KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 645 endelig udg. 
Bruxelles, den 14.02.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
ENERGI OG ØKONOMISK 
OG SOCIAL SAMHØRIGHED 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
side 
SAMMENDRAG OG KONKLUSIONER 1 b 
Det er nødvendigt at integrere den målsatte 
økonomiske og sociale samhørighed i 
energi pol itikken 
Ledsageforanstå Itn i nger nødvend ige 
Strategi og grundlag for 
ledsageforanstaltninger 
Konklusioner 
I UNDERSØGELSE AF ENERGIENS BETYDNING FOR 
STÆRKERE ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 
1. Forholdet mellem energi, økonomi og økonomisk 
og social samhørighed 
2. Virkningerne af EF's energipolitik på den 
økonomiske og sociale samhørighed samt 
nødvend ige Iedsageforanstå Itn i nger 
2.1. Forsyningssikkerhed 
2.2. Fremme af energieffektivitet og 
vedvarende energikilder 
2.3. Miljøforanstaltninger 
2.4. Det indre energimarked 
2.5. Nødvendige ledsageforanstaltninger 
Energi i de andre EF-politikker 15 
3.1. Miljøpolitikken 
3.2. Den fælles landbrugspolitik 
3.3. Transportpolitikken 
3.4. Forskningspolitikken 
3.5. Politikken for fysisk planlægning 
og regionaludvikling 
3.6 Integration inden for beskæftigelsespolitikken 
og inden for politikken vedrørende industriel 
ændr ing 
3.7. Konklusioner 
-^ 
II GENNEMFØRELSE AF LEDSAGEFOANSTLATNINGERNE 20 
De to grundlag for de foreslåede foranstaltningerne 20 
1. Energipolitik/samhørighed 
2. Andre politikker/energi/samhør ighed 
Bilag 
1. Tabeller over indikatorer "energi/samhør ighed" 
2. Kort beskrivelse af de enkelte programmer: THERMIE, SAVE, ALTENER, 
JOULE, VALOREN, POSEIMA, REGEN, ENERGIPLANLÆGNING I REGIONER OG 
BYER 
Støttedokumenter fra Kommissionens tjenestegrene. 
A. Energi og grænseoverskridende foranstaltninger- DG XVII/TF-2 af... 
B. Energi og landdistrikter, øer og fjernområder - DG XVII/TF-2 af 
29.4.1993 
C. Energi og bymiljø -DG XVII/TF-2 af 30. september 1993 
-Ack-
SAMMENDRAG OG KONKLUSIONER 
Det er nødvendigt at integrere den m4lsajtte__MQJ^ 
samhørighed i energipolitikken 
1. I Traktaten om Den Europæiske Union følges målene med Fællesakten 
op, idet et af de vigtigste er at styrke den Økonomiske og 
sociale samhørighed for at mindske udviklingsforskellene mellem 
Fællesskabets forskellige lande og regioner; i en global 
vckstsammenhæng skal væksten i de mindst udviklede lande og 
regioner fremmes yderligere. Denne samhør ighedsmåI sætning skal 
integreres i samtlige EF-politikker, især dem, der både vedrører 
alle de økonomiske sektorer og befolkningernes levestandard^1). 
2. Energipolitikken hører uden tvivl til disse og har afgørende 
indflydelse på de fondamentale parametre, som den økonomiske 
aktivitet, miljøet og levestandarderne er for den økonomiske og 
sociale sammenhæng. Nu hvor vedvarende arbejdsløshed breder sig 
overalt i Fællesskabet er det afgørende, at man har 
energipolitik, der fuldt ud tager hensyn til de energipolitiske 
løsningers og projekters direkte og indirekte virkninger for 
beskæftigelsen, både kvantitativt og kvalitativt. 
2bis. Fællesskabets femte handlingsprogram på miljøområdet "Mod en 
bæredygtig udvikling" refererer specifikt til vigtigheden af 
energisektoren i relation til bæredygtighed og miljøbeskyttelse. 
Programmet peger også på samhør ighedsregionernes specielle behov 
for så vidt angår bæredygtig vækst, i hvilken energi spiller en 
vigtig rolle. Derudover understreges energisektorens nøglerolle 
i Kommissionens strategi til begrænsning af C02-emissioner og 
Fællesskabets og Medlemslandenes forpligtelser i relation til 
Rammekonventionen om Klimaforandringer.(1*) 
3. De vigtigste mål for Fællesskabets energipolitik er at sikre 
energiforsyningen, fremme energieffektiviteten og udnyttelsen af 
vedvarende energikilder, mindske virkningerne på miljøet og 
iværksætte det indre energimarked og derudover bidrage til 
udviklingen af regionerne og samarbejdet med tredjelande. Det er 
derfor nødvendigt at analysere forholdet mellem de mål, der går 
ud på at styrke samhørigheden, og målene for Fællesskabets 
energipolitik, og finde løsninger, der sikrer sammenhæng. 
4. Energipolitikken udvikler sig under meget forskel Iigeartede 
nationale, regionale og lokale forhold. Desuden er de mindst 
udviklede lande og regioner dårligt stillet med hensyn til adgang 
til energi, samtidig med at de har de dårligste indikatorer for 
energieffekt i vivtet. For at energisystemerne kan integreres mest 
muligt inden for Europa og således bidrage til at mindske disse 
forskelle, skal samhør ighedsmåI et integreres i energipolitikken, 
der skal bidrage aktivt til dette mål. 
(1) Artikel 130A og 130B i Traktaten om Den Europæiske Union 
(1*) K0M(92)23 final, 27.3.1992, vol II. 
- 1b-
Ledsageforanstå Itn i nger nødvendIge 
5. Indtil nu har Fællesskabet taget en række særlige initiativer på 
energiområdet i forbindelse med strukturpolitikken og rettet 
nogle energipolitiske foranstaltninger mod "samhørighed", 
herunder også forsknings- og udviklingsaspekterne. Det drejer sig 
hovedsageli g om 
- forstærkning af energiinfrastrukturen i de dårligst stillede 
regioner (REGEN-programmet) under strukturfondene, 
- bedre styring af energien, udnyttelse af vedvarende 
energikilder og fremme af ny energiteknologi (programmerne 
THERMIE, SAVE og ALTENER i forbindelse med energipolitikken, 
JOULE i forbindelse med forsknings- og udviklingsprogrammerne 
og VALOREN under strukturfondene) og 
- fremme af energiplanlægning i de enkelte regioner og byer i 
forbindelse med energipolitikken. 
- Endvidere har Fællesskabet inden for Fællesskabsstøtterammen 
for EF's strukturintervention (FSR) i de regioner, hvis 
udvikling er bagefter (mål 1), og ud fra ønsket om at forbedre 
den grundlæggencde økonomiske infrastruktur tildelt 
energiområdet 1.712 millioner ECU for perioden 1989-1993^1a^. 
6. Da integrationsprocessen skrider hurtigt frem, og der trods 
indsatsen fortsat består store forskelle, må det konkluderes, at 
det er nødvendigt at styrke og udbygge disse energimæssige 
foranstaltninger og initiativer, der kan bidrage til at styrke 
samhørigheden, ved at forsøge at tilpasse dem på bedste måde til 
de særlige forhold, der gør sig gældende i de mindst udviklede 
regioner. Der kan findes løsninger på dette på fællesskabsplan, 
men de enkelte medlemsstater og regioner skal være indstillet på 
at prioritere opgaven højt. 
7. Her skal subsidiaritetsprincippet anvendes, idet 
medlemsstaterne og regionerne 
- sørger for at tage hensyn til energi aspektet i deres regionale 
udv i kI i ngsprogrammer, 
- træffer institutionelle og lovgivningsmæssige forholdsregler 
og 
- frigør de nødvendige finansielle midler til gennemførelse af 
forantaltninger med sigte på mindre ulige adgang til energi. 
Samtidig skal de, når det er muligt, støtte sig til 
Fællesskabets ressourcer, ikke alene de finansielle ressourcer 
men også knowhow, teknologi og muligheder for at få et 
samarbejde i stand mellem de mindre udviklede regioner 
indbyrdes og mellem disse og de bedre stillede regioner. 
(1a) Se dok. SEC(92)1327 af 1.7.1992 
- 2 -
Fællesskabet bør fastlægge en strategi og udarbejde de nødvendige 
ledsageforanstaltninger, så energien kan bidrage ti l en stærkere 
samhør ighed: 
- Der er behov for at handle på fællesskabsplan 
(Unionstraktatens artikel 3 B, andet afsnit) fordi et af de 
største mål, der er fastsat i Traktaten, er økonomisk og 
social samhørighed. 
- Arten (typen) og intensiteten af de foranstaltninger, der 
foreslås på fællesskabsplan, er i overensstemmelse med 
kriteriet om omfang, der ligger i subsidaritetsprincippet (Jf. 
traktatens artikel 3 B, tredje afsnit). Det drejer sig især om 
* henstillinger til medlemsstaterne og regionerne, 
* opfordring til grænseoverskridende og tværregionalt samar­
bejde, 
* finansielle støtteforanstaltninger, både inden for 
programmerne vedrørende Fællesskabets energipolitik og 
gennem strukturfondene. 
Strategi og grundlag for ledsageforanstaltninger 
8. I denne meddelelse foreslås en strategi til at integrere det 
Økonomiske og sociale samhør ighedsmåI i energipolitikken samt 
anvende energi til at bidrage aktivt til at styrke denne 
sammenhæng. Denne strategi består i at 
(i) anlægge en global angrebsvinkel til at undersøge forholdet 
mellem energi og samhørighed ved at fremhæve, hvordan 
energi kan bidrage til at styrke samhørigheden, både i 
forbindelse med energipolitikken og andre politikker 
(regionaludvikling, landbrug, miljø, transport, forskning, 
sociale forhold), 
(i i) indføre en række ledsageforanstaltninger med sigte på 
energiinfrastruktur, energieffektivitet og udnyttelse af 
regipnernes eget potentiel. 
9. Strategien skal baseres på følgende to grund I ag : 
* "energipolitik/samhørighed", hvor der skal tages hensyn til 
samhør ighedsaspektet i energipolitikken i 
- de programmer, der udarbejdes eller er under udarbejdelse i 
forbindelse med denne politik, dvs. programmerne for 
styring af energien og udvikling af energiteknologi 
(THERMIE, SAVE, ALTENER, JOULE, energiplanlægning inden for 
regioner og byer) og 
- gennemførelsen af det indre marked for energi og 
udviklingen af de transeuropæiske energinet (Jf. afsnit XII 
i Traktaten om Den Europæiske Union), 
- 3 -
* "andre pol i tikker/energ i/samhør ighed", hvor der skal tages 
hensyn til energiens mulighed for at bidrage til samhørigheden 
i de andre pol itikker 
- dels ved at gennemføre energirelaterede ledsagefor­
anstaltninger på en sammenhængende måde, 
- dels ved at lægge større vægt på energiprojekter i 
udviklingsprogrammerne i de regioner, der får støtte gennem 
Fællesskabets strukturpolitik, og eventuelt integrere 
energirelaterede aspekter i de nye fællesskabsinitiativer. 
Der er navnlig tale om følgende aspekter: 
- "Energi og grænseoverskridende foranstaltninger", da det er 
nødvendigt at koordinere foranstaltninger mellem 
grænseregionerne, så de kan rationalisere forvaltningen af 
deres transport- og energi forsyningsnet og bedre udnytte 
deres eget potentiel. 
