BERETNING FRA KOMMISSIONEN - Kommissionens årsberetning om garantifondens situation og om forvaltningen af fonden i regnskabsåret 1999

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Retsgrundlag

2. Situationen pr. 31.12.99

3. Fondens midler

3.1. Overførsler fra Den Europæiske Unions almindelige budget i løbet af regnskabsåret

3.2. Renteafkast af fondens kapitalanbringelser

3.3. Inddrivelse hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser

4. Fondens forpligtelser

4.1. Betaling af forfaldne fordringer

4.2. EIB's vederlag

Bilag

BILAG I: Retsgrundlag for overførslerne fra det almindelige budget til garantifonden

1. Afgørelser vedrørende overførsel nr. 5/99

2. Afgørelser vedrørende overførsel nr. 67/99

BILAG II : EIB's RAPPORT om fondens situation og forvaltning - forvaltningsregnskab og balance pr. 31. december 1999

1. Fondens udvikling i 1999

2. Fondens situation

2.1. Fondens indtægter pr. 31. december 1999

2.2. Fondens aktiver pr. 31. december 1999

2.3. Likviditetsrisiko

3. Garantifondens kapitalanbringelser - gennemgang af resultater og aktiviteter i 1999

3.1. Samlet analyse

3.2. Analyse pr. område

3.2.1. Likviditet

3.2.2. Værdipapirbeholdning

BILAG III: Garantifondens konsoliderede balance pr. 31. december 1999

1. Retsgrundlag

I henhold til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994 er der oprettet en garantifond for aktioner i forhold til tredjelande med henblik på at betale Fællesskabets kreditorer, såfremt modtageren af et lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, ikke opfylder sine forpligtelser.

I overensstemmelse med artikel 6 i denne forordning har Kommissionen overdraget den finansielle forvaltning af fonden til Den Europæiske Investeringsbank (EIB) ved en aftale indgået mellem Fællesskabet og EIB den 23. november 1994 i Bruxelles og den 25. november 1994 i Luxembourg.

I artikel 8, stk. 2, i aftalen hedder det, at "Banken hvert år inden den 1. marts tilsender Kommissionen en beretning om fondens situation og om forvaltningen af fonden samt fondens forvaltningsregnskab og balance for det foregående år". Et uddrag af denne beretning for 1999 er vedlagt som bilag II.

Endvidere hedder det i artikel 7 i forordningen om oprettelse af fonden, at Kommissionen senest den 31. marts hvert år skal forelægge Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten en beretning om garantifondens situation og om forvaltningen af fonden i det foregående år.

2. Situationen pr. 31.12.99

Ved afslutningen af regnskabsåret 1999 androg fondens disponible midler 1 313 736 732,83 EUR (bilag II). Dette beløb har siden fondens oprettelse været sammensat af:

- overførsler til fonden (1 638 413 000,00 EUR);

- de forskellige regnskabsårs resultater (153 081 422,50 EUR) ekskl. provisioner

- for sene tilbagebetalinger fra tredjelande (326 997 234,09 EUR)

- forpligtelser svarende til ikke indbetalte bankrenter (604 761,67 EUR)

- minus udbetalte garantibeløb (441 559 685,43 EUR) og tilbagebetaling af overskydende beløb fra fonden (363 800 000,00 EUR).

Den 31. december 1999 beløb fondens midler minus vederlag til banken sig til 1 313 131 971,16 EUR.

Den konsoliderede balance (bilag III) andrager 1 498 268 553,20 EUR og er sammensat af 480 000 000 EUR i bankindeståender på opsigelse, 4 749 649,43 EUR i indeståender på anfordring, 813 073 283,47 EUR i værdipapirbeholdning, 15 913 799,93 EUR i påløbne, ikke-tilskrevne renter pr. 31.12.99 (2 156 579,72 EUR i påløbne, ikke-tilskrevne renter på bankindeståender på opsigelse, 13 757 220,21 EUR i påløbne, ikke-forfaldne rentekuponer) og 184 531 820,37 EUR i fordringer på modtagere af lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, heraf 147 242 798,63 EUR i fordringer på hovedstol, forfaldne renter og morarenter dækket af Garantifonden, og 37 289 021,74 EUR i påløbne, men ikke opkrævede morarenter pr. 31.12.99.

