Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om et flerårigt fællesskabsprogram med sigte på forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet {SEK(2004)169}

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. Indledning

Markedet for digitalt indhold har ændret sig i den tid, der er gået, siden starten af eContent-programmet [1]. Ændringen er hverken helt i overensstemmelse med eller så omfattende som forudsigelserne. Udviklingen på markedet for informations- og kommunikationsteknologier (IKT) forløb generelt langsommere, hvilket igen havde en negativ indflydelse på informationsmarkedet. Teknologiudbredelse, -udvikling og -innovation er dog fortsat, og der konstateres igen vækst i mange sektorer, herunder på informationsmarkedet.

[1] Rådets beslutning 2001/48/EF af 22. december 2000.

Udbredelsen af bredbåndsforbindelser med høj hastighed, som altid er aktiveret, begynder at skubbe til efterspørgslen efter digitalt online-indhold. Som det blev konstateret i eEurope 2005 [2], er den vellykkede udbredelse af bredbåndsinternetadgang dog helt og aldeles afhængig af udbuddet af passende digitalt indhold. På samme måde afhænger udbredelseshastigheden for avancerede tjenester til mobilkunder (3G og senere generationer) af udbuddet og tilgængeligheden af en bred vifte af digitalt indhold. På det seneste har nye udviklinger inden for områderne viden- og indholdsteknologi givet mulighed for at forbedre tilgængeligheden af digitalt indhold og for at forenkle dets sammenstilling og videreanvendelse i produkter og tjenester betydeligt.

[2] KOM(2002) 263.

Parallelt hermed er der vedtaget ny lovgivning i EU, herunder direktivet om videreanvendelse af den offentlige sektors oplysninger [3] og direktivet om ophavsret [4], som i øjeblikket er ved at blive omsat i national lovgivning. Begge disse direktiver har til formål at fremme et indre marked for digitale indholdsprodukter og -tjenester.

[3] Direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003.

[4] 2001/29/EF, vedtaget den 22. juni 2001.

Denne udvikling forventes via indholdsbaserede applikationer at udmønte sig i fordele i form af øget produktivitet og innovation og bedre informationsprodukter og -tjenester, som har en positiv indflydelse på indhold, applikationer og tjenester i forbindelse med e-forvaltning, e-sundhed, e-business og e-læring, som fremmes af eEurope 2005. Fordelene er ikke kun økonomiske; de vil også kunne mærkes i samfundet.

Indholdsmarkedet omfatter medier og forlag, online-databaser og andre erhvervstjenester. Dette markeds værdi blev anslået til 515 mio. EUR i 2002 [5]. Digitalt indhold udgør stadig kun en lille del af dette marked, som traditionelt er domineret af film, tv-programmer, bøger, videoer, musik, CD'er og postordrekataloger.

[5] European Information Technology Observatory - EITO 2003.

Mediernes konvergens og Internettets globale udbredelse har forvandlet digitalt indhold til et potentielt lukrativt aktiv. I Europa er der dog nogen hindringer for udbredelsen af digitalt indhold. Det gælder navnlig mangfoldigheden af sprog, kulturer og sædvaner i den offentlige administration og i virksomheder, som påvirker etableringen af grænseoverskridende europæiske tjenester baseret på digitalt indhold.

Det foreliggende forslag om eContentplus (2005-2008) behandler problemstillingerne i forbindelse med disse hindringer og peger på områder af offentlig interesse i Europa, hvor markedskræfterne ikke understøtter tilstrækkelige investeringer. eContentplus sigter mod at skabe forhold, som giver en bredere adgang til og bedre anvendelse af digitalt indhold, og om nødvendigt forhold, som giver et bedre økonomisk afkast fra tjenester, som bygger på adgang til og (videre)anvendelse af digitalt indhold. Programmet vil derfor fortsætte med at levere et betydeligt bidrag til strategien for eEurope i sektorer som e-læring, e-forvaltning osv.

Nedenstående forslag til et fortsættelsesprogram tager behørigt hensyn til det nuværende programs resultater, den teknologiske udvikling, markederne og lovgivningsmiljøet samt yderligere udviklinger, som forventes at indtræffe.

2. Digitalt indholds tiltagende betydning

Digitalt indholds tiltagende betydning skyldes to store nyskabelser: digitaliseringen af traditionelle medieformater som tekst, billeder, video og audio og fremkomsten af Internettet som en integrerende platform og distributionskanal for indholdsressourcer. Foruden at gøre en verden af oplysninger tilgængelige for brugerne har disse nyskabelser forvandlet branchen for indholdsdistribution og skabt et helt nyt samspil mellem virksomheder, offentlige organisationer og myndigheder og offentligheden som helhed.

På det seneste forsøger virksomheder og myndigheder at slå kapital af Internettets potentiale til at øge effektiviteten og stimulere væksten. Etableringen af lovrammer i Europa, som støtter online-handel og grænseoverskridende tjenester [6], sammen med omfattende investeringer i infrastruktur finansieret af den offentlige og private sektor viser, hvor betydningsfuld online-miljøet er blevet i nutidens økonomi. Der er også blevet udøvet pres ved hjælp af regulering for at få borgerne forbundet til Internettet. I de tre år, der er gået, siden EU's regulering af ubundtet adgang til abonnentledninger [7] er udbredelsen af Internettet i EU vokset betydeligt, navnlig blandt borgerne. Næsten 100% af virksomhederne, myndighederne og læreanstalterne samt 50% af borgerne har internetadgang. Prioriteten er nu flyttet til udbredelsen af bredbånds-internetadgang. Fordelene for brugerne er indlysende - højere hastighed - som på sin side forventes at stimulere brugernes efterspørgsel efter mere varierede digitale indholdsprodukter og -tjenester.

[6] Direktiver om e-handel (22. maj 2001), elektronisk fakturering (20. december 2001) og direktiv og forordning (7. maj 2002) om moms for digitalt leverede tjenesteydelser.

[7] Forordning 2887/2000/EF, vedtaget den 18. december 2000.

Når online-miljøet spiller en stadig større rolle ved udbredelsen af viden og spredning af oplysninger, vil der uundgåeligt opstå et krav om digitalt indhold af god kvalitet. Spørgsmålet er ikke længere, om oplysningerne findes, men om de er pålidelige, fuldstændige og kan tilpasses brugerens behov. Fokus på informationsmarkedet skifter fra kvantitet til kvalitet.

Indholdsudbydere er i en god position til at udnytte den kombinerede merværdi, der opstår ved at bruge digitale medieformater sammen med effektivtetsgevinsten fra online-transaktioner. Merværdigevinsten opstår dog ikke bare ved at sammenstille indhold fra forskellige kilder eller ved at nyorientere indhold, så det passer til forskellige markeders smag og behov. Det kvalitetselement, som mangler i det meste af indholdsudbuddet i øjeblikket, skabes, når indhold beriges med specifik viden eller oplysninger, som er relevante for den påtænkte anvendelse. En ny generation af web-teknologi, som bygger på ordforråd, som computere kan forstå og forarbejde, kan gøre netop dette. Videnberiget digitalt indhold giver indholdsudbyderne potentiale til udvidet interoperabilitet og forbedret kvalitet af alle indholdsbaserede produkter og tjenester.

Digitalt indhold af høj kvalitet skal imødekomme alle europæiske borgeres behov: studerende, forskere, erhvervsbrugere og andre med henblik på nemt og effektivt at øge deres viden, samt indholdsudbydere og andre "genbrugere" med henblik på at udnytte digitale indholdsressourcer til at skabe værdiforøgede kvalitetsprodukter og -tjenester - uanset sted eller sprog.

3. Et miljø i hastig forandring

Siden igangsætningen af programmet eContent i begyndelsen af 2001, er der sket væsentlige ændringer på det teknologiske område, inden for lovgivningen og på markedet.

3.1. Teknologi i stadig udvikling

Internetadgang er ved at blive en dagligvare. Lavere priser for hardware til databehandling, -transmission og -lagring har betydet, at det mere prisfølsomme marked for private husholdninger nu udgør en voksende andel af markederne for pc'er og internettjenesteudbydere, som i begyndelsen var orienteret i retning af erhvervsbrugeres og virksomheders behov. Offentlige online-informationstjenester fra forvaltnings- og sundhedsområdet kommer nu ind på banen sammen med de specialiserede virksomhedstjenester.

