Da

Bruxelles, den 6.11.2007

KOM(2007) 663 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2007-2008

{SEK(2007) 1429}

{SEK(2007) 1430}

{SEK(2007) 1431}

{SEK(2007) 1432}

{SEK(2007) 1433}

{SEK(2007) 1434}

{SEK(2007) 1435}

{SEK(2007) 1436}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2007-2008

1. Indledning

Udvidelsesprocessen er et af EU's vigtigste politiske værktøjer. Den tjener EU's strategiske interesser, hvad angår stabilitet, sikkerhed og konfliktforebyggelse. Den bidrager til at øge velstand og vækstmuligheder og til at sikre vitale transport- og energiveje. Den aktuelle udvidelsesdagsorden omfatter landene på Vestbalkan og Tyrkiet, der har fået stillet medlemskab af EU i udsigt, når de nødvendige betingelser er opfyldt.

Det kommende år vil blive afgørende for konsolideringen af overgangsprocessen i de vestlige Balkanlande. Ansvaret for regionalt samarbejde, som spiller en nøglerolle for forsoning og indførelse af godt naboskab, har hidtil henhørt under stabilitetspagten, men det vil nu overgå til landene selv. Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien skrider godt frem og går ind i en afgørende fase. Det er for hele regionen et bevis på, at udsigten til EU-medlemskab er en realitet. I det kommende år forventes stabiliserings- og associeringsaftalerne, der knytter parterne i regionen tættere til EU med henblik på tiltrædelse, at blive afsluttet.

Samtidig står regionen over for store problemer, først og fremmest nødvendigheden af at nå en afklaring af Kosovos status. Serbiens europæiske kurs, statsopbygning i Bosnien- Hercegovina med lokalt ejerskab og bedre forvaltningsskik i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Albanien og Montenegro, vil stå højt på dagsordenen. En række af disse lande står over for betydelige udfordringer, hvad angår forvaltning og opfyldelse af de klare betingelser, der er knyttet til stabilisering- og associeringsprocessen. EU skal være parat til at yde støtte i det kommende år og reagere på udviklingen ved at bruge alle til rådighed værende politikinstrumenter.

Efter parlaments- og præsidentvalgene er det vigtigt, at Tyrkiet hurtigt gennemfører de nøglereformer, der er nødvendige for at konsolidere de grundlæggende rettigheder og friheder. Tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet skal fortsætte i et tempo, der modsvarer reformtempoet i landet samt Tyrkiets opfyldelse af de relevante betingelser.

På den baggrund er en konsekvent gennemførelse af den fornyede konsensus, der blev defineret på Det Europæiske Råds møde i december 2006, vigtigere end nogensinde. Denne konsensus er baseret på principperne om konsolidering af eksisterende forpligtelser, strenge men rimelige betingelser og bedre kommunikation med borgerne kombineret med EU's kapacitet til at integrere nye medlemmer. Tempoet for et kandidatlands eller potentielt kandidatlands tilnærmelse til EU afhænger af tempoet for de politiske og økonomiske reformer samt landets evne til fuldt ud at påtage sig de rettigheder og forpligtelser, der følger af medlemskab. Kommissionen forbedrer kvaliteten af udvidelsesprocessen ved at tage fat på reformer af den offentlige forvaltning og retsvæsen og bekæmpelse af korruption på et tidligt stadium gennem fuld anvendelse af benchmarks og ved at gøre processen mere gennemsigtig. Kommissionen er ved at foretage de første konsekvensanalyser af følgerne af et kandidatlands tiltrædelse på specifikke politikområder.

Retsgrundlaget for udvidelsesprocessen er artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union [1], hvori det hedder: ”enhver europæisk stat, som overholder principperne i artikel 6, stk. 1, kan ansøge om at blive medlem af Unionen.” (…)" [2].

Det Europæiske Råd konkluderede på sit møde i december 2006, at "Udvidelsen har været en succeshistorie for Den Europæiske Union og Europa som helhed. Den har hjulpet med til at overvinde Europas deling og bidraget til fred og stabilitet på hele kontinentet. Den har ført til reformer og konsolideret de fælles principper om frihed, demokrati, respekt for menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder samt retssikkerhed og markedsøkonomi. Et større indre marked og økonomisk samarbejde har øget velstand og konkurrenceevne og sat det udvidede EU i stand til bedre at klare globaliseringens udfordringer. Udvidelserne har øget Europas vægt i verden og gjort det til en stærkere aktør på verdensplan."

De tolv medlemsstater, som tiltrådte EU som led i den femte udvidelse, integrerer sig gnidningsløst i EU's institutioner og politikker. Det viser værdien af en streng reformindsats kombineret med peer pressure og disciplin. Takket være grundige forberedelser kan EU fortsat arbejde gnidningsløst efter udvidelserne.

Alle EU's medlemsstater har oplevet højere økonomisk vækst. Slovenien indførte euroen i januar 2007; Cypern og Malta indfører euroen i 2008. Omhyggelige forberedelser i de omhandlede lande og fra Kommissionens side kombineret med stigende handels- og investeringsstrømme har hjulpet de nye medlemsstater til gradvist at nå den gennemsnitlige levestandard i EU. Mellem 1998 og 2006 oplevede de tolv medlemsstater, der indgik i den femte udvidelse, en årlig stigning i bruttonationalproduktet på gennemsnitlig 4,3% sammenlignet med 2,2% i de femten gamle medlemsstater [3]. Samhandelen mellem de gamle og de nye medlemsstater er steget mærkbart i de sidste ti år. Eksporten og importen mellem de ti medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004, og de femten gamle medlemsstater, er firdoblet mellem 1995 og 2006, samtidig med at den samlede handel mellem landene blev fordoblet i denne periode. Tolv nye dynamiske økomiers deltagelse i det indre marked, der repræsenterer over 100 millioner forbrugere med stigende købekraft, øger EU's konkurrenceevne og vægt i verdensøkonomien. Ti måneder efter tiltrædelsen skaber Bulgarien og Rumænien fortsat økonomisk vækst og investeringer. Vækstprognoserne for 2007 for Rumænien og Bulgarien er meget højere end den forventede gennemsnitlige vækstrate i EU. Kommissionen traf beskyttelsesforanstaltninger ved udgangen af 2006 for at takle visse mangler for begge landes vedkommende. Kommissionen offentliggjorde i juni sine første rapporter om samarbejds- og kontrolmekanismen inden for retlige og indre anliggender og om beskyttelsesforanstaltningerne [4]. Kommissionen vil gennemgå fremskridtene på dette område og aflægge rapport i begyndelsen af 2008.

Hvad angår Cypern-spørgsmålet, skal lederne af det græsk-cypriotiske og tyrkisk-cypriotiske samfund gøre en større indsats for at sætte gang i forhandlingerne om en samlet løsning under FN's auspicier. Kommissionen anvender instrumentet for økonomisk støtte til at fremme den økonomiske udvikling i det tyrkisk-cypriotiske samfund for at lette en kommende genforening af øen. En øget brug af forordningen om den grønne linje, der giver mulighed for fri bevægelighed for personer og varer i Cypern, vil være i begge samfunds interesse. Forordningen om direkte handel med den nordlige del af Cypern, som Kommissionen har stillet forslag til for yderligere at mindske det tyrkisk-cypriotiske samfunds isolation, er endnu ikke vedtaget af Rådet.

I de lande, der er omfattet af den aktuelle udvidelsesdagsorden - landene på Vestbalkan og Tyrkiet, bidrager udsigten til EU-medlemskab til stabilitet og opmuntrer til betydelige politiske og økonomiske reformer. Disse lande står imidlertid stadig over for store udfordringer. Det er afgørende at bevare en klar og troværdig tiltrædelsesmulighed for disse lande og at samle støtte til udvidelse i medlemsstaterne.

Kommissionen vil fortsætte med at forbedre kvaliteten af tiltrædelsesprocessen. Udvidelsespolitikken vil lægge mere vægt på grundlæggende emner som statsopbygning, god forvaltningsskik, reformer af den offentlige forvaltning og retsvæsen, retsstatsprincipper, forsoning, samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien (ICTY) og udvikling af civilsamfundet. De direkte kontakter skal fremmes; der skal bl.a. indledes en dialog om visumlempelse for borgere i landene på Vestbalkan. Udviklingen af det regionale samarbejde på Vestbalkan bør fortsætte, navnlig hvad angår lokalt ejerskab til initiativer på dette område.

I alle lande, der er omfattet af udvidelsesprocessen, vil EU fortsat fuldt ud anvende førtiltrædelsesinstrumenterne for at klare de vigtigste udfordringer. Resultaterne for gennemførelse af forpligtelser, bl.a. ifølge associeringsaftalerne, har stor betydning for at kunne tage et skridt videre på vejen mod EU-medlemskab, og de overvåges omhyggeligt. I dette dokument nævner Kommissionen en række foranstaltninger, der skal øge opmærksomheden om EU's regelsæt og politikker og forberede de næste skridt i udvidelseprocessen.

Kommissionen tilpasser de politiske førtiltrædelsesværktøjer til udvidelsespolitikkens nuværende udfordringer. Siden januar 2007 bruges et nyt finansielt instrument, nemlig instrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA). I planlægningen af førtiltrædelsesbistanden vil et større fokus på reformprioriteter vise, hvor hver enkelt partner befinder sig i overgangsprocessen. Kommissionen foreslår nu en revision af tiltrædelsespartnerskaberne og de europæiske partnerskaber, der skal være nøglereferencer ved fastsættelsen af prioriteter. Den foreslår også et revideret flerårigt vejledende rammebeløb for IPA for perioden 2009-2011. Kommissionen vil indføre en finansieringsfacilitet for at fremme udviklingen af civilsamfundet, bl.a. gennem kapacitetsopbygning og udveksling af projekter. Den vil lægge større vægt på programmer, der støtter statsopbygning, god forvaltningsskik, institutionelle reformer og administrativ kapacitet.

Der vil blive tilstræbt maksimal udnyttelse af støtte til udvikling af den private sektor og infrastrukturinvesteringer gennem et intensiveret samarbejde med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og andre internationale finansieringsinstitutioner. Kommissionen vil sikre et tættere samarbejde med andre donorer på deres aktivitetsområder og opfordre dem til at være aktive på de prioriterede områder, der opstilles i denne meddelelse. Gennemførelsen vil også blive strømlinet efter overførslen af ansvarsområder fra Det Europæiske Agentur for Genopbygning til Kommissionens delegationer og kontorer.

Medlemsstaterne har bedst mulighed for at forklare borgerne, at udvidelse er i EU's interesse. Kommissionen vil fortsat udfylde sin rolle og sikre et bedre flow af faktuelle oplysninger om udvidelsesrelaterede emner. Med udgangspunkt i EU's eksisterende strategi vil denne meddelelse analysere de væsentligste udfordringer på vejen mod tiltrædelse af EU. Den skitserer en tilgang for at tilpasse politikinstrumenterne på udvidelsesområdet og sikre et større fokus på områder, hvor der er et stort behov for fremskridt under hensyntagen til erfaringerne fra tidligere udvidelser.

2. De nuværende udfordringer i de lande, der er omfattet af udvidelsen

Landene på Vestbalkan og Tyrkiet har fået stillet i udsigt, at de kan blive medlem af EU, når de opfylder de fastsatte betingelser. I betragtning af den nuværende situation for forberedelserne i disse lande, forventes tiltrædelsen at kunne ske på mellemlang til lang sigt. Der er nu fokus på grundige forberedelser for at sikre, at de lande, der indgår i udvidelsesprocessen, har styr på grundlæggende forvaltnings- og økonomisk relaterede emner samt emner i relation til EU's lovgivning og politikker.

2.1. Landene på Vestbalkan

Dialogen mellem EU og landene på Vestbalkan inden for rammerne af stabiliserings- og associeringsprocessen, der på sigt kan føre til medlemskab, har haft afgørende betydning for de fremskridt, der er opnået i de seneste år i landene i dette område.

Stabiliteten er bevaret og genopbygningen efter krigen i 1990'erne er næsten afsluttet. Der er indsat demokratisk valgte regeringer i hele regionen. Den økonomiske vækst er i gang, den makroøkonomiske stabilitet er forbedret, og levestandarden øget. Der er vigtige reformer i gang for at styrke retsstaten og modernisere de økonomiske og sociale strukturer. Det regionale samarbejde er styrket, herunder inden for handel, energi, transport og miljø. Landene på Vestbalkan påtager sig i stigende grad ejerskab for regionale initiativer.

