet Europæiske 
Laboratorium for Vurdering af Koastrnktîomer ELSA), der benytter psendodynamlske 
afprovningsmetoder til afprøvning af strukturer i fuld s&rrelse* Eurokodeks #*« gyldighed for 
tomme rannnestrukturer af armeret beton er blevet bekræftet ved bja*1p af a^tovnlng af 
treetagers betonrammekonstruktioner ni anlægget Desuden er kodeksen blevet ændret, så der 
også tages hensyn til konstruktionsrammens udfyldning med ikke-strutormaterialert 
ELSA benyttes også til kontrol maå de sikringsmetoder, der benyttes for at beskytte 
eksisterende bygninger, især bygninger af historisk værdi, mod vibratiotisskader, 
10 
rSf»5tf!B3B?!ÇKWSÎWF 
Forskningssamarbejde på kommercielt grundlag udføres af FFC {Instituttet for Avancerede 
Materialer (IAM)) omkring materialekravene I M>inde!se med bedre àâtormning af 
højtemperaturmaterialer til kraftværker og forbedring af disse materialers præstation. Professor 
RBOIS fta BHBL (det italienske elforsyningsselskab - dvs/kunden), som for nylig har 
evalueret arbejdet* skrev beronv* 
"føden før alk de ønkelte delprojekter er der blevet udført frmmgende førmg i 
ovørensstemmeke med døt tekniske ttdviUlngstrUt tig nøglø af døm ør alkrøde blevet beskrevet 
i speeiahrtMer* Røsultuterw er i døt storø øg høje i overensstømmøkø mød de mest 
awnøøredø af.de konklusioner* søm dø storø producenter ør nået frem tH eller den praksis, 
måre etftirsytifogtsøklmber h&f fwdøt -ved førmg, Disse resultater ør uf stor ¥(erdh da de 
skaber mulighed f&r Størrø udvøksimg uf videnskabelige optøninger øg knowhow med undre 
internationale laboratorier, mød andrø brugerø øg med Original Equipments Muwfactumrs 
(OEM) øg dets duttembkuhør, søm beskæftiger sig mød materiale- øg overfladebehandling, " 
Det Europæiske agentur for lægemiddelvurdering (BMA), som fik hjemsted på Canary Wharf i 
London i 1995, støtter sig til FFC's sagkundskab i forbandelse med godkendelse og registrering 
af lægemidlen Pet Europæiske Tekniske Kontor for Legemidler (ETOMBF) (som er en 
afdeling under FFC*s Miljøinstitut) udvikler og understøtter de tekniske systemer» 
procedurerne fbr markedsføringsgodkendelse hviler på; og har udslationeret personale hos 
EMÀ. FFC*s bistand og støtte har fået megen anerkendelse af hM^ agenturet og 
medlemsstaterne. 
vAGAmNmmmE msm& MATERIALER 
I samarbejde maå Kommissionens direktorat for sikkerhedskontrol i Luxembourg og efter 
opfordring Ira medlemsstaterne har FFC (Instituttet for Transuraner (ITU)v foretaget yderligere 
analyser af konfiskeret fissilt materiale, 
Analysernes forskelligartethed og store nøjagtighed gor det muligt at tage M8ngeraftryk* af det 
konfiskerede materialer, Herved afsløres materialets fortid, og dets oprindelse spores ved hja?lp 
af databanken* 
FFC's rolle på dette område» som allerede høstede anerkendelse på topmødet i Essen» har fon 
til en lang række projekter i forbindelse m^é TAÇIS - {teknisk bistand til SN#~landene* og! 
PHAKB-programmerne (PHARE er ElFs program for bistand til Folen, Ungarn, Armenien, 
Bulgarien, Slovenien, Albanien, Estland, Letland og Litauen). flXTs personale optråde*-
desuden hyppigt som vidner for medlemsstaternes domstole eller deres parlâmes ^ 
undersøgelsesudvalg i forbindeise maå såkaldte vagabonderende nukleare materialer, inst^tttet 
deltager aktivet i arbejdet i P~$'s internationale tekniske arbejdsgruppe for illegal bande? med 
nukleare materialer. 
11 
KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER* MARKEDSFØRING 
l \9% fik FFC en tække vigtige forskningskontrakter» £eks, ûm om&ttende PHARB-kontrakt 
om informationsystemer til landbruget» berunder satellitbaseret anvendelse af gernanalyse» i 6 
PHAKE-lande. 
Arbejdet for eksterne kunder udviklede sig yderligere, og der meldie sig nye kunder, som 
ønskede at benytte sig af FFC's videnskabelige kompetence og dets forsøgsanlæg, hvoraf nogle 
er enestående i Europa, 
På kommissær Edith Cressons initiativ er en ny &rm for markedsføring, valorisering og 
kommercialisering af FFC blevet taget i brug. KLommissionen besluttede at foretage en 
gennemførlighedsundersøgelse af tanken om at oprette en europæisk teknologipark på FFCs 
største center i Ispra i Norditalien, Formålet er at udnytte FFC's kompetence og anlæg Mât *d> 
at skabe samvirke mellem FFC, industrien og de ovrige fbrskningscetrtre, at fremme 
oprettelsen af innovative virksomheder, især $MV» og at tilskynde til innovation p& de 
eksisterende virksomheder. 
Den første attestering i forbindelse m^â germemførelsen af kvalitetsstandarder blev foretaget i 
årets tøb af et godkendt eksternt organ, De præstationsmdikatorer, é^t skal benyttes af ledeisen 
på alle niveauer» blev fastlagt, og der blev taget skridt til i højere grad at inddrage industrien og 
andre brugere ved hjælp af rådgivende brugergrapper for FFC's institutter. 
Markedsføringsarbejdet er blevet koncentreret ved hjælp af klart definerede 
markedsføringsplaner for FFC som helhed og for de enkelte institutter. 
•», .tu^uin^nW* i|W i i i "JWi.WWITOWWWii lf=PWP=F*m 
ORGANISATORISKE FORANSTALTNINGER, PERSONALEPOLITIK 
Retningslinjerne for FFC for tidsrummet 19954998 opfordrede til fleksibel o$ dynamisk drii 
af centret» men fremhævede behovel Ibr gradvis ændring og tilpasning af imværeaade regler og 
vedtægter. Kommissionen beslutted© at gpre #FÇ til et selvstøndigt geneMdfeektorat i januar 
1996 o$ omorganiserede îspra-centret ved at sammenlægge to af dets institntter,, 1ST og ÏSES> 
der nu blev Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS), således at FFC's 
forskning i teknologiske risikovurderings- og sikkerhedsspørgsmål blev storket 
Ï 1996 iværksatte Kommissionen sin politik for Ibrskningsrjersonalei Tanken om, at 25% af 
personalet skal være korttidsansat, har allerede givet øget fleksibilitet og skabt mulighed for 
hele tiden at forny den videnskabelige kompetence. 
HØJFLUXREAKTORENIPETTEN 
I juni 1996 godkendte Rådet et nyt supplerende Buratom-program forhøjiluxreaktoren(lll^) i 
Petten (NL) for tidsrummet 1996-1999, Det nye program, der har tyskland* Frankrig og 
Nederlandene som deltagere, indebærer en fuldstændig omlægning af anlæggets ledelse og en 
stærk orientering mod mere direkte kommerciel udnyttelse af en betydelig del af dets kapacitet» 
herunder fremstilling af radioisotoper til medicinsk brug. 1 1996 $k c& 7 mio. patienter 
behandling eller stillet diagnose ved hjælp af radioisotoper fra Fetten. 
12 
1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 11996 
1.1. BIDRAG TIL DEN VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE UDVIKLING, 
TIL DEN EUROPÆISKE INDUSTRI OG TIL DEN EUROPÆISKE 
BEFOLKNINGS VELFÆRD 
FFC's forskningsaktiviteter bidrager gennem FFC's særprogrammer for 1995-1998 til flere 
afsnit i Fællesskabets rammeprogrammer: 
- Programmet for industri- og materialeteknologi blev udført af Instituttet for Avancerede 
Materialer (IAM) og omfattede forskningsprojekter for avancerede materialer, 
overfladebehandling, nye miljøvenlige materialer og ikke-destruktive evalueringsteknikker 
til undersøgelse af industrielle strukturkomponenter. 
- Programmet for måling og prøvning omfattede forskningsprojekter for referenceprøvninger 
og referencematerialer, som Instituttet for Målinger og Referencematerialer (IRMM) stod 
for, og forskningsprojekter for vurdering af strukturers pålidelighed, der blev udført af 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS). 
- Programmet for miljø og klima bestod af forskningsprojekter for luft-, jord- og 
vandforurening samt forurening fra affald og blev udført af miljøinstituttet (El). Oprettelsen 
af jordobservationscentret (JOC) og af et decentraliseret europæisk databehandlings- og 
informationssystem samt projekterne for anvendelse af fjernanalyseteknik blev udført af 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi (SAI). Projekterne for undersøgelse af industriel risiko 
blev udført af Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS). 
- Programmet for ikke-nuklear energi bestod af forskningsprojekter i forbindelse med 
materiale til rene teknologier og standardisering af fotovoltaisk udstyr og blev varetaget af 
Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 
- Programmet for målrettet socioøkonomisk forskning omfatter observatoriet for videnskab og 
teknologi og fremtidsstudieaktiviteteme under Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 
(IPTS). Instituttets vigtigste opgave er at indhente bidrag fra eksperter, konsulenter og 
forskningsinstitutter i medlemsstaterne og eventuelt også i tredjelande for at analysere, 
behandle og bearbejde dem objektivt og grundigt og udlede klare tendenser af dem eller 
påvise aktionsbehov, således at materialet kan bruges af beslutningstagerne. 
- Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission bestod af en række 
forskningsaktiviteter, der spændte fra undersøgelser af reaktorsikkerhed, som blev udført af 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) og Instituttet for Avancerede 
Materialer (IAM), til forskning i sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer, der 
blev varetaget af Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) og Instituttet 
for Transuraner (ITU). ITU foretog også forskning i nuklear brændsel og actinider. 
- Programmet for kontrolleret termonuklear fusion (teknologi og sikkerhed) blev udført af 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) og Instituttet for Avancerede 
Materialer (IAM). 
Denne forskning, der udføres af 7 FFC-institutter, således som det fremgår af tabel 1, udgjorde 
68% af FFC's programaktiviteter i 1996. 
13 
Tabel 1 - FFC's forskningsaktiviteter 
RAMMEPROGRAMOMRÀDER 
Industri- og materialeteknologi 
Avancerede materialer og standarder med henblik på industriel innovation 
Overfladebehandling med henblik på forbedrede egenskaber og nyé 
industrielle anvendelser 
Genbrug og øko-materialeteknologi 
Ikke-destruktiv evaluering, prøvning og undersøgelse af industrielle 
strukturkomponenter 
Måling og prøvning 
Standardforberedende forskning til støtte for byggestandarder, herunder 
kodekser for seismisk konstruktion (Eurokodekser) 
Bilers sikkerhed 
Referencematerialer 
Refererencemilinger 
Miljø og klima 
Den globale ændring 
Jordobservationscentret (JOC) 
Atmosfæriske processer over europæiske regioner 
Fjernanalyse af landbiosfæren (jorderosion i middelhavsområdet, 
overvågning af skovområder) 
Fjemanalyse af havbiosfæren (Nordatlanten, Middelhavet) 
Avanceret jordobservationsteknik (overvågning af miljø- og vejforhold og 
påvisning af landminer) 
Miljøkvalitet 
Teknik og udstyr til overvågning af miljøkvalitet 
Innovative miljøteknologier 
Industriel pålidelighed (forsøgsaktiviteter) 
Højtydende informationsteknologi til miljøbeskyttelsesformål 
Naturkatastrofer/jordskælvsforskning 
Naturkatastrofer/oversvømmelser, tørke 
Ikke-nuklear energi 
Fotovoltaisk energi og elektricitetsoplagring 
Materialer til rene teknologier 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Teknologiovervågning: teknologi-beskæftigelse-konkurrenceévne 
Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol 
Reaktorsikkerhed 
Europæiske netværk for komponentældning, inspektionsteknologi og 
strukturintegritet 
Alvorlige ulykker, herunder sandsynlighedsberegninger 
Brændselscyklussens sikkerhed 
Grundlæggende actinidforskning 
Nukleart brændsels sikkerhed 
Begrænsning af langlivede actinider og fissiorisprodukter 
Karakterisering af brugt brændsel med henblik på langtidsopbevaring 
Sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer 
FU i forbindelse med sikkerhedskontrol 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Væskeadskillelse og strukturanalyse 
Fusionsmaterialer 
Fjernbehandling 
Vekselvirkningen mellem tritium og materialer IRMM 
X 
X ITU 
X 
X 
X 
X 
X IAM 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ISIS 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X El 
X 
X SAI 
X 
X 
X 
X 
X IPTS 
X 
Denne beretnings anden del beskriver forskningsaktiviteterne institut for institut i nærmere 
enkeltheder. Dog skal nogle af de mest iøjnefaldende resultater behandles i dette kapitel for at 
vise, hvorledes forskningen har sat FFC i stand til at bidrage til den videnskabelige og 
teknologiske udvikling til gavn for den europæiske industri og den europæiske befolknings 
velfærd. 
14 
En ny samarbejdsaftale mellem instituttet for målinger og referencematerialer (IRMM) og den 
internationale forening for klinisk kemi (IFFCC), som blev underskrevet af kommissær Edith 
Cresson, sætter IRMM i stand til at videreføre sit arbejde med sundhedstjeneste af god kvalitet 
ved at udvikle certificerede biomedicinske referencematerialer (CRM). Disse materialer får 
stadig større betydning for sundhedsbeskyttelsen: de øger laboratoriediagnosens pålidelighed 
og nøjagtighed og begrænser således risikoen for diagnosefejl og forbedrer 
patientbehandlingens kvalitet. 
Ifølge aftalen skal laboratorier og forskere over hele verden inddrages i fremstilling af de 
referencematerialer, industrien og de kliniske laboratorier har brug for. 
IRMM fremstiller også certificerede levnedsmiddelreferencematerialer til kvalitetskontrol med 
levnedsmidler og medvirker således til, at den europæiske levnedsmiddellovgivning kan 
håndhæves. 
Instituttet for transuraner (ITU) arbejder intenst på yderligere at formindske radiotoksiciteten i 
højaktivt affald ved at samarbejde med nationale laboratorier, som er førende inden for området 
begrænsning af langlivede actinider og fissionsprodukter. 
Fremstilling og karakterisering af brændselstargets til bestrålingsforsøg og undersøgelse efter 
bestrålingen, for at resultaterne kan sammenlignes med de teoretiske forudberegninger, er også 
en af ITU's vigtige opgaver. Nye ekstraktionsprocesser til effektiv udskillelse af langlivede 
actinider blev også afprøvet under realistiske forhold. 
ITU's bidrag til undersøgelsen af actinidforskningens anvendelse til medicinske formål 
(behandling af forskellig former for kræft) blev intensiveret. Flere partier 225-actinium-213 
bismut, som ITU havde fremstillet ved hjælp af nye processer, blev leveret til Memorial Sloan 
Kettering Cancer Centre i New York til brug ved forsøgsmæssig patientbehandling. 
Instituttet for avancerede materialer (IAM) udviklede i 1996 3 nye aktiviteter, som kan være til 
nytte for den europæiske industri: 
• Udvikling af en ny trykbeholder til olieraffineringsindustrien, der er konstrueret, så 
beholdervæggene ikke angribes af brint, hvorved beholderens levetid forlænges, de 
beskæftiges de sikkerhed forøges, og beholdervæggene kan gøres tyndere. 
• Et fibertransportsystem til kontinuerlig belægning af endeløse fibre. 
• En kemisk pådampningsproces til tredimensionelle mikrostrukturbelægninger. 
