EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.12.2011 
SEK(2011) 1513 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om europæiske sociale iværksætterfonde 
{KOM(2011) 862 endelig} 
{SEK(2011) 1512 endelig}  
 
 1    1. INDLEDNING  
Denne konsekvensanalyse er om sociale virkso mheder og deres finansiering gennem private 
investeringsfonde. 
Finansielle afkast bliver ført tilbage i virk somheden: en virksomhedsform, der giver adgang 
til privat finansiering og et bæredygtigt grundl ag for virksomheden. Sociale iværksættere 
administrerer også typisk deres virksomheder på en ansvarlig og gennemsigtig måde, navnlig 
ved at inddrage medarbejdere, kunder og in teressenter, der er berørt af deres 
erhvervsaktiviteter.  
Sociale virksomheder vokser betydeligt; 10 % af  EU-virksomhederne falder inden for denne 
kategori, som beskæftiger 11 mio. lønmodtager e. Deres fokus på social og miljømæssig 
innovation betyder, at disse virk somheder pr. definition er nøglen  til intelligent, bæredygtig 
og inklusiv vækst. Den centrale betydning af  en sådan vækst fremkom under høringen om 
akten om det indre marked, som identificerede so ciale virksomheder som en af 12 "vigtige 
løftestænger" for en effektiv relancering af det indre marked.  
Mens investeringsfonde er en vi gtig kanal til finansiering af  sociale virksomheder, da de 
derigennem kan udvide og uddybe disponible mi dler, har konsultationer med interessenter 
vist, at sådanne fonde ikke opfylder deres po tentiale. Opsplitningen i nationale regler og 
mangel på en klar tilgang i hele EU til sådanne midler underminerer deres opståen, hvilket hæmmer udviklingen af et robust  socialt erhvervsliv og ikke gør det muligt for denne sektor at 
udvikle sig jævnt. 
Denne konsekvensanalyse undersøger derfor muli ghederne for at sikre, at sådanne midler 
effektivt kan opfylde deres potentia le. I betragtning af, at sektoren  for forvaltning af aktiver i 
EU aktuelt havde mere end 8 000 mia EUR aktiv er under forvaltning i 2010, kunne en indsats 
for at forbedre bidrag fra denne sektor til fi nansiering af sociale vi rksomheder høste store 
fordele i fremtiden.  
2. P
ROBLEMSTILLING  
Sociale virksomheder er ofte af hængige af tilskud. De invester ingsfonde, som er i stand til at 
hjælpe dem med dette, er dog typi sk mindre (i størrelse fra ca . 10 til 20 mio. EUR) og derved 
hårdt belastede, og har udviklet sig uensarte t i hele EU (tyndt fordelt, mens der er 
klyngedannelse i en eller to medlemsstater). I mellemtiden kan inve storer, der målrettet 
ønsker at støtte sociale virksomheder eller den sociale økonomi i EU have svært ved at 
identificere og have tillid til de  investeringsfonde, der er  til  rådighed for dem: der er en 
forvirrende spredning af konkurrerende mærker og betegnelser af midler, der foregiver at 
tilbyde investeringer i socialt iværksætteri. På grund af fragmentariske regler er det dyrt for 
fonde at få adgang til investorer  på tværs af grænserne: midlerne er lokaliseret, og på de 
mindre markeder svært at starte op så ma n kan nå frem til bæredygtige størrelser. 
Grænseoverskridende finansiering er i øjeblikket på et lavt niveau (et overslag vurderer dem 
til mindre end 4 %). 
Disse problemer er alle forankret i de specifi kke egenskaber for sociale virksomheder: deres 
udøvelse af sociale mål gennem erhvervslivet betyde r, at der rejses nye udfordringer i lige høj 
grad for investorer, fonde og finansielle  tjenesteydelser, me llemmænd og lovgivere. 
Konsekvensanalysen har identificeret tre centrale årsager for disse problemer.  
 
 2    Vigtigste årsag nr. 1: mangel på klare og sammenlignelige oplysninger   
Information om sociale investeringer og fonde rettet mod sociale virksomheder er vanskelige 
at bruge for investorer. Fors tåelse og sammenligning af investeringstilbud er unødigt 
komplicerede, med konkurrerende , kontrasterende og overlappende  terminologier, labels og 
koncepter, der dukker op. De labels, der er ved at  udvikle sig på et se lvregulerende grundlag 
opererer ikke i hele EU, og hjæl per ikke investorer, der er re ttet mod sociale virksomheder, 
navnlig i at finde relevante fonde og fo rstå og sammenligne tilbud fra disse fonde. 
