EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 12.1.2023 COM(2022) 740 final/2 BERIGTIGELSE



Dette dokument berigtiger dokument COM(2022) 740 final af 6.10.2022.



Vedrører alle sprogversioner.



Berigtigelse af små fejl på side 8, 20 og 23; berigtigelse af fodnote 45, 71 og 81.



Dokumentet affattes således: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om rapporten om migration og asyl



























































1.INDLEDNING I løbet af det seneste år har EU oplevet en række begivenheder med store konsekvenser for migration, asyl og grænseforvaltning. Ruslands uprovokerede angrebskrig mod Ukraine forårsagede den største tvangsfordrivelse af mennesker i Europa siden Anden Verdenskrig, og med den seneste optrapning af krigen forventes flere russiske statsborgere at ankomme til Unionens ydre grænser. Det fortsatte pres på ruterne over Middelhavet og Vestbalkan bidrog til udfordringen med øgede migrationsstrømme. Det belarusiske regimes instrumentalisering af migranter til politiske formål gav anledning til hidtil usete juridiske og operationelle udfordringer. Samtidig var der i medlemsstaterne behov for at øge grænse- og visumforvaltningen, efterhånden som rejserestriktionerne som følge af covid-19 blev ophævet, og der kom gang i turismen og erhvervslivet igen. EU har vist sig i stand til at reagere hurtigt med konkret solidaritet og effektiv koordinering. Den hidtil usete aktivering af direktivet om midlertidig beskyttelse og den velkomst, som så mange europæere har givet folk på flugt fra Ukraine, har været et levende bevis på de europæiske værdier. Praktiske, direkte tiltag på stedet viste, hvordan EU kan hjælpe både mennesker med behov for beskyttelse og medlemsstater, der er under pres. Reaktionen på konsekvenserne af krigen har tydeliggjort EU's voksende kapacitet til at reagere kollektivt. Netværket for planen for beredskab og krisestyring på migrationsområdet var en ny måde at styrke kommunikationen og den gensidige bevidsthed på som grundlag for en sammenhængende EU-reaktion. Solidaritetsplatformen har skabt et knudepunkt for koordination af modtagelsen af mennesker, der flygter fra Ukraine. EU's nye Asylagentur, Frontex og Europol intensiverede deres bistand for at støtte de medlemsstater, der står over for de nye udfordringer. EU's reaktivitet og smidighed hjælper os med at navigere i udfordringerne. Ikke desto mindre har året siden den seneste migrationsrapport bekræftet, at der er behov for strukturreformer af EU's asyl- og migrationssystem for at sætte EU i stand til at håndtere både krisesituationer og langsigtede tendenser. Arbejdet under det franske formandskab har skabt en positiv dynamik, der har gjort det muligt at gøre betydelige fremskridt både med hensyn til den interne og den eksterne dimension af pagten om migration og asyl. En ny solidaritetserklæring dannede grundlag for, at medlemsstaterne kunne genoptage samarbejdet med støtte fra Kommissionen. Vores partnerskab med vigtige oprindelses- og transitlande blev uddybet for så vidt angår alle aspekter af migration og tvangsfordrivelse. Diplomatisk opsøgende arbejde gav resultater, både i det bredere samarbejde om migration og i centrale sager såsom det belarusiske regimes instrumentalisering af migranter. Virkeligheden med mangel på arbejdskraft på tværs af mange sektorer og i alle medlemsstater viser, hvor vigtigt det er at tiltrække en dynamisk arbejdsstyrke og skabe sikre veje for at mindske incitamenterne til irregulær migration. De nye forslag om færdigheder og talent afspejler pagtens omfattende partnerskabstilgang på internationalt plan. Kommissionen glæder sig over den fælles køreplan, som Europa-Parlamentet og de skiftende formandskaber for Rådet er nået til enighed om, og som bekræfter tilsagnet om at gøre alt for at vedtage lovgivningsforslagene vedrørende asyl- og migrationsstyring, der er omhandlet i pagten, inden udgangen af valgperioden 2019-2024. I denne rapport gøres der status over de fremskridt, der er gjort, og den vigtigste udvikling på migrations- og asylområdet i det forløbne år. Den beskriver de vigtigste udfordringer, der ligger forude, og minder om den indsats, der er nødvendig for at sikre en mere robust og retfærdig migrations- og asylpolitik. 2.EU'S REAKTION PÅ RUSLANDS INVASION AF UKRAINE Europa har givet millioner af mennesker, der er flygtet fra den russiske angrebskrig mod Ukraine, en hidtil uset velkomst. Kommissionen reagerede hurtigt på den store udfordring ved at udnytte alle de redskaber, der er til rådighed på EU-plan, til at støtte medlemsstaterne og trække på de enkelte europæeres ekstraordinære generøsitet. Dette arbejde med at yde hjælp inden for EU videreføres i tæt sammenhæng med arbejdet med at imødekomme humanitære behov og påbegynde genopbygningen i selve Ukraine (se afsnit 7 nedenfor). Kernen i EU's velkomst var den første aktivering nogensinde af direktivet om midlertidig beskyttelse den 4. marts 2022, som gav dem, der flygter fra krigen, en klar retlig status og en hidtil uset beskyttelse i hele EU med ret til indkvartering, uddannelse og sundhedspleje samt adgang til arbejde. Der er foretaget over fire millioner registreringer med henblik på midlertidig beskyttelse eller tilstrækkelig beskyttelse i henhold til medlemsstaternes nationale lovgivning. Kommissionen, EU-agenturerne og medlemsstaterne har arbejdet sammen om at føre disse rettigheder ud i livet. Kommissionen udsendte hurtigt operationelle retningslinjer for kontrol ved EU's grænser til Ukraine for at præcisere den fleksibilitet, som Schengengrænsekodeksen giver til at håndtere situationen. Yderligere retningslinjer for midlertidig beskyttelse er regelmæssigt blevet ajourført for at bidrage til at sikre, at modtagerne har ensartede rettigheder i alle medlemsstater. Siden den 24. februar 2022 har plannetværket — et af elementerne i pagten, der allerede er iværksat — sikret, at alle aktører har situationsbevidstheden med henblik på en effektiv og koordineret EU-reaktion, idet det koordineres tæt med andre fora, navnlig EU's integrerede ordninger for politisk kriserespons og solidaritetsplatformen. Solidaritetsplatformen Kommissionen oprettede solidaritetsplatformen for at ledsage aktiveringen af direktivet om midlertidig beskyttelse. Den er blevet knudepunktet for den koordinerede europæiske indsats. Platformen ledes af Kommissionen og samler medlemsstaterne, associerede Schengenlande, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, EU's Asylagentur, Frontex og Europol, Den Internationale Organisation for Migration og FN's flygtningeagentur UNHCR, som også omfatter Ukraine og Moldova. Den udgør også en kanal for drøftelser med internationale partnere, navnlig USA, Canada og Det Forenede Kongerige. Ved hjælp af solidaritetsplatformen overvåges nye behov i EU, og der sikres en koordinering af den operationelle indsats. Den er blevet anvendt til at kortlægge modtagelseskapaciteten i medlemsstaterne og har bidraget til at sikre, at fordrevne kender deres muligheder, og støttet deres sikkerhed gennem EU's fælles plan for bekæmpelse af menneskehandel, der er udarbejdet under ledelse af EU's koordinator for bekæmpelse af menneskehandel. Platformen har sat gang i bestræbelserne på at tilvejebringe uddannelse, beskæftigelse og bæredygtig indkvartering, hjælpe med den videre rejse ud af Moldova og støtte dem, der vælger at vende tilbage til Ukraine. Det konstante fokus har været beskyttelsen af de mest sårbare, navnlig børn. Gennemførelse af 10-punktsplanen EU's indsats er omfattet af en 10-punktsplan, som Kommissionen fremlagde i marts. En central del af denne plan, platformen for midlertidig beskyttelse, gør det muligt for medlemsstaterne at udveksle oplysninger i realtid om registreringer med henblik på midlertidig beskyttelse og tilstrækkelig beskyttelse i henhold til national ret og samtidig forhindre eventuelt misbrug. 24 medlemsstater anvender allerede platformen, og hensigten er at udvide den til at omfatte Danmark og de associerede Schengenlande. Et kort over transport- og informationsknudepunkter letter den videre rejse med henblik på at sikre den transport, der er nødvendig for at nå frem til modtagelsesfaciliteterne i medlemsstaterne. En central prioritet har været at forbedre modtagelsessystemerne, sikre inklusion i lokalsamfundene og finde sikker og passende indkvartering. EU's Asylagentur fremlagde praktiske anbefalinger om nødanbringelse i private boliger. Safe Homes-initiativet støttede de mange organisationer, der gjorde det muligt for private boligejere at huse ukrainere, f.eks. med vejledning, der viste, hvordan privat indkvartering kan gøres egnet og sikker. Forberedelserne til den fremtidige udvikling omfatter nu en fælles europæisk beredskabs- og indsatsplan. Arbejdet med de nationale beredskabsplaner er i gang med særlig fokus på forberedelserne til vinteren.