Til gavn for forbrugerne vil en metode til overvågning af metalafsætning under 
levnedsmiddelfremstilling ved hjælp af en teknik, som er blevet udviklet på ISPRAS cyklotron 
og går ud på aktivering af tynde lag, kunne anvendes i forbindelse med især mad til spædbørn 
og i medicinalvareindustrien. 
En sidegevinst fra cyclotronaktiviteterne gør det muligt at udvikle nye diagnosticerings- og 
terapiteknikker ved hjælp af positronemissionstomografi (PET). Der blev i Ispra iværksat et nyt 
15 
PET-projekt for et europæisk netværk, der består af medicinske forskere fra hele Europa, som 
vil overføre teknikken til deres egne institutioner. 
På Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) har en lang række aktiviteter 
drejet sig om sikkerhed for industrien og befolkningen, det gælder således nuklear sikkerhed og 
kontrol med nukleare materialer, industri- og transportsikkerhed, beskyttelse af bygninger og 
faste anlæg mod jordskælv, bevarelse af kulturarven og arkitektoniske værdierr. 
I forbindelse med nuklear sikkerhed har man på FARO- og KROTOS-anlæggene i Ispra udført 
forsøg, der har ført til bedre forståelse af alvorlige ulykkers forløb og til forbedring af 
principperne for undersøgelse af, hvorledes følgerne bedst kan afhjælpes. 
Udviklingen i forbindelse med bilers sikkerhed blev fremhjulpet ved udarbejdelse og 
udformning af en ny slagprøvemetode. Ved hjælp af en ny spændingsbølgetranducer på det 
store dynamiske afprøvningsanlæg (LDTF) kan belastning, forskydning og energioverførsel i 
en hvilken som helst del af et bilkarrosseri måles, således at der kan foretages kalibrering og 
validering af de numeriske køretøj smodeller. 
Det europæiske laboratorium for vurdering af konstruktioner (ELSA) har fortsat været et 
enestående anlæg til forsøg med den pseudodynamiske afprøvningsmetode, hvormed 
strukturers, især uregelmæssige broers, modstandsdygtighed over for jordskælv kontrolleres. 
Metoden bekræftede, at broer, der ifølge resultatet af de tidligere forsøg kunne forventes at lide 
alvorlig skade, forblev næsten intakte. Det forventes, at jordskælvssikring vil blive mere 
almindelig, både ved opførelse af nye broer og ved istandsættelse af nuværende strukturer. 
Miljøinstituttet (El) bidrager direkte til bedre livskvalitet med sin særlige forskning i klima og 
miljø. Undersøgelserne i forbindelse med den globale ændring omfatter biogene emissioner i 
middelhavsområdet (BEMA-projektet) og aerosolers rolle i klimareguleringen. BEMA-
projektet, der især drejer sig om troposfærisk ozon, tager sigte på at forstå 
middelhavsvegetationens rolle i atmosfærens kemi og ozondannelsen. 
El beskæftiger sig efter opfordring fra Kommissionen og medlemsstaterne også med 
undersøgelse af naturlige risikomomenter, især i vandmiljøsystemer: undersøgelse af "det røde 
tidevand" i Middelhavet (IMITO-projektet) og en række projekter for forvaltning af 
vandressourcer, vandkvalitet og vandindvinding (f.eks. AMAL, AQUACON, SALMON). I 
1996 blev der på Kommissionens initiativ oprettet en taskforce for vand, som skal medvirke til 
at lægge en europæisk strategi for bæredygtig forvaltning og rationel udnyttelse af 
vandressourcer. Formålet er at gøre de europæiske virksomheder mere konkurrencedygtige på 
dette område og at samle det videnskabelige og teknologiske samarbejde omkring prioriterede 
projekter. 
Menneskelig sundhed blev også behandlet af gruppen for indendørs forurening, hvis 
enestående anlæg for overvågning af indendørs luftkvalitet (INDOORTRON) benyttes til 
undersøgelser af udsættelsesgrad, måling af forurenende emissioner og materialer og udstyr og 
afprøvning af luftrensningsanlæg. 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi (SAI) har især beskæftiget sig med anvendelse af 
jordobservation, fjernanalyse og teledetektion. SAI's institutionelle miljø- og klimaforskning 
16 
omfattede land- og havbiosfærerne, og førte til en mere omfattende udnyttelse af 
jordobservation. 
I forbindelse med undersøgelsen af primærproduktionen i havet kan man udnytte farvedata, 
som stammer fra satellitter, og ved hjælp af dem identificere bio- og geokemiske processer. 
Man er nu i færd med at udvikle anvendelser, som bygger på data fra nye havfarvesensorer, for 
ved hjælp af dem at kunne undersøge Middelhavsbækkenet. 
Blandt andre aktiviteter er der et nyt naturkatastrofeprojekt, som skal forbedre den nuværende 
katastrofebehandlingspraksis, især i forbindelse med skovbrand, oversvømmelse og tørke. 
Bidraget til et projekt for fjerndetektering af personlandminer bliver videreført. Muligheden for 
at måle opsamlingen af overfladevand i dræningsgrøftnet er under udvikling. 
SAI har sammen med ISIS fortsat ydet støtte til jordobservationscenterprojektet, hvis formål er 
at fremme brugen af satellitbaserede jordobservationsdata. 
Bidragene til JOC-projektet drejede sig især om udformnings- og iværksættelsesfasen, og der 
blev udført arbejde indenfor alle fire JOC-komponenter: bruger- og applikationsstøtte, 
hjælpetjenester, overvågning og koordination. 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS) holdt fortsat alle relevante videnskabelige 
og teknologiske begivenheder og tendenser i Europa under observation og fulgte med i 
tekniske ændringer for bedre at kunne forstå sammenhængen mellem teknologi, økonomi og 
samfund. 
Det Europæiske observatorium for videnskab og teknologi (ESTO) blev oprettet i 1996 og har 
til formål at indsamle og behandle oplysninger. Ansvaret for disse 
teknologiovervågningsaktiviteter deles med andre partnere på nationalt plan. De vigtigste 
emner er: vurdering af C02 -relaterede teknologier, teknologioverførsel og avancerede 
materialer, analyse af det menneskelige genom, genetisk screening og genterapi, 
multimedieinformationssamfundet. 
I forbindelse med emnet teknologi, beskæftigelse og konkurrencedygtighed undersøges 
økonomisk og social bæredygtighed med særlig vægt på konkurrencedygtighed, beskæftigelse 
og innovationens rolle for regionaludvikling og ressourceforvaltning. 
Støtte til Fællesskabets politik 
Disse aktiviteter, som hører under Fællesskabets rammeprogrammer og er nødvendige for 
udarbejdelse og gennemførelse af Fællesskabets politik, tegnede sig for 32% af FFC's 
programaktiviteter i 1996 og drejede sig om følgende af rammeprogrammets områder: 
informationsteknologi, miljø og klima, landbrug og fiskeri, målrettet socioøkonomisk 
forskning og nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol på grundlag af FFC's særprogrammer for 
1995-1998. 
Støtteaktiviteterne er kundestyrede og opfylder de krav til videnskabelig og teknisk objektivitet 
og uafhængighed, som stilles i EU's direktiver eller skyldes Kommissionens og Rådets 
beslutninger og afgørelser eller forpligtelser i henhold til traktaten, og arbejdet er blevet udført 
af FFC's institutter, således som tabel 2 viser. 
17 
Tabel 2 - FFC's støtteaktiviteter 
Rammeprogramområder 
Informationsteknologi 
Systemers sikkerhed og pålidelighed 
Programmelsystemer 
Edb-systemer og netværk med høj 
ydeevne 
Miljø og klima 
Det europæiske referencelaboratorium 
for luftforurening 
Det europæiske kemikaliekontor 
Det europæiske center for validering 
af alternative metoder 
Støtte til Det Europæiske 
Miljøagentur 
Kvalitetskontrol med forbrugsvarer 
(forbrugerbeskyttelse) 
Alpeobservatoriet 
Industriel pålidelighed: kontoret for 
større risici 
Bioteknologisk sikkerhed 
Levnedsmiddelanalyse til støtte for 
industripolitikken 
Det europæiske tekniske kontor for 
lægemidler 
Metoder til UCLAF 
Landbrug og fiskeri 
Fjernanalyse for landbruget 
Identificering af dyr 
Det europæiske center for vin, alkohol 
og spiritus 
Referencemålinger og 
referencematerialer til kvalitetskontrol 
med levnedsmidler 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Teknologiske fremtidsstudier 
Sikkerhed i forbindelse med 
nuklear fission 
Det europæiske netværk for 
komponentældning og 
inspektionsteknik 
Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol i 
almindelighed 
Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: 
in situ-laboratorier og ECSAM 
Støtte til IAEA's sikkerhedskontrol IRMM 
X 
X 
X 
X ITU 
X 
X IAM 
X ISIS 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X El 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X SAI 
X 
X IPTS 
X 
18 
11996 var FFC's vigtigste støttekativiteter: 
1. FFC's støtte til miljøpolitikken, der tegnede sig for 43% af budgettet for videnskabelig og 
teknisk støtte og gik ud på videnskabelig og teknisk bistand til GD XI i forbindelse med 
gennemførelsen af lovgivning om kemisk forurening, luftforurening, vandkvalitet, kemisk 
affald, industririsici og nuklear sikkerhed. Arbejdet er led i det femte handlingsprogram for 
miljø og omfatter bl.a.: 
• Det europæiske referencelaboratorium for luftforurening (ERLAP), der især har beskæftiget 
sig med udarbejdelse og gennemførelse af EF's direktiver om luftkvalitet med hovedvægten 
på bymiljø og emissioner fra industrien og harmonisering af de målinger, der foretages af 
EU's netværk for overvågning af luftkvaliteten. 
• Det europæiske kemikaliekontor (ECB), der nu tager sig af alle tekniske og videnskabelige 
opgaver i forbindelse med klassificering og mærkning af farlige stoffer, gennemførelse af 
anmeldelsesordninger for nye stoffer, afprøvningsmetoder for kemikalier og eksport- og 
importkontrol med farlige stoffer. 
• Det europæiske center for validering af alternative metoder (ECVAM), der blev oprettet i 
1991 som videnskabelig og teknisk støtte til Kommissionens lovgivningsarbejde for 
forskellige kemikalier og produkter. Det koordinerer især arbejdet på at fremme den 
videnskabelige og juridiske accept af alternative metoder, som kan begrænse, forbedre eller 
erstattte brugen af forsøgsdyr ved laboratorieforsøg. Dets arbejde omfatter prævalidering af 
protokoller over forsøg uden brug af forsøgsdyr, afprøvning af vacciners styrke og sikkerhed 
og integrerede alternative metoder i forbindelse med undersøgelse af 
toksicitetsafprøvninger. 
• Det europæiske tekniske kontor for lægemidler (ETOMEP). Dette kontor, som er en 
afdeling af El, har sæde både i det europæiske lægemiddelagentur i London og på 
mijøinstituttet i Ispra. Det beskæftiger sig med udvikling af de tekniske systemer, der er 
nødvendige for, at Den Europæiske Unions lovgivning om medicinalvarer kan gennemføres. 
Dets arbejde har direkte betydning for det europæiske agentur for lægemiddelvurdering, 
medlemsstaterne og de organer, der fastsætter regler for medicinalvarer. 
• Støtte til udarbejdelse af metoder til EU's politik for bekæmpelse af svig (UCLAF) ved 
hjælp af effektiv udarbejdelse, indførelse og udnyttelse af nye informationsteknologier og 
data- og risikoanalysemetoder. 
• Støtteaktiviteter til Alpeobservatoriet (Alpekonventionen), som går ud på at skaffe og/eller 
indsamle data, indikatorer og oplysninger, som beskriver alpeområdets miljømæssige og 
socioøkonomiske situation. Disse data er til stor nytte for de nationale 
kommunikationscentre, som videreformidler dem på nationalt plan. 
• Kontoret for større ulykker, der støtter SEVESO-direktivet for industriulykker ved at forestå 
rapporteringssystemet for større ulykker (MARS) og Fællesskabets dokumentationscenter 
for industririsiko. Brugerne omfatter alle beslutningstagere i lovgivnings- og 
regelfastsættelsesprocessen for virksomhedsikkerhed, f.eks. de nationale og lokale 
myndigheder, industrien og sikkerhedstjenesterne. 
19 
• FFC giver også institutionel støtte til Det Europæiske Miljøagentur (EEA-Rådets forordning 
1210/90). 
2. FFC's støtte til den fælles landbrugspolitik (GD VI) tegnede sig for 17% af budgettet for 
den videnskabelige og tekniske støtte. Arbejdet gjaldt især følgende forskningsområder: 
• 
• 
• Forskning i og udvikling af nye kontrolmetoder og kontrolinstrumenter til bedre 
identificering af dyr for at forhindre svig. Et identificeringssystem, som omfatter 
elektroniske datanavne, læseenheder, dataindsamlingssystemer, kontrolstrategi, databaser -
og datatransmissionsteknik samt vurdering i hovedcentrene, har været under udarbejdelse. 
Det tekniske indhold i et storstilet pilotprojekt, IDEA, for elektronisk mærkning af dyr med 
passive transpondere er blevet udarbejdet. Det planlægges at mærke 1 mio. dyr i forskellige 
EU-lande. 
Kvalitetskontrol med levnedsmidler ved hjælp af certificerede referencematerialer, ved at 
udarbejde analyseprocedurer og ved at foretage og/eller koordinere indbyrdes 
sammenligninger mellem laboratorierne for at vurdere og forbedre de nuværende metoder 
og udvikle nye analysemetoder. 
Anvendelse af fjemanalyse i forbindelse med landbrugsstatistik for at udvikle og påvise 
metoder, hvorefter fjernanalysedata kan indgå i indsamlingen af statistiske data til 
overvågning af afgrødearealerne og landbrugsproduktionen i EF. 
Overvågning af og kontrol med den fælles landbrugspolitik: forskning i og udvikling af nye 
fjemanalyseteknikker, hvormed overvågningen af den fælles landbrugspolitik og kontrollen 
med den kan forbedres. 
• Gennemførelse af lovgivningen for Fællesskabets vinsektor ved hjælp af det europæiske 
center for vin, alkohol og spiritus (BEVABS). Arbejdet drejer sig især om kontrol med 
forfalskning af vine og med deres oprindelse, og der benyttes kernemagnetisk resonans 
(NMR) og massespektrometri (MS) med henblik på oprettelse af en vindatabank for Den 
Europæiske Union. Ca. 4 000 EU-vindata, som er blevet indsamlet ved hjælp af NMR, er 
blevet valideret og skal oplagres i denne databank. 
3. FFC's støtte til nuklear sikkerhedskontrol (Euratoms sikkerhedskontrol GD XVII, 
støtteprogrammet for IAEA's sikkerhedskontrol GD I) tegnede sig for 32% af budgettet for 
videnskabelig og teknisk støtte. 
Størstedelen af arbejdet gjaldt følgende opgaver: 
• Uddannelse af inspektører, harmonisering af fremgangsmåden ved inspektion af nukleare 
sikkerhedsforanstaltninger under driften, tilvejebringelse af avanceret udstyr og 
referenceanalyser afprøver af nukleare materialer. 
• Udformning af in situ-laboratorier til sikkerhedskontrolanalyser på oparbejdningsanlæg som 
f.eks. Sellafield og La Hague. Rutineanalyser af nukleare materialer. Undersøgelser i 
20 
forbindelse med indkøb og afprøvning af omfattende udstyr, herunder konstruktion af to 
analysebokse og uddannelse af analytikere. 
• Arbejde med ikke-destruktive afprøvnings-, forseglings- og identificeringsteknikker, 
overvågningsteknikker, afprøvning af kontroludstyr, datainformationsbehandling, helsefysik 
og uddannelse. 
Andre institutionelle videnskabelige tekniske støtteaktiviteter drejer sig om: 
• Informationssystemers sikkerhed og pålidelighed, GD III. 
• Levnedsmiddelanalyse til støtte for industripolitikken, GD III 
• Kvalitetskontrol med forbrugsvarer (forbrugerbeskyttelse) GD XXIV. 