Ifølge artikel 3 i forordningen om oprettelse af fonden skal dens midler være af passende størrelse, dvs. andrage et målbeløb på 10% af Fællesskabets samlede forpligtelser (hovedstol og forfaldne, ikke-betalte renter) i forbindelse med hver enkelt transaktion.

Udeståendet på udlån og lånegaranti til tredjelande plus forfaldne, ikke-betalte renter androg pr. 31.12.1999 i alt 12 052 mio. EUR, hvoraf de forfaldne, ikke-betalte renter tegnede sig for 227 mio.

Forholdet mellem fondens kapital og udestående som defineret i forordningen er 10,9%, hvilket er over de 10%, der er fastsat som målbeløb. Der skal derfor tilbageføres beløb fra fonden til Den Europæiske Unions almindelige budget, jf. artikel 3, stk. 3, i forordningen, da fondens målbeløb er nået. Det pågældende beløb er 107,9 mio. EUR.

I de følgende afsnit gøres der mere detaljeret rede for, hvorledes udviklingen i fondens indtægter og udgifter har været i 1999.

3. Fondens midler

3.1. Overførsler fra Den Europæiske Unions almindelige budget i løbet af regnskabsåret

Det fremgår af artikel 2 og 4 i forordningen om oprettelse af garantifonden for aktioner i forhold til tredjelande, at fonden tilføres midler ved tilførsler fra det almindelige budget svarende til 14% af det beløb (hovedstol), der modsvarer de pågældende låne- og lånegarantitransaktioner, indtil fonden når op på målbeløbet. I henhold til artikel 5 i forordningen hæves indbetalingssatsen i forbindelse med nye transaktioner fra 14% til 15% af transaktionsbeløbet, hvis fondens midler efter indfrielse af garantiforpligtelser som følge af en misligholdelse kommer til at ligge under 75% af målbeløbet.

Retsgrundlaget for tilførslen af midler til fonden beskrives i bilag I.

I henhold til Rådets beslutning af 31. oktober 1994 om budgetdisciplin opføres der en reserve til lån og lånegarantier på det almindelige budget. På den dertil oprettede budgetpost opførtes i 1999 346 mio. EUR i formålsbestemte bevillinger med det formål at dække garantifondens behov for tilførsel af midler ved overførsler til den budgetpost, hvor tilførslerne til garantifonden opføres.

På dette retlige grundlag vedtog budgetmyndigheden i 1999 to bevillingsoverførsler til garantifonden på tilsammen 300 069 000 EUR, nemlig:

- Overførsel nr. 5/99 vedrørende et beløb på 229 089 000 EUR. Formålet med denne første overførsel ved regnskabsårets begyndelse var at tilføre Fonden midler i medfør af Rådets afgørelser af henholdsvis 24. januar 1994, 14. april 1997, 19. maj 1998 og 14. december 1998 i overensstemmelse med de nærmere regler, der er fastsat i bilaget til forordningen om oprettelse af fonden (se bilag I).

- Overførsel nr. 67/99 vedrørende et beløb på 70 980 000 EUR. Formålet med denne anden overførsel var at tilføre fonden midler som følge af det lån, som Rådet vedtog den 22. april 1999, 10. maj 1999, 8. november 1999 og 29. november 1999. De for denne overførsel relevante beslutninger er anført i bilag 1.

De to tilførsler til fonden er sket i to omgange, i henholdsvis juni og december måned 1999.

3.2. Renteafkast af fondens kapitalanbringelser

Fondens midler investeres i overensstemmelse med principperne for forvaltning af fondens midler, der er fastlagt i bilaget til aftalen mellem Fællesskabet og EIB.

Investeringsprincipperne foreskriver bl.a., at fonden i de første år efter sin oprettelse, så længe det samlede investerede beløb ikke er nået op på 300 mio. ECU, skal betragtes som en investeringsfond, der udelukkende investerer i kortfristede instrumenter, hvis løbetid ikke overstiger et år. Da beløbet i 1995 overskred tærsklen på 300 mio. ECU, besluttede Kommissionen i forståelse med banken at ændre investeringsprincipperne i begyndelsen af 1996.

De nye forvaltningsmetoder fulgte i princippet forholdet med en tredjedel investeret med en løbetid på højst et år og to tredjedele med en løbetid på højst 10 år, samtidig med at loftet på 150 mio. EUR blev overholdt for den kortsigtede investering. Under alle omstændigheder måtte den gennemsnitlige løbetid for fondens investeringer ikke overstige fem år.

