DA    DA DA 
DA 1   DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 5.11.2008 
SEK(2008) 2411 
  
KOMMISSIONENS ARBEJDSDOKUMENT 
 
vedrørende 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål 
   
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
{KOM(2008) 543 endelig} 
{SEK(2008) 2410} 
DA 2   DA 1. Hvilke problemer er der? 
Direktiv 86/609/EØF er Det Europæiske Fæ llesskabs vigtigste retsakt med hensyn til 
harmonisering af medlemsstaternes regler om be skyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og 
andre videnskabelige formål. Det blev vedtaget  i 1986, og der er ikke ændret væsentligt i det 
efter den tid. Siden direktivet  blev vedtaget, er der sket store fremskridt inden for 
forsøgsteknikker, og der er kommet ny videnskabe lig viden frem om dyrs evne til at opleve 
smerte og lidelse. Den etiske dimension af brugen af dyr til forsøg afspejles desuden ikke tilstrækkeligt i direktivets nuvæ rende bestemmelser. Der henvises ikke udtrykkeligt til 3R-
princippet
1 i direktivet, og det sikrer heller ikke, at det anvendes i fuldt omfang, selv om alle 
aktører i dag betragter det som de t ledende princip på området. 
For at opveje disse svagheder har flere medlem sstater valgt at vedtage mere vidtgående 
nationale foranstaltninger. Det har ført til meget forskellige og ulige konkurrenceforhold for 
industrien og forskersamfundet og dermed vi rket mod direktivets mål om at undgå en 
opsplitning af det indre marked. Direktivet er desuden affattet i samme stil som en international konvention med det resultat, at bestemmelserne er uklare, modstridende og 
tvetydige og derfor va nskelige at gennemføre. 
Problemanalysen har bekræftet, at der findes fire problemer fordelt på 12 politikområder. 
a) Økonomiske problemer
, der påvirker det indre marked, og som omfatter 
konkurrencevanskeligheder for lande med høje normer for dyrevelfærd, især på grund af prisforskelle og forskelle i medlemsst aternes lovgivnings- og godkendelsesmæssige 
procedurer og kriterier, der ha r medført forskellige projekto mkostninger og forsinkelser, 
utilfredsstillende arbejdsforhold for forskern e, hindringer for den horisontale mobilitet og 
flere kriminelle handlinger fra aktivister. Tilsvarende problemer gør sig gældende for 
opdrættere og leverandører af dyr, navnlig hvad angår omkostninger til anbringelse og 
pasning. 
b) Dyrevelfærdsproblemer
 i form af forskelle i niveauet for dyrevelfærd som følge af de 
forskellige normer, der findes, og det forholdsvi s store antal dyr, der ikke er beskyttet af 
national lovgivning. 
c) Videnskabelige problemer  med utilstrækkelig innovation og dårlig videnskabelig kvalitet 
som følge af projektforsinkelser, potentie lt unødvendige gentagel ser af forsøg, ringe 
incitament til at udvikle og bruge alte rnative metoder, risiko for svingende 
forskningsresultater som følge af inkonsekve nt kontrol med undersøgelsesplaner og med 
overholdelsen af kravet om forfining samt  hindringer for forskeres frie bevægelighed. 
d) Offentlige/samfundsmæssige problemer , der opstår som følge af det voksende skel mellem 
den svage lovgivning og den stærkt bekymrede offentlighed og udspringer af ændrede etiske 
og samfundsmæssige værdier og befolkningens øgede interesse for, i hvilken udstrækning 
dyreforsøg bør tolereres.  
2. Hvilke politiske målsætninger er der? 
                                                 