Omkring halvdelen af dem, der ankommer fra Ukraine, er børn, enten under ledsagelse eller alene. Målrettet vejledning om beskyttelse af børn i alle faser af deres rejse til et sikkert hjem blev suppleret med særlig opmærksomhed på overførsel af uledsagede børn fra Moldova og passende omsorg for børn, der tidligere har opholdt sig i ukrainske institutioner. EU's fælles plan for bekæmpelse af menneskehandel har til formål at minimere risikoen for, at personer, som er på flugt eller søger job, navnlig kvinder og børn, er mål for organiseret kriminalitet. Foranstaltninger på EU-plan samt henstillinger til medlemsstaterne omfatter bevidstgørelse, forebyggelse, styrket retshåndhævelse og retligt samarbejde, identifikation og beskyttelse af ofre og samarbejde med tredjelande, navnlig Ukraine og Moldova. Antallet af bekræftede tilfælde af menneskehandel er i øjeblikket lavt, men risiciene er tydelige. Alle sager og efterforskninger bør fortsat indberettes til Europol. Kommissionen vil også inden årets udgang fremsætte forslag til revideret lovgivning om bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene. EU's missioner på stedet, herunder EU's rådgivende mission (EUAM) i Ukraine, bistår de ukrainske myndigheder med grænseforvaltning. EU udvidede mandatet for EU's grænsebistandsmission (EUBAM) i Moldova og Ukraine for at gøre det muligt for dets personale også at støtte Moldovas grænsepoliti. Moldova har brug for solidaritet fra EU og har modtaget særlig hjælp. Medlemsstaterne har afgivet omkring 20 000 tilsagn om at tage imod ukrainere, der opholder sig i Moldova, selv om mange indtil videre foretrækker at forblive tæt på deres hjemland. Takket være den hurtigt indgåede statusaftale med Moldova støtter Frontex nu grænseforvaltningen. Et nyt EU-støtteknudepunkt for intern sikkerhed og grænseforvaltning hjælper også Moldova med at tackle sikkerhedsudfordringerne, herunder ulovlig handel med skydevåben, narkotikahandel og menneskehandel. Kommissionen samarbejder med sine internationale partnere om at tilbyde sikre destinationer til dem, der flygter fra krigen. Tredjelandsstatsborgere har fået hjælp til at vende sikkert hjem, og indtil videre er næsten 250 000 personer blevet budt velkommen i USA, Canada og Det Forenede Kongerige. Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil har arbejdet tæt sammen med medlemsstaterne og internationale partnere for at støtte repatrieringen af ukrainske borgere, der er strandet i udlandet efter den russiske invasion af Ukraine. 10-punktsplanen afspejlede også konsekvenserne for den interne sikkerhed. Den fjerde statusrapport om sikkerhedsunionen beskriver Europols aktiviteter og de nationale myndigheders koordinering af den fulde gennemførelse af EU's sanktioner mod Rusland gennem taskforcen "Freeze and Seize". Sikring af rettigheder i henhold til direktivet om midlertidig beskyttelse EU har også iværksat en række målrettede sektorspecifikke initiativer for at styrke de forskellige rettigheder i henhold til direktivet om midlertidig beskyttelse. Arbejdet med uddannelse af dem, der flygter fra Ukraine, har haft særligt fokus på forberedelserne til det akademiske år 2022-2023. Alle børn bør have mulighed for at gå i en lokal skole i EU, men aktiviteterne bør også gøre det muligt for børn at bevare en stærk tilknytning til Ukraine. Kommissionen har ydet støtte og vejledning gennem europæiske platforme, herunder School Education Gateway, eTwinning og New Ukrainian School Hub. EU's solidaritetsgruppe på uddannelsesområdet for Ukraine hjælper med at samle ekspertise i hele EU . Der ydes også målrettet støtte til studerende, nyuddannede, lærere og undervisere gennem Erasmus+-programmet, og en særlig aktion under Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne vil yde stipendier til fordrevne forskere fra Ukraine. Disse bestræbelser iværksættes sideløbende med EU's støtte til at hjælpe skolelivet i gang igen i selve Ukraine (se afsnit 7). Personer, der nyder midlertidig beskyttelse, har også ret til adgang til arbejdsmarkedet. For at sikre, at folk kan arbejde på deres kvalifikationsniveau, har Kommissionen udstedt en henstilling om anerkendelse af erhvervsmæssige og akademiske kvalifikationer og fremlagt en vejledning om adgang til arbejdsmarkedet, erhvervsuddannelse og voksenuddannelse. Det ukrainske sprog blev tilføjet til redskabet for tredjelandsstatsborgeres færdighedsprofiler, Europassportalen og klassificeringen af færdigheder og erhverv. Der er sammen med Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed udviklet en EU-pilottalentpulje, der gør det lettere for personer, der nyder midlertidig beskyttelse, at få adgang til EU's arbejdsmarked. Dette gør det muligt for jobsøgende at registrere CV'er, se offentliggjorte ledige stillinger og blive fundet af potentielle arbejdsgivere. I samarbejde med Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut er Kommissionen i færd med at færdiggøre et projekt om sammenlignelighed mellem Ukraines og EU's kvalifikationsrammer. EU's pagt for færdigheder, Erasmus for unge iværksættere og et initiativ for kvindelige iværksættere støtter også fordrevne personer fra Ukraine. Den europæiske børnegaranti bidrager til at integrere børn og fremme deres forældres adgang til arbejdsmarkedet. Midlertidig beskyttelse giver også ret til lægebehandling, der som minimum omfatter akut lægehjælp og absolut nødvendig behandling af sygdomme. I praksis er mange medlemsstater gået videre end direktivets formelle krav og har tilbudt bredere adgang. Et særligt netværk af interessenter støtter fordrevne patienter og sundhedspersonale samt civilsamfundsorganisationer. Kommissionen arbejder samtidig for at hjælpe dem, der ønsker at vende hjem efter at have fået lægebehandling i EU, med at vende tilbage gennem Medevac-programmet. EU bidrager også til at tackle de mentale sundhedsmæssige konsekvenser gennem psykosocial støtte under EU4Health-programmet, som Ukraine nu kan bruge på samme vilkår som EU og de associerede lande. Navnlig vil støtteprogrammet for mental sundhed, der blev gennemført gennem Det Internationale Røde Kors Forbund, og som oprindeligt blev oprettet for at støtte dem, der ankommer til de medlemsstater, der grænser op til Ukraine, nu blive udvidet til at omfatte alle medlemsstater, og finansieringen skal fordobles. Klare og rettidige oplysninger via EU's websted om solidaritet med Ukraine og en hjælpelinje på ukrainsk og russisk er en del af en omfattende kommunikationsstrategi, der skal bidrage til at sikre, at støttemodtagerne kender deres rettigheder og forstår mulighederne for indkvartering, job, uddannelse og sundhedspleje. Dette har bidraget til at opbygge tryghed, når de bevæger sig rundt i EU. Operationel og finansiel støtte Ud over den støtte, der tilbydes medlemsstaterne gennem koordinering og fælles retningslinjer, har EU-agenturer og hurtigt justerede EU-midler været afgørende for gennemførelsen af midlertidig beskyttelse i hele Unionen. EU-agenturerne ydede hurtig støtte på stedet til de medlemsstater, der grænser op til Ukraine, og til Moldova. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) udsender næsten 260 medarbejdere fra det stående korps samt teknisk udstyr til Rumænien, Slovakiet, Polen og Moldova og advarer om nye udsendelser i området, afhængigt af behovene. EU's Asylagentur har udvidet sine aktiviteter betydeligt, idet det har indgået nye operationelle planer med Bulgarien, Tjekkiet og Rumænien og ændret andre for at yde yderligere støtte til gennemførelsen af midlertidig beskyttelse. Der er i øjeblikket udsendt over 60 eksperter og tolke til medlemsstaterne og Moldova. Europol indsætter operationelle hold i Ungarn, Polen, Rumænien, Slovakiet og Moldova for at støtte de nationale myndigheder i tidlig opdagelse af kriminelle aktiviteter i forbindelse med krigen, herunder smugling af migranter og menneskehandel. Imødekommelse af finansieringsbehov Kommissionen har givet hidtil uset fleksibilitet i anvendelsen af EU-midler til at understøtte medlemsstaternes, centrale organisationers og civilsamfundets bestræbelser på at støtte dem, der har behov for det. Kommissionen har truffet hurtige foranstaltninger for at mobilisere tilgængelige ressourcer fra fondene under samhørighedspolitikken. Forslagene om samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE), der blev fremsat umiddelbart efter invasionen, gav medlemsstaterne mulighed for fleksibel brug af de ressourcer, der stadig er til rådighed under samhørighedsrammen for 2014-2020, herunder REACT-EU, til foranstaltninger til støtte for mennesker, der flygter fra Ukraine. Disse blev fulgt op af FAST-CARE for perioden 2021-2027. Begge disse hjælper medlemsstaterne med hurtigt at få adgang til så meget finansiering som muligt gennem øget forfinansiering, 100 % EU-medfinansiering og forenklede procedurer. De programmer, der er vedtaget inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond (ESF)/ESF+, medfører, at en betydelige del af indsatsen for at håndtere konsekvenserne af krigen samles. Med den nye fleksibilitet vil der kunne ydes støtte til uddannelse, beskæftigelse og social inklusion samt sikres levering af fødevarer og elementær materiel bistand til dem, der flygter fra invasionen. Programmerne inden for rammerne Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) yder også et vigtigt bidrag gennem investeringer for at tage fat på de udfordringer, der opstår som følge af migrationsbehovene. Den fleksibilitet, der er indført i forbindelse med anvendelsen af fondene på området indre anliggender 2014-2020, har også gjort det muligt at yde støtte i forbindelse med de første modtagelsesbehov (nødindkvartering, mad, sundhedspleje osv.) og gennemførelse af midlertidig beskyttelse (indledende behandling og registrering, henvisning af personer til specialiserede støttetjenester osv.). En del af støtten bør kanaliseres til civilsamfundsorganisationer og lokale og regionale myndigheder, som spiller en afgørende rolle i leveringen af krisebistanden. Medlemsstaterne kan også anvende instrumentet for teknisk støtte til at øge deres kapacitet til at tage imod mennesker, der flygter fra Ukraine, og til at lette deres integration. Der er betydelige midler til rådighed til langsigtede behov under den finansielle ramme for 2021-2027. Medlemsstaterne har også mulighed for at medtage foranstaltninger til støtte for integrationen af personer med migrantbaggrund under både samhørighedspolitikken og de nationale programmer under fondene på området indre anliggender. Kommissionens besøg på teknisk plan i alle centrale medlemsstater sikrede, at der blev ydet støtte til de nationale myndigheder, og at der blev oprettet en kvikskranke for at fremme optimal og komplementær anvendelse af de disponible EU-midler. EU's tilsagn om at beskytte dem, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine, er urokkeligt. Kommissionen agter at gøre fuld brug af de muligheder, der findes i direktivet om midlertidig beskyttelse, og gøre det muligt at forlænge den midlertidige beskyttelse med yderligere et år indtil marts 2024. Dette giver millioner af mennesker sikkerhed og stabilitet. Det er afgørende, at medlemsstaterne sikrer, at modtagerne fortsat kan bruge deres rettigheder og hjælper folk med at skifte til mere stabilt arbejde, og at børn får mulighed for at blive godt integreret i uddannelsessystemet. EU vil fortsat støtte medlemsstaternes bestræbelser på at sikre en gnidningsløs og gensidigt fordelagtig integration og inklusion af nyankomne i EU's samfund. Mange mennesker vil skulle flytte mellem EU og Ukraine flere gange, og der vil også være behov for bæredygtig støtte til dem, der vælger at vende tilbage til deres hjem permanent. Kommissionen vil støtte reintegrationen af ukrainere, der vender hjem, som led i den bredere nødhjælps- og genopbygningsindsats over for Ukraine. Den vil samarbejde med medlemsstaterne og de ukrainske myndigheder gennem solidaritetsplatformen om at udvikle praktiske retningslinjer og løsninger, således at de, der vender tilbage til hjemlandet, afmelder sig eller underretter de kompetente myndigheder, idet de ved, at de nemt kan komme ind i EU og igen få adgang til de rettigheder, som den midlertidige beskyttelse giver. 3.BEVÆGELSER LANGS DE ETABLEREDE RUTER

