Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for år 2001 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

I dette forslag til en rådsforordning fastsættes Fællesskabets fiskerimulighederne på flere fangstpladser og tredjelandsfartøjers fiskerimuligheder i EF-farvande og betingelserne for udnyttelsen af disse fiskerimuligheder i 2001. Fastsættelsen og fordelingen af fiskerimulighederne henhører udelukkende under Fællesskabets kompetence og følger af forpligtelserne i artikel 8, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992.

Dette forslag indeholder i hovedsagen de samme elementer som forslaget til TAC for år 2000, dog opdateret, hvor det er muligt i lyset af videnskabelige henstillinger.

I tilfælde af autonome bestande, hvor Den Rådgivende Komité for Forvaltning af Fiskeriet (ACFM) baserede sine henstillinger på analytiske vurderinger, og hvor EF's Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) har yderligere revideret ACFM's henstillinger, er de foreslåede TAC baseret på disse komitéers henstillinger.

I tilfælde af autonome bestande, som der ikke foreligger analytiske vurderinger for, er der foreslået TAC (forsigtigheds-TAC). I sådanne tilfælde har Kommissionen baseret sit forslag på henstillinger enten fra ACFM eller STECF, når disse komitéer angiver en udtrykkelig værdi for TAC. Hvor der ikke er angivet en udtrykkelig værdi, er den foreslåede værdi generelt lig med den værdi, der blev vedtaget sidste år i Rådet. For en række bestande er der dog blev foreslået en nedsættelse af disse TAC for at sikre en øget beskyttelse af torsk, hvilling og kulmule, hvis bestande er i fare, og som tages som bifangst ved fiskerier, hvor der anvendes forsigtigheds-TAC.

Visse bestande forvaltes af regionale fiskeriorganisationer eller efter bilateral rådslagninger med tredjelande. Forslaget afspejler for disse bestandes vedkommende de beslutninger, der er truffet inden for disse rammer. Et lille antal beslutninger mangler stadig at blive truffet. At udsætte fremsættelsen af dette forslag, indtil disse beslutninger er truffet, ville gøre det umuligt betids at forelægge Rådet forslaget til overvejelse før vedtagelsen i december. TAC og tilknyttede kvoter, der stadig mangler at blive besluttet, angives som "pro memoria" (p.m.) i bilagene til dette forslag. Kommissionen vil på et senere tidspunkt, senest på Rådets møde den 14. december, supplere sit forslag med hensyn til disse TAC og kvoter

ACFM's seneste rapport, som STECF påtegnede, viser, at mange af bestandene af demersale arter og nogle bestande af middelhavsfisk overfiskes og anses for at befinde sig i en tilstand, der rent faktisk eller potentielt er uden for sikre biologiske grænser. I nogle tilfælde er bestandene i umiddelbar fare for sammenbrud. Afhængigt af den pågældende bestand har ACFM henstillet til, at der indføres meget restriktive TAC, og sådanne henstillinger afspejles også i dette forslag.

Da visse tekniske foranstaltninger skal gennemføres fra den 1. januar 2001, inkluderes de i dette forslag i form af midlertidige undtagelser eller tilføjelser til hovedreglerne i afventning af, at de tilsvarende forordninger ændres i overensstemmelse hermed.

Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 847/96 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år skal Rådet beslutte, hvilke bestande skal underkastes de forskellige foranstaltninger, der er fastsat deri. Dette behandles i dette forslag i bilag III.

Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for år 2001 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur [1], særlig artikel 8, stk. 4,

[1] EFT L 389 af 31.12.1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1181/98 (EFT L 164 af 9.6.1998, s. 1).

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 66/98 af 18. december 1997 om visse bevarelses- og kontrolforanstaltninger gældende for fiskeriaktiviteter i Antarktis og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2113/96 [2], særlig artikel 21,

[2] EFT L 6 af 10.1.1998, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 2479/98 (EFT L 309 af 16.11.1998, s. 1).

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Efter artikel 4 i forordning (EØF) nr. 3760/92 skal Rådet på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning, herunder især rapporten fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en rationel og ansvarlig udnyttelse af ressourcerne på et bæredygtigt grundlag.

(2) Ifølge artikel 8, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3760/92 skal Rådet i overensstemmelse med artikel 4 i nævnte forordning fastsætte de samlede tilladte fangstmængder (TAC) for de enkelte fiskerier eller fiskerigrupper. Fiskerimulighederne bør tildeles medlemsstaterne og tredjelande i overensstemmelse med artikel 8, stk. 4, nr. ii) og vi), i nævnte forordning.

(3) For at disse TAC og kvoter kan forvaltes effektivt, bør der fastsættes særlige bestemmelser for fiskeriet.

(4) Principperne og visse procedurer for fiskeriforvaltningen bør fastlægges på fællesskabsplan, således at medlemsstaterne kan sikre forvaltningen af de fartøjer, der sejler under deres flag.

(5) Efter bestemmelserne i artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter [3] fra år til år er det nødvendigt at fastslå, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, som er fastsat i nævnte forordning.

[3] EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

(6) I overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i fiskeriaftalerne og -protokollerne, har Det Europæiske Fællesskab forhandlet fiskerirettigheder med Kongedømmet Norge [4], Danmarks regering og Færøernes landsstyre [5] og Grønlands hjemmestyre [6], Republikken Island [7], Republikken Estland [8], Republikken Letland [9] og Republikken Litauen [10].

[4] EFT L 226 af 29.8.1980, s. 48.

[5] EFT L 226 af 29.8.1980, s. 12.

[6] EFT L 29 af 1.2.1985, s. 9.

[7] EFT L 161 af 2.7.1993, s. 1.

[8] EFT L 332 af 20.12.1996, s. 16.

[9] EFT L 332 af 20.12.1996, s. 1.

[10] EFT L 332 af 20.12.1996, s. 6.

(7) I henhold til artikel 122 i tiltrædelsesakten af 1994 er de betingelser, hvorunder de tildelte mængder, der er fastsat som led i Finlands, Sveriges og Østrigs tiltrædelse, kan fiskes, de samme som dem, der gjaldt umiddelbart inden ikrafttrædelsen af tiltrædelsestraktaten af 1994.

(8) I henhold til artikel 124 i tiltrædelsesakten af 1994 forvaltes de fiskeriaftaler, Kongeriget Sverige og Republikken Finland har indgået med tredjelande, af Fællesskabet. Fællesskabet har således i overensstemmelse med disse aftaler ført forhandlinger med Republikken Polen og med Den Russiske Føderation.

(9) Fællesskabet er kontraherende part i en række regionale fiskeriorganisationer. Fiskeriorganisationerne har anbefalet, at der fastsættes fangstbegrænsninger og andre regler for bevaring for visse arter. Fællesskabet bør derfor følge disse anbefalinger.

(10) Af hensyn til bevarelse af fiskeressourcerne har Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) vedtaget at fastsætte fangstbegrænsninger for visse tunlignende fiskebestande i Stillehavet. Fællesskabet bør overholde disse begrænsninger og dermed samarbejde om bevarelse af disse bestande.

(11) Udnyttelsen af fiskerimuligheder bør ske i overensstemmelse med den gældende fællesskabslovgivning, navnlig Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik [11], Rådets forordning (EF) nr. 1626/94 af 27. juni 1994 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet [12], Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser [13], forordning (EF) nr. 66/98, Rådets forordning (EF) nr. 88/98 af 18. december 1997 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund [14] og Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer [15].

[11] EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2846/98 (EFT L 358 af 31.12.1998, s. 5).

[12] EFT L 171 af 6.7.1994, s. 1.

[13] EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.

[14] EFT L 9 af 15.1.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) ...

[15] EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) ...

(12) For visse bestemmelsers vedkommende er anvendelsesperioden begrænset, idet det skal være muligt for Kommissionen at vedtage bestemmelser i henhold til artikel 28c i forordning (EØF) nr. 2847/93.

(13) Som hjælp til bevarelsen af fiskebestandene bør der i år 2001 iværksættes en række supplerende kontrolforanstaltninger og tekniske fiskeribestemmelser.

(14) Som støtte til bevarelsen af visse fiskearter, der lever på dybt vand, bør der indføres TAC og kvoter for disse arter.

(15) Med henblik på overholdelse af de internationale forpligtelser, som Fællesskabet har påtaget sig som kontraherende part i konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis samt den heraf følgende forpligtelse til at anvende de foranstaltninger, der er vedtaget af Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR), er de relevante anvendelsesdatoer dem, der svarer til begyndelsen af de respektive anvendelsesperioder for TAC som anført i bilag IG.

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

1. I denne forordning fastsættes for år 2001 fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, gældende

(i) for fartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i en medlemsstat, i det følgende benævnt "EF-fartøjer", i områder med fangstbegrænsninger, og

(ii) for fartøjer, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland, i det følgende benævnt "tredjelandsfartøjer", i farvande, der hører under en medlemsstats højhedsområde eller jurisdiktion, i det følgende benævnt "EF-farvande",

samt de særlige betingelser, der gælder for udnyttelsen af disse fiskerimuligheder.

For visse bestande i Antarktis fastsættes fiskerimulighederne imidlertid for den periode, der er anført i bilag IG.

2. I forbindelse med denne forordning kan fiskerimuligheder have form af:

(a) TAC eller antal fartøjer, der har tilladelse til at fiske, og/eller sådanne tilladelsers varighed

(b) de TAC-andele, der er til rådighed for Fællesskabet

(c) kvoter tildelt Fællesskabet i tredjelandes farvande

(d) tildeling af EF-fiskerimuligheder i henhold til litra b) og c) til medlemsstater i form af kvoter

(e) tildeling af kvoter til tredjelande i EF-farvande.