1 3R-princippet (Replace, Reduce, Refine, dvs. erstatni ng, begrænsning og forfining af anvendelse af dyr 
til forsøg) er almindeligt accepteret som det ledende pr incip for anvendelse af dyr til forsøg, både på 
nationalt og internationalt plan (bl.a. i OECD og OIE). Det stammer fra en bog med titlen ”The 
Principles of Humane Experimental Technique”, der blev udgivet af W.M.S. Russell og R.L. Burch i 
1959. 
DA 3   DA Europa-Kommissionens vigtigste mål på dette områ de er at skabe lige vilkår for forskerne og 
industrien. Forslaget sigter samtidig mod at forb edre velfærden for og beskyttelsen af dyr, der 
anvendes til forsøg, i overensste mmelse med den protokol om dyrev elfærd, der er knyttet til 
EF-traktaten. 
Hvis der tages flere alternative metoder i brug , vil det sætte ekstra gang i EU’s industri. 
Revisionen af direktivet har også til formål at forenkle lovgivningen og sikre konkurrenceevnen for forskere og industrivirksomheder i EU. 
3. Hvilke politiske løsningsmodeller er der? 
Fire grundlæggende politiske løsningsmodeller til, hvordan disse målsætninger realiseres, er 
blevet gennemgået, nemlig deregulering, uændret  politik, selvregulering og skærpelse af det 
eksisterende direktiv. Det viste sig, at den en este holdbare løsning var at forbedre direktiv 
86/609/EØF. 
25 specifikke løsningsmodeller blev undersøgt:  I. Anvendelsesområde Løsningsmodellerne indebærer, at anvendelsesom rådet for direktiv 86/6 09/EØF udvides til at 
omfatte følgende dyr og forsøg: 
Løsningsmodel 1: dyr, der anvende s i forbindelse med grundforskning 
Løsningsmodel 2: dyr, der avles, for at deres væv og organer kan anvendes til forsøg eller til 
andre videnskabelige formål  
Løsningsmodel 3: udvalgte hvirvelløse dyr Løsningsmodel 4: embryoner og fostre i den sids te tredjedel af drægtighedsperioden indtil 
fødslen 
Løsningsmodel 5: dyr, der anvendes til uddannelsesformål 
II. Godkendelse af projekter 
Der bør skabes lige vilkår, således at der kan stilles minimumskrav til godkendelse af 
projekter, samtidig med at konkurrenceevnen på  det pågældende forskningsfelt bevares: 
Løsningsmodel 1: godkendelse af indivi duelle projekter inden for 30 dage 
Løsningsmodel 2: godkendelse af en gruppe af projekter, der omhandler lovmæssige forsøg 
III. Etisk vurdering af projekter  
Det reviderede direktiv kan gøre det obligatorisk at foretage etis k vurdering af alle projekter, 
der involverer dyr, og opstille minimumskrav. 
Løsningsmodel 1: obligatorisk etisk vurderi ng af projekter baseret på minimumskrav 
Løsningsmodel 2: indførelse af efterf ølgende evaluering af alle projekter 
DA 4   DA IV. Stående etisk organ og nationalt udvalg for dyrevelfærd og etik  
Konsekvent etisk screening kan sikres ved, at  der både oprettes et nationalt udvalg for 
dyrevelfærd og etik, der skal koordinere den etiske screen ing, og et etisk organ på 
virksomhedsniveau. 
Løsningsmodel 1: nationalt udvalg for dyrevelfærd og etik Løsningsmodel 2: stående etisk organ i den enkelte virksomhed 
V. Normer for anbringelse og pasning 
Dele af Europa-Rådets reviderede bilag A til konvention ETS 123 vil kunne indarbejdes i 
direktivet i form af bindende minimumsnormer.  
Løsningsmodel 1: overensstemmelse med de t reviderede bilag A til Europa-Rådets 
konvention ETS 123 
VI. Gennemskuelighed / adgang til oplysninger 