Kommissionen og EIB har sammen opstillet en liste over banker, der er bemyndiget til at modtage indskud fra fonden. Den oprindelige liste er blevet revideret flere gange i forståelse med Kommissionen for at tage hensyn til de seneste ændringer, der er sket i vurderingen af bankerne. Der er tale om banker, der for størstedelens vedkommende er tilsluttet EUR-clearingsystemet. De har alle opnået en kreditvurdering på mindst A1 (langfristet) og P1 (kortfristet) (Moody's). Kapitalanbringelser i disse banker er omfattet af bestemmelser, der tilsigter en god risikospredning.

I 1999 androg renteafkastet af bankindskud på opsigelse, bankindskud på anfordring og værdipapirinvesteringerne 48 562 534,63 EUR fordelt som følger:

- Bankindestående på opsigelse: 12 659 514,63 EUR. Der er tale om en opgørelse pr. 31. december, der både tager hensyn til renter af bankindskud (16 600 243,29 EUR) og renter påløbet i 1999 ( - 3 940 728,66 EUR). De påløbne renter er renter, der ikke opkræves af fonden ved regnskabsårets udgang, men derimod først senere samtidig med indskuddenes udløbsdato. I det rentebeløb, der tilskrives pr. 31.12.1999 (2 156 579,72), fratrækkes de renter, der vedrører 1998, men som først er opkrævet i 1999 (6 097 308,38 EUR).

- Anfordringskonti: 219 810,68 EUR i tilskrevne renter

- Værdipapirer: 34 868 824,65 EUR. Værdipapirafkastet stammer fra værdipapirinvesteringer foretaget i overensstemmelse med investeringsprincipperne i den aftale, der bemyndiger EIB til at forvalte fondens disponible midler. Dette afkast skal dog nedsættes med 6 726 949,63 EUR for udgifter i løbet af regnskabsåret til et beløb svarende til forskellen mellem indgangsbeløbet og udbetalingen, tidsmæssigt fordelt på papirernes resterende købetid (svarende til kursreguleringen på resultatopgørelsen).

- Kursgevinst ved salg af værdipapirer: 814 384,67 EUR

Renteafkastet er opført i regnskabsårets resultater.

3.3. Inddrivelse hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser

I de tilfælde, hvor fonden har måttet indfri forfaldne fordringer, har den fået tilført de tilbagebetalinger, som senere er inddrevet i debitorlandene. I 1999 udgjorde det samlede inddrevne beløb 326 997 234,09 EUR (se pkt. 2.1. i bilag II), hvoraf 5 318 632,41 EUR blev inddrevet i 1999.

4. Fondens forpligtelser

4.1. Betaling af forfaldne fordringer

Fonden har i 1999 måttet effektuere garantien tre gange til et samlet beløb af 16 247 803,27 EUR (se pkt. 2.1 i bilag II).

4.2. EIB's vederlag

I henhold til artikel 6 i aftalen om fondens forvaltning mellem Kommissionen og EIB modtager EIB en årlig provision på 0,125% af fondens gennemsnitlige månedlige aktiver. Dette vederlag tages bl.a. under hensyn til fondens stigende aktiviteter op til fornyet overvejelse ved udgangen af det år, hvor fondens disponible midler når op på 300 mio. ECU, dog senest tre år efter den første indbetaling til fonden er sket.

Da fonden ved udgangen af 1995 nåede op på 300 mio. ECU, blev EIB's vederlag taget op til fornyet overvejelse. Ud fra en vurdering af den arbejdsbyrde, forvaltningen erfaringsmæssigt indebærer for banken, er det i et tillæg dateret 17. og 23. september 1996 til aftalen mellem EIB og Kommissionen om fondens finansielle forvaltning aftalt at nedsætte bankens årlige vederlag til 0,05% af fondens aktiver. Denne sats er blevet anvendt med tilbagevirkende kraft pr. 31. december 1994.

Bankens vederlag for 1999 er i overensstemmelse hermed fastsat til 604 761,67 EUR, der opføres på resultatopgørelsen og bogføres som en resultatregulerende post under balancens passiver. Reguleringen er blevet effektueret ved en betaling til EIB den 14. februar 2000.