Nu, hvor 3G-mobiltjenester får større udbredelse i Europa, forventes mobiltjenester baseret på geografisk følsomt indhold at vinde frem. I Europa anvendes en række teknologier til at udbyde bredbåndsadgang - de mest udbredte er digital abonnentlinje (DSL) og kabelmodem.

Den udvikling, som har ført til udbredt internetadgang og et væld af digitalt indhold, sætter også dagsordenen for fremtidens udfordringer. Den vigtigste er måske, hvordan man deler, får adgang til og anvender digitalt indhold.

En væsentlig forudsætning for at kunne udnytte distribuerede systemer som World Wide Web fuldt ud er evnen til at kombinere informationer og funktionaliteter fra forskellige systemer på tværs af forskellige organisationer, applikationer og platforme - med andre ord interoperabilitet. Det sker dog ikke af sig selv: indholdet skal beriges med semantisk veldefinerede metadata [8].

[8] Metadata er oplysninger, som tilføjes til et dokument, og som beskriver dets indhold, format, sprog osv.

Indholdsberigelse betyder, at indhold (og tjenestebeskrivelser) gøres forståeligt og kan bearbejdes af maskiner, idet det sammenkædes med en formel og meningsfyldt beskrivelse af sig selv. Der er ved at blive udarbejdet relevante standarder, som omfatter deskriptiv terminologi, ordlister, ontologier [9], og de nødvendige formater, så det hele kan bearbejdes af maskiner. Der er brug for automatiske eller semi-automatiske værktøjer til indholdsberigelse, som understøtter en omkostningseffektiv produktion og vedligeholdelse af metadata og ontologier. Disse værktøjer er også ved at blive udviklet.

[9] Ontologier gør metadata 'forståelige' for computere: de fastsætter, hvordan beskrivende udtryk er indbyrdes forbundne, og hvordan de anvendes inden for et givet interesseområde.

Metadata kan omfatte mange kategorier af viden og oplysninger, f.eks. baggrund, kontekst, indholdstype, format, sprog, brugerrettigheder og ophavsret. Indholdsberigelse kan således bidrage til interoperabilitet og kvalitet ved at tilvejebringe løsninger på problemstillinger vedrørende videreanvendelighed, flersprogethed, muligheder for søgning og sammenstilling, autentificering og digitale rettigheder på tværs af distribuerede samlinger af digitalt indhold.

Systematisk berigelse af indholdskilder er ét af de teknologiske svar på brugernes krav til kvalitetsindhold.

3.2. Nye lovrammer

Der er tre fællesskabsretsakter, som udgør et vigtigt skridt på vejen mod passende lovrammer for udnyttelsen af digitale indholdsressourcer:

Direktivet om det offentliges oplysninger [10] sigter mod at stimulere grænseoverskridende videreanvendelse af det offentliges oplysninger ved at etablere de samme grundlæggende markedsforhold for alle aktører på det europæiske informationsmarked i forbindelse med oplysningernes videreanvendelse. Direktivet forventes at stimulere udviklingen af EU-dækkende informationsprodukter og -tjenester baseret på oplysninger fra den offentlige sektor, både hos private organisationer og hos organisationer med offentlige tjenestefunktioner.

[10] Direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003.

Kommissionen har valgt en integreret fremgangsmåde i forbindelse med problemstillingerne vedrørende den offentlige sektors oplysninger. Lovgivningsmæssige tiltag suppleres af aktioner under det nuværende eContent-program og opmærksomhedsskabende foranstaltninger blandt interessenterne i medlemsstaterne via den nyligt nedsatte gruppe, som skal fremme anvendelsen af det offentliges oplysninger (Group to Promote Digital Public Data). En af gruppens første aktiviteter har været at opmuntre medlemsstaterne til at opstille lister over deres aktiver med sigte på at etablere EU-dækkende oversigter over oplysninger i den offentlige sektor.

Direktiv 2001/29 af 22. maj 2001 om ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet ajourfører de retlige rammer for ophavsret og beslægtede rettigheder, så de kan imødegå udfordringerne i forbindelse med den nye teknologi. Direktivet er samtidig det retlige instrument, hvormed Fællesskabet og dets medlemsstater ratificerer WIPO-traktaterne (World Intellectual Property Organisation) fra 1996. Med direktivet harmoniseres visse aspekter af ophavsretslovgivningen for hele EU, og der indføres visse undtagelser, som er i den offentlige interesse, til fordel for brugerne, herunder forbrugere, biblioteker, læreanstalter og handicappede. Direktiv 2001/29 vil lette den grænseoverskridende handel med varer og tjenester, som er beskyttet af ophavsret og beslægtede rettigheder, herunder navnlig elektroniske produkter og tjenester.

Direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser er en tidligere foranstaltning, som harmoniserer lovgivningen vedrørende databaser, herunder navnlig elektroniske og online-databaser. Direktiv 96/9 er det vigtigste instrument til regulering af, hvilken brug der må gøres af elektroniske og online-databaser. Databaser, som er originale i henhold til direktivets bestemmelser, tildeles ophavsretsbeskyttelse, og andre databaser, som omfatter betydelige investeringer, kan eventuelt komme i betragtning til sui generis-beskyttelse. Som i direktiv 2001/29 er der visse undtagelser i den offentlige interesse for bestemte brugere.

3.3 Markedsudvikling og -hindringer

Indtil nu har Internettet haft kommerciel succes som distributionsmedie i de tilfælde, hvor det har været i stand til at tilbyde en klar merværdi i forhold til traditionelle medier. Internettets computermiljø kan bruges til at sammenstille, skræddersy og arkivere indhold, samt til at generere statistikker og skabe interaktivt indhold og tjenester. Forretningsdata, e-læring for erhvervslivet og online-spil udnytter disse evner. Skønt det er nicheområder, er de forholdsvis gode til at generere direkte indtægter. Det er kommercielle markeder, som indholds- og tjenesteudbydere har en interesse i, og deres udvikling bør i størst muligt omfang overlades til markedskræfterne.

Kommercielle markeder tager dog ikke nødvendigvis hensyn til den offentlige interesse. Desuden kan en ansamling af hindringer have en negativ virkning på virksomhedernes lyst til at investere på bestemte markeder.

Mediernes konvergens og Internettets globale udbredelse har forvandlet digitalt indhold til et potentielt lukrativt aktiv, men bekymringer over pirateri og rettighedsforvaltning samt usikkerhed omkring, hvilke forretningsmodeller der vil fungere, har påvirket investeringerne i tjenesteetablering negativt. Virkningerne ses tydeligst i underholdningssektoren, hvor forholdene mellem indholdsejerne, branchen for forbrugerelektronik, forbrugerorganisationerne, softwareindustrien og netoperatørerne stadig mangler at blive afklaret. Indtil det sker vil audiovisuelle arbejder ikke kunne distribueres til et bredt publikum via Internettet [11].

[11] Det fremføres også, at den manglende bredbåndsadgang er en af årsagerne hertil. Modargumentet, som siger, at bredbåndsadgang ikke vil blive efterspurgt, hvis der ikke er tilstrækkelige bredbåndkrævende applikationer som video, kan dog også være rigtigt.

I sektoren for informationsressourcer er disse bekymringer mindre udprægede. Der er dog andre problemer, navnlig i Europa, hvor vilkårene for informationsressourcernes udnyttelse i EU-dækkende tjenester langt fra er ideelle. Forskelle i lovgivning og kultur samt teknisk og administrativ praksis mellem medlemsstaterne forværres af mangfoldigheden af fællesskabssprog, hvilket alt sammen har betydning for tilgængeligheden og anvendeligheden af indholdsressourcer. Udvidelsen bringer yderligere udfordringer, idet der bliver et øget antal sprog og administrationskulturer, som indholdstjenesterne skal dække.

Problemerne med at etablere EU-dækkende produkter og tjenester påvirker ikke kun producenterne af disse tjenester, men har også en negativ virkning på brugerne, dvs. organisationer og den enkelte borger.