Alle landene på Vestbalkan har bevæget sig i retning af medlemskab af EU, dog i forskelligt tempo. Kroatien har indledt tiltrædelsesforhandlinger med EU, og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har opnået status som kandidatland. EU er ved at afslutte stabiliserings- og associeringsaftaler med landene i regionen, og den økonomiske integration med EU er godt på vej. Landene på Vestbalkan har nu indgået visumlempelses- og tilbagetagelsesaftaler med EU.

Disse resultater skal nu konsolideres og gøres uomgængelige. Andre store udfordringer skal klares. I en række lande forløber reformprocessen langsomt. Statsopbygning og bedre forvaltningsskik skal fortsat prioriteres højt i mange af landene på Vestbalkan. Situationen i Kosovo [5] kræver fortsat en betydelig international tilstedeværelse. Kosovos nuværende status er ikke holdbar; den skal afklares snarest for at give mulighed for politisk og økonomisk udvikling i Kosovo og sikre regional stabilitet. I Bosnien-Hercegovina truer nationalistiske udtalelser fra visse politiske nøglepersoner de aftaler, der blev indgået inden for rammerne af Dayton/Paris-fredsaftalen, og de har sat reformerne i stå. Der er ikke gjort fremskridt med de meget påkrævede reformer af politi og af de forfatningsmæssige rammer. Bosnien-Hercegovina har endnu ikke fuldt ud overtaget ansvaret for regeringsførelsen, der på nuværende tidspunkt kræver en betydelig international tilstedeværelse. I visse andre lande skal de forfatningsmæssige rammer færdiggøres eller fuldt ud gennemføres.

Det er nødvendigt med mere dialog og tolerance i alle de vestlige Balkanlande, ikke mindst hvad angår de etnisk relaterede spørgsmål. I Kosovo er forholdet mellem albanere og serbere fortsat anspændt. Endvidere har Kosovoserbere stort set ikke deltaget i de offentlige institutioner og den offentlige forvaltning. Driften af de statslige institutioner i Bosnien-Hercegovina er fortsat vanskelig på grund af etniske splittelser. På trods af demokratiske kræfters sejr ved parlamentsvalget i Serbien og dannelsen af en reformorienteret regering er ekstremistiske partier og nationalistisk retorik fortsat stærkt repræsenteret, og det påvirker det generelle politiske klima negativt. De demokratiske kræfter er skrøbelige. I Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har hyppige spændinger og et utilstrækkeligt samarbejde mellem de politiske aktører påvirket institutionernes normale drift og nedsat reformtempoet. Striden mellem regeringen og et oppositionsparti om et forfatningsspørgsmål førte til, at det pågældende parti boykottede parlamentet. Det stærkt konfliktprægede politiske klima i Albanien og den langvarige proces for at få vedtaget en forfatning i Montenegro er eksempler på udfordringer i opbyggelsen af moderne demokratier. Kroatien skal gøre en større indsats for at fremme tolerancen over for minoriteter.

Der er gjort betydelige fremskridt i samarbejdet med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien (ICTY), hvilket er en afgørende betingelse for stabiliserings- og associeringsprocessen. Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samarbejder fuldt ud med krigsforbryderdomstolen. Montenegros samarbejde med domstolen er tilfredsstillende. Serbiens fremskridt på dette område gav mulighed for en genoptagelse og teknisk afslutning af forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale. Bosnien-Hercegovina har også gjort fremskridt, hvad angår samarbejdet med krigsforbryderdomstolen. Serbien og Bosnien-Hercegovina skal stadig etablere et fuldt samarbejde med krigsforbryderdomstolen, der kan føre til arrestation af de resterende tiltalte. Kosovo har gjort visse fremskridt i samarbejdet med krigsforbryderdomstolen, men intimideringen af vidner i Kosovo giver fortsat anledning til bekymring.

Der er gjort begrænset fremskridt i forbindelse med flygtninges tilbagevenden. Mange flygtninge og internt fordrevne lever under meget vanskelige forhold. Der er også sket visse fremskridt med repræsentationen af minoritetsgrupper i den offentlige sektor. Romaerne er dog fortsat den mest udsatte minoritetsgruppe i regionen. Alle lande skal udvise større tolerance over for minoriteter og træffe de nødvendige foranstaltninger for at beskytte personer, der kan blive udsat for diskrimination, fjendtlighed og vold. Det er vigtigt for at sikre forsoning og vedvarende stabilitet.

Overholdelsen af retsstatsprincipper, herunder via en reform af retssystemet, og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet har højeste prioritet. Mange lande har taget skridt til at forbedre retssystemets organisation og effektivitet. Der gøres en indsats for at intensivere bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, og det har givet de første resultater. Lovgivning og institutioner bliver udviklet for at kunne bekæmpe korruption; i flere lande er der undersøgelser i gang, og der er anlagt flere sager. Retssystemerne skal imidlertid fortsat forbedres i hele regionen. Der kræves omfattende reformer og en vedvarende indsats for at sikre uafhængighed, effektivitet og ansvarlighed for retssystemet. Korruption er udbredt og dybt rodfæstet i samfundet. De foranstaltninger, landene på Vestbalkan har truffet, modsvarer ikke omfanget af dette problem. Der kræves stærk politisk vilje til at udrydde korruption og retsforfølge lovovertræderne, også i meget omtalte sager. Organiseret kriminalitet er fortsat stærkt bekymrende. Kriminelle netværk rækker ind i forskellige socioøkonomiske sektorer og det politiske miljø. De drager ofte nytte af en utilstrækkelig åbenhed i offentlige udbud, investeringsplanlægning og privatiseringer. Regionen er udgangspunkt og transitsted for menneskehandel og for narkotikasmugling. Det er nødvendigt med en betydelig og vedvarende insats på dette område.

Den administrative kapacitet har afgørende betydning for opfyldelsen af københavnerkriterierne om evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab således som fastslået af Det Europæiske Råd i Madrid i 1995. Der gennemføres i hele regionen en reform af den offentlige forvaltning med visse positive resultater, som f.eks. rammestrategier og rammelovgivning. Kroatien har vist, at landet har en betydelig administrativ kapacitet til at gennemføre stabiliserings- og associeringsaftalen. Serbien har også en betydelig administrativ kapacitet til at gennemføre en stabiliserings- og associeringsaftale. De to lande skal nu udvikle og modernisere denne kapacitet for at sikre overensstemmelse med EU's love og politikker. Den administrative kapacitet andre steder er fortsat svag og påvirker gennemførelsen af reformer og tilpasning til EU; der kræves en yderligere indsats i den henseende. Alle landene skal styrke indsatsen for at indføre en offentlig forvaltning, der er effektiv, stabil og ansvarlig både på centralt og lokalt niveau. I flere lande er ansættelse, forfremmelse og afskedigelse af offentligt ansatte ikke baseret på objektive og gennemsigtige kriterier. De etiske standarder i den offentlige forvaltning skal styrkes. Der skal gennemføres reformer af politi og sikkerhedstjenester i Bosnien-Hercegovina og i andre lande.

Civilsamfundet er et væsentligt aspekt i det europæiske offentlige liv. Landene på Vestbalkan har gjort en indsats for at vedtage lovgivning og strategier, der er gunstigere for udviklingen af civilsamfundet. De første skridt mod en højere grad af deltagelsesdemokrati er taget. Civilsamfundet er imidlertid svagt i denne region. Krige og etniske stridigheder har i høj grad skadet regionens sociale struktur. De lokale ngo'er har behov for uddannelse for at kunne tilpasse sig den nuværende situation. Der kræves en yderligere indsats for at styrke foreningsfriheden, indføre regelsæt og offentlige incitamenter for at udvikle civilsamfundets organisationer.

Den samlede økonomiske vækst er fortsat forholdsvis høj i regionen og gennemsnitslønningerne er steget. Inflationstallene er beskedne og stabile. Der er ført en forsigtig finans- og pengepolitik i de fleste af landene i regionen. De finansielle systemer er blevet videreudviklet. Systemerne til forvaltning af de offentlige finanser er blevet forbedret. Der er taget skridt til at forbedre erhvervsklimaet. Alle vestlige Balkanlande foretager en yderligere omlægning og åbning af deres økonomier. Den økonomisk integration med EU er allerede omfattende, og den øges. Stabiliserings- og associeringsaftaler og den nye centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) skaber sammen en ramme, der fremmer handel og investeringer i Balkanlandene på samme måde som i Central- og Østeuropa i 1990'erne. Flere lande har ambitiøse planer om at opgradere den fysiske infrastruktur og modernisere de sociale sikringssystemer.

En øget konkurrenceevne, nedbringelse af den høje arbejdsløshed og fremme af den menneskelige udvikling og af infrastruktur er store udfordringer i hele regionen. Der er fortsat betydelige finanspolitiske risici, og de eksterne ubalancer er store i en række lande. Fremskridtene med jobskabelse er ujævne, samtidig med at nogle lande i regionen har en arbejdsløshed på over 35 %, og forskellen mellem de tilgængelige og de nødvendige faglige kvalifikationer stiger. Arbejdsmarkederne mangler fortsat den nødvendige kombination af fleksibilitet og sikkerhed for arbejdstagere og arbejdsgivere, og lønomkostningerne for registrerede selskaber er forholdsvis høje. Økonomien i landdistrikter skal yderligere diversificeres. Den stramme finanspolitik og virksomhedsomstrukturering skal fortsættes. Landenes privatiseringsplaner skal nu gennemføres. Investeringerne og væksten i små og mellemstore virksomheder skal fremmes yderligere, herunder gennem bedre finansieringsmuligheder. Regeringerne skal yderligere forbedre erhvervsklimaet og stimulere beskæftigelsen. De skal begrænse bureaukratiet, styrke retsstaten, sikre en pålidelig registrering af jord og gennemsigtige privatiseringsprocedurer. I nogle lande skal de retlige rammer, der sikrer markedernes drift, færdiggøres og håndhæves. Skatteordningerne skal forenkles. Det vil stimulere de økonomiske aktiviteter og nedbringe den meget udbredte uformelle økonomi. Endvidere er det nødvendigt med foranstaltninger for at fremme adgangen til finansiering og brugen af e-teknologi.

Tyrkiet

Siden Det Europæiske Råd i december 1999 gav Tyrkiet status som kandidatland, er der sket store ændringer. Udsigten til EU-medlemskab viste sig at være et af hovedincitamenterne til reformer af Tyrkiets politiske og retlige system og af økonomien. Dødsstraffen blev ophævet, Det Nationale Sikkerhedsråds funktioner og sammensætning blev ændret for at øge den civile kontrol med militæret, og en række forfatningsmæssige ændringer skabte vej for demokratiske frihedsrettigheder. Der blev gjort fremskridt på områder som kvinders og børns rettigheder og bekæmpelse af tortur, og der var et samlet fald i de rapporterede tilfælde af tortur og mishandling.

Efter den alvorlige finansielle krise i 2001 gav sunde makroøkonomiske politikker og strukturreformer, der skulle sikre langsigtet bæredygtighed for økonomien, mulighed for en hurtig genopretning af økonomien og et bedre investeringsklima. Det førte til en høj vækst i BNP, der nåede 6,1% i 2006. Inflationen har været faldende siden 2001, og den tyrkiske lira er stærk. Tyrkiets udvikling er imidlertid stadig i høj grad påvirket af de internationale finansielle tendenser. Siden oprettelsen af toldunionen i 1995 er samhandelen med Den Europæiske Union tredoblet i løbende priser. Det viser en stærk efterspørgsel efter EU-varer og tjenesteydelser kombineret med gode resultater for den tyrkiske eksportindustri. Endvidere nåede de udenlandske direkte investeringer en ny rekord på 16 mia. EUR i 2006 svarende til 4,9% af Tyrkiets BNP, væsentligst fra Den Europæiske Union.

Disse reformer og den strategiske betydning af EU's forhold til Tyrkiet førte i oktober 2005 til indledningen af tiltrædelsesforhandlinger. Et hovedprincip i denne proces er, at forhandlingstempoet afhænger af reformtempoet i Tyrkiet.

Reformstrategien for retsvæsenet er blevet vedtaget, og gennemførelsen er startet (2005). I det forgangne år har Tyrkiet oplevet en forfatningskrise i forbindelse med valg af republikkens præsident, der førte til parlamentsvalg i utide. Militæret fremsatte offentlige erklæringer ud over dets beføjelser. Op til valget var der imidlertid åbne debatter om en række traditionelt følsomme emner, og et dynamisk civilsamfund gav udtryk for sin tilslutning til demokrati og en sekulær stat. Valget til den tyrkiske nationalforsamling blev afholdt med respekt for demokratiske standarder og retsstatsprincipper. Det nye parlament repræsenterer landets politiske diversitet. Præsidenten for republikken blev valgt i overensstemmelse med de forfatningsmæssige regler, og demokratiet vandt i forholdet mellem civile og militære myndigheder. Regeringen har indledt arbejdet med en ny forfatning.