Artikel 2

1. Definitionerne af ICES- [16], CECAF- [17] (østlige centrale Atlanterhav eller FAO-område 34), NAFO- [18] og CCAMLR [19]-områder er angivet i henholdsvis Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 af 17. december 1991 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav [20], Rådets forordning (EØF) nr. 2597/95 af 23. oktober 1995 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav [21], Rådets forordning (EØF) nr. 2018/93 af 30. juni 1993 om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes fangster og fiskeriaktiviteter i det nordvestlige Atlanterhav [22] og forordning (EF) nr. 66/98.

[16] Det Internationale Havundersøgelsesråd.

[17] Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav

[18] Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav.

[19] Konvention om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis.

[20] EFT L 365 af 31.12.1991, s. 1.

[21] EFT L 270 af 13.11.1995, s. 1.

[22] EFT L 186 af 28.7.1993, s. 1.

2. I denne forordning forstås ved:

(a) Det NAFO-regulerede område er det område af NAFO-konventionen, der ikke omfattes af kyststaternes højhedsområde eller jurisdiktion.

(b) Skagerrak afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst.

(c) Kattegat afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen.

(d) Nordsøen dækker ICES-underområde IV og den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke omfattes af den definition på Skagerrak, der gives i litra b).

(e) Forvaltningsenhed 3 dækkes af ICES-underafsnit 30 og 31 og den del af underafsnit 29, der ligger nord for 59°30'N.

KAPITEL II

FISKERIMULIGHEDER

OG TILKNYTTEDE BETINGELSER FOR EF-FARTØJER

Artikel 3

1. Fiskerimulighederne for EF-fartøjer i EF-farvande og i internationale farvande fastsættes herved som i bilag I og II.

2. EF-fartøjer har tilladelse til i overensstemmelse med betingelserne i artikel 7 og 12 og under overholdelse af de kvoter, der er fastsat i bilag I, at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands, Litauens, Letlands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområderne omkring Jan Mayen, Polen og Den Russiske Føderation.

3. I henhold til fiskeriaftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og republikkerne Estland, Letland og Litauen skal der for år 2001 betales følgende beløb:

Land // Beløb

Estland // EUR p.m.

Letland // EUR p.m.

Litauen // EUR p.m.

Beløbene skal indbetales på de konti, der oplyses af myndighederne i det pågældende land.

Artikel 4

Fiskerimulighederne fordeles blandt medlemsstaterne med forbehold af:

(a) udvekslinger i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3760/92

(b) nye tildelinger i henhold til artikel 21, stk. 4, artikel 23, stk. 1, og artikel 32, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2847/93

(c) supplerende landinger, der er tilladt efter artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

(d) mængder, der tilbageholdes efter artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96

(e) nedsættelser efter artikel 5 i forordning (EF) nr. 847/96.

Artikel 5

Kvotefleksibilitet

I bilag III fastsættes for år 2001 de bestande, for hvilke der gælder en præventiv eller en analytisk TAC, de bestande, som ikke er omfattet af de årsbaserede fleksibilitetsbetingelser, der er fastsat i artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96, og de bestande, der er omfattet af de straffekoefficienter, der er fastsat i artikel 5, stk. 2, i samme forordning.

Artikel 6

Betingelser for landing af fangster og bifangster

1. Fisk fra bestande, for hvilke der er fastsat fiskerimuligheder, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre:

(i) fangsterne er taget af fartøjer fra en medlemsstat eller et tredjeland, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt eller

(ii) Fællesskabets andel af TAC ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og Fællesskabets andel ikke er opbrugt, eller

(iii) fangsterne, for så vidt angår alle andre arter end sild og makrel, er blandet med andre arter og er taget med redskaber, hvis maskestørrelse er 32 mm eller derunder i region 1 og 2 eller 40 mm eller derunder i region 3 i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 850/98, og hverken sorteres om bord eller ved landingen, eller

(iv) fangsterne, for så vidt angår sild, er i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 af 29. juni 1998 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien [23], eller

[23] EFT L 191 af 7.7.1998, s. 10.

(v) fangsterne, for så vidt angår makrel, er blandet med hestemakrel eller sardin, og makrelmængden ikke overstiger 10 vægtprocent af den samlede mængde makrel, hestemakrel og sardin om bord, og fangsterne ikke sorteres, eller

(vi) fangsterne er et led i videnskabelige undersøgelser, som gennemføres i henhold til forordning (EF) nr. 850/98.

Samtlige landinger afskrives på kvoterne eller, såfremt Fællesskabets andel ikke er blevet fordelt på kvoter mellem medlemsstaterne, på Fællesskabets andel, medmindre det drejer sig om fangster i henhold til nr. (iii), (iv), (v) og (vi).

2. Når en af fiskerimulighederne i bilag II er udtømt, er det uanset stk. 1 forbudt for fartøjer, der udøver de fiskerier, som disse fangstbegrænsninger gælder for, at lande usorterede fangster, der indeholder sild.

3. Beregningen af den procentvise andel af bifangster og anvendelsen af dem sker i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EØF) nr. 850/98.

Artikel 7

Adgangsbegrænsninger

1. EF-fartøjer må ikke fiske i Skagerrak inden for 12 sømil fra Norges basislinje. Det tillades imidlertid fartøjer, der fører dansk eller svensk flag, at fiske indtil 4 mil fra Norges basislinjer.

2. EF-fartøjers fiskeri i farvande, der hører under Islands jurisdiktion, er begrænset til det område, der er afgrænset af de rette linjer mellem følgende skæringspunkter:

Det sydvestlige område

1. 63° 12'N og 23° 05'V gennem 62° 00'N og 26° 00'V

2. 62°58'N og 22°25'V

3. 63°06'N og 21°30'V

4. 63°03' N og 21°00' V derfra 180°00' S

Det sydøstlige område

1. 63°14'N og 10°40'V

2. 63°14'N og 11°23'V

3. 63°35'N og 12°21'V

4. 64°00'N og 12°30'V

5. 63°53'N og 13°30'V

6. 63°36'N og 14°30'V

7. 63°10' N og 17°00' V derfra 180°00' S

Artikel 8

Særlige betingelser for fiskeri efter sild i Nordsøen

De i bilag IV fastsatte foranstaltninger gælder for fangst, sortering og landing af sild fra Nordsøen, Skagerrak og Kattegat.

Artikel 9

Andre tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger

De tekniske foranstaltninger i bilag V gælder i år 2001 sideløbende med dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 850/98, (EF) nr. 88/98 og (EF) nr. 1626/94.

KAPITEL III

FISKERIMULIGHEDER

OG TILKNYTTEDE BETINGELSER FOR FARTØJER FRA TREDJELANDE

Artikel 10

Det tillades herved fartøjer, der sejler under Barbados', Estlands, Guyanas, Japans, Sydkoreas, Litauens, Letlands, Norges, Polens, Den Russiske Føderations, Surinams, Trinidads og Tobagos og Venezuelas flag, og fartøjer, der er registreret på Færøerne, at tage fangster inden for de i bilag 1 fastsatte kvoter i EF-farvande og under overholdelse af de bestemmelser, der er fastsat i artikel 11 og 13.

Artikel 11

Uden at dette berører de adgangsbegrænsninger, der er fastsat i EF-lovgivningen, begrænses fiskeri med fartøjer, der fører:

(i) Norges flag, eller som er registreret på Færøerne, til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra medlemsstaternes basislinjer i Nordsøen, Kattegat, Østersøen og Atlanterhavet nord for 43° 00' N; fiskeri i Skagerrak med fartøjer, der fører norsk flag, er tilladt i områder, der ligger mere end 4 sømil fra Danmarks og Sveriges basislinjer

(ii) Estlands, Letlands eller Litauens flag til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra medlemsstaternes basislinjer i Østersøen syd for 59°30' N

(iii) Polens eller Den Russiske Føderations flag til de dele af den svenske del af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra Sveriges basislinjer i Østersøen syd for 59°30' N

(iv) Barbados', Guyanas, Surinams, Trinidads og Tobagos, Japans, Sydkoreas eller Venezuelas flag til de dele af fiskerizonen på 200 sømil, som ligger mere end 12 sømil fra det franske departement Guyanas basislinjer.

KAPITEL IV

LICENSAFTALER FOR EF-FARTØJER

Artikel 12

1. Uanset de generelle bestemmelser om fiskerilicenser og særlige fiskeritilladelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1627/94, kræves der til fiskeri i tredjelandes farvande en licens, som er udstedt af tredjelandets myndigheder. Disse bestemmelser gælder imidlertid ikke ved fiskeri i Norges del af Nordsøen med:

(a) fartøjer, som har en bruttotonnage på 200 eller derunder

(b) fartøjer, der fisker efter andre arter end makrel til konsum

(c) svenske fartøjer i henhold til den etablerede praksis.

2. Det maksimale antal licenser og andre tilknyttede betingelser fastsættes herved som anført i bilag VI. Licensansøgningerne, som medlemsstaternes myndigheder skal sende til Kommissionen, skal indeholde oplysninger om fiskeritype og navnet på og en beskrivelse af det fartøj, som licensen skal udstedes til. Kommissionen forelægger disse ansøgninger for myndighederne i det pågældende tredjeland.

3. EF-fartøjer skal følge bevarelses- og kontrolforanstaltninger og alle andre bestemmelser for det område, som de befisker.

4. EF-fartøjer, som har licens til direkte fiskeri efter en bestemt art i færøske farvande, kan foretage direkte fiskeri efter andre arter, forudsat at de færøske myndigheder på forhånd får meddelelse om ændringen.

KAPITEL V

LICENSAFTALER FOR TREDJELANDES FARTØJER

Artikel 13

1. Uanset artikel 28b i forordning (EF) nr. 2847/93 er norske fartøjer på under 200 bruttoton fritaget fra forpligtelsen til at have en licens og en fiskeritilladelse.