Vigtigste årsag nr. 2: måling og vurdering af social e resultater er vanskeligt 
At give oplysninger til investorer  om sociale resultater er en central udfordring i forbindelse 
med de sociale virksomheders sociale mission. Et væld af værktøjer til at vurdere og analysere 
de sociale resultater er på vej frem. Konkurrere nde, kontrasterende og overlappende strategier 
øger omkostningerne for virksomheder og fonde , og gør det sværere for investorerne at 
sammenligne forskellige midler eller til at spore, hvor godt de investeringer, de foretager, når 
de lovede sociale resultater.  
Vigtigste årsag nr. 3: mangel på fondsstrukturer skrædd ersyet til sociale virksomheders 
behov   
Nationale og EU-regler for finansiering af de strukturer, der anvendes for midler rettet mod 
sociale virksomheder er ikke altid velegnede  til behovene i disse fonde, og fragmentering i 
disse regler hindrer grænseoverskridende aktivitet. Dette fører til usikkerhed for fondsforvaltere, en spredning af forskellige fond sformer og -tilgange i he le EU, og dermed et 
mindre effektiv marked for sådanne fonde i EU. 
3. H
VORFOR EU BØR HANDLE , OG KONSEKVENSERNE AF IKKE AT HANDLE  
Hvis EU ikke handler, kan dette forhindre udvik ling af sociale virksomheder som en pålidelig 
model i hele Europa. Invester ingsfonde rettet mod sociale vi rksomheder vil ikke opnå den 
størrelse, der er nødvendig for at gøre en forske l, og således fratage sociale virksomheder en 
ensartet og robust finansiering. Hertil kommer, at midlerne vil forblive geografisk ujævnt 
fordelt.   
De nationale tilsynsmyndigheder vil have ri nge viden om, hvordan man vurderer fonde, der 
hævder at finansiere sociale virksomheder. Ko mmissionens historiske erfaringer på området 
for investeringsfonde og de seneste erfaringer på området for venturekapital er, at i mangel af 
EU-koordinering, ville forskellige strategier, enten selvreguleri ng eller de nationale regler, 
blive taget i anvendelse til at løse identificered e problemer. Dette vil is ær være i forhold til 
definitionen af sociale investeringsfonde og nødv endige gennemsigtighedsforanstaltninger for 
disse fonde.  
En fælles og ensartet ramme for sektoren i hele  EU kan kun fastlægges på EU-plan, hvilket vil 
være effektivt for at bringe klarhed og fokus i en afgørende fase af sektorens udvikling. 
Omhyggeligt afstemte foranstaltninge r, der indføres nu må forventes at være mere effektive 
end indgreb senere. 
4. MÅLSÆTNINGER  
Generelt er målet at sikre, at sociale virksomheder og iværksætteri er i stand til fuldt ud at 
bidrage til EU’s vækstmål fo r beskæftigelse, social integr ation og samhørighed. Sociale 
 
 3    virksomheder er de vigtigste drivkræfter for en sådan vækst, og støtte af dem vil bidrage til at 
sikre en mere intelligent, mere inkluderende og bæredygtig EU-økonomi i fremtiden.  
Mere specifikt bør investorer kunne have tillid til de investeringsfonde, der er målrettet mod 
sociale virksomheder, og disse fonde bør være i st and til at samle invester inger fra investorer i 
hele EU på en omkostningseffektiv måde, mens de sociale virksomheder selv bør være i stand 
til effektivt at rejse kapital.  
For at nå disse specifikke mål kan tre operationelle mål identificeres, rettet mod de 
problemårsager, der er anført ovenfor:  
– øge klarheden og sammenlignelighede n af sociale investeringstilbud 
– bedre værktøjer til at vurdere og an alysere de sociale konsekvenser, og 
– sikre, at de lovgivningsmæ ssige rammer i EU er forholdsmæssige og effektive til 
maksimering af finansieringsmulighe derne for sociale iværksætterfonde. 
5. LØSNINGSMODELLER  
Løsningsmodeller blev identificeret og vurderet hve r for sig for hvert af de operationelle mål, 
men disse muligheder er kumulative og til en vis grad afhængige af hinanden. De første 
løsningsmodeller blev også vurderet i forhold til den bedste måde at af grænse de investorer, 
for hvem de andre løsningsm odeller ville være egnede. 