Tyrkiet må nu sætte nyt liv i den politiske reformproces. Det er nødvendigt med en betydelig yderligere indsats, navnlig hvad angår ytringsfrihed og rettigheder for ikke-muslimske religiøse samfund. Det er navnlig nødvendigt med en yderligere indsats, hvad angår bekæmpelse af korruption, reform af retsvæsenet, fagforeningsrettigheder og kvinders og børns rettigheder ligesom den offentlige forvaltnings ansvarlighed skal styrkes. Tyrkiet skal i den sydøstlige del af landet skabe betingelser, der giver den overvejende kurdiske befolkning mulighed for fuldt ud at udøve sine rettigheder og friheder. Kommissionen vil fortsat nøje overvåge den politiske reformproces, herunder den civile kontrol med sikkerhedsstyrkerne.

Som svar på en række væbnede angreb udført af PKK med mange ofre til følge vedtog parlamentet i oktober 2007 en resolution, der giver regeringen ret til at gribe ind militært i den nordlige del af Irak. EU's formandskab gentog den 22. oktober EU's totale fordømmelse af PKK's terroraktioner i Tyrkiet. Formandskabet fastslog endvidere, at "det internationale samfund, navnlig alle hovedaktørerne i regionen, må støtte Tyrkiets bestræbelser på at beskytte sin befolkning og bekæmpe terrorisme, samtidig med at retsstatsprincipperne overholdes, den internationale og regionale fred og stabilitet sikres, og der afstås fra enhver uforholdsmæssig militær aktion".

Det er nødvendigt med yderligere strukturelle økonomiske reformer og en stram finanspolitik for at undgå den tilbageværende risiko for den makroøkonomiske stabilitet. Nogle af de største udfordringer er et strukturelt svagt og stift arbejdsmarked, arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau, lav beskæftigelsesgrad navnlig blandt kvinder, en stor uformel sektor og reformer af det sociale sikringssystem og af energisektoren. Diversificeringen af økonomien i landdistrikter er fortsat begrænset. Romaernes sårbarhed skal afhjælpes. Tyrkiet mangler at udvikle en samlet tilgang til den økonomiske og sociale udvikling i den sydøstlige del af landet.

Gode naborelationer er særdeles vigtige. Det forventes også, at Tyrkiet sikrer en fuld ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til associeringsaftalen.

3. Udvidelsesstrategien: De nuværende udfordringer

3.1. Ny konsensus om udvidelsen

EU's udvidelsesproces bidrager til fred og stabilitet, reformer og fremme af europæiske værdier. Betingethed bliver kun en virkelig drivende kraft bag reformerne, hvis landene til stadighed har en realistisk udsigt til med tiden at kunne tiltræde EU. Det skal stå endnu mere klart for borgerne i de berørte lande. Udsigten til medlemskab er i dag vigtigere end nogensinde for at hjælpe landene med at takle kriser, svage statslige strukturer og udfordringer for demokratiet.

Streng betingethed på alle stadier af udvidelsesprocessen bidrager til at konsolidere reformer i alle kandidatlande og potentielle kandidatlande og forberede kommende medlemsstater på at opfylde deres forpligtelser efter tiltrædelse. Det enkelte lands fremskridt hen imod EU-medlemskab afhænger af dets egen indsats for at opfylde Københavnskriterierne og for Vestbalkans vedkommende betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen.

EU's integrationsevne vil have stor vægt på centrale stadier i tiltrædelsesprocessen. Forbedringer i kvaliteten af udvidelsesprocessen, der blev besluttet på Det Europæiske Råds møde i december 2006, sikrer, at kandidatlandes og potentielle kandidatlandes vej mod EU-medlemskab afhænger af deres opfyldelse af nøglekrav. Benchmarks for indledning og afslutning af forhandlingskapitler, konsekvensanalyser på vigtige stadier i udvidelsesprocessen af EU's nøglepolitikker og koblinger til politiske reformer spiller en stigende rolle i denne proces.

3.2. Fokus på nøgleområder

Ovennævnte udfordringer begrunder større fokus på de vigtigste reformprioriteter vedrørende statsopbygning, god forvaltningsskik og socioøkonomiske reformer. Kommissionen foreslår nu reviderede tiltrædelsespartnerskaber og europæiske partnerskaber, der afspejler disse prioriteter. Partnerskaberne leder landene på deres vej mod EU-medlemskab og fastsætter prioriteter for finansiel førtiltrædelsesbistand. De vil på et tidligere stadium give højere prioritet til grundlæggende forvaltningsspørgsmål, herunder institutionsopbygning, retlige og administrative reformer og forebyggelse af organiseret kriminalitet og korruption. Der vil blive lagt større vægt på disse vanskelige spørgsmål, navnlig i forbindelse med den politiske og økonomiske dialog. Det er nødvendigt med mere samarbejde mellem landene på Vestbalkan, EU-institutioner og agenturer og medlemsstaterne for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet. Spørgsmål vedrørende gennemførelsen af EU's love og politikker skal planlægges efter landenes kapacitet og afhænge af fremskridtene med gennemførelse af grundlæggende reformer.

Mekanismen til overvågning af de offentlige finanser, der siden 2006 også har været på plads for potentielle kandidatlande, vil fortsat understøtte økonomiske reformer i alle kandidatlande og potentielle kandidatlande.

Regionalt samarbejde og gode naboskabsforbindelser er fortsat centrale elementer i den europæiske integration. Fremskridt på disse områder styrker tilliden og giver konkrete fordele via regional stabilitet, bedre tværnationale forbindelser og forbedret infrastruktur. Det giver også økonomiske fordele i form af hurtigere vækst og større udenlandske direkte investeringer.

Gensidigt kendskab og gensidig forståelse forudsætter en yderligere udvikling af civilsamfundet og af dialogen mellem borgerne i EU-medlemsstaterne og udvidelseslandene. Siden 2005 har Kommissionen ydet finansiel støtte til dialogprojekter med og mellem landene på Vestbalkan samt med Tyrkiet. Støtte til civilsamfundet er nøglen til gensidig forståelse og til en styrkelse af de demokratiske kræfter i samfundet. Kommissionen vil nu træffe yderligere foranstaltninger for at fremme udviklingen af og dialogen med civilsamfundet ved hjælp af finansieringsinstrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA).

3.3. Fremme af tiltrædelsesforhandlingerne

Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien og Tyrkiet blev indledt i oktober 2005 efter medlemsstaternes enstemmige beslutning efter en række omfattende politiske og juridiske reformer. Forhandlingsprocessen bringer begge lande tættere på EU og tjener EU's strategiske interesser. Forhandlingerne forløber på basis af stringente forhandlingsdirektiver vedtaget af Rådet. De skrider frem parallelt med fremskridtene i de politiske og økonomiske reformer og indarbejdelse og gennemførelse af EU-lovgivning.

Det Europæiske Råd traf på sit møde i december 2006 beslutning om gennemførelsen og kvaliteten af tiltrædelsesprocessen. Der er taget afgørende skridt for at gennemføre Det Europæiske Råds konklusioner. Kommissionen har fuldt ud brugt muligheden for at foreslå benchmarks for fastsættelse af betingelser for indledning og afslutning af forhandlingskapitler i lyset af de konkrete fremskridt. Den fremlægger konsekvensanalyser i takt med, at centrale kapitler bliver aktuelle i forhandlingerne. Kommissionen offentliggør i efteråret en konsekvensanalyse af Kroatiens kommende deltagelse i EU's sektor for cabotagekørsel. Afhængig af fremskridtene i forhandlingerne vil der blive fremlagt yderligere konsekvensanalyser i det kommende år om arbejdstageres fri bevægelighed for Kroatiens vedkommende og energiforsyning for Tyrkiets vedkommende. EU er i gang med en intens politisk og økonomisk dialog, hvis resultater vil indgå i forhandlingsprocessen. I den forbindelse lægges der særlig vægt på at løse udestående bilaterale forhold mellem kandidatlande og medlemsstater og på at udvikle godt naboskab. Spørgsmål på det retlige område og vedrørende grundlæggende rettigheder behandles detaljeret i et særligt forhandlingskapitel. Der mindes om, at forhandlingerne kan suspenderes i tilfælde af grov og vedvarende overtrædelse af principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstaten, som er grundlaget for EU.

Kroatiens fremskridt mod medlemskab sender et stærkt signal til andre vestlige Balkanlande om deres egne udsigter til medlemskab, når de opfylder de nødvendige betingelser. Kroatiens tiltrædelsesproces bidrager til at løse bilaterale og regionale problemer og fremmer forsoning. Processen tjener EU's strategiske interesser, hvad angår sikkerhed og konfliktforebyggelse i en region, der er omgivet af medlemsstater.

Det nuværende stadium for tiltrædelsesforhandlingerne i de enkelte kapitler om EU-politik kræver, at de tekniske spørgsmål vedrørende tilpasning behandles. Kommissionen har fremsendt alle screeningrapporter om Kroatien til Rådet. Opmærksomheden er nu rettet mod Kroatiens overholdelse af de opstillede benchmarks for indledning af de relevante kapitler. Hvis benchmarksne opfyldes, kan der opnås betydelige fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien i det kommende år. Kroatien skal gøre yderligere fremskridt med reformer af retsvæsen og den offentlige forvaltning, minoriteters rettigheder og flygtninges tilbagevenden samt omstrukturering af sværindustrien.

Tyrkiets fortsatte engagement på reformområdet har stor strategisk betydning for EU's egen sikkerhed og stabilitet. Tyrkiet er en enestående grænseflade mellem Vesten og den muslimske verden. Det blev klart understreget af "Alliance of Civilisations"-initiativet til fremme af dialog i FN-regi. Tyrkiets tiltrædelse af EU baseret på grundlæggende demokratiske reformer følges med interesse i Mellemøsten og hele den muslimske verden. Tyrkiet støtter også fredsprocessen i Mellemøsten og en dialog med Iran om landets atomprogram. Landet har betydelige sikkerhedstyrker og har deltaget i en række EU- og Nato-aktioner på Vestbalkan, Den Demokratiske Republik Congo, Darfur og Afghanistan. Tyrkiet har potentiale til at blive en vigtig energivej mellem EU og verdens største olie- og gaskilder og dermed en nøgleaktør for EU's energiforsyningssikkerhed. Landets tilpasning til EU's politikker vil navnlig være nyttig på områder som migrationskontrol og miljø. Tyrkiet oplever konstant en høj og stabil økonomisk vækst og er blandt EU's førende handels- og investeringspartnere.

Sådanne strategiske overvejelser har været fremme siden starten på forbindelserne mellem EU og Tyrkiet i 1959. Tyrkiets udsigt til EU-medlemskab går tilbage til 1963, da landet indgik en associeringsaftale med Det Europæiske Økonomiske Fællesskab. Denne aftale nævner udtrykkeligt tiltrædelse både i præamblen og i artikel 28. Det viser den vigtigte strategiske rolle, Tyrkiet har spillet helt fra den tidlige grundlæggelse af Den Europæiske Union. Tyrkiet er nu det eneste land, med hvilket EU har oprettet en toldunion, som blev indgået i 1995. Tyrkiet fik status som kandidatland i 1999. Det fælles mål for forhandlingerne er tiltrædelse således som aftalt af alle medlemsstater i oktober 2005. Forhandlingerne med Tyrkiet er en åben proces, og resultatet er ikke givet på forhånd. Forhandlingerne skrider frem sideløbende med fremskridtene i gennemførelsen af reformer og tilpasningen til EU's lovgivning og politikker.

Det er vigtigt, at Den Europæiske Union overholder sine forpligtelser og holder forhandlingsprocessen i gang, og at der indledes kapitler, så snart de tekniske betingelser er opfyldt, i overensstemmelse med forhandlingsrammerne fra oktober 2005 og Rådets afgørelse af 11. december 2006. Screeningsprocessen med Tyrkiet er gået ind i den afsluttende fase, og Kommissionen vil have fremsendt de fleste rapporter til Rådet ved udgangen af dette år. Tyrkiet skal gøre den nødvendige indsats for at opfylde de indledende benchmarks, som Rådet har opstillet for de fleste kapitler. Den fornyede fremdrift i den politiske reformproces vil få direkte betydning for tempoet i tiltrædelsesforhandlingerne. Hvis de opstillede benchmarks er opfyldt, kan der opnås fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet i det kommende år.

Gode naborelationer er særdeles vigtige. Som det fremgår af EU's erklæring af 21. september 2005 og Rådets konklusioner fra 11. december 2006 skal Tyrkiet opfylde sin forpligtelse til at sikre en fuldstændig, ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til Ankara-aftalen og fjerne alle hindringer for frie varebevægelser, herunder restriktioner for transportmidler i forhold til Republikken Cypern. Tyrkiet forventes også at gøre fremskridt i retning af en normalisering af de bilaterale relationer med Republikken Cypern.