• Inspektionsteknik i forbindelse med nukleare komponenter til støtte for GD XI og GD XVII. 
1.2. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
FFC har tidligere udført forskningsarbejde for andre kunder på konkurrencevilkår ved hjælp af 
kontrakter, det såkaldte "arbejde for eksterne kunder". Under Rådets og Europa-Parlamentets 
drøftelser af beslutningerne om EF's fjerde rammeprogram og Euratoms rammeprogram blev 
det understreget, at FFC skulle styrke sin udvikling hen imod en mere konkurrencepræget 
stilling, der byggede på et ægte kunde/kontrahentforhold, således som det i april 1994 var 
blevet påpeget i Rådets konklusioner om FFC's rolle. 
Det samlede spektrum af konkurrencebaserede aktiviteter på grundlag af retningslinjerne i 
Rådets konklusioner omfattede i 1996: 
Under rammeprogrammerne: 
• FFC's deltagelse i aktioner med omkostningsdeling : 
FFC indsendte sammen med partnere i medlemsstaterne forslag i forbindelse med 
forslagsindkaldelser fra Kommissionen. 
• Konkurrencebaserede støtteaktioner: 
Videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter på konkurrencevilkår, hvor FFC har reageret på 
ønsker fra Kommissionens øvrige generaldirektorater. FFC har fået disse opgaver på 
konkurrencemæssige vilkår efter licitation. 
Uden for rammeprogrammerne: 
• Aktiviteter på kontrakt: 
Forskning eller udførelse af andre tjenester på kontrakt med eksterne kunder, herunder 
kontrakter i forbindelse med medlemsstaternes FTU-programmer. 
1 "Aktioner med omkostningsdeling" er særprogrammer under rammeprogrammerne, hvori de godkendte 
projekter finansieres dels med programmidlerne, dels med forslagsstillernes egne midler. 
21 
• Fællesskabets øvrige aktiviteter: 
FFC deltager også i de af Fællesskabets aktioner (PHARE, TACIS, samarbejde med 
udviklingslandene osv.), hvor finansieringsmidlerne opnås på grundlag af konkurrence. 
Ifølge Rådets konklusioner skulle de konkurrencebaserede aktiviteter i gennemsnit udgøre 22% 
af EF-rammeprogrammets aktiviteter og 10% af Euratom-rammeprogrammets i tidsrummet 
1995-1998, og overgangen skulle ske gradvis i løbet af denne fireårige periode. Rådet 
opfordrede derfor Kommissionen til at foretage de nødvendige ændringer af sine interne regler 
og forelægge Rådet forslag til alle de nødvendige beslutninger. Kommissionen aflagde i 1996 
rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om udviklingen. Den næste rapport forventes at 
foreligge i slutningen af 1997. 
FFC deltog også i aktioner med omkostningsdeling i 1996. I forbindelse med 
forslagsindkaldelserne indsendte det sammen med sine partnere 210 forslag. I sin oversigt for 
1996 konstaterer FFC, at der har været færre indkaldelser end i 1995 og i slutningen af 1994. 
Det bør bemærkes, at FFC sammen med sine partnere i aktionerne med omkostningsdeling har 
udviklet anvendelser og fået anvendelser godkendt både i forbindelse med de af 
rammeprogrammets emner, som svarer til FFC's institutionelle aktiviteter, og i forbindelse 
med andre emner som f.eks. telematik, avanceret kommunikationsteknologi og avancerede 
kommunikationstjenester eller havforskning og havteknologi. 
Det viser, at FFC nu er et virkeligt tværfagligt forskningscenter, der kan udvikle videnskabelige 
discipliner uden for rammeprogrammets fastsatte emner og klare sig på konkurrencemæssige 
vilkår. 
De konkurrencebaserede aktiviteter til støtte for Kommissionen blev videreført, men en del af 
de kontrakter, FFC opnåede i 1995, blev først underskrevet i 1996, således at arbejdet blev 
påbegyndt senere på året. Der blev i 1996 opnået nye kontrakter til en værdi af 10,6 mio. ECU, 
men ligesom sidste år vil en stor del af disse kontrakter først blive underskrevet i 1997. 
Eksempler på V/T-støtteaktiviteter, hvor FFC har fået sine tilbud antaget ved Kommissionens 
licitationer, findes inden for følgende områder: 
• Informationsbehandlingssystemer og almindeligt informationsteknologisk støttearbejde 
• Systemstøtte i forbindelse med miljøproblemer og ikke-nuklear energi 
• Fjernanalyse til støtte for den fælles landbrugspolitik 
• Støtte til overførsel af teknologi, der skyldes EF's forskning 
Uden for rammeprogrammerne har FFC fået kontrakter i forbindelse med et par andre aktioner, 
Fællesskabet har iværksat, nemlig PHARE og TACIS-programmerne. Disse kontrakter, der har 
en samlet værdi på 4,2 mio. ECU, omfatter bl.a.: 
• Et større PHARE-projekt for landbrugsinformationssystemer, herunder anvendelse af 
fjernanalyse i 6 PHARE-lande. Projektet forventes udvidet med endnu 5 PHARE-lande og 
bliver måske yderligere udvidet i de kommende år. 
KOM(96) 436 endelig udg. 6.9.1996 
22 
Samtidig med disse nye aktivitetstyper fortsætte FFC sit øvrige kontraktarbejde. De nye 
kontrakter i 1996 havde en samlet værdi på 13,6 mio. ECU. Blandt de seneste kontrakter er: 
• fortsat arbejde for USA's Nuclear Regulatory Commission på et af de større forsøgsanlæg i 
Ispra. 
• Oprettelse af et center for forhindring af forurening og risiko i forbindelse med håndtering 
og transport afgiftstoffer i en af medlemsstaterne. 
• Udvikling af nukleare instrumenter for en stor nuklear industrivirksomhed i en af 
medlemsstaterne. 
• Udvikling af numeriske metoder til simulering af betonstrukturers opførsel for at nationalt 
elektricitetsselskab. 
• Udvikling af ultrasoniske systemer til overvågning af væskekredsløb for en 
industrivirksomhed i en af medlemsstaterne. 
Tabel 3 - Konkurrencebaserede aktiviteter (mio. ECU) 
Opført i Opført i regnskabet for 
regnskabet for 1996 
I 1995 I 
Aktioner med omkostningsdeling 3^9 9^8 
Støtteaktiviteter på konkurrencevilkår 4^8 10,6 
Konkurrencebaserede aktiviteter uden for 1,3 4.2 
RP 
Arbejde for eksterne kunder 18,5 13,6 
I ALT 1 28,5 J 38,2 
Tallene omfatter ikke aktiviteter i forbindelse med HFR-reaktoren i Petten (NL). I 1995 blev 
der indgået en særlig omfattende kontrakt om arbejde for en ekstern kunde i en region i en af 
medlemsstaterne over en årrække. 
Det supplerende HFR-program 
Højfluxreaktoren (HFR) i Petten drives af Kommissionen i overensstemmelse med aftalen af 
25. juli 1961 mellem Euratom og Nederlandene. Den 27. juni 1996 vedtog Rådet et fireårigt 
supplerende forskningsprogram (1996-1999) for drift af højfluxreaktoren (HFR) i Petten, som 
skal udføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab. 
Aktiviteterne under de tidligere supplerende programmer har i alt væsentligt været resultatet af 
et samarbejde mellem to partnere, Tyskland og Nederlandene. Det nye supplerende program 
betyder, at der indføres to væsentlige ændringer. På den ene side udvides samarbejdet til at 
omfatte Frankrig, der har besluttet at støtte HFR. På den anden side blev det besluttet, at en stor 
del af HFR's aktiviteter, foruden det sædvanlige arbejde for den nukleare industri og FU, skal 
tjene medicinske formål. Reaktoren skal på grundlag af kontrakter levere et vigtigt bidrag til 
fremstillingen af medicinske radioisotoper til brug for den europæiske radiofarmaceutiske 
industri. Det planlægges endvidere at udnytte HFR's enestående muligheder i forbindelse med 
behandlingen af glioma, en yderst ondartet form for hjernekræft. 
23 
1.3. FFC'S INFORMATIONSDAGE, PUBLKATIONER OG KONFERENCER 
De nye vilkår for FFC's aktiviteter kræver et nærmere samarbejde mellem FFC og 
medlemsstaternes industri, forskningscentre og universiteter. For at skabe større bevidsthed om 
FFC har medlemmer af styrelsesrådet derfor taget initiativet til afholdelse af informationsdage i 
Dublin i Irland og Esbo i Finland. Lignende informationsdage er tidligere blevet afholdt i andre 
medlemsstater. Medlemmer af FFC's personale præsenterede centret, og samtidig har 
workshops, der repræsenterede institutterne, skabt grundlag for nyt samarbejde. En 
informationsdag, hvor man mere koncentrerede sig om nukleare anvendelser, fandt sted i 
Stockholm i Sverige, og endnu en, der drejede sig om miljø og fjernanalyse blev afholdt i 
Reykjavik på Island. I tilknytning til disse begivenheder havde FFC's repræsentanter, efter den 
første dags præsentationer og drøftelser, møder og kontakter med industrien, 
forskningscentrene og universiteterne. 
Disse informationsdage supplerer således de talrige præsentationer af sig selv, FFC har givet 
ved besøg på centret, i forbindelse med besøg på nationale laboratorier og på særlige messer og 
udstillinger og ved distribution af FFC-publikationer. 
FFC udsender en lang række publikationer om videnskabelige emner. De strækker sig fra 
afhandlinger og artikler i videnskabelige tidsskrifter over konferenceindlæg og EU-rapporter til 
oplysninger om FFC på internettet. 
I 1996 offentliggjorde FFC i alt ca. 1 180 publikationer, hvis fordeling på de enkelte institutter 
fremgår af tabel 4. 
En udførlig liste over FFC's publikationer offentliggøres hvert år i "Publications Bulletin". Det 
seneste nummer, nummer 16, som udkom i marts 1996, indeholder en liste over samtlige 
publikationer i 1995. 
Tabel 4 - FFC's publikationer i 1996 
Institut 
Generaldirektoratet 
Instituttet for Målinger og Referencemateriale 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede Materialer 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og 
Sikkerhed 
Miljøinstituttet 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 
I ALT EUR-
rapporter 
2 
2 
2 
15 
36 
36 
21 
33 
147 Konference­
indlæg 
. 
87 
89 
121 
177 
200 
85 
6 
765 Artikler 
19 
42 
6 
34 
60 
29 
190 Specialpu­
blikationer 
8 
. 
11 
22 
15 
20 
9 
85 lait 
10 
108 
133 
153 
269 
311 
155 
48 
1,187 
24 
De fleste af disse publikationer kan fås ved henvendelse til kontoret for Public Relations i 
Ispra. 
Foruden publikationer indeholder "Publications Bulletin" også en liste over alle patenter, som 
FFC har opnået. 11996 fik FFC 9 patenter. 
Hvert år afholder FFC en række konferencer, workshops og seminarer på sine fem hjemsteder i 
Europa. 11996 blev der afholdt 9 konferencer, 138 workshops og møder og aflagt 130 besøg på 
de forskellig lokaliteter. Det samlede antal besøgende kommer dermed op på 11 000 og viser, 
at det videnskabelige samfund har en varig interesse i FFC's bidrag til forskningen og 
udviklingen. 
1.4. MENNESKELIGE RESSOURCER 
FFC's faste personale består af tjenestemænd og midlertidigt ansatte og omfatter både 
videnskabeligt, teknisk og administrativt personale. 
I slutningen af december 1996 udgjorde den faste medarbejderstab 1 746 personer mod 1 786 i 
december 1995. Tabel 5 viser personalefordelingen i 1996. Foruden den normale mobilitet tog 
en del medarbejdere deres afsked i 1996 efter at have nået pensionsalderen. Ansættelser for at 
erstatte dem foregik endnu ved årets slutning. 
Tabel 5 - De faste personales fordeling i december 1996 
Institut Medarbejdere 
Generaldirektoratet 34 
Direktoratet for programmer 8 
Ressourcekoordinering - videnskabelig og teknisk støtte Ispra 428 
Instituttet for målinger og referencematerialer 181 
Instituttet for Transuraner 186 
Instituttet for Avancerede Materialer 267 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed 276 
Miljøinsittuttet 222 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi 100 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 35 
Udstationeret FFC-personale i nationale organer 9 
I alt I 1746 
Foruden det faste personale arbejder 186 forskere på FFC under forskellige gæsteordninger: 
• førende videnskabsmænd, der arbejder som gæsteforskere 
• nationale eksperter, som udstationeres på FFC af medlemsstaterne for at deltage i udvalgte 
videnskabelige opgaver 
• forskerstipendiater og kantidatstipendiater, der uddannes på grundlag af et 
stipendieprogram. 
25 
Tabel 6 viser, hvorledes disse forskere i slutningen af december 1996 fordelte sig på de enkelte 
institutter. 
Desuden kommer der hvert år ca. 21 forskere fra tredjelande, fordi de får støtte som led i en 
aftale mellem Kommissionen og deres hjemland eller den internationale 
atomenergiorganisation (IAEA). 
Foruden disse forskere arbejder flere førende videnskabsmænd og ca. 183 praktikanter på 
FFC's institutter uden udgifter for EU's budget, som regel i et kortere tidsrum. 
Tabel 6 - Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater i december 1996 
Institut 
Ressource-koordinering 
Instituttet for målinger og 
referencematerialer 
Instituttet for transuranier 
Instituttet for avancerede 
materialer 
Instituttet for 
systemteknik, information 
og sikkerhed 
Miljøinstituttet 
Instituttet for anvendt 
rumteknologi 
Instituttet for teknologiske 
fremtidsstudier 
I ALT Gæste­
forskere 
-
1 
-
2 
4 
3 
2 
3 
15 Udstatio­
nerede 
eksperter 
-
1 
-
-
2 
1 
5 
-
9 Forsker-
stipendia-ter 
-
10 
7 
12 
11 
8 
9 
6 
63 Kandikat-
stipendia-ter 
-
20 
6 
14 
11 
26 
15 
7 
99 I ALT 
-
32 
13 
28 
28 
38 
31 
16 
186 
1.5 FINANSIERING 
FFC's gennemførelse af budgettet (forpligtelsesbevillinger) for 1996 fremgår af tabel 7. 
26 
Tabel 7 - 1996-budgettets gennemførelse i mio. ECU (forpligtelsesbevillinger) 
Institutionelle aktiviteter 
Informations- og kommunikationsteknologi 2,946 
Industri- og materialeteknologi 21,534 
Måling og prøvning 26,722 
Miljø og klima 74,451 
Landbrug og fiskeri 10,849 
Ikke-nuklear energi 3,838 
Målrettet socioøkonomisk forskning 7,728 
Subtotal for EF's særprogrammer 148,068 
Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol 63,229 
Kontrolleret termonuklear fusion 10,310 
Subtotal for Euratoms særprogrammer 73,539 
AMO-EF-programmer 3,013 
AMO-Euratom-programmer 0,411 
Subtotal AMO 3,424 
Særprogrammer i alt 225,031 
Konkurrencebaserede aktiviteter 
Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling (AMO) 4,011 
Konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter 10,191 
Deltagelse i Fællesskabets aktiviteter uden for RP 1,879 
Arbejde for eksterne kunder 16,561 
Subtotal 32,642 
HFR-reaktoren 8,088 
HFR-supplering af tidligere programmer 6,262 
Subtotal 14,350 
I ALT I 272,0-T 
Til disse forpligtelsesbevillinger skal der lægges 0,800 mio. ECU som bevillinger overført fra 
1995-budgettet (i forbindelse med færdiggørelse af tidligere programmer). 