2. I forbindelse med ansøgninger om licenser og særlige fiskeritilladelser, som tredjelandes myndigheder indgiver til Kommissionen, skal der gives følgende oplysninger:

(a) fartøjets navn

(b) registreringsnummer

(c) ydre kendingsbogstaver og -tal

(d) registreringshavn

(e) ejerens eller befragterens navn og adresse

(f) bruttoregistertonnage og længde overalt

(g) maskinkraft

(h) kaldesignal og radiofrekvens

(i) fangstmetode

(j) fiskerizone

(k) arter, der vil blive fisket efter

(l) periode, for hvilken der søges om licens.

3. Licenser og særlige fiskeritilladelser skal opbevares om bord. Fartøjer registreret på Færøerne og i Norge er fritaget fra denne forpligtelse.

4. Udstedelsen af licenser til fiskeri i det franske departement Guyanas farvande er betinget af, at rederen forpligter sig til på anmodning af Kommissionen at give tilladelse til, at der tages en observatør om bord.

5. Antallet af licenser og særlige tilknyttede betingelser fastsættes herved som i bilag VI, del II.

6. Fartøjer fra tredjelande, som har tilladelse til at fiske den 31 december 2000, kan fortsætte med at fiske i år 2001, indtil listen over fartøjer, der har fiskeritilladelse, er forelagt for og godkendt af Kommissionen.

7. Licenser og særlige fiskeritilladelser kan tilbagekaldes med henblik på udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Tilbagekaldelser får virkning dagen forud for datoen for Kommissionens udstedelse af nye licenser og særlige fiskeritilladelser. Nye licenser og særlige fiskeritilladelser får virkning fra udstedelsesdatoen.

8. Licenser og særlige fiskeritilladelser tilbagekaldes helt eller delvis inden udløbsdatoen, såfremt den i bilag I fastsatte kvote for den pågældende bestand er opbrugt.

9. Licenser og særlige fiskeritilladelser tilbagekaldes i tilfælde af manglende overholdelse af forpligtelserne i henhold til denne forordning.

10. Der udstedes i en periode på op til tolv måneder ikke licens og særlig fiskeritilladelse til fartøjer, for hvilke forpligtelserne i henhold til denne forordning ikke er overholdt.

11. Kommissionen meddeler myndighederne i det berørte tredjeland navnene på og en beskrivelse af de fartøjer, som med virkning fra den (de) efterfølgende måned(er) ikke vil have tilladelse til at fiske i EF-fiskeriområdet som følge af overtrædelse af de gældende regler.

Artikel 14

1. Tredjelandes fartøjer skal overholde de bevarelses- og kontrolforanstaltninger og øvrige bestemmelser, der gælder for EF-fartøjers fiskeri i det område, som de befisker, specielt forordning (EF) nr. 2847/93, nr. 1627/94, nr. 88/98, nr. 850/98 og Kommissionens forordning (EØF) nr. 1381/87 af 20. maj 1987 om fastsættelse af mærknings- og dokumentationsbestemmelser for fiskerfartøjer [24].

[24] EFT L 132 af 21.5.1987, s. 9.

2. Førere af skibe, hvortil der er udstedt en licens til fiskeri efter finnefisk eller tun i det franske departement Guyanas farvande, udfærdiger i forbindelse med landinger efter hver fangstrejses afslutning til de franske myndigheder en opgørelse, hvis nøjagtighed skibsføreren er eneansvarlig for, med angivelse af de mængder rejer, der er fanget og opbevaret om bord siden sidste opgørelse. Opgørelsen udfærdiges under anvendelse af formularen i bilag VI, del III.

De franske myndigheder træffer de fornødne foranstaltninger for at kontrollere opgørelsernes nøjagtighed, navnlig ved at sammenholde dem med den i stk. 3 omhandlede logbog. Efter kontrollen undertegnes opgørelsen af den kompetente tjenestemand.

De franske myndigheder sender inden udgangen af hver måned Kommissionen alle opgørelser vedrørende den foregående måned."

3. De i stk. 1 nævnte fartøjer skal føre en logbog, hvori de i bilag VII, del II anførte oplysninger indføres.

De fartøjer, der fisker i det franske departement Guyanas farvande skal imidlertid føre en logbog svarende til modellen i bilag VII, del II. En kopi af denne logbog sendes til Kommissionen gennem de franske myndigheder senest 30 dage efter den sidste dag af hvert togt.

4. Tredjelandsfartøjer med undtagelse af norske fartøjer, der fisker i ICES-afsnit IIIa, skal i overensstemmelse med reglerne i bilag VIII fremsende de i dette bilag anførte oplysninger til Kommissionen.

Hvis Kommissionen for en periode på en måned ikke modtager oplysninger vedrørende et fartøj, der har licens til fiskeri i det franske departement Guyanas farvande, inddrages det pågældende fartøjs licens.

KAPITEL VI

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR EF-FARTØJERS FISKERI I OMRÅDER UNDER REGIONALE FISKERIORGANISATIONER

NAFO-område

Artikel 15

Fællesskabets deltagelse

1. Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over alle fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som forventes at deltage i fiskeri i det NAFO-regulerede område, senest den 20. januar 2001 eller derefter senest tredive dage inden den forventede påbegyndelse af fiskeriet. Oplysningerne skal omfatte:

(a) fartøjets navn

(b) det officielle registreringsnummer, som de kompetente nationale myndigheder har tildelt fartøjet

(c) fartøjets registreringshavn

(d) fartøjets ejer eller befragter

(e) attestation for, at skibsføreren har fået udleveret et eksemplar af de bestemmelser, der gælder i det NAFO-regulerede område

(f) de væsentligste arter, som fartøjet fisker efter i det NAFO-regulerede område

(g) de underområder, hvor fartøjet forventes at udøve fiskeri.

2. For fartøjer, der midlertidigt fører en medlemsstats flag (bare boat charter), skal oplysningerne omfatte:

(a) den dato, fra hvilken fartøjet har fået tilladelse til at føre medlemsstatens flag

(b) den dato, fra hvilken fartøjet har fået medlemsstatens tilladelse til at udøve fiskeri i det NAFO-regulerede område

(c) navnet på den stat, hvor fartøjet er registreret eller tidligere var registreret, og den dato, fra hvilken det er ophørt med at føre den pågældende stats flag

(d) fartøjets navn

(e) det officielle registreringsnummer, som de kompetente nationale myndigheder har tildelt fartøjet

(f) fartøjets registreringshavn efter overførelsen

(g) fartøjets ejer eller befragter

(h) attestation for, at skibsføreren har fået udleveret et eksemplar af de bestemmelser, der gælder i det NAFO-regulerede område

(i) de væsentligste arter, som fartøjet fisker efter i det NAFO-regulerede område

(j) de underområder, hvor fartøjet forventes at udøve fiskeri.

Artikel 16

Hellefiskfiskeri

Medlemsstaterne giver Kommissionen underretning om deres fangstplan for hellefiskfiskeriet i det NAFO-regulerede område senest den 20. januar 2001 eller derefter senest tredive dage inden den forventede påbegyndelse af fiskeriet. Fangstplanen skal bl.a. indeholde oplysninger om det eller de fartøjer, som deltager i dette fiskeri. Fangstplanen skal angive den samlede planlagte fiskeriindsats i dette fiskeri i forhold til omfanget af de fiskerimuligheder, der er til rådighed for den medlemsstat, der giver underretning.

Medlemsstaterne skal senest den 31. december 2001 underrette Kommissionen om gennemførelsen af deres fiskeriplan med angivelse af antallet af fartøjer, som har deltaget i fiskeriet, og antallet af fiskedage.

Artikel 17

Tekniske foranstaltninger

1. Maskestørrelser

Anvendelse af trawl, som på noget sted i nettet har masker af en størrelse, der er mindre end 130 mm, er forbudt ved direkte fiskeri efter de i bilag IX nævnte arter. Denne mindstestørrelse nedsættes til 60 mm for direkte fiskeri efter tiarmet blæksprutte (kortfinnet).

Fartøjer, som fisker efter rejer (Pandalus borealis), skal anvende net med en mindstemaskestørrelse på 40 mm.

2. Fastgørelse af anordninger på nettene

Anvendelse af andre anordninger eller metoder end de i dette stykke nævnte, som lukker maskerne i et net eller formindsker deres størrelse, er forbudt.

Sejldug, net eller andet materiale kan fastgøres på undersiden af fangstposen med det formål at mindske eller forhindre beskadigelse.

Anordninger kan fastgøres på fangstposens overside, såfremt de ikke lukker dens masker. Anvendelse af slidgarn på oversiden skal begrænses til dem, der er anført i bilag X.

Fartøjer, som fisker efter rejer (Pandalus borealis), skal anvende sorteringsriste med en største afstand mellem stængerne på 22 mm.

3. Bifangster

Bifangster af de arter, der er opført i bilag IE, for hvilke Fællesskabet ikke har fastsat nogen kvote i en del af det NAFO-regulerede område, og som tages i denne del i forbindelse med direkte fiskeri efter enhver art må for hver art, der befinder sig om bord, ikke overstige 2 500 kg eller 10 vægtprocent af alle fisk om bord, hvis sidstnævnte mængde er større. I en del af det regulerede område, hvor direkte fiskeri efter visse arter er forbudt, må bifangsten af hver af de arter, der er opført i bilag IE, dog ikke overstige henholdsvis 1 250 kg eller 5%.

I de tilfælde, hvor den samlede mængde af de arter, der er omfattet af bifangstbegrænsninger, i et træk overstiger de ovenfor fastsatte begrænsninger, uanset hvilken bestemmelse der er tale om, skal fartøjet øjeblikkelig skifte fiskefelt og sejle mindst 5 sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget. Hvis den samlede mængde af de arter, der er omfattet af bifangstbegrænsninger, i de efterfølgende træk endnu en gang overstiger de fastsatte begrænsninger, skal fartøjet atter skifte fiskefelt med det samme og sejle mindst 5 sømil bort fra det sted, hvor det seneste træk blev foretaget.