Et udbud af pålidelige tjenester, som bygger på oplysninger fra offentlige organer, om f.eks. administrative procedurer, virksomhedsprofiler, miljøoplysninger eller meteorologiske informationer er værdifulde værktøjer for virksomheder, der er aktive i det indre marked, og for borgerne. Retsusikkerhed, som opstår på grund af medlemsstaternes forskellige vilkår for videreanvendelse af det offentliges oplysninger, har begrænset den grænseoverskridende udnyttelse i produkter og tjenester, som udbydes af organisationer i den private sektor. Herudover indebærer medlemsstaternes forskellige praksis ved indsamling, lagring, indeksering og beskrivelse af den offentlige sektors oplysninger, at den grænseoverskridende interoperabilitet for disse oplysninger er begrænset. Interoperabilitet er en forudsætning for etablering af tjenester.

Rumlige data, dvs. oplysninger, som kombinerer geografisk placering med andre data og oplysninger er indlejret i op til 80% af alle oplysninger i det offentliges institutioner. Det kan udnyttes til at understøtte applikationer inden for områder som f.eks. transport, samfundsudvikling, landbrug, redningstjenester og miljøforvaltning. De vil desuden komme til at spille en vigtig rolle ved mobilkommunikationstjenester. Rumlige data, som jo bl.a. afledes af telemåling, kortlægning og observationsteknologier, er særligt udsatte for "teknisk fragmentering". Fragmentering dæmper vækstudsigterne for ca. 6000 organisationer i EU - både offentlige og private - som beskæftiger sig med rumlige data.

I takt med oversættelses- og lokaliseringsteknologiers udvikling er det europæiske markeds flersproglige og flerkulturelle natur blevet mindre hindrende for virksomheder, som har råd til de tekniske løsninger og har en interesse i at nå ud til et bredere publikum. Således vokser markedet for e-læring i erhvervslivet (96% pr. år i Europa i henhold til IDC i 2002). Det står dog klart, at en betydelig andel af de europæiske brugere ikke får glæde af udviklingen - skolebørn, studerende, forskere og private borgere - fordi de ikke udgør et massemarked. For disse personer er det væsentligt at have adgang til kursusmateriale produceret af skoler og universiteter og adgang til forskningsinstitutioners og kulturelle institutioners omfattende digitale samlinger.

Hindringerne er ikke kun af teknisk art. Lovgivningen på ét territorium tillader måske frit brug af indhold til uddannelsesformål, medens brugen af det samme indhold i en lignende situation i en anden medlemsstat er et brud på ophavsretten. Der er også en mangel på viden om og erfaring med anvendelsen af forvaltningssystemer for digitale rettigheder til clearing af brugsrettigheder. Denne situation er særlig udpræget i uddannelsessektoren.

EU-dækkende tjenester skal også tage hensyn til europæiske brugeres flersproglige og multikulturelle særkende. Anvendelsen af lokaliseringsteknologi, som giver mulighed for grænseoverskridende sammenstilling og distribution af flersprogligt digitalt indhold, medfører ekstra omkostninger for producenterne. Der findes standarder, som kan opfylde brugernes krav til flersproglighed, og som omfatter undervisningsobjekter, indeksering og søgning, metadata og ontologier. Den store spændvidde fungerer dog i sig selv som en teknisk hindring. Og sommetider er de nationale markeder simpelthen for små.

Hindringerne er altså ikke kun vedvarende; der er også mange af dem.

Den foreslåede fællesskabsforanstaltning sigter derfor mod at skabe forhold uden disse hindringer ved at fokusere på metoder, værktøjer, processer og tjenester i forbindelse med udformning, udvikling, adgang til og distribution af digitalt indhold af høj kvalitet, samtidig med at den faktiske produktion af digitalt indhold overlades til markedskræfterne og i givet fald til andre særlige fællesskabsinitiativer.

4. eContent: Hvilke udfordringer er der tilbage?

Det nuværende forslag er en efterfølger til eContent-programmet, og det løber over en fireårig periode fra januar 2001. Meddelelsen fra Kommissionen [12] til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af eContent-programmet har været ret positiv og anbefalede et opfølgningsprogram, som var mere målrettet og fokuseret for at optimere virkningen. De vigtigste anbefalinger, som også blev fremhævet i resultaterne af en række specifikke drøftelser med relevante interessenter (vedrørende definition eContent-arbejdsprogrammet samt møder med styringsudvalget for eContent-programmet, Digital Public Data Group og specifikke møder organiseret af Kommissionens tjenestegrene), er sammenfattet i det følgende:

[12] KOM(2003) 591, vedtaget den 10. oktober 2003.

For det første er problemet vedrørende udbud af grænseoverskridende oplysninger baseret på anvendelsen af den offentlige sektors informationer et område, hvor EU kan levere et betydeligt bidrag. Der bør lægges større vægt på brugen af metadata. Effektiv anvendelse af teknologi til at optimere den økonomiske levedygtighed på langt sigt er et tema, som organisationerne på dette stadig unge marked bliver nødt til at beskæftige sig med.

For det andet bør spørgsmålet om lokalisering af indhold - som i eContent behandles som et separat spørgsmål - indgå i alle tjenester, som hævder at have en europæisk dimension. Lokaliseringsteknologier og brugen af passende åbne standarder, som nu er mere udbredte på de kommercielle markeder, bør af samfundshensyn udbredes inden for områder med uddannelses-, kultur- og undervisningsindhold. Selv om lokaliseringsteknologier er af største vigtighed, understreges i programmet, at hvis man skal udforme og levere flersprogligt og multikulturelt indhold af høj kvalitet, så skal der tages hensyn til disse aspekter allerede fra begyndelsen af processen, idet der tages højde for de forskellige målgruppers og - markeders krav.

For det tredje har eContent virket som en katalysator for samarbejde mellem et stort antal markedsaktører, som har gennemført en række projekter, der ellers ikke ville have haft samme dybde og bredde [13].

[13] For eContent er komplementariteten?? forholdsvis høj. 42% ville også have gennemført projektet uden EU-støtte, men med reducerede mål og økonomiske midler, med færre partnere og over en længere periode. Næsten 20% af de organisationer, som ville have gennemført projektet alligevel, ville have gjort det uden et internationalt samarbejde.

eContents største svaghed var at målgruppen var for stor, så der ikke var tilstrækkelig fokus. Det vil derfor være nødvendigt at fravælge nogle støtteområder, f.eks. "overvindelse af finansieringskløften for indholdsvirksomheder", og at fokusere på et begrænset antal indholdstyper. Kommissionen er allerede begyndt at tackle dette problem i forbindelse med udarbejdelsen af arbejdsprogrammet for eContent for 2003-2004.

Det nedenstående programforslag søger at skabe gode vilkår for mere udbredt adgang til og anvendelse af digitalt indhold og om nødvendigt større økonomisk afkast fra nye indholdsbaserede tjenester. Hensigten er at sætte gang i investeringer i udvikling og at gøre udbuddet af indholdsbaserede kvalitetstjenester bredere og derved lette videnudbredelse og informationsspredning.

5. Opfølgningsprogrammet - forslag til prioriteter

5.1. Mål og fokus

For at imødegå udfordringerne foreslås det at vedtage et økonomisk støtteprogam, hvis overordnede formål er: forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Europa og deraf følgende lettere produktion og udbredelse informationer og viden - inden for områder af offentlig interesse - på EU-niveau. Programmet bidrager til Lissabon-strategien og styrker EU's konkurrenceevne i den videnbaserede økonomi. Programmet fokuserer på slutbrugeren, hvad enten det er borgere, studerende, forskere eller erhvervsbrugere, som ønsker at forøge deres viden, eller "videreanvenderen", som ønsker at berige og udnytte digitale indholdsressourcer kommercielt. Det burde give brugerne flere valgmuligheder og hjælpe interessenter til at udnytte de fordele, som videnberiget digitalt indhold giver.

Programmets overordnede vægt ligger på kvalitetsindhold, som bidrager til informationsspredning og videnudbredelse, og ikke kun på mere indhold. Brugen af metadata til at berige selve indholdet anses for et væsentligt element, hvis man skal sikre digitalt indholds interaktivitet, videreanvendelighed og interoperabilitet. Videnberigelse vil lette produktionen af dynamisk indhold, som er skræddersyet til specifikke formål (uddannelse, kultur osv.).

Samfundsmæssigt er forslaget målrettet mod områder, hvor markedskræfterne ikke er tilstrækkelige til at sikre at borgere og brugerorganisationer i EU kan drage fordel af det indholdsudbud, som de seneste teknologier har gjort tilgængelige. Hensigten er at fremme et bredere udbud af videreanvendeligt og driftskompatibelt kvalitetsindhold med henblik på tjenesteetablering. Det vedrører områder af offentlig interesse som den offentlige sektors oplysninger, indhold til uddannelses-, forsknings- og undervisningsformål samt indhold fra kulturelle institutioner.