Direktivet kan eventuelt opstille minimums krav om gennemskuelighed og offentlighed, 
således at der kræves offentliggørelse af ikke -fortrolige oplysninger om etiske vurderinger og 
projektgodkendelser. 
Løsningsmodel 1: offentliggørelse af ikke-f ortrolige oplysninger fra etiske rapporter og 
beslutninger om projektgodkendelse 
VII. Ikke-menneskelige primater 
Det reviderede direktiv vil kunne skærpe fo rbuddet mod anvendelse af ikke-menneskelige 
primater, der er indfanget i natu ren, og begrænse de forskningsom råder, hvor det er tilladt at 
anvende disse primater, endnu mere. Et gradvist  skift til anvendelse af ikke-menneskelige 
primater af anden (F2) og efterfølgende genera tioner, der er opdrættet til formålet, kunne være 
ønskelig. Brugen af store aber vil kunne indskrænkes væsentligt.  
Løsningsmodel 1: skift til udelukkende at anve nde ikke-menneskelige primater af anden og 
efterfølgende generationer, de r er opdrættet til formålet 
Løsningsmodel 2: forbud mod anvendelse af  store aber med meget få undtagelser  
VIII. Inspektioner 
Direktivet vil kunne harmonisere kr avene, så der mindst skal fore tages to inspektioner om året 
(den ene uanmeldt). Der vil også kunne fast sættes en ordning for fæ llesskabsinspektioner. 
Løsningsmodel 1: inspektioner udført af nationa le myndigheder mindst to gange om året (den 
ene gang uanmeldt) 
Løsningsmodel 2: fællesskabsinspektioner 
DA 5   DA IX. Uddannelse 
Det reviderede direktiv kan eventuelt fastsætte  minimumskrav for uddannelse af personale og 
krav om godtgørelse og løbende  opretholdelse af kvalifikatione r med henblik på at mindske 
omkostningsforskelle. 
Løsningsmodel 1: krav til kvalifika tioner og minimumskrav til uddannelse 
X. Undgåelse af gentagelse af dyreforsøg 
Der vil kunne oprettes en central database  på fællesskabsplan med oplysninger om 
projektgodkendelser og videnskabe lige resultater. Det vil gøre det muligt at udveksle viden og 
skabe åbenhed om resultater. 
Løsningsmodel 1: oprettelse af en central database 
XI. Aflivning ved hjælp af CO 2  
Direktivet vil kunne specificere humane afli vningsmetoder, således at virksomhederne 
forhindres i at vælge bestemte  metoder for at opnå omkostningsfordele. Det kan forbydes at 
anvende CO 2, medmindre dyret er bevidstløst, før det eksponeres.  
Løsningsmodel 1: forbud mod brug af CO 2, medmindre dyrene først er blevet eksponeret for 
bedøvende gasser og har mistet bevidstheden 
XII. Indberetning af statistikker 
Det reviderede direktiv vil kunne forbedre  kvaliteten af de statistiske oplysninger, 
medlemsstaterne indberetter hvert år, hvi s de også omfatter følgende aspekter: 
Løsningsmodel 1: antallet af genmodificerede dyr, visse hvirvelløse  dyr og embryoner og 
fostre (bortset fra larver) i den sidste tredjedel af deres udvikling 
Løsningsmodel 2: antallet af dyr, der aflives , for at deres organer og væv kan anvendes til 
videnskabelige forsøg 
Løsningsmodel 3: antallet af projekter og virksomhedstyper 
Løsningsmodel 4: klassificering af forsøg efter belastningsgraden2  
XIII. Fremme af alternative forsøgsmetoder 
Hver medlemsstat vil kunne udpege et nationa lt referencelaboratorium for at fremskynde 
valideringen af altern ativer til dyreforsøg. 
Løsningsmodel 1: nationale referencelaboratorier 
                                                 