Indtil videre har antallet af irregulære indrejser via den østlige Middelhavsrute, den centrale Middelhavsrute og den vestlige Middelhavsrute/Atlanterhavsruten i 2022 oversteget tallene fra før pandemien, samtidig med at antallet fortsat ligger betydeligt under niveauet i 2015. Den centrale Middelhavsrute er fortsat den rute, der anvendes mest. Næsten alle migranter ankom til Italien, mens Malta oplevede et betydeligt fald i antallet af migranter. I øjeblikket er tunesere, egyptere og bangladeshere de primære nationaliteter langs ruten. De fleste kommer fortsat fra Libyen og Tunesien, selv om Tyrkiet nu tegner sig for 16 % af det samlede antal irregulære indrejser. I 2022 var der også migrationsbevægelser fra Libanon direkte til Italien. Irregulære indrejser langs den østlige Middelhavsrute blev fordoblet i forhold til 2021, hovedsagelig på grund af det øgede migrationspres på Cypern, som i øjeblikket tegner sig for ca. 60 % af de ankomne langs ruten. Antallet af personer, der ankommer til Grækenland, er fortsat lavere end før pandemien. Syrere, nigerianere og tyrkere er de mest repræsenterede nationaliteter på denne rute. Den vestlige Middelhavsrute/Atlanterhavsruten. Algeriet og Marokko er fortsat de vigtigste oprindelseslande mod det spanske fastland og De Kanariske Øer. De største oprindelseslande er Marokko, Algeriet, Senegal, Elfenbenskysten og Guinea. Irregulære grænsepassager på de tre hovedruter i Middelhavsområdet frem til den 25. september (kilde: medlemsstaterne). Langs Vestbalkanruten blev over 86 000 irregulære grænsepassager opdaget i de første otte måneder af 2022, hvilket er næsten tre gange flere end i 2021 og mere end ti gange det samlede antal i samme periode i 2019. Der var først og fremmest tale om syrere, afghanere og tyrkere. Blandt de faktorer, der påvirker det store antal passager, er bevægelser blandt migranter, der allerede befinder sig i regionen, samt personer, der ankommer til Serbien ad luftvejen takket være visumfrie ordninger. Der er en særlig kraftig stigning på ruterne gennem Nordmakedonien og Serbien. I betragtning af den kraftige stigning i antallet af migranter, der ankommer, overvåger Kommissionen situationen via plannetværket med øget årvågenhed. Det afholder sit første møde derom den 4. oktober. Situationen ved den østlige grænse til Belarus er fortsat stabil med et betydeligt lavere antal irregulære grænsepassager end på det tidspunkt, hvor instrumentaliseringskrisen var på sit højeste i 2021. Der er imidlertid nylige tegn på en lille stigning i forsøgene på irregulære grænsepassager — dog stadig betydeligt færre end da tallet var på sit højeste i 2021 — ved grænsen til Litauen, Polen og Letland, mens nationaliteter og ruter synes at ændre sig, og mange ankommer til Belarus efter at have rejst lovligt til Rusland. I årets første syv måneder steg antallet af asylansøgninger i forhold til samme periode i 2021, som var et år, hvor tallene faldt på grund af pandemien, fra ca. 290 000 ansøgninger til næsten 480 000. Dette skal sammenlignes med 375 288 i samme periode i 2019. Afghanere, syrere og venezuelanere indgav flest ansøgninger, og som i 2021 blev de fleste indgivet til Tyskland, Frankrig og Spanien. 4.HÅNDTERING AF MIGRATIONSSITUATIONEN Selv om presset måske ikke er ligeligt fordelt, har ingen medlemsstat ikke oplevet virkningerne af de dramatiske eksterne begivenheder i det forløbne år, hvad enten det drejer sig om flygtninge fra Ukraine eller den betydelige stigning i antallet af irregulære indrejser på andre ruter eller en kombination af de to. Absolutte tal afspejler ikke altid den relative indvirkning på de enkelte medlemsstater i betragtning af deres størrelse, absorptionskapacitet eller tidligere store antal migranter, der er ankommet. Støtte til medlemsstaterne på stedet Kommissionen og EU-agenturerne har fortsat tilbudt målrettet ekspertstøtte til medlemsstaterne i forbindelse med håndteringen af migrations- og modtagelsesudfordringer. Kommissionens taskforce om migrationsstyring, der blev oprettet i september 2020, har fortsat sit arbejde med at forbedre modtagelsesforholdene på de græske øer. I betragtning af det store antal migranter, der ankommer via den centrale og vestlige Middelhavsrute/Atlanterhavsruten har taskforcen også støttet Italien, Malta og Spanien med at forvalte migrationsstrømmene og tilbudt aktiv støtte til Cypern og til de medlemsstater, der grænser op til Belarus og Ukraine. Den europæiske solidaritet med Grækenland i de seneste år har været uden fortilfælde. Dette omfatter finansiel støtte og tilstedeværelse af personale fra Kommissionen og EU-agenturer til støtte for Grækenland i forbindelse med grænseforvaltning, asyl- og tilbagesendelsesprocedurer samt operationel planlægning og koordinering. Der er gjort fremskridt med opførelsen af nye modtagelsesfaciliteter på de græske øer, og der er nu oprettet nye centre på Samos, Kos og Leros. EU's nødhjælp støtter opførelsen af multifunktionelle modtagelses- og identifikationscentre på fem øer. Takket være overførsler til fastlandet og over 4 800 omfordelinger til andre medlemsstater støttet af EU-midler er det samlede antal indbyggere i lejre på de græske øer nu ca. 4 400 mennesker (et fald fra 42 000 i 2019). Modtagelsesforholdene på øerne og på fastlandet (husly, hygiejne, adgang til sundhed og uddannelse for alle børn osv.) er blevet væsentligt forbedret og er i overensstemmelse med de europæiske standarder. Mere effektive asylprocedurer har betydet, at efterslæbet af ansøgninger er blevet halveret i de første fire måneder af 2022 sammenlignet med samme periode i 2021. Der ydes særlig modtagelse og pleje af uledsagede mindreårige, nye foranstaltninger forud for integration for asylansøgere i modtagelsescentre såsom sprog- og kompetenceudviklingskurser er på plads, og der er iværksat nye projekter for integration af anerkendte flygtninge. Kommissionens støtte til Spanien til forvaltning af migrationsstrømme, herunder gennem hjælp fra personale fra Kommissionen og EU-agenturerne (Frontex og EUAA), har fokuseret på reformen af det nationale modtagelsessystem i erkendelse af det øgede migrationspres. Modtagelseskapaciteten for asylansøgere steg fra ca. 10 000 pladser i september 2021 til ca. 18 000 i september 2022. EU-finansieringen har også støttet reformen af asylkontoret med en betydelig stigning i antallet af ansættelser. Yderligere finansiering vil støtte modtagelsessystemet i Ceuta og på De Kanariske Øer. Fortsat støtte til Italien omfatter koordinering med de italienske myndigheder af det mangeårige arbejde, der udføres af Frontex, EU's Asylagentur og Europol, herunder via EU's regionale taskforce i Catania, og tilstedeværelsen af EU-personale på stedet samt EU-finansiering. Dette går hånd i hånd med samarbejdet med de italienske myndigheder om håndtering af migrationsstrømmene fra Libyen og langs den centrale Middelhavsrute. Da flere medlemsstater i 2022 noterede sig et stigende antal asylansøgere fra visumpligtige tredjelande, der nyder godt af visumfri ordninger i den vestlige Balkanregion, går Kommissionen videre med dette sammen med de relevante partnere bilateralt inden for rammerne af visumsuspensionsmekanismen og inden for rammerne af udvidelsesprocessen. Det er fortsat afgørende, at partnerne på Vestbalkan tilpasser deres visumpolitikker til EU, for at EU's visumfri ordning kan fungere godt. Støtte til Cypern Cypern har oplevet en stigning på 122 % i antallet af irregulære indrejser i forhold til 2021, hovedsagelig på grund af migranter, der er ankommet fra Tyrkiet til de ikkeregeringskontrollerede områder og derefter har passeret den grønne linje. Cypern har i øjeblikket det højeste antal asylansøgere pr. indbygger i EU. Kommissionen har sammen med EU-agenturerne øget støtten. En omfattende handlingsplan støtter gennemførelsen af et fælles aftalememorandum om migrationsstyring, der blev indgået mellem de cypriotiske myndigheder, Kommissionen og agenturerne i februar 2022. Denne støtte omfatter mere end 160 eksperter udsendt på stedet af Kommissionen, Frontex, Europol og EU's Asylagentur tilsammen. Efter oprettelsen af en trepartsarbejdsgruppe om tilbagesendelse med Frontex og Kommissionen øger Cypern støt antallet af tilbagesendelser, herunder gennem fælles tilbagesendelsesoperationer organiseret af Frontex. Cypern ligger nu på tredjepladsen blandt medlemsstaterne, hvad angår tredjelandsstatsborgere, der tilbagesendes med kommercielle flyvninger med støtte fra Frontex, mens tilbagesendelsesspecialister bistod ved tvangsmæssige tilbagesendelser i marts. Disse bestræbelser understøttes af EU's outreachaktiviteter over for de oprindelses- og transitlande, der er mest relevante for Cypern, herunder Tyrkiet, Nigeria, Den Demokratiske Republik Congo, Pakistan og Cameroun. Et centralt spørgsmål i disse kontakter har været optagelse på falske "universiteter" i de ikkeregeringskontrollerede områder i Cypern, hvor tredjelandsstatsborgere rejser ind på øen fra Tyrkiet på grundlag heraf og efterfølgende forsøger at passere den grønne linje. Kommissionen har engageret sig i et intensivt opsøgende arbejde, navnlig over for Tyrkiet og den tyrkisk-cypriotiske administration, for at sætte en stopper for praksis, der letter sådanne irregulære ankomster. EU-finansierede oplysningskampagner i oprindelseslandene supplerer dette arbejde. Finansieringen til Cypern inden for rammerne af fondene på området indre anliggender for 2021-2027 omfatter støtte til opførelsen af et nyt åbent modtagelsescenter og et udrejsecenter med sikre zoner for sårbare personer, rekreative områder og fællesområder, behandlings- og karantæneområder.