- "Energi og landdistrikter, øer og fjernområder", hvor bedre 
adgang til energi og udnyttelse af eget potentiel spiller 
en vigtig rolle for differentiering af de økonomiske 
akt iviteter. 
- "Energi og bymiljø, på grund af vekselvirkningen mellem 
energi, miljø og økonomi og disse elementers indflydelse på 
levevilkårene. Byerne, især i de mindre udviklede regioner, 
har ofte svært ved at forbedre og differentiere deres 
energiforsyninger og kan ikke altid være tilstrækkelig 
opmærksomme på energiforvaltningen. Her er det vigtigt at 
understrege betydningen af planlægning, anlæggelse og 
vedligeholdelse af energiforsyningsinfrastruktur 
(henholdsvis gas, elektricitet, varmenet), energistyring og 
udnyttelse af lokale energikilder, især vedvarende og 
affald. 
Konklusioner 
10. Formålet med denne meddelelse er at foreslå en helhedsløsning på 
problematikken omkring energi/samhør ighed i Fællesskabet. Til 
grund for udarbejdelsen har Kommissionen lagt undersøgelser, 
reaktioner fra de berørte kredse, erfaringer og evaluering af 
fællesskabsprogrammer samt drøftelserne efter de konferencer, den 
afholdt i Lissabon i Juni 1992 om "energi og økonomisk og social 
samhørighed i Fællesskabet" og i Milano i Juli 1993 om "regioner 
og energi". 
- 4 -
Det drejer sig hovedsagelig om et oplæg og informationsdokument, 
der skal bidrage til debatten om, hvilke beslutninger 
Fællesskabet og medlemstaterne i fremtiden skal træffe om 
energipolitik og energi programmer, om regional og anden udvikling 
eller om strukturfondenes anvendelse. 
Kommissionen oversender dette dokument til Rådet, Europa-
Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt 
Regionsudvalget og opfordrer Rådet til 
a) at notere sig dels Kommissionens analyse, dels at Kommissionen 
har ti I hensigt 
* at sikre sig, at der tages hensyn til den målsatte 
styrkelse af den Økonomiske og sociale samhørighed i de 
foranstaltninger, der udarbejdes i forbindelse med 
Fællesskabets energipolitik, 
* at sørge for, at energi integreres i de andre 
fællesskabspolitikker og dermed bidrager aktivt til 
samhørigheden, 
* så vidt muligt at integrere de energirelaterede aspekter, 
der er nævnt under pkt. 9 ovenfor, i de nye 
fælleskabsinitiativer under strukturfondene, 
b) at henstille til medlemsstaterne at integrere selve 
energi aspektet i de regionale udviklingsplaner og -programmer. 
*»* 
- 5 -
I UNDERSØGELSE AF ENERGIENS BETYDNING FOR STÆRKERE ØKONOMISK OG 
SOCIAL SAMHØRIGHED 
1. Forholdet mellem energi, økonomi og økonomisk og social 
samhør ighed 
Økonomisk udvikling og social fremgang afhænger i høj grad af, i 
hvilket omfang energikilder er til rådighed, da det er ved hjælp 
af disse, man får produktionsenheder til at fungere, driver 
handel og får opfyldt alle de behov, der bidrager til bedre 
levevilkår. Energi og udvikling er uadskillelige faktorer, men 
forholdet mellem dem udvikler sig med tiden afhængigt af 
ændringerne i de økonomiske og sociale strukturer, der igen 
afhænger af så forskellige faktorer som den tekniske udvikling, 
de internationale forbindelser, de politiske og institutionelle 
rammer og vores forhold til miljøet. Energien kan siges at have 
forskellige facetter, når den sættes i relation til den øknomiske 
udvikling: 
- Energi er en produktionsfaktor og dermed en af nøglerne til 
virksomhedernes konkurrencedygt ighed. 
- Den er genstand for aktiviteten i en lang række sektorer, der 
har stor betydning for de nationale økonomier og den 
internationale samhandel, og dermed indvirker den betydeligt 
på beskæftigelsessituationen (2). 
- Den bidrager aktivt til at tilfredsstille en del af 
befolkningens væsentlige behov, og levestandarden afhænger af, 
i hvilken grad energi er disponibel. 
- Den er årsag til adskillige miljøproblemer og undertiden 
sundhedsprobIemer. 
Uanset fra hvilken synsvinkel man griber energispørgsmålet an, er 
der dybe rødder ud til de forskellige parametre, der måler den 
økonomiske og sociale samhørighed, nemlig den Økonomiske 
aktivitet, mi Ijøkvali teten og levestandarden. 
Det må konstateres, at Fællesskabets dårligst stillede regioner 
har de dårligste energi indikatorer, hvilket skyldes følgende 
forhold: 
- De ligger i de lande, hvor graden af energ i afhæng i ghed er 
størst(2). I Portugal, Grækenland, Irland, Spanien og Italien 
ligger den på mellem 85X og 65%, hvilket er langt over EF's 
gennemsnit (50%), men for Grækenlands, Portugals og Italiens 
vedkommende gælder afhængigheden især olie (over 60% af deres 
forsyninger sammenlignet med 36% i hele EF)(3). 
(2) JF. bilag 1, tabeller med energi/samhørigheds-indikatorer. 
Energiafhængighedsgraden er forholdet mellem nettoimporten af 
energiprodukter (inklusive elektricitet) og primærenergiforbruget. 
(3) Grækenland, Portugal, Italien, Irland og Spanien importerer næsten 
al den olie, de forbruger. 
- 6 -
- De har det laveste energiforbrug pr. indbygger (mellem 1 og 
2,1 toe/år/indbygger sammenlignet med 3,4 toe i EF som helhed) 
på grund af deres lavere produktion af varer og 
tjenesteydelser, deres ofte gode klimaforhold og en begrænset 
købekraft blandt indbyggerne, der har færre moderne 
faciliteter (elapparater, varme- eller airconditionanlæg osv.) 
end gennemsnittet i EF. 
- De udnytter energien mindre effekt ivt(4), hovedsagelig på 
grund af et lavere teknologisk stadium og færre energifor-
syningsmuligheder(5>. Mindre energieffektivitet er 
hovedårsagen til deres store energiintensitet (toe/BNP-enhed), 
der normalt ligger over energiintensiteten i de mest udviklede 
EF-1 åndes. 
- Der er meget begrænset eller slet ingen adgang til de store 
indbyrdes forbundne net (elektricitet og især naturgas), 
hvilket blokerer for en differentiering af energiforsyningerne 
og ikke giver forbrugerne mulighed for at opnå 
højkvalitetsenergi. 
Disse dårlige energiforhold i EF's mindst udviklede regioner er 
både en af årsagerne til og konsekvenserne af deres sene 
udvikling. En energipolitik med sigte på at styrke denne 
økonomiske og sociale samhørighed - og dermed forsøge at sikre et 
tilstrækkeligt udviklingsniveau i alle EF's lande og regioner -
bør sikre al forsyning og adgang til en differentieret 
højkvalitetsenergi til en rimelig pris. En sådan politik skal 
være langsigtet og sikre en sammenhængende forvaltning af 
samtlige foranstaltninger under hensyntagen til interaktionerne 
mellem energi og økonomi, energi og miljø samt energi og 
lokalisering af aktiviteter og befolkningsgrupper. 
2. Virkningerne af EF's energipolitik på den økonomiske og sociale 
samhørighed samt nødvendige ledsageforanstaltninger 
De vigtigste mål for EF's energipolitik er at sikre forsyningen 
for hele EF til en rimelig pris, at begrænse energisystemernes 
virkninger på miljøet, at gøre det Indre energimarked til en 
realitet samt skabe motivation for at øge energieffektiviteten og 
fremme vedvarende energikilder, og dette ved at bidrage til 
regionernes udvikling og samarbejdet med tredjelande. 
Opnåelsen af disse forskellige mål får nogle ofte hinanden 
modsatte virkninger for den Økonomiske og sociale samhørighed, 
hvilket fremgår af følgende: 
(4) Sektorvis kan det konstateres (jf. sammenligning af databaserne for 
de enkelte lande i modellerne MEDEE og MURE, der er opstillet under 
de af GD XII udførte programmer), at der i EF's mindre udviklede 
lande ofte bruges mere energi til at levere en og samme 
tjenesteydelse (varetransport), fremstille en og samme vare (f.eks. 
stål, aluminium) eller opfylde et og samme behov (opvarmning). 
(5) Forbrugere, der ikke har adgang til visse former for energi (f.eks. 
naturgas i Portugal), er nødt til at vælge mindre effektive 
løsninger (el til opvarmning). 
- 7 -
2.1. Forsvn i ngss i kkerhed forudsætter først og fremmest en bedre 
udnyttelse af Fællesskabets energikilder og en større 
differentiering af energiformerne og deres oprindelsessteder, 
især når det drejer sig om naturgas og olie, som Fællesskabet 
importerer i store mængder. Forsyningssikkerhed forudsætter også, 
at der oprettes strategiske lagre (hovedsagelig olie) på grund af 
eventuel risiko for forsyn ingskrise. Endelig forudsætter 
forsyningssikkerhed, at net og sammenkoblede net (især gas og 
elektricitet) forstærkes og udbygges, så der bliver bedre adgang 
til ressourcer og kapacitet til rådighed, samt at der træffes 
foranstaltninger med sigte på større fleksibilitet i 
efterspørgsels leddet. 
De forskellige elementer i forsyningssikkerhedspolitikken har 
forskellige virkninger på styrkelsen af samhørigheden. 
- Således kan bedre udnyttelse af egne energiressourcer kun 
være positiv for de dårligt stillede regioner, fordi der 
skabes rigdomme og beskæftigelse, og miljøet samtidig 
beskyttes. 
- Opbygning af strategiske lagre medfører betydelige 
investeringer og finansieringsomkostninger, der er en 
relativt større byrde for de mindre udviklede lande af de 
allerede nævnte grunde (kulbrinteholdige brændstoffers 
større betydning, større energiafhængighed og større 
energiintensitet i forhold til BNP). 
- Når net og sammenkoblede net udbygges og forstærkes i 
mindre udviklede regioner sker der en forbedring af 
levestandarden og en stigning i den økonomiske aktivitet. 
Adgangen til højkvalitativ elektricitet eller naturgas 
giver forbrugerne i boligsektoren og servicesektoren 
mulighed for at anvende det udstyr, der er mest egnet ud 
fra effektivitets-, pris- og komforthensyn, og kan bidrage 
til et bedre pr is-/kvalitetsforhold og øge den prismæssige 
konkurrencedygt ighed. 
Udbygning og forstærkning kræver omfattende investeringer, 
og på grund af det fra starten lave forbrug i de dårligt 
stillede regioner, er de normalt kun økonomisk levedygtige 
på mellemlang og lang sigt. Derfor er investeringerne ikke 
særlig attraktive for private erhvervsdrivende. Desuden har 
de mindre udviklede medlemsstater og regioner ikke 
tilstrækkelige ressourcer til at påtage sig alle 
investeringerne. Når sådanne investeringer karakteriseres 
ved en potentiel økonomisk levedygtighed, kan Fællesskabet 
deltage i finansieringen (f.eks. REGEN-programmet). 
Fællesskabet er imidlertid opmærksom på, at for store 
tilskud til nettene kan være en fare for udnyttelsen af de 
regionale eller lokale energiressourcer (et stort tilskud 
til et gasnet i et landdistrikt kan give distributøren 
mulighed for at sælge gas til en konkurrencedygtig pris i 
forhold til prisen på træ og f.eks. standse driften af en 
t ræ/energ i-v i rksomhed. 