2 Et forsøgs belastningsgrad klassificeres efter varigheden, intensiteten og hyppigheden af den smerte, 
lidelse og angst, dyret måtte påføres. 
DA 6   DA 4. Hvilke konsekvenser har de  specifikke løsningsmodeller? 
De 25 forskellige løsningsmodeller blev analys eret og vurderet og om muligt kvantificeret og 
opgjort i penge. Fordelene blev vurderet ud fra de fire problemstillinger, og omkostningerne 
blev vurderet særskilt for br ugervirksomheder og offentlige myndigheder. Nogle af de 
oprindelige løsningsmodeller blev revideret i lyset af resultate rne af en ekstern undersøgelse 
foretaget af en kontrahent (Prognos AG).  
 FORDELE  
(om muligt kvantificeret) OMKOSTNINGER   
(om muligt opgjort i penge) 
Dyrevelfærd  ++ 500 000 dyr  Omkostninger for 
de offentlige 
myndigheder  - 80 000 EUR 
Kontrol  +++  Godkendelses-
omkostninger  -- 4 mio. EUR 
Omkostninger til etisk vurdering
 -- 2,6 mio. EUR I Anvendelses-
område – 
model 1 – 
grundforsknin
g 
 
Forsinkelser pga. 
godkendelse og 
etisk vurdering  -  
Dyrevelfærd  +++ 1,8 mio. dyr  Omkostninger til forsøg med væv og 
organer
 -  I Anvendelses-
område – 
model 2 – væv 
Offentlighed og 
gennemskuelighed
 +++  Omkostninger for 
de offentlige myndigheder
 - 320 000 EUR 
Dyrevelfærd  ++ Dyr anvendt 
i 1 000 
forsøg  Omkostninger for 
de offentlige 
myndigheder  -  I Anvendelses-
område – 
model 3 – 
hvirvelløse dyr Kontrol  ++  Omkostninger for 
brugervirksom-
hederne  ---  
Dyrevelfærd  (++) 175 000 
pattedyr 
alene Omkostninger for 
de offentlige 
myndigheder  - 12,6 mio. EUR I Anvendelses-
område – 
model 4 – 
fostre Kontrol  +++  Omkostninger for 
brugervirksom-hederne
 - 845 000 EUR 
Dyrevelfærd  ++ 199 000 dyr  Omkostninger for 
de offentlige 
myndigheder  - 35 000 EUR I Anvendelses-
område – 
model 5 – 
uddannelse Kontrol  +++  Omkostninger for 
brugervirksom-
hederne  - 1,4 mio. EUR 
DA 7   DA  
Dyrevelfærd 
Dyrevelfærd 
(yderligere)  ++ 
+++ 950 000 dyr  Omkostninger for 
medlemsstater 
uden projektgod-kendelse 
 - - 57 000 EUR 
Kontrol og gennemskuelighe
d 
 ++  Omkostninger for 
medlemsstater med 
projektgodkendelse  + 11 500 EUR 
Kontrol og 
gennemskuelighed (yderligere)
 +  Omkostninger for 
nationale bruger-virksomheder uden 
projektforfatter
 - 11 mio. EUR II 
Godkendelse – 
model 1 – 
individuelle 
projekter 
Konkurrenceevne  +++  Omkostninger for 
nationale bruger-virksomheder uden 
projektforfatter
 - 12,6 mio. EUR 
Omkostninger for 
brugere/konkur-renceevne for 
SMV’er/forskning
 +++ Reduktion på 
21,2 mio. EUR
 Offentligt image  -  II 
Godkendelse – 
model 2 – 
grupper af 
projekter Omkostninger for offentlige 
myndigheder
 ++ 1,9 mio. 
EUR 
(reduktion på 
700 000 EUR)
 Dyrevelfærd  0  
 
Dyrevelfærd  +++ 11,7 mio. dyr 
/ 371 000 dyr  Administrations-omkostninger for 
virksomhederne
 - -  9 mio. EUR 
(7 mio. EUR) 
Bevidsthed og arbejdstilfredshed blandt forskere
 ++  Konkurrenceevne  - -  
Videnskabelig kvalitet
 ++ Op til 70 
mio. EUR  Omkostninger for de offentlige myndigheder
 - -   III Etisk 
screening (A) - 
model 1 
Lige vilkår  ++  Projektforsinkelser  -  
Gennemskuelighe
d ++ 12,1 mio. dyr Omkostninger for 
virksomhederne  - - Revideret 
model  
4 mio. EUR III Etisk 
screening (A) - 
model 2 
Videnskabelig 
kvalitet  ++  Omkostninger for 
de nationale 
myndigheder  - -  
 
