Bilag 1 til 4 omfatter de gældende tærskelværdier for mobilisering af fonden i 2014, en oversigt over de modtagne ansøgninger og en fuldstændig liste over de ansøgninger, der er blevet behandlet siden 2002.

Kommissionen modtog tretten nye ansøgninger om EUSF-støtte i 2014, hvilket var over gennemsnittet for så vidt angår antallet af ansøgninger. Mere præcist vedrørte disse ansøgninger oversvømmelserne i Sardinien/Italien, cyklonen Bejisa/Frankrig, jordskælvet på øen Kefalonia/Grækenland, det massive isslag i Slovenien, katastrofen som følge af is og oversvømmelser samt oversvømmelser i foråret i Kroatien, den hårde vinter i Rumænien, oversvømmelserne i Serbien, oversvømmelser i foråret og sommeren i Rumænien, oversvømmelser i foråret og sommeren i Bulgarien og oversvømmelser i efteråret i Italien.

Den 18. og 19. november 2013 blev store dele af Sardinien ramt af ekstreme regnskyl. Da der faldt store regnmængder på kort tid, gik mange floder over deres bredder og forårsagede oversvømmelser og jordskred. Dette forårsagede omfattende skader på private hjem, virksomheder og landbruget samt afbrydelser i landsdækkende og lokale transportforbindelser og vigtige offentlige infrastrukturnetværk. Italien indberettede 16 dødsfald, over 1 700 hjemløse og en savnet person. Beredskabsstyringstjenesten Copernicus blev aktiveret.

Den 24. januar 2014 modtog Kommissionen en ansøgning om finansielt bidrag fra EUSF inden for 10-ugersfristen. De italienske myndigheder vurderede den samlede direkte skade til 652,419 mio. EUR. Dette beløb udgjorde 17,4 % af tærskelværdien for støtte ved større katastrofer på 3,752 mia. EUR til Italien i 2014 til mobilisering af EUSF (dvs. 3 mia. EUR i 2002-priser). Italien indsendte en detaljeret oversigt over skaden, hvor den største del vedrører skader på vejnettet og transportinfrastrukturen på 156,522 mio. EUR, skader på vandnetværk og vandforsyningsnetværk på 224,621 mio. EUR og skader på offentlige bygninger på 40,567 mio. EUR. Det samlede beløb for private skade var på 38,328 mio. EUR.

Den samlede skade var under tærsklen for støtte til større katastrofer og katastrofen kunne derfor ikke betragtes som en "større naturkatastrofe", men kunne dog betragtes som en ekstraordinær regional katastrofe og blev accepteret af Kommissionen den 27. august 2014. De langvarige forhandlinger med Rådet og Europa-Parlamentet om det tilsvarende ændringsbudget blev først afsluttet den 17. december 2014, hvilket gjorde det nødvendigt at overføre budgetbevillingerne til 2015 for et beløb på 16 310 467 EUR (jf. kapitel 3). Det finansielle EUSF-bidrag blev udbetalt den 7. april 2015.

FRANKRIG - cyklonen Bejisa (La Réunion)

I begyndelsen af januar 2014 ramte den tropiske cyklon "Bejisa" øen La Réunion og forårsagede skade på vigtig infrastruktur og forskellige økonomiske sektorer.

Frankrig forelagde en ansøgning om finansielt bidrag fra EUSF den 11. marts 2014 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af de første skader den 2. januar 2014.

De franske myndigheder anslog de samlede direkte skader til 114,800 mio. EUR. Dette beløb udgjorde 3,1 % af tærskelværdien for støtte ved større katastrofer på 3,752 mia. EUR, der var gældende for Frankrig i 2014 til mobilisering af EUSF (dvs. 3 mia. EUR i 2002-priser). Den største del af skaden forvoldtes i landbrugssektoren og beløb sig til 49 mio. EUR, private husstande: 35 mio. EUR og skade i den offentlige sektor: 19 mio. EUR. Da de samlede direkte skader var under tærskelværdien for større katastrofer for støtte fra EUSF, blev ansøgningen behandlet ud fra forordningens kriterier for "ekstraordinære regionale katastrofer" vedrørende betingelserne for mobilisering af EUSF "under særlige omstændigheder". På baggrund af sin evaluering konkluderede Kommissionen dog, at Frankrigs ansøgning ikke opfyldte det ekstraordinære kriterium for en regional katastrofe, der er fastsat i forordningen, da Frankrig ikke fremlagde dokumentation for alvorlige og vedvarende følger for befolkningens livsvilkår og den økonomiske stabilitet i den berørte region. Den 27. august 2014 besluttede Kommissionen at afvise ansøgningen, da den ikke kunne betragtes som værende usædvanlig i forordningens forstand. De franske myndigheder blev underrettet herom.