Økonomisk sigter forslaget mod at hjælpe med at tilvejebringe betingelserne for et større økonomisk afkast fra indholdsbaserede tjenester. Der vil blive lagt særlig vægt på løsninger i forbindelse med interoperabilitet for rumlige data - et særlig akut problem, fordi indsamlingen af rumlige data er teknologiafhængig (f.eks. af sensorer) og udføres regionalt. Det vil også omfatte positionsbaserede (mobil-)tjenester, som anvender rumlige data, og tjenester, som anvender en kombination af rumlige data og andre oplysninger.

5.2. Implementering

Programmet har tre operationelle mål:

* at lette adgang til europæisk digitalt indhold

* at forbedre kvaliteten og at fremme bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold

* at styrke interessenternes samarbejde og bevidsthed om digitalt indhold

Programmet vil støtte projekter, som sigter mod at forbedre værktøjer, processer og tjenester i forbindelse med produktion, adgang til, anvendelse og distribution af digitalt indhold. I tilfælde hvor digitalt indhold omfatter personoplysninger, bør bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og 2002/58/EF overholdes. Programmet skal fremme overførsel af viden, erfaringer og god praksis, koordineringsaktiviteter, samspil mellem indholdssektorer, indholdsudbydere og brugere. Med dette mål for øje omfatter programmet også anvendelsen af bedste praksis-aktioner, som normalt gennemføres i tematiske klynger, samt tematiske net, som samler en række forskellige interessenter om et givet teknologisk og organisatorisk mål.

Programmets overordnede princip er at maksimere virkningen for en større gruppe aktører end programmets deltagere. Færre deltagere og mål vil bidrage til at nå dette.

Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet foreslås at være 163 mio. EUR for en fireårig periode (2005-2008).

Programaktiviteterne vil specifikt støtte fremkomsten af paneuropæiske rammer (tjenester, informationsinfrastruktur osv.), som letter opdagelsen af og adgangen til digitalt indhold i Europa samt etablering af nye indholdsbaserede tjenester og deres organisatoriske grundlag. En række forsøg skal demonstrere, hvordan semantisk veldefinerede metadata kan forbedre anvendelighed og videreanvendelighed, søgning i og driftskompatibilitet for digitalt indhold i flersproglige og multikulturelle miljøer. I tilfælde hvor digitalt indhold omfatter personoplysninger, bør de anvendte teknologier beskytte privatlivets fred og om muligt forbedre denne beskyttelse. Målområder bliver den offentlige sektors informationer, rumlige data samt undervisnings- og kulturindhold.

Udviklingen af de organisatoriske rammer, som giver lettere adgang til digitale ressourcer, og demonstration af den bedste anvendelse af teknologier med henblik på at udnytte disse ressourcer, vil ændre organisationernes risikoopfattelse og dermed skabe et bedre investerings- og innovationsmiljø for digitalt indhold.

Nye teknologigenerationer er udformet, så de giver brugerne større funktionalitet, bedre økonomi eller begge dele. En effektiv anvendelse af den seneste teknologi i produkter og tjenesteudbud kan give virksomheder en afgørende konkurrencefordel i forhold til dem, der forlader sig på ældre teknologigenerationer, navnlig i nutidens globale økonomi.

5.3. Sammenhæng med andre EU-foranstaltninger

Der er en sammenhæng med Fællesskabets programmer for forskning og teknologisk udvikling (FTU), navnlig på området semantisk videnteknologi, teknologistøttet læring og adgang til kulturarven, samt med en række programmer, som ikke er forskningsrelaterede. Det omfatter blandt andet programmet for udveksling af data mellem administrationer (IDA), hvor der opmuntres til interoperabilitet for så vidt angår det informationsindhold, der udveksles i og mellem administrative sektorer og med den private sektor. Der er gennemført en række initiativer for at nå dette mål inden for områderne metadata og indholdsinteroperabilitet, bl.a. har Kommissionens tjenestegrene lavet et arbejdsdokument om interoperabilitet [14], og udviklingen af europæiske interoperabilitetsrammer.

[14] Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene 'Linking-up Europe: the importance of interoperability' (kun på engelsk), Bruxelles 3.7.2003 SEC (2003) 801.

Andre relevante programmer, som ikke omfatter forskning, er visse fællesskabsprogrammer kultur og uddannelse (programmerne MEDIA, Socrates-Minerva og Leonardo da Vinci og det foreslåede program eLearning) samt andre initiativer vedrørende udvikling af driftskompatible metadata-standarder.

De foreslåede aktiviteter bygger delvis på resultaterne af FTU-programmer og vil tage hensyn til aktioner, der iværksættes under andre programmer og initiativer, f.eks. vedrørende kvalitet inden for e-læring, så man undgår dobbeltarbejde og får den maksimale virkning. Aktiviteterne supplerer delvis aktiviteter under IDA-programmet. IDA drejer sig om driftskompatibilitet mellem offentlige myndigheder, medens eContentplus trækker på den offentlige sektors informationer med henblik på en kommerciel udnyttelse.

6. Konklusioner

Europa er nu klar til en intensiv udnyttelse af det hidtil urørte potentiale i digitalt indhold.

Disse elementer tilsammen - bedst mulig udnyttelse af teknologi til at give adgang til information og viden for alle og tilvejebringelse af bedre vilkår for virksomheders Europa-dækkende investeringer - vil sikre Europa en førende plads i den videnbaserede økonomi.

2004/0025 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om et flerårigt fællesskabsprogram med sigte på forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet (EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 157, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [15],

[15] EUT C [...] af [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [16],

[16] EUT C [...] af [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [17],

[17] EUT C [...] af [...], s. [...].

efter proceduren i traktatens artikel 251 [18], og

[18] EUT C [...] af [...], s. [...].

ud fra følgende betragtninger:

(1) Informationssamfundets udvikling og indførelsen af bredbånd vil påvirke hver eneste EU-borgers liv, bl.a. i form af en større tilgængelighed til viden og nye måder at tilegne sig viden på, som øger efterspørgslen efter nyt indhold og nye applikationer og tjenester.

(2) Der er stadig en betydelig vækst i udbredelsen af Internettet i Fællesskabet. Internettets muligheder bør udnyttes til at give hver enkelt borger og organisation i Fællesskabet del i de samfundsmæssige og økonomiske fordele af informationer og viden, som deles af alle. Europa er nu klar til en intensiv udnyttelse af det hidtil urørte potentiale i digitalt indhold.

(3) I konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 blev det understreget, at omstillingen til en digital videnbaseret økonomi, som fremmes af nye varer og tjenester, vil være en effektiv drivkraft for øget vækst, konkurrenceevne og jobskabelse. Ved denne lejlighed blev især den rolle anerkendt, som indholdsindustrierne spiller, når det gælder om at skabe merværdi gennem udnyttelse og netværkssammenknytning af den kulturelle mangfoldighed i Europa.

(4) Handlingsplanen eEurope 2005 [19], som videreudvikler Lissabon-strategien, opfordrer til aktioner, der fremmer udviklingen af sikre tjenester og applikationer samt sikkert indhold via bredbåndsnet, og dermed til at skabe gunstige rammer for private investeringer og for jobskabelse, øge produktiviteten, modernisere offentlige serviceydelser og give alle mulighed for at deltage i det globale informationssamfund.

[19] KOM(2002) 263.

(5) Der ses stadig større efterspørgsel i Europa efter digitalt kvalitetsindhold med velafvejede adgangs- og brugerrettigheder, og efterspørgslen kommer fra bredt publikum: borgere, studerende, forskere eller erhvervsbrugere, som ønsker at forøge deres viden, eller "videreanvendere", som ønsker at udnytte digitale indholdsressourcer til at etablere tjenester.

(6) Programmet eContent [20] (2001-2004) gik ind for udvikling og brug af europæisk digitalt indhold på Internettet samt sproglig mangfoldighed på europæiske websteder i informationssamfundet. Kommissionens meddelelse [21] vedrørende midtvejsevalueringen af eContent-programmet bekræfter, hvor vigtigt det er at skride til handling på dette område.

[20] EFT L 14 af 30.6.2000, s. 32.