Generelt – Løsningsmodeller vedrørende berettigede investorer 
Beskrivelse af løsningsmodeller   
G1 Ingen yderligere handling. 
G2 At tillade investeringer fra investorer  med stor formue og andre professionelle 
investorer som i henhold til MiFID-reglerne. 
G3 At tilpasse reglerne til MiFID-re glerne om professionelle investorer. 
G4 At åbne op for private in vestorer fra massemarkedet.  
Investeringsmarkedet rettet mod sociale virk somheder består i øjeblikket primært af 
institutionelle fonde godt hjulpet af personer me d store formuer og "business angels", ligesom 
på markedet for venturekapital. Dette skyldes i høj grad risikoprofil og  likviditet af sådanne 
investeringer - de udgør et la ngsigtet engagement. Men i frem tiden kunne væksten meget vel 
være stærkest fra masse-detailmarkedet.  
For at sikre en effektiv udnyttelse af eksister ende investorer og en forholdsmæssig ordning, 
og i betragtning af den aktuelle udvikling på  markedet, er løsningsmodel G2 på dette 
tidspunkt foretrukket. Fremtidig revision bør imidlertid overveje mulige nødvendige 
foranstaltninger for at øge a dgangen for private investorer. 
A – Løsningsmodeller omkring øge t klarhed og sammenlignelighed 
 
 4    Beskrivelse af løsningsmodeller   
A1 Ingen yderligere handling. 
A2  At udvikle en ikke-bindende fremgangsmå de vedrørende oplysni nger, der bør gives 
om investeringer rettet m od sociale virksomheder. 
A3 At indføre et EU-mærke for sociale iværksætterfonde (EuSEF ), med tilknyttede 
gennemsigtighedsforanstaltninger 
Løsningsmodel A2 og A3 kunne begge forbed re klarheden og sammenligneligheden af 
oplysninger om sociale investeringer rettet mo d sociale virksomheder. Løsningsmodel A2 
ville følge ikke-bindende skridt i disse be stræbelser, gennem at lette koordineringen i 
selvregulerende og na tionale skridt, mens løsningsmodel A3  ville etablere en EU-tilgang ved 
at indføre et mærke ("europæisk social ivær ksætterfond") med tilhørende  kvalitetsstandarder, 
som kun kunne bruges af fonde, der overholder almindelige oplysningsforpligtelser og en 
fælles fondsprofil (dvs. fortrinsvi s investeringer i sociale virksomheder). Under A3 kunne en 
fælles ramme fastlægges for oplysninger om de t yper af sociale virkso mheder enkelte fonde 
vil investere i og den støtte, der tilbydes til de sociale virksomheder, der er målgruppe. 
Informationer vil også kunne gives om mulige resultater af  investeringen. 
Selv om et mærke (løsningsmodel A3) kræver, at  man sikrer, at den bliver nøje håndhævet og 
ikke misbruges, kan den have den bedste  chance for at forbedre klarhed og 
sammenlignelighed af information og tillid til investeringsfonde rettet mod sociale 
virksomheder. Det vil give en stærk "blå stempling" af den identificerede sociale 
erhvervssektor. Løsningsmodel A3 blev derfor foretrukket.  
B – Løsningsmodeller vedrørende forbedring af redskaber til at vurdere og analysere sociale 
resultater 
Beskrivelse af løsningsmodeller 
B1 Ingen yderligere handling. 
B2  At etablere et forum eller en gruppe af  interessenter til at koordinere udviklingen af 
værktøjer om sociale konsekvenser. 
B3 At iværksætte en undersøgelse, der vurde rer mulige tilgange ti l vurdering og analyse 
af sociale konsekvenser  for investeringsfonde. 
B4 At fastsætte en fælles metode til må ling af sociale resultater i hele EU. 
Løsningsmodel B4 blev kasseret på grund af risikoen for fastsætte ren af en sådan standard på 
nuværende tidspunkt. De nye og udviklende karakter  af værktøjer til at  vurdere og analysere 
sociale konsekvenser foreslår, at muligheder rettet mod at fremme og lette yderligere 
forskning og dialog vil være at foretrække. Løsn ingsmodel B2 og B3 blev begge foretrukket. 
(De udelukker ikke gensidigt hinanden). Bemæ rk, at mens løsningsmodel A3 ikke er 
afhængig af disse muligheder, vil fremskridt i forbindelse med dem i fremtiden kunne indgå i 
yderligere standardiser inger af oplysninger under løsningsmodel A3. 