Fartøjer, som fisker efter rejer ( Pandalus borealis), skal i tilfælde af, at samtlige bifangster af alle arter, som er opført i bilag IE, i et givet træk overstiger 5 vægtprocent, omgående skifte fiskefelt (minimum 5 sømil) med henblik på at undgå yderligere bifangster af denne art.

De ovennævnte procentsatser beregnes som vægtprocent for hver art af den samlede fangst, ekskl. fangsten af arter, for hvilke der er fastsat fangstbegrænsninger for bifangster, og baseres på fangsten pr. bestandsområde.

Rejefangster medregnes ikke ved beregningen af bifangsten af bundfiskearter.

4. Mindstemål

Fisk, der stammer fra det NAFO-regulerede område, og som ikke opfylder de mindstemål, der er opført i bilag XI, må ikke forarbejdes, opbevares om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes. Hvis den andel af fangster, som ikke opfylder mindstemålene, på visse fangststeder overstiger 10% af den samlede mængde, skal fartøjet sejle mindst 5 sømil bort, inden fiskeriet genoptages. Forarbejdet fisk af en art, som der er fastsat et mindstemål for i bilag XI, og som er under den i bilag XII fastsatte størrelse, anses for at stamme fra fisk, som er mindre end mindstemålet.

Artikel 18

Kontrolforanstaltninger

1. Foruden at overholde artikel 6, 8, 11 og 12 i forordning (EØF) nr. 2847/93 skal skibsførerne anføre de i bilag XIII nævnte oplysninger i logbogen.

I overensstemmelse med nævnte forordnings artikel 15 skal medlemsstaterne ligeledes underrette Kommissionen om fangster af arter, for hvilke der ikke er fastsat nogen kvote.

2. Ved direkte fiskeri efter en eller flere af de arter, der er anført i bilag IX, må fartøjer ikke medføre net, hvis maskestørrelse er mindre end den, der er fastsat i artikel 17, stk. 1. Fartøjer, der under samme fangstrejse driver fiskeri i andre områder end det NAFO-regulerede område, kan dog medføre sådanne net, forudsat at de er forsvarligt fastsurret og stuvet og ikke er umiddelbart tilgængelige til brug, dvs.:

(a) at nettene skal være hægtet af skovle og af slæbeliner og trawlwirer, og

(b) at nettene, som befinder sig på eller over dækket, skal være sikkert fastsurret til en del af overbygningen.

3. Førerne af fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, skal opfylde følgende forpligtelser i forbindelse med fangsterne af de arter, der er opført i bilag IE:

(a) de skal føre en produktionslogbog med oplysning om den samlede produktion for hver art eller hvert forarbejdet produkt, eller

(b) de skal udarbejde en stuveplan for de forarbejdede produkter, som gør det muligt for hver art at se, hvor i lastrummet produkterne befinder sig.

Førerne skal yde den nødvendige bistand, så det bliver muligt at kontrollere de mængder, der er anført i logbogen, og de forarbejdede produkter, der opbevares om bord.

4. Førerne af fartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, der driver fiskeri efter rødfisk i område 3M, underretter hver anden mandag de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, eller hvor det er registreret, om de mængder rødfisk, der er fanget i område 3M i den periode på to uger, der sluttede kl. 24 den foregående søndag.

5. Fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og som er registreret i Fællesskabet, må ikke foretage omladninger i det NAFO-regulerede område, medmindre de forinden har fået tilladelse hertil af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvis flag fartøjet fører, eller i hvilken fartøjet er registreret.

Artikel 19

Rødfiskfiskeri

Medlemsstaterne skal hver anden tirsdag inden kl. 12 for de 14 dage, der sluttede kl. 24 den foregående søndag, underrette Kommissionen om de mængder rødfisk, som fartøjer, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Fællesskabet, har taget i afsnit 3M i det NAFO-regulerede område.

Artikel 20

Videnskabelige og statistiske oplysninger

1. Medlemsstaterne indsender for de fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som fisker efter ising i afsnit 3LNO i det NAFO-regulerede område, følgende:

(a) månedlige statistikker over fangster og genudsætninger fordelt på arealenheder på højst 1 breddegrad og 1 længdegrad og udarbejdet på grundlag af de relevante oplysninger i logbøgerne i henhold til artikel 18, stk. 1,

(b) månedlige oversigter over stikprøvevise målinger af fiskenes længde for både nominelle fangster og genudsætninger, specificeret på samme måde som i litra a).

2. Medlemsstaterne indsender for de fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som fisker efter rødfisk og fladfisk ved Flemish Cap, følgende:

(a) ud over de normale rapporter månedlige statistikker over genudsætninger af torsk udarbejdet på grundlag af de relevante oplysninger i logbøgerne i henhold til artikel 18, stk. 1, og

(b) særskilte månedlige oversigter over stikprøvevise målinger af længden af torsk for hver af de to typer fiskeri med oplysninger om dybde for hver stikprøve.

3. Stikprøverne ved længdemåling tages fra alle dele af de respektive fangster af hver af de pågældende arter, således at der tages mindst en statistisk signifikant stikprøve fra det første træk hver dag. Fiskens størrelse måles fra snudespidsen til halefinnens spids.

Længdestikprøver udtaget som beskrevet i første punktum anses for at være repræsentative for alle fangster af de berørte arter.

Internationale farvande i NEAFC-konventionens område

Artikel 21

1. Medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over de fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, og som har tilladelse til dels at fiske efter sild i ICES-underområde I og II, dels at fiske efter dybhavsrødfisk i NEAFC-konventionens område [25], senest den 20. januar 2001, og herefter skal ændringer af listen, inkl. tilføjelser, indsendes mindst 30 dage før fartøjet indleder fiskeriet. Kun fartøjer på denne liste anses for at have tilladelse til at fiske dybhavsrødfisk i det pågældende område.

[25] Kommissionen for Fiskeriet i Det Nordøstlige Atlanterhav.

2. Medlemsstaterne skal hver onsdag inden kl. 12 for den uge, der sluttede kl. 24 den foregående søndag, give Kommissionen meddelelse om, hvor store mængder sild eller dybhavsrødfisk de fartøjer, der fører deres flag og er registreret i Fællesskabet, har taget.

Fiskeri, der er omfattet af internationale fiskeriorganisationer for stærkt vandrende fiskearter

Artikel 22

For fiskeri, der ikke er omfattet af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 6 og 8 i forordning (EØF) nr. 2847/93, skal medlemsstaterne:

- indføre ordninger for registrering og stikprøvekontrol, som hver måned gør det muligt at anslå de samlede mængder fisk af de bestande, der er nævnt i bilag IF, og som landes eller omlades af fartøjer, der fører deres flag, og som er registreret i Fællesskabet, samt de samlede mængder, der landes i deres havne af fartøjer, der fører en anden medlemsstats flag, og som er registreret i Fællesskabet

- meddele Kommissionen inden den 15. i hver måned de samlede mængder af de i bilag IF nævnte bestande, der i den foregående måned er landet eller omladet af fartøjer, der fører deres flag, og som er registreret i Fællesskabet, samt de samlede mængder, der er landet i deres havne af fartøjer, der fører en anden medlemsstats flag, og som er registreret i Fællesskabet.

CCAMLR-område

Artikel 23

1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag XIV, er forbudt i de områder og perioder, der er nævnt i bilaget.

2. De særlige betingelser for udnyttelse af fiskerimulighederne i CCAMLR-området er følgende:

(a) Hvis bifangsten i et træk af en af arterne Gobinotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii eller Lepidonotothen squamifrons under direkte fiskeri efter Champsocephalus gunnari i statistisk underområde 48.3:

(i) overstiger 100 kg og 5% af fangstens samlede vægt,

eller

(ii) er på mindst 2 tons,

skal fiskerfartøjet sejle til en anden fangstplads mindst 5 sømil væk. Det må ikke sejle tilbage til noget sted, der er nærmere end 5 sømil fra det sted, hvor bifangsten oversteg 5 %, i en periode på mindst fem dage.

(b) Hvis der under direkte fiskeri efter Champsocephalus gunnari i statistisk underområde 48.3 eller statistisk afsnit 58.5.2 i et træk er over 100 kg af denne art og over 10% af antallet af fisk af denne art har en samlet længde på under 24 cm, skal fiskerfartøjet sejle til en anden fangstplads mindst 5 sømil væk. Det må ikke sejle tilbage til noget sted, der er nærmere end 5 sømil fra det sted, hvor fangsten af fisk af nævnte art med en samlet længde på under 24 cm oversteg 10%, i en periode på mindst fem dage.

(c) Hvis bifangsten i et træk af en af arterne Gobinotothen gibberifrons, Chaenocephalus aceratus, Pseudochaenichthys georgianus, Notothenia rossii eller Lepidonotothen squamifrons under direkte fiskeri efter Electrona carlsbergi:

(i) overstiger 100 kg og 5% af fangstens samlede vægt, eller

(ii) er på mindst 2 tons,

skal fiskerfartøjet sejle til en anden fangstplads mindst 5 sømil væk. Det må ikke sejle tilbage til noget sted, der er nærmere end 5 sømil fra det sted, hvor bifangsten oversteg 5%, i en periode på mindst fem dage.

(d) Hvis bifangsten i et træk af en af arterne Lepidonotothen squamifrons eller Channichthys rhinoceratus under direkte fiskeri efter Dissostichus eleginoides eller Chamsocephalus gunnari i statistisk afsnit 58.5.2 er på mindst 2 tons, må fiskerfartøjet ikke fiske ved anvendelse af samme fiskemetode på noget sted, der er nærmere end 5 sømil fra det sted, hvor bifangsten oversteg 2 tons, i en periode på mindst fem dage.