[21] KOM(2003) 591.

(7) Teknologiske fremskridt giver mulighed for at værdiforøge indhold med indlejret viden og for at forbedre interoperabiliteten på tjenesteniveau, hvilket er en grundlæggende forudsætning for at få adgang til, anvende og distribuere digitalt indhold. Dette er særlig relevant for områder af offentlig interesse som f.eks. uddannnelse og kultur samt det offentliges oplysninger i almindelighed.

(8) Lovgivningsrammer, som behandler udfordringerne i forbindelse med digitalt indhold i informationssamfundet [22] [23] [24] er ved at blive etableret.

[22] KOM(2002) 207, Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om anvendelse og kommerciel udnyttelse af den offentlige sektors dokumenter, vedtaget af Kommissionen den 5. juni 2002.

[23] Direktiv 2001/29/EF om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet, vedtaget den 22. juni 2001.

[24] Direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser.

(9) Forskellig praksis i de enkelte medlemsstater udgør fortsat en teknisk hindring for udbredt adgang til, anvendelse, videreanvendelse og kommerciel udnyttelse af det offentliges oplysninger i Fællesskabet.

(10) I tilfælde hvor digitalt indhold omfatter personoplysninger, bør bestemmelserne i direktiv 95/46/EF og 2002/58/EF overholdes, og de anvendte teknologier bør beskytte privatlivets fred og om muligt forbedre denne beskyttelse.

(11) Fællesskabsforanstaltninger i forbindelse med informationsindhold bør fremme Fællesskabets flersproglige og multikulturelle særpræg.

(12) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [25].

[25] EFT L 184 af 30.6.2000, s. 23.

(13) Kommissionen bør sikre komplementariteten og synergien med beslægtede fællesskabsinitiativer og -programmer, herunder navnlig programmer vedrørende uddannelse og kultur, og den europæiske interoperabilitetsramme (European Interoperability Framework).

(14) Denne beslutning fastlægger en finansieringsramme for hele programperioden, der skal være budgetmyndighedens vigtigste referencepunkt, jf. punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren.

(15) Da målene for de påtænkte handlinger ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne som følge af spørgsmålenes grænseoverskridende karakter og derfor bedre kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet i samme artikel går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

[Programmets formål]

1. Med denne afgørelse opstilles et fællesskabsprogram med sigte på forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet for at lette produktion og udbredelse af informationer og viden - inden for områder af offentlig interesse - på fællesskabsniveau.

Programmet benævnes "eContentplus" (i det følgende "programmet").

2. For at nå det overordnede mål for programmet, som anført i stk. 1, gennemføres følgende aktionslinjer:

- Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold

- Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold

- Styrket samarbejde og oplysning.

De aktiviteter, der skal gennemføres under disse aktionslinjer, er beskrevet i bilag I. Programmet gennemføres i overensstemmelse med bilag II.

Artikel 2

[Deltagelse i programmet]

1. Programmet er åbent for deltagelse af juridiske personer, der er hjemmehørende i medlemsstaterne. Det er endvidere åbent for deltagelse fra kandidatlandene i overensstemmelse med bilaterale aftaler, der indgås med disse lande.

2. Programmet kan åbnes for deltagelse af juridiske personer hjemmehørende i de EFTA-lande, der er kontraherende parter i EØS-aftalen, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale.

3. Programmet kan åbnes for deltagelse af juridiske personer hjemmehørende i tredjelande samt internationale organisationer, uden at der ydes støtte fra Fællesskabet, hvis deltagelsen effektivt bidrager til programmets gennemførelse. Beslutningen om at tillade en sådan deltagelse vedtages efter den procedure, der henvises til i artikel 4, stk. 2.

Artikel 3

[Kommissionens kompetence]

1. Gennemførelsen af dette program påhviler Kommissionen.

2. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram på grundlag af denne afgørelse.

3. Kommissionen handler efter den i artikel 4, stk. 2, beskrevne procedure i forbindelse med:

(a) vedtagelse og ændring af arbejdsprogrammet

(b) fastlæggelse af kriterier for og indholdet af indkaldelserne af forslag i overensstemmelse med de i artikel 1 beskrevne mål

(c) enhver fravigelse fra bestemmelserne i bilag II.

4. Kommissionen underretter udvalget om, hvordan programmets gennemførelse forløber.

Artikel 4

[Udvalg]

1. Kommissionen bistås af et udvalg.

2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse, jf. dens artikel 8. Den frist, der er anført i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 5

[Overvågning og evaluering]

1. Med henblik på at sikre, at fællesskabsstøtten anvendes effektivt, sørger Kommissionen for, at aktionerne under denne afgørelse undergives forudgående godkendelse, opfølgning og efterfølgende evaluering.

2. Kommissionen overvåger gennemførelsen af projekter under dette program. Når projekterne er gennemført, skal Kommissionen evaluere, hvorledes de er gennemført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindelig fastsatte mål er nået.

3. Kommissionen forelægger en evalueringsrapport om gennemførelsen af aktionslinjerne i artikel 1, stk. 2, for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget senest i januar 2007. Kommissionen forelægger en endelig evalueringsrapport ved programmets afslutning.

Artikel 6

[Finansielle bestemmelser]

1. Programmet løber i en periode på fire år fra 1. januar 2005.

2. Det finansielle referencegrundlag til gennemførelsen af programmet er for den periode, der er nævnt i stk. 1, på 163 mio. EUR. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. En vejledende fordeling af udgifterne er anført i bilag III.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG I

AKTIONER

1. INDLEDNING

Det overordnede formål med eContentplus er forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet for at lette produktion og udbredelse af informationer og viden - inden for områder af offentlig interesse - på fællesskabsniveau.

Programmet skaber bedre vilkår for adgangen til og forvaltningen af digitalt indhold og digitale tjenester i flersproglige og multikulturelle miljøer. Det øger brugernes valg og understøtter nye måder at interagere med videnberiget digitalt indhold. Det er en facilitet, som bliver stadig vigtigere for at gøre indhold mere dynamisk og tilpasset særlige kontekster (uddannelse, kultur osv.).

Programmet vil bane vejen for strukturerede rammer for digitalt kvalitetsindhold i Europa - The European Digital Content Area - ved at lette overførsel af erfaringer og god praksis og samspil mellem indholdssektorer, indholdsudbydere og brugere.

Programmet omfatter tre aktionslinjer:

* Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold

* Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold

* Styrket samarbejde og oplysning.

2. AKTIONSLINJER

2.1. Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold

Aktiviteterne omfatter etablering af netværk og alliancer mellem interessenterne, hvilket opmuntrer til etablering af nye tjenester.

Målområder bliver den offentlige sektors informationer, rumlige data samt undervisnings- og kulturindhold.

Der fokuseres på:

- at understøtte en mere udbredt anerkendelse af vigtigheden af den offentlige sektors oplysninger, deres kommercielle værdi og dertil hørende samfundsmæssige betydning af deres anvendelse. Aktiviteterne skal sørge for en effektiv grænseoverskridende anvendelse og kommerciel udnyttelse af den offentlige sektors oplysninger mellem organisationer i den offentlige sektor og private virksomheder med henblik på værdiforøgede informationsprodukter og -tjenester.

- at opmuntre til en mere udbredt anvendelse af rumlige data hos den offentlige sektors organer, private virksomheder og borgere via samarbejdsmekanismer på europæisk niveau. Aktiviteterne bør både tackle tekniske og organisatoriske spørgsmål, så dobbeltarbejde og utilstrækkeligt udviklede territoriale datasæt undgås. De bør fremme grænseoverskridende driftskompatibilitet og støtte koordineringstiltag mellem kortlægningsorganer samt fremme udviklingen af nye mobiltjenester på europæisk niveau. De bør også understøtte brugen af åbne standarder.

- at fremme udbredelsen af åbne europæiske videnpuljer med digitale objekter til uddannelses- og forskersamfund og den enkelte borger. Aktiviteterne vil understøtte etableringen af transeuropæiske formidlingstjenester for digitalt læringsindhold, med tilhørende forretningsmodeller. Aktiviteterne bør også opmuntre til at anvende åbne standarder og etablering af store brugergrupper, som analyserer og afprøver præstandardiserings- og specifikationsmodeller med henblik på at inddrage europæiske flersproglige og multikulturelle aspekter ved definitionen af globale standarder for digitalt læringsindhold.