FFC's forpligtede finansielle ressourcer beløb sig til 273 mio. ECU: 
• til udførelse af FFC's særprogrammer (forskning og institutionelle støtteaktiviteter for 
Kommissionen) 
• til udførelse af FFC's konkurrencebaserede aktiviteter inden for EU's budgetrammer 
(deltagelse i aktioner med omkostningsdeling; konkurrencebaserede støtteaktiviteter for 
Kommissionen, FFC's deltagelse i Fællesskabets øvrige aktiviteter, bidrag fra den 
nederlandske og den tyske regering til driften af HFR-reaktoren og fra FFC's kunder tii 
udførelse af arbejde på deres bestilling. 
Finansieringsmidlerne til særprogrammerne kom fra FFC's andel i Den Europæiske Union's 
almindelige budget for 1996 og fra EØS-landene (EØS = Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde) Island, Liechtenstein og Norges bidrag til EF's programmer. Desuden yder 
Israel fra 1996 bidrag til EF-programmerne. 
27 
2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER 11996 
2.1 INSTITUTTET FOR REFERENCEMATERIALER OG MÅLINGER (IRMM) 
IRMM's arbejde går ud på at fremme og harmonisere brugen af europæiske standarder, 
referencematerialer og referencemetoder på europæisk plan. I 1996 fortsatte instituttet sit 
sprogram for måling og prøvning og bidrog til rammeprogrammets område Industri- og 
materialeteknologi. IRMM konsoliderede sit ansvar for forvaltning af BCR's (Fællesskabets 
referencebureau) referencematerialer. 
IRMM deltager også i støtteaktiviteter for Fællesskabets politik i forbindelse med nuklear 
sikkerhedskontrol, forbrugsvarers sikkerhed og kvalitet samt referencemålinger og 
referencematerialer i forbindelse med kvalitetskontrol af levnedsmidler. Instituttet leverer også 
tjenesteydelser og referencematerialer til forskellige kunder i EU-medlemsstaterne. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Som i tidligere år har instituttet anvendt sin måleekspertise og sine højt udviklede 
analyseteknikker til forberedelse, karakterisering og certificering af referencematerialer af høj 
kvalitet til både nukleare og ikke-nukleare område med henblik på etablering af et koordineret 
analysemålesystem på europæisk plan. I denne forbindelse er IRMM nu ansvarlig for 
opbevaring, stabilitetskontrol, distribution, salgsadministration og recertificering af BCR-
certificerede referencematerialer. 
-ISSlSSSfSISffS-
BIOMEDICINSKE CERTIFICEREDE RBFERENCEMATERIilER 
Der er banet nye vejø inden for refereneemateriater med m ny samarbejdsaftale mellem IRMM 
og International Federation of ClMed Chemistry (FFCC) øm fremstilling uf certificerede 
refereneematerialer til biomødkimke anvøndøl&er. Aftalen, som Me¥ mderskrevøt af Edith 
Cresson, kommissionsmedlem med unsvar for videnskak forskning og udvikling, vil give 
Kommissionen en betydelig størrø rolk i udÆin$en af biomediøimh eønifteerede 
reførencømatertakr, Dø ør afgørende føh at kbøratorkme hurtigt og pålideHgt hm foretage 
en korrekt diagnosticering - en vigtig forudsætning for smdhedsplejø uf høj fatalitet. 
Certificerede røferencematerialer mindsker rlsikøm for fejldiagnoser betydeligt Og er 
derigennem mød tit at gøre patientbehandlingen bedre tig røducerø 
behandlingsomkostningerne* 
Aftalen indebærer, at laboratorier og forskere verden over bliver inddraget i tilvejebringelse uf 
de referønøemateriuler* som industri 0$ kliniske lubøratorler kur bru$før> De skal fremstilles 
pu grundlag uf prøjøkter, som IFCCJremtægger* 0$ eetttfieeres afIMMM< 
Som led i forskningen i biologiske miljørelaterede materialer har man isoleret og stabiliseret 
chloroplaster, som er egnede til biologisk måling af pesticidrester i drikkevand. 
Der er gjort en indsats for at forbedre faciliteten for fremstilling af referencematerialer, lige fra 
pulver til væskeprøver, idet hovedmålet har været at fremstille certificerede opløsninger af 
dioxiner og furaner. Der er forsket i elektrokemisk og væskekromatografisk karakterisering af 
28 
metallothionein, og i tungmetalspor af miljømæssig eller biomedicinsk betydning med det 
formål at fremstille nye referencematerialer. 
Det neutronaktiveringsanalyseanlæg, som er etableret i samarbejde med SCK/CEN i Mol (B), 
er nu i drift og benyttes til kvalitetskontrol i forbindelse med fremstilling og certificering af 
referencematerialer. 
IRMM har fortsat benyttet instituttets to kraftige neutronkilder (LINAC og 7MV Van de 
Graaff) til at bestemme neutrondata til konkrete anvendelser i overensstemmelse med 
henstillinger fra OECD-NEA's udvalg for nuklear forskning, især arbejdsgruppen vedrørende 
internationalt samarbejde om evaluering. 
Arbejdet med nukleart materiale har bl.a. omfattet levering af targets til neutron-
tværsnitsmålinger, fissionsfragmentundersøgelser og andre formål samt modernisering af 
metoder til elektrodeposition af aktinider og udvikling af metoder til oxidreduktion med højt 
udbytte med henblik på fremstilling af metal-targets af stabile isotoper. Man har i nært 
samarbejde med CEA (Commissariat à l'énergie atomique) i Saclay (F), undersøgt måling af 
totalt tværsnit og absorptionstværsnit for 9Tc og Np i resonansområdet, som der er brug for 
til arbejde med transmutation af affald, og sammen med laboratorierne under CEA i Cadarache 
(F) og ILL (Institut Laue-Langevin) (F) undersøgt Doppler-forbredning af neutronresonanser, 
som er en vigtig sikkerhedsparameter ved beregning af reaktorreaktivitetens temperatur­
koefficient. 
Joint European F/7e-projektet har for længe siden anmodet om måling af tværsnittene for 
uelastisk spredning fra kortlivede molybdænisotoper, og det er nu gjort. Der er foretaget andre 
nøjagtige målinger til forbedring af standardsættet for måling af nukleare data. Det totale 
neutrontværsnit af 10B og masseudbyttefordelingen af fissionsfragmenter fra 252Cf og af samme 
isotops fissionsneutronspektrum er undersøgt. Bedre metoder til måling af forholdet mellem 
tværsnittene for 235U(n,f) og H(n,n) er under udvikling. Ligeledes er LINAC-faciliteten under 
udvidelse med et nyt laboratorium, hvor der skal udvikles ikke-nukleare anvendelser af 
strålingsfysik. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
IRMM's støtteaktiviteter i 1996 har især drejet sig om nuklear sikkerhedskontrol efter 
anmodning fra GD I (forbindelser med tredjelande), for Den Internationale 
Atomenergiorganisation (IAEA) og GD XVII (energi, Euratoms sikkerhedskontrol). Der er 
også fremstillet en række certificerede ikke-nukleare referencematerialer for andre GD'er. 
Følgende aktiviteter viser, hvilket arbejde der er udført til støtte for andre generaldirektorater: 
• Arbejdet med tørret nitrat- eller metalspikemateriale for at forbedre sikkerheden på store 
oparbejdningsanlæg er videreført, og der er på GD I's anmodning fremstillet uran- og 
plutoniumisotopreferencemateriale til IAEA. Lave koncentrationer krævede meget 
omhyggeligt arbejde på IRMM's ultrarene kemiske laboratorium. 
• For GD XVII (energi) har IRMM fremstillet opløsninger til den detektorkalibrering, som er 
nødvendig for at kunne foretage ikke-destruktive prøvninger af uran og plutonium. 
• Der er fremstillet certificerede referencematerialer af levnedsmidler til GD III (industri) og 
GD VI (landbrug) med henblik på kvalitetskontrol til støtte for håndhævelsen af den 
europæiske lovgivning. For GD VI blev der iværksat nye aktiviteter i forbindelse med 
29 
differentiering afselen. For GD XXIV (forbrugerpolitik) er der arbejdet videre på udvikling 
af analyser af kosmetiske midler og etablering af en databank for produktsikkerhed. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Foranstaltninger med omkostningsdeling omfatter: 
• Fremstilling og certificering af en række organiske og uorganiske referencematerialer til 
bestemmelse af sjældne jordarters metaller. 
• Fremstilling og certificering af et referencemateriale for slam med henblik på måling af 
forurening med polychlordibenzo-/?-dioxiner (PCDD) og polychlordibenzofuraner. 
• Fremstilling og karakterisering af katalysatorer for så vidt angår platin, rhenium, zirkonium 
og cerium. 
• Fremstilling af referencematerialer for bronze med henblik på undersøgelse af 
bronzeantikviteters korrosion. 
Konkurrencebaserede støtteaktiviteter 
Der er via GD XIII (telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelse af 
forskningsresultater) indgået kontrakt med en mindre virksomhed om validering af en 13C-
baseret metode til diagnosticering af mavesygdomme. Det er en billig ikke-invasiv teknik, der 
bygger på isotopmålinger på udåndingsluften. 
Kontraktforskning 
IRMM leverer tjenesteydelser og referencematerialer på kommercielt grundlag. Desuden 
forvalter IRMM nu også BCR's referencematerialer, og de kan derfor fås på handelsmæssige 
vilkår til ikke-nukleare formål. 
SPORBARHED OG AKKREDITERING 
IRMM har indgået sumarbejdsaftakr med flere øurøp&åske stundardisørinøaboratorier med 
henblik pu at sikre, at disse IdbømoHers kemiske målinger ør spørbére Øde intermtkmale 
stundarder Øl-systemet) (med henvisning til målinger afdvogadrøs tal ved IRMM), 
I denne forbindelsø har det europmskø samarbejde for akkreditering af laboratorier 
(European Co-operation for Accreditation of Laboratories - EAL) anmodet FFC øm at stå for 
referencemålinger viu IRMM's internationale program for evaluering af malinger (IMEP}< På 
denne måde fur møn øt indtryk aj* interesserede laborutøriers virkelige præstationer indenfor 
måling, idet de resultater, defurmedbUndprøver, sammenholdes med værdier* som kan spores 
til Sl-sysiømet* det internationalt anerkendte systøm for mængder øg enheder under 
metørkønvøntionen, EAL unså IRMM-prøgrammets tilfredsstillende funktion som et aktiv ved 
akkrediteringen ufmåtelaboratøriøme. 
Det internutionuk program for evaluering afmålinger tiMraåk&r sig opmærksomhed i flere og 
flere laboratoriør. Den seneste IMEP*nmde om sporstoffer i vand er afsluttet, Man har 
øvalueret en summenligning af hvud mere endSQÙ kéørutønørftø hele verém kun præstere. 
Programmet for regelmæssig europæisk evaluering af laboratoriemålinger (REIMEP), der er en 
ekstern kvalitetskontrolaktivitet, samlede for nylig 20 laboratorier fra hele verden om round-
robin-målinger på uranoxidpulver og to uranylnitratopløsninger. 
30 
Der er fortsat leveret nukleare prøver til eksterne kunder, især til neutrondosimetri i reaktorer. 
Der er fremstillet et urandoteret glasreferencemateriale til datering af geologiske prøver ved 
hjælp afspor fra fissionsprodukter. 
2.2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER (ITU) 
Aktiniders sikkerhed i det nukleare brændselskredsløb har fortsat været instituttets største 
bidrag til rammeprogrammets område Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission. De vigtigste 
forskningsområder var grundlæggende aktinideforskning, nukleart brændsels sikkerhed, 
begrænsning af langlivede aktinider og karakterisering af brugt brændsel. 
ITU yder også videnskabelig og teknisk støtte til EU's politik inden for nuklear sikkerhed og 
sikkerhedskontrol, først og fremmest gennem etablering af lokale laboratorier ved Sellafield og 
La Hague, men også i forbindelse med nuklear sikkerhed i de østeuropæiske lande og Rusland. 
Desuden har ITU i adskillige tilfælde udført arbejde på kontrakt for forskellige eksterne 
kunder. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Der er behov for grundlæggende forskning i aktinider for at opklare deres elektronstruktur og 
indse deres betydning inden for kemi og faststoffysik. Der er opnået betydningsfulde resultater 
inden for kendskabet til uran-baserede tungfermionsuperledere doteret med neptunium (Np) og 
plutonium (Pu). Andre emner omfatter brug af tryk til at undersøge strukturovergange og 
modstandsændringer ved lav temperatur, teorien for vekselvirkning mellem lys og fast stof 
samt brug af neutron- og synkrotroneksperimenter til supplering af målinger af materialers 
bulk-egenskaber. 
Hvad angår nukleart brændsels sikkerhed, har man målt og evalueret brændslets 
porøsitetsfordeling og mekaniske egenskaber ved meget høj opbrænding. Man har undersøgt de 
strukturmæssige egenskaber i brændsel med simuleret opbrænding på op til 200 GWd/t og 
sammenlignet dem med brændsel med reelt høj opbrænding for at få bedre kendskab til 
dannelsesprocesserne for randeffekter. Der er udført oxidations- og krybemålinger på 
SIMFUEL, og undersøgelser af strålingsbeskadigelse af U02 har for første gang givet direkte 
synlige beviser på, at fissions fragmenter har tegnet spor i dette materiale. 
TRANSURANUS-koden for brændslets præstationer er yderligere forbedret med data fra 
brændsel med høj opbrænding. Et nyt sol/gel-anlæg til fremstilling af aktinideholdigt brændsel 
er ved at blive taget endeligt i brug. 
Disse aktiviteter er med til at forbedre den nukleare sikkerhed, især hvad angår fænomener, der 
optræder i brændselsstave til letvandsreaktorer med lang driftstid. Også 
brændselsfremstillingsteknikker forbedres. Arbejdet henvender sig til kernekraftværker og 
brændselsfremstillingsanlæg samt nationale og internationale myndigheder med ansvar for 
licensgivning og regelfastsættelse. 
I forbindelse med karakterisering af brugt brændsel har undersøgelser af oxidationskinetikken 
og korrosionseffekter i bestrålet U02- og MOX-brændsel været fremtrædende. Der er udført 
udludningsprøver på U02 og segmenter af brændselsstave med kontrollerede defekter. Der er 
gennemført yderligere undersøgelser af vekselvirkningerne mellem brændsel og indkapsling. 
Der er arbejdet meget med undersøgelser af udludning af brændsel med simuleret høj 
31 
opbrænding, så det er opklaret, hvorfor molybdæn virker som buffer på det brugte brændsels 
oxidationspotentiale. Der er ved hjælp af CdTe-detektorer udført ikke-destruktive målinger på 
brugt brændsel under hot cell-forhold. Arbejdet tager sigte på karakterisering af uforarbejdet 
brugt brændsel og dets opførsel under langtidsoplagring, bestemmelse af dets radiotoksiske 
potentiale og undersøgelse af udludning af denne affaldsform under forskellige realistiske 
forhold. Aktiviteterne er især henvendt på kernekraftværkerne, virksomheder i 
brændselskredsløbet og de licensudstedende myndigheder. 
Samarbejde med førende nationale laboratorier er navnlig af betydning inden for begrænsning 
af langlivede aktinider og fissionsprodukter, idet hovedvægten lægges på yderligere at reducere 
det højaktive affalds radiotoksicitet. 
Blandt ITU's store opgaver er også at fremstille og karakterisere brændsels-targets til 
bestrålingseksperimenter og at undersøge dem efter bestråling, hvorefter resultaterne 
sammenholdes med de teoretiske forudsigelser. Nye ekstraktionsprocesser til effektiv 
adskillelse af langlivede aktinider har været afprøvet under realistiske forhold. 