- 8 -
I øvrigt bør udbygningen af energi nettene tage mulige 
synergier med andre net i betragtning, især med nettene på 
transport- og telekommunikationsområdet med henblik på at 
mindske infrastrukturomkostningerne og begrænse 
mi IJøpåvirkningen. 
2.2. Fremme af energieffektivitet og udvikling af vedvarende 
energikilder er faktorer, der bidrager til at styrke den 
økonomiske og sociale samhørighed af følgende årsager: 
- De skaber Økonomisk aktivitet og dermed værditilvækst og 
beskæftigelse. Man kan i mange tilfælde påvise, at 
udnyttelse af vedvarende energikilder og investering i 
energieffektivitet giver mulighed for at erstatte 
driftsudgifter (køb af energi udefra) med investering i 
regionerne og vedligeholdelsesomkostninger (hovedsagelig 
arbejdspladser på stedet). Ved at reducere den økonomiske 
aktivitets energiintensitet øges de lokale virksomheders 
konkur rencedygt i ghed. 
- De forbedrer miljøkvaliteten og levestandarden. Den ton 
olieækvivalent (toe), der spares, bidrager til at mindske 
væksten i forureningen derved, at der ikke sættes 
olieprodukter i omløb, og pr. produceret toe har de 
vedvarende energikilder de svageste virkninger på miljøet, 
selv om der ikke må ses bort fra disse virkninger. Med 
nogle af disse energikilder kan der også leveres 
højkvalitetsenergi dér, hvor nettene ikke kan nå hen 
(f.eks. solcellekraft), og en rationel anvendelse af 
energien bidrager ofte til større livskvalitet for beboerne 
(f.eks. varmekomfort i boligen ved hjælp af en god 
isolering af bygningerne). 
- De fleste af Fællesskabets mindre udviklede regioner har et 
betydeligt potentiel i energiressourcer, der for det meste 
er vedvarende, og vi ved, at deres bidrag til den nuværende 
tilfredsstillelse af behovene ikke er ubetydelig (selv om 
de ofte ikke er medtaget i statistikkerne), men at der 
stadig er et betydeligt potentiel, der kan udnyttes. 
Energieffektivitet og udvikling af vedvarende energikilder 
kræver betydelige investeringer og menneskelige ressourcer 
(relevant uddannelse på energiområdet) samt, hvad der er en 
ekstra hindring for de mindre udviklede regioner, erhvervelse 
af teknik og knowhow, der ikke altid er let tilgængelig. 
Programmer som THERMIE eller tidligere 
demonstrationsprogrammer er blevet udarbejdet for at løse 
disse problemer i Fællesskabet som helhed, men det må 
konstateres, at de nok globalt set har haft positive 
virkninger, men at de har virket mindre effektivt i de mindst 
udviklede regioner. Størstedelen af den finansielle støtte til 
projekter, der støttes af demonstrationsprogrammerne eller, 
som i dag, er omfattet af THERMIE, ydes^6^ i de udviklede 
(6) Over 2/3 af den finansielle støtte er blevet anvendt i regioner 
uden for mål 1, 2 og 5b (jf. "Thermie og den økonomiske og sociale 
samhørighed", EVE/ADEME, et dokument, der er udarbejdet for EØF/GD 
XVI I , september 1992). 
- 9 -
regioner, og af godkendte projekter opgives der flere i de 
mindre udviklede regioner. Det skal også bemærkes, at 
projekterne i disse regioner indeholder et stærkt 
innovâtionselement, der er hentet fra de mere udviklede 
regioner, og som ikke altid er det bedst egnede eller det, der 
har de bedste muligheder for at vinde udbredelse. 
De forhold, der virker hæmmende på gennemførelsen af sådanne 
programmer i de mindre udviklede regioner, er hovedsagelig 
følgende: 
- De lokale ressourcer er mindre konkurrencedygtige^7^ end 
de "centraliserede" energiformer (gas, netelektricitet, 
olieprodukter, kul), ofte på grund af prisen*7*), men også 
utilstrækkelig knowhow hos de regionale og lokale 
erhvervsdrivende, hvilket resulterer i ekstra 
investeringsomkostninger, problemer med anlæggenes 
pålidelighed og stigende vanskeligheder med den finansielle 
opsti 11ing(8) for projekter med sigte på 
-energieffektivitet eller med udnyttelsen af vedvarende 
energiki Ider. 
- TeknoIog iudbrede I sen er vanskeligere i disse regioner på 
grund af utilstrækkeligt kendskab til de potentielle 
markeder, mindre god information til brugerne, mindre 
regional og lokal kapacitet til at optage teknologien, 
fordi der er færre økonomiske beslutningstagere med teknisk 
kompetence ti I at informere, planlægge og gennemføre. 
(7) Målt ved en sammenligning mellem udgifterne ved at stille den 
energienhed, der fremstilles fra lokale ressourcer (f.eks. 
termisk solkraft, solcellekraft), og den energienhed, der 
fremstilles fra "traditionelle" energiformer (f.eks. gas, 
elektricitet, olieprodukter) til forbrugerens rådighed. Det 
skal understreges, at forbrugernes valg ikke udelukkende 
påvirkes af disse omkostninger, men at det også afhænger af en 
sammenligning af tjenesteydelsernes kvalitet (f.eks. udstyrets 
pålidelighed) eller måske støtte (Jf. 2.1), der kan ændre 
grundlaget for den økonomiske sammenligning. 
(7*) Priserne til forbrugerne afspejler som oftest ikke 
miljøomkostningerne ved energien. 
(8) Projekter vedrørende renovering af varmeanlæggene i offentlige 
bygninger (hospitaler, skoler osv.), der er yderst rentable på 
papiret (og undertiden med en tilbagebetalingstid på under et 
år), hæmmes af stive budgetter og total mangel på virksomheder, 
der kan sikre finansieringen gennem tredjemand. 
- 10 -
- De institutionelle og Juridiske rammer er ikke tilpasset og 
gør det ikke altid muligt at udnytte disse regionernes 
potentiel. Derfor findes der alt for sjældent strukturer 
(af typen "regionalt energiagentur"), der har til opgave at 
iværksætte denne udnyttelse, og visse monopolstillinger 
forbyder eller begrænser udnyttelsen af visse ressourcer 
eller et bestemt potentiel*9) (hydrauliske ressourcer, 
vindkraftpotentiel eller kombineret produktion). 
2.3. Mi Ilølovgivning og forsknings-, demonstrations og udviklings­
programmer . der skal begrænse generne fra energisystemerne, 
bidrager til at forbedre miljøkvaliteten og dermed menneskers 
sundhed i alle Fællesskabets regioner og medvirker dermed til at 
skabe samhørighed. Kommissionens foreslåede strategi*1°) til 
reduktion af C02-emissioner indeholder en (X^/energiafgift. 
Denne afgift anses for nødvendig for at øge energieffektiviteten 
og anvendelsen af ren og vedvarende energi sammen med SAVE- og 
ALTENER- programmerne, for hermed at øge den økonomiske 
activitet, beskæftigelsen og forsyningssikkerheden og samtidig 
skabe miljøforbedringer. For at sikre, at miljøforanstaltninger i 
energisektoren ikke strider mod samhør ighedsmåI sætningen, er det 
nødvendigt i de dårligt stillede regioner at lægge særlig vægt på 
de andre led i den foreslåede strategi til begrænsning af CO2-
emissionerne, nemlig fremme af energieffektivitet, udvikling af 
vedvarende energikilder og effektiv udnyttelse af naturgast10*). 
2.4. Etableringen af det indre energimarked skal gøre det muligt i 
højere grad at få de endnu alt for opdelte energisystemer til at 
supplere hinanden, forbedre omkostningsstrukturen og 
rationalisere energiproduktionen, -transporten og 
-distributionen. På et eller andet tidspunkt vil omkostningerne 
til adgang til energi falde*11) for de fleste af Fællesskabets 
industrier og andre forbrugere. Prisfaldene vil imidlertid ikke 
blive ligeligt fordelt i alle EF's lande og regioner, idet 
følgende forhold gør sig gældende: 
- Nogle af de mindre udviklede regioner og egne (især en del af 
landdistrikterne, øregionerne og fjernområderne) får ikke og 
vil ikke få forsyning fra naturgasnettene, da den store 
spredning af forbruget kombineret med den afsides beliggenhed 
ikke gør det berettiget, selv med tilskud, at foretage de 
nødvendige investeringer ti I en infrastrukturudbygning. 
(9) Beretning fra Kommissionen til Rådet om udviklingen i 
samarbejdet mellem de offentlige el forsyningsvirksomheder og de 
private elproducenter (SEC(92)1411 af 27. juli 1992), der 
viser, at de betingelser, der i visse lande tilbydes 
selvstændige elproducenter, ikke gør det muligt at udnytte 
disse ressourcer eller dette potentiel økonomisk. 
(10) Forslag til Rådets direktiv om indførelse af en afgift på 
(^-emissioner og energi (K0M(92)226 endelig udg. af 
27.5.1992). 
(10*) Se også Kommissionens Hvidbog om Vækst, Konkurrenceevne og 
Beskæftigelse (KOM(93)700 final af 5.122.93). 
(11) For et bestemt prisniveau for energiråstoffer (og et ensartet 
skattesystem for energiprodukter inden for Fællesskabet) vil 
omkostningerne til at stille energien til rådighed for 
forbrugerne nemlig blive lavere end de ville være uden det 
indre marked. 
- 11 -
- Energiintensive forbrugere i de mindre udviklede regioner vil 
på grund af den afsides beliggenhed kun i begrænset omfang få 
fordel af de relative prisfald for gas og elektricitet. Derfor 
vil de irske, portugisiske, græske, sydspanske og 
syditalienske erhvervsdrivende have større problemer*12) med 
at differentiere deres gas- eller elforsyningski I der end de 
erhvervsdrivende i EF's andre regioner. 
- Liberaliseringen af olieproduktmarkedet (største forbrug i de 
dårligt stillede regioner) vil skærpe konkurrencen og tvinge 
distributørerne til stadig større rationalisering, der 
resulterer i en - allerede konstateret - indskrænkning af 
salgsstederne i tyndt befolkede egne, der ligger afsondret fra 
de store trafikveje. Forbrugerne får da ekstra udgifter 
(transporttid, brændstof), og hertil kommer højere salgspriser 
end i tæt befolkede egne. 
Når det drejer sig om Fællesskabets mindre udviklede regioner og 
især visse landdistrikter, øregionerne, og fjernområderne, ser 
det altså ud til, at det indre energimarked ikke nødvendigvis i 
første instans fører til mindre ulige vilkår omkring adgangen til 
energi. 
2.5. Nødvend i ge Iedsageforanstå 11n i nger: Det fremgår af denne analyse, 
at de virkninger, konkretiseringen af EF's energipolitik har på 
styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed, som helhed 
kan blive positive, hvis der i de mindre udviklede regioner ydes 
støtte til foranstaltninger med sigte på at styrke denne 
samhørighed. Disse ledsageforanstaltninger går hovedsagelig i 
følgende tre retninger: (Jf. oversigt 
nr. 1.: virkninger af energipolitikkens mål for samhørigheden 
samt forslag til ledsageforanstaltninger; 
nr. 2: nærmere beskrivelse af de foreslåede 
ledsageforanstaltninger.) 