C – Sikre, at de lovgivningsmæssige rammer på tværs af EU er forholdsmæssige og effektive 
til maksimering af finansieringsmulighederne for sociale iværksætterfonde 
 
 5    Beskrivelse af løsningsmodeller 
C1 Ingen yderligere handling. 
C2  At tilskynde til udvikling af investeringsfonde rettet m od sociale virksomheder under 
de eksisterende rammer. 
C3 At udvikle målrettede ændringe r af de eksisterende rammer. 
C4 At oprette en selvstændig EU -ordning, herunder pas for EuSEF. 
Løsningsmodel C2 blev kasseret. De eksist erende EU-rammer er i kke skræddersyet til 
finansieringsbehovene for nye sociale virksomheder, så denne fremgangsmåde ville, samtidig med at have meget lave omkostningsmæssige konsekvenser, også være meget begrænset i sin effektivitet. Mulighed C4 blev foretrukket frem fo r løsning C3, da den viste større effektivitet 
i at støtte investeringsfonde  rettet mod sociale virksomh eder; de omkostningsmæssige 
konsekvenser for de to muligheder ville stort set være de samme (de adskiller sig mest for så 
vidt angår de lovgivningsmæssige former sn arere end indholdet af foranstaltningerne). 
Resumé af det samlede forslag 
Ensartede regler som under løsningsmodel C4 ville, kombineret med 
gennemsigtighedsforanstaltninger og label so m under løsningsmodel A3 , kunne etablere en 
fælles EU-definition for investeringsfonde rettet  mod sociale virksomheder. For at sikre en 
effektiv udnyttelse vil fondenes forvaltere være  i stand til markedsføre godkendte fonde i hele 
EU efter at have afsluttet en simpel regist reringsprocedure (dette ville give et pas til 
fondsforvaltere til dette formål, som ikke ka n opnå det under FAIF-d irektivet). Hver fond 
ville nødvendigvis skulle være ove rvejende investeret i sociale virksomheder, og skulle undgå 
brug af gearing. Nogle generelle regler om fondsforvalterens gode forretningsskik og 
organisering ville skul le finde anvendelse, og der skulle tages skridt  om indberetning og 
gennemsigtighed, herunder om de sociale resu ltater af fondene. Kompetente myndigheder i 
medlemsstaterne vil være forpligtet til at  føre tilsyn med fonde  og tilbagetrækning af 
registreringen af ikke-kompatible fondsforvaltere.  
Denne tilgang er trinvis og progressiv, hvilket giver mulighed for øget standardisering af 
målinger af de sociale result ater og mulige udvidelser til pr ivate investorer i fremtiden. 
Derudover er der planlagt et yde rligere niveau af gennemførelse sforanstaltninger vedrørende 
gennemsigtighedsforanstaltninger, som v il blive genstand for en yderligere 
konsekvensanalyse. 
6. V
IRKNINGERNE AF DEN FORESLÅEDE TILGANG  
Fordele 
Under en trinvis tilgang i et  nyt markedssegment forventes der i første omgang gradvise 
fordele, men med potentiale for mere væsentlige fordele, efterhånden som markedet modnes.  
Omfanget af de umiddelbare og fremtidige ford ele er nødvendigvis vanske ligt at kvantificere. 
Forbedret tillid til sektoren, mere effektiv e grænseoverskridende finansiering, og klarere 
afgrænsning af investeringer rettet mod social e virksomheder fra andre investeringer ville 
hjælpe fondene, hvilket fører ti l en kraftig tilstrømning af kap ital, bedre geografisk fordeling 
 
 6    og levedygtighed for fondene, og et mere udviklet  "økosystem", der bedre er i stand til at 
reducere omkostninger for de sociale virksomheder.   
Forbedret tillid, adgang til finansiering, og samme nligneligheden af inve steringer ville bistå 
investorer i effektivt at anbr inge deres kapital og mindske risikoen for mis-salg og et mere 
bredt tab af tillid til sociale investeringer.  
Sådanne virkninger for fonde og in vestorer ville klart bistå soci ale virksomheder - og støtte 
den fortsatte udvikling af sektoren samt  mangfoldigheden og bæredygtigheden af den 
finansiering, der er til rådighed. Et blomstrende socialt erhvervs liv i hele EU vil bidrage til 
øget og mere intelligent, bæredygtig og inklusiv  vækst. Forbedrede pr ivate investeringer i 
sociale virksomheder vil også reducere skattemæss ige og andre stressfaktorer på de offentlige 
finanser. 