(e) Stedet, hvor bifangsten overstiger de i dette stykke nævnte mængder, defineres som den strækning, fiskerfartøjet følger fra det sted, hvor fiskeredskaberne først blev sat ud til det sted, hvor de blev bragt tilbage om bord.

(f) Det samlede antal og den samlede vægt af genudsatte Dissostichus eleginoides, herunder individer med geleagtig konsistens, skal indberettes. Disse fisk afskrives på TAC.

KAPITEL VII

Afsluttende bestemmelse

Artikel 24

Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2001.

Hvor der er fastsat TAC for CCAMLR-området for perioder, der begynder inden den 1. januar 2001, finder artikel 23 anvendelse fra begyndelsen af de pågældende perioder for anvendelse af TAC.

Bilag VIII er kun gyldig indtil ikrafttrædelsesdatoen for de detaljerede gennemførelsesbestemmelser, der omtales i artikel 28h i forordning (EØF) nr. 2847/93.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den xx. december 2000.

På Rådets vegne

Formand

BILAG I

Fiskerimulighederne for EF-fartøjer i områder, hvor der gælder fangstbegrænsninger, og for tredjelandsfartøjer i EF-farvande, angivet pr. art og pr. område (i tons levende vægt, medmindre andet er anført)

Alle fangstbegrænsninger i dette bilag betragtes som kvoter efter artikel 7 og er derfor undergivet reglerne i forordning (EØF) nr. 2847/93, særlig artikel 14 og 15.

Bilagets 8 dele svarer til de vigtigste fangstområder som anført nedenfor:

* Bilag IA: Østersøen

* Bilag IB: Nordsøen, Skagerrak og Kattegat

* Bilag IC: Det nordøstlige Atlanterhav, herunder de grønlandske farvande (ICES-område I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV og NAFO 0,1 (de grønlandske farvande)

* Bilag ID: De vestlige EF-farvande (ICES-område Vb (EF-farvande), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF-området (EF-farvande) og farvandene ud for Fransk Guyana.

* Bilag IE: Det nordvestlige Atlanterhav (NAFO-område)

* Bilag IF: Stærkt vandrende fiskearter (alle områder)

* Bilag IG: Antarktiske farvande (CCAMLR-område)

* Bilag IH: Dybhavsarter i EF-farvande og farvande under tredjelandes overhøjhed eller jurisdiktion i ICES-underområde I-XIV og Madeira-området.

Fiskebestandene er anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navne. Nedenfor gives en oversigt over de almindeligt anvendte navne og de latinske navne til brug i forbindelse med denne forordning.

Trivialnavn // Latinsk navn

Berycider // Beryx spp.

Almindelig tun // Hippoglossoides platessoides

Ansjos // Engraulis encrasicolus

Havtaske // Lophiidae

Antarktisk isfisk // Champsocephalus gunnari

Havkat // Anarhichas lupus

Brisling // Hippoglossus hippoglossus

Laks // Salmo salar

Brugde // Cetorhinus maximus

Storøjet tun // Thunnus obesus

Sort sabelfisk // Aphanopus carbo

Sortfinnet isfisk // Chaenocephalus aceratus

Byrkelange // Molva dypterigia

Blåhvilling // Micromesistius poutassou

Almindelig tun // Thunnus thynnus

Lodde // Mallotus villosus

Torsk // Gadus morhua

Tunge // Solea solea

Krabbe // Paralomis spp.

Ising // Limanda limanda

Skrubbe // Platichthys flesus

Middelhavsskælbrosme // Phycis spp.

Guldlaks // Argentina silus

Hellefisk // Reinhardtius hippoglossoides

Grå antarktisk torsk // Lepidonothen squamifrons

Kuller // Melanogrammus aeglefinus

Kulmule // Merluccius merluccius

Sild // Clupea harengus

Hestemakrel // Trachurus spp.

Krumrygget antarktisk torsk // Gobionotothen gibberifrons

Antarktisk lyskrebs // Euphausia superba

Electrona carlsbergi // Electrona carlsbergi

Rødtunge // Microstomus kitt

Lange // Molva molva

Makrel // Scomber scombrus

Marmoreret antarktisk torsk // Notothenia rossii

Glashvarre // Lepidorhombus spp.

Dybhavsreje // Pandalus borealis

Dybvandshummer // Nephrops norvegicus

Sperling // Trisopterus esmarki

Orange savbug // Hoplostethus atlanticus

Rejer 'Penaeus' // Penaeus spp

Rødspætte // Pleuronectes platessa

Polartorsk // Boreogadus saida

Lubbe // Pollachius pollachius

Sildehaj // Lamna nasus

Rødfisk // Sebastes spp.

Spidstandet blankesten // Pagellus bogaraveo

Nordlig skolæst // Macrouris berglax

Skolæst // Coryphaenoides rupestris

Sej // Pollachius virens

Tobis // Ammodytidae

Tiarmet blæksprutte // Illex illecebrosus

Rokker // Rajidae

Sydgeorgisk isfisk // Pseudochaenichthys georgianus

Middelhavslange // Molva macrophthalma

Brisling // Sprattus sprattus

Pighaj // Squalus acanthias

Sværdfisk // Xiphias gladius

En art antarktisk torsk // Dissostichus elegnoides

Pighvarre // Psetta maxima

Brosme // Brosme brosme

Hvilling // Merlangius merlangus

Skærising // Glyptocephalus cynoglossus

Gulfinnet tun // Thunnus albacares

Gulhalet ising // Limanda ferruginea

BILAG IA - ØSTERSØEN

Alle TAC for dette område, undtagen for rødspætte, vedtages inden for rammerne af IBSFC.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IB - SKAGERRAK OG KATTEGAT OG NORDSØEN

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IC - DET NORDØSTLIGE ATLANTERHAV OG GRØNLAND

ICES-område I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV ogNAFO 0,1 (grønlandske farvande)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG ID -DE VESTLIGE EF-FARVANDE

ICES-område Vb (EF-farvande), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EF-farvande) og Fransk Guyana

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IE - DET NORDVESTLIGE ATLANTERHAV

NAFO-område

Alle TAC og tilknyttede betingelser vedtages inden for rammerne af NAFO.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IF - STÆRKT VANDRENDE FISKEARTER

Alle områder

TAC på dette område vedtages inden for rammerne af internationale fiskeriorganisationer for tunfiskeri, såsom ICCAT og IATTC.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IG - ANTARKTISKE FARVANDE

CCAMLR-OMRÅDET

Disse TAC, der vedtages af CCAMLR, er ikke tildelt medlemmerne af CCAMLR. Fællesskabets andel er således ikke fastsat. Fangsterne overvåges af CCAMLR-sekretariatet, som vil meddele, når fiskeriet skal indstilles som følge af opbrugte TAC.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IH

Dybhavsarter

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG II

De i 2001 gældende fiskerimuligheder for sild, der landes usorteret til andre formål end konsum (i tons levende vægt).

Alle fangstbegrænsninger i dette bilag betragtes som kvoter efter artikel 7 og er derfor undergivet bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2847/93, særlig artikel 14 og 15.

>TABELPOSITION>

BILAG III

Bestande undergivet de forskellige foranstaltninger i forordning (EF) nr. 847/96.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG IV

Særlige foranstaltninger for Nordsøsild

1. Medlemsstaterne vedtager særlige foranstaltninger vedrørende fangst, sortering og landing af sild taget i Nordsøen eller i Skagerrak og Kattegat, så det sikres, at fangstbegrænsningerne, navnlig de i bilag II fastsatte, overholdes. Disse foranstaltninger omfatter bl.a.:

* særlige kontrol- og inspektionsprogrammer

* planer for fiskeriindsats, herunder fortegnelser over fartøjer med fiskeritilladelse og, hvis det skønnes nødvendigt på grund af en kvoteudnyttelse på over 70%, begrænsninger i sådanne fartøjers aktivitet

* kontrol med omladning og fremgangsmåder, der indebærer genudsætning

* om muligt et midlertidigt forbud mod fiskeri i områder, hvor det er konstateret, at sild, især yngel, udgør en stor andel af bifangsterne.

2. Medlemsstater, hvor der landes sild, som ikke er sorteret fra den øvrige fangst, skal sikre, at der etableres behørige stikprøveordninger, så alle landinger af bifangster af sild overvåges effektivt. Det er forbudt at lande fangster, der indeholder usorterede sild, i havne, hvor der ikke er etableret sådanne stikprøveordninger.

3. Inspektører fra Kommissionen udfører i henhold til artikel 29 i forordning (EØF) nr. 2847/93, og når Kommissionen finder det nødvendigt i forbindelse med punkt 1 og 2, uafhængige inspektioner for at kontrollere de kompetente myndigheders gennemførelse af prøveudtagningsprogrammerne og af de nærmere foranstaltninger, der er nævnt i punkt 1.

4. Kommissionen forbyder landinger af sild, hvis det skønnes, at de i punkt 1 og 2 nævnte foranstaltninger ikke sikrer en streng kontrol med fiskeridødeligheden for sild i alle fiskerier.

5. Alle landinger af sild, der er taget i ICES-område IIIa, IV og VIId af fartøjer, som, medens de tager disse fangster i de pågældende områder, udelukkende medbringer slæbefiskeredskaber med en maskestørrelse på eller over 32 mm, vil blive fratrukket i den relevante kvote, der fremgår af bilag I til denne forordning.

6. Alle landinger af sild, der er taget i ICES-område IIIa, IV og VIId af fartøjer, som, mens de tager disse fangster i de pågældende områder, medbringer slæberedskaber med en maskestørrelse på under 32 mm, vil blive fratrukket i den relevante kvote, der fremgår af bilag II til denne forordning. Sild landet af fartøjer, der udøver fiskeri på disse betingelser, må ikke udbydes til konsum.