Som led i den gradvise tilgang, som det franske formandskab for Rådet har foreslået, blev der lagt særlig vægt på solidaritetsdimensionen i pagten. Et stort antal medlemsstater tilsluttede sig i juni 2022 en politisk solidaritetserklæring om oprettelse af en frivillig solidaritetsmekanisme, der også baner vejen for fortsatte drøftelser om forordningen om asylforvaltning og migrationsstyring. Signatarstaterne anmodede Kommissionen om at koordinere mekanismen, herunder ved at vurdere behovene hos de første indrejsemedlemsstater og overvåge overholdelsen af de indgåede forpligtelser. Dette har til formål at sikre tilstrækkelig støtte til de første indrejsemedlemsstater på den centrale, østlige og vestlige Middelhavsrute/Atlanterhavsrute, samtidig med at der tages hensyn til presset på alle medlemsstater som følge af Ruslands invasion af Ukraine. Mekanismen er midlertidig, strækker sig over et år og er frivillig. Omfordeling er den foretrukne form for solidaritet, men medlemsstaterne kan også yde finansielle bidrag, hvilket koordineres af Kommissionen. Den tages løbende op til revision og kan forlænges. Omfordelinger vedrører personer med behov for international beskyttelse og prioriterer de mest sårbare, men finansieringsbidrag kan også rettes mod projekter i partnerlande. For at koordinere gennemførelsen af mekanismen har Kommissionen oprettet en solidaritetsplatform for den frivillige solidaritetsmekanisme ("pagten"), som den er formand for i samarbejde med formandskabet for Rådet. Indtil videre er 13 medlemsstater og associerede stater blevet enige om at tilbyde omfordelinger, og andre har indvilliget i at yde finansielle bidrag. De første resultater af erklæringen begynder at vise sig med en overførsel af asylansøgere allerede i august og flere på vej. Kommissionen arbejder sammen med donorlande, EU's Asylagentur og IOM om at fremskynde overførslerne. Som det understreges i selve erklæringen, vil denne midlertidige mekanisme give nyttige erfaringer med hensyn til de solidaritetselementer, der indgår i lovgivningsforslagene, og vil blive taget i betragtning i de igangværende forhandlinger om indførelse af en permanent, struktureret og forudsigelig solidaritetsmekanisme. Finansiering Den igangværende vedtagelse af nationale programmer for 2021-2027 vil gøre det muligt for medlemsstaterne at trække på betydelige yderligere finansielle ressourcer. Fondene på området indre anliggender yder direkte støtte til styrkelse af de nationale asyl- og migrationssystemer og opbygning af langsigtede, sofistikerede grænseforvaltnings- og -overvågningsløsninger i overensstemmelse med EU's værdier og EU-retten. I midten af september var 15 ud af 78 medlemsstaters programmer blevet vedtaget, og de resterende programmer vil blive vedtaget inden årets udgang. Kommissionen gør fremskridt i overensstemmelse med den forestående planlægning af gennemførelsen af arbejdsprogrammerne under den tematiske facilitet for 2021-2022. EU-agenturernes støtte til medlemsstaterne EU's Asylagentur, der efterfølger Det Europæiske Asylstøttekontor, intensiverede sit arbejde i januar 2022, da forordningen om oprettelse af agenturet trådte i kraft. Agenturet støtter i øjeblikket 12 medlemsstater med deres behov i forbindelse med asyl, modtagelse og midlertidig beskyttelse og har udsendt over 1 000 eksperter. Europol spiller også en vigtig rolle i samarbejdet med medlemsstaterne for at sikre, at migrationsstyringen er underlagt den nødvendige grad af sikkerhed. Europol støtter i øjeblikket ni medlemsstater og Moldova med udsendelser af Europolmedarbejdere og -gæstemedarbejdere. Frontex har udsendt mere end 2 000 medarbejdere samt teknisk udstyr ved de ydre land-, sø- og luftgrænser og til støtte for tilbagesendelser. For at afhjælpe vedvarende kapacitetsmangler, der fører til mangler i de planlagte udsendelser, er det afgørende, at medlemsstaterne opfylder deres forpligtelser og bidrager med deres andel. Frontex De seneste begivenheder har bekræftet Frontex' vigtige rolle med hensyn til at bistå medlemsstaterne med grænseforvaltning, overvågning og tilbagesendelser. Frontex har også udvidet sit arbejde med partnerlande, herunder gennem formelle statusaftaler (se afsnit 7). I takt med at Frontex' rolle er blevet udvidet, har det gennemgået en udfordrende overgangsproces. Samtidig med at EU's ydre grænser beskyttes, er det bydende nødvendigt, at alle foranstaltninger, der træffes, er i fuld overensstemmelse med chartret om grundlæggende rettigheder og EU's værdier. Kommissionen tager påstandene om de europæiske grænse- og kystvagters uhensigtsmæssige adfærd meget alvorligt og følger op med de pågældende medlemsstater, samtidig med at den overvåger agenturets fremskridt med gennemførelsen af alle relevante henstillinger. Kommissionen glæder sig over agenturets styrkede ramme for overvågning af de grundlæggende rettigheder, hvor den ansvarlige for grundlæggende rettigheder og stedfortræderen nu er på plads. I november 2022 vil det samlede antal observatører af grundlæggende rettigheder nå op på 46. I juni 2022 offentliggjorde den ansvarlige for grundlæggende rettigheder en årsrapport for 2021 med et overblik over overvågnings- og rådgivningsaktiviteterne. Den ansvarlige for grundlæggende rettigheder rapporterer også regelmæssigt på bestyrelsesmøder. Som fastsat i forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt vil Kommissionen senest den 5. december 2023 foretage en evaluering af effektiviteten, relevansen og sammenhængen af de foranstaltninger, der gennemføres af Frontex, og deres EU-merværdi, herunder agenturets forvaltningsstruktur og bestyrelsens tilsyn. Forud for evalueringen vil Kommissionen indlede en dialog med Parlamentet og Rådet om agenturets forvaltning. Ulovlige bevægelser Sekundære bevægelser inden for EU underminerer troværdigheden og integriteten af det fælles europæiske asylsystem. Selv om det er vanskeligt at indsamle pålidelige oplysninger om sådanne bevægelser, kan Eurodac give oplysninger om afrejse- og bestemmelsessteder og kan vise, om en person, der er registreret i én medlemsstat, allerede har registreret mindst én asylansøgning i en anden medlemsstat. Systemet kan ligeledes vise, om en person efter registreringen af en asylansøgning i én medlemsstat er blevet pågrebet, fordi vedkommende havde ulovligt ophold i en anden medlemsstat. I juni 2022 blev medlemsstaterne, Kommissionen og EU's Asylagentur enige om at arbejde på en køreplan for at sikre en bedre gennemførelse af overførsler i henhold til Dublin III-forordningen. Køreplanen vil fastlægge de praktiske skridt, som medlemsstaterne bør forpligte sig til at tage for at overvinde de største hindringer, som medlemsstaterne i øjeblikket står over for med hensyn til overførsler. Det første møde i ekspertgruppen bestående af frivillige medlemsstater fandt sted den 8. september 2022. Køreplanen forventes at blive færdiggjort og godkendt inden årets udgang. Pagten har til formål at tilvejebringe strukturelle løsninger og mindske incitamenterne til ulovlige bevægelser med mere nøjagtige og fuldstændige data. I solidaritetserklæringen understregede medlemsstaterne deres tilsagn om at tackle sekundære bevægelser ved at øge tempoet i Dublinoverførslerne, samtidig med at de anerkendte betydningen af at sikre, at personer med international beskyttelse har adgang til lovlig mobilitet mellem medlemsstaterne. Forslaget om at ændre Schengengrænsekodeksen indfører en ny overførselsprocedure for at imødegå ulovlige bevægelser og giver medlemsstaterne mulighed for at revidere eksisterende eller indgå nye bilaterale tilbagetagelsesaftaler indbyrdes. Selv om genindførelsen af kontrol ved de indre grænser fortsat bør være en sidste udvej, giver forslaget også mulighed for at begrunde genindførelsen af kontrol ved de indre grænser med de omfattende ulovlige bevægelser. 