Bilag

BILAG I: Retsgrundlag for overførslerne fra det almindelige budget til garantifonden

Ifølge bilaget til forordningen om de nærmere regler for tilførslerne til garantifonden foretages disse tilførsler, for så vidt angår långivnings- og lånoptagelsestransaktioner eller garantier til finansieringsorganer inden for en rammeordning, der strækker sig over flere år, og som har mikroøkonomisk eller strukturelt sigte, i årlige trancher, der beregnes på grundlag af de årlige beløb, der er angivet i finansieringsoversigten i Kommissionens forslag, i givet fald justeret på baggrund af Rådets afgørelse.

For så vidt angår Fællesskabets øvrige långivnings- og lånoptagelsestransaktioner, f.eks. betalingsbalancelån til tredjelande i en eller flere trancher, beregnes tilførslerne til fonden på grundlag af transaktionens samlede beløb som vedtaget af Rådet.

Der blev i 1999 foretaget to overførsler efter disse retningslinjer.

1. Afgørelser vedrørende overførsel nr. 5/99

- Som led i det finansielle samarbejde med Middelhavslandene:

- Rådets afgørelse af 24. januar 1994 om at stille et beløb på 115 mio. ECU til rådighed for långivning til Syrien for en treårig periode.

- Rådets afgørelse af 14. april 1997 om en fællesskabsgaranti til EIB mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (central- og østeuropæiske lande, Middelhavslande, lande i Latinamerika og Asien samt Sydafrika).

- Rådets afgørelse af 19. maj 1998 om bevilling af en fællesskabsgaranti til EIB mod tab ved lån til projekter i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og om ændring af Rådets afgørelse 97/256/EF om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med lån til projekter uden for Fællesskabet (de central- og østeuropæiske lande, Middelhavslandene, landene i Latinamerika og Asien samt Sydafrika).

- Rådets afgørelse af 14. december 1998 om ændring af afgørelse 97/256/EF med henblik på at udvide fællesskabsgarantien til Den Europæiske Investeringsbank til også at omfatte lån til projekter i Bosnien-Hercegovina.

2. Afgørelser vedrørende overførsel nr. 67/99

- Rådets afgørelse af 22. april 1999 om en makrofinansiel bistand på 20 mio. EUR til Albanien.

- Rådets afgørelse af 10. maj 1999 om en makrofinansiel bisand på 20 mio. EUR (i lånebistand) til Bosnien-Hercegovina.

- Rådets afgørelse af 8. november 1999 om en makrofinansiel bistand på 200 mio. EUR til Rumænien.

- Rådets afgørelse af 8. november 1999 om en makrofinansiel bistand på 100 mio. EUR til Bulgarien.

- Rådets afgørelse af 8. november 1999 om en makrofinansiel bistand på 50 mio. EUR (i lånebistand) til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

- Rådets afgørelse af 29. november 1999 om en fællesskabsgaranti til Den Europæiske Investeringsbank (EIB) mod tab i forbindelse med lån til projekter til genopbygning af de jordskælvsramte områder i Tyrkiet.

BILAG II : EIB's RAPPORT om fondens situation og forvaltning - forvaltningsregnskab og balance pr. 31. december 1999

1. Fondens udvikling i 1999

Fondens samlede aktiver beløb sig pr. 31. december 1999 til 1 297,8 mio. EUR (jf. punkt 2.3) mod 1 260,8 mio. EUR pr. 31. december 1998, dvs. en stigning på 37 mio. EUR.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur.1: Aktivernes udvikling i 1999 (januar-december 1999)

Den 31.03.1999 blev fondens overskydende aktiver pr. 31.12.1998 (297,8 mio. EUR) i henhold til artikel 7 i aftalen betalt tilbage til Kommissionen. Den 14.6.1999 og den 30.12.1999 forhøjedes fondens midler med henholdsvis 229,1 mio. og 71 mio. EUR.

Forvaltningsresultatet er pr. 31.12.1999 på 41,1 mio. EUR mod 42,6 mio. EUR den 31.12.1998. Investeringsafkastet (eksklusive kortsigtede forpligtelser og inklusive gevinst ved afståelse af værdipapirer) er på 29 mio. EUR og udgør mere end 70% af resultatet pr. 31.12.1999.

2. Fondens situation

2.1. Fondens indtægter pr. 31. december 1999

Garantifondens saldo er faldet fra 1 169 mio. EUR den 31. december 1998 til 1 160 mio. EUR den 31. december 1999, hvilket er lig med et fald på 9 mio. EUR, dvs. på under 1%.