- at fremme udviklingen af transeuropæiske informationsstrukturer til at få adgang til og anvende europæiske digitale kulturelle og videnskabelige ressourcer af høj kvalitet ved at forbinde virtuelle biblioteker, fælles datahukommelser osv. Aktiviteterne bør omfatte koordinerede fremgangsmåder ved digitalisering og konstruktion af samlinger, præservering af digitale objekter samt indeksering af kulturelle og videnskabelige digitale ressourcer. De bør forbedre adgangen til digitale kulturelle og videnskabelige aktiver ved hjælp af effektive licensordninger og kollektiv forudgående clearing af rettigheder.

2.2. Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold

Aktiviteterne skal lette udpegelse og vid udbredelse af bedste praksis inden for metoder, processer og operationer med henblik på at frembringe højere kvalitet og større effektivitet i forbindelse med produktion, anvendelse og distribution af digitalt indhold.

Aktiviteterne omfatter forsøg, som skal demonstrere forskellige aspekter af digitalt indhold inden for de eksisterende lovrammer, nemlig søgbarhed, anvendelighed, videreanvendelighed, sammenstillingsmuligheder og interoperabilitet, samtidig med at man allerede på et tidligt stade i processen tilgodeser krav fra forskellige målgrupper og -markeder i et miljø med stadig flere sprog og kulturer. Med dette mål for øje skal indsatsen omfatte mere end rene lokaliseringsteknologier.

De skal udnytte fordelene ved at berige digitalt indhold med maskinlæsbare data (semantisk veldefinerede metadata baseret på relevant deskriptiv terminologi, ordlister og ontologier).

Forsøgene gennemføres i tematiske klynger. Indsamling, formidling og sektorovergribende samspil af vundne erfaringer udgør en integreret del af forsøgene.

Målområdet for anvendelse er den offentlige sektors oplysninger, rumlige data, indhold til uddannelses-, forsknings- og undervisningsformål samt kulturindhold.

2.3. Styrket samarbejde og oplysning

Aktiviteterne omfatter ledsageforanstaltninger til relevant lovgivning vedrørende digitalt indhold og støtte til samarbejde mellem aktører i den offentlige sektor samt oplysningskampagner blandt interessenter og potentielle brugere (herunder forbrugerorganisationer) om eksisterende og kommende produkter og tjenester. Aktiviteterne vil understøtte udviklingen af benchmarking-, overvågnings- og analyseværktøjer, vurderingen af programmets virkning samt formidlingen af resultaterne. De vil udpege og analysere eventuelle muligheder og problemer (f.eks. tillid, kvalitetsmærkning, intellektuel ejendomsret på undervisningsområdet) og i givet fald komme med løsningsforslag.

BILAG II

MIDLERNE TIL PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE

(1) Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med det tekniske indhold, der er angivet i bilag I.

(2) Programmet gennemføres ved hjælp af indirekte aktioner, der omfatter:

(a) Aktioner med omkostningsdeling

- Projekter beregnet på forøge viden for at forbedre eksisterende produkter, processer og/eller tjenester og/eller til at imødekomme fællesskabspolitikker. Fællesskabets bidrag vil normalt ikke overstige 50% af omkostningerne ved projektet. Offentlige instanser kan få dækket deres ekstraudgifter fuldt ud.

- Aktioner vedrørende bedste praksis med henblik på videnspredning. De gennemføres normalt i tematiske klynger og forbindes i tematiske net. Fællesskabets bidrag til foranstaltninger under dette punkt vil være begrænset til de direkte omkostninger, det finder nødvendige eller passende for at realisere aktionens specifikke mål.

- Tematiske net: net, som forener en lang række forskellige interessenter omkring et givet teknologisk og organisatorisk mål med henblik på at lette koordineringsaktiviteter og videnoverførsel. Sådanne net kan være knyttet til tiltag vedrørende bedste praksis. Der vil blive ydet støtte til de støtteberettigede ekstraudgifter i forbindelse med samordning og iværksættelse af nettet. Fællesskabets bidrag kan eventuelt dække de støtteberettigede ekstraomkostninger for disse foranstaltninger.

(b) Ledsageforanstaltninger

- Ledsageforanstaltninger bidrager til gennemførelsen af programmet eller til forberedelse af fremtidige aktiviteter. Foranstaltninger, hvis formål er at bringe produkter, processer eller tjenester i handelen eller gennemføre marketingaktiviteter eller salgsfremstød, kommer ikke i betragtning.

* undersøgelser til støtte for programmet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter

* udveksling af information, konferencer, seminarer, workshops eller andre møder samt forvaltning af klynger af aktiviteter

* formidling, informations- og kommunikationsaktiviteter.

(3) Udvælgelsen af aktioner med omkostningsdeling sker på grundlag af forslagsindkaldelser, der offentliggøres på Kommissionens websted, og i overensstemmelse med de gældende finansieringsbestemmelser.

(4) Ansøgninger om fællesskabsstøtte skal, hvis det er relevant, ledsages af en finansieringsplan med en liste over alle elementerne i projekternes finansiering, herunder den ansøgte fællesskabsstøtte og andre ansøgninger eller tilsagn om støtte fra andre kilder.

(5) Ledsageforanstaltninger gennemføres på grundlag af offentlige udbud i overensstemmelse med de gældende finansieringsbestemmelser.

BILAG III

VEJLEDENDE FORDELING AF BEVILLINGER

1) Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold // 35 - 45 %

2) Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold // 50 - 60 %

3) Styrket samarbejde og oplysning // 6 - 10 %

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

Politikområde: INFSO 09

Aktivitet: Aktivitet 03 eEurope

Titel: Flerårigt fællesskabsprogram med sigte på forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet

1. BUDGETPOST(ER) (nummer og betegnelse)

Budgetposter: 09 03 02 og 09 01 04 02

2. SAMLEDE TAL

2.1. Samlet rammebevilling: mio. EUR som forpligtelsesbevilling

163 mio. EUR

2.2. Gennemførelsesperiode:

1. januar 2005 - 31. december 2008

2.3. Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

a) Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger (finansieringstilskud)

09 03 02 Mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

09 01 04 02 Mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

09 03 03 + 09 01 04 04 Mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt 7.2 og 7.3)

Mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

X Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering

|| Forslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle overslag.

|| Omprogrammeringen kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale må tages i brug.

I den gældende finansielle programmering, der er beregnet på grundlag af eContent-programmet, kalkuleres med et budget på 27,6 mio. EUR for 2005 og 28,5 mio. EUR for 2006.

Det foreslåede program omfatter, omend kun delvis, en videreførelse af det foregående program (vedrørende den offentlige sektors informationer). I det nye program lægges der særlig vægt på brugen af geografisk information til grænseoverskridende tjenester (f.eks. mobiltjenester). Nogle af aktiviteterne under det foregående program udgår (tiltag med direkte tilknytning til markedet) eller videreføres med en ændret metode (tiltag, der specifikt sigter mod at fremme flersproget indhold). Det nye program lægger større vægt på flersproglige aspekter af kulturelt indhold og undervisnings- og uddannelsesmateriale samt videnskabeligt indhold.

Omlægningen sker som reaktion på de politiske prioriteter (i forbindelse med eEurope) og de teknologiske fremskridt. Det nye program afspejler den omstændighed, at udbredelsen af bredbåndsinfrastrukturer og 3G--mobilnet i høj grad afhænger af, at der er egnet indhold til rådighed.

Sammenlignet med det foregående program - og ud over et mindre antal demonstrationsprojekter inden for stærkt koncentrerede områder - foreslås en tilpasset metode, nemlig tematiske net af forsøg med bedste praksis, der gør det muligt at integrere ressourcer og viden bedre (færre projekter, øget multiplikatorvirkning) og således give programmet størst mulig effekt.

- Under aktionslinjen "Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold" sikres kontinuiteten, for så vidt angår den offentlige sektors informationer. Det anses dog for nødvendigt at indføre en række yderligere tiltag særligt rettet mod visse aspekter af produktion, distribution og anvendelse af digitalt indhold til undervisningsformål og kulturelle formål, der ikke er omfattet af andre fællesskabsforanstaltninger, herunder det foregående eContent-program.