5.FORVALTNING AF DE YDRE GRÆNSER OG TILBAGESENDELSE Forvaltningen af de ydre grænser er en central del af tilgangen i pagten. Det er også en af prioriteterne i Schengenstrategien som nu er videreført gennem en årlig Schengencyklus — en ny forvaltningsmodel for Schengenområdet — og med de fremskridt, der er gjort i den første Schengenstatusrapport , der blev vedtaget i maj. Et vigtigt redskab til en stærk grænseforvaltning er europæisk integreret grænseforvaltning. Kommissionen har hørt Parlamentet og Rådet om den fremtidige retning og opfordret til en stærk og sammenhængende operationel tilgang til grænsekontrol, eftersøgning og redning, risikoanalyse, samarbejde mellem agenturer, EU- og internationalt samarbejde, tilbagesendelse, grundlæggende rettigheder, forskning og innovation samt uddannelse. Kommissionen, eu-LISA og medlemsstaterne har intensiveret indsatsen for at udvikle og gennemføre den nye IT-arkitektur og -interoperabilitet. Dette vil give grænsevagterne bedre muligheder for at kontrollere indrejse i EU og håndtere risici i forbindelse med sikkerhed, sundhed eller irregulær migration. Schengeninformationssystemet (SIS) er det største og mest udbredte informationsudvekslingssystem for sikkerhed og grænseforvaltning i Europa. Fra efteråret 2022 vil der blive udvekslet oplysninger om afgørelser om tilbagesendelse i systemet for at forbedre håndhævelsen. Nye informationssystemer såsom ind- og udrejsesystemet (EES) vil bidrage til at forbedre kvaliteten og effektiviteten af kontrollen og afsløringen af dokument- og identitetssvig. Det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) vil bidrage til at identificere eventuelle risici for sikkerheden eller irregulær migration fra besøgende, der er fritaget for visumpligt, inden de når EU's grænser. Interoperabilitet vil yderligere bidrage til korrekt identifikation af de personer, hvis data er lagret i disse IT-systemer, og dermed til at bekæmpe identitetssvig. Som beskrevet i Kommissionens rapport om gennemførelsen af interoperabilitetsforordningerne er det afgørende, at eu-LISA og medlemsstaterne indhenter forsinkelserne og sikrer, at IT-systemerne til grænse- og migrationsforvaltning bliver fuldt operationelle inden udgangen af 2023. Forvaltningen af de ydre grænser vil også blive lettet af Kommissionens forslag om digitalisering af visumprocedurerne. Det vigtigste mål er at modernisere indgivelsen og behandlingen af visumansøgninger, gøre procedurerne mere effektive og harmoniserede mellem medlemsstaterne samt styrke både sikkerheden og EU's tiltrækningskraft som rejsemål. Foranstaltninger til at øge antallet af tilbagesendelser

Det fælles EU-system for tilbagesendelse tager form, og der er taget vigtige skridt til at opbygge grundlaget for mere effektive, bæredygtige og humane tilbagesendelser fra EU. Samtidig med at der arbejdes på strukturreformen af migrations- og asylpolitikken, er det også vigtigt at sikre fuld overholdelse af gældende EU-ret. Den 29. september 2022 vedtog Kommissionen en række traktatbrudssager vedrørende manglende overholdelse af EU-lovgivningens standarder og procedurer på tilbagesendelsesområdet i medlemsstaternes lovgivning og praksis. Et særligt indsatsområde har været at øge antallet af tilbagesendelser fra EU, navnlig med ophævelsen af de restriktioner, som pandemien udløste. Tilbagesendelse af personer uden ret til at opholde sig i EU er en uundværlig del af en retfærdig og effektiv migrationspolitik. Efter et covid-relateret fald i 2020 steg den effektive tilbagesendelsesprocent til 21 % i 2021, men forblev under 2019-niveauet på 29 %. I absolutte tal vendte over 70 000 tredjelandsstatsborgere tilbage efter et påbud om at forlade EU i 2021, hvilket svarer til ca. halvdelen af det antal, der vendte tilbage i 2019. EU og medlemsstaterne skal fortsætte arbejdet både for at sikre, at tilbagesendelsesprocedurerne fungerer korrekt inden for EU, og for at styrke samarbejdet om tilbagetagelse med partnere i hele verden. Et sådant samarbejde har vist sig at være frugtbart med hensyn til at øge antallet af tilbagesendelser til lande som Bangladesh og Pakistan og har hjulpet de medlemsstater, der er mest direkte berørt af irregulære migrationsstrømme, såsom Grækenland, Malta og Cypern. Siden juni har den tilbagesendelseskoordinator, der blev bebudet i pagten, ledet et netværk på højt plan med repræsentanter for medlemsstaterne og Frontex. Det første møde i netværket fandt sted den 8. september 2022. Som rettesnor for deres fælles arbejde vil koordinatoren og netværket fastlægge og gennemføre en fælles og sammenhængende tilgang og en operationel strategi for tilbagesendelser, som er under udarbejdelse. Denne operationelle strategi vil identificere praktiske prioriterede aktiviteter med henblik på at afhjælpe mangler og øge den gensidige sammenhæng. Resultatet vil være en videreudvikling af de nationale politikker og retlige rammer — herunder bedre forbindelser mellem asyl- og tilbagesendelsesprocedurer i praksis, fjernelse af de hindringer, der står i vejen for tilbagesendelser, styrkelse af den nationale kapacitet, afhjælpning af manglende viden og forbedring af samarbejdet mellem medlemsstaterne og med Frontex. Denne strategiske tilgang understøttes af praktiske tiltag. For det første har Frontex etableret sig som en central aktør på tilbagesendelsesområdet og øget sin støtte til medlemsstaterne betydeligt i alle faser af processen — navnlig vedrørende frivillig tilbagevenden og reintegration. Frontex har indtil videre i 2022 koordineret 210 tilbagesendelsesoperationer for 7 210 tredjelandsstatsborgere med charterfly organiseret af agenturet og 10 115 med kommercielle flyvninger. I 2022 blev der med de første to Frontex-ledede operationer sendt 40 ulovlige migranter tilbage til Albanien og 40 til Nigeria. Siden april 2022 har Frontex også tilbudt støtte til reintegration i 24 oprindelseslande. Agenturets høje forventninger og voksende rolle til støtte for medlemsstaterne betyder, at det er nødvendigt at opstille klare prioriteter og tildele ressourcer strategisk. EU-strategien for frivillig tilbagevenden og reintegration fra april 2021 er blevet videreført. Rammen, strukturerne og værktøjerne er nu i vid udstrækning på plads for at sikre, at frivillig tilbagevenden og reintegration strømlines i det fælles EU-system for tilbagesendelse. På grundlag af de tal, der blev indberettet for 2021, er der begyndende tegn på, at udbredelsen af frivillig tilbagevenden er stigende. Desuden var mere end halvdelen af tilbagesendelserne med rutefly, der blev formidlet af Frontex, i 2021 for første gang frivillig (57 % i 2021, 58 % indtil videre i 2022, hvilket er en stigning fra 38,5 % i 2020). Der findes nu centrale værktøjer såsom Frontex' fælles reintegrationstjenester, en fælles ramme for udbydere af reintegrationstjenester og uddannelse af rådgivere i tilbagesendelse for at forbedre kvaliteten af den støtte, der ydes til irregulære migranter, der er villige til at vende tilbage. Arbejdet skal fortsætte ad denne vej for at gøre fuld brug af disse nye værktøjer i fuld koordinering med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og EU-delegationerne i tredjelande og for at sikre, at frivillig tilbagevenden og reintegration bliver en central del af medlemsstaternes tilbagesendelsessystemer. Endelig er tilbagesendelse og tilbagetagelse nu fast forankret i den nye omfattende tilgang til uddybning af partnerskaber med tredjelande om migration, der er fastsat i pagten. Afsnit 7 nedenfor beskriver, hvordan migration integreres i moderniserede, omfattende partnerskaber i hele verden. Tilbagetagelse behandles som en væsentlig del af forbindelserne, så der kan gøres fremskridt på tværs af en række områder af fælles interesse. Kommissionen har øget det politiske fokus på tilbagetagelse i de eksterne forbindelser ved at genoptage drøftelserne under bilaterale kontakter og missioner på højt plan og koordinere relevante budskaber med medlemsstaterne. Den bruger alle de redskaber, den har til rådighed, til at understrege betydningen af tilbagesendelse som en integreret del af migrationspolitikken. Kommissionen og medlemsstaterne har vurderet de eksisterende mandater til forhandlinger om EU-tilbagetagelsesaftaler og drøftet en pragmatisk, skræddersyet og fleksibel tilgang for at gøre konkrete fremskridt i de igangværende forhandlinger. Kommissionen følger aktivt denne tilgang, og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og EU-delegationerne behandler spørgsmålet om tilbagetagelse i deres kontakter med centrale partnerlande om migration. Gennemførelsen af den mekanisme, der er indført ved visumkodeksens artikel 25a, giver en struktureret tilgang til at forbedre samarbejdet om tilbagetagelse med tredjelande ved at fastlægge en ramme for dette i forbindelse med den overordnede status for forbindelserne og sammenkoble samarbejdet om tilbagetagelse med EU's visumpolitik (se afsnit 7 nedenfor). Den internationale situation har også krævet handling fra EU's side for at ophæve tidligere visumlempelser. Den 9. november 2021 vedtog Rådet Kommissionens forslag til en delvis suspension af visumlempelsen mellem EU og Belarus. Den 25. februar 2022 blev der vedtaget en delvis suspension af visumlempelsesaftalen mellem EU og Rusland, som var rettet mod indehavere af russiske diplomatpas, russiske regeringsembedsmænd og forretningsfolk. Den 9. september 2022 blev visumlempelsesaftalen med Rusland suspenderet, og Kommissionen udstedte retningslinjer for udstedelse af visa og håndtering af eksisterende visa. Kommissionen har udstedt retningslinjer for modtagelsen af russere i forbindelse med optrapningen af krigen. 