DA 8   DA Gennemskuelighe
d ++ 12,1 mio. dyr Omkostnings-
infrastruktur   -  III Etisk 
screening (B) - 
model 1 Offentlighed   +  Medlemsstaternes 
omkostnings-
infrastruktur   -  
Dyrevelfærd  +++ 12,1 mio. dyr Omkostninger for 
virksomhederne  - -   III Etisk 
screening (B) - 
model 2 Etisk diskussion 
og bevidsthed  ++   
 
Dyrevelfærd  +++ 12,1 mio. dyr Omkostninger til 
opgradering af mindre dyr
 -  
Videnskab  ++  Omkostninger til 
opgradering af 
større dyr  - - -  V Anbringelse 
og pasning – 
model 1 – ETS 
123 
Lige vilkår  ++  Årlige omkost-
ninger for bruger-
virksomhederne   37 mio. EUR 
 
Offentlighed og 
gennemskuelighe
d ++  Omkostninger for 
virksomhederne  --- Revideret 
model: 
520 000 EUR  VI 
Gennemskue-
lighed – 
model 1 Bedre image for 
forskning og dyreforsøg
 +  Omkostninger for 
medlemsstaterne  -  
 
Dyrevelfærd  +/- +++ for 
1 300 dyr  
-- for 12 000 
dyr Omkostninger for 
virksomhederne  --  
Offentlig 
bekymring  ++  Videnskabeligt 
behov  ---  VII Ikke-
menneskelige 
primater –  
model 1  
Biologisk 
mangfoldighed  +/0  Udlicitering/ 
konkurrenceevne  --  
Dyrevelfærd  ++  Forskning  -  VII Ikke-
menneskelige 
primater – 
model 2 Offentlig 
bekymring  ++  Central facilitet 
mhp. fremtidig efterspørgsel
 ---  
 
DA 9   DA Dyrevelfærd  ++ 12,1 mio. dyr Konsekvenser for 
virksomhederne  - 0,9 mio. EUR VIII 
Inspektioner – 
model 1 – 
nationale Offentlighed og 
gennemskuelighe
d +++  Omkostninger for 
medlemsstaterne  -- 3,1 mio. EUR/ 
2,5 mio. EUR  
(Dyrevelfærd)  (++) 12,1 mio. dyr Omkostninger for 
virksomhederne  -  VIII 
Inspektioner – 
model 2 – EU-
inspektioner (Offentlighed og 
gennemskuelighe
d) (+++)  Omkostninger for 
EU  --- 4,2 mio. EUR 
(revideret 
model: 2,7-3,3 mio. EUR) 
 
 
Dyrevelfærd  +++ 12,1 mio. dyr Ekstraomkostninge
r for de nationale 
myndigheder  -  
Videnskabelig kvalitet
 +++  Ekstraomkostninge
r for 
virksomhederne  -- 38 mio. EUR 
Fri bevægelighed 
for personer/ arbejdstagere 
 +++  IX Uddannelse 
– model 1 
Arbejdstilfredshe
d for personalet  +++   
 
Dyrevelfærd – grundforskning
 (+) Lille positiv 
virkning  Omkostninger for virksomhederne
 --- 6,2 mio. EUR 
Dyrevelfærd – 
lovmæssige forsøg
 0  Administrations-
omkostninger for medlemsstaterne
 -- 173 000 EUR X Gentagelse 
af forsøg – 
model 1  
Lavere 
omkostninger for 
medlemsstaterne  +  Ressourcekrav på 
EU-plan  --- 30 000 EUR i 
engangsom-
kostninger, 
105 000 EUR i 
årlige omkostninger
 
 
XI CO 2 – 
model 1 Dyrevelfærd  +/- 
  Konsekvenser for 
virksomhederne  --- 46,2 mio. 
EUR 
DA 10   DA  
 