3.4. En styrkelse af det europæiske perspektiv for landene på Vestbalkan og fremme af det regionale samarbejde

Alle landene på Vestbalkan har udsigt til et eventuelt EU-medlemskab. Deres fremtid ligger i Den Europæiske Union. Stabiliserings- og associeringsprocessen og Thessaloniki-dagsordenen fra 2003 udgør fortsat rammerne for EU's politik i dette område. Det regionale samarbejde giver mærkbare fordele for borgerne i landene på Vestbalkan og bidrager til at fremme reformer og forsoning.

EU vil fortsat anvende strenge betingelser, hvad angår de fremskridt, der skal gøres i de vestlige Balkanlande for at nærme sig EU. Tilfredsstillende resultater, navnlig med indfrielse af forpligtelser i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen, herunder de handelsrelaterede bestemmelser, er et væsentligt aspekt på vej mod et fremtidigt medlemskab. Solide institutioner har afgørende betydning for gennemførelsen af bestemmelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen og for driften af de forskellige fælles institutioner.

Kommissionen vil fortsat støtte alle landene på Vestbalkan på deres vej mod EU i takt med deres fremskridt ifølge den køreplan, der blev fremlagt i 2005. Stabilitet i Kosovo og Kosovos europæiske perspektiv vil få høj prioritet.

Topmødet i maj 2007 i den sydøsteuropæiske samarbejdsproces (SEECP) i Zagreb var et skridt i retning af en regional overtagelse af den regionale samarbejdsproces. Stabilitetspagten har i høj grad opfyldt sin mission og vil blive erstattet af et nyt regionalt samarbejdsråd (RCC) med tilknytning til SEECP. Der er udnævnt en generalsekretær for RCC, og Sarajevo er udpeget som hjemsted for sekretariatet. Under det nuværende bulgarske formandskab blev der indgået en værtslandsaftale med Bosnien-Hercegovina, og sekretariatet blev oprettet. Det forventes, at det sidste møde i det regionale rundbordsforum under stabilitetspagten og det første møde i RCC vil blive afholdt i Sofia i begyndelsen af 2008, når den særlige koordinator for stabilitetspagten overlader sin plads til RCC's generalsekretær. Det er nødvendigt, at de nye strukturer hurtigt bliver operationelle, herunder sekretariatet og dets forbindelseskontor i Bruxelles. SEECP og RCC vil udgøre den generelle ramme for det regionale samarbejde. Kommissionen vil deltage i RCC og opfordrer alle berørte parter til at spille en aktiv rolle. Med udgangspunkt i den relevante erfaring med stabilitetspagten har Kommissionen til hensigt at samarbejde med SEECP og RCC om gennemførelsen af EU's initiativ til katastroferisikobegrænsning og initiativet til katastrofeforebyggelse og katastrofeparathed (DPPI), der er iværksat under stabilitetspagten. Kommissionen har også til hensigt i højere grad at inddrage landene på Vestbalkan i arbejdet i Fællesskabets civilbeskyttelsesmekanisme i nødsituationer, som f.eks. oversvømmelser, skovbrande og jordskælv.

I juli trådte den nye centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) i kraft. Den er netop blevet ratificeret af alle parter, og det regionale frihandelsområde dækker nu hele regionen. Det er Europa-Kommissionens hensigt at støtte CEFTA både gennem teknisk bistand og gennem en treårig startfinansiering af CEFTA-sekretariatet. Alle landene samarbejder inden for rammerne af det europæiske charter for små virksomheder. Der er gjort fremskridt med gennemførelsen af energifællesskabstraktaten. Aftalen om det fælles europæiske luftfartsområde er ved at blive ratificeret. De sidste signatarer skal nu ratificere disse instrumenter. Disse aftaler giver mulighed for en tidlig deltagelse i EU's indre marked for energi og luftfart. Der er udarbejdet detaljerede køreplaner og handlingsplaner for elektricitet og gas.

For at øge opmærksomheden om EU's lovgivning og politikker vil Kommissionens TAIEX-kontor [6] arrangere tekniske informationsmøder i de potentielle kandidatlande rettet mod aktører i regering, erhvervsliv og samfund. Den regionale offentlige forvaltningsskole vil bidrage til at styrke den administrative kapacitet i landene på Vestbalkan. Der er stillet EU-midler til rådighed for at denne institution, der på nuværende tidspunkt fungerer som et netværk, kan omdannes til en skole beliggende på Vestbalkan.

Borgerne i landene på Vestbalkan skal opleve konkrete forbedringer som følge af landenes integration i EU. Det er en forudsætning for, at de kan tage et øget medansvar for forsoningsprocessen og de nødvendige reformer. Direkte kontakter mellem borgere i medlemsstaterne og borgere i landene i regionen og inden for selve regionen bør fremmes i størst mulig udstrækning.

For befolkningen og myndighederne i landene på Vestbalkan er det af afgørende betydning let at kunne rejse til Den Europæiske Union. EU fastslog dette i Thessaloniki og forpligtede sig til at træffe foranstaltninger for at nå dette mål. Foranstaltninger for at liberalisere rejseaktiviteter skal tage hensyn til EU's interesser, hvad angår indre sikkerhed og migration. Der har i mange år været en aftale om visumfrihed med Kroatien. Kommissionen har netop forhandlet visumlempelses- og tilbagetagelsesaftaler med de andre lande i regionen. De blev indgået i september og forventes snarest at blive godkendt af Rådet, så de kan træde i kraft den 1. januar 2008. Aftalerne vil betyde en mærkbar forbedring af betingelserne for at opnå visum til indrejse i EU. Det er vigtigt, at medlemsstaterne selv sikrer en korrekt gennemførelse af disse aftaler.

Visumlempelsesaftalerne er et vigtigt skridt mod fuld liberalisering af visumordningen. Kommissionen mener, at det nu er på tide gradvist at arbejde mod en liberalisering af visumordningen med landene på Vestbalkan gennem yderligere konkrete skridt. I den henseende foreslår Kommissionen at indlede en dialog med hvert af de involverede lande for at udarbejde en køreplan for de betingelser, der skal opfyldes. De skal omfatte en effektiv anvendelse af tilbagetagelsesaftalerne samt fremskridt på nøgleområder, som f.eks. grænseforvaltning, dokumentsikkerhed eller bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Sådanne køreplaner vil give de implicerede lande bedre mulighed for at fokusere på deres reformindsats, samtidig med at EU's forpligtelser over for befolkningerne i regionen bliver mere synlige.

Foranstaltninger, der tager sigte på at fremme de direkte kontakter, omfatter også et udvidet samarbejde på uddannelsesområdet og muligheder for mobilitet for studerende under programmerne Tempus og Erasmus-Mundus. Yderligere 100 studerende fra regionen kan påbegynde studier på postgraduat niveau i EU i 2007/2008. Fra 2008 vil op til årligt 500 studerende på postgraduat niveau kunne deltage i udvekslingsprogrammer mellem EU-medlemsstater og landene i regionen. Kommissionen vil sammen med medlemsstaterne og andre bilaterale donorer undersøge mulighederne for yderligere stipendier. Der vil også blive ydet førtiltrædelsesbistand for at give unge mennesker, ungdomsorganisationer, kulturelle aktører, organisationer i civilsamfundet og forskere i landene på Vestbalkan mulighed for at deltage i EU-programmer. Kommissionen vil styrke initiativer og projekter, der har relation til det europæiske år for interkulturel dialog (2008). Inden for rammerne af Kommissionens nye civilsamfundsfacilitet vil der blive truffet foranstaltninger for at støtte etablering af netværk og udveksling mellem grupper i civilsamfundet og deres modparter i regionen og på EU-niveau.

Parlamenternes aktive deltagelse er en afgørende forudsætning for landenes tilnærmelse til EU. Det parlamentariske samarbejde er styrket yderligere både mellem landene på Vestbalkan og mellem disse og EU. Kommissionen vil i samarbejde med Europa-Parlamentet fremme aktiviteter, der har fokus på europæisk integration.

3.5. Øget støtte til reformer

Den 1. januar blev instrumentet for førtiltrædelsesbistand (IPA) indført. Formålet er at sikre en sammenhængende ramme for bistand til kandidatlande og potentielle kandidatlande. Fællesskabet vil fortsat støtte disse lande i deres bestræbelser på at styrke de demokratiske institutioner og retsstaten, reformere den offentlige forvaltning og indføre velfungerende markedsøkonomier. Støtten vil tage form af institutionsopbygning og tværnationale samarbejdsprojekter samt, afhængig af hvor langt landene er nået med forberedelserne, støtte til regional udvikling, udvikling af menneskelige ressourcer og udvikling af landdistrikter.

Der er gjort fremskridt med at forberede en smidig overførsel af bistandsforvaltningen fra Det Europæiske Agentur for Genopbygning til Kommissionens delegationer og kontorer i Beograd, Podgorica, Pristina og Skopje. Denne proces vil være afsluttet ved udgangen af 2008. Agenturet har medvirket til at yde støtte til genopbygning af landene efter konflikten. Med indførelsen af IPA får de støttemodtagende myndigheder et større ansvar for programmeringen af førtiltrædelsesbistanden. De skal forberede sig på at kunne overtage ansvaret for forvaltning af EU-midlerne.

Kosovo skal have særlig opmærksomhed. Kosovos betydelige behov for udenlandsk finansiering skal væsentligst dækkes af donorer. EU og medlemsstaterne skal tage føringen i det internationale samfund i overensstemmelse med den afgørende rolle, EU spiller for Kosovos fremtidige status.

IPA vil hjælpe støttemodtagerne med at styrke deres kapacitet gennem institutionsopbygning, god forvaltningsskik og udvikling af SMV. Der vil blive lagt særligt vægt på en reform af den offentlige forvaltning og af retsvæsenet og indførelse af retsstatsprincipper. Der vil også blive gjort en indsats for at fremme landenes forvaltning af offentlige midler og gøre fuld brug af førtiltrædelsesbistand. Inden for rammerne af TAIEX tilbyder embedsmænd fra medlemsstaterne hurtig støtte til de offentlige institutioner i udvidelseslandene. På basis af resultaterne fra SIGMA [7] og TAIEX vil parvist samarbejde mellem offentlige forvaltninger give en mellemsigtet støtte på forvaltningsområdet ud over de traditionelle parvise samarbejdsprojekter om EU-lovgivning og politikker.

Kommissionen vil indføre en ny finansieringsfacilitet under IPA for at fremme udviklingen af og dialogen med civilsamfundet. Programmeringen af nationale projekter og projekter med flere støttemodtagere vil ske på koordineret vis for at fremme udviklingen af civilsamfundet i hvert enkelt land. Målet er at styrke organisationer i civilsamfundet og deres rolle i den politiske proces, fremme den kapacitet, der er i civilsamfundets organisationer til at udvikle tværnationale projekter og netværk, og give repræsentanter for civilsamfundet og opinionsdannere et kendskab til EU-anliggender. Den nye finansieringsfacilitet skal bruges til at styrke kapaciteten i civilsamfundets organisationer, hvad angår aktivering af borgere og forsvar af deres interesser, projektudvikling og projektstyring for at fremme etablering af netværk og dialog med tilsvarende organisationer i EU. Områderne vil være menneskerettigheder, ligestilling, social inklusion, sundhed, miljø, forsvar af virksomheders interesser og repræsentation af disse samt forbrugerbeskyttelse. Faciliteten vil fremme samarbejde og overførsel af viden mellem virksomheder, fagforeninger og erhvervsorganisationer i partnerlandene og de tilsvarende organisationer på EU-niveau. Der vil blive indført et besøgsprogram for at give de væsentligste opinionsdannere inden for national og lokal politik, religion, journalistik, fagforeninger og erhvervsorganisationer kendskab til EU-anliggender og bringe dem sammen med ligestillede i EU.

En tættere donorkoordinering er et vigtigt aspekt i den nye IPA-forordning, navnlig i lyset af de budgetmæssige begrænsninger. Kommissionen vil sikre en tæt koordinering af IPA-bistanden med bistand fra internationale finansielle institutioner og fra andre donorer for at opfylde de grundlæggende behov, hvad angår økonomisk og social udvikling. Kommissionen opretter en infrastrukturfacilitet finansieret af IPA fra 2008, der skal støtte udarbejdelsen af infrastrukturprojekter. De omfattede sektorer er transport-, energi- og miljøinfrastruktur, men også investeringer i den sociale sektor, som f.eks. sundhed, uddannelse, boliger og flygtninge. Af andre initiativer kan nævnes Den Europæiske Fond for Sydøsteuropa (EFSE), der er rettet mod udvikling af den private sektor, og faciliteten vedrørende energieffektivitet. Det mest omkostningseffektive mix af tilskud og lån vil altid blive tilstræbt. Denne indsats vil bl.a. involvere EIB, EBRD og andre internationale finansieringsinstitutioner, som f.eks. Verdensbanken og Europarådets Udviklingsbank.