Udvidelse og forbedring af transmissions- og 
distributionsnettene for naturgas og elektricitet, herunder 
medlemsstaternes indbyrdes sammenkoblinger og 
sammenkoblingerne med tredjelande*128), 
fremme af energieffektivitet, 
udnyttelse af regionernes eget energipotentiel, 
hovedsagelig vedvarende energi. 
(12) Da de ligger længere væk fra de store elproduktionsenheder 
eller import- eller oplagr ingssteder for naturgas, vil de have 
sværere ved at få forsyninger fra leverandører, der ligger uden 
for deres nationale område. 
(12a) Infrastrukturen i Fællesskabet for transmission af elektricitet 
og naturgas. Meddelelse fra Kommission til Rådet (dok. SEC(92) 
af 27.3.1992). 
- 12 -
OVERSIGT NR. 1 
Virkningerne of energipolitikkens mal tamt fortlag til 
ledtageforanstaltninger 
Virkninger for 
samhørigheden 
Energipo- samt fortI ag 
litikens til foran-
mal staltninger 
Fo rsyn i ngss i kke rhed 
Fremme af energieffek­
tiviteten og regionernes 
egne energikilder (især 
vedvarende) som bidrag 
ti I en bsredygtig 
udvikling 
Begrænsning af generne 
fra energisystemerne. 
Etablering af det indre 
energimarked. Positive følge­
virkninger for de 
mindre udviklede 
regioner og egne 
— Forsyningssikkerhed 
i erhvervssektoren 
og differentiering. 
- Jobskabelse (f.eks. 
byggefase og net­
ved I igeholdelse). 
-Der skabes økono­
misk aktivitet og 
dermed beskaft igel-
se. 
- MiIjøet og leve­
standarden forbed­
res. 
- Miljø og leve­
standard forbedres. 
- Energisystemerne 
supplerer hinanden 
bedre, omkostnings­
strukturen forbed­
res. Energisyste­
merne rationalise­
res, priserne bl I-
ver gennemsigtige. Negative følge­
virkninger for de 
mindre udviklede 
regioner og egne 
- Store finans ie-
r i ngsbehov t i I 
nettene. 
- Finansieringsom­
kostninger ti I 
sikkerhedslagre 
- Der er brug for 
store investering­
er. 
- Langsommere og 
dyrere indførel­
se. 
— Større omkostning­
er ti 1 foranstalt­
ninger i disse 
regioner. 
- Ulige vilkår i 
adgangen t i 1 net­
tene. 
- I visse ti1 fæl de 
risiko for relativ 
energiprisstig­
ning. Forslag til ledsage­
foranstaltninger 
ti 1 styrkelse af 
samhørigheden 
- Forbedring af energi­
effektiviteten. 
-Udvikling af regioner­
nes eget potentiel. 
-Støtte til netudvidel­
se. 
- Støtte til at fastlæg­
ge potentiel let, ud­
brede teknologien og 
finansiere projekter­
ne. Differentie­
ret anvendelse af EF-
programmerne THERMIE, 
SAVE. ALTENER, JOULE 
osv. 
-Udvikling af regioner­
nes eget potentiel, 
især vedvarende ener­
gi, og effektiv udnyt­
telse af gas. 
- Støtte til udvikling 
af regionernes eget 
potentiel. 
- Udvidelse og forbed­
ring af nettene. 
- 13 -
OVERSIGT NR. 2 
Nærmere beskrivelse af de foreslåede ledsageforanstaltninger 
LedsageforanstaIt-
ninger Nærmere beskrivelse af foranstaltningerne 
(investeringsstøtte, fagiig bistand, lovgivning, institutionel 
støtte osv.) 
NET 
ENERGI­
EFFEKTIVITET 
UDNTTTELSE AF 
VEDVARENDE ENER-
GIKILDER (IS/W REGIO­
NERNES EGET POTENTIEL) - Anlæggelse eller udbygning af sammenkoblede net (gas og 
elektricitet) mellem randområderne og de øvrige regioner under 
hensyntagen til mulige synenergier med transport- og 
telekommun i kat i onsnettene. 
- Færdiggørelse af elsystemerne i landdistrikterne ved at udvide 
nettene (hvis dette er mere økonomisk end decentralisering). 
- Forbedring af elnettene til sikring af en bedre elkvalitet. 
-Anlæggelse af gasdistributionsnet, hovedsagelig i byområderne. 
- Støtte til regionale og lokale myndigheder til forvaltning af 
nettene. 
Energiaudits, der ikke blot er en diagnose, men også gør det 
muligt at fastlægge energibesparelsesmuligheder og foreslå al­
ternative løsninger og bidrage til at gennemføre dem (i alle 
sektorer: transport, industri, bolig og service). 
Effektiv energiforvaltning i byerne (transportsystemer, energi­
forsyning osv.) ved at oprette regionale og lokale team. 
Særforanstaltninger til fremme af EF-progrommerne (THERMIE, 
SAVE, JOULE osv.). 
Renovering af opvarmningssystemerne i forfaldne byområder. 
Støtte til erhvervelse af effektivt udstyr (f.eks. gas) til 
små og mellemstore virksomheder og husholdninger. 
Støtte til fremme af information og uddannelse i de dårligst 
stillede egne (THERMIE. SAVE. JOULE osv.). 
Støtte til investeringsprojekt til fremsti 11ing af elektricitet 
fra vedvarende energikilder (min i vandkraft og vindkraft til 
netforsyning; minivandkraft, vindkraft, solcellekraft til 
decentraliseret brug). 
Fremstilling af el og varme fra affald (især byaffald). 
Energimæssig udnyttelse af skove og fremstilling af bio­
massebrændstoffer. 
Støttestruktur (oprettelse eller forstærkning) til fastlæggelse 
og gennemførelse af projekter (f.eks. gennem orga­
nerne til fremme af energiteknologi). 
Fremme af solvarme og soldrevne klimaanlæg i bygninger. 
N.B. 
P.m. Ikke-udtømmende liste over særforanstaltninger. Særforanstaltningerne kan gennemføres 
på forskellige niveauer, det være sig på fællesskabsniveau, nationalt eller regionalt 
niveau. 
Informationssystemet CORDIS, som drives af DG XIII i Luxembourg indeholder en beskrivelse 
af disse foranstaltninger. 
- 14 -
Energi 1 de andre EF-DOMtikker 
De foreslåede ledsageforanstaltninger bidrager ikke alene til at 
styrke samhørigheden gennnem energipolitikken, men også gennem 
deres virkninger på andre EF-politikker, som det fremgår 
nedenfor : 
3.1. Som tidligere understreget, indgår fremme af 
energieffektivitet og regionernes eget potentiel samt 
større vægt på naturgas i den strategi, der især tager 
sigte på at begrænse de mi Ijømæssige^12*) virkninger på 
energisystemerne. De positive virkninger er imidlertid 
andet end blot en erstatning af kul eller olie, da det 
bliver muligt at mindske andre miljøproblemer samtidig med 
at man nøle overvåger den virkning, som de trufne 
foranstaltninger kan have på befolkningens sundhed. Som 
eksempler kan nævnes bortskaffelse af skrald ved 
energimæssig udnyttelse, bevarelse af skovene (især 
beskyttelse mod brande) ved en god organisering af 
træindustrien, der bl.a. kan afsætte til 
energifremsti I Iingssektoren, eller energimæssig udnyttelse 
af forurenende underprodukter fra visse aktiviteter. 
3.2. De nylige beslutninger om reformen af den fæl les 
landbrugspolitik(13) har til formål at begrænse 
produktionsoverskud og samtidig sikre, at et tilstrækkeligt 
antal landmænd fortsat udøver deres virksomhed, ved at 
ændre produktionsmetoderne og differentiere de 
miljørigtige aktiviteter. Med dette dobbelte sigte kan 
energieffektiviteten og de vedvarende energikilder spille 
en vigtig rolle på følgende områder: 
- Sænkning af produktionsomkostningerne : dette aspekt er i 
et vist omfang blevet overset i de forgangne år på grund 
af det relativt høje garantiprisniveau. Det vil blive 
nødvendigt at modernisere installationerne med henblik på 
at rationalisere energiforbruget (f.eks. solenergi til 
drivhuse og vandpumper drevet ved photovoltage) eller 
fremme en kombineret anvendelse af vedvarende (vind- og 
solenergi) og ikke-vedvarende energikilder. 
- Differentiering af de økonomiske aktiviteter ved 
udnyttelse af regionernes eget energiepotentiel gennem ny 
anvendelse af landbrugsjorden i forbindelse med 
skovpolitikken omfattende anvendelsen af træ til 
energifremstilling og særlige energikulturer. Sidsnævnte 
vedrører især biobrændstoffer, hvis udvikling vil kunne 
have betydelige følger for landbrugets fremtid og for 
fastholdelsen af beskæftigelsen i landbruget. Et forslag 
til direktiv^13*), som tilsigter at mindske beskatningen 
med mindst 90 % for denne type brændstof, er under 
drøftelse. 
(12*) Jf. Fællesskabets femte handlingsprogram på miljøområdet "Mod 
en bæredygtig udvikling". 
(13) Jf. analysen i støttedokumentet "Energi, landdistrikter, øer og 
fjernområder". 
(13*) K0M(92)36 endelig udg. af 5.3.1992 
- 15 -
Den betydning, der tillægges energieffektiviteten og de 
vedvarende energikilder (inklusive biomassebrændstofferne), 
tager udgangspunkt i et landbrugsmiIjø, hvor 
landbrugsaktiviteten ikke mere kan have samme vægt som 
tidligere. EF's landbefolkning er en utrolig sammensat 
helhed, hvis samhør ighedsproblemer især gør sig gældende i 
de områder, hvor de primære aktiviteter (landbrug, 
skovbrug) er dominerende, men ikke særlig differentierede 
og produktive, og udøves af en aldrende befolkning. Dette 
landbomiljø, der er i tilbagegang, er netop rigt på 
vedvarende energikilder, der, hvis de udnyttes, kan 
bidrage til et Økonomisk opsving i disse regioner. 
3.3. De mindst udviklede regioner har en transportsektor med en 
overvægt af vejtransportsystemer i forhold til 
gennemsnittet i EF, hvadenten det drejer sig om 
varetransport eller personbefordring i eller mellem 
byerne^14). Til trods for den store indsats (forbedring 
af de kollektive transportmidler, opførelse af jernbane­
eller flodinfrastruktur osv.) har denne situation ikke 
ændret sig betydeligt. Den fremtidige fælles 
transportpolitik (FTP) som udviklet i Hvidbogen^14*) 
lægger i særlig grad vægt på beskyttelsen og bevarelse af 
miljøet. Eftersom miljøproblemerne ofte skyldes 
energianvendelsen, må den fælles transportpolitik 
nødvendigvis tage denne i betragtning. Den fælles 
transportpolitik bør først og fremmest satse på at 
begrænse disse omfattende vejtransportsystemers negative 
virkninger, der hovedsagelig skyldes oliebrændstoffernes 
overvældende andel af energiforbruget, trafikophobning i 
byerne, forurening især i byområderne, ulykkerne og deres 
forfærdelige følger i form af dødsfald og svær 
invaliditet. De foreslåede ledsageforanstaltninger kan 
bidrage til at begrænse dise virkninger og styrke 
samhørigheden på følgende måde: 
- Netudbygningerne og -sammenkoblingerne gør det muligt at 
mindske behovet for transport af energiprodukter (der 
ofte er meget farlig), hvilket indebærer færre 
omkostninger til forsyning af dårligt stillede regioner. 