Udviklingen kan forklares med de bevægelser, der er angivet i nedenstående tabel:

>TABELPOSITION>

Fonden har i løbet af 1999 foretaget følgende udbetalinger: 4,7 mio. EUR den 9. marts 1999, 4,6 mio. EUR den 26. august 1999 og 6,9 mio. EUR den 21. december 1999, hvilket giver et samlet beløb på 16,2 mio. EUR.

Inddrivelserne hos debitorer, der ikke har været i stand til at betale, fordeler sig for 1999 som følger:

Inddrivelsesdato // BELØB

21/01/99 // 5 000,21

11/02/99 // 16 496,85

12/02/99 // 723 631,53

27/08/99 // 470 145,74

09/11/99 // 2 966 842,20

09/11/99 // 992 818,75

12/11/99 // 143 697,13

I ALT // 5 318 632,41

2.2. Fondens aktiver pr. 31. december 1999

Pr. 31. december 1999 beløb fondens aktiver sig til 1 297,8 mio. EUR, og de fordelte sig som vist nedenfor. Fonden opererer kun med én valuta, nemlig euro.

- 480 mio. EUR er anbragt som langfristede indeståender

- 4,7 mio. EUR er anbragt på anfordringskonto

- 813,1 mio. EUR er anbragt i investeringspapirer (se tabellen under punkt 2.3).

2.3. Likviditetsrisiko

I overensstemmelse med strategien for forvaltningen af garantifondens aktiver, som er blevet aftalt med Kommissionen for 1999, er fordelingen af de disponible midler følgende:

>TABELPOSITION>

Der opretholdes en likviditetsdækning på over 498 mio. EUR [1] ved anbringelse med indtil tre måneders opsigelse, hvorved der tages hensyn til den frist, inden for hvilken garantifonden efter anmodning fra Kommissionen skal kunne effektuere en garanti i tilfælde af manglende betaling af lånene.

[1] Det krævede minimum i henhold til forvaltningsprincipperne er på 150 mio. EUR.

Resten af aktiverne fordeles, så der opnås en jævn indtægtsstrøm og en tilfredsstillende likviditet. Pr. 31. december var målstrukturen overholdt, eksklusive beløbet på 80 mio. EUR, dvs. anbringelse af 1/3 af fondens midler på kort sigt og 2/3 af midlerne fordelt med 50% i værdipapirer med fast forrentning og 50% med variabel forrentning.

Pr. 31. december 1999 var de langfristede fastforrentede investeringers løbetid på 2,3 år med en gennemsnitlig maksimumsløbetid på 2,5 år; for papirer med variable rentesats var løbetiden 1,5 måned.

3. Garantifondens kapitalanbringelser - gennemgang af resultater og aktiviteter i 1999

3.1. Samlet analyse

Samlet set har garantifondens aktiviteter givet en nettoindtægt på 41,1 mio. EUR (40,3 mio. EUR eksklusive kursgevinst ved salg af værdipapirer), hvilket er lig med et gennemsnitligt afkast på 3,43% [2] (3,36% eksklusive kursgevinst ved salg af værdipapirer). I samme periode var EURIBID-rentesatsen for anbringelser på 3 mdr. i gennemsnit på 2,84%, hvilket giver et positivt globalt spread på 59 basispoint over referencetallet.

[2] Beregningsgrundlaget for det samlede afkast er a/360.

Indtægterne fra kapitalanbringelser og -investeringer fordeler sig pr. 31.12.1999 som følger:

>TABELPOSITION>

3.2. Analyse pr. område

3.2.1. Likviditet

I 1999 kastede anbringelserne på gennemsnitligt 419,9 mio. EUR 12,7 mio. EUR af sig i renter. Afkastet af anbringelserne var i 1999 således på gennemsnitlig 2,97% [3] mod 4,13% ultimo december 1998 på baggrund af en faldende kortfristet rente. Det sidste kvartal var præget af en stigning i referencetallet svarende til EURIBID-rentesatsen for anbringelser for 3 måneder, i forbindelse med overgangen til år 2000. Dette bevirkede et forringet renteafkast.

[3] Beregningsgrundlaget for de kortfristede valutamarkedstransaktioner er a/360.