NY MIKROKØNmEmiFFKAKTIØNSTEKNIK 711 KARAKTERISERING AF 
BESmALETBKÆNDML 
Der er brug for nye metoder til matøriafekarukterisering afbestråløt brændsel hvis man vil 
undersøge de ændringer i brændskts mikrostruktur, der forekommer ved meget høj 
opbrænding. Der er i samarbejde mød den nuktøure industri gennemført en undersøgelse uf de 
møkaniske egenskaber i brændsel med høj opbrænding vød mikrøindprøsnlng. Formålet var at 
påvise, at rundmaterialets brudstyrke stigør betragtøtigt mød den hmukrødø opbrænding, 
hovedsagelig søm følge af, at kornstørrelsen i området reduceres. Der ør igangsat et nyt 
program for karakterisering af gitterstrukturvariatiøner i brændsel med høj opbrænding og 
udviklet et nyt mikrorøntgendijjraktiønssysiem til palverdØraktømetrii hvor den indfaldøndø 
struk er samlet til en dimension på $ xQf)I mmt suledes at dør kan optages éflmktionsspøktre 
afprøver uf bestrålet brændsel med en indbyrdes aj^tandpu nød til 2Q-3Q mtfaømeter i radial 
retning. Mød døtte system er det ligeledes muligt at kurakørisere strukturen i forskellige 
mddeare øg tkke-nukkate matørjukr i tyndø gmmefl&dør, såsom døm, det optræder i 
ktvandsreaktørbmndsøt under øt uhørligt uheld. 
I 1996 er der under EFTTRA-bestrålingsprogrammet (Experimental Feasibility of Targets for 
Transmutation) udviklet og afprøvet en ny fremstillingsmetode, der bygger på infiltrering af 
radioaktive materialer i matricer (INRAM). Den er med held anvendt til fremstilling af 
americiumholdige targets til forbrænding. 
Den oprindelige udformning af det lille aktinidelaboratorium er ændret, og indkøb af de større 
komponenter er påbegyndt. Der er i 100 g-skala fjernet aktinider fra bestrålet brændsel, 
herunder et afsluttende trin for lanthanider. Der er foretaget undersøgelser af 
strålingsbeskadigelse og grundlæggende fysiske egenskaber på en række inaktive matricer. 
Inden for F&U i sikkerhedskontrol er sekundærionmassespektrometret (SIMS) taget i brug til 
måling af partikler fra aftørringsprøver, og de første miljøprøver er modtaget og analyseret. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Til støtte for EU-politikker inden for området sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile 
materialer for GD XVII er man kommet langt med etablering af det lokale laboratorium ved 
32 
Sellafield. Man har lagt sidste hånd på analysemetoder og arbejdsprocedurer, der er i 
overensstemmelse med ISO 9001. Verifikationsmålinger på prøver fra Sellafield og La Hague 
er fortsat. 
Som led i ECS AM (European Commission's Safeguards Analytical Measurements) er der 
fortsat foretaget rutinemæssige analyser afprøver, som instituttet har fået tilsendt. ITU har også 
fortsat modtaget og analyseret beslaglagt nukleart materiale. Der er i nært samarbejde med 
Bochvar-instituttet oprettet en database over nukleart materiale. 
Efter anmodning fra IAEA og GD XVII har instituttet foretaget målinger på prøver med uhyre 
lave koncentrationer af radioaktive nuklider og prøver fra feltforsøg med miljøovervågning. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
Et af de to forslag, som blev indsendt til anden udbudsrunde under programmet for sikkerhed 
vedrørende nuklear fission, blev accepteret; det omhandler undersøgelser af 
coriumvekselvirkninger og termokemi. Projektets endelige mål er fremskaffelse af nye data om 
de centrale egenskaber og kendetegn for et "prototypecorium", som tænkes dannet i eller uden 
for reaktorkernen under et alvorligt reaktoruheld. 
BANEBRYDENDE ARBEJDEINDENFOK AlFA^tADIÛMMUNOTEKAFI 
Ved at koble alfa«em$ttere til tumorspecifikke monoMonale antistoffer* kan man få et meget 
virkningsfuldt redskab til behandling afkræft, ITU har gennemført banebrydende arbejde med 
alfa^mdioimmunoterapi til behandling af metastaserenée kræft, nemlig følgende tre profeher: 
* Fremstilling af Ae ved bestråling af Ra med en proionstråle i en cyclotron* 
* Anvendelse af * Bi og Ae tit at drofbe multipelt myelom-celler i knoglemarv hos 
mømøsker i samarbejde med Ecole des Mines og INSERM (Institut National de la Santé et 
de la Recherche Medical) i Nantes* 
* Kliniske forsøg mød mBi-terapi mød patienter med akut myeloid leukæmi på Memorial 
Sloan Kettering Qmcer Center i New York Røsultuterm af døn førstø behandling af to 
patienter bekæfter, at præparatets opførsel i det memeskeligø legeme svarer til, kvad man 
førvøntødeudfiwdøprm>'idinisl®data> 
Kontraktforskning 
Ligesom i de tidligere år har instituttet for en række kunder udført undersøgelse af bestrålet 
brændsel efter bestrålingen, fremstilling og karakterisering af brændsel med henblik på 
transmutation og undersøgelse af oxidbrændsel og blandet oxidbrændsel med høj opbrænding. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
Følgende forslag blev indsendt i forbindelse med TACIS/PHARE-programmerne: 
• Bistand til Ungarn, Tjekkiet og Bulgarien i deres kamp mod smugling af nukleart materiale. 
• Samarbejde med MINATOM og Gosatomnadzor om etablering af analysefaciliteter i 
Rusland til regnskab og kontrol med nukleart materiale. 
33 
• Samarbejde med Leningrads kernekraftværk om forbedring af sikkerheden i forbindelse med 
kernebrændslet. 
• Samarbejde med Tjekkiet inden for brændselsmodeller med henblik på at forbedre 
sikkerheden ved reaktorens drift. 
2.3 INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER (IAM) 
IAM beskæftiger sig med forskning i avancerede materialer. Instituttets forskningsaktiviteter 
faldt ind under følgende fire områder af rammeprogrammet: Industri- og materialeteknologi, 
Ikke-nuklear energi, Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og Kontrolleret termonuklear 
fusion. 
I 1996 har IAM ydet væsentlige bidrag til forskning og teknologi ved til fordel for den 
europæiske industri at udvikle en ny trykbeholder til olieraffinaderier, et fibertransportsystem 
til kontinuerlig belægning af endeløse fibre og en proces til kemisk pådampning. IAM har også 
igangsat nye aktiviteter om udvikling af nye metoder til fremstilling af medicinske radioaktive 
isotoper, hvilket vil forbedre sundhedsplejen for Europas borgere. 
1996 var også det første år under Det Europæiske Atomenergifællesskabs nye supplerende 
HFR-program (1996-1999). HFR's aktiviteter har ud over det traditionelle arbejde med nuklear 
F&U og for den nukleare industri for en stor del omfattet medicinske anvendelser i form af 
forskning i materialer under bestråling og borneutronindfangningsterapi, en ny metode til 
behandling af kræftsvulster i hjernen. Fremstillingen af radioaktive isotoper til brug i 
medicinen fortsættes og udvides. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
IAM's program for industri- og materialeteknologi omfatter fire hovedområder, nemlig 
avancerede materialer og standarder til industriel innovation, overfladeudformning med henblik 
på forbedring af egenskaber og nye industrianvendelser, genanvendelse og materialers 
økoteknologi samt ikke-destruktiv evaluering, prøvning og inspektion af strukturkomponenter i 
industrien. 
Programmet for ikke-nuklear energi har to hovedforskningsemner, nemlig solcelleenergi og 
materialer til renere teknologi. Under førstnævnte emne er der først og fremmest tale om 
standardisering af solcellekomponenter, mens man under sidstnævnte område koncentrerer sig 
om nye katalysatorer til biludstødningssystemer. 
I programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission består IAM's bidrag af 
europæiske net om komponentældning, inspektionsteknikker og strukturer integritet. Disse net 
er især koncentreret om ældning af materialer, der anvendes i kernereaktorer. 
På IAM gennemføres programmet for kontrolleret termonuklear fusion hovedsagelig under 
følgende tre emner: væskeseparation og strukturanalyse, materialer til fusion samt 
vekselvirkning mellem tritium og materialer. 
34 
Bm8ffMe»MWaW«MWI«IWI!PN«MiPI!R^^ 
UNDERSØGELSER AF TRANSMUTATION 
Det første bestrMin$sebpermønt i MFR med transmutation vf technetium erâfitu&et med goê 
résultai nemlig m tmnmutathnsrute pà eu. 6t$%* Det bestrålede eksperiment et undersøgt 
vød ECN's Øiergieondertoek Centrum NederUmdf høt-etM i Petten* Af det bestrålede 
materiale er der fremstillet en nyprme* som skul bestråles yderligere i anden fuse* Den er sat i 
gøngi øg bestrålingøn vil blive fortsat til en transmutatiønsratøpa 20%> 
I tredje kvartal $f 1996 blev der sat endnu et bestralingaforsøg i gung i højfluxreaktoren, 
nemlig transmutation uf amøridum i en mørt matrix. Det indgår i Europa.kommissionens 
program for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og udføres af laboratorier og 
institutter i MFFIRA-gruppen (Experimental Feasibility of Targets and Transmutation). 
Target-prøvøn består uf U>9 vœgtpt&ent AmU$ i en inert matrix* Den er fremstillet af 
Instituttet for Transuraner eftør en helt ny metode^ der erpatentansøgu Bestrålingen skal varø i 
ca, 4Q0 dage med fold ejfifekt og give en aWnideøpbmndingpå > 35%. 
Forskningen ved IAM er særdeles industrirelevant, hvilket kan illustreres ved følgende 
eksempler, som alle har givet anledning til en patentansøgning: 
• For det første er der til olieraffinaderierne konstrueret en ny trykbeholder, hvis vægge er 
modstandsdygtige over for hydrogen. Konceptet, der nu har nået demonstrationsfasen 
(finansieret af GD XIII - telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelse af 
forskningsresultater), vil føre til beholdere med længere levetid, større sikkerhed for 
arbejdstagerne og mindre vægtykkelse sammenlignet med de nuværende konstruktioner. 
• Det andet eksempel er et fibertransportsystem til kontinuerlig belægning af endeløse fibre. 
Dette nye fibertransportsystem giver en kolossal forenkling af de procestrin, der indgår i 
fremstillingen af kompositmaterialer med keramisk matrix, idet man kan udføre 
cycling/recycling-operationerne ved sekventiel fiberbehandling i ét enkelt trin. 
• Det tredje eksempel er en proces til kemisk pådampning til fremstilling af tredimensionale 
mikrostrukturbelægninger til bestemte funktioner, hvor to normalt uforenelige egenskaber, 
høj slidstyrke og selvsmøring, er kombineret. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
IAM har ydet støtte til GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) inden for de 
europæiske net AMES (Ageing Materials and Studies), ENIQ (European Network for 
Inspection Validation) og NESC (Network for Evaluation of Steel Components) og til GD XVII 
(energi) i forbindelse med nuklear sikkerhed og standarder. Til GD XI er der ydet massiv støtte 
til arbejdsgruppen for koder og standarder og til arbejdsgrupper inden for inspektion og 
fremstilling, brudmekanik samt materialer. Til GD XVII har der været tale om deltagelse i og 
støtte til ENDEF-forummet (European Non-Destructive Evaluation Forum) og dets kontakter 
med russiske og tjekkiske eksperter. 
35 
PWVNfflŒFAaUTET TU ELEKTROKEMISK TWBTMmAKmEMNG 
En ny førsøgsfacilitet vød IAM, som benytter døn helt nyø tynMagsa1fåverm$smøtodø (TLA)* 
giver mulighed for at undersøge proøesSer, der nedbryder metaloverflader, fek&< korrosion og 
slid, ved hjælp afradiøakive spørøstøffet> Metoden har isasr anvmdeJsesmufigkeâer Indenfor 
frigørelse af tmgmøtetter søm følge ttf korrosion, føks> i levnedsmiddel- og 
medicinalindustrien, og til undersøgelse af biologisk materiale indøn for. biovidenskaberne 
Man kan på denne måde måle ganske små koneenttatiønet vedty&lp af et gmnmaspekrometeK 
I 1996 er der ved IAM tillige iværksat et nyt projekt inden for positronemissionstomografi om 
oprettelse af et europæisk net. Det indebærer, at Ispra-anlægget bliver vært for personale fra 
sundhedssektoren overalt i Europa, og at der dér skal udvikles nye diagnostiske og terapeutiske 
metoder, som gæsterne kan bringe med tilbage til de institutter, de er tilknyttet. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
IAM deltog i 1996 med forslag til foranstaltninger med omkostningsdeling. Der var omtrent 
samme antal forslag som sidste år, men de er nu bedre fordelt mellem de forskellige 
programmer. Dette afspejler, at instituttets struktur er ændret, bl.a. med nye enheder for 
strukturmaterialer og tritiumteknologi samt prøvning af energisystemer. 
Konkurrencebaseret støtte til EV-politikker 
Otte forslag under GD XIII's program for udnyttelse af forskningsresultater blev accepteret. De 
ligger inden for følgende emner: 
• biovidenskaber; et projekt om software til medicinsk billedbehandling 
• teoretisk materiallære; et projekt om revnepåvisning med kamera 
• strukturintegritet; et projekt om forbedring af beholderes hydrogenbestandighed 
• udvikling af software til styring af korrosionsprøvning 
• tritiumteknologi; et projekt om fjernelse af tritrium fra vand 
• teknologi til forarbejdning af kompositmaterialer; et projekt om bremseskiver. 
Kontraktforskning 
Der blev i 1996 underskrevet nye kontrakter om software til en PC-baseret database om 
højtemperaturmaterialer, metoder til ikke-destruktiv evaluering, belægningsteknologi samt 
korrosionsundersøgelser vedrørende avancerede materialer til elproduktion. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
IAM var stadig involveret i TACIS- og PHARE-projekter og i omtrent samme omfang som det 
foregående år. Et eksempel herpå er, at der indgået kontrakt med et stort kernekraftselskab om 
arbejde i forbindelse med løbende inspektion af komponenter i det primære kølekredsløb. 
36 
2.4 INSTITUTTET FOR SYSTEMTEKNIK, INFORMATIK OG SIKKERHED (ISIS) 
ISIS besidder FFC's ekspertise inden for forskning og teknologi vedrørende sikkerhedsstyring, 
tværfaglig analyse af industrisystemer, sociotekniske systemer og miljøsystemer samt 
innovativ anvendelse af informationsteknologi. 
Instituttet bidrog i 1996 til rammeprogrammets forskningsemner miljø og klima, ikke-nuklear 
energi, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, kontrolleret termonuklear fusion samt 
måling og prøvning. Instituttets arbejde er samlet inden for en række forskellige områder, feks. 
nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol med nukleare materialer, industri- og 
transportsikkerhed, beskyttelse af bygninger og faste anlæg mod jordskælv, forvaltning af 
natur- og miljøressourcer, støtte til bekæmpelse af svig og sidst men ikke mindst beskyttelse af 
kulturarven og arkitektoniske værdier. 
ISIS har endvidere ydet teknisk-videnskabelig støtte til EU's politik inden for 
sikkerhedskontrol (GD I - forbindelser med tredjelande og GD XVII - energi), sikkerheds- og 
godkendelsesspørgsmål i den nukleare, den kemiske og den bioteknologiske industri (GD XI -
miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse), informationsteknologi (GD III - industrien) og 
kontrol med svig (GD VI - landbrug, især identitetsmærkning af dyr, og Kommissionens 
afdeling for bedrageribekæmpelse, UCLAF). 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Instituttet forsker i sikkerhedskontrol som forberedelse til opfyldelse kommende behov hos 
inspektorater og kraftværksejere, således: 
• Inden for ikke-destruktive metoder er der udviklet en algoritme til passive 
neutrondetektorer, hvor der korrigeres for analysedødtid, og der er konstrueret en højeffektiv 
passiv neutrontæller med forholdsvis kort dødtid. 
• TAME-faciliteten (Tank Measurement) er nu i drift, og der er udført flere tankkalibreringer. 
• Identifikation af forseglinger ved hjælp af ultralyd er ved at blive undersøgt, især med 
henblik på forsegling af beholdere med bestrålede og ikke-bestrålede brændselselementer 
eller pulver i lagerområder. 