GRÆKENLAND - jordskælv på Kefalonia

Den 26. januar 2014 indtraf et kraftigt jordskælv, som blev målt til 5,8 på Richter-skalaen, 6,7 km nordøst for Argostolion på øen Kefalonia, som kunne mærkes i de omkringliggende områder af de Joniske Øer og hele Grækenland. Der indtraf en lang række efterskælv. Jordskælvene havde alvorlige konsekvenser for den sociale og økonomiske struktur i det berørte område, og særligt øen Kefalonia, og for miljøet og infrastrukturen.

Kommissionen modtog Grækenlands ansøgning den 28. marts 2014 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 26. januar 2014.

De græske myndigheder anslog den samlede direkte skade til 147,333 mio. EUR. Dette beløb udgjorde 12,61 % af den tærskelværdi for støtte ved større katastrofer på 1,168 mia. EUR, der var gældende for Grækenland i 2014 ved mobilisering af EUSF (dvs. 0,6 % af BNI i 2012-priser). De største omkostninger vedrørte skader på vejnettet, som beløb sig til 50 mio. EUR.

De græske myndigheder indgav ansøgningen ud fra forordningens kriterier for "ekstraordinære regionale katastrofer" vedrørende betingelserne for mobilisering af EUSF "under særlige omstændigheder". Den 27. august 2014 konkluderede Kommissionen, at katastrofen opfyldte kriterierne for ekstraordinære regionale katastrofer, og foreslog en mobilisering af EUSF. Det finansielle EUSF-bidrag udgjorde 3 683 320 EUR og blev udbetalt den 8. april 2015.

SLOVENIEN – massivt isslag

Ultimo januar 2014 ramte nogle af de værste vinterstorme i årtier dele af Europa og medførte skader i flere lande nemlig Slovenien, Kroatien, Serbien, Rumænien og Bulgarien. I Slovenien blev næsten halvdelen af bjerglandets skove ødelagt af isslag, mens en fjerdedel af husstandene var uden elektricitet, da et kraftigt snefald væltede elkabler og træer. Kort efter det massive isslag kæmpede dele af Slovenien mod stigende vandstande i floderne.

Kommissionen modtog Sloveniens ansøgning blev modtaget den 4. april 2014, dvs. inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 30. januar 2014.

De slovenske myndigheder anslog de samlede direkte skader som følge af det massive isslag til 428,734 mio. EUR. Beløbet udgjorde 1,23 % af Sloveniens BNI og var langt over den tærskelværdi for mobilisering af EUSF, der var gældende for Slovenien i 2014, nemlig 209,587 mio. EUR (dvs. 0,6 % af BNI baseret på 2012-tal). Katastrofen blev betragtet som en "større naturkatastrofe", og den 27. august 2014 accepterede Kommissionen Sloveniens ansøgning. Det finansielle EUSF-bidrag udgjorde 18 388 478 EUR og blev udbetalt den 8. april 2015.

KROATIEN - is og oversvømmelser

De vejrforhold, der lå til grund for Sloveniens ansøgning om støtte fra EUSF, berørte også Kroatien i begyndelsen af februar 2014. Særligt den nordvestlige del og dele af det nordlige adriaterhavsområde blev berørt. Desuden forårsagede den smeltende is og sne fra den 12. februar oversvømmelser, der medførte yderligere skader på vigtige offentlige basale infrastrukturer og på privat og offentlig ejendom.

Kroatien besluttede efterfølgende at ansøge om støtte fra EUSF. Kommissionen modtog ansøgningen den 9. april 2014 inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 31. januar 2014.

De kroatiske myndigheder anslog de samlede direkte skader som følge af katastrofen til 291,905 mio. EUR. Beløbet udgjorde 0,69 % af Kroatiens BNI og var langt over den tærskelværdi for støtte fra EUSF ved større katastrofer, der var gældende for Slovenien i 2014, nemlig 254,229 mio. EUR (dvs. 0,6 % af BNI baseret på 2012-tal). Da den samlede anslåede direkte skade var over tærskelværdien for større katastrofer, blev katastrofen betegnet som en "større naturkatastrofe", og Kommissionen accepterede ansøgningen den 27. august 2014. Det finansielle EUSF-bidrag udgjorde 8 616 263 EUR og blev udbetalt den 8. april 2015.