6.FREMSKRIDT MED HENSYN TIL PAGTEN Den seneste udvikling på migrationsområdet kombineret med det fortsatte pres fra irregulær migration på flere ruter viser, at et bæredygtigt og retfærdigt EU-migrationssystem er absolut nødvendigt. Pagten om migration og asyl får større og større relevans. Den politiske aftale, der blev indgået den 7. september 2022, om en fælles køreplan mellem Europa-Parlamentet og de roterende formandskaber for Rådet for Den Europæiske Union, danner grundlag for en øget dialog om pagten, som sætter skub i afslutningen af forhandlingerne senest i februar 2024 om alle verserende lovgivningssager vedrørende asyl- og migrationsstyring. Forhandlingerne fra efteråret 2022 bør sikre tilsvarende og afbalancerede fremskridt, og det opfølgende arbejde, der involverer medlemmerne af Europa-Parlamentets asylkontaktgruppe og de skiftende rådsformandskaber, vil være afgørende i denne henseende. Hvad angår Rådet, har det franske formandskabs gradvise tilgang, der indebærer et lige stort engagement fra medlemsstaternes side med hensyn til både solidaritet og ansvar, medført betydelige fremskridt hen imod vedtagelse af den fulde lovgivningsmæssige ramme. Rådet vedtog forhandlingsmandater vedrørende forslagene vedrørende screening og Eurodac. Det er afgørende at gøre fremskridt med disse for at styrke beskyttelsen af EU's ydre grænser og lette presset på Schengenområdet. Det nye Eurodac vil bidrage til at spore ulovlige bevægelser og irregulær migration, forbedre mulighederne for tilbagesendelser, registrere migranter, der ankommer efter eftersøgnings- og redningsoperationer, og supplere interoperabilitetsrammen. Forslaget om screening vil sikre hurtig bestemmelse af den korrekte procedure — asyl eller tilbagesendelse — ved grænsen eller inden for området. Kommissionen glæder sig over det tjekkiske formandskabs arbejde med solidaritet og forordningen om asylprocedurer. Medlemsstaterne opfordres til at nå til enighed om forordningerne om asyl- og migrationsstyring og asylprocedurer samt om de forslag, der omhandler forskellige former for kriser på migrationsområdet. Hvad angår Parlamentet, fremlagde ordførerne udkast til betænkninger om alle lovgivningsforslag, der ledsagede pagten i 2020, samt om omarbejdningen af tilbagesendelsesdirektivet, der blev foreslået i 2018. Europa-Parlamentets asylkontaktgruppe bidrager til arbejdet hen imod en hurtig vedtagelse af alle rapporter i overensstemmelse med det tilsagn, der er givet i den fælles køreplan. Indledning af forhandlinger om Eurodacforordningen, forordningen om asyl- og migrationsforvaltning og forordningen om asylprocedurer og færdiggørelsen af arbejdet med de fremskredne sager, der blev foreslået i 2016 som led i den bredere asylreform, vil give umiddelbare fordele med hensyn til at forbedre migrationsstyringen og skabe en sammenhængende EU-indsats som reaktion på de nye udfordringer. Navnlig skal den foreløbige aftale om forordningen om EU-genbosætningsrammen, der blev indgået i 2018, videreføres for at give EU en stabil og forudsigelig ramme for politikkerne for genbosætning og indrejse af humanitære årsager. Parlamentet og Rådet nåede også til foreløbig enighed i juni 2018 om omarbejdningen af direktivet om modtagelsesforhold og kvalifikationsforordningen. Der bør også sættes skub i arbejdet med den nye lovgivningsmæssige ramme for tilbagesendelse med henblik på at nå til enighed om forslaget til omarbejdning af tilbagesendelsesdirektivet som fastsat i pagten. Forhandlingerne bør genoptages for at behandle de udestående spørgsmål i disse sager. I december 2021 fremsatte Kommissionen forslag til en forordning om håndtering af tilfælde af instrumentalisering på migrations- og asylområdet. Dette vil skabe en stabil ramme under EU's asyl- og tilbagesendelsesregler, der præciserer, hvordan medlemsstaterne kan håndtere sådanne situationer under fuld overholdelse af EU-retten, de grundlæggende rettigheder og internationale forpligtelser. Det vil betyde, at der ikke længere vil være behov for at anvende ad hoc-foranstaltninger i fremtidige situationer med instrumentalisering af migranter som defineret i den reviderede Schengengrænsekodeks. Kommissionen opfordrer Parlamentet og Rådet til at intensivere deres arbejde med dette forslag, som fuldender den samlede tilgang til migration og asyl, der foreslås i pagten, og behandle det sammen med forslaget til forordning om håndtering af krisesituationer og force majeure. Kommissionen ser også frem til indledningen af forhandlinger mellem Parlamentet og Rådet om forslaget fra december 2021 om ændring af Schengengrænsekodeksen efter vedtagelsen af Rådets forhandlingsmandat i juni. To til tre millioner tredjelandsstatsborgere kommer allerede lovligt til EU hvert år. En ambitiøs og bæredygtig politik for lovlig migration er et centralt element i pagtens samlede tilgang. Pakken vedrørende færdigheder og talent har til formål at imødekomme arbejdsmarkedets behov i forbindelse med den aktuelle demografiske udvikling og manglen på kvalificeret arbejdskraft i EU og forberede sig på fremtidige behov. Pakken omfatter retlige, operationelle og politiske initiativer, der skal gavne EU's økonomi, styrke samarbejdet og partnerskaberne med lande uden for EU og forbedre den langsigtede migrationsstyring. Fremtidsorienterede politikker for lovlig migration til EU på mellemlang til lang sigt vil fokusere på tre indsatsområder: pleje, ungdom og innovation. Disse politikker har til formål at tiltrække færdigheder og talent i sektorer, hvor der er en presserende mangel på og et presserende behov for arbejdskraft. Omarbejdningen af direktivet om fastboende udlændinge vil yderligere forbedre rettighederne og mobiliteten inden for EU for de migranter, der allerede er godt integreret i vores samfund, mens omarbejdningen af direktivet om en kombineret tilladelse vil strømline og forenkle indrejseprocedurerne yderligere til gavn for arbejdsgiverne, migrationsmyndighederne og migranterne selv og forbedre beskyttelsen af arbejdstagere fra tredjelande. Indledningen af drøftelserne i Parlamentet og Rådet om disse forslag vil bidrage til at skabe en solid ramme for at tiltrække nyt talent til EU. Som kommissionsformand Ursula von der Leyen bebudede i sin tale om Unionens tilstand, bliver 2023 desuden det europæiske år for færdigheder. Kommissionen vil arbejde på en målrettet indsats vedrørende anerkendelse af tredjelandsstatsborgeres kvalifikationer for yderligere at bidrage til at tiltrække talent til det europæiske arbejdsmarked fra tredjelande. En ambitiøs og bæredygtig politik for lovlig migration bygger også på korrekt gennemførelse og effektiv anvendelse og håndhævelse af den gældende lovgivning. Kommissionen vil fortsat intensivere sine bestræbelser i samarbejde med medlemsstaterne for at sikre en korrekt og effektiv gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af direktivet om sæsonarbejdere og direktivet om sanktioner over for arbejdsgivere. For bedre at beskytte tredjelandsstatsborgere — herunder ukrainere — mod udnyttelse af arbejdskraft samarbejder Kommissionen med Den Europæiske Arbejdsmarkedsmyndighed, herunder i den europæiske platform til bekæmpelse af sort arbejde. Kommissionen foreslog en forordning om forbud mod produkter fremstillet ved tvangsarbejde på EU-markedet. 7.SAMARBEJDE MED INTERNATIONALE PARTNERE Samarbejde med centrale partnere om migration og tvangsfordrivelse

Den eksterne dimension er et væsentligt element i den samlede tilgang, der foreslås i pagten. I løbet af det seneste år har EU intensiveret sit engagement med partnerlandene og sit arbejde med at fortsætte samarbejdet til gensidig gavn på migrationsområdet, herunder i multilateral sammenhæng. For at opbygge et varigt samarbejde er det afgørende, at EU og medlemsstaterne taler med én stemme med partnerlandene i en Team Europe-tilgang og yder skræddersyet støtte, der imødekommer deres behov. Partnerskaber spænder over hele spektret af samarbejde om migration og tvangsfordrivelse. Partnerskabstilgangen bygger ligeledes på partnerlandenes engagement med EU og medlemsstaterne i en ægte ånd af samarbejde og gensidig respekt. Som reaktion på Det Europæiske Råds konklusioner af 24.-25. juni 2021 er der udarbejdet omfattende handlingsplaner for at styrke samarbejdet med ti centrale partnerlande, der bygger på tidligere fremskridt og fastsætter yderligere konkrete mål, tidsplaner og støtteforanstaltninger for at styrke det internationale samarbejde. Disse handlingsplaner, der bygger på drøftelser med medlemsstaterne, har til formål at sikre koordinering og synergi mellem aktioner, projekter og ressourcer med fokus på operationelt samarbejde med de enkelte partnerlande. Som led i den gradvise tilgang og for at opbygge en stærk sammenhæng mellem EU's og medlemsstaternes bilaterale arbejde med pagtens eksterne dimension lancerede det franske formandskab for Rådet et nyt koordineringsorgan i Rådet: den operationelle koordineringsmekanisme for den eksterne dimension af migration (Mocadem). Sammen med de strategiske drøftelser i Gruppen vedrørende Eksterne Migration (EMWP) bidrog Mocadems operationelle fokus til at konsolidere en fælles strategisk skræddersyet tilgang til specifikke partnere. Der arbejdes fortsat på at sikre koordinering og komplementaritet mellem aktiviteter, der finansieres af medlemsstaterne og EU-midler. Kommissionen og medlemsstaterne udveksler oplysninger og koordinerer deres tilgang til de regionale og bilaterale foranstaltninger, de planlægger at finansiere på området migration og tvangsfordrivelse, i overensstemmelse med de politiske mål, der er fastsat i EMWP og Mocadem, og med de vedtagne flerårige vejledende programmer, i koordinationsgruppen for migration under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde og medlemsstaternes bilaterale samarbejdsinstrumenter. I