- Der er indført et nyt sæt tiltag under aktionslinjen "Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold ". Disse tiltag, der bygger på forsøg, skal støtte forbedringen af digitalt indhold ved at udbrede brugen af videnteknologier i forbindelse med produktion, anvendelse og distribution af digitalt indhold. Aktionslinjerne er rettet mod bestemte målgrupper og omfatter navnlig indhold til undervisningsformål og kulturelt indhold.

Disse aktiviteter og de dermed forbundne deltagergrupper vil blive bygget op gradvist og vil nå deres fulde omfang i 2007 og 2008.

Ovenstående betyder, at den finansielle programmering afspejler:

1) kontinuitet med de igangværende aktiviteter med gradvist voksende opbygning af deltagergrupper.

2) nye tiltag, der indføres gradvist, med henblik på at skabe en kritisk masse i en tidlig fase og med vid udbredelse fra 2007 og 2008.

3) tidligere erfaringer fra lignende programmer, der viser at nye medlemsstaters deltagelse øges med tiden og når et fuldt omfang i de senere faser af programmet. Derfor er der behov for en udvidet metode til opbygning af deltagergrupper, navnlig i et program, der handler om indhold, og hvor nye sprog og kulturer spiller en synlig rolle.

På denne baggrund øges budgetbevillingerne gradvist i løbet af programmet og når fuld højde fra 2007. En del af stigningen i 2006/2007 skyldes dog den første forslagsindkaldelse, der lanceres sidst på foråret 2005 og lægger beslag på budgettet for 2005 og en stor del af budgettet for 2006.

2.5. Virkninger for budgettets indtægtsside:

X Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

Artikel 157, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. .../.../EF om et flerårigt fællesskabsprogram (2005-2008) med sigte på forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet (eContentplus).

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1. Behov for EU-foranstaltninger

5.1.1. Mål

Det overordnede formål med det foreslåede program er forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet for at lette produktion og udbredelse af informationer og viden - inden for områder af offentlig interesse - på fællesskabsniveau.

eContentplus har tre specifikke mål:

- at lette adgang til digitalt indhold i Fællesskabet

- at forbedre kvaliteten ved at fremme bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold

- styrket samarbejde og oplysning.

5.1.2. Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Forhåndsevalueringen omfatter en bred vifte af foranstaltninger, der er gennemført i løbet af de sidste par år.

Forslaget bygger på meddelelsen fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om midtvejsevalueringen af eContent-programmet [26] og på resultaterne af andre specifikke høringer. Heraf fremgår det klart, at emnet anses for yderst relevant for en række aktører i erhvervslivet og i samfundet som helhed, og at der stadig er hindringer på en række områder, hvilket betyder, at der er behov for handling på EU-plan.

[26] KOM(2003) 591 endelig udg., vedtaget af Kommissionen den 10. oktober 2003.

Under udarbejdelsen af dette forslag er der taget hensyn til drøftelser med de tjenestegrene i Kommissionen, der har ansvar for relevante tiltag, herunder Generaldirektoratet for Det Indre Marked, Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur, Generaldirektoratet for Erhvervspolitik samt Eurostat.

En bred og effektiv anvendelse af digitalt indhold ses som et vigtigt bidrag til opfyldelsen af målene for eEurope. Udbredelsen af bredbåndsforbindelser med høj hastighed, som altid er åbne, begynder at skubbe til efterspørgslen efter digitalt online-indhold. Hvorvidt bredbåndsadgang til internettet vinder udbredelse og bliver en succes afhænger imidlertid i høj grad af, om der er egnet digitalt indhold til rådighed. På samme måde afhænger tempoet i udbredelsen af avancerede tjenester til mobilkunder (3G og senere generationer) af, om der er et bredt og lettilgængeligt udbud af digitalt indhold.

Der er også taget hensyn til den seneste udvikling inden for viden- og indholdsteknologi, der giver mulighed for at gøre digitalt indhold lettere tilgængeligt og gøre det enklere at sammenstille og genanvende digitalt indhold i produkter og tjenester betydeligt.

Parallelt hermed er der vedtaget ny lovgivning i EU, herunder direktivet om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer [27], som blev vedtaget den 27. november 2003, og direktivet om ophavsret [28], som i øjeblikket er ved at blive omsat i national lovgivning. Begge disse direktiver har til formål at fremme et indre marked for digitale indholdsprodukter og -tjenester.

[27] Direktiv 2003/98/EF af 17. november 2003.

[28] Direktiv 2001/29/EF, vedtaget den 22. juni 2001.

Denne udvikling forventes via indholdsbaserede applikationer at udmønte sig i fordele i form af øget produktivitet og innovation og bedre informationsprodukter og -tjenester, som har en positiv indflydelse på indhold, applikationer og tjenester i forbindelse med e-forvaltning, e-sundhed, e-business og e-læring, som fremmes af eEurope 2005. Fordelene er ikke kun økonomiske; de vil også kunne mærkes i samfundet som helhed.

eContentplus peger på områder af offentlig interesse i Europa, hvor markedskræfterne ikke understøtter tilstrækkelige investeringer og sigter mod at skabe forudsætninger for en bredere adgang til og anvendelse af digitalt indhold, og om nødvendigt for et bedre økonomisk afkast fra tjenester, som bygger på adgang til og (gen)anvendelse af digitalt indhold.

Programmets relevans øges af den omstændighed, at der kun er få nationale programmer, der direkte kan sammenlignes med eContentplus, hvad angår omfang og målsætninger. I de fleste lande indgår digitalt indhold i en overordnet strategi for IKT, men er ikke emnet for en specifik politik eller et specifikt program. De foreslåede tiltag skal derfor supplere og støtte de tiltag, der gennemføres på nationalt og regionalt plan.

På denne baggrund kan der drages to taktiske konklusioner:

- der er bred enighed om, at den europæiske dimension giver en merværdigevinst, når det gælder om at opnå alment tilgængelige, anvendelige indholdsbaserede tjenester af høj kvalitet, der fremmer formidlingen af information og viden på EU-plan - i erhvervslivet, inden for uddannelse og forskning og i samfundet som helhed.

- der er bred enighed om potentialet i et udvidet fællesskabsprogram, der følger op på og tager behørigt hensyn til resultaterne af eContent-programmet og til den teknologiske udvikling, udviklingen på markedet og i lovrammerne samt de yderligere forandringer, der sandsynligvis vil ske, og som samtidig indeholder en række særlige elementer, der gør programmet mere målrettet og koncentrerer indsatsen, uden at det bliver mindre relevant for målgruppen.

På baggrund af ovenstående samt de erfaringer, der er høstet i andre fællesskabsprogrammer, har Kommissionens tjenestegrene udfærdiget en efterfølgende evalueringsrapport, baseret på vejledningen om efterfølgende evaluering (offentliggjort af DG Budget i december 2001).

Indholdet af denne rapport er indarbejdet i begrundelsen og i nærværende finansieringsoversigt.

5.1.3. Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Erfaringerne fra tidligere kan opdeles i to kategorier:

(a) erfaringer, der er relevante for udformningen af programmet

(b) erfaringer, der er relevante for forvaltningen af programmet.

Der kan drages tre hovedkonklusioner af midtvejsevalueringen af eContent programmet [29]:

[29] KOM(2003) 591 endelig udg.

(1) Programmets interventionslogik er godt udformet, og der er fastlagt relevante indsatsområder for Fællesskabets indsats.

(2) Programmet bør i højere grad målrettes for at sikre, at EU-midlerne får størst mulig virkning.

(3) Emnet flersprogethed og lokaltilpasning bør være et fast element i alle projekter og ikke blot et emne for en bestemt aktionslinje.

Interventionslogikken i eContent bevares, men tilpasses til udviklingen i lovrammerne, de teknologiske fremskridt og den ændrede markedssituation. Flersprogethed og lokaltilpasning af indhold er blevet tværgående temaer, der skal indgå i alle projekter/foranstaltninger, der modtager støtte.

Som overordnet princip gælder, at der tilstræbes størst mulig virkning på en gruppe aktører ud over dem, der deltager i programmet. En højere grad af fokusering, både hvad angår deltagere og mål forventes at bidrage til at nå dette mål. Dette forekommer også berettiget, eftersom sektoren for digitalt indhold er mere moden nu, end da det oprindelige eContent-program blev udformet.

5.2. Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

Der er planlagt tre indsatsområder:

(1) Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold

(2) Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold

(3) Styrket samarbejde og oplysning.