Tilsyn og 
offentlighed  +++  Administrativ byrde  - 7,4 mio. 
EUR XII 
Indberetning 
af statistikker 
– model 1  
 Udformning af 
politik  ++     
Tilsyn og 
offentlighed  +++  Administrativ byrde 
for brugerne  - 4 mio. EUR 
Bedre image for 
forskning og 
industri  +  Administrativ byrde 
for medlemsstaterne  --  XII 
Indberetning 
af statistikker 
– model 2 
Udformning af politik 
 +++     
Tilsyn og 
udformning af politik 
 ++  Administrativ byrde 
for brugerne  -  XII 
Indberetning 
af statistikker 
– model 3 Gennemskuelighe
d  ++  Administrativ byrde 
for medlemsstaterne  --  
Tilsyn og udform-
ning af politik / gennemskuelighe
d 
 +++  Administrativ byrde 
for brugerne  --  XII 
Indberetning 
af statistikker 
– model 4 
Offentlig bevidsthed 
 +++  Administrativ byrde 
for medlemsstaterne  --  
 
Bedre dyrevelfærd ved 
begrænsning af 
brugen af dyr 
eller forfining af 
metoder
 +++  Omkostninger for 
medlemsstaterne  - Engangsom-
kostninger 
på 4-5 mio. 
EUR plus 
årlige 
omkostninger på 1,5-3,0 
mio. EUR
 
Fremme af 
innovation 
 +++  Omkostninger for 
industrien  ++  Fremme af 
alternative 
metoder – 
model 1 
Offentlig 
bevidsthed  ++  Effektivitetsgevinst 
for de offentlige 
forskningsbudgetter  +  
 