BILAG V

Tekniske overgangsforanstaltninger

1. Sorteringsvinduer i Østersøen

Som undtagelse fra betingelserne i bilag V til Rådets forordning (EF) nr. 88/98 og for at sikre selektiviteten i trawl, snurrevod og lignende redskaber med en specifik maskestørrelse som omhandlet i bilag IV til samme forordning er det i 2001 tilladt at anvende de to sorteringsvinduemodeller, som er beskrevet i tillæg I til dette bilag.

2. Forbud mod fiskeri efter torsk i Østersøen i sommerperioden

Fiskeri efter torsk er forbudt i Østersøen, Bælterne og Øresund i perioden fra 1. juli til og med 20. august.

3. Lukning af Bornholmsgattet

Alt fiskeri er forbudt fra 15. maj til 31. august 2001 i et område, der er afgrænset som følger:

- 55° 30' N, 15° 30' Ø

- 55° 30' N, 16° 10' Ø

- 55° 15' N, 16° 10' Ø

- 55° 15' N, 15° 30' Ø

4. Begrænsninger i fiskeriet efter ansjos

Det er forbudt at lande eller opbevare ansjos ombord fra 1. januar til 30. juni fanget inden for det geografiske område, som afgrænses ved en linje, der forbinder følgende koordinater:

- Spaniens nordkyst ved 1°35' V

- 44°45' N, 1°35' V

- 44°45' N, 1°45' V

- 46°00' N, 1°45' V

- Frankrigs vestkyst ved 46°00' N.

5. Fiskearten tunge og faststående redskaber

Uanset de betingelser, der er fastsat i bilag VI til forordning (EF) nr. 850/98, gælder for år 2001 en mindstemaskestørrelse på 90 mm for tunge (Solea solea) i ICES-afsnit IVc og VIId.

6. Snurpenot og havpattedyr

Uanset de betingelser, der er fastsat i artikel 33, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 850/98, er det for nedennævnte fartøjer i forbindelse med fiskeri efter tun tilladt at omkredse grupper af delfiner med snurpenot på de betingelser, der er fastlagt i aftalen om det internationale program for bevarelse af delfiner, som undertegnedes i Washington den 15. maj 1998:

Fartøjets navn: AURORA B; havnekendingsbogstaver og -nummer: BI-2-5-97; kaldesignal: EAQT

Fartøjets navn: ALBACORA; havnekendingsbogstaver og -nummer: CA-3-1099; kaldesignal: EGDY

Fartøjets navn: ALMIRANTE; havnekendingsbogstaver og -nummer: CA-3-1069; kaldesignal: EAYN

7. Tekniske bevarelsesforanstaltninger i Skagerrak og Kattegat

Uanset betingelserne i bilag IV til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 skal følgende regler gælde i 2001:

(a) En maskestørrelse på 35 mm skal gælde for fiskeri efter rejer (Pandalus borealis)

(b) En maskestørrelse på 30 mm skal anvendes ved fiskeri efter guldlaks (Argentina spp.)

(c) Ved fiskeri efter hvilling med en maskestørrelse på 70-89 mm må bifangsterne ikke overstige 30% af følgende arter: torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvarre, skrubbe, glashvarre, ising, sej og hummer.

(d) Ved fiskeri efter jomfruhummer med en maskestørrelse på 70-89 mm må bifangsterne ikke overstige 70% af følgende arter: kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvarre, skrubbe, glashvar, hvilling, ising, sej og hummer

(e) Ved fiskeri efter rejer (Pandalus borealis) med en maskestørrelse på 35-89 mm må bifangsterne ikke overstige 50% af følgende arter: torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvarre, skrubbe, sild, makrel, glashvarre, hvilling, ising, sej, jomfruhummer og hummer

(f) Ved alt fiskeri bortset fra det i c), d) og e) anførte, hvor der anvendes en maskestørrelse på under 90 mm, må bifangsterne ikke overstige 10% for følgende arter: torsk, kuller, kulmule, rødspætte, skærising, rødtunge, pighvar, slethvarre, skrubbe, sild, makrel, glashvarre, hvilling, ising, sej, jomfruhummer og hummer.

8. Mindste landingsstørrelse for rødspætte

Uanset de betingelser, der er fastsat i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98, gælder for år 2001 en mindste landingsstørrelse på 27 cm for rødspætte.

Tillæg I til bilag V

Sorteringsvinduer (model 1)

I torskefiskeriet monteres to sorteringsvinduer med plastbelagte, fuldt åbne diamantmasker i fangstposen på trawl og snurrevod. Maskerne må ikke være mindre end 105 mm. Sorteringsvinduerne skal monteres ved hjælp af et separat netstykke (mellem de almindelige diamantmasker og sorteringsvinduets masker). Maskestørrelsen i det separate netstykke skal være lig stolpelængden i sorteringsvinduets net ganget med kvadratroden af 2.

Der skal monteres et sorteringsvindue i hver side af fangstposen, og afstanden fra fangstposens bageste ende til vinduerne skal være 40-50 cm. Vinduets længde skal være 80 % af fangstposens samlede længde, og vinduets højde skal være 50 cm (figur 1). Vinduet skal monteres på en måde, som sikrer en åbning mellem vinduets øverste og nederste søm på 15-20 cm.

Sorteringsvinduer (model 2)

Identifikation af vinduerne

Vinduerne skal være rektangulære netstykker, som monteres i fangstposen. Der skal være to vinduer i fangstposen.

Vinduernes størrelse

Hvert vindue skal have en bredde på mindst 45 cm i hele sin længde. Hvert vindue skal have en længde på mindst 3,5 m målt langs kanterne (figur 2), og vinduets længde skal være mindst 80 % af fangstposens samlede længde.

Maskestørrelse i vinduerne

Maksestørrelsen skal være på mindst 105 mm i vinduet. Det skal være kvadratmasker, dvs. at alle fire sider i vinduet skæres stolperet. Nettet skal monteres sådan, at stolperne er parallelle med og vinkelrette på fangstposens længderetning. Vinduerne skal have en bredde på otte åbne kvadratmasker.

Vinduernes placering

Fangstposen skal deles i et over- og et underpanel med sømliner i styrbord og bagbord side. De to vinduer skal placeres i underpanelet i direkte forbindelse med og lige under sømlinerne. Vinduernes bageste ende skal være mellem 40-50 cm fra bindestrikken (figur 2).

Den forreste ende af vinduet skal fastgøres til otte masker af fangstposens normale net. En af siderne skal fastgøres til sømlinen eller umiddelbart ved siden af sømlinen.Den anden side skal fastgøres til det normale net i fangstposens underpanel og skal følge en række masker, som er skåret maskeret.

Maskestørrelser i hele fangstposen

I alle fangstposens dele skal der være en mindstemaskestørrelse på 105 mm.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG VI

DEL I

Kvantitative begrænsninger af licenser og fiskeritilladelser til EF-fartøjer, der udøver fiskeri i tredjelandsfarvande.

>TABELPOSITION>

DEL II

Kvantitative begrænsninger af licenser og fiskeritilladelser

til tredjelandsfartøjer, der udøver fiskeri i EF-farvande.

>TABELPOSITION>

DEL III

Opgørelse i henhold til artikel 14, stk. 2

LANDINGSOPGØRELSE 1

>TABELPOSITION>

Landede mængder rejer (levende vægt) //

Hovedløse rejer: kg

eller ( x 1,6) = kg (hele rejer) //

Hele rejer: kg

Tun (Thunnidae): kg // Snapper (Lutjanidae): kg

Haj: kg // Andet: kg

______________

1 En kopi er beregnet til skibsføreren, en kopi opbevares af den kontrolførende, og en kopi sendes til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber.

________________________

BILAG VII

DEL I

Oplysninger, der skal indføres i logbogen

Når der fiskes inden for den fiskerizone på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som er omfattet af Fællesskabets fiskeriforskrifter, indføres følgende oplysninger i logbogen:

Umiddelbart efter hvert træk:

1.1. fangstmængde pr. art (i kg levende vægt)

1.2. dato og klokkeslæt for trækket

1.3. fangstposition

1.4. fangstmetode

Umiddelbart efter hver omladning til eller fra et andet fartøj:

2.1. angivelsen "modtaget fra" eller "overført til"

2.2. omladet mængde pr. art (i kg levende vægt)

2.3. navn og havnekendingsbogstaver og -nummer for det fartøj, til eller fra hvilket omladningen fandt sted

2.4. omladning af torsk er ikke tilladt

Umiddelbart efter hver landing i en havn i Fællesskabet:

3.1. havnens navn

3.2. mængde pr. landet art (i kg levende vægt)

Umiddelbart efter hver fremsendelse af oplysninger til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber:

4.1. dato og klokkeslæt for fremsendelsen

4.2. meddelelsens art: IN, OUT, ICES, WKL eller 2 WKL

4.3. tilfælde af radiotransmission: radiostationens navn

Del II

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG VIII

Indhold og nærmere regler ved fremsendelse af oplysninger til Kommissionen

1. Følgende oplysninger fremsendes til Europa-Kommissionen efter nedenstående tidsplan:

1.1. Ved hver indsejling i de fiskerizoner på 200 sømil ud for EF-medlemsstaternes kyster, som omfattes af Fællesskabets fiskeriforskrifter:

(a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

(b) last af hver art (i kg)

(c) dato og ICES-afsnit, i hvilket føreren har til hensigt at begynde fiskeri.

Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone på en given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved første indsejling.

1.2. Ved hver udsejling fra den under punkt 1.1 nævnte zone:

(a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

(b) last af hver art (i kg levende vægt)

(c) mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse

(d) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget

(e) mængde (i kg, levende vægt) af hver art, omladet til og/eller fra andre fartøjer siden indsejlingen i zonen og modtagerfartøjets havnekendingsbogstaver og -nummer

(f) mængde (i kg levende vægt) af hver art landet i en fællesskabshavn siden indsejlingen i zonen.