- Energieffektivitet inden for transport er først og 
fremmest nedsættelse af køretøjernes specifikke 
brændstofforbrug, men det er også forbedring af 
systemerne (f.eks. trafikregulering i byområderne, 
vedligeholdelse, ændring af brugeradfærden med hensyn 
til kollektiv transport, anvendelse af brændstoffer og 
køretøjer, som i højere grad tager miljøhensyn, såsom 
elektriske biler og cykler, osv.). Foruden de 
energimæssige virkninger (nedsættelse af forbruget) kan 
forbedringen af miljøet og livskvaliteten blive 
betyde Iig. 
(14) Som det fremgår af oplysninger i MURE-modellen, der er udviklet 
i forbindelse med JOULE-programmet (jf. fodnote 4). 
(14*) Jf. K0M(92)494 endeling udg. af 2.12.1992 om "Den fælles 
transportpolitiks fremtidige udvikling". 
- 16 -
3.4. Adskillige af aktiviteterne inden for Fællesskabets 
forskninaspolitjk(l4**>. især på energiområdet, er endnu i 
dag koncentreret i de mest udviklede lande og regioner. De 
vigtigste energiforskningsprogrammer vedrører områder 
(nuklear fission og fusion), der har betydning for 
Fællesskabet, men som ligger langt uden for de dårligt 
stillede regioners muligheder, og programmerne vedrørende 
ikke-nuklear energi, som f.eks. JOULE, værdsættes ikke 
tilstrækkeligt højt i disse områder, selvom de vedrører et 
stort antal teknologier, hvis interesse for de mindre 
udviklede regioner er åbenbar (herunder energieffektivitet 
og vedvarende energi). De i denne meddelelse foreslåede 
ledsageforanstaltninger indebærer et udviklingsarbejde til 
fremme af teknologisk udvikling, innovation og 
teknolog iudbrede I se, der er tilpasset de dårligt stillede 
regioner. Udviklingsarbejdet skal udføres af forskerteam i 
de pågældende lande og regioner, idet der navnlig skal 
legges vægt pi tværregionalt og internationalt samarbejde. 
Forskningsesultaterne skal afprøves der, hvor de rent 
faktisk skal anvendes. Denne indsats kan således styrke 
forskningsaktiviteterne og -strukturerne, hvilket er et 
nøgleelement i styrkelsen af samhørigheden. 
3.5. Forbedring af infrastrukturen på energiområdet og fremme af 
energieffektiviteten har været hovedtemer i en række 
Operationelle Programmer under Strukturfondene. Den støtte, 
der er blevet ydet under Fællesskabsstøtterammen, beløb sig 
til 1,7 mia. ECU i perioden 1989 til 1993. 
Hertil kommer programmer som VALOREN og REGEN, som er 
blevet foreslået, vedtaget og gennemført på grundlag af en 
analyse, der viser, at udbygning af energiinfrastrukturen 
og udnyttelse af regionernes eget potentiel har en stor 
virkning på politikken for fysisk planlægning og 
regionaludvikling i de mindst udviklede regioner. 
Som allerede understreget (se afsnit 5, side 2), gør en 
udbygning af infrastrukturen sant udvikling af 
energieffektivitet og vedvarende energikilder det muligt at 
rette op på de regionale skævheder, da de økonomiske 
beslutningstagere dermed får gunstige vilkår til at skabe 
nye økonomiske aktiviteter. Det skal også understreges, at 
en bedre adgang til højkvalitetsenergi kan bidrage til at 
fastholde befolkningen i tyndt befolkede regioner. 
Som påvist ved en lang række 
energiplanlægningsundersøgelser i regioner og byer, kan 
energiprojekter og andre energiforanstaltninger bidrage 
betydeligt til jobskabelse (f.eks. bygning, drift, 
ved Iigehoidelse). 
(14**) Jf. også K0M(93) 203 om "Synergi mellem politikken for 
forskning og teknologisk udvikling og politikken for økonomisk 
og social samhørighed. 
- 17 -
Det er endnu for tidligt at opstille de endelige resultater 
af VALOREN og REGEN og give en fuldstændig analyse af deres 
virkninger på udviklingen i de pågældende regioner og 
styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed. 
VALOREN-programmet er nemlig kun lige afsluttet, og der er 
ved at blive udarbejdet en evaluering. REGEN-programmet 
vedrører investeringer i perioden 1990-93, der endnu ikke 
er foretaget fuldt ud, og som for visse projekters 
vedkommende skal fortsætte ud over denne periode. Men de 
hidtige positive resultater og også problemerne i 
forbindelse med gennemførelsen af programmerne viser både, 
hvilke muligheder der er for at styrke samhørigheden, og 
hvilke hindringer der rent faktisk skal overvindes. 
Ud over disse programmer, der udtrykkeligt vedrører energi 
og går i samme retning som de ledsageforanstaltninger, der 
foreslås i denne meddelelse (Jf. 2.5.), kan andre 
programmer(15^, der er udviklet i forbindelse med 
regionalpolitikken, støtte energiprojekter, men 
energiandelen i projekterne som helhed har som regel været 
meget beskeden. 
3•6 Integration inden for beskæftigelsespolitikken og inden for 
politikken vedrørende industriel ændring. 
Anvendelsen af produktionsteknologier og -systemer og af en 
arbejdsorganisation, som sigter mod at øge 
energieffektiviteten, medfører nye behov for udvikling af 
arbejdskraften, for uddannelse og for erhvervsmæssige 
kvalifikationer. Virksomhedernes evne til på vellykket vis 
at tilpasse sig de industrielle ændringer og dermed til at 
styrke deres konkurrencedygtighed og fremtidige 
beskæftigelsesniveau vil afhænge af deres reaktion på disse 
behov. 
Den Europæiske Socialfonds (ESFengagement og og især det 
nye mål 4 og fællesskabsinitiativet, "industrielle 
ændringer", under forberedelse står over for denne 
udfordring. Sidstnævnte sigter mod at fremme arbejdernes 
tilpasning til de industrielle ændringer og til 
produktionssystemernes udvikling, især gennem gennem 
erhvervsmæssig uddannelse og omskoling. Det retter sig mod 
beskæftigede arbejdere og især mod dem, som trues af 
arbejdsløshed, indenfor industri og servicefag. 
(15) En række projekter, der har nogenlunde samme sigte som de i 
pkt. 2.5 foreslåede foranstaltninger, er blevet finansieret i 
forbindelse med følgende programmer: De operationelle 
programmer under den regionale fællesskabsstøtteramme, De 
Integrerede Middelhavsprogrammer, Programmer til Udvikling af 
Landdistrikterne, LEADER (omfatter landdistrikterne), REGIS 
(for fjernområderne), ENVIREG (miljø), STRIDE (forskning), 
PRISMA (service til virksomheder), EUROFORM (uddannelse og 
kvalificering) osv. I øvrigt har EUGFL finansieret adskillige 
programmer vedrørende elektricitetsforsyning i landdistrikter. 
- 18 -
Foranstaltningerne inden for dette initiativ omfatter: 
- erhversmæssig uddannelse og omskoling; 
- vejledning og rådgivning; 
- vurdering af tendenserne på arbejdsmarkedet og behovene 
for erhvervsmæssige kvalifikationer; 
- bistand til at forbedre og udvikle ordentlige 
uddanne Isessystemer. 
I denne sammenhæng bidrager engagementet fra ESF til at 
fjerne de hindringer, der er forbundet med et 
utilstrækkeligt kvalifikationsniveau, og som risikerer at 
bremse udviklingen af Fællesskabets energipolitik. 
Uddannelsen af lønmodtagerne i virksomhederne (ikke blot 
ingeniører og ledelse, men også det udførende personale) 
til at anvende energiteknologier, der tilsigter at sikre en 
højere energieffektivitet såvel som at udvikle 
energi forbrugsformer i industrien, som i højere grad 
tilgodeser miljøet, bliver således en kritisk faktor. Men 
uddannelsen begrænser sig ikke til de rent teknologiske 
aspekter; den har ligeledes til formål at støtte fleksible 
organisationsformer og produktionssystemer, uden hvilke 
selve det teknologiske forehavende risikerer ikke at 
lykkes. 
3.7 Konklusioner - Indtil i dag har man altså ikke specielt 
lagt vægt på, at energi kan bidrage aktivt til 
samhørigheden i de andre EF-politikker, selv om nogle 
initiativer til energiprojekter har bidraget til at 
forbedre energiforholdene i visse regioner og fremme deres 
udvikling. Det ser ud til, at en fornuftig gennemførelse af 
energirelaterede foranstaltninger kan bidrage betydeligt 
til positive resultater inden for disse andre politikker og 
dermed styrke den økonomiske og sociale samhørighed. Hvis 
dette skal lykkes, er det nødvendigt at overvinde visse 
hindringer (Jf. 2.2.). Det er også nødvendigt, at 
foranstaltningerne gennemføres som en sammenhængende 
helhed. 
- 19 -
II GENNEMFØRELSE AF LEDSAGEFORANSTALTNINGERNE 
De to grundlag for foranstaltningerne 
De ledsageforanstaltninger, der anses for de vigtigste til bedre 
integrering af samhør ighedsmåI sætningen, enten direkte gennem 
energipolitikken eller indirekte gennem deres virkninger på andre EF-
pol itikker, tager naturligvis sigte på de forskellige regioner, der af 
den ene eller den anden grund er genstand for støttepolitik (målområde 
1, 2 og 5b). Som tidligere fremhævet, kan disse foranstaltninger ikke 
gennemføres alene med medlemsstaternes og de pågældende regioners 
finansielle midler, og i kraft af deres positive virkninger på 
styrkelsen af samhørigheden finder de naturligt deres plads i EF's 
støttepol it ik. 
Den fælles indsats, medlemsstaterne og regionerne skal gøre på 
fællesskabsplan, er naturligt baseret på subsidiaritetsprincippet af 
følgende årsager: 
Fællesskabets indsats består i finansiel støtte, men også i at 
fastlægge de foreslåede foranstaltninger og de nærmere regler for 
deres videreudvikling, samt i støtte i form af 
teknologiudbredelse og tilrettelæggelse af samarbejdet mellem 
regionerne, netudvikling, videregivelse af erfaringerne med 
energiplanlægning på regionalt og lokalt plan, forslag med 
henblik på større hensyntagen til samhør ighedsdi mens ionen i 
energi pol it ikken. 
Medlemsstaterne og regionerne må inkorporere energi i deres 
regionale udviklingsprogrammer ved at integrere de foreslåede 
ledsageforanstaltninger og træffe de nødvendige foranstaltninger 
til deres gennemførelse, dvs. forstærke de regionale og lokale 
organer (eller oprette sådanne, hvis de ikke findes), der skal 
udarbejde og gennemføre foranstaltningerne, indføre 
uddannelsesprogrammer, vedtage regler for at fjerne hindringerne 
for udnyttelse af ressourcerne, støtte udbredelse af EF-
programmer (f.eks. THERMIE) og mobilisere finansielle midler til 
supplering af fællesskabsstøtten. 
For at der på alle de relevante niveauer (Fællesskabet, medlemsstaterne 
og regionerne) kan foreslås løsninger på de nævnte problemer, er det 
nødvendigt at fastlægge og foreslå de nærmere konkrete regler for 
udvikling og gennemførelse af de foreslåede foranstaltninger baseret på 
de to grundlag, der fremgår af redegørelsen, nemlig 
energipolitik/samhørighed 
andre poI i t i kker/energ i/samhør i ghed. 
20 -
Energipolitik/samhørighed (herunder energiforsknings- og 
-udviklingsaspekter) betyder hensyntagen til 
samhør i ghedsd i mens i onen i energ i poI i t i kken. 