DA 11   DA 5. Hvilke modeller er bedst?  
De følgende løsningsmodeller er de mest releva nte, når det gælder om at skabe lige vilkår 
inden for Det Europæiske Fællesskab og forbedre velfærden for samtlige 12,2 mio. dyr, der anvendes i Fællesskabet hvert år:  
• En styrkelse af godkendelsen og den etiske vurde ring af projekter vil i høj grad bidrage til 
at udjævne de økonomiske forskelle mellem medlemsstaterne. 
• Minimumsnormer for anbringelse og pasn ing vil rette op på det nuværende ulige 
konkurrencemiljø for brugerne og for opdrætter- og leverandørvirksomhederne og samtidig 
højne dyrevelfærden. 
• Standardinspektioner vil afslør e virksomheder, der ikke overholder reglerne, sikre, at 
reglerne håndhæves, og forbedre den offentlige tillid. 
6. Hvilke modeller blev valgt, og hvilke konsekvenser har de? 
Som det fremgår af ovenstående tabe l, vil nogle af de løsningsmodeller, der er til størst fordel 
for dyrevelfærden, også koste mest ( normer for anbringelse og pasning og 
uddannelsesnormer). Inspektionsomkostningerne er imidlertid for holdsvis lave, og 
omkostningerne til øget gennemskuelighed i form  af ikke-tekniske resuméer er næsten 
ubetydelige. 
Det er åbenbart kun løsningsmode llen vedrørende forbuddet mod CO
2, der er forbundet med 
for store omkostninger set i forhold til fordelene.  De øvrige politiske løsningsmodeller er ikke 
mere vidtgående, end det er nødvendigt for at nå målene med revisionen 
(proportionalitet sprincippet). 
Følgende løsningsmodeller er derfor berettigede: 
• Udvidelse af anvendelsesområdet til at om fatte dyr, der anvendes i forbindelse med 
grundforskning, dyr, der opdrættes på grund af de res væv og organer, udvalgte hvirvelløse 
dyr, fostre og embryoner i den sidste tredje del af deres udvikling indtil fødslen eller 
udklækningen og dyr, der anvendes til uddannelsesformål  
• Godkendelse af individuelle projekter, her under overensstemmelseskontrol, etisk vurdering 
og krav om, at der skal træffes beslutning inden for 30 (eller højst 60) dage, dog med 
mulighed for godkendelse af grupper af projek ter i forbindelse med lovmæssige forsøg og 
en lettere godkendelsesproces for projekter, der udelukkende består af "ikke eller let 
belastende" forsøg, og som ikke indebære r brug af ikke-menneskelige primater 
• Oprettelse af et nationalt udvalg for dyrevelfæ rd og etik, der skal uds tikke retningslinjer 
• Oprettelse af et etisk organ på hver virksomhed 
• Minimumsnormer for anbringelse og pasning baseret på normerne i ETS 123 
• Øget gennemskuelighed og bedre adgang til in formation ved offentliggørelse af ikke-
tekniske projektresuméer 
• Bedre velfærd for ikke-menneskelige primat er ved yderligere begrænsning af de 
forskningsområder, hvor de kan anvendes, og skift til kun at anvende dyr af anden og 
DA 12   DA efterfølgende generationer, der er opdrættet til formålet, ef ter en overgangsperiode, der 
gælder specifikt for visse arter 
• Forbud mod anvendelse af store aber med meget få undtagelser 
• Bedre håndhævelse, ved at de  nationale myndigheder foretage r mindst to inspektioner om 
året (den ene uanmeldt) 
• Passende uddannelsesnormer 
• Særlige betingelser for anvendelse af CO 2 
• Bedre statistiske oplysninger 
• Nationale referencelaboratorier. 
Den samlede stigning i omkostningerne ved de  foretrukne løsningsmodeller kan blive på 
143,7 mio. EUR om året, men denne stigning må først og fremmest tilskrives de tre 
løsningsmodeller, der til gengæld også er til stør st fordel for dyrevelfærden. Det er vigtigt at 
bemærke, at de 23 mio. EUR, der er afsat til go dkendelse af projekter, svarer til et scenario, 
hvor ingen af medlemsstaterne vælger den lettere godkendelse sproces for projekter, der 
udelukkende består af "ikke elle r let belastende" forsøg, og som i kke indebærer brug af ikke-
menneskelige primater. De øgede omkostninger sk al ses i forhold til de samlede omkostninger 
til dyreforsøg, der blev beregnet til ca. 2,9 mia. EUR om året i EU-25. Det er dog klart, at 
universiteter og offentlige forskningsinstitutter kan have brug for en overgangsperiode, hvor de indstiller sig på de nye krav, hvorimod visse industrisektorer meget hurtigere vil kunne 
leve op til de nye normer.   
Fordelene ved lavere administrative omkostn inger og undgåelse af unødvendige forsøg blev 
vurderet til ca. 90 mio. EUR om året. Hv is man vil beregne den nettostigning i 
omkostningerne, som revisionen medfører, kan man trække disse besparelser på 90 mio. EUR 
fra bruttostigningen i omkostningerne på 143, 7 mio. EUR. Det giver en nettostigning i 
omkostningerne på ca. 51 mio. EUR om året. 
Yderligere fordele/besparelser som følge af videnskabelige forbedringer er endnu ikke 
medregnet. For nogle løsningsmodeller, der kan føre til meget store forbedringer af dyrevelfærden, kan de tilsvarende fordele for videnskaben gøres op i penge. Hvis det er 
muligt at forbedre bare en lill e andel (1-3 %) af de undersøgel ser, der i øjebli kket er dårligt 
tilrettelagt, og hvor normerne for anbringelse og  pasning er utilfredsstillende, og personalet 
ikke er tilstrækkelig kvalif iceret, vil fordelene være i samme størrelsesorden som 
omkostningerne ved disse løsningsmodeller. 
Alle foranstaltningerne er gennemgået nøje for at kontrollere, om de opfylder 
nødvendighedskriteriet. De er nødvendige for at overholde kravene i protokollen til EF-
traktaten om, at der skal tage s fuldt hensyn til dyrs velfærd, når politikkerne inden for det 
indre marked og forskning udarbejdes. Det vil helle r ikke være bedre, at de iværksættes af 
hver enkelt medlemsstat.