Spreadet ligger 10 basispoint over den LIBID-rentesats for anbringelser på 3 måneder, som anvendes som referencetal [4].

[4] Likviditets-"spreadet" er lig med rentespændet mellem på den ene side det konkrete renteafkast af en anbringelse og på den anden side referencetallet svarende til LIBID-rentesatsen for anbringelser på 3 mdr. i overensstemmelse med de gældende retningslinjer.

>TABELPOSITION>

* Afkast og rentesatsernes udvikling i løbet af 1999

Figuren nedenfor viser de gældende rentesatser for kortfristede valutaanbringelser i forhold til LIBID-referencesatsen for anbringelser på tre måneder.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2: Afkastet i forhold til referencetallet

Der har generelt været et positivt spread i forhold til referencetallet (i gennemsnit 10 basispoint) for kortfristede anbringelser.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 3: Udvikling i afkastspreadet

* Counterpart-midlernes profil

I overensstemmelse med den indgåede aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Banken om garantifondens forvaltning er alle anbringelser afhængige af, at der indskydes counterpart-midler med en "credit rating" på mindst A1.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 4: De kortfristede anbringelsers fordeling efter counterpart-midlerne pr. 31.12.1999

* Geografisk fordeling

For 1999 ser den geografiske fordeling af fondens langfristede kapitalanbringelser ud som følger (angivelse af gennemsnitlige beløb):

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 5: Kortfristede anbringelser: geografisk fordeling af de gennemsnitlige beløb

EIB søger at fordele sine investeringer geografisk, samtidig med at afkastene forbliver konkurrencedygtige.

3.2.2. Værdipapirbeholdning

Værdipapirbeholdningen, der skal betragtes som en investeringsportefølje, består af værdipapirer i EUR, der ikke forventes videresolgt inden den endelige forfaldsdato; den 31. december 1999 beløb beholdningen af fastforrentede papirer med en restløbetid på under 3 måneder sig til 13,5 mio. EUR. De øvrige fastforrentede værdipapirer (med en restløbetid på mellem 3 måneder og 6 år) beløb sig til 388,5 mio. EUR. Beholdningen af variable forrentede værdipapirer beløb sig til 411,1 mio. EUR, dvs. en samlet regnskabsværdi på 813,1 mio. EUR.

Værdipapirernes startværdi er lig med anskaffelsesprisen. Forskellen mellem denne og indfrielsesværdien er afhængig af kursen fordelt prorata temporis over de enkelte værdipapirers restløbetid.

Værdipapirbeholdningens pålydende værdi var pr. 31. december 1999 803,9 mio. EUR mod en bogført værdi på 813,1 mio. EUR (inkl., kursreguleringer).

Værdipapirbeholdningen havde den 31. december 1999 givet et overskud på 28,1 mio. EUR med følgende fordeling:

Tilskrevne renter // 34 868 824,65

Kursregulering // -6 726 949,63

// 28 141 875,02

I øvrigt medførte salget af papirer i EDF (Electricité de France) en kursgevinst på 0,8 mio. EUR. Salget fandt sted, fordi EDF's kreditværdighed var nedskrevet fra AAA til AA+ af ratingagenturet S&P. Det samlede afkast andrager 29 mio. EUR.

Afkastet for investeringsporteføljen (eksklusive kursgevinst fra salg af værdipapirer) udgjorde 3,68% pr. 31. december 1999 i forhold til 4,44% pr. 31. december 1998. Beregnet ved hjælp af Salomon-indekset for fastforrentede værdipapirer og Euribid 3 mdr. for variabelt forrentede værdipapirer har det samlede spread været på plus 44 basispoint i forhold til et sammensat referencetal på 3,23% (se nedenstående tabel).

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Det sammensatte referencetal udgjorde pr. 31. december 1998 4,08%.