Til udarbejdelse af de foreslåede ledsageforanstaltninger kan der 
eventuelt være tale om følgende aspekter: 
- Som det implicit fremgår af forordningen om THERM IE-
Drogrammet(16). er det ønskeligt at differentiere de nærmere 
gennemføre Isesreg I er i de mindre udviklede regioner. Der skal 
gøres et grundigt arbejde for at fastlægge 
innovât ionsteknologi, der er bedst egnet til deres 
energibehov, og samtidig for at finde frem til og støtte de 
økonomiske beslutningstagere, der er intresseret i at bruge 
denne teknologi, og dem, der er i stand til (eller kan 
uddannes til) at indføre den. En mulighed er at betro denne 
opgave til energi teknologifremmende organer(17), der ligger 
i nærheden eller i disse regioner. De kan bistå eventuelle 
ansøgere, navnlig små og mellemstore virksomheder, med at 
udarbejde deres forslag samt med den tekniske form (finde 
partnere), den finansielle opstilling og gennemførelsen. Hvad 
angår kriterierne for vurderingen af de foreslåede projekter, 
skal der ligeledes tages hensyn til de særlige forhold i 
disse regioner, idet innovation kan have forskellig betydning 
afhængigt af udviklingsniveauet. Det ville også være 
hensigtsmæssigt at forenkle ansøgningsprocedurerne og afkorte 
fristerne for udbetalingen af de tildelte tilskud, da de 
tidsmæssige og økonomiske forhold skaber større problemer for 
de dår Iigst st i I lede. 
- JOULE-programmet^1^) støtter et betydeligt antal projekter 
vedrørende de mindst udviklede regioner, først og fremmest 
inden for området vedvarende energi. Forskningsorganer i 
disse regioner er tilsluttet størstedelen af af disse 
projekter i samarbejde med andre institutioner uden for disse 
regioner. En styrkelse af denne praksis er imidlertid 
ønskværdig gennem på den ene side en udvidelse af projekterne 
mod andre områder, især inden for energieffektivitet, og på 
den anden side initiativer vedrørende integrerede tiltag, som 
er direkte udviklet i stor skala i disse regioner, og som 
omfatter et større antal sektorer og økonomiske aktører. 
- SAVE-programmet(16) må også behandle spørgsmålet om mindre 
udviklede regioner mere nuanceret, hvad der også fremgår af 
forordningen. Det er for tidligt at vurdere iværksættelsen, 
men der må under alle omstændigheder lægges vægt på en særlig 
angrebsvinkel, da disse regioner som oftest har en 
energi intensitet,der ligger over gennemsnittet i Fællesskabet. 
I forbindelse med dette program bør der derfor tages hensyn 
til de dårligt stillede regioners færre muligheder for at 
træffe nogle af de foreslåede foranstaltninger, bl.a. på 
følgende områder : 
(16) Jf. vedlagte korte beskrivelser af de forskellige programmer 
(17) OPET - Organisme Promoteur de Technologies Energétiques. 
- 21 -
Certificering af bygninger, der ikke altid er mulig, når de 
organer, der skal opføre bygnignerne, ikke har dertil 
uddannede teknikere, og adskillige byggetilladelser først 
udstedes senere, og arkitekterne ikke får nogen specifik 
or ienter ing. 
Udvikling af organer, der beskæftiger sig med finansiering 
gennem tredjemand, forudsætter teknisk og finansiel 
kapacitet, der er vanskelig at finde, og som det derfor er 
nødvendigt at støtte mere end i de udviklede regioner. 
Gennemførelse af energi-audits, som absolut skal fremmes i 
dårligt stillede regioner, men som ofte er vanskelig, ikke 
alene fordi der kun er få specialiserede virksomheder, men 
også fordi de erhvervsdrivende ikke er særlig opmærksomme 
herpå, og derfor skal de informeres og overbevises. Disse 
audits skal omfatte andet end blot en diagnose, idet de 
skal føre til alternative forslag og bistand til den 
f inansielle opst i I Iing. 
Med hensyn til AI tener-proor ammet (16 ) skal der på samme måde 
lægges vægt på de institutionelle og finansielle aspekter i de 
dårligt stillede regioner. Som tidligere understreget, er det 
vigtigst at fjerne de juridiske hindringer (f.eks. ved at 
sikre, at Rådets henstilling om privat elproduktion^18) 
følges), at give investorer i vedvarende energikilder mindst 
lige så gode finansieringsbetingelser som de store 
energiselskaber (i øjeblikket betaler en lille 
vindkraftproducent meget større renter end et stort 
elselskab), samt konkret at opgøre de ydre, navnlig 
miljømæssige, virkninger af vedvarende energikilder. 
Der kunne tages større hensyn til de mindre udviklede 
regioners særlige forhold ved bedre at udnytte resultaterne af 
foranstaltningerne i forbindelse med energiplanlægningen i 
regioner og byområder(19). En bedre udnyttelse af esultaterne 
kan bidrage til at fastlægge, hvilke projekter der kan 
gennemføres i forbindelse med de nævnte programmer, til at 
koordinere foranstaltningerne med de regionale og nationale 
myndigheder og til at tilvejebringe den lokale kapacitet til 
iværksættelse af programmerne. Hermed skulle det også være 
muligt at uddybe spørgsmålet om enhedsmarkedets virkninger på 
samhørigheden i de mindre udviklede regioner, vurdere hvor 
stor vægt der skal lægges på ledsageforanstaltningerne og 
fastlægge, i hvilke distrikter der først og fremmest skal 
sættes ind. 
(18) EFT L 335 af 7.12.1988, S. 29. 
(19) K0M(91)53 endelig udg. af 8.5.1991 om "Energiplanlægning i Det 
Europæiske Fællesskab" og Rådets konklusioner (energi) af 
21.5.1992. 
- 22 -
Medlemstaterne og regionerne skal deltage aktivt i denne 
fællesskabsindsats, og de skal involveres mere end tidligere i 
gennemførelsen af planlægsnigsforanstaltningerne og i højere 
grad anvende resultaterne, når de udarbejder deres regionale 
udviklingsprogrammer. De skal også, når det er nødvendigt, 
bistå med at forstærke eller oprette de regionale og lokale 
strukturer, der skal stå for disse 
pI an Iægsn i ngsforanstå Itn i nger. 
- Forstærkning og udbygning af nettene er ligeledes et mål for 
EF's energipolitik, idet forsyningssikkerheden og 
-pålideligheden hermed styrkes. Med hensyn til de store 
energitransportnet (gas og el), der er omfattet af begrebet 
"de transeuropæiske net", er "samhørighed" en udtrykkeligt 
anerkendt prioritet. "Fællesskabets indsats tager sigte på at 
fremme de nationale nets indbyrdes sammenkobling og 
interoperabiI itet samt adgangen til disse net. I denne indsats 
tilgodeses især nødvendigheden af at skabe forbindelse mellem 
på den ene side øområder, indlandsområder og randområder og på 
den anden side Fællesskabets centrale områder" (jf. afsnit 
XII, artikel 129 B i Traktaten om Den Europæiske Union). Der 
skal lægges lige så stor vægt på denne "samhørighed" i de 
foranstaltninger, der skal gennemføres til fordel for de 
transeuropæiske net ("retningslinjer, finansiering osv.). 
Promemoria skal det nævnes, at udviklingen af de lokale 
energi forsyningsnet eventuelt kan støttes af foranstaltninger 
under strukturfondene eller de eksisterende EF-
I âne instrumenter (EIB). 
2. Andre pol itikker/energi/samhørighed betyder integrering af 
ledsageforanstaltningerne i andre fællesskabspolitikker på grund 
af deres virkninger, ikke alene på de dårligt stillede regioners 
energiforhold, men også på de forskellige parametre til måling af 
styrkelsen af samhørigheden. 
Denne integrering, som tidligere understreget (Jf. konklusionen 
under pkt. 3), er ofte blevet påbegyndt og undertiden gennemført, 
men uden tvivl i utilstrækkeligt omfang, hvis man blot ser på den 
store forskel mellem udviklede og mindre udviklede regioners 
adgang til energi. Det fremgår tydeligt af analysen, at det er 
nødvendigt med større sammenhæng, når der skal udarbejdes 
ledsageforanstaltninger gennem forskellige fællesskabspolitikker. 
For så vidt angår støttepolitikken i særdeleshed, bør 
medlemsstaterne på hensigtsmæssig vis integrere energiaspektet i 
deres regionale udviklingsprogrammer. 
- 23 
Man bør i særdeleshed være opmærksom på følgende punkter: 
- Energi og landdistrikter, øer og fjernområder", hvor der først 
og fremmest legges vegt på energi styr ingsforanstå Itninger, 
samtidig med at der skal gøres plads for netudvidelser, hvis 
dette er hensigtsmæssigt. 
Energimæssigt set har disse regioner meget spredte behov 
(bortset fra nogle tæt befolkede øer som Madeira), et 
begrænset antal muligheder for at opfylde dem og betydelige 
lokale ressourcer, især i form af vedvarende energi. 
Udgifterne ved at stille energi til rådighed er større her end 
i de andre regioner, kvaliteten lavere og valget mindre. . Det 
er særlig attraktivt at fremme især vedvarende energikilder, 
men også energieffektiviteten, som det har vist sig i visse 
lande under VALOREN-programmet. 
I disse regioner bør de energipolitiske tiltag give stor plads 
for udvikling af regionernes eget potentiel, især vedvarende 
energikilder. På grundlag af erfaringerne med VALOREN og under 
hensyntagen til de nye retningslinjer for den fælles 
landbrugspolitik kunne der skabes særlig gode vilkår for 
anvendelse af biomasse, små vandkraftværker, solenergi 
(termisk og solcellebaseret) og vindenergi. Der ville også 
blive plads til energieffektivitet (både i landboligen og 
landbrugsproduktionen) samt forstærkning og til en vis grad 
udbygning af el net tene. Hvis investeringsstøtte skal 
prioriteres, kan der ydes støtte til supplerende 
foranstaltninger som uddannelse, planlægning, erhvervelse af 
avanceret udstyr, der bruger naturgas, osv. 
- "Energi og bymiljø", hvor der bør lægges vægt på følgende: 
Forvaltning af gas-, el- og varmenet: Kommunerne kan påtage 
sig forsyningsopgaven og undertiden producentopgaven ved 
f.eks. at udnytte affald. 
Forvaltning af energien i byejendomme, hvor det for de 
lokale myndigheder drejer sig om at rationalisere 
energiforbruget I boligen (kommunen forvalter adskillige 
bygninger, den udsteder byggetilladelser og kan sikre sig, 
at varmestandarderne overholdes osv.). 
Arbejder til forbedring af energieffektiviteten i 
byområder, navnlig forfaldne, bl.a. for at sikre de 
dårligst stillede samfundsgrupper en minimal levestandard. 
- 24 -
. Transportplanlægning med støtte til nye løsninger på 
individuel transport, forbedring af trafikforvaltningen, 
vedtagelse af regler for trafikområder (med henblik på at 
begrænse transporttiden mellem hjem og arbejde). 
De energipolitiske tiltag i byerne i målregion 1 og 2 bør 
først og fremmest vedrøre energieffektivitet og net, men ikke 
udelukke regionernes eget vigtige potentiel i form af affald. 
Støtte til de forskellige foranstaltninger kan tage sigte på 
såvel investering som supplerende foranstaltninger. 