3.6. Offentlighedens opbakning til udvidelsen

Kommunikation er kernen i EU's udvidelsesstrategi. De fordele og udfordringer, der er knyttet til udvidelsen, skal kommunikeres bedre ud til offentligheden. Den offentlige mening i EU om kommende udvidelser påvirkes af oplevelsen af de sidste udvidelser. Det er vigtigt at lytte til borgerne, tage deres bekymringer alvorligt og informere mere. EU skal fremlægge flere faktuelle oplysninger om udvidelsen, således at borgerne klart kan se både fordele og udfordringer.

Det er EU's opgave at kommunikere om udvidelsen både i medlemsstaterne og i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande.

I medlemsstaterne er de største udfordringer at fremlægge fakta om den femte udvidelse, navnlig om dens virkning, hvad angår økonomisk fremgang og styrkelse af EU's rolle globalt, og at understrege fordele og udfordringer ved den nuværende udvidelsesproces. EU-institutionerne og medlemsstaterne skal give EU-borgerne oplysninger om kandidatlandene og de potentielle kandidatlande og forklare, hvordan udvidelsen foregår som en gradvis og nøje styret proces. Vi skal fremme debatten på alle samfundsniveauer om emner i relation til udvidelsen.

I kandidatlandene og de potentielle kandidatlande er hovedudfordringen at understrege EU's støtte til disse landes europæiske perspektiv og forklare betingelserne for hvert lands tilnærmelse til EU, hvor hver enkelt land alene bliver bedømt efter egen fortjeneste. Borgerne skal kunne se, at en tilnærmelse til EU afhænger af reformtempoet i det enkelte land. Jo hurtigere og mere effektivt reformprocessen går i disse lande, jo hurtigere vil de nærme sig medlemskab og alle dermed forbundne fordele. EU skal støtte regeringerne i disse lande i deres bestræbelser på at forklare, hvad EU er, og vise, hvordan borgerne drager fordel af de tættere forbindelser med EU, der bygges op, samtidig med at landene forbereder sig til medlemskab. Borgerne skal vide mere om fordele, som f.eks. førtiltrædelsesbistand og teknisk bistand, visumlempelse og stipendier.

For at kunne kommunikere mere effektivt om udvidelsen opfordrer Kommissionen medlemsstaterne, kandidatlandene og de potentielle kandidatlande til at udarbejde kommunikationsplaner. Disse planer skal rettes mod opinionsdannere inden for politik, medier, akademiske kredse, erhvervsliv, arbejdsmarkedets parter og ungdomsorganisationer. Kommissionens nye facilitet til at fremme udviklingen af og dialogen med civilsamfundet vil også spille en rolle i den henseende.

Medlemsstaterne skal gå forrest med at forklare og forsvare de politikker, de har vedtaget, fremme dialogen og forklare fordelene ved udvidelsen. Medlemmer af Europa-Parlamentet og af de nationale parlamenter samt regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet har også en vigtig rolle. Disse aktører, der er tættest på borgerne, har en afgørende rolle for at sikre en oplyst debat om udvidelsen.

Kommissionen vil supplere denne indsats ved at fremlægge oplysninger om EU's udvidelsespolitik, herunder førtiltrædelsesbistand. Den vil gøre op med myter ved at fremlægge fakta. Den vil gøre fuld brug af sine repræsentationer i medlemsstaterne og af delegationerne i udvidelseslandene. Kommissionen vil søge at skabe en dialog om udvidelsen med de væsentligste opinionsdannere, og den vil bygge på erfaringen fra 2007 fra en række succesrige kommunikationsprojekter, navnlig med handelskamre og studenterorganisationer.

4. Konklusioner og henstillinger

Overstående fører Kommissionen til følgende konklusioner:

1) Udvidelsesprocessen har bidraget til fred, demokrati og stabilitet på hele kontinentet og bragt konkrete fordele, hvad angår øget handel, større investeringer og større økonomisk vækst. EU er nu mere konkurrencedygtig og bedre i stand til at klare de udfordringer, der følger af globaliseringen. Udvidelserne har styrket EU's stilling i verden.

2) EU's udvidelsesproces er nøje styret i overensstemmelse med den fornyede konsensus, der blev defineret på Det Europæiske Råds møde i december 2006. Denne konsensus er baseret på principperne om konsolidering af forpligtelser, strenge men rimelige betingelser og bedre kommunikation med borgerne kombineret med EU's kapacitet til at integrere nye medlemmer. Den aktuelle udvidelsesdagsorden omfatter landene på Vestbalkan og Tyrkiet, der har fået stillet EU-medlemskab i udsigt, når de nødvendige betingelser er opfyldt.

3) Kommissionen har taget skridt til at forbedre kvaliteten af udvidelsesprocessen. Vanskelige reformspørgsmål behandles nu på et tidligt stadium. Der sikres feedback mellem den politiske og økonomiske dialog og udvidelsesprocessen. I tiltrædelsesforhandlingerne gøres der nu i fuldt omfang brug af benchmarks som betingelse for indledning og afslutning af kapitler. Kommissionen fremmer større åbenhed, f.eks. ved at udarbejde offentligt tilgængelige screeningsrapporter, og er ved at udarbejde de første konsekvensanalyser. Landene går fra det ene stadium til det næste på vejen mod EU-medlemskab, når de har opfyldt de nødvendige betingelser i overensstemmelse med køreplanen for Vestbalkan fra 2005.

4) Udvidelseslandene står stadig over for store udfordringer. Det er afgørende at bevare en klar og troværdig tiltrædelsesmulighed for disse lande. Hvert land bliver bedømt på egne resultater. Der skal fortsat gøres mere for at behandle afgørende spørgsmål, som f.eks. statsopbygning, retsstat, forsoning, reformer af den offentlige forvaltning og af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet. Gode naborelationer er særdeles vigtige.

5) Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien går godt og går ind i en afgørende fase. Det er for hele regionen et bevis på, at udsigten til EU-medlemskab er en realitet. Kroatien skal gøre yderligere fremskridt, bl.a. med reformer af den offentlige forvaltning og af retsvæsenet, minoriteters rettigheder og flygtninges tilbagevenden samt omstrukturering af stål- og skibsbygningssektoren.

6) Tyrkiet har gennemført store reformer, siden landet fik status som kandidatland i 1999. I det forgangne år har Tyrkiet oplevet en forfatningskrise, der førte til parlamentsvalg i utide. Valget var frit og retfærdigt, og det nye parlament repræsenterer landets politiske diversitet. Præsidenten for republikken blev valgt i overensstemmelse med de forfatningsmæssige regler, og demokratiet vandt i forholdet mellem civile og militære myndigheder. Tyrkiet skal nu sætte nyt liv i den politiske reformproces. Det haster nu med en betydelig yderligere indsats, navnlig hvad angår ytringsfrihed (artikel 301 i straffeloven og anden relevant lovgivning) og rettigheder for ikke-muslimske religiøse samfund. Det skal også ske fremskridt, hvad angår en reform af retsvæsenet, bekæmpelse af korruption, styrkede rettigheder for kvinder, børn og fagforeninger, kulturelle rettigheder og civil kontrol med sikkerhedsstyrkerne. Tyrkiet har ikke opfyldt sine forpligtelser til en fuld, ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til associeringsaftalen eller gjort fremskridt mod en normalisering af de bilaterale forbindelser med Republikken Cypern. Kommissionen vil fortsat gøre rede for situationen i de kommende årlige rapporter i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 11. december 2006.

7) Der skal så hurtigt som muligt nås en klarhed over Kosovos status. Det er vigtigt med enighed i EU i den henseende. Kommissionen støtter fuldt ud trojkaens arbejde. Der er behov for en varig løsning, der kan sikre et demokratisk og multietnisk Kosovo og bidrage til regional stabilitet.

8) Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har gjort fremskridt, men der er brug for at sætte reformtempoet op på nøgleområder. Albanien og Montenegro har gjort fremskridt på en række områder, men står stadig over for store udfordringer. Bosnien-Hercegovina har endnu ikke fuldt ud overtaget ansvaret for regeringsførelsen, og der skal sættes skub i reformer, navnlig af politiet. Serbien har vist, at landet har den administrative kapacitet til at gøre betydelige fremskridt mod en virkeliggørelse af det europæiske perspektiv. Det fremgik af den effektive måde, hvorpå landet førte de tekniske forhandlinger om stabiliserings- og associeringsaftalen. For at kunne undertegne stabiliserings- og associeringsaftalen skal Serbien dog fortsat sikre et fuldgyldigt samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien (ICTY). Hele regionen skal gøre fremskridt med opbygningen af moderne demokratier og udvikling af en politisk kultur baseret på dialog og tolerance.

Kommissionen fastslår derfor følgende:

(a) Kommissionen forventer betydelige fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien i det kommende år, der kan føre til indledning af et betydeligt antal kapitler og til foreløbig afslutning af flere kapitler, forudsat at landet fastholder reformtempoet og opfylder benchmarks.

(b) Kommissionen forventer fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet i løbet af dette år. Kapitler, hvor de tekniske forberedelser er afsluttet, bør kunne indledes i overensstemmelse med de opstillede procedurer.

Forhandlingstempoet afhænger af resultatet af reformerne i Tyrkiet. Landet kan gå hurtigere frem, hvis det lykkes at opfylde de indledende benchmarks.

Kommissionen har foreslået Rådet, at en revision af bestemmelserne om ytringsfrihed i den tyrkiske straffelov (artikel 301 og andre relevante artikler) skal udgøre benchmarks for indledning af nøglekapitlet om retlige anliggender og grundlæggende rettigheder.

Tyrkiet skal opfylde sine forpligtelser til en fuld, ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til associeringsaftalen i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 11. december 2006, og indtil det er tilfældet, vil otte kapitler ikke blive åbnet.

(c) EU er parat til yderligere at støtte stabiliteten i Kosovo og i regionen og reagere på udviklingen ved at bruge alle til rådighed værende politikinstrumenter.

(d) Hvis betingelserne er opfyldt, kan stabiliserings- og associeringsaftalerne blive afsluttet med alle landene på Vestbalkan i 2008 med aftaler, der enten er undertegnet eller i kraft.

(e) Landene på Vestbalkan vil overtage ansvaret for det regionale samarbejde, når der overgås fra stabilitetspagten til det nye regionale samarbejdsråd inden for rammerne af den sydøsteuropæiske samarbejdsproces. EU vil fortsat støtte lokalt ejerskab til initiativer i det regionale samarbejde.

(f) Fremme af direkte kontakter mellem landene på Vestbalkan og EU vil blive højt prioriteret. Kommissionen vil indlede en dialog om visumliberalisering for borgerne i landene på Vestbalkan som det næste skridt efter visumlempelses- og tilbagetagelsesaftalerne.

(g) Kommissionen vil tidligt i 2008 vedtage en meddelelse, der vil gøre status over udviklingen og afstikke retningslinjer for en opfølgning på Thessaloniki-dagsordenen og meddelelsen fra Salzburg om fremme af de vestlige Balkanlandes vej mod EU.

(h) Kommissionen foreslår nu reviderede tiltrædelsespartnerskaber og europæiske partnerskaber, der opstiller ajourførte reformprioriteter. Grundlæggende spørgsmål i relation til statsopbygning, forvaltningsskik og reformer af den offentlige forvaltning og af retsvæsenet skal behandles på et tidligt stadium.

(i) Disse prioriteter vil blive afspejlet i programmeringen af finansiel bistand ifølge det nyoprettede instrument for førtiltrædelsesbistand (IPA). Kommissionen vil også under IPA oprette en finansieringsfacilitet til fremme af udviklingen af og dialogen med civilsamfundet, bl.a. gennem kapacitetsopbygning og udveksling af projekter. Det vil sikre en tættere koordinering med andre donorer og styrke samarbejde med EIB, EBRD og andre internationale finansielle institutioner.

(j) Det er vigtigt at sikre offentlighedens opbakning til udvidelsen. Det er vigtigt at lytte til borgerne og tage deres bekymringer alvorligt ved at fremlægge klare og konkrete oplysninger. Kommunikation om udvidelsen er et fælles ansvar. Det kræver et aktivt engagement hos medlemsstaterne. Kommissionen vil fortsat udfylde sin rolle sammen med Europa-Parlamentet, nationale, regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet.