Hvis fiskeriet kræver mere end én indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone på en given dag, er det tilstrækkeligt at give indberetning ved seneste udsejling.

1.3. Hver tredje dag begyndende på tredjedagen efter første indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone, når der fiskes efter sild og makrel, og hver uge begyndende på syvendedagen efter første indsejling i den under punkt 1.1 nævnte zone, når der fiskes efter andre arter end sild og makrel:

(a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

(b) mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse

(c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget.

1.4. Hver gang fartøjet sejler fra ét ICES-afsnit til et andet:

(a) de under punkt 1.5 anførte oplysninger

(b) mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse

(c) det ICES-afsnit, hvor fangsterne er taget.

1.5. (a) Skibets navn, radiokaldesignal, havnekendingsbogstaver og -nummer og

førerens navn.

(b) licensnummer, hvis fartøjet har en licens

(c) meddelelsens løbenummer for den pågældende fangstrejse

(d) meddelelsesform

(e) dato, klokkeslæt og position.

2.1. De under punkt 1 anførte oplysninger fremsendes til Europa-Kommissionen i Bruxelles (telex 24189 FISEU-B) via en af de under punkt 3 angivne radiostationer og i den under punkt 4 beskrevne form.

2.2. Hvis meddelelsen på grund af force majeure ikke kan fremsendes af det pågældende fartøj, kan fremsendelsen ske via et andet fartøj på førstnævnte fartøjs vegne.

3. Radiostationens navn Radiostationens kaldesignal

Lyngby // OXZ

Scheveningen // PCH

Oostende // OST

North Foreland // GNF

Humber // GKZ

Cullercoats // GCC

Wick // GKR

Portpatrick // GPK

Anglesey // GLV

Ilfracombe // GIL

Niton // GNI

Stonehaven // GND

Portishead // GKA

// GKB

// GKC

Land's End // GLD

Valentia // EJK

Malin Head // EJM

Boulogne // FFB

Brest // FFU

Saint-Nazaire // FFO

Bordeaux-Arcachon // FFC

Torshavn // OXJ

Bergen // LGN

Farsund // LGZ

Florø // LGL

Rogaland // LGQ

Tjøme // LGT

Ålesund // LGA

Blåvand // OXB

Norddeich // DAF DAK

// DAH DAL

// DAI DAM

// DAJ DAN

Gryt // (intet kaldesignal)

Göteborg // SOG

Maarianhamina // OHM

Helsinki // OHG

Meddelelsernes form

De under punkt 1 omhandlede oplysninger skal indeholde følgende enkeltheder, der meddeles i nedenstående rækkefølge:

- fartøjets navn

- radiokaldesignal

- ydre havnekendingsbogstaver og -tal

- løbenummer for meddelelsen for den pågældende fangstrejse

- angivelse af meddelelsens art efter følgende kode:

- meddelelse ved indsejling i en af de under punkt 1.1 nævnte zoner: "IN"

- meddelelse ved udsejling af en af de under punkt 1.1 nævnte zoner: "OUT"

- meddelelse ved udsejling af et ICES-afsnit og indsejling i et andet: "ICES"

- ugentlig meddelelse: »WKL«

- meddelelse hver tredje dag: »2 WKL«

- dato, klokkeslæt og position;

- det ICES-afsnit/underområde, hvor fiskeriet forventes påbegyndt

- dato for fiskeriets forventede påbegyndelse

- last (i kg levende vægt) af hver art under anvendelse af den i punkt 5 anførte kode

- mængde (i kg levende vægt) af hver art fanget siden fremsendelsen af forrige meddelelse under anvendelse af den i punkt 5 anførte kode

- det ICES-afsnit/underområde, hvor fangsterne er taget

- mængde (i kg levende vægt) af hver art omladet til og/eller fra andre fartøjer siden fremsendelsen af forrige meddelelse

- navn og kaldesignal for det fartøj til og/eller fra hvilket der er omladet

- mængde (i kg levende vægt) af hver art landet i en fællesskabshavn siden fremsendelse af forrige meddelelse

- førerens navn.

Kode til oplysning om de arter, lasten omfatter, i henhold til punkt 1.4:

Berycider (Beryx spp.) // ALF

Håising (Hypoglossoides platessoides) // PLA

Ansjos (Engraulis encrasicholus) // ANE

Havtaske (Lophius spp.) // MNZ

Guldlaks (Argentina silus), // ARG

Havbrasen (Brama brama) // POA

Brugde (Cetorinhus maximus) // BSK

Sort sabelfisk (Aphanopus carbo) // BSF

Byrkelange (Molva dypterygia) // BLI

Blåhvilling (Micromesistius poutassou) // WHB

Bob rejer (Xyphopenaeus kroyerii) // BOB

Torsk (Gadus morhua) // COD

Hestereje (Crangon crangon) // CSH

Blækspruttte (Loligo spp.) // SQC

Pighaj (Squalus acanthias) // DGS

Skælbrosme (Phycis spp.) // FOR

Hellefisk (Reinhardtius hippoglossoides) // GHL

Kuller (Melanogrammus aeglefinus) // HAD

Kulmule (Merluccius merluccius) // HKE

Helleflynder (Hippoglossus hippoglossus) // HAL

Sild (Clupea harengus) // HER

Hestemakrel (Trachurus trachurus) // HOM

Lange (Molva molva) // LIN

Makrel (Scomber scombrus) // MAC

Glashvarre (Lepidorhombus spp.) // LEZ

Dybhavsreje (Pandalus borealis) // PRA

Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) // NEP

Sperling (Trisopterus esmarkii) // NOP

Orange savbug (Hoplostethus atlanticus) // ORY

Andre arter // OTH

Rødspætte (Pleuronectes platessa) // PLE

Lubbe (Pollachius pollachius) // POL

Sildehaj (Lamma nasus) // POR

Rødfisk (Sebastes spp) // RED

Spidstandet blankesten (Pagellus bogaraveo) // SBR

Skolæst (Coryphænoides rupestris) // RNG

Sej (Pollachius virens) // POK

Laks (Salmo salar) // SAL

Tobis (Ammodytes spp.) // SAN

Sardin (Sardina pilchardus) // PIL

Haj (Selachii, Pleurotremata) // SKH

Rejer (Penaeidae) // PEZ

Brisling (Sprattus sprattus) // SPR

Blæksprutte (Illex spp.) // SQX

Tunfisk (Thunnidæ) // TUN

Brosme (Brosme brosme) // USK

Hvilling (Merlangius merlangus) // WHG

Gulhalet ising (Limanda ferruginea) // YEL

BILAG IX

Liste over arter i det NAFO-regulerede område

Trivialnavn // Latinsk navn

Vigtigste bundfisk (undtagen fladfisk)

Torsk

Kuller

Rødfisk

Stor rødfisk

Dybhavsrødfisk

Nordvestatlantisk kulmule

Skægbrosme

Sej // .

Gadus morhua

Melanogrammus aeglefinus

Sebastes spp.

Sebastes marinus

Sebastes mentella

Merluccius bilinearis

Urophycis chuss

Pollachius virens

Fladfisk

Almindelig håising

Skærising

Gulhalet ising

Hellefisk

Helleflynder

Vinterflynder

Sommerhvarre

Amerikansk slethvarre

Fladfisk // .

Hippoglossoides platessoides

Glyptocephalus cynoglossus

Limanda ferruginea

Reinhardtius hippoglossoides

Hippoglossus hippoglossus

Pseudopleuronectes americanus

Paralichthys dentatus

Scophthalmus aquosus

Pleuronectiformes

Andre bundfisk

Amerikansk havtaske

Knurhaneslægt

Atlantisk tomcod

Blåhvilling

Læbefisk

Brosme

Uvak; fjordtorsk

Byrkelange

Lange

Stenbider; kvabso

En art trommefisk

Nordlig kuglefisk

Ålebrosmeslægt

Vestatlantisk ålekvabbe

Polartorsk

Skolæst

Nordlig skolæst

Tobisslægt

Ulkeslægt

Nordlig skælfisk

En art læbefisk

Teglfisk

Hvid skægbrosme

Havkatslægten

Stribet havkat

Plettet havkat

Andre bundarter //

Lophius americanus

Prionotus spp.

Microgadus tomcod

Micromesistius poutassou

Tautogolabrus adspersus

Brosme brosme

Gadus ogac

Molva dypterygia

Molva molva

Cyclopterus lumpus

Menticirrhus saxatilis

Sphoeroides maculatus

Lycodes spp.

Macrozoarces americanus

Boreogadus saida

Coryphaenoides rupestris

Macrouris berglax

Ammodytes spp.

Myoxocephalus spp.

Stenotomus chrysops

Tautoga onitis

Lopholatilus chamaeleonticeps

Urophycis tenuis

Anarhichas spp.

Anarhichas lupus

Anarhichas minor

. . . .

BILAG X

Slidgarn godkendt til anbringelse på oversiden af trawl

Slidgarn af ICNAF-typen

Et rektangulært netstykke, der fastgøres på oversiden af fangstposen med det formål at mindske eller forhindre beskadigelse af den, og som opfylder følgende betingelser:

(a) nettets maskestørrelse må ikke være mindre end den, der gælder for selve trawlet;

(b) nettet må kun fastgøres til fangstposen langs nettets forkant og sidekanter og dette på en sådan måde, at det ikke strækker sig mere end fire masker ud over delestroppen og slutter mindst fire masker foran fangstposens bundmaske; hvor der ikke anvendes delestrop, må nettet ikke dække mere end en tredjedel af fangstposen, målt mindst fire masker fra fangstposens bundmaske

(c) antallet af masker i nettets bredde skal være mindst halvanden gang antallet af masker i bredden i den dækkede del af fangstposen, idet begge bredder måles vinkelret på fangstposens længdeakse.