Man kan i øvrigt inden for rammerne af 
fællesskabsinitiativerne forudse tiltag vedrørende 
tilskyndelse til rationel anvendelse af energi i industrien, 
grænseoverskridende net og samarbejde om udvekling af know­
how. Således kan man eksempelvis inden for rammerne af 
INTERREG forestille sig en gennemførelse af tiltag sigtende 
mod: 
- "Energi og grænseoverskridende foranstaltninger" med sigte på 
bl.a. følgende punkter: 
SammenkobI i ng af gas- eller elnet i tråd med REGEN-
programmet. 
Anlæggelse af forsyningsnet (gas, el, varme), der er fælles 
for grænseregioner eller -byer, således at det er muligt at 
skabe markeder, der gør det er økonomisk forsvarligt at 
udvikle disse net. 
Foranstaltninger til fælles udnyttelse af regionernes eget 
potentiel (vandkraftværker ved floder langs grænserne, 
dyrkning af energiafgrøder, oprettelse af et marked for 
brændselstræ). 
Støtte til oprettelse af organer, der har til opgave at 
tilrettelægge og gennemføre disse forskellige 
foranstaltninger. 
Kommissionen vil senere udtale sig om indholdet af disse 
fællesskabsinitiativer, når de drøftelser, som er åbnet af 
meddelelsen om grønbogen (20), er afsluttet, og Kommissionen 
har draget sine konklusioner herom. De tidligere erfaringer -
gode og dårlige - med programmer som INTERREG viser, hvor 
forskellige foranstaltningerne er fra den ene grænseregion til 
den anden, og at det drejer sig om at inddrage repræsentative 
organer, harmonisere lovgivninger samt få personer med 
forskellige erfaringer og baggrund ti I at arbejde sammen. 
Disse tre aspekter skal hovedsagelig lægges til grund for de 
anbefalede ledsageforanstaltninger. 
- 25 -
BILAG I 
TABELLER 
INDIKATORER "ENERGI/SAMHØRIGHED' 
Tabel 1: Forbrug pr. indbygger; energi afhæng ighedsprocent; 
energi intensitet. 
Tabel 1a: Beskæftigelse i energiindustrien 
Tabel 2: Olie, kul og naturgasandelen af primærenergiforbruget 
Vurdering af andelen af vedvarende energikilder. 
Tabel 3: C02-emissioner pr. 
forhold til BNP. indbygger og (^-emissioner i 
Tabel 4: Forsyning med energiinfrastruktur. 
- 26 -
TABEL 1 
Forbrug pr. indbygger; energi intensitet; energiafhangighedsprocent (EF-gennemsnit, tal 
for Spanien, Gr»kenkland, Irland, Italien og Portugal) 
INDIKAT0RER(3) 
LAND 
DET EUROPÆISKE 
FÆLLESSKAB 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
IRLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL FORBRUG PR. 
INDBYGGER (1) 
toe/indb. 
3.6 
2.1 
2.3 
2.7 
2.2 
1.5 ENERGI IN­
TENSITET 
toe/1000 US$ BNP 
(90) 
0.219 
0.239 
0.396 
0.306 
0.177 
0,349 ENERGIAF­
HÆNGIGHED (X) 
(2) 
59 
67.6 
76,2 
77,7 
86.9 
96.7 
(1) Det skal bemerkes. at disse tal for Italiens og Spaniens vedkommende ikke gør det muligt at skelne 
mellem situationen i de udviklede regioner og situationen i de tilbagestående regioner. De 
foreliggende oplysninger viser, at tallene for de tilbagestående regioner ligger tæt på tallene for 
Grækenland og Portugal. 
(2) Forholdet mellem nettoimporten af energiprodukter (inklusive elektricitet) og primærenergifor­
bruget. 
(3) Ingangværende studie med henblik på at udvikle indikatorer til vurdering af forholdet mellem energi 
og den sociale og økonomiske situation i medlemslandene og regionerne. 
(Kilder: Eurostat . IEA/OECD . ENERDATA ; VERDENSBANKEN). 
- 27 
TAPEl 1 a, 
Beskæftigelse i energiindustrien 
(NACE 11, 12, 13, 14, 15, 16) 
Beskæft igede 
Ar (tusinder) 
1980 2017 
1981 2055 
1982 2026 
1983 2015 
1984 1967 
1985 1915 
1986 1870 
1987 1797 
1988 1756 
1989 1725 
1990 N/D 
1991 N/D 
(Kilde : Panorama de l'Industrie Communautaire) 
- 28 
TABEL 2 
Olie-, kul- og noturgaaondelen af primærenergiforbruget (EF-gennemsnit, Spanien, Grækenland, Irland. 
Italien og Portugal). 
INDIKATORER 
LAND 
EF 
SPANIEN 
GRÆKENLAND 
IRLAND 
ITALIEN 
PORTUGAL PRIMrøCRGI-
FORBRUG I 
ALT (1) 
(mio. toe) 
1212 
88 
21.4 
9 
153 
15,5 OLIEANDEL 
(X) 
42,9 
53,4 
60,7 
55,5 
60,1 
77,4 KULANDEL 
(X) 
24,3 
22.7 
37,3 
22.2 
9,1 
17,4 NATURGAS­
ANDEL 
(X) 
17,7 
5,7 
0,4 
21.1 
25,5 
(1) De ækvivalenser, der anvendes i Eurostat, giver de vedvarende energikilder mindre betydning, da 
biomasse ikke er medregnet og hydroelektrisk kraft vurderes på grundlag af 86 toe/GWh. Når man 
således for et land som Portugal indregner biomasse (ca. 1,1 mio. toe pr. år) og beregner 
hydroelektriciteten til 230 toe/GWh kommer det primære energiforbrug op på 17,5 mio. toe. 
(Kilder: Enerdata , Eurostat) 
- 29 
TABEL 3 
C02-EMMISS IONER/INDBYGGER OG I FORHOLD TIL BNP 
INDIKATORER TONS C02/ 
C02/INDBYGGER 1000 ECU BNP 
LAND 
EF 8,86 0,63 
SPANIEN 5,41 0,54 
GRÆKENLAND 7,34 1,42 
IRLAND 8,73 0,92 
ITALIEN 6,98 0,47 
PORTUGAL 4,07 0,85 
(Kilde: "Energy in Europe" december 1992, s. 9) 
- 30 -
TABEL 4 
FORSYNING MED INFRASTRUKTUR 
EF7 
IRL 
GR 
ES 
PT TRANSPORT 
100.0 
57.7 
32.0 
56.8 
41.7 KOMMUNIKATION 
100.0 
50.5 
75.6 
56.7 
27.8 ENERGI 
100.0 
46.5 
22.1 
37.1 
35.5 I ALT 
INKLUSIVE 
UDDANNELSE 
100.00 
66.5 
43.4 
60.5 
35.3 
EF7 : D. F, B, NL, L, UK OG DK 
(de 7 mest udviklede medlemsstater). 
Kilde : 1985 - info de BIEHL * COLLABORATORS. "Study on Infrostructurol 
Endowments. Infrastructural Financing and the Regional Development". 1986. 
KOM (92) 84 af 18.3.1992 om Fælleskabets Strukturpolitik- Status og Perspektiver. 
- 31 -
BILAG 2 
KORT PROGRAMBESKRIVELSE: THERMIE 
(Technologies Européennes pour la Maîtrise de l'Energie) 
(Europæisk teknologi til energistyring) 
là Isætn ing 
Fremme af energiprojekter, der tager sigte på ny teknologi og indebærer 
en økonomisk risiko. 
- Udbredelse af avanceret energiteknologi 
: 700 mio. ECU NB: Dette program ligger i forlængelse af de 
energidemonstrationsprogrammer, der indtil 1991 
sammen med THERMIE har repræsenteret en 
fællesskabsstøtte på i alt ca. 1 400 mio. ECU. 
MXEina- 1990-1994 
DSEBSD: 
Energibesparelser (byggeri, industri, transport) 
Decentraliseret energiproduktion (varme, elektricitet) 
Vedvarende energi (sol, biomasse, vindkraft, vandkraft, jordvarme) 
Energimæssig udnyttelse af affald 
Avancerede og rene teknikker til fremstilling af kul og andet fast 
brændsel 
Forskning, udnyttelse, transport og lagring af olie og gas. 
Programmet udbydes i licitation hvert år med en del svarende til 85% af 
budgettet. Resten (15%) anvendes til foranstaltninger, der gennemføres 
af nettet af organer til fremme af energiteknologi, og visse 
"målrettede foranstaltninger", som Kommissionen træffer beslutning om. 
Geograf i sk område Hele EF 
Nuværende s i tuat ion 
Indtil idag er 2900 projekter 
(demonstrationsprogrammer og THERMIE) godkendt og 2000 gennemført 
Relation til samhoerighedsmåIsætningen 
Ved udvælgelsen tager Kommissionen (ud over andre 
til formidlingsprojekter, der skal gennemføres 
områder. 
Kommissionen prioriterer ... (bl.a.) 
virkninger ... på forbedring af 
begunstigede regioner. 
Foranstaltningen bidrager til at 
virksomheders konkurrencedygt ighed, 
teknologi. 
Fremme af oplysning og uddannelse 
(f.eks. ved et samarbejde mellem kr i ter ier) hensyn 
i t i I bagestaende 
projekter, der har 
energiudbuddet i 
forbedre små og 
især ved overførsel betyde I ige 
de mindst 
mel lemstore 
af viden og 
i de dårligst stillede områder 
lokale blandede selskaber og 
selskaber fra de mere begunstigede områder). 
Imidlertid modtager regionerne under mål 1, 2 og 5B, der udgør over 40% 
af befolkningen, en meget mindre andel af THERM I E-midlerne. Man er ved 
at undersøge, hvordan der bedre kan tages hensyn til disse prioriterede 
områder. 
-.à*. -
KORT PROGRAMBESKRIVELSE : SAVE 
(Special Action programme for Vigorous energy 
Eff iciency) 
(Handlingsprogram til fremme af energieeffektiviteten) 
1åIsætning 
Medlemstaterne skal bistås med at realisere deres 
energieffektivitets- og miljømål gennem en forstærkning af 
energi effekt ivitetsinfrastrukturen. 
Udvekslingen af oplysninger om energieffektivitet skal støttes på 
alle niveauer i medlemsstaterne. 
Der skal skabes gunstige forhold for 
energieffekt ivitet. invester ing 
Der skal ydes støtte til at få energiforbrugere til at ændre adfærd 
med henblik på at forbedre energieffektiviteten. 
gflffl : 5 år, 1991-1995. Samlet budget 35 mio. ECU. 
Der indføres lovgivning om energieffektivitet, når det er påkrævet, 
på fællesskabsplan. 
Forstærkning af energieffekt i vitetsinfrastrukturen skal støttes ved 
delvis finansiering af sektorpilotprojekter. 
Der skal oprettes eller ydes bistand til oprettelse af 
energi effekt i vitetsnet. 
Der skal især lægges vægt på at forbedre eleffekti vi teten i 
slutforbruget. 
Geograf i sk område : EF og tredjelande 
Nuværende situation 
Programmet har været igang i to år. Tre direktiver (kedlers 
energieffektivitet, energimærkning af husholdningsapparater og et 
samledirektiv) er allerede blevet godkendt. I alt er 141 pilotprojekter 
blevet støttet, og en række konferencer og seminarer er blevet 
sponsoreret. 