Der skal mindes om, at obligationsbeholdningen er en investeringsportefølje, dvs. at det er hensigten at beholde papirerne i porteføljen indtil udløb. I denne forbindelse har garantifonden besluttet at investere en del af midlerne i denne type fastforrentede produkter, som giver et højere afkast end andre pengemarkedsinstrumenter. Til orientering kan det anføres, at markedsværdien af investeringsporteføljen pr. 31. december 1999 udgjorde 808,6 mio. EUR mod en anskaffelsesværdi af 822,7 mio. EUR (eksklusive påløbne renter og kursreguleringer og eksklusive gevinst ved afståelse af værdipapirer), dvs. et latent kurstab på 14,1 mio. EUR. Dette latente tab skyldes en stigning i den langsigtede rente i andet halvår af 1999. I forbindelse med målsætningen om forbedring af fondens samlede afkast har investeringsporteføljen gjort det muligt at øge afkastet fra 2,97% (pengeanbringelser) til 3,43% (fondens samlede afkast), hvilket opfylder målsætningen om forbedring af afkastet, samtidig med at kapitalen bevares indtil til papirernes udløb.

* Udviklingen i det latente resultat i 1999 (eksklusive renter og kursreguleringer)

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur.6: Udvikling i det latente resultat i 1999

* Fordeling af porteføljen på papirer med fast og variabel rente

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 6: Fordeling af porteføljen på papirer med fast og variabel rente pr. 31.12.1999

* Udviklingen i indløsningen af investeringsporteføljen

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 8: Investeringsportefølje: udvikling i indløsningen pr. 31.12.1999

Det sidste af de fastforrentede værdipapirer udløber den 20.10.2004.

* Udstederprofil

Alle værdipapirer har følgende kendetegn:

- de er udstedt af EU's medlemslande, institutioner, som EU stiller garanti for, G10 eller mellemstatslige organisationer;

- de er udstedt af andre selvstændige stater med en kreditrating på mindst Aa3 eller

- de er udstedt af andre udstedende myndigheder med en rating på Aaa.

Udstederprofilen så ud som følger den 31. december 1999:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 8: Investeringsportefølje: udstederprofil pr. 31.12.1999

Garantifondens situation pr. 31. december 1999

AKTIVER // 31/12/1999

Fordringer på kreditinstitutter

INDESTÅENDE PÅ ANFORDRING

INDESTÅENDE PÅ OPSIGELSE //

4.749.649,43

480.000.000,00

// 484.749.649,43

Værdipapirbeholdning

VÆRDIPAPIRBEHOLDNING //

813.073.283,47

// 813.073.283,47

Andre aktiver

INTERIMSKONTI //

15.913.799,93

// 15.913.799,93

I ALT // 1.313.736.732,83

PASSIVER // 31/12/1999

Garantifond

GARANTIFONDEN //

1.160.050.548,66

// 1.160.050.548,66

Andre passiver

RESULTATREGULERENDE POSTER //

604.761,67

// 604.761,67

Resultat

fremført resultat

regnskabsårets resultat 1999 //

111.950.328,60

41.131.093,90

// 153.081.422,50

I ALT // 1.313.736.732,83

RESULTATOPGØRELSE PR. 31/12/1999 //

1. PROVENUER

Værdipapirafkast

Kursgevinst ved salg af værdipapirer

Renter på indestående på opsigelse

Renter af indestående på anfordring

SUBTOTAL //

34.868.824,65

814.384,67

12.659.514,63

219.810,68

48.562.534,63

2. OMKOSTNINGER

Kursreguleringer

Provisioner

Finansieringsomkostninger

SUBTOTAL

- 6.726.949,63

- 604.761,67

- 99.729,43

- 7.431.440,73

NETTORESULTAT // 41.131.093,90

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG III: Garantifondens konsoliderede balance pr. 31. december 1999

Den konsoliderede balance pr. 31. december 1999 supplerer oplysningerne om garantifondens situation i bilag II. I den konsoliderede balance er der nemlig desuden opført 184 531 820,37 EUR omfattende følgende:

på aktivsiden: fordringer på modtagere af lån, der er ydet eller garanteret af Fællesskabet, beløbende sig til 147 242 798,63 EUR som restancer på tredjelandes tilbagebetaling af hovedstol, forfaldne renter af lån og morarenter dækket af garantifonden og 37 289 021,74 EUR i påløbne, men ikke opkrævede morarenter pr. 31.12.99. Morarenterne er beregnet efter de bødesatser, der er fastsat i låneaftalens bestemmelser;

på passivsiden: 145 229 799,66 EUR, som er den del af fondens midler, der mangler at blive indbetalt, 37 289 021,74 EUR i påløbne, men ikke opkrævede morarenter og 2 012 998,97 EUR i morarenter i forbindelse med for sen indbetaling (det beløb, der figurerer i resultatopgørelsen).

>TABELPOSITION>