forbindelse med besøg og politisk dialog har en samlet og afbalanceret tilgang i år bragt migration og tvangsfordrivelse op i forbindelse med vores bredere bilaterale og regionale forbindelser i Marokko, Tunesien, Egypten, Libyen, Algeriet, Mauretanien, Senegal, Niger, Nigeria, Etiopien, Pakistan, Bangladesh, Irak, Jordan, Libanon, Tyrkiet og det vestlige Balkan, Den Afrikanske Union samt Rabat-, Prag- og Khartoumprocessen. Vellykket opsøgende arbejde — bekæmpelse af Belarus' instrumentalisering af migranter Rettidig, resolut og forenet opsøgende arbejde rettet mod EU's partnere kan give imponerende resultater, som det fremgår af reaktionen på det belarusiske regimes instrumentalisering af migranter. Den højtstående repræsentant, næstformand Margaritis Schinas og flere kommissærer havde kontakter på højt plan med oprindelses- og transitlande samt med luftfartsselskaber og civile luftfartsmyndigheder for at opbygge en koalition til at imødegå dette hybride angreb. Sammen med medlemsstaternes opsøgende arbejde på højt plan besøgte næstformand Margaritis Schinas Irak, De Forenede Arabiske Emirater, Libanon, Tyrkiet og Usbekistan. EU-delegationerne udsendte fælles demarcher sammen med medlemsstaterne, og medlemsstaterne har handlet bilateralt i Kasakhstan, Indien, Georgien, Ukraine, Tyrkiet og Usbekistan. Resultatet var en betydelig reduktion af antallet af flyvninger til Minsk, rejserestriktioner for visse nationaliteter i centrale lufthavne og et betydeligt antal tilbagesendelser og hjemsendelser, navnlig takket være Iraks imponerende indsats. Kommissionen tilpassede igangværende projekter for at udbrede kendskabet til farerne ved instrumentalisering (f.eks. i Irak, Tyrkiet og Syrien) og arbejdede sammen med IOM om at støtte frivillig tilbagevenden og reintegration af migranter fra Belarus til deres oprindelseslande. EU handlede også hurtigt for at beskytte både de instrumentaliserede personer og Unionens ydre grænser. Kommissionen og EU-agenturerne arbejdede tæt sammen med de litauiske, polske og lettiske myndigheder om at styrke grænsebeskyttelsen, bekæmpe smugling af migranter, styrke asyl- og modtagelseskapaciteten og forbedre tilbagesendelserne. EU's grænse til Belarus kræver fortsat årvågenhed. De foreslåede normer for sanktioner over for luftfartsoperatører er fortsat relevante og skal vedtages hurtigt. De betydelige strømme over Middelhavet har krævet fortsat opmærksomhed fra EU's side i 2022. Samarbejdet med Marokko i år bekræftede et stærkt fælles tilsagn om at fortsætte dialogen og samarbejdet på alle områder vedrørende migration, herunder den regionale dimension, tilbagesendelse, talentpartnerskaber og bekæmpelse af smugling af migranter. I Libyen arbejder EU til trods for det udfordrende politiske miljø for at imødekomme de grundlæggende behov med hensyn til beskyttelse af sårbare migranter og flygtninge og bekæmpelse af smugling af migranter, herunder gennem FSFP-missioner. EU's engagement med Niger og Mauretanien viste også, at der er en klar vilje på begge sider til at håndtere migrationsstrømme og til at samarbejde med EU. Det trilaterale samarbejde mellem Den Afrikanske Union (AU), EU og FN har været særlig effektivt med hensyn til at tackle beskyttelsesspørgsmål i Libyen i de seneste fem år, og der arbejdes nu på at puste nyt liv i samarbejdet. På topmødet mellem Den Europæiske Union (EU) og Den Afrikanske Union (AU) i februar 2022 nåede lederne til enighed om et styrket partnerskab for migration og mobilitet som fastsat i den fælles erklæring fra topmødet (A Joint Vision for 2030). I løbet af året har partnerne også uddybet deres samarbejde inden for rammerne af dialogen om migration og mobilitet mellem AU og EU. EU hilste vedtagelsen af en Progress Declaration om gennemførelsen af den globale aftale om migration på International Migration Review Forum i maj 2022 velkommen. EU arbejder i et hidtil uset stærkt samarbejde med USA og Canada gennem en række dialoger på højt plan om migrationsrelaterede spørgsmål fra Afghanistan til Latinamerika ud over det tætte samarbejde om støtte til dem, der flygter fra Ruslands invasion af Ukraine (se afsnit 2 ovenfor). Beskyttelse af tvangsfordrevne og støtte til værtslandene Ved udgangen af 2021 var der over 89,3 millioner personer, der var fordrevet som følge af krig, vold, forfølgelse og menneskerettighedskrænkelser, , hvilket er en stigning på 8 % i forhold til året før og et godt stykke over det dobbelte af antallet for ti år siden. Siden da har den russiske invasion af Ukraine og andre nødsituationer som f.eks. i Afghanistan, Syrien, Venezuela og Sydsudan skubbet tallet op over 100 millioner. I overensstemmelse med EU's globale forpligtelser er engagementet på dette område gradvist gået fra en kortsigtet humanitær tilgang til en langsigtet udviklingsstrategi, der fremmer varige løsninger for tvangsfordrevne og deres værtssamfund i overensstemmelse med sammenhængen mellem humanitær bistand og udvikling og fred. EU er en førende global aktør og donor med hensyn til at forbedre beskyttelsen af og bistanden til tvangsfordrevne og deres værter, redde liv og lægge fundamentet for varige løsninger. -Støtte til internt fordrevne i Ukraine Den humanitære situation i Ukraine er fortsat alarmerende med enorme følger for civile, navnlig i syd og øst. 17,7 millioner mennesker er i nød, hvilket er over en tredjedel af den samlede befolkning. På trods af den vanskelige adgang har den internationale humanitære indsats hjulpet over 13,3 millioner mennesker i hele landet gennem et godt samarbejde mellem EU, FN, internationale NGO'er og internationale organisationer. EU's humanitære bistand har også støttet dem, der flygtede til Moldova. EU trækker på alle mulige midler for at hjælpe med at afhjælpe situationen i Ukraine. EU-civilbeskyttelsesmekanismen har gennemført sin hidtil største operation, der ved udgangen af september leverede over 68 500 ton bistand, herunder indkvarteringsenheder. Der blev leveret 300 generatorer og brændstof, og forberedelserne til at dække behovene i den kommende vinter er i gang. Næsten 1 500 patienter med svære lidelser er blevet evakueret til EU. EU støtter også Ukraines hurtige genopretningsplan for skoler, senest med et tilsagn om at finansiere 100 mio. EUR til hastereparationer af skoler og børnehaver. -Støtte til tvangsfordrevne og værtssamfund i Syrien, Libanon, Jordan, Tyrkiet og Irak Efter 11 år påvirker krisen i Syrien fortsat den regionale stabilitet, og mange har derfor behov for bistand. EU og dets medlemsstater er fortsat fast besluttet på at støtte bestræbelserne på at finde en politisk løsning i overensstemmelse med FN's Sikkerhedsråds resolution 2254, der gør det muligt for fordrevne syrere at vende hjem, når forholdene er sikre, frivillige og værdige. Kommissionens prioritet er fortsat at fremme en overgang i Syrien og samtidig afbøde krisens virkninger gennem direkte støtte til befolkningen. Al støtte gennemføres under strenge operationelle parametre. EU udviser fortsat solidaritet med Libanon og fastholder sit niveau af støtte til både syriske flygtninge og sårbare libanesere og sikrer adgang til basale tjenester, samtidig med at det hjælper værtssamfundene og overvåger udrejser. EU yder også støtte for at hjælpe Jordan med at håndtere de sundhedsmæssige og socioøkonomiske konsekvenser af pandemien og foranstaltninger i forbindelse med krisen i Syrien. Der er også planlagt støtte til integration af syriske flygtninge i de nationale systemer i Irak. Erklæringen fra EU og Tyrkiet fra marts 2016 er fortsat den centrale ramme for samarbejdet mellem EU og Tyrkiet på migrationsområdet, og EU understreger betydningen af at gennemføre alle tilsagn i henhold til erklæringen. EU opfordrer fortsat navnlig Tyrkiet til at genoptage tilbagesendelsesoperationerne fra Grækenland i overensstemmelse med det tilsagn, der blev givet i erklæringen, samt til at forhindre irregulær migration til EU's medlemsstater. Tyrkiet huser en af de største flygtningegrupper i verden, omkring 4 millioner mennesker, herunder 3,7 millioner syrere. EU støtter fortsat Tyrkiets bestræbelser og mobiliserer yderligere midler til flygtninge og deres værtssamfund. Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet vil overgå fra humanitær bistand til udviklingsbistand til uddannelse og basale behov i begyndelsen af 2023. EU har uddybet sin migrationsdialog med Tyrkiet, herunder gennem den første dialog på højt plan mellem EU og Tyrkiet om migration og sikkerhed den 12. oktober 2021 i Ankara, hvor drøftelserne satte fokus på fælles udfordringer og det gensidige behov for at arbejde med forebyggelse af nye migrationsruter og sikkerhedstrusler. -Støtte til fordrevne i andre dele af verden På trods af det massive træk på de disponible midler til krisen i Ukraine og til at bistå syriske flygtninge i Tyrkiet og regionen er EU fortsat fast besluttet på at hjælpe tvangsfordrevne og deres værtssamfund i hele verden — venezuelanere i Colombia, Ecuador og Peru, fordrevne i og fra Myanmar, internt fordrevne og flygtninge i Irak, Etiopien og Sudan og afghanere, der opholder sig i Iran og Pakistan.