BILAG

Konklusioner om Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Serbien, Kosovo [8] og Tyrkiet

Albanien

Hvad angår de politiske kriterier, har Albanien gjort visse fremskridt med demokrati og retsstatsforhold. Albanien har fortsat bidraget positivt til stabiliteten i regionen. Den demokratiske kultur, navnlig en konstruktiv dialog, skal dog udvikles for at give det politiske system mulighed for at fungere effektivt og åbent. Parlamentet skal gøre betydelige fremskridt med gennemførelsen af reformer. Bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet udgør en stor udfordring.

Der er gjort visse fremskridt med demokrati og retsstatsforhold. Albaniens parlament har opfyldt sin forfatningsmæssige rolle og valgt en ny præsident. De politiske partiers manglende vilje til at samarbejde har imidlertid fortsat bremset for reformer, navnlig hvad angår valg og retlige anliggender. Albanien har gjort visse fremskridt med at styrke regeringsstrukturerne for at opfylde landets EU-forpligtelser og udviklingsbehov. Koordineringen og kapaciteten er svag, og den strategiske planlægning skal forbedres. Albaniens offentlige forvaltning har været mere stabil. Der skal imidlertid gøres en stor indsats for at sikre effektivitet og upartiskhed, bl.a. ved fuldt ud at gennemføre loven om offentlig forvaltning. Ministeriet for den offentlige forvaltning skal have styrket sine beføjelser. Der er store svagheder, hvad angår forvaltningen af de menneskelige ressourcer i den offentlige sektor.

Der har været begrænset fremskridt med reformen af retsvæsenet. Procedurerne for evaluering af dommere er forbedret, retssystemet er rationaliseret, og fuldbyrdelsen af domme er blevet noget forbedret. Retsvæsenet fungerer stadig dårligt på grund af korruption og mangler, hvad angår uafhængighed, gennemsigtighed og effektivitet. Den lovgivning, der skal løse disse problemer, er forsinket.

Regeringen har indtaget en mere strategisk tilgang til bekæmpelse af korruption, der er en central prioritet i det europæiske partnerskab. Lovgivningen vedrørende offentlige udbud er blevet forbedret. Undersøgelser af korruption har ført til arrestation af en række højtstående embedsmænd. Korruption er imidlertid fortsat et meget alvorligt problem. Der skal i alle henseender gøres en større indsats på dette område, herunder hvad angår juridisk ansvarlighed og åbenhed om finansiering af politiske partier.

Der har været visse fremskridt på området menneskerettigheder og mindretalsbeskyttelse. Albanien har nu ophævet dødsstraffen for alle forhold. En ny lov tager sigte på anstiftere af blodfejder. Formelle instrukser til anklagere og politi har understreget behovet for at overholde menneskerettigherne i straffesager. Standarderne for strafafsoning er fortsat dårlige. Der er sket visse fremskridt, hvad angår situationen i fængslerne, og de fleste varetægtsfængslede er blevet overført til nye specielle afdelinger i fængslerne. Fængslerne er dog stadig overfyldte. Det er fortsat nødvendigt med en bedre overholdelse af menneskerettighederne og en systematisk retsforfølgning af krænkerne. Lovgivningen om tilvejebringelse af gratis retshjælp er fortsat uhensigtsmæssig.

Albanien har gjort visse fremskridt med ytringsfrihed, der er en nøgleprioritet i det europæiske partnerskab. Der er vedtaget en handlingsplan om udvikling af ny lovgivning om radio- og tv-spredning. Den offentlige radio- og tv-styringskomite omfatter nu repræsentanter fra civilsamfundet. Rammerne for konkurrence i sektoren er styrket. Regeringens beslutning om medielicenser og skatteopkrævning førte til beskyldninger om partiskhed. Det er nødvendigt med mere sammenhængende og koordinerede reformer, navnlig vedrørende radio- og tv-spredning og åbenhed om medieejerskab. Den eksisterende lovgivning skal gennemføres bedre.

Der er gunstige retlige rammer for civilsamfundets organisationer. Civilsamfundets organisationer er imidlertid svage. De er ikke tilstrækkelig involveret i den politiske beslutningsproces og mangler ressourcer, organisationskapacitet, evne til at forsvare deres interesser og regionale forbindelser.

Der er gjort visse fremskridt med at styrke kvinders rettigheder. En ny lovgivning om vold i hjemmet har givet mulighed for oprettelse af et ministerielt departement med ansvar for ligestillingsspørgsmål. Beskyttelsen af kvinder mod alle former for vold er imidlertid fortsat utilstrækkelig. Lovgivningen skal styrkes og gennemføres fuldt ud. Der har været begrænsede fremskridt med at styrke børns rettigheder. Ungdomsdomstole, overvågning af børns rettigheder og grundskoleundervisning er blevet styrket. Yderligere fremskridt bremses af forsinkelser i nøglelovgivningen, bl.a. om fødselsregistrering, og af ressourcemangel. De sociale tjenester er blevet forbedret en smule med flere ressourcer til borgerne. Foranstaltninger til at støtte socialt udsatte og handicappede er fortsat begrænsede. Bedre koordinering af de statslige instanser kunne forbedre resultaterne.

Det er gået frem med styrkelsen af ejendomsrettigheder, der er en central prioritet i det europæiske partnerskab. Regeringen har vedtaget en strategi, der forbinder den første registrering af fast ejendom, ejendomsrestitution, erstatning og legalisering af ulovligt opførte bygninger. En bedre forvaltning af restitution og erstatning har i nogen grad fremskyndet behandlingen af krav, der dog fortsat er langsom. Det er nødvendigt med en egentlig koordinering af registrering, restitution, erstatning og legalisering og en yderligere fremskyndelse af behandlingen af dertil knyttede krav.

Albanien har truffet foranstaltninger for at opfylde landets forpligtelser om beskyttelse af mindretal, bl.a. for at støtte brugen af minoritetssprog og traditionelle stednavne. En yderligere forbedring bremses af manglen på troværdige oplysninger om størrelsen på og situationen for minoriteter. Der er taget visse skridt for at forbedre situationen for romaer, men virkningen af disse foranstaltninger er begrænset. Romaminoriteten oplever stadig meget vanskelige levevilkår og diskrimination, navnlig inden for uddannelse, social beskyttelse, sundhed, boliger og beskæftigelse.

Hvad angår regionale forhold og internationale forpligtelser, har Albanien fortsat bidraget til gode relationer med de øvrige lande på Vestbalkan og de EU-medlemsstater, der er naboer til Albanien, både multilateralt og bilateralt. Landet deltager fortsat aktivt i det regionale samarbejde, herunder i den sydøsteuropæiske samarbejdsproces (SEECP) og det regionale samarbejdsråd (RCC) samt i den nye centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA). Albanien har bevaret en konstruktiv holdning til forhandlingerne om Kosovos status. Det har bidraget til stabilitet i regionen. Hvad angår Den Internationale Straffedomstol, er den bilaterale immunitetsaftale med USA ikke i overensstemmelse med EU's fælles holdning og vejledende principper.

Albaniens økonomi har fortsat været i stærk vækst. Den overordnede makroøkonomiske stabilitet er opretholdt, men underskuddet på betalingsbalancen er blevet større navnlig på grund af krisen i energisektoren. En mangelfuld gennemførelse af retsstatsprincipper forhindrer fortsat markedsøkonomien i at fungere smidigt og påvirker erhvervsklimaet. Dårlig infrastruktur og en upålidelig energiforsyning hindrer fortsat økonomisk udvikling.

Hvad angår økonomiske kriterier, har Albanien gjort fremskridt i retning af en fungerende markedsøkonomi. Det er nødvendigt med store reformer for på lang sigt at være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i EU.

Der er generelt bevaret politisk konsensus om væsentlige dele af den økonomiske politik. Den makroøkonomiske stabilitet er stort set bevaret. På trods af svigtende energiforsyning har der været en kraftig økonomisk vækst. Der har været ført en troværdig monetær politik, som har fastholdt inflationen på et lavt niveau. Den registrerede arbejdsløshed, der stadig er høj, har fortsat været faldende. Skatteindtægterne var stort set i overensstemmelse med målene og budgetgennemførelsen blev forbedret. Der er gennemført yderligere reformer af de offentlige finanser, men de budgetmæssige risici er fortsat til stede. Kombinationen af forskellige makroøkonomiske politikker var stort set passende. Efter betydelige forsinkelser i 2006 kom der igen gang i privatiseringerne i 2007. Den privatejede banksektor vokser og er generelt sund. Kreditudvidelsen er fortsat stærk. Rammelovgivningen for banktilsyn er godt udviklet. Handelsintegrationen med EU er fortsat relativ høj.

Underskuddet på betalingsbalancen er imidlertid blevet større, navnlig på grund af krisen i energisektoren. Der er sket visse fremskridt med fuldbyrdelsen af domstolsafgørelser og indførelse af ejendomsrettigheder, men manglerne i retssystemet og den manglende lovgennemførelse påvirker erhvervsklimaet. Procedurerne til selskabsregistrering er begyndt at blive bedre, men administrativ ineffektivitet bremser markedsind- og udtræden. Der er gjort visse fremskridt med overvågningen af andre finansielle aktører end banker, men overvågningen skal stadig styrkes, navnlig på pensionsområdet. Der er fortsat strukturel arbejdsløshed. Manglen på kvalificeret arbejdskraft og dårlig infrastruktur bremser udviklingen af den private sektor, der kan yde et væsentligt bidrag til landets udvikling. Den store grå økonomi, der har gode vilkår på grund af vedvarende svagheder med lovgennemførelsen og de retlige rammer, nedsætter skattegrundlaget, ødelægger regeringens mulighed for at gennemføre økonomiske politikker og påvirker erhvervsklimaet negativt.

Albanien har gjort fremskridt med tilpasningen af lovgivning, politikker og kapacitet til europæiske standarder og gennemfører sine handelsforpligtelser ifølge interimsaftalen. På nogle områder, som f.eks. told, konkurrence og bekæmpelse af organiseret kriminalitet er de sidste års fremskridt fortsat. På andre områder, som f.eks. energi, transport og intellektuelle ejendomsrettigheder, er der kun gjort få fremskridt. Fremskridt med reformer på områder som veterinær- og plantesundhedskontrol er meget vigtige for en fuldstændig gennemførelse af stabiliserings- og associeringsaftalen. Den administrative kapacitet for de ikke-handelsrelaterede bestemmelser i stabiliserings- og associeringsaftalen og en konkret lovgennemførelse har afgørende betydning for at opnå varige resultater med gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen.

Der er gjort fremskridt på visse områder vedrørende det indre marked, men det er nødvendigt med en yderligere indsats, hvis Albanien skal opfylde sine forpligtelser i stabiliserings- og associeringsaftalen. Der er gjort gode fremskridt med vedtagelse af standarder og med akkreditering. Kapaciteten til metrologi og markedsovervågning er blevet styrket, men det er nødvendigt med lovmæssige forbedringer. Hvad angår forbrugerbeskyttelse, skal behandlingen af klager og afgørelsen af tvister forbedres. Usikkerheder vedrørende ejendomsrettigheder afholder virksomheder fra etablering. Der er fortsat visse begrænsninger for kapitalbevægelser.

Der er sket fremskridt med toldvæsenets informatisering. Det betød, at Albanien kunne gennemføre de handelsrelaterede bestemmelser i stabiliserings- og associeringsaftalen mere effektivt. Toldindtægterne var fortsat stigende. Albanien har gennemført de toldnedsættelser, der er foreskrevet i interimsaftalen. Det er imidlertid nødvendigt at forbedre infrastrukturen og tilpasningen til EU-praksis. Skatteforvaltningen er blevet forenklet, og der er gjort fremskridt med informatisering og behandling af skatteyderes klager. Skatteopkrævningen er dog stadig lav. Det er nødvendigt med en omfattende strategi for skatteopkrævning og kontrol og en yderligere tilpasning til EU-lovgivning og praksis.

Der har været fremskridt på konkurrenceområdet. Konkurrencemyndigheden (ACA) er blevet styrket. Myndigheden har behandlet flere fusioner og pålagt bøder for overtrædelse af konkurrencereglerne. Yderligere bestræbelser er dog nødvendige for at uddanne ACA's personale. På statsstøtteområdet har Albanien gjort fremskridt med opfyldelsen af sine forpligtelser ifølge stabiliserings- og associeringsaftalen. Statsstøttemyndighederne er blevet uafhængige af økonomiministeriet, hvad angår rapportering. Statsstøttemyndighederne har fortsat arbejdet med at vurdere og ajourføre registreringen af statsstøtteordninger.