• TEMPEST-laboratoriet er blevet forbedret, så det opfylder de voksende krav til 
instrumentprøvning. 
• Inden for overvågningssystemer og mobilrobotteknologi er der undersøgelser i gang om 
brug af laserbaserede afstandsmålesystemer til tidstro stedsbestemmelse for en mobil robot. 
På området for nuklear sikkerhed er der udført forsøg med henblik på at opnå større viden om, 
hvordan alvorlige uheld udvikler sig, og forbedre de koder, der benyttes til at analysere, 
hvordan følgerne bedst afværges. 
På FARO-anlægget (Fuel melting and Release Oven) og KROTOS-anlægget i Ispra er der 
udført forsøg, hvor man lader repræsentative smeltede blandinger af urandioxid og 
zirconiumdioxid falde ned i vand og iagttager sådanne fænomener som blanding, jet break-up, 
quenching og eksplosionsrisiko. 
37 
Det Europæiske Laboratorium for Vurdering af Konstruktioner (ELSA - European Laboratory 
for Structural Assessment) har fortsat stillet en enestående prøvningsfacilitet til rådighed til 
udførelse af pseudodynamiske prøver til kontrol af bygværkers, især broers, 
modstandsdygtighed ved jordskælv. 
AMRØ$ØLTfiAN$mMTFÆNØMBNm 
ï dag er STORM (Simplified Tests on Resuspension Mechanisms) den mest reprmmtattve 
facilitet i Europa til undersøgelse af aemsoUrampørtfmmener i reaktørkølekredsløb Der 
blev i 19% udfm $ vellykkede forsøg med deposition og mwpemi&n af fastø 
UndioxidpartiHør, MUøt er at simulere transport af aerosolp&nikler gennem en atomreaktors 
rørsystem under reuktørbetingeker, 
Termoførøsø under depositionen viste sig at have uventet stor betydning. 
At emnet har international interesse blev fremhævet af at dør var bred deltagelse i dø tø møder 
i „_r videnskabelige udvalg, og at fem partnere tBNBL, Italien, C8K Spanien, CIEMAZ 
Spanien, Risø, Danmark og PSI* Schweiz) har tilbudt at stille personale til rådighed til 
forberedelse og analyse af forsøgene* 
Der er med henblik på forbedring af bilers sikkerhed konstrueret og udviklet en ny 
præcisionsmetode til kollisionsprøvning. Ved hjælp af en ny spændingsbølgetransducer i 
LDTF-anlægget (Large Dynamic Testing Facility) kan man måle belastninger, forskydninger 
og energioverførsel overalt i et bilkarrosseri, således at numeriske modeller af biler kan 
kalibreres og valideres. 
ISIS har fortsat ydet støtte til projekter ved Centret for Jordobservation (CEO) om fremme af 
brugen af satellitbaserede jordobservationsdata. Der er konstrueret og igangsat to systemer, 
European Wide Service Exchange (EWSE) og G7-ENRM (Environmental and Natural 
Resources Monitoring). Med disse systemer kan organisationerne offentliggøre deres 
jordobservationer på Internettet uden selv af have en Web-server. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
ISIS har ydet tekniske støtte til direktoratet for Euratom-sikkerhedskontrol og stået for de 
tekniske forudsætninger for GD I's (forbindelser til tredjelande) støtte til Den Internationale 
Atomenergiorganisation (IAEA) i Wien. Der er ydet teknisk/videnskabelig støtte til direktoratet 
for sikkerhedskontrol under GD XVII (energi) til udførelse af den i Euratom-traktaten krævede 
sikkerhedskontrol. 
De mest fremtrædende aktiviteter var følgende: 
• En fjernovervågningsforbindelse mellem Ispra og Luxembourg med kommercielt udstyr via 
en ISDN-forbindelse (Integrated Services Digital Network). 
• En ubemandet målestation til bestemmelse af 235U i letvandsreaktorbrændselselementer. 
• Levering af forseglingsbolte til brug i et lagerbassin for brugt brændsel. 
• En større forøgelse af miljøprøvning af sikkerhedskontroludstyr. 
38 
• Omfattende feltafprøvning af et nyt system til overvågning af et Pu-lagerområde, som er 
baseret på varmeflowmetre. 
• Uddannelse af Euratom-tilsynspersonale i ikke-destruktive prøvningsmetoder og masse- og 
volumenmålinger af væsker i store beholdere. 
IAEA har fået teknisk/videnskabelig støtte til sine tekniske aktiviteter under ikke-
spredningstraktaten og de dertil knyttede sikkerhedskontrolaftaler med EU-medlemsstaterne. 
Aktiviteterne har især drejet sig om udvikling, afprøvning og tilpasning af metoder og 
instrumenter samt uddannelse af tilsynspersonale, således: 
• Miljøafprøvning af sikkerhedskontroludstyr under termisk, mekanisk og elektromagnetisk 
påvirkning. 
• En række demonstationer af forseglingsudstyr til Pu02-transportbeholdere, forseglingsbolte 
til flasker til flere brugte brændselselementer samt specielle transport- og 
opbevaringsbeholdere. 
• Procesovervågningsinstrumenter og -software til masse- og volumenbestemmelser i store 
tanke ved anlæg, der håndterer materiale i bulk, afprøvet af IAEA på udvalgte anlæg. 
• Overvågningsenhed for brugt brændsel; den er under undersøgelse med henblik på brug til 
hurtig verifikation af U og Pu i beholdere. 
• Uddannelse af Euratom-tilsynspersonale i masse- og volumenmålinger af væsker i store 
beholdere og målinger på brugt brændsel ved hjælp af et FFC-udviklet system for måling af 
gammastråling under vandet. 
mENTIFIKATIØNAF&m * 
GD VFs (landbrug politik for bekempelse af bedrageri er i stigende grad baseret på, at 
nationalt tilsynspersonale og Eïf tilsynspersonale foretager en teknisk kontrol af de 
erklæringer* som landmænd og organisationer indgiver om tilstedevrnrøbø og transport af 
besmtninger og foder. Der er ved at blive fastsat nye EU-bestemmelser herom* ismr eiektronisk 
identifikation afkmgtfår og geder* 
FFC gennemf&rer i samarbejde med S europæisk® laboratorier og organisationer det første 
pilotprojekt øm eiektronisk Menfikatlon af flere tusind dyr, ISIS udvMer de tekniske 
kontrolsystemer til tørøvning af udstyrets effektivitet og til udnyttelse og evaluering af 
mMeresultaterfmfeken* I TEMPESTJaboratoriet har man foretaget en omfattende prøvning 
af elektroniske iéentitetsmærker samt håndbårne og stationærø øfimseenhøder fra forskellige 
firmaer i henhold til en veldefineret protokol der bygger på internationale standarder 
Derudover har medlemsstaternes myndigheder fået forelagt øt stort anlagt projekt (med 
betegnelsen IDEA) om elektronisk identifikation af l million dyr (far, geder og kvæg) i 
forskellige EU4andø med øremærker, injicerbare transpondere eller boius-transpondere. 
IDEA«projektot ventes sat i gang i januar 1997. 
Der er udviklet metoder til feltkontrol af volumen og densitet af spiseolier. Der er i Syditalien 
gennemført feltforsøg til undersøgelse af dip tube-metodens effektivitet og evaluering af, hvor 
robust den er over for bedrageri. 
39 
ISIS's støtte til afdelingen for nukleare anlægs sikkerhed i GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og 
civilbeskyttelse) har bestået i en gennemgang af tekniske dokumenter, som arbejdsgruppen 
vedrørende nuklear lovgivning (Nuclear Regulators' Working Group) og 
reaktorsikkerhedsgruppen (Reactor Safety Group) har fået forelagt. Jordskælvskataloger over 
områder i det tidligere Sovjetunionen og i de tidligere østbloklande er føjet ind i det europæiske 
seismiske katalog. 
Kontoret for større ulykker tager sig på GD XI's vegne af gennemførelsen af Seveso-direktivet 
om industririsici, idet man benytter rapporteringssystemet for større uheld (MARS - Major 
Accidents Reporting System) og EU's dokumentationscenter for industririsici. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
ISIS deltager i 40 projekter med omkostningsdeling, herunder 19 der blev accepteret i 1996, 
inden for følgende programmer: sikkerhed vedrørende nuklear fission, miljø og klima, BRITE, 
ESPRIT, Copernicus, JOULE og INNOVATION, f.eks. 
• Under RESOLV-projektet er der implementeret en prototype på en sensor for virtuel 
tilstedeværelse (Environment Sensor for Telepresence - EST) og udviklet algoritmer til 
tredimensional rekonstituering. 
• Under projektet om undersøgelse af reaktorkernens nedbrydning er opsvulmningen af 
bestrålet brændsel modelleret. 
• LDTF-anlægget er benyttet til at bestemme, hvordan en reaktortryktank kan klare hurtige 
trykpåvirkninger som følge af en eksplosion indeni. 
• I ELSA-laboratoriet og fotoelektroniklaboratoriet er der undersøgelser i gang af brug af 
legeringer med formhukommelse (Shape Memory Alloys) som forstærkning mod 
jordskælvspåvirkninger. 
• Ekspertviden om menneskelige faktorer anvendes på systemer til flyvedligehold og styring 
af flyparken. 
• Edb-værktøj er til fluid dynamik videreudvikles i samarbejde med industrivirksomheder. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik - deltagelse i andre EXJ-programmer 
Arbejdet med bekæmpelse af svig har omfattet undersøgelser foretaget på vegne af 
Kommissionens afdeling for koordinering af bedrageribekæmpelse (UCLAF). Der er også 
gennemført en feasibility-undersøgelse af et informationssystem til UCLAF. 
ISIS fik en kontrakt med GD III (industri) om forbedring af Eurocode 8, den nye europæiske 
konstruktionskode for jordskælvssikre strukturer. Det har krævet prøver på en tre-etages 
kompositstruktur (stål og beton) i fuld skala og på en tre-etages rammestruktur af armeret beton 
med uregelmæssigt udfyldningsmurværk. Også et projekt om multi-site anvendelse af virtual 
reality er blevet antaget. 
Europa-Kommissionen hjælper gennem TACIS-programmet Rusland med at forbedre landets 
kontrol og regnskab med nukleart materiale. Der er et stort projekt i gang om oprettelse af et 
metode- og uddannelsescenter inden for sikkerhedskontrol (SMTC - Safeguards 
Methodological and Training Centre) ved instituttet for fysik og kraftværksteknologi (IPPE -
40 
Institute of Physics and Power Engineering) i Obninsk, som skal bistå med indførelse af nye 
principper for forvaltning af nukleare materialer. FFC har fået til opgave at konstruere og 
indkøre det nye center i samarbejde med IPPE. 
På centret skal anlægsoperatører og "indenlandsk" tilsynspersonale uddannes i bedre 
regnskabs- og kontrolprocedurer for fissile materialer. Centret skal tillige blive til et vigtigt 
forum og mødested for anlægsoperatører og tilsynspersonale. De eksisterende bygninger, der 
allerede er godkendt til brug af nukleare materialer (U og Pu), er nu ved at blive udstyret med 
instrumenter til den praktiske uddannelse. Det første fælles kursus blev afholdt i juli 1996 ved 
IPPE, og i Ispra har der været afholdt to seminarer til uddannelse af nye kursusledere. 
ISIS har indgået en kontrakt med GD XI om kontrol af de beregninger af kernereaktor-
uheldssekvenser, som forskellige organisationer har indsendt. 
Der er udført arbejde inden for miljøbelastning og miljøvirkninger for GD XI (undersøgelser af 
virkningerne fra anlæg til behandling og bortskaffelse af giftigt og farligt affald i EU) og for 
miljøagenturet (modeller for miljøbelastningsindikatorer). 
Det er en vigtig del af ISIS's opgaver at overføre teknologi, der udvikles i Ispra, til industrien. 
Hertil indsender instituttet bud til GD XIII (telekommunikation, informationsmarkedet og 
udnyttelse af forskningsresultater). 11996 blev der ydet støtte til følgende spin-off projekter: 
• Sammenlignende prøvning af opto-termisk udstyr. 
• Overvågning af temperatur- og trykforskelle. Termiske detektionssystemer. 
• Udnyttelse af simulatorpakken RELIEF (trykaflastningsrør for kemiske batchreaktorer). 
• Industrialisering af avancerede adaptive småbølge- og fraktalbaserede 
kompressionsteknikker. 
• ESPI-baseret (electronic speckle pattern interferometry) udstyr til deformationsmåling og 
mekanisk karakterisering af byggematerialer. 
• Interferometrisk fiberoptisk sensor til tidstro deformationsovervågning og skadedetektering i 
strukturer. 
• Udnyttelse af STARS-programmellet om pålidelighed i industrien. 
• Implementering af et kommercielt generelt softwaresystem til styring af industrirobotter. 
• Et interaktivt mobilt overvågningssystem. 
• En grafisk brugergrænseflade til gasdispersions- og -forbrændingskoden REACFLOW. 
Kontraktforskning 
Tre FFC-institutter (ISIS, SAI og El) arbejder sammen med 79 faggrupper fra universiteterne i 
Catania, Messina og Palermo om et enormt regionaludviklingsprojekt for Sicilien. De vigtigste 
resultater er anvendelse af optiske inspektionsmetoder, tredimensionale strukturanalyser og 
ELSA-prøver til at afgøre, hvordan Geraci-paladset i Palermo bedst beskyttes mod jordskælv. 
Der er iværksat nye projekter for Basilicata-regionen og det italienske miljøministerium. ISIS's 
arbejde har især været koncentreret om vandressourcer, kulturarv og katastrofeforvaltning efter 
udslip af farlige kemikalier. 
41 
Derudover har ISIS indgået følgende kommercielle kontrakter: 
• En række forsøg i ELSA for den italienske sammenslutning af betonelementfabrikanter. 
• Seismiske undersøgelser af en kopi af Sao Vicente de Fora-klostret (Portugal) i ELSA. 
• Effektuering af en ordre på 500 forseglingsbolte til IAEA. 
• Undersøgelse af forseglingssystem til en plutoniumoxidtransportbeholder for PNC (Japan). 
• Der er givet licens på en overvågningsteknik for plutoniumtromler til ANTECH (UK) og en 
SuperPhonid uranmonitor til British Nuclear Fuels Limited. 
• Undersøgelser af uddannelse af flybesætninger og af stress hos flyveledere. 
• Måling af kollisionskarakteristika for avancerede høj styrkestål og aluminiumlegeringer til 
biler i LDTF under kontrakt med europæiske leverandører. 
• Der er givet licens på DYLAM-3 koden, som ISIS har udviklet til dynamisk 
pålidelighedsanalyse, til brug i det japanske transportministeriums skibsforskningsinstitut. 
C. Sonderende forskning 
6% af instituttets budget er afsat til sonderende forskning. Der er udvalgt 12 projekter om en 
række vidt forskellige emner, f.eks. analyse af ikke-lineære tidsserier, hjerneaktiverede styre­
systemer for handicappede, omsætning af tale til tekst, interaktiv multimedia til undervisning, 
symbolmodellering af køretøjer, sårbarhed over for regional oversvømmelse, fjernmåling af 
vandstand i miljømæssigt sårbare områder, innovative acceleratordrevne kernereaktorer, 
modellering af partikelholdige gasstrømme, intelligente materialer, seismisk overvågning samt 
udsendelse af spændingsbølger fra bjergarter ved brud. 
2.5 MILJØINSTITUTTET (El) 
EI's forskning har bidraget til rammeprogrammets forskningsemner miljø og klima og området 
biovidenskaber og bioteknologi; hertil kommer en række konkurrencebaserede aktiviteter inden 
for andre særprogrammer, f.eks. sikkerhed i forbindelse med nuklear fission samt 
standardisering, måling og prøvning. 