Disse indsatsområder dækker veldefinerede målområder. Programmet er rettet mod at skabe kvalitetsindhold, der tjener til at udbrede information og viden, snarere end mod blot at øge mængden af indhold, der er til rådighed. Kvaliteten af indholdet øges på grundlag af ideen om indholdsberigelse, hvor indholdet sammenkædes med en formel og meningsfyldt beskrivelse af sig selv [30]. Der er brug for automatiske eller semi-automatiske værktøjer til indholdsberigelse for at sikre en omkostningseffektiv produktion og vedligeholdelse af metadata og ontologier. Disse værktøjer er også ved at blive udviklet som et resultat af EU's forskningsprogrammer [31].

[30] Metadata (data om data) kan omfatte mange kategorier af viden og oplysninger, f.eks. baggrund, kontekst, indholdstype, format, sprog, brugerrettigheder og copyright; Indholdsberigelse kan således tilvejebringe løsninger på problemstillinger vedrørende muligheder for søgning og sammenstilling, genanvendelighed, autentificering, flersprogethed, databeskyttelse og digitale rettigheder på tværs af distribuerede samlinger af indhold.

[31] Det femte og det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

Programmet vil støtte projekter, som sigter mod at forbedre metoder, værktøjer, processer og tjenester i forbindelse med udformning, udvikling, adgang til og distribution af digitalt indhold. Det skal fremme overførsel af viden, erfaringer og god praksis, koordineringsaktiviteter, samspil mellem indholdssektorer, indholdsudbydere og brugere. Med dette mål for øje omfatter programmet også tiltag vedrørende bedste praksis, som normalt gennemføres i tematiske klynger, samt tematiske netværk, som samler en række forskellige interessenter om et givet teknologisk og organisatorisk mål.

5.3. Gennemførelsesmetoder

De gennemførelsesmetoder, der foreslås, følger i store træk den sædvanlige EU-fremgangsmåde i forbindelse med støtte og samfinansiering, der bygger på en detaljeret anmodning om økonomisk støtte. Der vil også være dele, der finansieres fuldt ud af EU, såsom ledsageforanstaltninger, der bidrager til programmets gennemførelse eller forberedelse af fremtidige aktiviteter.

Programmet vil blive forvaltet centralt af Kommissionen. Bevillingen skal dække udgifter til undersøgelser, ekspertmøder, information, konferencer og publikationer, der er direkte knyttet til programmets mål, samt andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, der ikke omfatter offentlige myndighedsopgaver.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1. Samlede finansielle virkninger for budgettets del B (hele programperioden)

6.1.1. Finansieringsstøtte (forpligtelsesbevillinger)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

Fordelingen mellem de tre aktionslinjer er vejledende. Tallene er baseret på middelværdien af den fordeling, der fremgår af bilag III i forslaget til Rådets afgørelse.

6.1.2 Teknisk og administrativ bistand, støtteudgifter og it-udgifter (forpligtelsesbevillinger)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

Udgifter til møder opføres under konto 09 01 02.

6.2. Beregning af omkostningerne pr. foranstaltning (hele programperioden)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (med 3 decimaler)

>TABELPOSITION>

* Gennemsnitlige årsresultater

De planlagte årsresultater er beregnet på grundlag af følgende overordnede fordeling af programbudgettet:

* Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold: 35 - 45 %

* Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold: 50 - 60 %

* Styrket samarbejde og oplysning: 6 -10 %

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

7.1. Personalemæssige virkninger

>TABELPOSITION>

Der forventes ikke at være behov for personaleressourcer ud over dem, direktoratet allerede råder over.

7.2. Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

7.3. Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

Behovet for personale og administrative ressourcer dækkes af den bevilling, der afsættes til det ansvarlige generaldirektorat som led i den årlige bevillingsprocedure.

8. RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1. Resultatopfølgningssystem

Gennemførelsen af programmet, herunder tilsyn med projekter, varetages af Kommissionens tjenestemænd. Det løbende tilsyn med projekterne baseres på de oplysninger, som modtages direkte fra støttemodtagerne, der skal fremsende foreløbige og endelige aktivitets- og regnskabsrapporter, baseret på de resultatindikatorer, der er fastlagt i udvælgelsesprocessen.

For at sikre kvaliteten i gennemførelsen af programmet vil der med jævne mellemrum blive aflagt besøg hos projekterne, og programdeltagerne vil blive bedt om jævnligt at melde tilbage om deres aktiviteter.

I alle projekter og tiltag vil der indgå indbygget evaluering, eller der vil være krav om, at projekterne bedømmes af eksterne eller interne eksperter. Endvidere vil der blive opstillet resultatindikatorer og retningslinjer for opfølgning.

For meget kortvarige projekter, såsom seminarer og konferencer, vil der blive ført tilsyn på stedet, og der vil blive foretaget en indgående, ekstern evaluering på grundlag af tilfældigt udvalgte stikprøver og/eller risikofaktorer.

8.2. Hvordan og hvor ofte skal der evalueres?

Der vil blive gennemført en midtvejsevaluering ved udgangen af programmets andet år. Ved programmets slutning vil der blive foretaget en efterfølgende evaluering, koncentreret om virkningerne af foranstaltningen.

I evalueringsøjemed er der opstillet følgende indikatorer:

Overordnede mål // Indikatorer

- forbedret tilgængelighed, anvendelighed og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold i Fællesskabet for at lette produktion og udbredelse af informationer og viden - inden for områder af offentlig interesse - på fællesskabsniveau // - Kvantitative/kvalitative data om tiltag, rapporter og andre resultater af disse tiltag

- Kvantitative/kvalitative data om deltagernes opfattelse af programmets virkning

Taktiske mål // Indikatorer

1. Forbedret adgang til, anvendelse og kommerciel udnyttelse af digitalt indhold // Kvantitative/kvalitative data om etablering af netværk og sammenslutninger mellem interessenter samt udvikling af nye serviceydelser på områderne offentlig information, rumlige data, digital læring og kulturelt indhold.

2. Forbedret kvalitet og fremme af bedste praksis i forbindelse med digitalt indhold // Antallet og dækningen af bedste praksis vedrørende metoder, processer og aktiviteter med henblik på at opnå højere kvalitet og effektivitet, større virkning samt besparelser i forbindelse med produktion, anvendelse og distribution af digitalt indhold på områderne offentlig information, rumlige data, læring og kultur.

Antallet og dækningen af forsøg til demonstration af muligheder for søgning, anvendelighed, genanvendelighed, sammenstillingsmuligheder og interoperabilitet i forbindelse med digitalt indhold i flersprogede og multikulturelle samfund på områderne offentlig information, rumlige data, læring og kultur.

3. Styrket samarbejde og oplysning // Rækkevidden af oplysningsaktiviteter, benchmarking, overvågnings- og analyseværktøjer samt formidling af resultater.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Afgørelser om støtte samt kontrakter mellem Kommissionen og støttemodtagerne vil indeholde bestemmelser om kontrol på stedet, dvs. i støttemodtagernes lokaler. Kontrollen gennemføres af Kommissionen eller Revisionsretten, der endvidere har beføjelse til at kræve dokumentation for udgifter som led i sådanne kontrakter, aftaler og retlige foretagender inden for et tidsrum på fem år efter kontraktperiodens udløb. Der vil blive foretaget revision på stedet, når det skønnes nødvendigt.

Støttemodtagerne forpligtes til at aflægge rapporter og regnskab. Disse analyseres, dvs. indholdet og udgifternes berettigelse vurderes, idet der tages hensyn til formålet med EU-støtten, de kontraktlige forpligtelser samt principper for en forsvarlig økonomi og regnskabsføring.

Finansieringsaftalerne vedlægges oplysninger af administrativ og finansiel art, hvoraf det fremgår hvilke typer udgifter der kan ydes støtte til ifølge sådanne aftaler. Hvor det er hensigtsmæssigt, vil EU's dækning af visse udgiftselementer blive begrænset til udgifter, der reelt er afholdt, og som kan udpeges og kontrolleres i støttemodtagerens regnskaber. Herved lettes kontrollen og revisionen af projekterne (samt evalueringen i udvælgelsesøjemed).

Hvad angår offentlige indkøb kan Kommissionen som foreskrevet i finansforordningen (artikel 93-96) pålægge kandidater eller tilbudsgivere, der befinder sig i en af de i situationer, som medfører udelukkelse fra at deltage, administrative eller økonomiske sanktioner.