Relation til samhoerighedsmåIsætningen 
Da SAVE hovedsagelig tager sigte på at reducere energiforbruget og 
derfor øge forbrugernes disponible indkomst, kan man hævde, at SAVE, 
hvis det giver positive resultater, kan bidrage betydeligt til den 
økonomiske og sociale samhørighed. Dette er måske i mindre grad 
tilfældet i mindre udviklede regioner, hvor den fattigere befolkning 
bruger en uforholdsmæssig stor del af deres indkomst på energi. 
-!>•?>• 
KORT PROGRAMBESKRIVELSE: ALTENER 
(Alternat iv energi) 
la Isætn ing 
Der skal bidrages til en stabilisering af C02-emissionerne inden 
år 2000, så de kommer til at ligge på 1990-niveauet, med henblik på 
at bekæmpe drivhuseffekten. 
De mindst forurenende vedvarende energikilder skal fremmes: minus 
180 mio. tons C02 og fordobling af vedvarende energikilders andel 
af den samlede energiefterspørgsel (fra 4 til 8%) i 2005. 
40 mio. ECU 
5 år (1993-1997) 
Vandkraftelektricitet: tredobling af mini vandkraftværkers 
produktion (fra 8 GW og 25 TWh i 1991 til 27 GW og 80 TWh i 2005). 
Biomassebrændstoffer: produktion af 11 mia. toe i 2005, dvs. 5% af 
motorkøretøjernes samlede forbrug. 
Andre vedvarende energikilder: f.eks. elproduktion fra biomasse. 
Finansiering (op til 100%) af tekniske undersøgelser og 
evalueringer med henblik på at fastlægge standarder eller tekniske 
specif ikat ioner. 
Støtte til forstærkning eller oprettelse af infrastruktur til 
udnyttelse af vedvarende energikilder (dækning af mellem 30 og 50% 
af omkostningerne). 
Støtte til oprettelse af et europæisk og internationalt 
informations- og koordiner ingsnet for vedvarende energikilder 
(dækning af mellem 30 og 50% af omkostningerne). 
Bistand til teknisk-økonomiske evalueringer med henblik på at 
vurdere mulighederne for industriel udnyttelse af biomasse til 
energiformål. 
I gennemførelsen af dette program bistås Kommissionen 
bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. af et udvalg 
Nuværende situation 
Dette program blev vedtaget af Rådet den 13. september 1993 
Relation til samhoerighedsmaIsætningen 
Vedvarende energikilder kan næsten kun udnyttes i landdistrikter og 
øområder, der for en stor dels vedkommende ligger i ugunstigt stillede 
områder, hvortil der kan ydes støtte gennem strukturfondene (mål 1 og 
5b). 
I disse områder får energi og lokal beskæftigelse en maksimal 
værditilvækst i kraft af udnyttelsen af vedvarende energikilder. 
-•54-
KORT PROGRAMBESKRIVELSE: JOULE I OG 
(Falles muligheder for ukonventionel og langfristet energiforsyning) 
då Isætn mg 
Videreførelse af energi tekno log i forskning og -udvikling for at 
forbedre hele energisituationen i Europa (forsyningssikkerhed, 
import, omdanne Isesomkostninger) og miljøbeskyttelsen (bekæmpelse 
af drivhuseffekten). 
Forbedring af tekno I og i udbuddet ved styrkelse og udbredelse af 
europæisk knowhow på energiområdet. 
Bevarelse og udvikling af regionernes egne ressourcer, både 
eksisterende (faste brændstoffer) og potentielle (vedvarende 
energi). 
122 mio. ECU til Joule I, 157 + 105 
Joule I I . 262 mio. ECU til 
ffiilBEfggl : Joule I: 1989-1992, Joule II: 1. og 2. del, 1991-1994. 
wiÉWMPir Ikke nuklear-energi og rationel energiudnyttelse. 
Udvikling af teknikker, processer og produkter, der muliggør en 
større udbredelse af vedvarende energikilder. 
Det samme med hensyn til besparelser på alle energi brugende 
områder. 
Forbedring af teknikkerne til omdannelse af fossile brændstoffer 
med henblik på bl.a. bedre miljøbeskyttelse. 
Geograf i sk område Heie Fællesskabet 
Relation til samhoerighedsmaIsætningen 
Eksempelvis: 
Støtte til udvikling af avanceret og ren teknologi til anvendelse 
af egne faste brændstoffer kan bidrage til at begrænse 
tilbagegangen i de europæiske kulminedistrikter. 
Udnyttelse af vedvarende energikilder kan være et aktiv for visse 
tilbagestående regioner. 
Nuværende situation 
Joule I (240 kontrakter) er ved at blive fuldført. Hermed er der 
fremkommet nogle meget lovende teknologier, der vil blive uddybet under 
Joule II (220 kontrakter for 1. del). Anden del af fastsat (begrænsede 
udbud i maj og juni 1993 til kontrakter af en gennemsnitlig løbetid på 
3 år). 
-iS>~-
KORT PROGRAMBESKRIVELSE: VALOREN 
(Valorisation du potentiel énergétique endogène) 
(Udnyttelse af regionernes eget energipotentiel) 
là I sætn i ng 
Udnyttelse af de lokale energiressourcer. 
Forbedring af forsyningsstrukturen (olieerstatning) 
Udbredelse af avanceret energiteknologi. 
Bidrag til den lokale udvikling gennem jobskabelse. 
Forbedring af omgivelserne. 
392 mio. ECU 
WBBsBEH 1987-1991 
VALOREN er et program, der er blevet vedtaget i forbindelse med 
strukturfondene, og der er tale om gennemførelse af flerårige 
foranstaltninger med sigte på rationel energiudnyttelse og bedre 
udnyttelse af lokale energiressourcer samt fremme af energiteknologi i 
de pågældende regioner. 
Nuværende situation 
I det store og hele er programmet afsluttet med en god 
gennemførelsesprocent. Man er ved at foretage en evaluering af 
programmets energimæssige, økonomiske og sociale virkninger. Nogle af 
de regioner, der har været omfattet af programmet, har allerede udtrykt 
ønske om et VALOREN I I. 
Relation til samhoerighedsmâIsætningen 
Dette program 
(mål nr. 1). henvender sig udelukkende til tilbagestående regioner 
•^-
KORT PROGRAMBESKRIVELSE: POSEIMA 
(Program vedrærende særlige faranstaltninger for Madeira 
og Acorene som følge af den i solerede beliggenhed 
og ø-status for disse områder) 
la I sætn i ng 
At skabe en bedre fællesskabintegrering (ved at lægge egnede rammer 
for gennemførelsen af de fælles politikker). 
At fremme de portugisiske øers deltagelse i det indre markeds 
dynamik ved optimal anvendelse af eksisterende EF-lovgivning og 
-instrumenter. 
At bidrage til de to øgruppers økonomiske og sociale fremgang. 
Ca. 72 mio. ECU (heraf ca. 25 mio. ECU til energi). 
: 1991-1993 
En lang række særforanstaltninger, der skal bidrage til en bedre 
udvikling, bl.a. fællesskabsstøtte til udligning af de ekstra udgifter 
til olieforsyninger (referenceår 1989) til Acorerne og Madeira i 3 år 
(udelukkende søtransport). Var ighed 
Støtten er betinget af, at der gennemføres investeringsprogrammer med 
sigte på energistyring (besparelser, udvikling af lokal og vedvarende 
energi) ti I et beløb, der mindst svarer til 50% af Fællesskabets bidrag 
ti I de ekstra olietransportomkostninger. 
Nuværende situation 
Energibudgettet er 5 mio. ECU i 1992 (udbetalt) og 8 mio. ECU i 1993 
(fastlagt). De regionale myndigheders første rapport om de tilsvarende 
investeringer til energistyring skal tilsendes Kommissionen i løbet af 
1993. 
Re I at ion t samhoer i ghedsmåIsætn i ngen 
Prioriteret punkt i de opstillede mål - Madeira og Acorerne er 
fjernområder (i mål 1-området), hvor fællesskabsstøtten kun kan bidrage 
ti I en bedre samhørighed. 
~^T 
KORT PROGRAMBESKRIVELSE: REGEN 
(Infrastruktur for transport af energi) 
lålsætning : At bidrage 
til at bringe randområderne ud af deres energimæssige isolering og 
fremme deres udvikling, 
til fællesskabsintegrer ingen og etableringen af det indre 
energimarked, 
til differentiering og forstærkning af energi forsyningssikkerheden 
i de mindre udviklede regioner. 
300 mio. ECU 
1990-1993 
Naturgastransportnet i regioner, der ikke har sådanne net. 
De vigtigste gas- og eI netsammenkobl inger, der er nødvendige for at 
slutte randområdernes isolerede net til de store transeuropæiske 
net. 
REGEN er et EF-initiativprogram, som Kommissionen har vedtaget i 
forbindelse med strukturfondene. Ud fra projektforslag fra 
medlemsstaterne yder Kommissinen støtte til finansiering af 
infrastruktur invester inger. 
Nuværende situation 
Kommissionen har godkendt følgende støttebeløb: 
87 mio. ECU til indførelse af naturgas i Grækenland 
105 mio. ECU til indførelse af naturgas i Portugal 
108,5 mio. ECU til gasnetsammenkobling Irland-Det Forenede Kongerige 
35 mio. ECU til første del af eI sammenkobl ingsprojektet Italien-
Grækenland. 
Disse støttebeløb dækker omkring 35% af de indtil 1993 fastlagte 
støtteberettigede investeringer. 
De fire projekter er under gennemførelse. 
NB: En del af arbejdet vedrører perioden efter 1993. 
Relation til samhoerighedsmåIsætningen 
Dette program er forbeholdt tilbagestående regioner (mal nr. 1) 
-*>5-
ENERGIPLANLÆGNING I REGIONER OG BYER 
laIsætn ing 
At bidage til at gennemføre Fællesskabets store mål (det indre marked, 
økonomisk og social samhørighed, forbedring af miljø og livskvalitet) 
ved at fremme energistyringen, energieffektiviteten og de lokale og 
vedvarende energikilder og opstille optimale løsninger for 
energiforsyning i de enkelte regioner og byer. 
B^WHSEEI : Årligt program, der startede i 1982. 
3-4 mio. ECU om året 
iGEiaaEi Under dette program finansieres tre typer foranstaltninger 
Energiplanlægningsundersøgelser vedrørende enkelte regioner eller 
byer (opgørelser, analyser og resultater, udsigter på mellemlang og 
lang sigt, valg af strategier og opstilling af et flerårigt 
handlingsprogram på energiområdet). 
FeasibiI i ty-undersøgelser, der skal supplere ovennævnte og vedrøre 
enkeltstående energiprojekter eller energiprojektgrupper. 
Bistand til oprettelse af lokale eller regionale støtte- og 
rådgivningsgrupper på energistyringsområdet. 
Denne foranstaltning har været genstand for en årlig licitation siden 
1989. 
Geograf i sk område : Alle regioner og byer i EF 
Nuværende situation 
Indtil nu har omkring 200 europæiske regioner og byer været omfattet af 
foranstaltningen. 
Relation til samhoerighedsmaIsætningen 
I den årlige licitation opstilles de prioriterede punkter vedrørende 
randområder, øområder og byer, der hører til disse regioner ..., o 
vervejende industrielle regioner eller byer i tilbagegang .... land­
eller bjergdistrikter .... 
Derfor har halvdelen af øområderne eksempelvis allerede været omfattet 
af programmet. 
-36-
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 645 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 05 12 
Katalognummer : CB-CO-93-693-DA-C 
ISBN 92-77-62596-1 
K ontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1.-2985 Luxembourg 
~ L( o -