En stor del af instituttets aktiviteter understøtter direkte EU's sektorpolitikker, herunder miljø, 
strålingsbeskyttelse og landbrug, idet hovedvægten har ligget på forbrugerbeskyttelse i relation 
til levnedsmidler og lægemidler. 
Instituttets direktør leder den taskforce for miljø og vand, som er oprettet på Kommissionens 
initiativ og skal inddrages i en europæisk strategi for bæredygtig forvaltning og rationel brug af 
vandressourcerne. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Fordelingen mellem forskning og støtteaktiviteter (henholdsvis 30% og 70%) betyder, at 
instituttet kan yde effektiv støtte, samtidig med at det vedligeholder sin forskningskompetence, 
hvilket tydeligt fremgår af dets deltagelse i en række internationale forskningsprogrammer 
såsom EUREKA/EUROTRAC, som undersøger virkningen af menneskets aktiviteter på 
troposfærens kemi, IGBP/IGAC (International Geosphere Biosphere Programme/International 
42 
Global Atmospheric Chemistry) og WMO/GAW (World Meteorological Organisation/Global 
Atmospheric Watch). 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Undersøgelser under "globale ændringer" omfatter forskning med relation til atmosfærens 
sammensætning, idet man koncentrerer sig om ozon i troposfæren og aerosolers rolle i 
reguleringen af klimaet. 
AEROSOLER OG KLIMA 
Det menes, at aerosoler i atmosfæren har stor betydning for jordens strålingsbalance. 
Projektet "aerosoler og klima" tager både sigte på at udforske de centrale fysiske og kemiske 
processer, der styrer dannelsen af aerosoler i atmosfæren, og at opklare antropogene 
prækursorers rolle i disse processer* så man bedre kan vurdere stràlîngseffekters 
størrelsesorden, I projektet kombineres feltarbejdet laboratorieundersøgelser og modelarbejde, 
og det foregår i samarbejde med europæiske og internattonaleforskergrupper* 
Undersøgelse af sulfataerosolers dynamik og udvikling af modeller* der simulerer* hvordan 
disse aerosolers størrelsesfordeling udvikler sig iglobat skala* er hovedemnet for projektet. 
Der er udviklet en avanceret global transportmodel (TM2) og en forenklet aerosol* 
dynamikmodel (M3jt og MS er implementeret f TM2* Man har taget det første vigtige skridt 
henimod en vurdering af antropogene aerosolers indvirkning på skydækkets strålingsmæssige 
egenskaber ï global skala. Derudover er der igangsat arbejde på en beskrivelse af blandinger 
af sulfats kulstøv-^ ørkensand* oghawaltaerosoler ifM2* 
Projektet om biogene emissioner i middelhavsområdet (BEMA) (som delvis finansieres under 
EU-programmet for miljø og klima 1994-1998) er tilrettelagt af El i samarbejde med 17 
europæiske laboratorier. Dets hovedformål er at analysere mængde og art af emissioner fra 
plantevæksten i middelhavsområdet og at opklare deres rolle i atmosfærens kemi og dannelsen 
af ozon. Som forberedelse til anden fase (1996-1997), hvor målet er at opskalere biogene 
emissioner til regionsniveau og evaluere deres ozondannende potentiale, har El tilrettelagt sit 
arbejde i 3 niveauer, nemlig parametrisering af emissioner fra plantevæksten, GIS-baseret 
skalering af forsøgsdata og kemisk modellering af de biogene emissioners ozondannende 
potentiale. 
IGAC's projekt om karakterisering af aerosoler (ACE-2), som består i en omfattende kampagne 
for dataindsamling fra landstationer, skibe og fly, skal gennemføres i 1997. 
El er international koordinator for både BEMA-projektet og ACE-2-projektet. 
Blandt de nye aspekter af emissionsprocessen på blad- og trækroneniveau, som blev opdaget 
under kampagnerne i Italien, Frankrig og Spanien i 1993-1996, er de biogene emissioners 
variationer (dags- og sæsonvariation samt variation inden for og mellem arter) og de deraf 
følgende begrænsninger for de algoritmer, der i dag benyttes til opskalering, samt de afgivn 
forbindelsers reaktivitet, dertil knyttede problemer for prøveudtagningen, og bestemmelse af 
emissionsfluxen. 
43 
MN EUROPÆISKE AVTø-OIl~UNI>BItSØGML$B 
Den første europæiske auto-otl-undersøgelse blev afsluttet i 1996 i samarbejde mellem 
Europa-Kommissionen (GD III og XI)t den europæiske bit- og oliebranche Og FFCs 
miljøinstitut, Malet var at finde frem tit, hvilke foranstaltninger det er bedst at indføre efter år 
2000* og hvordan man mest omkostningseffektivt når luftkvalitetsmålene far 201& Forskølligø 
prædiktive modeller, der bygger på nugældende Juftevatitetsmåtsætninger* og WHØs nye 
luftkvatitøtsretningflinjerfar Europa blev bønyttøt som grundlag far skøn ovør nedbringølsøn 
afømissionen af forurenende stoffør i 7 repræsentative storbyer (Athen, Kolnx Maag, London, 
Lyon* Madrid og Milano). Emissionerne ventes at falde drastisk som følge aj'foranstaltninger, 
der allerede ør truffet i de syv byer, Benzen og kutmonoxid vit formentlig komme under 
målværdien* mens nitrogendioxid muligvis stadig vil ligge over døn skærpede målværdi For 
ozon ør der benyttet øn regional model til vurdering af mulige politikkers indvirkning pa 
koncentrationerne forskellige steder i Europa* De nationale emissioner af mondannøndø 
stoffør forventes at falde med 35-40% fra 1990 tit 2010. 
Hvad vandsystemer angår har instituttets aktiviteter især drejet sig om undersøgelser af 
rødalgeopblomstringer i Middelhavet (MITO - Microphyte rax/ws-projektet) og en række 
projekter om vandressourceforvaltning, vandkvalitet og opsamling, f.eks. AMAL (Advanced 
Mobile Analytical Laboratory), AQUACON (Analytical Quality Control) og SALMON 
(Satellite Remote Sensing for Lake Monitoring). 
Under området biovidenskaber og bioteknologi er der gennemført forskning i spormetaller i 
menneskevæv (projekterne TERVIHT - Trace Element Reference Values in Human Tissues, 
TRACY - en database om giftige metaller i væv og legemsvæsker hos mennesker samt 
METOX - Metal Toxicity in Humans). 
Institutionelle støtteaktiviteter 
El har behandlet forespørgsler fra GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) om 
udarbejdelse og gennemførelse af direktiver om luftforurening, GD III (industri), GD VI 
(landbrug), GD XXI (told og indirekte beskatning) og GD XXIV (forbrugerpolitik). 
Aktiviteterne omhandlede forbrugerbeskyttelse vedrørende levnedsmidler og lægemidler, 
bedragerikontrol samt harmonisering af kemiske og mikrobiologiske analysemetoder til 
levnedsmidler, foderstoffer, kosmetiske midler og kemikalier. 
Det europæiske kontor for vin, spiritus og alkoholholdige drikkevarer og et specielt telematik-
og edb-center for lægemidler (Det Europæiske Tekniske Kontor for Lægemidler) har været 
særlig aktive med støtte til Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering. 
El har udført arbejde vedrørende overvågning af radioaktivitet i miljøet (REM - Radioactivity 
Environmental Monitoring), som blev sat i gang efter Tjernobyl-ulykken. REM , ERLAP (Det 
Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening) og varslingssystemet for radioaktive 
udslip ECURIE (European Community Urgent Radiological Information Exchange) yder støtte 
til GD XI. ERLAP har i oktober 1996 afholdt en workshop om kvalitetssikring og 
akkreditering inden for luftkvalitet, hvor luftforureningslaboratorier fra medlemsstaterne 
deltog. 
Miljøministerkonferencen for alpekonventionen har godkendt alpeobservatoriets 
arbejdsprincipper og -grundregler. FFC står for koordineringen af alpeobservatoriet. I 1996 har 
44 
El været med i en række pilotprojekter, herunder et informationssystem vedrørende 
alpeforskning, og i opstillingen af et sæt sociodemografiske indikatorer. 
Inden for institutionel støtte til EU's politikker er der gjort mest arbejde inden for kemikalier 
for GD XI. Det Europæiske Kontor for Kemiske Stoffer har 5 arbejdsgrupper, som tager sig af 
forskellige aspekter af kvalitetskontrol, risikovurdering og prøvemetoder i forbindelse med 
gennemførelse af EU-direktiver om farlige stoffer, udførsel og indførsel samt eksisterende 
kemiske stoffer. 
Inden for biovidenskaber er aktiviterne i Det Europæiske Center for Validering af Alternative 
Metoder (ECVAM) af særlig betydning; her forsøger man at erstatte eller reducere brugen af 
forsøgsdyr i laboratorieundersøgelser. Centret søger også at opretholde en dialog mellem 
lovgivningsmagten, erhvervslivet, forskere i biomedicin, forbrugerorganisationer og 
dyrevelfærdsgrupper om udvikling, validering og international anerkendelse af alternative 
prøvemetoder. Der blev i 1996 indledt et omfattende valideringsarbejde af alternative metoder 
til prøvning af hudirritation; den påregnes afsluttet medio 1997. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Foranstaltninger med omkostningsdeling og andre konkurrencebaserede aktiviteter 
Afdelingen for levnedsmidler og lægemidler samt forbrugerbeskyttelse har været aktiv i 
forbindelse med følgende projekter med omkostningsdeling: 
• Brug af isotopteknikker til levnedsmiddelanalyse [netværk under programmet for 
standisering, måling og prøvning] 
• Referencematerialer til godtgørelse af levnedsmidlers og drikkevarers ægthed 
• Biomarkøranalyse (FAIR-programmet under GD XII) 
• Validering af anlysemetoder til bestemmelse af aflatoksiner, ochratoksin og patulin i 
vegetabilske levnedsmidler 
• Udvikling og indbyrdes sammenligning af bedre metoder til bestemmelse af fedtopløselige 
vitaminer i levnedsmidler, idet farlige organiske opløsningsmidler erstattes af superkritisk 
C02 
Der er endvidere ydet konkurrencebaseret støtte til GD III (industri) vedrørende evaluering af 
analysemetoder til vurdering af, om levnedsmidler, herunder chokolade, honning, 
mælkeblandinger og sødemidler, opfylder lovkravene, og til GD XXI vedrørende påvisning af 
andre kornarter i glucose, fremstillet af majs. 
Under programmet for miljø og klima er der i 1996 desuden indgået kontrakter med 
omkostningsdeling om følgende: 
• SALMON-projektet (Satellite Remote Sensing for Lake Monitoring) 
• EROS 21-projektet vedrørende den indbyrdes påvirkning mellem Donau, Dnestr, Dnepr og 
den nordvestlige del af Sortehavet. 
• OMEX-projektet, som er en integreret undersøgelse af kontinentalsoklens fysik, kemi og 
biologi, samt Cuu Long-projektet vedrørende Mekong-deltaet. 
45 
• FAME-projektet (modellering af forurenende stoffers skæbne og aktivitet ved korrelering af 
struktur og aktivitet). 
Andre af instituttets betydelige indtægtskilder har været konkurrencebaseret deltagelse i EU's 
strukturfondsprojekter og konkurrencebaseret støtte til Lægemiddelagenturet og den 
farmaceutiske industri. Inden for forbrugerbeskyttelse har instituttet ydet konkurrencebaseret 
støtte i form af analyser af levnedsmidler og lægemidler. 
El har tillige udført kontraktmæssigt forskningsarbejde for den farmaceutiske industri og 
regionale myndigheder. Der er indgået en vigtig kontrakt med det italienske 
landbrugsministerium inden for ødelæggelse af skove. 
2.6 INSTITUTTET FOR ANVENDT RUMTEKNOLOGI (SAI) 
Instituttet for rumteknologi (SAI) arbejder med forskning i rumsystemer og udvikling af 
applikationer herfor. Instituttet, der tidligere hed Institut for Anvendt Telemåling, har udvidet 
sit aktivitetsområde til ud over jordobservation også at omfatte satellitkommunikations- og -
navigationssystemer i synergi med telemålingssystemer. 
Udviklingen af applikationer har ligesom tidligere været koncentreret om rammeprogrammets 
forskningsemne Miljø og klima og omfatter foranstaltninger såsom Jordobservationscentret 
(CEO), overvågning af naturressourcer og avancerede teknikker til jordobservation. 
SAI har fortsat ydet ordregivende generaldirektorater vigtig videnskabelig støtte til indsamling 
af landbrugsstatistikker, og disse aktiviteter er blevet udvidet til at omfatte nabolandene i 
Østeuropa, hvor man endvidere har undersøgt miljømæssige virkninger nøje. 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Udnyttelse af jordobservationsdata til kortlægning af vegetation og jordforringelse i Europa og 
i resten af verden har fortsat været et af instituttets vigtigste F&U-indsatsområder. 
SAI har som tidligere ydet støtte til Jordobservationcentret (CEO), hvis overordnede mål er at 
udvikle praktiske anvendelser for jordobservationsdata fra rummet og at tilskynde udbydere af 
jordobservationstjenester til at levere data og deraf afledt information, der opfylder kundernes 
behov. Der er også investeret betydelige kræfter i adskillige pilotprojekter som f.eks. 
landbrugsproduktion, skovbrug i Europa, overvågning af Europas kystområder, udarbejdelse af 
et atlas over større europæiske byområder - altsammen eksempler på, hvordan information, der 
er baseret på jordobservationsdata, kan anvendes i praksis. 
Andre CEO-initiativer har været koncentreret om uddannelse og undervisning og om at 
klarlægge potentielle kunders informationsbehov inden for områder såsom turisme, 
ingeniørvidenskab, forsikring, lokalforvaltning og miljøbeskyttelse. 
Det europæiske goniometer er blevet brugt til at undersøge vegationens vinkelreflektans: 
Adskillige hypoteser er afprøvet, navnlig gennem en række eksperimeter, hvor man har 
simuleret betingelser, der er typiske for subarktiske landskaber. Resultaterne vil danne 
grundlag for udviklingen af en ny algoritme og nye applikationer. Den geofysiske processor er 
blevet yderligere forbedret. Dens hovedanvendelsesområder er måling af højden af skove, 
bedre skelnen mellem forskellige anvendelser af landområder samt overvågning af 
j ordskredsområder. 
46 
Applikationer baseret på data fra nye oceanfarvesensorer er nu under udvikling på instituttet. 
For at fremme brugen af nye sensorer er der iværksat et europæisk initiativ rettet mod 
europæiske farvande, og arbejdet med sensorkalibrering og -validering fortsætter i tæt 
samarbejde med internationale og nationale rumagenturer. 
Der er gjort betydelige fremskridt i analysen af jordforringelse i Middelhavsområdet gennem 
avanceret spektralanalyse. Kortlægning har også været emnet for projektet vedrørende 
skovinformation baseret på telemåling (Forest Information from Remote Sensing), et nyt 
initiativ, hvor avancerede metoder til data- og billedanalyse er blevet anvendt på undersøgelser 
af byområder. Bærbare satellitdatamodtagestationer er blevet anvendt i Centralafrika som et 
bidrag til atmosfæreforskningsprogrammer vedrørende globale ændringer. Ved hjælp af den 
europæiske telemålingssatellit ERS-1 har man for første gang fået udarbejdet et væg-til-væg 
højopløsningskort over hele det centralafrikanske tropiske skovbælte, hvor konstant skydække 
gør kortlægning på grundlag af optiske satellitdata næsten umulig. Under 
forskningsprogrammet for miljø og klima er der desuden gennemført aktiviteter vedrørende 
skovbrande, både set i forbindelse med globale ændringer og i sammenhæng med naturrisici. 
Den altovervejende interesse i livskvalitet, der er drivkraften bag SAI's engagement i 
risikostudier, har også været en vigtig faktor i succesrige nye aktiviteter vedrørende 
teledetektering af antipersonelminer. 