Der er indført ny lovgivning om offentlige udbud, der er mere i overensstemmelse med EU's standarder. Agenturet for offentlige indkøb er blevet styrket, men dets administrative kapacitet skal styrkes yderligere for at sikre en korrekt gennemførelse af den nye lovgivning. Der skal sikres upartiskhed ved klagebehandling. På området intellektuelle ejendomsrettigheder er kontoret for ophavsret blevet operationelt, og Albanien har ratificeret internationale instrumenter om registrering af industriel design. Håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder er imidlertid svag. Både generaldirektoratet for patenter og varemærker og kontoret for ophavsret mangler ressourcer og ekspertise. Det er nødvendigt med en ny lovgivning om industrielle ejendomsrettigheder på linje med europæiske standarder. Der skal gøres en betydelig indsats for at opfylde interimsaftalens forpligtelser om intellektuelle ejendomsrettigheder.

Der kan konstateres visse fremskridt vedrørende de europæiske standarder inden for beskæftigelses- og socialpolitik. Der er indført programmer for at fremme beskæftigelsen for udsatte grupper, og de institutionelle og retlige rammer er blevet forbedret med vedtagelsen af en lov om arbejdstilsyn. Arbejdstilsynet har imidlertid begrænset kapacitet, og sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er mangelfuld. Mangelfulde oplysninger og administrative systemer gør det vanskeligt at få overblik over den sociale udvikling og beskæftigelsessituationen og udviklingen af hensigtsmæssige strategier for beskæftigelse og social inklusion. Der er gjort visse fremskridt med tilpasning til de europæiske standarder på uddannelsesområdet. Budgetbevillingerne til uddannelse er øget mærkbart. Gennemførelsen af de nationale strategier for skoleuddannelse op til universitetsniveau og erhvervsuddannelse er iværksat, og der er vedtaget en ny lov om videregående uddannelse.

Der kan rapporteres om fremskridt i forbindelse med visse sektorpolitikker. Hvad angår industri og SMV, er der oprettet et nationalt registreringscenter for at lette virksomhedsregistrering. Der er vedtaget en strategi til fremme af SMV's konkurrenceevne. Der er indført en ajourført handlingsplan til at løse problemet med den grå økonomi og fjerne administrative hindringer for investeringer. Der er oprettet eksportgarantifonde. Der er indført en ajourført handlingsplan for at fjerne administrative hindringer for investeringer. Det er imidlertid nødvendigt med yderligere fremskridt for at takle den grå økonomi og forbedre erhvervsklimaet. Fremskridtene på landbrugsområdet har været meget begrænsede. Der er indført visse incitamenter for at øge produktionen, men konkurrenceevnen i landbrugssektoren er fortsat lav. Tilpasningen til EU's krav på veterinær- og plantesundhedsområdet, der er nødvendig for at blive omfattet af handelsindrømmelserne ifølge stabiliserings- og associeringsaftalen, er fortsat svag. Der har været visse fremskridt inden for fiskerikontrol og inspektion, selv om der fortsat foregår overudnyttelse og ulovligt fiskeri.

Hvad angår miljø, har der været en del fremskridt med den horisontale lovgivning, men implementeringen er stadig svag. Der skal gøres en yderligere indsats på områderne affaldsbehandling og vandkvalitet. Den administrative kapacitet skal styrkes for at gennemføre lovgivning, der allerede er indarbejdet i national lovgivning. På transportområdet er der kun gjort begrænset fremskridt. Albanien har ratificeret aftalen om et fælles europæisk luftfartsområde og arbejder på gennemførelsen af den første overgangsfase. Albanien deltager aktivt i udviklingen af det regionale net af basale transportforbindelser og det sydøsteuropæiske transportobservatorium, navnlig gennem godkendelsen af den anden femårsplan 2007-2011 (MAP). Der er behov for store forbedringer, hvad angår sikkerheden for søtransport.

I energisektoren har Albanien ikke været i stand til at sikre el-forsyningen. Der kræves en stor indsats for at opfylde kravene i energifællesskabstraktaten. Albanien er part i energifællesskabstraktaten, og landet skal derfor gennemføre den relevante EU-lovgivning, navnlig på energiområdet, fra juli 2007. På trods af visse fremskridt, herunder ny lovgivning om koncessioner vedrørende vandkraftproduktion og en begrænset stigning i opkrævningen af regninger, er energisektoren fortsat i en kritisk situation. Det ødelægger landets sociale og økonomiske udvikling.

Arbejdet med at opfylde Albaniens forpligtelser ifølge stabiliserings- og associeringsaftalen vedrørende informationssamfund og medier halter bagud. Liberaliseringen af markedet inden for elektronisk kommunikation og informationsteknologier er på et tidligt stadium. De retlige rammer er endnu ikke på linje med EU's regelværk, og reguleringsinstansen på telekommunikationsområdet skal udvikle sin kapacitet. Hvad angår finanskontrol, er der vedtaget en ny lov om intern revision. Der mangler at blive udviklet en passende inspektion. Der har været rimelige fremskridt inden for statistik. De fleste store statistiske klassifikationer er på plads og i overensstemmelse med EU-standarderne.

Inden for retfærdighed, frihed og sikkerhed er der gjort fremskridt på visse områder. Der kræves yderligere forbedringer overalt. Teknologien til visumudstedelse og til sikkerhed i diplomat- og tjenestepas er blevet forbedret. Der er indgået en aftale mellem EU og Albanien om visumlempelse. Det er nødvendigt at udstede biometriske pas i overensstemmelse med EU-standarderne. Der skal foretages flere ændringer af udlændingeloven, så den bringes i overensstemmelse med EU-standarderne.

Ny infrastruktur, udvidelse af IT-forbindelser og et bedre politisamarbejde mellem forskellige organer og over grænserne har forbedret grænsekontrollen. Regeringen har vedtaget en integreret grænseforvaltningsstrategi. Infrastrukturen ved grænseovergangssteder er dog fortsat under EU's standarder. Asyllovgivningen er i overensstemmelse med internationale standarder, men der er endnu ikke indført en sammenhængende asylstrategi, og gennemførelsen er svag. Der er oprettet en enhed til kontrol med gennemførelsen af den nationale migrationsstrategi. Migrationskontrollen ved grænserne er nu noget mere effektiv, men der er stadig brug for forbedringer. Albanien har undertegnet en tilbagetagelsesprotokol med Østrig i henhold til tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Albanien fra 2006. Det er imidlertid nødvendigt med en mere effektiv dataforvaltning og et bedre samarbejde med nabolandene. Personalesituationen i grænsepolitiet skal være mere stabil, bl.a. for at sikre en korrekt gennemførelse af tilbagetagelsesaftalen mellem EU og Albanien.

Banksystemet er blevet bedre til at bekæmpe hvidvaskning af penge; de fleste offentlige lønninger udbetales nu via banker. Hæleri udgør nu en strafferetlig overtrædelse. En fælles undersøgelsesenhed forbinder indenrigsministeriet og finansministeriet, anklagemyndigheden og landets efterretningstjeneste. De konkrete resultater for bekæmpelse af hvidvaskning af penge er imidlertid ubetydelige. Lovgivning, undersøgelsesressourcer og ekspertise, teknisk støtte og det interinstitutionelle samarbejde skal forbedres.

Der gøres større brug af tværfaglige grupper til narkotikabekæmpelse. Samarbejdet med udenlandske partnere bliver bedre. Der bygges infrastruktur til oplagring af beslaglagt narkotika. Narkotikasmugling er dog fortsat et alvorligt problem. Der er beslaglagt store mængder narkotika, men stadig lidt sammenlignet med de mængder, der formodes at blive handlet via Albanien. Det er nødvendigt med større beslutsomhed og et bedre samarbejde mellem politi og retsvæsen, således at mistænkte narkotikahandlere og korrupte embedsmænd kan blive retsforfulgt i den henseende. Metoder og udstyr til sporing ved grænserne skal forbedres.

Der er vedtaget en ny lov om det nationale politi, der skal hjælpe med at afpolitisere politiet. Konventionen om det sydøsteuropæiske politisamarbejde, der nu er ratificeret, og en strategisk aftale med Europol giver rammerne for et intensiveret internationalt samarbejde. Politiets personale er blevet reduceret, uden at man har været opmærksom på at bevare kapaciteten og kontinuiteten i nøgleenheder. Undersøgelser og retsforfølgning bremses fortsat af dårlig kommunikation mellem politi og anklagere. Styringen af politiet og de interne kontrolstrukturer skal styrkes.

Organiseret kriminalitet er fortsat et meget alvorligt problem. Der er foretaget en række arrestationer på højeste niveau. Politiet reagerer bedre på alvorlige forbrydelser. Der er indført nyt taktisk undersøgelsesudstyr. Samarbejdet med Interpol er forbedret, hvilket giver mulighed for at fuldbyrde en række internationale arrestordrer. En række internationale arrestbegæringer er imidlertid endnu ikke efterkommet. Bekæmpelsen af organiseret kriminalitet hæmmes af korruption og dårlig vidnebeskyttelse. It-problemer forhindrer brug af kriminalefterretninger. Selv om samarbejdet med nabolande om biltyveri er forbedret, er det nationale samarbejde mellem politienheder ringe, hvilket nedsætter effektiviteten.

Albanien har fortsat energisk undersøgt og retsforfulgt menneskehandel. Grænsekontrollen er blevet noget mere effektiv, og det internationale samarbejde er forbedret. Albanien er imidlertid fortsat et vigtigt transitland, og menneskehandelen i landet er steget. Kun få ofre er villige til at vidne mod menneskehandlerne på grund af den svage vidnebeskyttelse. En dårlig koordinering hindrer gennemførelsen af den nationale strategi til bekæmpelse af menneskehandel.

Strukturerne til bekæmpelse af politiets og efterretningstjenestens antiterrorenheder samarbejder nu bedre. Samarbejdet med internationale aktører har været godt. Albanien har vedtaget en lov om kontrol med eksport af militærudstyr, der er på linje med EU's regler. Det udstyr og den træning, der stilles til rådighed for analytikere og undersøgere med ansvar for bekæmpelse af terrorisme, er utilstrækkelig.

Loven om beskyttelse af personoplysninger er ved at blive revideret for at bringe den i overensstemmelse med EU-standarder. Der er imidlertid endnu ikke oprettet en uafhængig tilsynsmyndighed for databeskyttelse med tilstrækkelige beføjelser og ressourcer.

Bosnien-Hercegovina

Hvad angår de politiske kriterier, er udviklingen i Bosnien-Hercegovina gået langsomt. Landets reformprogram er blevet undermineret af komplekse institutionelle mekanismer, manglende overholdelse af Dayton/Paris-fredsaftalen og nationalistisk retorik. Spørgsmål, som er nøgleprioriteter i det europæiske partnerskab, er endnu ikke blevet behandlet. Det er ikke lykkedes de politiske ledere i Bosnien-Hercegovina at gennemføre en reform af politiet. Manglende fremskridt på dette og andre vigtige områder forsinker indgåelse af stabiliserings- og associeringsaftalen.

Der er gjort begrænsede fremskridt med demokrati og retsstatsforhold. Bosnien-Hercegovinas regeringsførelse kræver fortsat en betydelig international tilstedeværelse. Den højtstående repræsentants kontor/Den Europæiske Unions særlige repræsentant (OHR) har arbejdet tæt sammen med Europa-Kommissionen for at bringe Bosnien-Hercegovina tættere på EU. Myndighederne i Bosnien-Hercegovina har imidlertid ikke vist, at de har kapacitet til at påtage sig mere politisk ejerskab og ansvar. Det haster med foranstaltninger for at sikre effektive statslige institutioner. Fredsimplementeringsrådet besluttede at udskyde lukningen af den højtstående repræsentants kontor til den 30. juni 2008 og tage situationen op til fornyet behandling i februar 2008.

Valget i oktober 2006 blev stort set afholdt i overensstemmelse med internationale standarder. Regeringen i Republika Srpska blev dannet i november, men det tog over fire måneder at danne den statslige regering og regeringen for føderationen Bosnien-Hercegovina. De tekniske og menneskelige ressourcer i den statslige parlamentariske forsamling er øget en smule, men vigtige udvalg, som f.eks. udvalget for europæisk integration skal styrkes yderligere. Der er ikke sket fremskridt med at forbedre samordningen mellem det statslige niveau og enhedsniveauet. Resultatet af arbejdet i de udøvende og lovgivende institutioner er stadig utilfredsstillende. Drøftelserne om en forfatningsreform er gået i stå.