Flerstykkede slidgarn

Stykker af net, der såvel i våd som i tør tilstand ingen steder har en maskestørrelse, der er mindre end maskestørrelsen i det trawl, hvortil de fastgøres, under forudsætning af, at:

(i) hvert netstykke:

(a) kun fastgøres langs dets forkant tværs henover fangstposen vinkelret på dennes længdeakse;

(b) er af en bredde, der mindst er lig med fangstposens bredde (idet bredden måles vinkelret på fangstposens længdeakse på fastgørelsesstedet);

(c) ikke er af en længde på over ti masker.

(ii) den samlede længde af de således fastgjorte netstykker ikke overstiger to tredjedele af fangstposens længde.

Stormasket slidgarn (af modificeret polsk type)

Et rektangulært netstykke knyttet af samme materiale som fangstposen eller af et enkelttrådet tykt materiale uden knuder, som fastgøres til den bageste del af fangstposens overside og helt eller delvis dækker denne, som i våd tilstand overalt har en maskestørrelse, der er det dobbelte af maskestørrelsen i fangstposen, og som kun fastgøres til fangstposen langs nettets forkant, sidekanter og bagkant, på en sådan måde, at hver maske i nettet nøjagtig falder sammen med fire masker i fangstposen.

BILAG XI

Mindstemål for fisk, der landes

>TABELPOSITION>

BILAG XII:

Mindstemål for forarbejdede fisk, der landes

>TABELPOSITION>

1 Mindstemål for vådsaltet fisk.

BILAG XIII

Oplysninger, der skal fremgå af logbogen

Oplysningens art // Kode

Fartøjets navn

Fartøjets nationalitet

Fartøjets registreringsnummer

Registreringshavn

Type af (dagligt) anvendte redskaber

Type af redskaber

Dato

- dag

- måned

- år

Position

- bredde

- længde

- statistisk område

Antal dræt pr. døgn(1)

Antal timer med redskabsfiskeri pr. døgn(1)

Navne på arter

Daglig fangst af hver art (tons levende vægt)

Daglig fangst af hver art til konsum

Daglig genudsat mængde af hver art

Omladningsplads

Dato(er) for omladning

Skibsførerens underskrift // 01

2 (2)

2 (2)

(1) Såfremt to eller flere typer redskaber anvendes inden for samme 24-timers periode, skal der føres særskilte optegnelser for hver type.

(2) Koden suppleres med en af de forkortelser, der er anført i bilagets anden del.

Standardforkortelser for de vigtigste arter i NAFO-området

>TABELPOSITION>

Standardforkortelser for fiskeredskaber

Forkortelse // Redskab

OTB

OTB 1

OTB 2

OTM

OTM 1

OTM 2

PTB

PTM

GNS

LLS

LLD

MIS

NK // Bundtrawl (side- eller hæk - ikke specificeret)

Bundtrawl (til sidetrawling)

Bundtrawl (til hæktrawling)

Flydetrawl (side- eller hæk - ikke specificeret)

Flydetrawl (til sidetrawling)

Flydetrawl (til hæktrawling)

Bundtrawl til parfiskeri (to fartøjer)

Flydetrawl til parfiskeri (to fartøjer)

Hildingsnet (ikke specificeret)

Hildingsnet (faststående)

Langliner (faststående eller flydende - ikke specificeret)

Langliner (faststående)

Langliner (flydende)

Forskellige redskaber

Ukendte redskaber

BILAG XIV

Forbud mod fiskeri i CCAMLR-området

>TABELPOSITION>

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Foranstaltningens betegnelse

Forslag til Rådets forordning om fastsættelse for år 2001 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger, og om ændring af forordning (EF) nr. 66/98

2. Budgetpost

B7-800

3. Retsgrundlag

Artikel 8, stk. 4, i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92

4. beskrivelse af foranstaltningen

4.1 Foranstaltningens generelle formål

- at opretholde og udvikle EF-fiskernes traditionelle fiskeriaktiviteter i de estiske, litauiske og lettiske farvande

- at skaffe forsyninger til EF-markedet

- at mindske fiskeriindsatsen i EF-farvandene og

- at fastlægge de endelige fiskekvoter, der skal tildeles Norge i de grønlandske farvande i forbindelse med de aftaler om gensidig adgang til fiskerimuligheder, der er indgået mellem EF og Norge for år 2001.

4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængelse

1. januar til 31 december 2001

5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne

5.1 Obligatoriske udgifter

5.2 Opdelte bevillinger

6. Udgifternes/indtægternes art

Finansiel godtgørelse for fiskerimuligheder i de estiske, litauiske og lettiske farvande og for supplerende fangstmuligheder tilbudt af Grønland i henhold til artikel 8 i fiskeriaftalen mellem EØF på den ene side og den danske regering og det grønlandske hjemmestyre på den anden.

7. Finansielle virkninger

Aftalerne med Estland, Litauen og Letland: pm EUR

Den finansielle godtgørelse i henhold til artikel 4 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Estland, (pm EUR), artikel 4 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Litauen (pm EUR) og artikel 4 i fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Letland (pm EUR) er blevet forhandlet på grundlag af de gennemsnitlige landingspriser i 1998 i EF-Østersøhavne. Der er foretaget fradrag for flådernes anslåede udnyttelsesomkostninger for hver af arterne.

Aftalen med Grønland: Minimumsbeløb: pm EUR

Maksimumsbeløb: pm EUR

Det beløb, der skal indgås forpligtelser for i 2001, er beregnet på grundlag af et bidrag på pm EUR pr. ton torskeækvivalent.

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forholdet mellem gennemsnitsomkostningerne og de samlede omkostninger)

Aftalerne med Estland, Litauen og Letland:

>TABELPOSITION>

1 Pm tons tildelt i estiske, litauiske og lettiske farvande og pm tons overført til EF-farvande.

Samlet finansiel godtgørelse: pm EUR (rundet op til pm EUR)

Gennemsnitspris EUR/ton: pm

Aftalen med Grønland:

Minimumsbeløb:

pm tons torskeækvivalent x pm = pm EUR

Maksimumsbeløb:

pm tons torskeækvivalent x pm = pm EUR

8. Forholdsregler mod svig

Fællesskabets finansielle bidrag skal af Estland, Litauen og Letland anvendes til udvikling af det pågældende lands fiskerisektor, jf. artikel 4 i aftalerne. Beløbet administreres af de estiske myndigheder, Litauens Land- og Skovbrugsministerium og Letlands nationale fiskeriråd under Landbrugsministeriet.

I henhold til fiskeriaftalen mellem Fællesskabet og Grønland er der ikke fastsat nogen særlige bestemmelser om den endelige anvendelse af Kommissionens økonomiske bidrag.

9. Oplysninger om cost/effectiveness

Aftalerne med Estland, Litauen og Letland:

EF-flåden i Østersøen er blevet hårdt ramt af reducerede fangstmuligheder. Enhver forøgelse af fiskerimulighederne ud over de nuværende kritiske fangstniveauer vil medvirke til at forhindre, at flåden og de tilknyttede industrier og tjenester på land bukker under og forsvinder. En forøgelse vil også i et vist omfang medvirke til at forhindre udbetalinger under oplægningsordninger eller sociale programmer.

Erfaringerne viser, at den finansielle godtgørelse, der er af samme størrelsesorden som i tidligere år, hovedsagelig er blevet anvendt af Estland, Litauen og Letland til fortsat at forbedre fiskeriforskningen og uddannelsen inden for fiskeriforvaltningen og til kontrolaktiviteter. Dette har medført bedre videnskabelige vurderinger og en bedre håndhævelse i Estlands, Litauens og Letlands fiskerizoner og bidraget til en mere rationel udnyttelse af bestandene til gavn for alle parter i Østersøen.

De foreslåede udgifter indgår i budgetplanlægningen for den pågældende periode.

Aftalen med Grønland:

Den bilaterale aftale om gensidig adgang mellem Fællesskabet og Norge forvaltes på årsbasis ved at beregne balancen mellem Fællesskabets fangstmuligheder i norske farvande og de norske fangstmuligheder i EF-farvandene for forskellige arter. Denne aftale kan ændres årligt på grundlag af situationen for de berørte fiskebestande. For år 2001 er det vanskeligt at indgå aftalen med Norge på grund af den ringe tilstand, de vigtigste fiskebestande i EF-farvandene befinder sig i. Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) henstiller, at TAC for 2001 for bestande som torsk, kuller og sej reduceres yderligere eller holdes på et lavt niveau af hensyn til en genopbygning af bestandene. Dette gør det vanskeligt at give kompensation for EF-fartøjers adgang til norske ressourcer i form af norsk adgang til de ringe EF-ressourcer. På den anden side er TAC for arktisk torsk blevet formindsket. Ligeledes vil Fællesskabets andel af "samhørighedstorsk" blive mindre i 2001, men må stadig kompenseres. EF-fiskerfartøjerne er afhængige af fortsat adgang til de værdifulde arter i de norske farvande såsom torsk, kuller og sej i Barentshavet.

Disse grunde gør det nødvendigt at give kompensation til Norge i form af nogle af de fangstmuligheder, Fællesskabet har adgang til i henhold til fiskeriaftalen med Grønland. For at undgå at bringe bevarelsen af fiskebestandene i EF-farvandene i fare, samtidig med at medlemsstaternes fangstmuligheder så vidt muligt opretholdes, er køb af supplerende fangstmuligheder fra Grønland den eneste måde til at sikre, at der kan indgås en afbalanceret aftale med Norge vedrørende gensidig adgang i 2000.

10. Udgifter til administration (budgettets del A, Sektion III)

Forslaget kræver ingen udvidelse af Kommissionens personale og ingen ekstra administrationsomkostninger.