EU er aktivt medlem af de regionale støtteplatforme, der blev lanceret på Global Refugee Forum i 2019, og som yder politisk og finansiel støtte gennem humanitær bistand og udviklingssamarbejde. I Afrika opfyldte det fælles EU/IOM-initiativ for beskyttelse og reintegration af migranter fortsat behovene hos strandede og sårbare migranter i 26 afrikanske lande, idet det hjalp dem, der var på vej, tilbød hjælp til frivillig tilbagevenden til dem, der beslutter sig for at vende tilbage, og støttede tilbagesendte og deres samfund i reintegrationsprocessen. Nødtransitmekanismen skaber fortsat et sikkert rum og langsigtede løsninger for de mest sårbare asylansøgere og flygtninge i Libyen, så de kan evakueres til Niger og Rwanda med henblik på videre genbosætning i medlemsstaterne og andre partnere. I Asien har EU påtaget sig en politisk og finansiel lederrolle i forbindelse med regional fordrivelse fra Afghanistan, herunder gennem formandskabet for støtteplatformen inden for kernegruppen for løsningsstrategien for afghanske flygtninge , gennem støtte til de over 5,9 millioner afghanere, der skønnes at være internt fordrevne i Afghanistan, samt til de fordrevne og deres værtssamfund i Iran og Pakistan. I Myanmar har EU ydet humanitær bistand i 2022 for at imødekomme de umiddelbare behov hos de mest sårbare i konfliktramte samfund og både de internt fordrevne samt de ca. en million rohingyaflygtninge, der bor i lejrene og bosættelserne i Bangladesh. På grundlag af den styrkede dialog efter det belarusiske regimes instrumentalisering af irakiske migranter arbejder EU og Irak sammen om reintegration af hjemvendte og fordrevne befolkningsgrupper. Skabelse af økonomiske muligheder og tackling af de grundlæggende årsager til irregulær migration EU's udviklingssamarbejde har både en mellem- og langsigtet indvirkning på håndteringen af de strukturelle grundlæggende årsager til irregulær migration og tvangsfordrivelse. Foranstaltninger på områder som god regeringsførelse, konfliktforebyggelse og modvirkning af klimaændringer samt socioøkonomisk udvikling kan have en direkte konsekvens for migration. Gennem Global Gateway bidrager EU til at mindske den globale investeringskløft, støtte den globale økonomiske genopretning og ledsage den dobbelte grønne og digitale omstilling uden for de europæiske grænser. Målrettede initiativer, der gennemføres som led i Global Gateway, er rettet mod specifikke regioner såsom de sydlige nabolande, Afrika og Latinamerika og stimulerer langsigtet socioøkonomisk genopretning og bæredygtig udvikling generelt. Der er også foranstaltninger, der specifikt er rettet mod muligheder og beskæftigelsesegnethed for migranter og værtssamfund. Partnerskaber med henblik på at styrke migrationsstyringen og -forvaltningen Partnerskaber med centrale tredjelande skal afspejle en balance mellem deres behov og EU's interesser. I løbet af det seneste år er der sket fremskridt med hensyn til at løse problemer med tilbagesendelser, tilbagetagelse, grænseforvaltning og smuglernetværk. Det operationelle samarbejde om grænseforvaltning fortsætter med et stigende antal vigtige partnere. Statusaftalerne for den europæiske grænse- og kystvagt med Albanien, Montenegro og Serbien gør det muligt for Frontex at indsætte hold fra den europæiske grænse- og kystvagts stående korps og teknisk udstyr på disse partnerlandes område. Dette har en direkte indvirkning på håndteringen af irregulær migration og organiseret kriminalitet. En statusaftale med Nordmakedonien er ved at blive udarbejdet, og Kommissionen forbereder sig på at anbefale et mandat til at forhandle en statusaftale med Bosnien-Hercegovina. Der blev forhandlet en statusaftale med Moldova, som trådte i kraft på rekordtid. Mandaterne til forhandling af statusaftaler med Senegal og Mauretanien er de første med partnerlande i Afrika og har til formål at støtte grænseforvaltning, bekæmpe smugling af migranter og mindske den irregulære migration på Atlanterhavsruten. Der findes allerede en samarbejdsordning mellem Frontex og missionen EUCAP Sahel Niger under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP). Frontex og Niger er også tæt på at blive enige om en samarbejdsordning. Der forhandles om samarbejdsordninger med EUBAM Libya og EUAM Ukraine. FSFP-missioner og -operationer yder fortsat et vigtigt bidrag, hvor bekæmpelsen af irregulær migration eller smugling af migranter er en del af deres mandater. Civile missioner i Libyen, Niger, Mali, Irak, Kosovo og Palæstina støtter værtslandets myndigheder i deres bestræbelser på at styrke deres kapacitet inden for grænseforvaltning, håndtere irregulær migration og smugling af migranter samt sikkerhedsspørgsmål såsom menneskehandel. Som nævnt ovenfor er tilbagesendelse og tilbagetagelse et væsentligt aspekt af forbindelserne vedrørende migrationsstyring. Den årlige vurdering i henhold til visumkodeksens artikel 25a bidrager til at identificere specifikke spørgsmål i forbindelse med samarbejdet om tilbagetagelse med tredjelande og til at sikre, at disse spørgsmål behandles regelmæssigt gennem et målrettet arbejde med tilbagetagelse eller som led i bredere dialoger om migration. Dette øgede engagement bidrager til at sikre, at fremskridtene med tilbagetagelse og på de andre områder af partnerskaberne med tredjelande fortsætter parallelt. Efter vedtagelsen af den første evalueringsrapport om tilbagetagelsessamarbejdet for 2019 foreslog Kommissionen Rådet at vedtage midlertidige restriktive foranstaltninger vedrørende visa til kortvarigt ophold for Bangladesh, Irak og Gambia i betragtning af deres utilstrækkelige samarbejde om tilbagetagelse og under hensyntagen til EU's overordnede forbindelser med disse lande. I oktober 2021 vedtog Rådet midlertidige restriktive foranstaltninger over for Gambia. Disse er stadig i kraft, men der er taget vigtige skridt fremad ved at ophæve moratoriet for tvangsmæssige tilbagesendelser (marts 2022). Efter et øget engagement med Bangladesh og Irak besluttede Rådet ikke at indføre foranstaltninger over for Bangladesh på baggrund af de fremskridt, der er gjort. Samarbejdet med Irak bliver fortsat overvåget. I december 2021 vedtog Kommissionen sin anden vurdering af samarbejdet om tilbagetagelse for 2020, og med den højtstående repræsentant intensiverede den sit samarbejde med flere partnerlande, hvor utilstrækkeligt samarbejde om tilbagetagelse krævede yderligere tiltag. Resultaterne af dette engagement vil danne grundlag for Kommissionens afgørelse om mulige visumforanstaltninger under hensyntagen til EU's overordnede forbindelser med de pågældende tredjelande. Den tredje vurderingsrapport forventes vedtaget ved årets udgang. Den 6. april 2022 foreslog Kommissionen at fritage qatarske og kuwaitiske statsborgere fra visumpligten for kortvarige ophold i EU. Kommissionen fastholder sin vurdering fra juli 2018 af, at Kosovo har opfyldt alle benchmarks for visumliberalisering, og at der bør indrømmes visumfri indrejse for Kosovos befolkning. Desuden fortsætter Kommissionen med at screene alle aftaler, den har indgået med tredjelande, for at tillade visumfri indrejse med hensyn til deres migrations- eller sikkerhedsrisici. Som følge heraf har EU's visumfritagelsesaftale med Vanuatu været delvist suspenderet siden den 4. maj 2022 for at afbøde de sikkerhedsrisici, der er forbundet med Vanuatus ordning for tildeling af statsborgerskab til investorer. Da der ikke er taget hånd om EU's betænkeligheder, kan denne suspension forlænges med yderligere 18 måneder. I juli lancerede Kommissionen i samarbejde med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil de første operationelle partnerskaber om bekæmpelse af smugling med Marokko og Niger efter den fornyede EU-handlingsplan for bekæmpelse af smugling af migranter 2021-2025. Partnerskaberne har til formål at styrke de retlige, politiske, operationelle og strategiske rammer i partnerlandene som reaktion på smugling af migranter og at øge ejerskabet, virkningen og den langsigtede bæredygtighed af deres indsats. Partnerskaberne vil omfatte støtte til grænseforvaltning, øget politisamarbejde (herunder fælles efterforskninger), bevidstgørelse om farerne ved irregulær migration og øget samarbejde med EU-agenturer. Udvikling af lovlige adgangsveje til Europa Der er behov for en ambitiøs og bæredygtig EU-politik for lovlig migration for at skabe sikre veje til Europa og bidrage til at tiltrække færdigheder og talent, som vores økonomier har brug for, i betragtning af den aldrende befolkning og de presserende kvalifikationskløfter. Det er også et vigtigt element i vellykkede partnerskaber. Den EU-talentpulje, der foreslås i pakken om færdigheder og talent, vil skabe den første platform og det første matchningsværktøj for hele EU, der skal hjælpe arbejdsgiverne med at finde det personale, de har brug for, og gøre EU mere attraktivt for tredjelandsstatsborgere, der søger muligheder. Som nævnt ovenfor vil en EU-pilottalentpulje i en indledende fase hjælpe ukrainere med at bygge videre på deres færdigheder og erfaringer. -Talentpartnerskaber Talentpartnerskaber med centrale partnere vil søge at fremme arbejdskraftens internationale mobilitet og udvikle talent til gavn for medlemsstaterne, partnerlandene og erhvervslivet på begge sider samt for de berørte personer. Kommissionen vil tage konkrete skridt hen imod de første talentpartnerskaber med Marokko, Tunesien og Egypten inden udgangen af 2022 på grundlag af et stærkt løbende samarbejde om alle aspekter af migrationsstyring. Dette vil bygge på et pilotprojekt, der nu er i gang, samt høringer af alle interessenter. Partnerlandenes særlige interesser og engagement vil være afgørende for, at de bliver en succes, og det samme gælder de medlemsstater, der fortsat har kompetence med hensyn til arbejdskraftmigration. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at engagere sig aktivt i drøftelser med partnerlandene om talentpartnerskaber og fremlægge konkrete forslag til, hvordan disse kan bidrage til at opfylde behovene på deres arbejdsmarkeder, navnlig ved at identificere antallet af ledige pladser i nøglesektorer og inddrage private virksomheder. Efterfølgende kunne talentpartnerskaber med yderligere lande overvejes. -Lovlige adgangsveje til beskyttelse: genbosætning og indrejse af humanitære årsager Genbosætning er en integreret del af pagten og et vigtigt element i EU's migrationspolitik. EU yder et betydeligt bidrag til den globale genbosætningsindsats og er fast besluttet på at fastholde dette. Tilsagnsrunden for 2021-2022 resulterede i næsten 65 000 tilsagn i alt, som kombinerede genbosætning og for første gang indrejse af humanitære årsager, herunder pladser øremærket til afghanere, der var i fare efter Kabuls fald i august 2021. EU arbejder også fortsat for at opfylde behovene i Syrien og det centrale Middelhavsområde, og frem til juni 2022 rapporterede medlemsstaterne om mere end 36 000 genbosætninger og indrejser af humanitære årsager tilsammen. For at sikre kontinuitet i EU's indsats har Kommissionen for nylig opfordret medlemsstaterne til at give nye tilsagn for 2023, understøttet af fortsat EU-finansiering.