Omkostninger 
Gennemsigtigheds- og rapporteringsforansta ltninger kan ventes at medføre visse 
omkostninger for fondsbranchen, relateret ti l ændringer i systemer og procedurer for 
indsamling og oplysning, og omkostninger til offe ntliggørelse af oplysninger. Strømlining af 
den grænseoverskridende finansieringssøgning  vil dog reducere omkostningerne for fonde, 
der søger at deltage i dette. Da omkostningerne kun bæres af dem, der søger adgang til den nye label for EU’s sociale inve steringsfonde og de tilhørende certifikationsrettigheder, og de 
står således i forhold til de forretningsmæssige muligheder, de  nye rammer åbner op for.  
Nye krav kunne også have en indirekte indvirkn ing på de sociale virk somheder selv; der kan 
være omkostninger forbundet med anmodninger om  rapporter og data, der er nødvendige for 
bedre fondsåbenhed, og som kan omfatte tilknyttede system- eller dataindsamlingsomkostninger. Men sådanne omkos tninger vil sandsynligvis blive absorberet 
af "business as usual" -omkostninger i forbindelse med at b live "parat til investeringer". Bedre 
koordinering af foranstaltni nger i hele EU bør også gi ve mulighed for at reducere 
overlappende eller konkurrerende tr in og føre til et mere ratione lt "økosystem" for de sociale 
virksomheder. 
Det er muligt, at nye foranstaltninger vil føre til en vis  re-allokering af investeringer fra andre 
former for sociale investeringsfonde eller fi lantropiske donationer, men der er meget lidt 
dokumentation for effekten af disse eventuelle virkninger. 
Overvågning og evaluering 
Væsentlige skridt i forbindelse med den fr emtidige overvågning og evaluering vil være 
nødvendige, især i lyset af den trinvise  virkning af foranstaltningerne.  
Virkningen af de foranstaltninger,  der her er identificeret på markedets effektivitet, herunder 
om acceptniveauerne af de nye ra mmer, af grænseoverskridende finansiering og størrelsen og 
omkostningerne i forbindelse med EU’s social e investeringsfonde, vil få brug for nøje 
overvågning, således at den fr emtidige kalibrering af rammerne kan planlægges. Vurderinger 
af indirekte omkostninger for sociale virkso mheder, herunder eventuelle konsekvenser for 
virksomheder, der drager fordel af foranstaltni ngerne i forhold til dem,  der ikke gør det, og 
den geografiske spredning af mi dlerne bliver nødt til at bliv e revideret senere. Overvågningen 
af den reelle overholdelse af fo ranstaltningerne på nationalt og EU-plan vil også være vigtig.  
Forfinelse af foranstaltninger om vurdering af de sociale og miljømæssige metoder vil være et 
centralt område for det videre arbejde. 
 
 7    7. KONKLUSIONER  
Denne konsekvensanalyse understøtter EU’s in itiativer for at udvikle koordinerede og 
sammenhængende EU-rammer for investeringsf onde rettet mod sociale virksomheder. En 
mangel på tillid og tiltro til sociale investerin gstilbud hæmmer udvikli ngen af midlerne til 
investeringsfonde rettet mod sociale virksomh eder, samtidig med, at dårligt udviklede 
bestemmelser for fonde og ineffektivitet i fo rbindelse med den grænseoverskridende adgang 
til investorerne kan hindre vækst. 
For at løse disse problemer er konklusionen af denne konsekvensanalyse, at dedikerede 
europæiske rammer for sociale investerin gsfonde, som giver passende rettigheder til 
administratorerne af disse fonde, er den mest effektive og resultatgivende tilgang. For at dette 
skal lykkes skal disse midler ove rvejende investeres i sociale virksomheder og levere klare og 
effektive oplysninger, herunder om de sociale resultater.   Ved at handle nu kan Kommissi onen støtte væksten i det soci ale erhvervsliv, stimulere og 
udvide investeringsvalget  i hele EU, og uddybe puljer af kap ital, som fonde, der investerer i 
social virksomhed kan udnytte. Dette vil bidrag e til et EU, der engager sig stærkt i sociale 
iværksættere og den intelligen te, inklusive og bæredygtige væks t, hvormed de bidrager til 
Unionen.