Der er gjort visse fremskridt på området offentlig forvaltning, men en betydelig større indsats er påkrævet. Kontoret for koordinering af reformen af den offentlige forvaltning er styrket, og der er taget skridt til at gennemføre reformstrategien for den offentlige forvaltning, der er en af nøgleprioriteterne i det europæiske partnerskab. Der er oprettet en fond med henblik på reform af den offentlige forvaltning med støtte fra EU. Den offentlige sektor er blevet mere effektiv, og der er taget yderligere skridt for at styrke ministerier og institutioner på statsligt niveau, navnlig hvad angår personale og kontorplads. Det er nødvendigt med en vedvarende indsats for at sikre en korrekt gennemførelse af den nationale strategi for den offentlige forvaltning og sikre fremskridt hen imod en effektiv, professionel, stabil, gennemsigtig og ansvarlig offentlig forvaltning.

Hvad angår retsvæsenet, har Bosnien-Hercegovina nedbragt sin afhængighed af det internationale samfund ved at erstatte internationale dommere og anklagere med lokale. Opsplitningen af retssystemet og uensartede retlige rammer hæmmer dog fortsat retsvæsenet. Retsvæsenets uafhængighed og effektivitet skal styrkes yderligere. Krigsforbryderkammeret på statsligt niveau har fortsat fungeret effektivt. Det er imidlertid nødvendigt i højere grad at retsforfølge kriminelle på enhedsniveau.

Der har kun været få fremskridt i Bosnien-Hercegovina med at bekæmpe korruption, der er et udbredt fænomen og et alvorligt problem. Den nationale strategi til bekæmpelse af korruption er ikke blevet korrekt gennemført. En mere konsekvent indsats mod korruption er påkrævet.

Der er gjort begrænset fremskridt med menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal. Gennemførelsen af internationale menneskerettighedskonventioner skal generelt forbedres; Bosnien-Hercegovinas lovgivning er endnu ikke helt i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention. Situationen kunne også være bedre, hvad angår forebyggelse af mishandling fra ordensmagtens side og bekæmpelse af straffrihed samt adgang til domstolsprøvelse og lighed for loven. Der kræves en yderligere indsats for at forbedre fængselsvæsenet generelt, herunder de ringe levevilkår for de indsatte. Religiøs intolerance er fortsat et problem. På området ytringsfrihed og frie medier er føderationens lov om offentlig radio- og tv-spredning ikke blevet vedtaget, hvilket er en nøgleprioritet i det europæiske partnerskab. Bosnien-Hercegovina har gjort fremskridt med at nedbringe forsinkelserne for de menneskerettighedsrelaterede sager, men domstolsafgørelser er ikke altid blevet korrekt fuldbyrdet.

Bosnien-Hercegovinas retlige rammer indeholder bestemmelser om beskyttelse af kvinders, børns og socialt udsatte personers rettigheder, men anvendelsen er mangelfuld. Der er ingen generel lovgivning mod diskrimination. Der er ikke gjort fremskridt med registrering af fagforbund. Landets komplicerede forvaltningssystem og opsplittede lovgivning hæmmer fortsat den sociale dialog. Der er gjort visse fremskridt med myndighedernes støtte til udviklingen af civilsamfundet, selv om dette område generelt er svagt.

Hvad angår beskyttelse af minoriteter, er det nødvendigt med yderligere bestræbelser for at bekæmpe intolerance og etnisk diskrimination og med en forbedring af lovgivningen om minoriteter. Det statslige råd for nationale minoriteter og de tilsvarende organer på enhedsniveau er ikke operationelle. Mange flygtninge og internt fordrevne har ingen grundlæggende pension og sundhedsrettigheder. Den socioøkonomiske integration af hjemvendte er fortsat et problem. Romaminoriteten oplever stadig meget vanskelige levevilkår og diskrimination, navnlig inden for uddannelse, social beskyttelse, sundhed, boliger og beskæftigelse. Der kræves konkret handling for at gennemføre den nationale strategi for romaer.

Der har været begrænset fremskridt med regionale spørgsmål og internationale forpligtelser. Bosnien-Hercegovina deltager aktivt i det regionale samarbejde og har givet sin støtte til den sydøsteuropæiske samarbejdsproces (SEECP) og det regionale samarbejdsråd (RCC). Landet har indgået en række regionale aftaler, herunder den nye centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA), der nu skal gennemføres. Bosnien-Hercegovinas samarbejde med Den Internationale Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien (ICTY) er forbedret og er nu generelt tilfredsstillende. Det er imidlertid nødvendigt med et fuldstændigt samarbejde med ICTY for at undertegne stabiliserings- og associeringsaftalen og opfylde en af nøgleprioriteterne i det europæiske partnerskab. Bosnien-Hercegovina har opfyldt de fleste af de krav fra Europarådet, der skal indfries efter tiltrædelsen, men gennemførelsen halter bagud. Hvad angår Den Internationale Straffedomstol, er den bilaterale immunitetsaftale med USA ikke i overensstemmelse med EU's fælles holdning og vejledende principper.

Generelt har Bosnien-Hercegovinas forbindelser til nabolandene været gode på trods af visse spændinger, navnlig i forbindelse med Den Internationale Domstols afgørelse af Bosnien-Hercegovinas anklage af Serbien og Montenegro for folkemord. Der er gjort få fremskridt med at løse de udestående problemer vedrørende handel og grænserelaterede spørgsmål.

Bosnien-Hercegovinas økonomi har fortsat oplevet en stærk vækst. Den samlede makroøkonomiske stabilitet er bevaret, men den finanspolitiske konsolidering er fortsat truet. Den fortsat høje arbejdsløshed er et alvorligt problem. Forværringen af det politiske klima i landet blev afspejlet i en langsommere strukturreform og et forringet erhvervsklima. Der skal opnås fuldstændig økonomisk integration i hele landet over enhedsgrænserne.

Hvad angår økonomiske kriterier, har Bosnien-Hercegovina gjort begrænset fremskridt med at sikre en fungerende markedsøkonomi. Det er nødvendigt med store reformer for på lang sigt at være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i EU.

Den økonomiske vækst er fortsat høj og stigende, og betalingsbalancestillingen er forbedret markant i 2006. Currency board-ordningen understøttede fortsat den makroøkonomiske stabilitet, og inflationen faldt til det lave niveau før indførelsen af moms i januar 2006. Indførelsen af moms har øget skatteprovenuet i 2006. Føderationen tog skridt til at gentage reformen af den direkte beskatning fra januar 2007 i Republika Srpska, hvilket forenklede skattesystemet og nedsatte skattebyrden. Privatiseringen gik fremad i Republika Srpska, først og fremmest gennem store frasalg i telekommunikationssektoren og oliesektoren. De direkte udenlandske investeringer steg betydeligt i 2007 og bidrog til at finansiere underskuddet på betalingsbalancen. Den finansielle sektor udviklede sig hurtigt, og priskonkurrenceevnen blev i vidt omfang bevaret.

Det generelle politiske klima og svag indenlandsk konsensus om de grundlæggende målsætninger for den økonomiske politik førte til en opbremsning i reformtempoet både på enhedsniveau og på andre regeringsniveauer. Manglende sammenhæng og konsensus i gennemførelsen af reformer var især tydelig i føderationen, hvor privatiseringen og omstruktureringen af de offentligt ejede virksomheder blev langsommere. På trods af en solid økonomisk vækst var arbejdsløsheden fortsat meget høj. De offentlige udgifter, herunder de sociale udgifter, steg mærkbart, hvilket svækkede den finanspolitiske konslidering og øgede de budgetmæssige risici. Betydelige strukturelle stivheder hæmmer arbejdsmarkedet. Omstruktureringen af statsejede virksomheder er gået langsomt frem, og fremskridtene med liberaliseringen af netværksindustrier var begrænsede. Erhvervsklimaet er stadig påvirket af betydelig administrativ ineffektivitet, en svag håndhævelse af ejendomsret og kreditorrettigheder og en betydelig statslig indgriben i produktionssektoren. Den store uformelle sektor, der styrkes yderligere af en svag retshåndhævelse og svage retlige rammer, nedbringer skattegrundlaget, hæmmer regeringens mulighed for at gennemføre den økonomiske politik og påvirker erhvervsklimaet negativt.

Generelt har Bosnien-Hercegovina gjort begrænset fremskridt med tilpasningen af lovgivning og politikker til europæiske standarder. På områder som konkurrence, transport, energi, visumadministration og asyl er der sket visse fremskridt. På andre områder, som f.eks. socialpolitik og beskæftigelse, er der ikke sket meget. Bosnien-Hercegovinas myndigheder førte forhandlingerne om stabiliserings- og associeringsaftalen på en professionel og effektiv måde; generelt skal landets administrative kapacitet dog styrkes.

Hvad det indre marked angår, er der opnået visse resultater på området frie varebevægelser. Forberedelserne inden for standardisering, certificering og markedsovervågning er gået langsomt frem. Eksportkapaciteten hæmmes fortsat af mangelen på organer til overensstemmelsesvurdering og procedurer i den henseende. Der er stadig ikke oprettet en struktur til markedsovervågning baseret på den nødvendige lovgivning om produktsikkerhed eller sket en gradvis afvikling af kontrollen før markedsføring.

Der er gjort begrænset fremskridt med hensyn til tjenesteydelser, etableringsret og selskabsret. Registrering af selskaber og opnåelse af licenser er fortsat vanskelige områder. Banktilsynet er stadig et ansvarsområde på enhedsniveau og er endnu ikke indført på statsligt niveau.

Der har ikke været nogen nævneværdig udvikling på området fri bevægelighed for kapital, men Bosnien-Hercegovina er på vej med forberedelserne på dette område. Der er gjort begrænsede yderligere fremskridt med toldregler. Områder, der fortjener særlig opmærksomhed, er oprindelsesregler, toldværdiansættelse og frizoner. Hvad angår beskatning, har momsopkrævningen været højere end forventet, men der er ingen aftale om fordeling af provenuet til enhederne og Brčko Distriktet. Der er gjort visse fremskridt, hvad angår harmonisering af direkte beskatning.

Hvad angår konkurrence, gør Bosnien-Hercegovina fremskridt på antitrustområdet. Der er også gjort visse fremskridt på statsstøtteområdet gennem oprettelsen af en foreløbig opgørelse over statsstøtte. Der mangler imidlertid stadig hensigtsmæssige retlige rammer for statsstøtte. Der har været en vis udvikling vedrørende offentlige indkøb, navnlig hvad angår en bedre drift af agenturet for offentlige indkøb og kontrolorganet for offentlige indkøb. Der er gjort begrænset fremskridt med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder.

Der er ikke gjort fremskridt i forhold til de europæiske standarder på det socialpolitiske område, og der har kun været en lille udvikling i opfyldelsen af de europæiske standarder på beskæftigelsesområdet. Lovgivningen og politikken på social- og beskæftigelsesområdet er stærkt usammenhængende. Landets institutionelle struktur er fortsat stærkt hæmmende for udviklingen af de nødvendige samordnede foranstaltninger. Der er gjort visse fremskridt med de europæiske standarder på uddannelsesområdet, bl.a. gennem vedtagelse af en lov om videregående uddannelse, der støtter deltagelse i Bologna-processen. Der skal gøres en indsats for at styrke koordineringen mellem de myndigheder, der er involveret i uddannelse på alle forvaltningsniveauer. Et alvorligt problem er fortsat skolernes opdeling af børnene efter etniske retningslinjer.

Der er kun gjort få yderligere fremskridt med gennemførelsen af et egentligt indre marked i Bosnien-Hercegovina, hvilket er en nøgleprioritet i det europæiske partnerskab. I den forbindelse er de statslige love om obligationer, leasing og lægemidler endnu ikke vedtaget.

I forbindelse med sektorpolitikker kan der ikke berettes om nogen særlig udvikling på området industri og små og mellemstore virksomheder (SMV). Strategien for industrien og udviklingsstrategien for små og mellemstore virksomheder er endnu ikke vedtaget.

Der er gjort visse fremskridt på landbrugsområdet. Landbrugspolitikken udformes stadig på enhedsniveau, og koordinationen er utilstrækkelig. Arbejdet med at udforme en omfattende landbrugsstrategi er blevet forsinket, selv om der er truffet visse foranstaltninger for at indføre de nødvendige retlige rammer på statsligt niveau. Gennemførelsen af lovgivning om fødevaresikkerhed, veterinær- og plantesundhedspolitik er utilstrækkelig, navnlig fordi der mangler menneskelige og finansielle ressourcer, og fordi koordinationen er dårlig mellem veterinærtjenesterne på stats- og enhedsniveau. Bosnien-Hercegovinas forberedelser på miljøområdet befinder sig fortsat på et indledende stadie. Der er endnu ikke vedtaget en miljølov på statsniveau, som kunne danne rammen om en landsdækkende, harmoniseret miljøbeskyttelse, og der er endnu ikke oprettet et st