Der er endvidere udført forberedende arbejde på et europæisk F&U-program til støtte for 
udvikling af informations- og datafusionssystemer til humanitær minerydning. 
TREDIMENSIONAL APERWR-RADARBILLEm AF ET GRANTRÆ 
En ny metode dl at identificere furskellige arter af nåletræer på afstand vød hjælp af 
detaljerede billeder optaget med tredimensional radar er blevet udviklet i 1096 som led i et 
fælles projekt mellem det europæiske laboratorium for mikrob&tgesignatur (European 
Microwave Signature Laboratory - EMSL} på SÀI og døt canadiske eønter for telemåling 
(Canadian Centre for Rømote Sensing - €€R$), Metoden indebærer et uhyre stort antal 
målinger i EMSL og komplekse edb-modeiberøgningør* på grundtag af hvilke dør dannes et 
endeligt billede. Arbejdet vil bidrage tit det fælleseuropæiske skovinformationssystem ved at 
give forskerne et redskab til kritisk vurdøring afskovmadeller. 
De industri rettede aktiviteter i det europæiske laboratorium for mikrobølgesignatur har 
omfattet samarbejde med den europæiske automobilindustri. Afprøvning på tre forskellige 
realistiske vej asfaltobjekter i tørt, vådt og isglat føre tegnede særdeles lovende for udviklingen 
af indbyggede "radar"systemer til fremtidens bil. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
MARS-STAT-aktiviteten (landbrugskontrol ved hjælp af telemåling) har ydet støtte til GD VI 
(landbrug), Eurostat og medlemsstaterne til gennemførelse af den regionale agerjordsopgøreib. 
der nu er i fuld drift og ført tilbage til medlemsstaterne. Der er også ydet støtte til GD VI i form 
af hurtige skøn over den samlede agerjord for 1996. MARS-STAT-aktiviteterne omfatter nu 
produktionsprognoser for de vigtigste EU-afgrøder i alle medlemsstater, også de tre nyeste. 
Endvidere er der igangsat et prototypesystem til overvågning af afgrødeproduktionen i Central-
og Østeuropa og Maghreb-landene. Endelig har forskningen samlet sig om brugen af syntetisk 
47 
apertur-radarbilleder til hurtige afgrødeskøn. Denne metode har mange fordele på grund af 
radars uafhængighed af vejrforholdene. 
Under MARS-CAP-aktiviteterne er der fortsat udført telemål i ngskontrol af landmænds 
areal erklæringer i forbindelse med ansøgninger om støtte. Der er gennemført en undersøgelse 
af omkostningseffektiviteten i denne telemålingskontrol samt en kvalitetskontrol af det arbejde, 
som nationale administrationer havde udliciteret til private virksomheder. Der er ydet teknisk 
støtte og rådgivning om iværksættelsen og mulige forbedringer af det integrerede 
landbrugskontrolsystem i medlemsstaterne. Dette arbejde er blevet gennnemført i stort set 
direkte kontakt med medlemsstaterne. 
SAI har været involveret i eksperimenter med brug af det globale positionsbestemmelsessystem 
(GPS) til kontrol af størrelsen af parceller. I samarbejde med den nye fælles markedsordning 
(FMO) er der ydet støtte til Kommissionen og medlemsstaterne til etablering, ajourføring og en 
eventuel omdefinering af vingårds- og olivenregistrene. 
Støtten til Det Europæiske Miljøagentur har været koncentreret om videreførelse af arbejdet i 
centret for vegetationsdække, i samarbejde med en række europæiske organisationer. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
Instituttet har indsendt 19 forslag inden for flere forskningsemner, bl.a. Landbrug, Telematik 
og Miljø og klima, hvoraf en stor andel, nemlig 10, har fået støtte. 8 af disse 10 forslag vedrører 
havmiljøet. Projekterne omhandler fiskeressourcer, biologiske processer, forurening og 
undersøgelser af kystområder, og i geografisk henseende spænder de fra De Kanariske Øer til 
Middelhavet og fra Østersøen til Sortehavet. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
Instituttet har reageret på åbne udbud fra flere generaldirektorater. Med GD XIII 
(telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelse af forskningsresultater) er der 
indgået en kontrakt om formidling af data fra instituttets laboratorium for mikrobølgesignatur 
(EMSL) til europæiske forskerkredse. Med DG XI (miljø, nuklear sikkerhed og 
civilbeskyttelse) er der indgået kontrakt om anden fase af det operationelle program for 
overvågning af tropeskove, som blev påbegyndt i 1995. Når arbejdet er afsluttet, vil der 
foreligge et jordobservationsbaseret system, som kortlægger tropeskove, forvalter forskellige 
datasæt om tropeskove og rummer et alarmsystem, der udpeger områder med ekstremt tab af 
skov. 
Kontraktforskning 
I 1996 er der gennemført 9 kontrakter for industri-, regerings- og forskningsorganisationer. Der 
var i alle tilfælde tale om små pilotprojekter med direkte relation til instituttets 
forskningsprogram, f.eks. brug af EMSL af bilindustrien og udvidelse af projektet for 
landbrugskontrol ved hjælp af telemåling til ikke-europæiske lande. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
MERA-projektet (MARS og miljørelaterede anvendelser) er nu i fuld gang og omfatter de 12 
PHARE-lande; det finansieres helt af GD IA (eksterne forbindelser). De teknikker, der er 
udviklet til telemåling af landbrugsproduktionen i EU, er overført til nabolandene i Østeuropa. 
I disse lande har der desuden været lagt stor vægt på forvaltning af skovressourcer og vurdering 
48 
af miljøvirkninger. SAI har tillige stået for den tekniske forvaltning af projekter vedrørende 
brug af telemåling til overvågning af risproduktionen i Indonesien og forvaltning af 
kystområder i Thailand. I begge tilfælde har instituttet forsynet GD IB med specifik know-how, 
som direkte understøtter dette generaldirektorats forsknings- og udviklingsprogram. 
2.7 INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER (IPTS) 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier blev oprettet for at iagttage alle relevante, 
betydelige og bemærkelsesværdige videnskabelige og teknologiske begivenheder og tendenser 
i Europa og følge den teknologiske udvikling med det formål at tilvejebringe mere viden om 
sammenhængen mellem teknologi, økonomi og samfund. Instituttets aktiviteter bidrager til 
rammeprogrammets forskningsområde Målrettet socioøkonomisk forskning. 
Instituttet flyttede fra Ispra til Sevilla i 1994. Da arbejdsprogrammet var fastlagt i 1995, blev 
instituttets struktur ændret til at omfatte følgende to afdelinger: 
• Teknologiovervågning (TW): Formålet er på et tidligt tidspunkt at konstatere videnskabelige 
gennembrud, begivenheder og tendenser, som måske vil føre til teknologisk innovation, og 
at gøre beslutningstagere i EU opmærksom på deres konsekvenser, især når der kræves en 
indsats på europæisk plan. Afdelingen koordinerer ESTO-nettet. 
• Teknologi, beskæftigelse og konkurrenceevne (TEC): Her behandles spørgsmål om 
økonomisk bæredygtighed i relation til virksomheders forretningspraksis (konkurrenceevne­
aspekter); spørgsmål om økonomisk og social bæredygtighed i relation til fordelingen af 
arbejde og velstand (beskæftigelsesaspekter); innovationens betydning for regionaludvikling 
og forvaltning af ressourcer (regionale aspekter). 
A. Institutionelle aktiviteter 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
El!ROPÆISKOBSERVATORIUM Følt VIDENSKAB ØO TËKNOtOOl 
Det europæiske obsemtorium for videnskab og teknologi (BSTO) er et tiset* dier består af 15 
tværfaglige europæiske organisationer» øg som føp& og femtest har til opgave at udbygge 
videngruttdlag«! &r teknologiøver^ågnliigeri, Et forømmgsudvaig med iPf S son* formand 
driver og administrerer nettet 
Endvidere skal instituttet udstede de fornødne retningslinjer under procedurernes forskellige 
faser, så resultaterne Ur en europæisk dimension» være med til at påvise hovedtendenserne for 
udviklingen inden før videnskab og. teknologi og sørge for, at alle resultater omsættes til 
strategiske valgmuligheder* som forelægges for europæiske beslutningstagere i den mest 
hensigtsmæssige form. 
ËSTO's opgave er p& europæisk plan at indsamle og behandle oplysninger til støtte for 
beshminigstagnmg. Den suppleres af specifikke grr*_dige fremtidsanalyser, så der kastes lys 
over grajnsefkderi mellem tekrnsk-videnskabeiige aspekter på den ene side ng 
samfundsÊfkonoffîiske aspekter på den anden side. 
De vigtigste afsluttede og igangværende projekter henhører under følgende områder: 
• teknologioverførsel og avancerede materialer 
49 
• nanoteknologi: innovationspotentiale og samfundsmæssige aspekter 
• analyse af det humane genom, genetisk screening og genterapi 
• overvågning og evaluering af udvalgte teknologier vedrørende vand (f.eks. 
afsaltningsteknologi) 
• beskæftigelse (f.eks. industriklynger, -net og -distrikter og beskæftigelse) 
• vurdering af C02-relateret teknologi. 
Instituttet har leveret teknisk/videnskabelig baggrundsinformation til Euro-Mediterranean 
Monitoring Committee (foreslået af Rådet og oprettet som led i Barcelona-konferencen i 
november 1995) og dermed fremmet teknisk/videnskabeligt samarbejde i Middelhavsområdet. 
Arbejdet er gennemført i nært samarbejde med de tjenestegrene i Kommissionen, som har 
ansvaret for gennemførelsen af de relevante F&U-programmer (f.eks. IMT, JOULE og 
BIOMED). 
Inden for regionaludvikling har instituttet udgivet en sammenlignende undersøgelse af flere 
regioner med titlen "Det teknisk/videnskabelige potentiale: innovation til fremme af 
regionaludvikling". 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Der er indgået en ny aftale mellem IPTS og Kommissionens analyse- og prognosegruppe, og 
den omfatter en række forskellige emner med relation til erhvervslivets betingelser, definering 
afbæredygtighed, regnskabsproblemer og debatten om global opvarmning. 
Projektet "Vandforvaltning i Middelhavsområdet", som er udført for GD XVI (regionalpolitik 
og samhørighed), indeholder ikke blot en teknologisk gennemgang men også en vurdering af 
de forskellige socioøkonomiske, kulturelle, miljømæssige og politiske faktorer, der er 
afgørende for, hvor stort behovet for vand er, og om de enkelte middelhavslandes 
vandforvaltningsværktøjer er hensigtsmæssige. 
IPTS har ydet støtte til EU's industripolitik under DG III (industri). Instituttet har i kraft af sin 
kompetence inden for teknologiovervågning været med til at påpege centrale teknologiske 
tendenser og analysere virkningerne af industriinnovation på følgende områder: 
• Støtte til IRDAC (Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling) 
• Virksomheders konkurrenceevne og organisation (f.eks. i4g//e-virksomhedeme) 
• Innovationssystemer og økonomiske netværk (f.eks. kraftvarmeproduktion og intellektuel 
ejendomsret) 
• Prognoser for industriteknologier 
• Beskæftigelse og teknologi: at være konkurrencedygtig i Europa. 
Som led i forberedelserne til gennemførelsen af direktivet om integreret forebyggelse og 
bekæmpelse af forurening (IPPC-direktivet) har instituttet gennemført det første pilotprojekt 
vedrørende bedste tilgængelige teknologi (BAT), hvor IPPC-reglerne følges. IPTS har i samme 
sammenhæng tilbudt GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) at oprette et kontor 
for europæisk integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening, som kan yde støtte ved 
gennemførelsen af det pågældende rådsdirektiv. 
Der er gennemført 3 fremtidsrettede undersøgelser under STOA-programmet (Scientific and 
Technological Options Assessment) om "Informationssamfundet: konkurrenceevne og 
50 
beskæftigelse", "Fremtidens bil: individuel mobilitet" og "Tendenser i lægemiddelsektoren". 
For Europa-Parlamentets miljøudvalg blev der i 1996 færdiggjort endnu to undersøgelser af 
klimaændringer og genanvendelse. Endvidere har IPTS for Europa-Parlamentet afholdt en 
høring om forskning og bæredygtig udvikling og et seminar om europæisk forskning på 
tærsklen til det 21. århundrede. Hensigten har været at rejse en debat om retningslinjerne for 
det kommende 5. rammeprogram. 
B. Konkurrencebaserede aktiviteter 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
I dag har IPTS 8 projekter i gang med omkostningsdeling, 4 i energisektoren, 3 inden for 
forskellige miljøspørgsmål og 1 om regionaludvikling. 
Alle fire energiprojekter er accepteret under JOULE-programmet og omhandler: 
• Oprettelse af et centrum for data om eksterne energiomkostninger 
• Fornyelige energikilder set fra en regional synsvinkel 
• Energi, økonomi, politik og C02-kilder i globalt perspektiv - kvantitative energi-økonomi-
miljøanalyser 
• Biomasseundersøgelser 
To af de tre miljøprojekter ligger inden for bæredygtighed, nemlig 
• Grønne regnskaber: Værktøjer til vurdering af, om man er kommet nærmere en bæredygtig 
udvikling 
• Teknologiens rolle inden for bæredygtig udvikling. 
Del tredje miljøprojekt er om analyse og vurdering af miljøpolitiske instrumenter til 
gennemførelse af effektive ozonbekæmpelsesstrategier på europæisk plan. 
Kontraktforskning 
IPTS har som led i etableringen af en europæisk strategi for affaldsforvaltning gennemgået 
forskellige muligheder for genanvendelse af plastemballageaffald under en kontrakt med den 
europæiske sammenslutning af plastfabrikanter (APME). 
Instituttet har desuden afsluttet et projekt for Andalusiens energiagentur (SODEAN) 
vedrørende et teknisk-juridisk europæisk forum for vedvarende energi. Projektet gik ud på at 
afholde en konference om tekniske og juridiske hindringer for vedvarende energis gennembrud 
på energimarkedet. 
51 
Bilag 
FORKORTELSER 
BRITE 
CEA 
CIEMAT 
CSN 
ENEL 
ESPRIT 
Gosatomnadzor 
IAEA 
IFCC 
IMT 
JOULE 
KROTOS 
MINATOM 
NEA 
PHARE 
PNC 
PSI 
SCK/CEN 
STARS 
TACIS Teknisk grundforskning og anvendelse af nye teknologier (Basic Research in 
Industrial Technologies for Europe) 
Commissariat à l'énergie atomique (F) 
Centro de investigaciones energéticas, medioambientales y tecnolôgicas (E) 
Consejo de seguridad nuclear (E) 
Ente nazionale per l'energia elettrica (I) 
Europæisk Strategisk Forsknings- og Udviklingsprogram inden for 
Informationsteknologi (European Strategic Programme for Research and 
Develoment in Information Technologies) 
Den russiske myndighed for nuklear sikkerhed 
Den Internationale Atomenergiorganisation 
International Federation of Clinical Chemistry 
Industrimaterialer og -teknologi 
Ekke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse (Joint Opportunities for 
Unconventional or Long-Term Energy Supply) 
Anlæg vedrørende dampeksplosioner i lille skala 
Ruslands ministerium for atomenergi 
Kerneenergiagenturet (Nuclear Energy Agency) 
Handlingsplan for samordnet bistand til Polen og Ungarn (Pologne-Hongrie : 
actions pour la reconversion économique) 
Power Reactor and Nuclear Fuel Development Corporation 
Paul Scherrer Institut (CH) 
Center for undersøgelse af kerneenergi (Studiecentrum voor 
kernenergie/Centre d'études nucléaires (B)) 
Software Tool for the Analysis of Reliability and Safety 
Faglig bistand til Samfundet af Uafhængige Stater (SNG) og Georgien 
(Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States) 
TEMPEST Thermal, Electromagnetic and Physical Equipment Stress Testing 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 137 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 17 01 
Katalognummer : CB-CO-97-127-DA-C 
ISBN 92-78-17590-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg