ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 413 
 
 
 
Vol. 1985/0 156 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983, 
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0M(85) 413 endelig udg.
Bruxelles, den 2. september 1985
KOMMISSIONENS FORELØBIGE RAPPORT
om foranstaltninger, truffet som fdige af  
bemærkningerne i  den beslutning, der ledsager  
afgørelsen om decharge for gennemførelsen af  
budgettet for regnskabsåret 1983
(Forelagt Europa-Parlamentet af Kommissionen  
jf. artikel 85 i  finansforordningen af  
21. december 1977)
K0M(85) 413 endelig udg.

INDHOLD
Side
DEL I :  GENERELLE ASPEKTER 1
DEL II :  KOMMISSIONENS SVAR DE PÅ DE ENKELTE
PUNKTER I PARLAMENTETS BESLUTNING 8
Decharge-afgørelsens udformning 9
Dokumenter 10
Status 11
Regnskabsmæssige problemer 12
De treårige finansielle overslag 14
Udnyttelsesproblemer 15
Fælleserklæringen 19
Indtægter 24
Problemer i  forbindelse med afslutningen  
af EUGFL's regnskaber 28
Den fælles landbrugspolitik 30
Den fælles fiskeripolitik 43
Regionalpolitik 44
Socialfonden 49
Investering i  Europas fremtid 52
Fødevarehjælp 55
Samarbejde med udviklingslande 57
Kommissionens personale og administration 60
Europaskoler 69
Lånoptagelses- og långivningstransaktioner 72
DEL III :  BILAG 75
- Bilag I-A :  Nye aktioner  
(1983-budgettet og 1984-budgettet), for  
hvilke Rådet har vedtaget et retsgrundlag
- Bilag I-B :  Nye aktioner  
(1983-budgettet og 1984-budgettet), for  
hvilke Rådet endnu ikke har vedtaget et  
retsgrundlag
- Bilag II :  Publikationer og rapporter om  
evaluering af Fællesskabets F&U-programmer

DEL 1
GENERELLE ASPEKTER

DEL I :  GENERELLE ASPEKTER-  1 -
1. Kommissionens politiske vilje til at fremme en fornuftig forvaltning af  
Fællesskabets finansielle midler
Allerede ved fremlæggelsen af sit arbejdsprogram for Europa-Parlamentet  
den 14. januar 1985 understregede den nye Kommission vigtigheden af en  
fornuftig forvaltning af Fællesskabets finansielle midler. Det har  
Kommissionen naturligvis altid bestræbt sig på, men det er klart, at dette  
er særlig vigtigt i  en periode med budgetvanskeligheder. Dette er  
baggrunden for Kommissionens beslutning om at iværksætte en bedre styring  
af Fællesskabets indtægter og udgifter, og den har dermed givet helt  
utvetydigt udtryk for sin politiske vilje til at prioritere denne opgave  
meget højt.
på grundlag af en detaljeret beretning fra Revisionsretten og en  
henstilling fra Rådet gav Parlamentet klart udtryk for den store politiske  
betydning, det tillægger problemerne omkring budgetkontrollen, da det  
sammen med afgørelsen om decharge den 16. april 1985 også vedtog en  
detaljeret beslutning med bemærkninger til de øvrige institutioner. De  
øvrige institutioner blev opfordret til senest den 30. september 1985 at  
fremlægge en foreløbig rapport om de foranstaltninger, der er truffet for  
at efterkomme disse bemærkninger. (Den endelige rapport følger i et bilag  
til forvaltningsregnskabet for regnskabsåret 1985, der skal fremlægges ved  
udgangen af maj 1986).
I forbindelse med forhandlingerne vedrørende decharge for 1983 erklærede 
Kommissionen over for Europa-Parlamentet, at den ikke var enig i  alle de  
bemærkninger og konklusioner, det havde fremført, men at Kommissionen og  
Parlamentets fælles vilje til at løse de problemer, der var konstateret i  
forbindelse med forvaltningen, burde udmøntes i  konkrete handlinger. Som  
det fremgår af denne foreløbige rapport, har Kommissionen i  meget vid  
udstrækning imødekommet Parlamentets ønsker. Den har enten allerede  
vedtaget eller påbegyndt forberedelsen af en Lang række konkrete

-  2 -
foranstaltninger, der beskrives nærmere i  del II i denne foreløbige  
rapport. Kommissionen vil gerne drøfte rapporten med budgetkontrol-  
udvalget, med det formål at få bekræftet rigtigheden af disse foran­
staltninger og eventuelt supplere dem med henblik pa den endelige rapport,  
der skal fremlægges i henhold til finansforordningens artikel 85.
2.  Bedre information af Parlamentet og de øvrige institutioner med henblik pa  
at forbedre deres muligheder for at udøve kontrol med gennemførelsen af  
budgettet
Kommissionen har Ønsket at gøre en konstruktiv indsats for at imødekomme  
de forskellige anmodninger, Parlamentet har fremsat med det formål at  
forbedre mulighederne for ekstern kontrol med budgettets gennemførelse.
I denne forbindelse nævnte Parlamentet ·  i  sin beslutning specielt fire  
områder, nemlig:
- Treårige overslag
Kommissionen konstaterer med tilfredshed, at Parlamentet har tilsluttet  
sig Kommissionens udtrykte ønske om at ga bort fra en alt for kortsigtet  
forvaltning af budgettet og i  stedet satse på en decideret flerårig  
budgetplanlægning.
Kommissionen er specielt enig med Parlamentet i, at flerårige overslag  
over indtægter og udgifter har større betydning i  dag end nogensinde før.
I overensstemmelse med de ønsker, Europa-Parlamentet gav udtryk for i  sin  
beslutning om de budgetpolitiske retningslinjer for 1986, har Kommissionen  
derfor lagt et særligt stort arbejde i  udarbejdelsen af overslagene over  
budgetbehovene i Irene 1986, 1987 og 1988.
Budgettet kan ikke længere blot være en simpel sammenlægning af de  
udgifter, der følger af individuelle afgørelser, det må derimod indgå som  
et integreret led i  en langsigtet finansiel strategi, navnlig i  
betragtning af, at Fællesskabet kun rider over begrænsede midler.

- 3 -
- Nye elementer i forvaltningsregnskab og status
Kommissionen har allerede i  forvaltningsregnskabet for 1984
.  indsat en oversigt over de uindfriede forpligtelser, fordelt efter det  
Ir, hvori de er indgået, og med angivelse af de forventede betalinger i  
senere regnskabsår,
.  vedlagt en opgørelse over interventionslagrene og de anslåede  
omkostninger i  forbindelse med afvikling af disse lagre,
.  indsat en oversigt over udnyttelsen af bevillingerne pr. 31.12.1984  
under de budgetposter, hvor Parlamentet har foretaget ændringer, og  
suppleret denne oversigt med mere udførlige oplysninger, der ved en  
skrivelse er sendt til formanden for budgetudvalget og for
budget kontroludvalget,
.  angivet detaljerede oplysninger om, for hvilke budgetposter
bevillingsudnyttelsen er blevet påvirket af en sen vedtagelse af  
retsgrundlaget;
- ved skrivelser til institutionernes formand givet nærmere oplysninger om  
bidrag til eksterne organer.
- Kontrol i forbindelse med indeværende regnskabsår
Hvad angår kontrollen i  indeværende regnskabsår, havde Parlamentet især  
krævet, at Kommissionen skulle fremlægge en begrundelse for. de tilfælde,  
hvor der var tale om en særlig lav udnyttelse af bevillingerne på  
budgettet, og at der i  større udstrækning skulle anmodes om
bevillingsoverførsler. Kommissionen vil efterkomme disse anmodninger  
allerede i  sin beretning om gennemførelsen af budgettet pr. 31. august  
1985, men vil gerne understrege, at overslagene over bevillingsudnyttelsen  
nødvendigvis må tages med forbehold, da de er udarbejdet på et ret tidligt  
tidspunkt i  regnskabsåret.

- 4 -
- Afslutningen af regnskaberne vedrørende EUGFL, garantisektionen
Kommissionen har sat sig det mal, at den vil træffe beslutning om  
afslutningen af regnskaberne for 1985 senest den 30.6.1987, forudsat at
medlemsstaterne har indgivet deres angivelser til Kommissionen mindst et  
Ir inden denne dato. Den vil anmode medlemsstaterne om at gøre deres  
yderste for at overholde de frister, der er fastsat i  
fællesskabsbestemmelserne, og den vil benytte alle til rådighed stående  
midler for at få de nødvendige oplysninger fra medlemsstaterne i  rette  
tid.
Kommissionen vil endvidere søge at fa medlemsstaterne til at forstå  
betydningen af regnskabernes afslutning. Den vil tage initiativ til at  
forbedre reglerne og fremskynde procedurerne og samtidig pa det interne  
plan træffe de fornødne foranstaltninger.
3. Tre sæt analyser til brug for Kommissionens overvejelser
I løbet af første halvår 1985 udpegede Kommissionen i et forsøg pa at na  
frem til en konkret forbedring af forvaltningen af Fællesskabets  
aktiviteter og finanser tre områder, hvor der skulle foretages
tilbundsgående analyser, som dækker et bredt spektrum af Kommissionens  
akti viteter.
- "Grønbogen"
For at forbedre forvaltningen af den fælles landbrugspolitik har  
Kommissionen nedsat flere arbejdsgrupper, der har fået til opgave at  
foretage tilbundsgående analyser af flere sektorer inden for
landbrugspolitikken, bl.a. af målsætningerne og omkostnings­
effektiviteten. Henstillingerne fra disse arbejdsgrupper er i  øjeblikket  
til gennemgang i  Kommissionen, og resultaterne heraf foreligger endnu  
ikke. De bemærkninger fra Parlamentet, der har relation til disse  
arbejdsgruppers arbejde, vil derfor blive behandlet i  Kommissionens  
endelige rapport om de foranstaltninger, der er truffet som følge af  
Parlamentets bemærkninger i  forbindelse med decharge for 1983.

- 5 -
- "Fødevarehjælp"
Også Fællesskabets politik vedrørende fødevarehjælp er genstand for  
tilbundsgående analyser i  en arbejdsgruppe. På basis af resultatet af  
arbejdsgruppens arbejde vil Kommissionen i  den endelige rapport aflægge  
beretning om de foranstaltninger, den agter at træffe for at imødekomme  
Parlamentets bemærkninger.
- "Ressourceforvaltning"
På det mere generelle plan har Kommissionen besluttet at nedsætte en  
arbejdsgruppe, der skal have Kommissionens generalsekretær som formand  
og bestå af de generaldirektører, der er særlig berørt af  
kontrolproblemerne. Denne gruppe skal have til opgave inden for  
Kommissionen at foretage en analyse af forvaltningen af de menneskelige  
ressourcer og Fællesskabets finansielle interventioner. Arbejdsgruppen  
er allerede gået i  gang, og den vil undersøge flere områder. Det er i  
særdeleshed meningen, at gruppen skal beskæftige sig indgående med  
Kommissionens administrative forvaltning, effektiviteten i  Fællesskabets  
finansielle interventioner og forvaltningen i  de enkelte generaldirek­
torater og tjenestegrene. Gruppen skal afgive henstillinger på disse  
forskellige områder.
4. Aspekter i  forbindelse med kontrollen med Fællesskabets aktiviteter og  
foranstaItninger
Denne foreløbige rapport indeholder udførlige svar pa en række af de  
bemærkninger, Europa-Parlamentet har fremsat i forbindelse med flere af  
Fællesskabets aktiviteter og foranstaltninger:

-  6 -
- Landbrugssektoren:
i
.  Problemet omkring interventionslagrene:
Kommissionen er enig med Parlamentet i, at interventionslagrene bør  
afsættes på det mest gunstige tidspunkt, og at der eventuelt b ør  
afsættes bevillinger hertil. I denne forbindelse har Kommissionen i  det  
foreløbige budgetforslag for 1986 foreslået, at der også opføres  
bevillinger til dækning af nedskrivningen af lagrene af smør og oksekød.  
Kommissionen regner med, at budgetmyndigheden vil sørge for, at alle de  
bevillinger, der er nødvendige for en gradvis nedbringelse af lagrene,  
opføres på 1986-budgettet.
.  Nærmere præcisering af målene:
Kommissionen vil sørge for en bedre udformning af sine forslag, således  
at de forskellige økonomiske, sociale og miljøpolitiske mål kommer mere  
præci st til udtryk.
- Det regionale område
Skabelse og bevarelse af arbejdspladser er helt afgjort en af
Regionalfondens vigtigste funktioner. Kommissionen vil foretage en
omhyggelig og dybtgående undersøgelse af kriterierne for ydelse af støtte  
fra fonden hertil. I de tilfælde, hvor det er helt klart, at
støtteansøgningerne bygger på klart forkerte beskæftigelsesoverslag, vil  
Kommissionen ikke undlade at skride ind over for forsætligt svigagtige  
angivelser bl.a. ved at kræve den ydede støtte tilbagebetalt.
Kommissionen kan ligeledes tilslutte sig Parlamentets henstilling om at  
udskyde godkendelsen af nye forpligtelser til fordel for de medlemsstater,  
som konsekvent undlader at indgive de krævede oplysninger rettidigt. Den  
nye forordning om Regionalfonden giver i  denne henseende Kommissionen nye  
muligheder, som den agter at udnytte.

- Den sociale sektor:
Kommissionen har over for Parlamentet peget på de nye forvaltningsregler,  
der blev indført ved den nylige revision af forordningen vedrørende Den  
europæiske Socialfond. Nar disse regler fuldt ud er trådt i  kraft, vil  
størstedelen af de problemer, Parlamentet med rette har fremsat bemærk­
ninger om, sandsynligvis være løst.
Fælleserklæringen af 30. juni 1982
En gnidningsløs gennemførelse af budgettet forudsætter en fælles indsats  
fra alle EF-institutioners side. Dette var hovedformålet med  
fælleserklæringen. Under denne synsvinkel går Kommissionen stærkt ind for,  
at denne erklæring fortsat skal gælde og forbedres.
Kommissionen har i  denne foreløbige rapport givet et udførligt svar, der  
kan danne grundlag for en objektiv vurdering af resultaterne af denne  
fælleserklæring, selv om den kritik, der blev rejst i  decharge­
beslutningen, var rettet mod Rådet og ikke mod Kommissionen.
Kommissionen er overbevist om, at gennemførelsen af fælleserklæringen  
ganske vist har været behæftet med mange svagheder, men at der også er  
positive aspekter. Kommissionen er fortsat rede til at gøre alt, hvad den  
kan, for at opnå yderligere forbedringer på konkrete punkter.

KOMMISSIONENS SVAR P % DE ENKELTE PUNKTER  
I PARLAMENTETS BESLUTNING

- 9 -
DECHARGE-AFGØRELSENS UDFORMNING
(Europa-ParLamentet)
3. bemærker, at Revisionsretten hvert år angiver en række tilfælde, der efter  
dens mening burde medføre en tilpasning af forvaltningsregnskabet, men  
bemærker, at der ikke er fastlagt nogen endelig procedure, hvorefter  
Parlamentet kan foretage sådanne ændringer i forbindelse med meddelelsen af  
decharge; har derfor til hensigt snarest muligt at behandle dette spørgsmål  
for at forbedre decharge-proceduren for de kommende år.
Kommissionens svar
Kommissionen udtalte sig om disse problemer i  sine svar på Revisionsrettens  
årsberetning for regnskabsåret 1982 og begrundede sin holdning på flere af  
møderne i  budgetkontroludvalget, i  forbindelse med drøftelserne af
ændringsforslagene pa dette omrade. Disse ændringsforslag blev med rette  
forkastet af Europa-Parlamentet, der på dette punkt fulgte budgetkontrol­
udvalgets indstilling.
Kommissionen er fortsat overbevist om rigtigheden af den holdning, den har  
indtaget pa dette omrade, og finder, at forvaltningsregnskab og status altid  
giver et korrekt billede af de transaktioner, der er gennemført i  løbet af det  
pågældende år.
(Europa-Par lamentet)
4. har til hensigt at anføre en kort oversigt over status i kommende
decharge-afgørelser for at vise, hvilken betydning det tillægger dette
dokument; foreslår derfor Kommissionen og Revisionsretten, at de fremsender de  
statustal, de anser for hensigtsmæssige i den forbindelse, sammen med de  
forvaltningsregnskabstal, som de hvert år fremlægger som grundlag for  
meddelelsen af decharge;
Kommi ssi onens svar
Kommissionen vil efterkomme Europa-Parlamentets anmodning. For regnskabsåret  
1984 er tallene fra status angivet efter de tal for indtægter og udgifter, der  
fremsendes som grundlag for meddelelse af decharge, på s. 9 i  bind V i
forvaltningsregnskabet og status vedrørende budgettransaktionerne.

DOKUMENTER
(Europa-Parlamentet)
5. opfordrer Kommissionen til efter anmodning at stiLle de dokumenter, som  
Kommissionen har brugt som grundlag for afgørelser, der har finansielle  
følgevirkninger, til rådighed for Parlamentets budgetkontroludvalg, således at  
decharge-beføjelserne kan udøves på grundlag af alle relevante oplysninger;
7. foreslår Kommissionen, at dokumenter med et særlig fortroligt indhold ikke  
skal fremlægges, før tilfredsstillende bestemmelser er vedtaget, men at denne  
fortrolighed kun bør håndhæves i virkelige undtagelsestilfælde, og at et  
medlem af Kommissionen i så fald på et møde i budgetkontroludvalget personligt  
skal redegøre for grundene hertil;
Kommissionens svar
Kommissionen vedtog pa sit møde den 24. april 1985, at næstformand Henning  
CHRISTOPHERSEN, der har ansvar for budgetterne, skulle drøfte de problemer,  
disse anmodninger fra Parlamentet rejser, med formanden for  
budgetkontroludvalget, AIGNER.
Ved fremlæggelsen af denne foreløbige rapport for budgetkontroludvalget vil  
Henning CHRISTOPHERSEN redegøre for de konklusioner, han har draget af disse  
samta ler.

STATUS
(Europa-ParLamentet)
8. bemærker, at de udestående forpligtelser beløb sig til næsten 8 900 mio ECU  
ved udgangen af 1983, hvoraf over 7 800 mio ECU ikke dækkedes af fremførte  
betalingsbevillinger, og at forpligtelsernes kumulative karakter g ir en 
yderligere stigning uundgåelig; er bekymret over, at Kommissionen ikke  
offentliggør tal for, hvor hurtigt disse udestående forpligtelser skønnes at  
skulle betales; opfordrer derfor Kommissionen til at udvide noten til status,  
saledes at den for hver konto indeholder en oversigt over udestående  
forpligtelser, hvilket år disse forpligtelser er indgået, og hvornår de  skønnes at skulle betales;
Kommissionens svar
Kommissionen vil efterkomme Europa-ParLamentets anmodning. For regnskabsåret  
1984 vil forvaltningsregnskabet og status vedrørende budgettransaktionerne på  
s. 30 i  bind V indeholde en oversigt, der viser de uindfriede forpligtelser og  
hvilket år, disse er indgået, samt en vejledende forfaldsplan for  
betalingerne.
(Europa-Parlament et)
9. opfordrer Kommissionen til at tilføje en note til status, hvoraf  
Fællesskabets eventuelle forpligtelser klart fremgår, herunder navnlig de  
forventede forpligtelser i forbindelse med afsætning af interventionslagre;
Kommissionens svar
Kommissionen vil efterkomme Europa-Parlamentets anmodning. Den vil snarest  
offentliggøre bemærkninger til forvaltningsregnskabet og status vedrørende  
budgettransaktionerne i  regnskabsåret 1984, hvoraf omkostningerne i  
forbindelse med lagerudgifter og afvikling af interventionslagre fremgår.

-  12  -
REGNSKABSMÆSSIGE PROBLEHER
(Europa-Pa rlamentet)
14. opfordrer Kommissionen til a) at gennemfare de fire henstillinger i pkt.  
2.19 i Revisionsrettens årsberetning (1) vedrørende skatter og afgifter, der  
kan kræves refunderet, og b) straks at indkassere alle udestående skatter og  
afgifter fra de pågældende medlemsstater;
Kommissionens svar
De refusionsberettigede afgifter (hovedsagelig moms) konteres af Kommissionen  
under samme budgetposter og sædvanligvis under samme forpligtelser som de  
hertil svarende ydelser og leverancer. Disse afgifter kræves derefter  
refunderet af medlemsstaterne på grundlag af en kontrolliste, der føres uden  
for bogholderiet. De beløb, for hvilke der er anmodet om refusion, opføres  
principielt ved regnskabsårets udgang på en interimskonto på statusopgørelsens  
aktiv- og passivside. Når disse beløb er blevet refunderet, kan de anvendes på  
ny.
Det er rigtigt, at den nuværende fremgangsmåde kan forbedres. Derfor er  
Kommissionen også i  færd med at undersøge mulighederne for, at der i  fremtiden  
i  bogholderiet føres en komplet liste over alle betalingsordrer, der  
registreres i  Det fælles Regnskabscenter, vedrørende fakturaer, der omfatter  
skatter og afgifter, som senere kan give anledning til et tilgodehavende hos  
de nationale myndigheder. Med dette edb-system vil man i  princippet kunne  
sikre en bedre forvaltning af refusionsanmodningerne.
Derimod kan Kommissionen ikke tilslutte sig Revisionsrettens forslag om, at  
udgifterne konteres "ekskl. afgifter", da den finder, at dette ville være i  
strid med artikiel 3 og 22 i  finansforordningen af 21. december 1977, der  
vedrører kontering af bruttoudgifter og fornyet anvendelse af refunderede  
afgifter. Bestemmelser herom blev indført ved finansforordningen af 25. april
(1) EFT nr. C 348 af 31.12.1984, s. 21.
\

- 13 -
1973. Kommissionen mener, at det kun kan være en fordel, at der foretages en  
fuldstændig samordning mellem de enkelte institutioner og organer på dette  
område, hvilket i  øvrigt også Revisionsretten ønsker. Disse bestemmelsers  
nøjagtige rækkevidde vil imidlertid kunne blive klartlagt én gang for alle  
under den igangværende revision af finansforordningen.
Kommissionen håber, at det gennem en ændring af procedurerne bliver muligt at  
fremskynde indgivelsen af refusionsanmodninger, men dette vil kræve et  
effektivt samarbejde fra medlemsstaternes side med hensyn til gennemførelsen  
af bestemmelserne i  protokollen vedrørende privilegier og immuniteter, der er  
retsgrundlaget for disse anmodninger.
(Europa-Parlamentet)
15. henstiller til Kommissionen, at den indleder drøftelse med de andre  
fællesskabsinstitutioner og -organer for at opnå enighed om ensartede  
regnskabsprincipper og -metoder begyndende med en vurdering af anlægsaktiver  og lagre;
Kommissionen svar
Det er indledt samråd mellem Kommissionen og de øvrige institutioner med  
henblik pa at na til enighed om ensartede regnskabsprincipper og metoder  
vedrørende anlægsaktiver og Lagre.

- 14 -
DE TREÅRIGE FINANSIELLE OVERSLAG
(Europa-ParLamentet)
16. opfordrer Kommissionen til at gøre de treårige finansielle overslag til et  
mere betydningsfuldt dokument, som foreslået i Parlamentets beslutning om  
budgetforslaget for 1978 (2), ved at medtage en oversigt over det forventede  
tempo for betalinger af udestående forpligtelser og også ved at vurdere de  
finansielle virkninger af foreslåede nye politikker;
Kommissionens svar
Som Kommissionen understregede i  sin politiske indledning til det foreløbige  
budgetforslag for 1986, deler den fuldt ud Parlamentets opfattelse af, at de  
flerårige overslag har meget stor betydning - større betydning i  dag end  
tidligere i  betragtning af, at de disponible midler er begrænsede.
Kommissionen er i  øjeblikket i  færd med at overveje, hvordan den kan give de  
treårige overslag større oplysende værdi fra og med 1987-budgettet. I  
mellemtiden har den i  de treårige overslag for 1986-1987-1988 indført en  
tabel, der for hvert af arene angiver de bevillinger til betalinger, der  
anslås at være behov for til dækning af uindfriede forpligtelser indgået i  
tidligere regnskabsår.
(2) EFT nr. C 280 af 21.11.1977, s. 26.

- 15 -
UDNYTTELSESPROBLEHER
(Europa-ParLament et)
18. henstiller til Kommissionen at foreslå hyppigere anvendelse af opdelte  
bevillinger, saledes at budgetforvaltningen bliver mere fleksibel, og de  
uudnyttede betalingsbevillingers nuværende omfang kan reduceres;
Kommissionens svar
Som nævnt i  svarene pa Revisionsrettens bemærkninger vedrørende regnskabsåret  
1983 (EFT C 348, s. 183), er Kommissionen også af den opfattelse, at der er  
behov for en forbedring af fremgangsmåden med opdeling af bevillinger, der bør  
udvides til at omfatte alle de omrader, hvor dette vil være hensigtsmæssigt  
som følge af bevillingernes art og flerårige anvendelse.
Kommissionen understreger, at dette forudsætter, at der samtidig foretages en  
stramning af forvaltningsprocedurerne, således at man undgår en endnu  
kraftigere forøgelse af forpligtelser indgået i  tidligere regnskabsår, der som  
nævnt i  Kommissionens politiske indledning til det foreløbige budgetforslag  
for 1986 kan lægge beslag på de midler, der er behov for til udvikling af de  
bestående politikker og iværksættelse af nye aktioner.
(Europa-Parlament et)
19. opfordrer Kommissionen til at forelægge en skriftlig beretning om 
udnyttelsen af del B af dens sektion af budgettet for budgetmyndighedens to  
parter inden 30. september hvert år a) med en fortegnelse over alle de konti,  
hvor Kommissionen forventer, at udnyttelsen af enten forpligtelses- eller  
betalingsbevillingerne vil være mindre end 90%, b) for hver sådan konto 
vedlagt et overslag over forventet udnyttelsesgrad, en kortfattet begrundelse  
for underudnyttelsen og forslag til, hvorledes der kan opnås ligevægt;

- 16 -
Kommissionens svar
I den beretning om gennemførelsen af De europæiske Fællesskabers budget pr.  
31. august 1985, som Kommissionen jf. artikel 29 i  finansforordningen af 21.  
december 1977 skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet, vil Kommissionen  
give de nødvendige oplysninger for at imødekomme Europa-Parlamentets ønsker.
Kommissionen vil dog gerne understrege, at de overslag, der udarbejdes på  
dette tidspunkt af året, men som vedrører anvendelsen af bevillingerne helt  
indtil årets udgang, i  mange tilfælde må tages med forbehold, da udnyttelsen  
af bevillingerne som oftest afhænger af helt eksterne forhold. Det er f.eks.  
tilfældet med strukturfondene, udviklingsbistand, energi, forskning osv., hvor  
bevillingernes anvendelse ikke afhænger af Kommissionen, men derimod af andre  
parter (medlemsstater, tredjelande osv.), som Kommissionen ikke har direkte  
indflydelse på.
Disse usikkerhedsmomenter vil navnlig gøre sig gældende i  1985 i  betragtning  
af den forsinkelse, der på flere områder er sket i  anvendelsen af
bevillingerne under ordningen med foreløbige tolvtedele, der har været
gældende i  mere end fem af årets måneder.
(Europa-Par lamentet)
20. opfordrer Kommissionen til at forelægge de anmodninger om  
bevillingsoverførsel, den finder nødvendige, samtidig med beretningen om  
udnyttelsen eller snarest muligt derefter;
Kommissionens svar
Så snart Kommissionen har fået sikkerhed for, at der fortsat er bevillinger  
til rådighed under visse budgetposter, og at det af hensyn til Fællesskabets  
politikker og aktioner er nødvendigt at anvende dem under andre budgetposter,  
anmoder den Europa-ParLamentet og Rådet om bevillingsoverførsler.

- 17 -
Kommissionen henleder dog Europa-Parlamentets opmærksomhed pi, at den i  
betragtning af vanskelighederne ved at udarbejde overslag, der dækker hele  
tidsrummet indtil arets udgang, når der endnu er hele 4 eller 5 måneder  
tilbage, i  mange tilfælde ikke er i  stand til at fremlægge forslag til  
bevillingsoverførsler samtidig med beretningen om budgettets gennemførelse.
(Europa-Par lamentet)
21. opfordrer Kommissionen til at nyvurdere sine behov i det følgende Irs  
budget pa baggrund af ovennævnte beretning og underrette budgetmyndighedens to  
parter hver gang, der er risiko for, at de a) enten bevilger for lave  
betalinger til dækning af Fællesskabets forpligtelser eller b) bevilger for  
store beløb, som ikke kan udnyttes, dersom Kommissionen skal gennemføre en  
forsvarlig økonomisk forvaltning;
22. opfordrer Kommissionen til hvert år skriftligt at forelægge en kortfattet  
oversigt over disse oplysninger, helst i tabelform, for budgetmyndighedens to  
parter inden Rådets andenbehandling af budgetforslaget;
Kommissionens svar
Kommissionen vil inden andenbehandlingen af budgetforslaget for 1986 fremlægge  
et skriftligt resumé i  tabelform med en kortfattet redegørelse for de punkter,  
Europa-Parlamentet ønsker oplysninger om.
(Europa-Parlamentet)
24. opfordrer Kommissionen til hvert ir i forvaltningsregnskabet og status at  
medtage a) en oversigt i lighed med den, der er vedføjet begrundelsen i denne  
betænkning, med angivelse af udnyttelsen af de tillægsbevillinger,  
Europa-Parlamentet har opført på budgettet gennem ændringer under  
budgetbehandlingen, sammenlignet med den generelle udnyttelsesgrad for de  
pågældende konti, så at betydningen af Parlamentets ændringer bedre kan  
vurderes, b) oplysninger i lighed med dem, der allerede er blevet givet for  
første gang, om de budgetposter, hvor en lovgivningsmæssig forsinkelse har  
indvirket pa gennemførelsen og c) forklaringer i tilfælde af andre ændringer,  
som ikke er blevet gennemført;

- 18 -
Kommissionens svar
Kommissionen vil efterkomme Europa-ParLamentets anmodning. For regnskabsåret  
1984 vil forvaltningsregnskabet og status vedrørende budgettransaktionerne på  
side 257 og 251 i  bind I indeholde en oversigt over udnyttelsen af  
bevillingerne under de budgetposter, hvor Parlamentet har foretaget ændringer,  
og en oversigt over de budgetposter, hvor bevillingsanvendelsen er blevet  
forsinket som følge af mangelen på retsgrundlag, med forklarende bemærkninger.
Formanden for budgetudvalget og formanden for budgetkontroludvalget har i  
øvrigt direkte fået tilsendt detaljerede oplysninger om udnyttelsen af  
bevillingerne under de budgetposter, hvor Parlamentet har foretaget ændringer.  
I 1986 vil der blive tilføjet yderligere talkolonner, der angiver udnyttelsen  
af de til 1985 fremførte bevillinger.

FÆLLESERKLÆRINGEN
(Europa-Par lamentet)
25. bemærker, at Rådet ikke har efterkommet fælleserklæringen af 30. juni  
1982, navnlig fordi det ikke har bestræbt sig for at vedtage forordninger om  
betydningsfulde nye EF-aktioner senest inden udgangen af maj, og advarer Rådet  
om, at Parlamentet, såfremt Rådet fremturer, på ny må indtage det standpunkt,  
at budgettet normalt er tilstrækkeligt retsgrundlag, og handle i  
overensstemmelse hermed;
Kommissionens svai·
I.  Generelle betragtninger
Det må allerfairst understreges, at den kritik, Parlamentet rejser, ikke er  
rettet mod Kommissionen, men mod Rådet. Det er imidlertid klart, at det  
også er i  Kommissionens interesse, at de tre parter, der undertegnede  
fælleserklæringen, overholder denne aftale, bl.a. for at undgå, at det  
ømfindtlige problem omkring retsgrundlag bliver rejst på ny (som antydet  
af Parlamentet i  anden del af den pågældende bemærkning).
Det må i  øvrigt erindres, at Kommissionens holdning til fælleserklæringen  
for nylig blive bekræftet af næstformand Henning CHRISTOPHERSEN i  den  
tale, han holdt i  Europa-Par lamentet den 16. april 1985, hvor han sagde:
*'(....) og hvis jeg lige må vende tilbage til de forhold, vi drøfter her,  
er der et problem med budgetproceduren, der er endnu større. Det drejer  
sig om værdien af den fælleserklæring. Parlamentet, Rådet og Kommissionen  
undertegnede den 30. juni 1982, og som har til formål at sikre en bedre  
afvikling af budgetproceduren. Jeg kan fuldt ud forstå, at de tre  
institutioner ønsker at ændre eller forbedre denne procedure. Men jeg må  
også på Kommissionens vegne advare mod at gå bort fra den aftale, som vi  
trods alt er nået frem til. Det er altid konstruktivt at drøfte, hvordan

-  20  -
systemet kan forbedres, men hvis man gar bort fra aftalen, vil vil komme  
ud i  en konflikt mellem institutionerne på et tidspunkt, hvor Fællesskabet  
netop er begyndt af fungere, og hvor der skal træffes en lang række
vigtige beslutninger. Kommissionen mener, at det netop nu, hvor der med  
afgørelserne vedrørende udvidelsen, de integrerede middelhavsprogrammer,  
løsningen af budgetproblemerne i  1985 og styrkelsen af den videnskabelige  
og tekniske udvikling, er blevet pustet nyt liv i  Fællesskabet, er  
vigtigt, at denne udvikling ikke bremses af nye konflikter mellem
EF-institut ionerne. Derfor vil jeg pi Kommissionens vegne sige, at selv om  
fælleserklæringen ikke er uden svagheder, vil det være forkert at opgive  
den".
Skønt Europa-Parlamentets kritik ikke er rettet mod Kommissionen, vil  
Kommissionen derfor gerne give et svar herpå, bl.a. i betragtning af den  
rolle, Kommissionen spiller for EF's institutionelle funktion.
Status over fælleserklæringens virkninger for 1983- og 1984-budgetterne
Den omtalte bestemmelse i fælleserklæringen - punkt IV, stk. 3, litra  
c) - lyder således:
"Anvendelse af bevillinger på budgettet til nye væsentlige EF-foran~  
staltninger betinges af forudgående vedtagelse af en grundforordning her­
om. Opføres sådanne bevillinger på budgettet, inden der er fremsat forslag  
til forordning, opfordres Kommissionen til at fremsætte et forslag inden  
udgangen af januar måned. Rådet og Europa-Parlamentet forpligter sig til  
at gøre enhver bestræbelse, for at den pågældende forordning vedtages  
inden udgangen af maj".
Da fælleserklæringen blev undertegnet på et ret fremskredent tidspunkt i  
regnskabsåret 1982 - 30. juni - kunne denne bestemmelse faktisk ikke få  
virkning for 1982, og resultatet heraf kan altså først vurderes for 1983  
og 1984.

-  21  -
1) Problemet omkring "retsgrundlaget"
Hvad angår specielt problemerne med retsgrundlaget, har Kommissionen i  
1983 og 1984 praktisk taget altid overholdt fristen (udgangen af  
januar) for at fremlægge forslag til nye foranstaltninger.
Der er ingen tvivl om, at Rådet har søgt at overholde fristen for at  
træffe afgørelse (udgangen af maj), men det er ikke lykkedes. Som  
oftest krævedes der i  henhold til artikel 235 i EØF-traktaten  
enstemmig vedtagelse. Og som Kommissionen så ofte har fremhævet det i  
sine betragtninger vedrørende Fællesskabets institutionelle problemer,  
udgør kravet om enstemmighed i  Rådet en faktor, der kan bremse - og  
undertiden endog blokere - Fællesskabets aktiviteter. Dette problem  
gælder derfor ikke kun for fælleserklæringen af 30. juni 1982. Desuden  
har det nu vist sig, at denne frist (Rådets afgørelse træffes i  maj)  
nok var fastsat lidt for optimistisk, i  betragtning af de procedurer,  
der nødvendigvis må følges i  de pågældende institutioner.
Rådet har imidlertid vedtaget et retsgrundlag for størstedelen af de  
"væsentlige nye foranstaltninger", ganske vist med en undertiden  
betydelig forsinkelse (jf. bilag I-A).  For 1983- og 1984-budgetterne  
er der 6 tilfælde, hvor det fornødne retsgrundlag endnu ikke er  
vedtaget (jf. bilag I-B).
2) Status over resultaterne af "fælleserklæringen" af 30. juni 1982 som  
helhed
Kommissionen konstaterer i  øvrigt, at fælleserklæringen af 30. juni  
1982 på en række andre punkter har givet positive resultater, der har  
haft gunstige virkninger for relationerne mellem institutionerne.  
Dette gælder bl.a. følgende punkter:

-  22  -
a) Med vedtagelsen af fælleserklæringen blev striden omkring ved­
tagelsen af 1982-budgettet bragt til ophør. Gennem fælles­
erklæringen blev der på basis af 1982-kontoplanen indført en klas­
sifikation af udgifter som obligatoriske og ikke-obligatoriske,  
ligesom man fandt frem til en egnet fremgangsmåde til brug i  frem­
tiden. Selv om der også senere er opstået uenighed om klassi­
fikationen, har de således ikke længere udgjort nogen alvorlig  
hindring for afviklingen af budgetproceduren, og de har i  sær­
deleshed ikke kunnet hindre vedtagelsen af et budget.
b) Rådet har i  henhold til sine forpligtelser undladt at fastsætte  
"maksimumsbeløb", men har nøjedes med at fastsætte "skønnede  
behov", hvorved det har været muligt for Europa-Parlamentet fuldt  
ud at bevare de beføjelser, det har fået tillagt på budgetområdet,  
og dermed også at undgå de tidligere meget hyppige konflikter på  
dette område.
c) Det permanente instrument, der blev oprettet ved fælles­
erklæringen - "trepartsdialogen" mellem de tre institutioners for-  
mænd - er blevet anvendt flere gange i  tidsrummet mellem 1982 og  
1984 (3) og ydede et vist bidrag til, at der blev fundet en løs­
ning pa de vanskelige budgetproblemer, som er opstået i  hvert  
eneste regnskabsår.
(3) Tid og sted for de fem trepartsmøder:
06.10.1982 Bruxelles
17.11.1982 Strasbourg /
08.12.1982 Bruxelles
09.12.1983 Bruxelles
09.11.1984 Bruxelles
(4) Som bekendt tog Kommissionen den 7. december 1984 initiativ til at
indkalde til et trepartsmøde i  forbindelse med budgetforslaget for  
1985 - som blev forkastet af Parlamentet den 13. december 1984 - men mødet  
fandt ikke sted. Det er dog også tvivlsomt, om det problem, der gav
anledning til forkastelsen, nemlig mangelen på indtægter, egnede sig til  
at blive drøftet på et trepartsmøde (eftersom det jo var i  Rådet, at det
til trods for formandens bestræbelser ikke var lykkedes at finde en
løsning i  tide).

- 23 -
Kommissionen konstaterer derfor, at fælleserklæringen har givet posi­
tive resultater. Disse resultater ml der værnes om. Kommissionen er  
ikke desto mindre fortsat rede til at geire, hvad den kan, for at opnå  
yderligere forbedringer på konkrete punkter, selv om der jo er tale om  
et omrade, der i  politisk henseende hele tiden udvikler sig. De  
alvorlige problemer, der endnu er ulaiste, vedrører navnlig Rådets  
uddvelse af sin beslutningsmyndighed i  forbindelse med vedtagelse af  
fællesskabsbestemmelser, men det er klart, at årsagen til disse  
problemer ikke skal sdges til fælleserklæringens egentlige indhold,  
men stikker langt dybere.

- 24 -
INDTÆGTER
(Europa-ParLamentet)
Indtægter
26. Bemærker, at der er betydelige forskelle mellem bruttonationalproduktet  
eller forbruget i medlemsstaterne og de respektive moms-betalinger, og denne  
uoverensstemmelse synes umiddelbart at vise, at der i vid udstrækning opkræves  for lidt i moms;
Kommissionens svar
Kommissionen gør opmærksom på, at hensigten med indførelsen af egne  
momsindtægter var at skabe en egentlig indtægtskilde for Fællesskaberne til  
afløsning af de finansielle bidrag, som var baseret på rent statistiske  
oplysninger. Reglerne for beregningen af momsgrundlaget - særlig sjette  
momsdirektiv - fører ti L  resultater, som ikke kan sammenlignes direkte med  
noget nationalregnskabsaggregat på grund af definitionsforskelle både med  
hensyn til de transaktioner, der er afgiftspligtige i  fiskal betydning og med  
hensyn til elementerne i  aggregaterne.
Kommissionen kan derfor ikke acceptere, at man alene ved at sammenligne  
momsgrundlaget med BNP-be'.øbet eller forbruget drager den konklusion, at der  
opkræves for lidt i moms.
Den henleder ligeledes opmærksomheden på, at grundlaget for Fællesskabernes  
egne indtægter, når der ses bort fra korrektioner som følge af mulighederne  
for at fravige sjette momsdirektiv, er identisk med momsgrundlaget i  de  
enkelte medlemsstater.
I denne henseende er medlemsstaterne direkte afhængige af en korrekt 
momsopkrævning, idet det drejer sig om meget større beløb end de beløb, der  
tilkommer Fællesskabet som egne momsindtægter.
(Europa-Parlament et)
27. bemærker også, at medlemsstaternes handelsstatistikker ikke synes at  
stemme overens med Fællesskabets indtægter fra told og importafgifter, skønt  
dette delvis kan forklares ved re-eksport inden for Fællesskabet;

- 25 -
Kommissionens svar
Kommissionen skal endvidere understrege, at medlemsstaternes handels-  
statistikker ikke nødvendigvis afspejler de toldbeløb, som medlemsstaterne  
skal indbetale; der er to hovedårsager hertil, nemlig
- som anført under dette punkt i  beslutningen: forskellene mellem
indførselsstedet og det sted, hvor de indførte varer overgår til fri
omsætning,
- de strukturelle forskelle mellem indførslerne set i  relation til den fælles  
toldtarif, som bevirker, at sarnme importmængde kan give anledning til  
opkrævning af meget forskellige samlede toldbeløb.
(Europa-Parlamentet)
28. bemærker, at manglende opkrævning kunne underminere pålideligheden af  
momsgrundlaget og provenuet fra told og importafgifter og skaber ulige  
afgiftsbyrder;
Kommissionens svar
Kommissionen er enig med Europa-Parlamentet i, at en utilstrækkelig opkrævning  
kunne underminere pålideligheden af Fællesskabernes egne indtægter. Derfor  
forsøger Kommissionen at tilvejebringe det nødvendige retsgrundlag for en  
styrkelse af dens kontrolbeføjelser og muligheder for at få adgang til  
oplysninger i  medlemsstaterne om tilfælde af svig og uregelmæssigheder, som  
påvirker Fællesskabernes egne indtægter. Dette er baggrunden for, at  
Kommissionen har fremsat forslag om ændring af forordning nr. 2891/77 (3) og  
om ændring af forordningen vedrørende de foranstaltninger, der skal træffes i  
tilfælde af uregelmæssigheder, som påvirker de egne indtægter, der er fastsat  
ved afgørelsen af 21. april 1970 (4).
(3) EFT L 336 af 27.12.1977, s. 1.
(4) EFT L 94 af 28.4.1970, s. 19.

- 26 -
(Europa-Parlamentet)
29. bemærker, at varierende grader af stringens i forbindelse med fast­
sættelsen og opkrævningen af afgifter i medlemsstaterne medfører varierende  
afgiftsbyrder; henstiller derfor til Kommissionen at fremsætte forslag om en  
mere rimelig ordning;
Kommissionens svar
1. Kommissionen forelagde den 25. april 1985 (5) Europa-Parlamentet og Radet  
en rapport om anvendelsen af Rådets forordninger (EØF, Euratom, EKSF) nr.  
2891/77 og 2892/77 af 29. december 1977 om gennemførelse af afgørelsen af  
21. april 1970 angående udskiftning af medlemsstaternes finansielle bidrag  
med Fællesskabernes egne indtægter. Denne rapport indeholder en dybtgående  
analyse af samtlige problemer, der er opstået i  forbindelse med iværk­
sættelsen og tilpasningen af forordningerne vedrørende Fællesskabernes egne  
indtægter.
2. I øvrigt vedtog Rådet den 7. maj 1985 en afgørelse om ordningen med  
Fællesskabernes egne indtægter, som efter medlemsstaternes ratificering skal  
afløse afgørelsen af 21. april 1970. Ved denne lejlighed valgte man at løse  
problemet vedrørende Fællesskabernes egne indtægter ved at forhøje den  
maksimale opkrævningssats for Fællesskabernes egne momsindtægter. Ratifika­
tionsproceduren er i gang.
Kommissionen fortsætter analyserne af fordelene og ulemperne ved den nuværende  
metode til finansiering af Fællesskabets aktiviteter, men mener dog ikke, at  
tiden er moden til at forelægge nye forslag på dette område. I lyset af de  
drøftelser, som de forskellige institutioners behandling af den under pkt. 1  
nævnte rapport vil give anledning til, vil Kommissionen overveje mulighederne  
for at foreslå forbedringer af Fællesskabets finansieringssystem; resultatet  
af disse overvejelser vil bl.a. fremgå af den rapport, som Kommissionen har  
forpligtet sig til at forelægge et år inden det nye momsloft er nået.
(5) K0MC85) 170 endelig udg.

- 27 -
(Europa-Parlament et)
31. mener, at indførelsen af et nyt edb-styret indtægtsopgørelsessystem i  
Kommissionen skulle forbedre forvaltningen af Fællesskabets indtægter, og  
opfordrer Kommissionen til at holde budgetkontroludvalget underrettet om de  
fremskridt, der gøres pi dette område;
Kommissionens svar
Edb-systemet CORE, som blev indført pr. 1. januar 1985, er indrettet således,  
at det opfylder kravene i  de bestemmelser om EF-budgettets gennemførelse, som  
blev vedtaget i  henhold til de finansielle bestemmelser i  traktaterne. Med  
dette system styres såvel proceduren som den regnskabsmæssige registrering af  
de transaktioner, der følger af de i  den nævnte procedure omhandlede  
handlinger. Systemet skal når som helst kunne producere en oversigt, som viser  
forbedringerne i  de forskellige gennemførelsesfaser, såvel pr. enhed som  
globa It.
Ganske vist fungerer systemet stadigvæk - ligesom det system, der styrer  
udgifterne - efter gruppekørselsprincippet, idet det er bundet til den teknik,  
som det nuværende materiel er indrettet efter.
Den hastige udvikling inden for edb-teknikkerne vil foranledige Kommissionen  
til i  nær fremtid at indføre et såkaldt tidstro interaktivt edb-system. Ifølge  
planerne skal dette system fra 1988 være et avanceret forvaltningsredskab  
inden for offentligt regnskabsvæsen, både når det drejer sig om indtægter, og  
når det drejer sig om udgifter. Men da de juridiske normer for budgettet ikke  
må overskrides, indebærer ethvert system nødvendigvis eksogene grænser, som  
dæmper virkningerne af dets indbyggede formåen.
Stadigvæk inden for rammerne af de eksisterende budgetbestemmelser vil den  
påregnede forbedring af forvaltningen - for så vidt angår de oplysninger, der  
tilgår budgetmyndigheden - resultere i  mere præcise analyser, særlig i  den  
kvartårlige beretning om budgettets gennemførelse.

-  28  -
PROBLEMER I FORBINDELSE MED AFSLUTNINGEN AF EUGFL1s REGNSKABER
34. bemærker foruroliget, at EUGFL's 1976- og 1977-regnskaber først blev  
afsluttet i 1983, og at forsinkelser på mere end fem ir i afslutningen af  
disse regnskaber, som udgør mere end halvdelen af hele det årlige budget, er  
blevet sædvane, med det resultat, at arbejdet bliver mere vanskeligt og mindre  
effektivt, fordi tjenestemænd forflyttes, dokumenter går tabt og hukommelsen  
svigter;
35. bemærker også, at afslutningen ofte finder sted med forbehold, hvorved  
Kommissionen udskyder nogle af de vanskeligere problemer, som burde have været  
Idst hurtigt og konsekvent, således at de pågældende akkumulerede beløb bliver  
meget større og problemerne sværere at Idse;
36. opfordrer Kommissionen til at tage fdlgende skridt med henblik på at  
afhjælpe denne situation
a) at påbegynde arbejdet med kontrol på stedet i Idbet af de pågældende
regnskabsår, således som det sker for tiden med kontrol af
tilbagebetalinger og de monetære udligningsbeldb;
b) med medlemsstaterne at drdfte forholdene omkring deres forvaltning af og  
kontrol med udgifterne og forskelle i fortolkningen af forordninger,  
efterhånden som disse spdrgsmål bliver aktuelle under kontrolprocessen, så  
at medlemsstaterne kan rette fejlene, inden følgerne bliver endnu større;
c) at sørge for, at medlemsstaterne hurtigere bringer sagerne i orden, når der  
er begået fejl, som ikke skyldes grov uagtsomhed, ved ikke at idømme bod  
efter afslutningen, dersom den pågældende medlemsstat hurtigt har løst  
problemet, når den har fået det pålagt;
d) at skabe betingelser, så at medlemsstaterne bliver i stand til og  
forpligtes at forelægge deres endelige regnskaber inden 31. marts i det  
efterfølgende år, som fastsat i den pågældende forordning;
37. vedtager, at den eneste praktisk mulige måde at ajourføre regnskabsaf­
slutningen på, er, at give det løbende år prioritet; opfordrer derfor Kommis­
sionen til at gennemføre disse nye procedurer så fuldstændigt som muligt i  
løbet af 1985 og gennemføre ændringer tids nok til, at de kan være i kraft i  
hele 1986;

- 29 -
38. opfordrer Kommissionen til inden 30. juni 1987 uden forbehold at afslutte  
regnskaberne for 1985 og derefter, ligeledes uden forbehold, afslutte de  
efterfølgende Irs regnskaber inden 12 måneder efter udgangen af de pågældende  
år; opfordrer endvidere Kommissionen til, dersom disse datoer ikke kan  
overholdes, at forelægge Europa-Parlamentet:
a) en fuldstændig skriftlig rapport inden udløbet af nævnte frister om de  
omstændigheder, der har medført forsinkelsen, hvilke foranstaltninger der  
er truffet for at afhjælpe dem, og hvilket yderligere tidsrum den finder  
nødvendigt for at afslutte regnskaberne uden forbehold, og
b) derefter hver måned en yderligere rapport, indtil regnskaberne er afsluttet  
uden forbehold;
39. opfordrer Kommissionen til at foreslå en fremgangsmåde og tidsplan for  
afslutning af regnskaberne for 1980 til 1984 så hurtigt som muligt, idet der  
dog drages omsorg for, at det igangværende afslutningsarbejde ikke forsinkes;
Kommissionens svar
Kommissionen har sat sig det mål, at den vil træffe beslutning om afslutningen  
af regnskaberne for 1985 senest den 30.6.1987, forudsat at medlemsstaterne har  
indgivet deres angivelser til Kommissionen mindst et ir inden denne dato. Den  
vil endvidere anmode medlemsstaterne om at gøre deres yderste for at overholde  
de frister, der er fastsat i  fællesskabsbestemmelserne, og den vil benytte  
alle til rådighed stående midler for at fl de nødvendige oplysninger fra  
medlemsstaterne i  rette tid.
Kommissionen har i  øvrigt truffet følgende interne foranstaltninger med  
henblik på:
- at udarbejde forslag om de nødvendige tilpasninger af regler og  
administrative bestemmelser, særlig vedrørende medlemsstaternes indgivelse  
og fremsendelse til Kommissionen af angivelserne samt af enhver anden  
oplysning, der anmodes om,
- at forenkle kontrollen og procedurerne inden for Kommissionen, samt at  
afkorte dialogerne med medlemsstaterne.
Kommissionen vil endvidere forsøge at få medlemsstaterne til at forstå betyd­
ningen af regnskabernes afslutning og oplyse dem om de foranstaltninger, der  
er truffet for at fremskynde proceduren.
Med hensyn til beslutningerne vedrørende 1982, 1983 og 1984 vil Kommissionen
træffe de fornødne foranstaltninger, således at forsinkelserne vedrørende  
disse perioder ligeledes kan være indhentet senest den 30.6.1987.

- 30 -
DEN FALLES LANDBRUGSPOLITIK
(Europa-Par Lamentet)
40. henleder opmærksomheden på den stigende mangel pi konsekvens i den fælles  
landbrugspolitik, der dels skyldes krav fra de enkelte medlemsstater og disses  
misbrug af princippet om enstemmighed i Rådet og dels er en fdige af ændringer  
i forsynings- og forbrugsmonstrene i de senste år;
Kommissionens svar
Kommissionen deler den af Europa-ParLamentet udtrykte bekymring med hensyn til  
de vanskeligheder, der følger af de forskellige medlemsstaters krav, som  
særlig er kommet til udtryk i  afgørelserne om fastsættelse af priserne for  
1985/86 for korn og colza. Kommissionen (Frans ANDRIESSEN og Jacques DELORS)  
afgav den 13. juni 1985 en erklæring til Europa-Parlamentet om dette  
spørgsmål.
(Europa-Parlamentet)
41. bemærker,^at Kommissionen har nedsat arbejdsgrupper, som skal undersøge de  
vigtigste omrader inden for den fælles landbrugspolitik, og opfordrer til, at  
der hurtigt aflægges beretning om deres henstillinger;
Kommissionens svar
Kommissionen vedtog den 13. juli 1985 (8) en "Grønbog1 1  om den fælles land­
brugspolitik, som vil danne grundlag for en debat om den fælles land­
brugspolitik, inklusive naturligvis i  Europa-Par lamentet, som har fået  
forelagt denne "Grønbog".
(Europa-Parlament et)
42. henstiller til Kommissionen, at den fremover i forslag og andre dokumenter  
skelner klart og tydeligt mellem landbrugspolitikkens Økonomiske, sociale og
(8) K0M(85) 333 endelig udg. af 13. juli 1985.

- 31 -
miljømæssige målsætninger, således at der mere effektivt og økonomisk kan  
tages hensyn til hvert af disse behov;
Kommissionens svar
Kommissionens forslag om den årlige fastsættelse af landbrugspriserne og om  
betydelige ændringer i  landbrugspolitikken ledsages af "begrundelser" eller  
rapporter, hvori de forskellige bevæggrunde er anført; Kommissionen vil gøre  
sit yderste for at forbedre udformningen af sine forslag i  den af  
Europa-Parlamentet ønskede retning.
\
(Europa-Parlamentet)
43. bemærker, at Kommissionens udsættelse til 1984 af EUGFL-garantiudgifter i  
størrelsesordenen 825 mio ECU var i modstrid med princippet om etårige  
budgetter og et bevis på, at det nuværende budget ikke giver et effektivt  
middel til kontrol med sådanne udgifter; opfordrer derfor Kommissionen til  
nøje at holde øje med udviklingen, og såfremt en overskridelse af garantiud­
gifterne anses for sandsynlig, rettidigt at foreslå a) retsakter eller andre  
foranstaltninger, der er nødvendige for at begrænse udgifterne til den  
budgetmæssige bevillingsramme, og b) et foreløbigt forslag til tillægsbudget,  
såfremt en sådan begrænsning ikke er mulig i fuldt omfang;
Kommissionens svar
Kommissionen deler Europa-Parlamentets generelle opfattelse, ifølge hvilken  
det er nødvendigt enten at vedtage bestemmelser for at bremse udgifterne,  
såfremt bevillingerne er utilstrækkelige, eller at forelægge et supplerende  
foreløbigt budgetforslag. Kommissionen havde i  1983 valgt sidstnævnte  
procedure. De bevillinger, den havde ansøgt om til EUGFL, garantisektionen,  
blev reduceret af budgetmyndigheden (med 50 mio ECU). Derimod vedtog  
Kommissionen bestemmelser om suspension eller udsættelse af betalingerne, idet  
den desuden tog det forhold i  betragtning, at Fællesskabernes egne indtægter  
var opbrugt, og at udgifterne voksede kraftigt i  slutningen af året, hvilket  
blev konstateret på et tidspunkt, hvor det var for sent at løse problemet ved  
hjælp af et tillægsbudget.

- 32 -
I 1984 og i  1985 meddelte den meget hurtigt budgetmyndigheden, at der ville  
blive behov for supplerende bevillinger.
(Europa-Par lamentet)
44. opfordrer Kommissionen til at afsætte interventionslagrene på det mest  
gunstige tidspunkt og om nødvendigt at foreslå overførsler eller et foreløbigt  
udkast til tillægsbudget med henblik herpå, idet forsinkelser blot krænker 
princippet om, at budgettet skat være etårigt, og øger omkostningerne;
Kommissionens svar
Kommissionen er enig med Europa-Parlamentet i, at interventionslagrene bør  
afsættes på det mest gunstige tidspunkt, og at det i  givet fald vil være  
nødvendigt at tilpasse budgetbevillingerne i  overensstemmelse hermed.
På denne baggrund har Kommissionen i  sit foreløbige budgetforslag for 1986 for 
første gang foreslået en reserve på 423 mio ECU med henblik på den finansielle  
værdiforringelse af lagrene af smør og oksekød.
Det skal imidlertid understreges, at afsætningen af lagrene ikke blot afhænger  
af de finansielle midler, der er til rådighed, men også af afsætningsmulig­
hederne.
(Europa-Parlamentet)
45. erkender dog, at Fællesskabet må overholde sine internationale
handelsforpligtelser, og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til
udviklingslandenes legitime interesser, nar den foretager transaktioner til  
nedbringelse af lagrene, selv om dette medfører budgetmæssige omkostninger;
Kommissionens svar
Der henvises til Kommissionens svar vedrørende pkt. 70-78 i Europa 
Parlamentets beslutning.

)
-3 3 -
(Europa-ParLamentet)
46. opfordrer Kommissionen til at foreslå foranstaltninger, der kan sikre, at  
værditabet i forbindelse med interventionslagre opføres på det årlige budget  
og på regnskabet efter ensartede principper, idet den nuværende praksis med at  
udsætte eller fremføre en stor del af disse udgifter krænker princippet om, at  
budgettet skal være etårigt;
Kommissionens svar
For de vigtigste produkter, dvs. korn, olivenolie, tobak, skummetmælkspulver, 
smør og oksekød, er der i  budgettet en særlig budgetpost under inter­
ventionsudgifterne "andre udgifter til offentlig oplagring". Pa denne 
budgetpost konteres forskellene mellem købspriser og salgspriser, dvs. tabene 
for det pågældende regnskabsår.
Med hensyn til det generelle problem vedrørende omkostningerne i  forbindelse 
med afsætningen af lagrene uden for regnskabsåret vil Kommissionen allerede 
fra regnskabsåret 1984 i  tilknytning til forvaltningsregnskabet forelægge et 
notat vedrørende "de potentielle udgifter".
(Europa-Parlamentet)
47. opfordrer Kommissionen til at leve op til sit ansvar som traktaternes  
vogter for at sikre, at Fællesskabets retsforskrifter overholdes inden for  
landbrugssektoren, og at der tages passende sanktioner, både af finansiel og  
juridisk art, i anvendelse over for de medlemsstater, der ikke overholder  
retsforskrifterne;
Kommissionens svar
Kommissionen lægger stor vægt på, at der føres tilsyn med, at medlemsstaterne 
overholder fællesskabsbestemmelserne. I tilfælde af overtrædelse indleder den 
systematisk den i  traktatens artikel 169 fastsatte procedure, som i  påkommende 
tilfælde resulterer i, at den pågældende medlemsstat indklages for Domstolen. 
Endvidere vil der i  forbindelse med afslutningen af regnskaberne for EUGFL, 
garant i  sekt ionen, blive taget hensyn til overtrædelsernes eventuelle 
finansielle konsekvenser for Fællesskabet.

- 34 -
(Europa-Parlamentet)
48. henstiller til Kommissionen at gennemfare cost-benefit-analyser og  
derefter tage politikken på følgende områder op til fornyet overvejelse:
a) anvendelsen af privat oplagring sammenlignet med opkøb til offentlige  
interventionslagre;
b) muligheden for at begrænse salget til interventionslagrene ved slutningen  
af markedsføringssæsonen;
c) håndhævelsen af Fællesskabets kvalitetskrav til frisk frugt og friske  
grønsager i forbindelse med enhver form for offentligt salg, og hvor der  
finder tilbagetrækninger sted;
d) destillationen af alkohol fremstillet af druer og anden frugt;
e) produktionsstøtte til forarbejdede tomatprodukter,
f) metoderne til understøttelse af tobakssektoren;
g) de voksende budgetmæssige omkostninger i forbindelse med olieholdige frø;
Kommissionens svar
Generelt vil Kommissionens vedtagelse i  juli måned af "Grønbogen" om den 
fælles landbrugspolitik og de deri anførte løsningsmodeller give
Europa-Parlamentet et grundlag for en principiel drøftelse. Visse af de 
spørgsmål, som blev rejst i  forbindelse med beslutningen vedrørende decharge 
for 1983, finder genklang i  "Grønbogen", særlig spørgsmålet om den måde, 
hvorpå markedsordningen for korn fungerer. Dette er baggrunden for, at 
Kommissionen, når tiden er inde, vil besvare visse af spørgsmålene pa grundlag 
af de i  Grønbogen foreslåede løsningsmodeller.
a) Privat oplagring sammenlignet med offentlig oplagring
Privat oplagring og offentlig oplagring opfylder ikke de samme økonomiske 
funktioner og fungerer ikke på samme made. Privat oplagring har nemlig til 
formål at bidrage til at skabe ligevægt på markederne inden for
produktionsåret. Producenterne kan frit gøre brug af denne ordning og har

- 35 -
ansvaret for afsætningen af produktet efter oplagring. Derimod er offentlig 
oplagring en fdige af den prisgaranti, der er fastsat for landbrugerne. 
Interventionsorganerne er forpligtet til at købe de produkter, som tilbydes 
dem, og EUGFL bærer eventuelle tab i  forbindelse med produkternes 
afsætning. Bortset fra en vis mængde, som anses for normal oplagring, udgør 
interventionslagrene strukturbetingede overskud.
Spørgsmålet om anvendelse af privat oplagring undersøges af Kommissionen i  
lyset af den måde, hvorpå den enkelte markedsordning fungerer.
b) Begrænsning af salget til interventionslagre
Da problemerne vedrørende intervention i  kornsektoren er behandlet i  
"Grønbogen", vil Kommissionen, når tiden er inde, tage stilling til dette 
spørgsmål på grundlag af de i  Grønbogen foreslåede løsningsmodeller.
c) Kvalitetsnormer
Der eksisterer fælles kvalitetsnormer for ca. 30 frugter og grønsager.
I henhold til bestemmelserne i  forordning (EØF) nr. 1035/72 om den fælles 
markedsordning for frugt og grønsager skal de produkter, for hvilke der er 
fastsat sadanne normer, opfylde visse krav, som er gyldige i  alle
afsætningsled, inklusive detailsalgsstadiet, hvad enten de berørte
landbrugsprodukter er høstet i  Fællesskabet eller importeret fra
tredjelande.
Eneste undtagelser fra denne regel er:
- produkter, der af producenten sælges eller leveres til sorterings- og 
emballeringsvirksomheder eller til lagervirksomheder;
- produkter, der sendes fra Lagervirksomheder til sorterings- og 
embal ler ingsvi rksomheder;
- produkter, som producenten på sin egen bedrift overdrager til forbrugeren 
til dennes personlige brug;
produkter der sendes til be- og forarbejdningsvirksomheder, forudsat at 
der ikke er fastsat kvalitetsnormer for disse produkter.

- 36 -
Hidtil har kontrollen med overholdelsen af kvalitetsnormerne udelukkende 
sorteret under medlemsstaternes kompetente organer.
Rådet har imidlertid netop godkendt en forordning (9), der åbner mulighed 
for, at repræsentanter for Kommissionen sammen med medlemsstaternes 
kompetente myndigheder kan foretage en kvalitetskontrol af frugt og 
grønsager, hvad enten det drejer sig om produkter, der afsættes normalt, 
eller produkter, der giver anledning til interventioner.
Det er imidlertid klart, at disse repræsentanter for Kommissionen, hvis 
antal i  begyndelsen nødvendigvis må være meget reduceret, ikke skal træde i  
stedet for medlemsstaternes myndigheder, som fortsat bidrager væsentligt 
til at opnå en effektiv kontrol.
Destil lat i  on af alkohol
I henhold til bestemmelserne om intervention i  frugtsektoren kan frugter, 
der er trukket ud af handelen, destilleres. Der er foreslået to 
fremgangsmåder: udbydelse i  licitation af selve frugterne eller udbydelse i  
licitation af destillationen.
I Italien, hvor frugterne sælges til brænderierne ved licitation, er 
priserne meget lave, hvilket indebærer en risiko for øget anvendelse af 
denne fremgangsmåde og for forstyrreLser af markedet for alkohol.
Indførelsen af en minimumssalgspris i  licitationsmekanismerne kunne - uden 
at ændre disse mekanismer fundamentalt - åbne mulighed for en reduktion af 
de samlede interventionsudgifter gennem en forøgelse af indtægterne, men 
kunne også bremse brænderierne i  deres indkøb, hvilket uundgåeligt ville 
medføre en forøgelse af mængderne af ubrugelig frugt.
(9) Rådets forordning (EØF) nr. 1319/85 af 23. maj 1985 om udbygning af 
kontrolordningen vedrørende anvendelsen af fællesskabsforskrifterne for 
frugt og grønsager - nr. L 137 af 27.5.1985.

- 37 -
I Tyskland sorterer destillationen af frugt under Bundesamt für Ernährung 
und Forstwirtschaft, idet destillationen overdrages ved licitation, og den 
opnåede alkohol sælges til Branntweinmonopolverwaltung.
Da destilLat ionsudgifterne afholdes af EUGFL, kunne man overveje at 
udelukke enhver bydende, hvis bud ville medføre udgifter, der overstiger de 
indtægter, der kan opnås ved salget af alkohol, fra licitationen, men også 
i  dette tilfælde risikerer man en forøgelse af de mængder frugt, som ikke 
kan anvendes.
Endvidere gør de i  Tyskland gældende regler for produktion og salg af 
alkohol det praktisk taget umuligt at udbyde frugter, der er trukket ud af 
handelen, i  licitation med henblik på destillation på brænderiernes 
regning, således som det praktiseres i  Italien.
Det ser således ud til, at der kun er to valgmuligheder;
- enten at acceptere, at anvendelsen af de frugter, der er trukket ud af 
handelen, medfører udgifter, der overstiger omkostningerne ved den 
egentlige tilbagetrækning,
- eller at acceptere, at større mængder produkter, som er trukket ud af 
handelen, ikke finder anvendelse og ligger og rådner op.
For så vidt angår den overskydende vin, er der allerede bestræbelser i  gang 
for at reducere mængden af vin, der destilleres.
For det første skulle de strukturforanstaltninger, som er blevet vedtaget 
for nylig, bringe produktionspotentiellet ned på et mere ræsonnabelt niveau 
ved en gradvis nedlæggelse af højtydende vinarealer.
Dernæst indebærer den nylige ændring af grundforordningen vedrørende 
vindyrkning som vigtigste foranstaltning indførelse af obligatorisk 
destillation, som tager sigte på at gøre genoprettelsen af ligevægten på 
markedet i  begyndelsen af produktionsåret mere effektiv og at bremse 
væksten i  interventionsudgifterne gennem en mærkbar reduktion af
købspri serne.

- 38 -
Foranstaltningernes karakter af sanktion gælder især for de høje udbytter, 
hvilket gør denne foranstaltning til et vigtigt element i  den kvalitative 
politik, som i  mange ir har været ført i  denne sektor.
Endelig har Rådet for nylig vedtaget en bestemmelse om, at aktionerne 
vedrørende forskning og udvikling af nye anvendelsesmuligheder for 
produkterne under denne sektor fortsætter i  yderligere fire produktionsår, 
det drejer sig om aktioner, der har været i  gang siden 1982-1983, og som i  
nær fremtid skulle føre til konkrete forslag med henblik på at fremme 
forarbejdningen af koncentreret most til dyrefoder og således mindske 
mængderne af destilleret vin.
e) Støtte til forarbejdede tomatprodukter
1. Siden begyndelsen af produktionsåret 1978/79 er der blevet ydet 
produktionsstøtte til forarbejdede tomatprodukter, nærmere bestemt til 
tomatkoncentrater, flåede tomater og visse tomatsafter.
Ordningen er blevet udvidet fra produktionsåret 1979/80 og dækker nu 
samtlige forarbejdede tomatprcdukter, som henhører under pos. 20.02 C i  
den fælles toldtarif, samt tomatsafter henhørende under pos. 20.07 i  
samme toldtarif.
Fremstillingen af tomatprodukter er steget betydeligt, siden denne 
støtteordning blev indført, hvilket har medført betydelige fordele for 
Fællesskabets Middelhavsområder.
Kommissionen følger meget nøje udviklingen i  fremstillingen af 
produkter, til hvilke der ydes støtte, således at den kan vurdere 
konsekvenserne for markedet og de finansielle følger. Kommissionen 
følger især udviklingen i  de forarbejdede tomatprodukter, fordi en 
forøgelse af produktionen kan skabe problemer på markedet og medføre 
betydelige udgifter for Fællesskabet,
2. I 1982 skønnede Kommissionen det nødvendigt at begrænse risikoen for 
overproduktion af forarbejdede tomatprodukter og forelagde følgelig et 
forslag for Rådet om indførelse af garant i  tærsk lers

- 39 ~
Rådet vedtog dette forslag, og garantitærsklen blev fastsat til i  alt 
4 295 999 t friske tomater, som anvendes til fremstilling af tomat- 
koncentrat og hele flåede tomater.
3. I 1984 blev hele støtteordningen taget op til fornyet overvejelse, og 
der blev foretaget en tilpasning af mekanismen til fastsættelse af 
henholdsvis produktionsstøtten og de minimumspriser, der skal udbetales 
til producenterne. Garantitærsklen for forarbejdede tomatprodukter· blev 
fastsat til 4 700 000 t friske tomater, som anvendes til fremstilling af 
alle typer forarbejdede produkter.
4. I 1985 blev ordningen atter korrigeret, og der blev indført midlertidige 
foranstaltninger for at begrænse udbetalingen af støtte, idet tærsklen 
blev fastsat til en vis mængde forarbejdede produkter svarende til 
4 700 000 t friske tomater.
5. I 1987 vil Kommissionen forelægge Rådet en rapport om erfaringerne med 
hele denne støtteordning og om nødvendigt foreslå ændringer, som den 
anser for hensigtsmæssige.
6. Det fremgår af ovenstående, at støtteordningen er blevet fulgt meget 
nøje, og at den er blevet ændret eller justeret, når det var nødvendigt. 
Kommissionen vil fortsat følge udviklingen opmærksomt, idet ordningen og 
dens følger er af stor betydning for producenterne i  Middelhavs­
områderne, og idet udviklingen såvel med hensyn til produktionen som med 
hensyn til afsætningen af produkterne kan variere meget stærkt fra år 
til år.
Tobak
Kommissionens tjenestegrene foretog i  1982 en kritisk analyse af
præmieordningen set i  relation til de mål, som Kommissionen har fastsat for
tobakssektoren. Disse overvejelser vil blive uddybet, thi Kommissionen har

- 40 -
i  forbindelse med Rådets beslutning af 16. maj 1985 vedrørende fastsættelsen 
af priser og dertil knyttede foranstaltninger forpligtet sig til at foretage 
en specifik analyse af følgende punkter:
1. Ajourføring af metoden til beregning af præmien.
2. Et mere restriktivt valg mellem de konkurrerende sorter fra 
tredjelandene.
3. Udvidelse og styrkelse af kontraktsystemet.
4. Den langsigtede tendens i  efterspørgslen efter tobak i  EØF og i  verden.
5. Reelle produktionsomkostninger.
6. Overførsel af tobakssorter fra én medlemsstat til en anden.
7. Graduering af præmiebeløbet i  overensstemmelse med de forskellige 
kvaliteter af samme tobakssort.
Konklusionerne af disse analyser vil danne grundlag for pris- og 
præmieforslagene for produktionsåret 1986.
g) Olieholdige frø
Da produktionen af vegetabilske fedtstoffer i  EØF er uti Istrækkecig, har 
Fællesskabet i  GATT accepteret, at indførslerne fra tredjelandene foregar 
uden beskyttelsesforanstaltninger.
Dette har resulteret i  indførelsen af en produktionsstøtte, som finansieres 
af EUGFL, og som dækker forskellen mellem prisen inden for EØF og prisen pa 
verdensmarkedet.
En undersøgelse af sektoren for olieholdige frø bør foretages på et bredere 
grundlag og bl.a. tage følgende aspekter i  betragtning:
- fællesskabets forsyningssikkerhed, idet Fællesskabet i  øjeblikket er 
stærkt afhængig af sine indførsler;
- muligheden for at erstatte overskydende produktion, som er kostbar for 
Fællesskabet;
- de agro-økonomiske fordele, som er en følge af dyrkningen af olieholdige 
frø, særlig i  henseende til vekseldrift og behov for gødning.
/Kommissionen vil, når tiden er inde, tage stilling til dette spørgsmål pa 
grundlag af de løsningsmodeller, der er foreslået i  Grønbogen./

- 41 -
(Europa-ParLamentet)
49. opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at sørge for, at  
fordelingen af interventionsfrugt og -grønsager til sociale institutioner  
organiseres mere effektivt;
Kommissionens svar
Som Europa-Parlamentet allerede selv har bemærket (Bocklet-rapporten, PE 
78.342), er det af praktiske og tekniske grunde ikke altid muligt at kanali­
sere de pågældende varer ud til disse formål.
Kommissionen kan fuldt ud tilslutte sig ideerne i  den nævnte rapport og minder 
om, at disse praktiske vanskeligheder stadig består.
i
Kommissionen undlod dog ikke at opføre dette punkt på dagsordenen for mødet i  
Det rådgivende Udvalg for Frugt og Grønsager den 29. maj 1985 og at underrette 
medlemsstaternes delegerede om Europa-Parlamentets ønske om, at den gratis 
distribution til sociale institutioner af frugt og grønsager fra 
interventionslagrene organiseres mere effektivt.
Delegationernes indlæg har bekræftet den opfattelse, der jf. ovenstående 
hersker i  Europa-Parlamentets landbrugsudvalg, nemlig:
- at de gratis distribuerede mængder ikke kan træde i  stedet for de mængder, 
der købes på normal vis af modtagerne; at dette forhold kræver en ofte 
vanskeligt gennemførlig kontrol og nødvendigvis begrænser den mængde, der 
kan distribueres;
- at de potentielle modtagere, der i  hovedparten af medlemsstaterne er opført
i  en fortegnelse, og som orienteres om mulighederne for at få en gratis
tildeling, ikke har haft travlt med at hente produkterne hos de 
producentorganisationer, som foretager interventionerne, på grund af enten 
manglende interesse eller manglende transportmidler;

- 42 -
distribution over store afstande kræver kølevogne, hvis varen skal ankomme i  
tilfredsstillende stand. Omkostningerne er ofte alt for store i  forhold til 
gevinsten og overstiger de faste beldb, der afholdes af EUGFL.

- 43 -
DEN FÆLLES FISKERIPOLITIK
(Europa-ParLamentet)
50. hensti Iler til Kommissionen, at den ikke udbetaler forskud til  
medlemsstaterne i forbindelse med intervention pi markedet og godtgørelser for  
mængder, der overskrider den pågældende medlemsstats samlede tilladte  
fangstmængde for den pågældende fiskeart;
Kommissionens svar
Kommissionen har undersøgt Parlamentets henstilling. En fornuftig 
budgetforvaltning bør sigte pa i  videst muligt omfang at undlade at vente til 
regnskabsafslutningen med at slette udgifter, som i  årets løb viser sig ikke 
at skulle afholdes.
Kommissionen understreger dog, at det spørgsmål, der tages op af Parlamentet, 
er særdeles vanskeligt at løse pa interventionsplan i  endnu højere grad end på 
restitutionsplan pa grund af det indviklede kvotasystem i  fiskerisektoren. 
Indføres der en ordning med ydelse af forskud for hver enkelt fiskeart i  
stedet for de globale forskud, er der risiko for, at der skal iværksættes en 
sa kompliceret kontrol, at den med den nuværende forskudsordning ikke vil stå 
i  et rimeligt forhold til de fordele, der eventuelt vil kunne opnås.
I praksis er der kun mulighed for at undlade at udbetale forskud for en given 
sektor, når fællesskabsreglerne for hele eller en større del af den pågældende 
sektor er overtrådt. Kommissionen vil undersøge, om der kan findes en løsning 
pa problemer af denne art inden for rammerne af en eventuel ændring af 
forskudsordningen, som er under forberedelse og vil blive taget op til 
drøftelse.

- 44 -
REGIONALPOLITIK
(Europa-Par Lamentet)
51. erkender, at Fællesskabets budget bør fremme overensstemmelsen mellem  
medlemsstaternes økonomier, især gennem omfordeling af midler til  
Fællesskabets ugunstigt stillede områder, men beklager, at dette ikke lykkes,  
fordi a) medlemsstaterne i kraft af deres kontrol over de ansøgninger, der  
fremsendes, ganske enkelt bruger EFRU-midler som erstatning for nationale  
midler, b) EFRU er alt for lille til, at den kan have større regional  
betydning og c) der fLyder meget større EF-midler til mere velhavende  
regioner;
Kommissionens svar
1. Foranlediget af forslaget til den ny EFRU-forordning og gennemgangen heraf 
har Kommissionen, som helt deler Parlamentets opfattelse af, hvilke mål 
der skal forfølges, sat alle sejl til for at lede udviklingen i  den 
ønskede retning. I denne henseende må der peges på følgende to punkter:
a) Som angivet i  tredje betragtning i  indledningen til Rådets forordning
(EØF) nr. 1787/84 af 19. juni 1984 om Den europæiske fond for 
Regionaludvikling "bidrager samordningen af Fællesskabets politikker 
indbyrdes samt af retningslinjerne for og prioriteringen i
Fællesskabets regionalpolitik med medlemsstaternes regionalpolitik til 
større overensstemmelse mellem medlemsstaternes økonomi og til en mere 
harmonisk fordeling af den økonomiske aktivitet inden for
Fællesskabet".
b) Fordelingen af EFRU's ressourcer inden for de rammer, der er fastsat i  
forordningens artikel 4, giver Kommissionen større smidighed i  
tildelingen af fondens ressourcer til Fællesskabets ringest stillede 
regioner. Denne bestemmelse, der er en fornyelse i  forhold til 
kvotaordningen i  den gamle forordning (EØF) nr. 724/75, kan således 
imødekomme Europa-Parlamentets ofte formulerede bekymring.

- 45 -
2. For så vidt angår supplering af de nationale midler med EFRU-midler er der 
for nylig sket en positiv udvikling henimod opfyldelsen af 
Europa-Parlamentets rinske, navnlig i  Frankrig, for så vidt angår 
infrastruktur. I rivrigt er EFRU-stritten til infrastruktur navnlig i  
Italien og Det forenede Kongerige overfart til de berrirte regionale og 
lokale organer.
Det må dog tages i  betragtning, at det ikke matematisk kan påvises, hvor 
meget EFRU-stritten betyder, ved at lægge den til de nationale offentlige 
udgifter. EFRU's regionale virkning kan trods de stadig beskedne midler, 
fonden råder over hvert år, ikke betragtes som ubetydelig, selv om det er 
vanskeligt at sætte tal på den, navnlig fordi stritten til 
grundinfrastruktur, der pr. definition er varige goder, kumuleres. I de 
medlemsstater, hvor EFRU-stritten til infrastruktur får virkninger på 
regionalt eller lokalt plan, er modtagerne i  stadig stigende grad klar 
over det betydelige og ofte afgrirende tillæg, den yder til at forbedre 
befolkningens levevilkår og til at bane vejen for rikonomiske aktiviteter 
ved at bidrage til at skabe eller opretholde arbejdspladser.
(Europa-Parlamentet)
53. henstiller til Kommissionen, at den udvider de befrijelser, som dens  
generaldirektorat for regionalpolitik har, således at det systematisk kan  
vurdere den sandsynlige regionale indvirkning af lovgivningsforslag og andre  
forslag, frir de vedtages af Kommissionen, og derefter på hensigtsmæssig vis  
overvåger den regionale indvirkning af fællesskabsbudgettet generelt;
Kommissionens svar
Kommissionen godtager Europa-Parlamentets henstilling, som i  rivrigt svarer 
til, hvad den allerede havde bebudet i  sit arbejdsprogram for 1985.

- 46 -
Kommissionens øjeblikkelige bestræbelser på at foretage en intern vurdering af  
Fællesskabets politik i  forbindelse med en omorganisering af dens 
tjenestegrene sker under hensyntagen til disse mål.
Følgende tre punkter bør fremhæves:
1. I overensstemmelse med Rådets resolution af 6. februar 1979 om 
retningslinjerne for Fællesskabets regionalpolitik foretager Kommissionen 
allerede en vurdering af den regionale virkning af Fællesskabets politik. 
Denne vurdering vedrører hovedsagelig landbrugspolitik, middelhavspolitik, 
industripolitikken på de forskellige områder (jern- og stålindustri, 
skibsbyggeri og tekstil), energipolitik og ny teknologi, og har gjort det 
muligt at definere særlige aktioner (kvotafrie EFRU-aktioner, integrerede 
middelhavsprogrammer), der har til formål at supplere Fællesskabets Øvrige 
politik eller at afbøde dennes virkning på regionerne.
2. Kommissionen bebudede i  sit arbejdsprogram for 1985, at denne aktivitet 
ville blive udbygget. Der præsenteres således i  1985 inden for rammerne af 
den ændrede EFRU to programmer af interesse for Fællesskabet til fordel 
for dårligt stillede regioner, et vedrørende avanceret telekommunikation 
og et, der sigter mod at udnytte potentiellet for nye energiressourcer.
3. Kommissionen undersøger en intern procedure, der skal sikre, at alle 
beslutninger og forslag allerede under udarbejdelsen analyseres med 
henblik på den regionale virkning.
(Europa-Parlamentet)
54. henstiller til Kommissionen, at den forsinker godkendelsen af yderligere  
EFRU-forpligtelser til medlemsstater, som gang på gang ikke rettidigt leverer  
de oplysninger, som de i henhold til fondsforordningen er forpligtet til, og  
som er af betydning for fastsættelsen af Fællesskabets mil;

- 47 -
Kommissionens svar
Kommissionen kan tilslutte sig Europa-Parlamentets henstilling. Det er absolut 
nødvendigt for Kommissionen at få de oplysninger, der skal indgives i  henhold 
til fondsforordningen med henblik på en rimelig vurdering af de projekter og 
programmer, der ansøges om finansiering til, og for at sikre, at disse 
aktioner tjener fællesskabsmålene.
I denne henseende giver den nye EFRU-forordning Kommissionen muligheder, der 
ikke fandtes i  den foregående forordning, og som den har til hensigt at 
udnytte.
(Europa-Parlamentet)
55. understreger betydningen af, at EFRU-udgifterne bruges til at skabe eller  
bevare beskæftigelse, selv om dette mål paradoksalt nok undertiden nås gennem  
indførelse af en ny teknologi, som kræver færre arbejdstagere; opfordrer  
Kommissionen til at undersøge beskæftigelsesoverslagene i EFRU-ansøgningerne  
omhyggeligt og at tilbageholde betalingerne eller afvise følgende ansøgninger  
når disse viser sig forsætligt at have været misvisende;
Kommissionens svar
1. Kommissionen bestræber sig på at foretage en omhyggelig og grundig 
undersøgelse af dette kriterium for ydelse af EFRU-støtte, idet den dog 
samtidig er klar over den usikkerhed, der under de nuværende økonomiske 
konjunkturer er forbundet med at fastsætte nøjagtige mål og sætte tal på 
jobskabelsen, som til syvende og sidst afgøres af afsætningsudviklingen. 
Hvis det synes klart, at de oprindelige støtteansøgninger har indeholdt 
beskæftigelsesprognoser, der bevidst er gjort for optimistiske, vil 
Kommissionen ikke undlade at anvende sanktioner mod, hvad der må betragtes 
som en bevidst svigagtig erklæring, ved f.eks. at inddrage den støtte, der 
er ydet til projektet.
Under alle omstændigheder regner Kommissionen med at prioritere
investeringsprojekter, der virker jobskabende, hvis der er rimelig 
sikkerhed for, at de er økonomisk sunde.

- 48 -
2. Kommissionen understreger dog, at udvælgelsen af projekter og programmer, 
der skal samfinansieres af EFRU, afhængigt af hver enkelt støttemodtagende 
regions økonomiske strukturer kan sigte mod at fremme enten udviklingen af 
en eventuelt utilstrækkelig infrastruktur eller af industrier, håndværk og 
servicevirksomheder, der vil kunne finde fodfæste i  den pågældende region. 
Hvis der nødvendigvis må lægges vægt på at forbedre infrastrukturen, 
bidrager EFRU uanset den direkte eller indirekte beskæftigelse, dette 
skaber, til at bane vejen for økonomiske aktiviteter, der i  sig selv 
skaber mere varige arbejdspladser. Støtten virkning på beskæftigelsen er i  
så fald indirekte. Til gengæld er den EFRU-støtte, der ydes til 
oprettelse, udvidelse eller omstrukturering af virksomheder, et direkte 
bidrag til skabelsen af ny beskæftigelse eller bibeholdelsen af
eksisterende arbejdspladser. Ved modernisering eller omstrukturering af 
visse virksomheder, også selv om denne type virksomhed fører til et fald i  
antallet af beskæftigede, er det klart, at EFRU bidrager til at redde 
selve virksomheden og således undgå et endnu mere radikalt fald i  antallet 
af arbejdspladser. Det må i  øvrigt erindres, at indførelsen af ny 
teknologi i  en virksomhed ganske vist ofte i  øjeblikket reducerer 
arbejdsstyrken, men senere skaber nye arbejdspladser i  de industrier, der 
leverer teknologisk udstyr, som er mere avanceret end det udstyr, som det 
erstatter.

- 49 -
SOCIALFONDEN
(Europa-ParLament et)
56. mener, at de mange fremførsler, under Socialfonden er udtryk for  
procedurefejl, som skulle have været rettet ved tidligere ændringer af  
forordningerne; bemærker, at forholdene skulle blive forbedret betydeligt med  
de nye fondsbestemmelser, og opfordrer Kommissionen til i fremtiden hurtigt at  
fremsætte forslag til ændring af bestemmelser, som fordrejer budgetafgørelser;
57. beklager, at Kommissionen i J983 ikke fuldt ud kunne udnytte de beløb, som  
Parlamentet havde stillet til rådighed under budgettets socialsektor, især i  
betragtning af den stadig dårligere beskæftigelsessituation, og insisterer pi,  
at Kommissionen for fremtiden i løbet af regnskabsåret regelmæssigt holder  
Parlamentet informeret om vanskeligheder i forbindelse med gennemførelsen af  
ændringer til budgettet;
Kommissionens svar
Ved slutningen af regnskabsåret 1984 udgjorde de fremførte betalingsbe­
villinger 95,58 mio ECU (mod 575,95 mio ECU ved udgangen af 1983). Det 
forventes, at bevillingerne for regnskabsåret 1985 bliver helt opbrugt. Den 
betydelige fremførsel af betalingsbevillinger fra 1983 til 1984 skyldes 
usædvanlige omstændigheder, som ikke forventes at indtræffe på ny.
I henhold til reglerne for den ny europæiske socialfond forholder det sig - 
efter den fornyede behandling i  1983 specielt af fristerne for godkendelse af 
ansøgninger om støtte - således at Parlamentet i  tilfælde af vanskeligheder i  
forbindelse med budgettets gennemførelse kan informeres rettidigt herom i  
løbet af regnskabsåret. Kommissionen vil om nødvendigt drage omsorg for, at 
dette sker.

- 50 -
(Europa-ParLamentet)
58. bemærker den uheldige tendens til at indsende ansøgninger temmelig sent,  
og henstiller, at medlemsstaterne opfordres kraftigt til at fremsende  
ansøgningerne tidligere; er af den opfattelse, at de mange tilbagebetalinger  
af for store forskud i 1983 er tegn pa manglende omhu hos de nationale  
bureaukratier og opfordrer disse til at være mere omhyggelige ved behandlingen  
af ansøgningerne; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet meddelelse om  
alle reformer pi nationalt plan;
Kommissionens svar
De gældende regler for den ny socialfond pålægger efter den fornyede 
behandling i  1983 medlemsstaterne særlige stramme frister for så vidt angår 
indgivelse af ansøgninger om bade støtte og betaling. Kommissionen får derved 
mulighed for at forbedre specielt procedurerne for tilbagebetaling af for 
store forskud. Kommissionen vil holde Parlamentet underrettet om alle 
initiativer fra medlemsstaterne, som på ny måtte give anledning til forsinket 
modtagelse af ansøgninger om støtte og betaling.
(Europa-Parlamentet)
59. henstiller til Kommissionen, at den udskyder godkendelsen af yderligere  
forpligtelser fra ESF til medlemsstater, som konsekvent undlader i rette tid  
at give de oplysninger, som er vigtige for vurderingen af Fællesskabets  målsætninger;
Kommissionens svar
De nye skemaer til ansøgning om størte er udformet således, at man kan vurdere 
de planlagte foranstaltninger i  forhold til Fællesskabets målsætninger. I de 
tilfælde, hvor et ansøgningsskema ikke er korrekt eller fuldstændigt udfyldt, 
er det vedtaget, at ansøgningen om støtte ikke kan behandles med henblik på 
eventuel godkendelse. Disse skemaer er i  øvrigt udformet således, at der 
bliver væsentligt mindre behov for at indhente supplerende oplysninger.

- 51 -
(Europa-Parlamentet)
60. henstiller til Kommissionen, at den udarbejder en officiel håndbog,  
saledes at dens personale og ansøgerne kan udforme ansøgninger og relevante 
dokumenter i forbindelse hermed pi en ensartet, sammenhængende og harmoniseret  made;
Kommissionens svar
Denne håndbog er under forberedelse.
(Europa-Parlamentet)
61. mener, at der er behov for en meget grundigere overvågning af  
effektiviteten i den sociale sektor, hvis budgetmyndigheden skal overbevises  
0m'o at kriterierne om forsvarlig økonomisk forvaltning overholdes på dette  
omrade og henstiller til Kommissionen, at den foretager en grundig  
undersøgelse på dette område;
Kommissionens svar
Kommissionen vil behandle dette problem under arbejdet i  gruppen "forvaltning 
af ressourcer" omtalt i  nærværende dokuments del I, punkt 3, tredje led.

- 52 -
INVESTERING I EUROPAS FREMTID
(Europa-ParLamentet)
67. opfordrer Kommissionen til at Lade forskningssektoren underkaste  
omhyggelig og løbende revision pi grund af dens betydning for Europas fremtid,  
og vedtager at tage det fælles forskningscenters drift og rentabilitet op til  
fornyet overvejelse pa grundlag af den evalueringsrapport, der skal udarbejdes  
halvvejs igennem det igangværende fire-års program (1984-87);
Kommissionens svar
1. Kommissionen har i  flere ar evalueret Fællesskabets forsknings- og 
undervisningsprogrammer. Der anvendes efterhånden en egnet metodik i  for­
bindelse med alle forskningsområder.
Denne metodik, som blev godkendt af Rådet den 25. juni 1983, er baseret på 
uafhængige eksterne ekspertgruppers efterfølgende evaluering af resul­
taterne af Fællesskabets forskningsprogrammer.
Hovedformålet med denne evaluering er at gøre samlet status over, hvad der 
rent faktisk er nået med hensyn til
- de videnskabelige og tekniske resultater,
- resultaternes konkrete eller forventede indflydelse på Fælllesskabets 
økonomiske og sociale udvikling samt på gennemførelsen af Fællesskabets 
politik inden for forskellige sektorer,
- metoder til forvaltning af programmet,
og på den baggrund uddrage konklusioner og udarbejde henstillinger for 
arbejdets fortsættelse. En liste over evalueringsrapporterne findes i  
omstående bilag II.
2. Evalueringsrapporten vil halvvejs igennem det igangværende fire-års program 
(1984-1987) blive forelagt Europa-Parlamentet.

- 53 -
3. Kommissionen har endvidere organiseret internationale seminarer, hvor 
drøftelserne har været meget opmuntrende, og disse seminarer har bekræftet 
de anvendte procedurer og kriterier. Hidtidige erfaringer bekræfter, at 
denne evaluering har en meget positiv virkning.
Under de nuværende omstændigheder er evalueringen en integrerende del af 
arbejdet med forberedelse, beslutning og gennemførelse af forsknings­
programmerne. I de seneste ridsbeslutninger om tilladelse til iværksættelse 
af Fællesskabets forskningsprogrammer anmodes der udtrykkeligt om en 
uafhængig evaluering efter programmernes afslutning.
For si vidt anglr evalueringen ex-ante - specielt udvælgelsen af projekter 
- og evalueringen under forskningsprogrammets gennemførelse - der rettidige 
opfølgning og omlægning af arbejdet - foretages dette i  øjeblikket pi et 
mindre formelt grundlag, idet den valgte fremgangsmide varierer fra program 
til program. Kommissionen har imidlertid i  nogen tid beskæftiget sig med 
spørgsmllet om, hvorvidt der ligeledes pi dette niveau kunne indføres en 
vis harmonisering (metodik og kriterier).
Kommissionen organiserer endvidere en udveksling af informationer og 
opstiller en syntese af de kriterier og procedurer, som følges af de 
forskellige generaldi rektorater, der er berørt af evalueringsproblemet.
(Europa-Par lamentet)
68. henstiller til Kommissionen, at den råder bod på mangler i  
funktionsregnskabssystemet således at afgørelser om, hvorvidt der skal sættes  
ind med en direkte, indirekte eller samlet aktion kan træffes på grundlag af  
sammenlignelige økonomiske såvel som videnskabelige oplysninger
Kommissionens svar
De nye bestemmelser i  finansforordningen, som Kommissionen har fremsat forslag 
til under den igangværende revision - og som går i  den retning, som 
Parlamentet ønskede i  sin udtalelse - har til formål at tilvejebringe den 
nødvendige gennemsigtighed med hensyn til bevillinger og udgifter.

- 54 -
(Europa-Parlarnentet)
69.oUnderstreger betydningen af små og mellemstore virksomheder, især hvad  
angarQskabelse af nye job, og foreslår Kommissionen, at den i højere grad  
overvager alle fællesskabsforanstaltningernes indvirkning på disse  
virksomheder og i den forbindelse anvender cost-benefit-analyser;
Kommissionens svar
Kommissionen er fuldt ud klar over den væsentlige rolle, som de sml og 
mellemstore virksomheder spiller i  den nuværende økonomiske situation, 
specielt i  forbindelse med jobskabelse. Tendensen til faldende beskæftigelse i  
de store virksomheder og en øget beskæftigelse i  de små og mellemstore 
virksomheder, som gjorde sig gældende først i  halvfjerdserne, er nemlig 
fortsat, saledes at de sma og mellemstore virksomheder til trods for den 
stigende arbejdsløshed stadig er nettojobskabere i  mange regioner inden for 
Fællesskabet.
Fællesskabets politik til gavn for de små og mellemstore virksomheder har 
allerede længe været genstand for en regelmæssig dialog mellem Parlamentet og 
Kommissionen, som mundede ud i  erkLæringen af 1983 om "EF’s ir for de små og 
mellemstore virksomheder og håndværket". Arbejdet i  1983 blev den 22. maj 1984 
fulgt af en meddelelse fra Kommissionen til Rådet (K0MC84) 263 endelig udg.) 
om Fællesskabets politik til gavn for de små og mellemstore virksomheder og 
håndværket, hvori man opregner en række foranstaltninger, som allerede er 
truffet, eller som vil blive truffet i  samarbejde med de nationale 
myndigheder. Formålet med disse foranstaltninger er at opnå en bedre 
overensstemmelse mellem de administrative, økonomiske og juridiske forhold og 
de små og mellemstore virksomheders behov.
I betragtning af denne interesse hos de små og mellemstore virksomheder for 
oprettelse af nye arbejdspladser vil Kommissionen drage omsorg for, at de 
forskellige foranstaltninger til gavn for disse virksomheder, som gennemføres 
med Fællesskabets forskellige finansinstrumenter, bliver så effektive som 
overhovedet muligt.

FØDEVAREHJÆLP
(Europa-ParLament et)
70. understreger, at fødevarehjælpen skal indgå som en del af en bredere  
politik med henblik på at fremme landbrugsproduktionen i de lande, hvor der er  
mangel pa fødevarer, og at afgørelser om fødevarehjælp ikke skal træffes ud  
fra behovet for at slippe af med Fællesskabets landbrugsoverskud;
71. opfordrer Kommissionen til at finde ud af interventionslagrenes reelle  
værdi og stille forskag, sa der pa fødevarehjælpsbudgettet kan optages mere  
realistiske beløb til interventionslagre anvendt til fødevarehjælp;
72. opfordrer Kommissionen til som en presserende midlertidig løsning at  
undersøge mulighederne for at ansætte EUGFL-lagre, der anvendes til  
nødfødevarehjælp, til en reduceret værdi;
73. mener, at de langsommelige og besværlige procedurer, som Rådet fastsatte i  
forordning (EØF) nr. 3331/82, efter at det ensidigt havde opgivet samråds-  
proceduren, er en anden stor hindring for at nå frem til en virkelig effektiv  
politik for fødevarehjælp; henstiller derfor til Kommissionen, at den stiller  
forslag om en ny rammeforordning i stedet for forordning (EØF) nr. 3331/82,  
saledes at der kan ske en harmonisering af beslutningsprocessen i forbindelse  
med fødevarehjælp og af gennemførelsen af denne fødevarehjælp;
74. advarer Rådet om, at det betragter Rådets praksis med at sætte sig ud over  
budgetafgørelser om fødevarehjælp ved hjælp af mere restriktive kvantitative  
begrænsninger gennem rådsforordninger, som et grundlæggende brud på  
fælleserklæringen af 30. juni 1982, og at det uundgåelige resultat, hvis Rådet  
fortsætter med denne praksis, vil blive et sammenbrud for det samarbejde  
mellem budgetmyndighedens to parter, som er fastsat i denne aftale;
75- bemærker, at kun otte tjenestemænd beskæftiger sig udelukkende med  
fødevarehjælp, og at de er delt mellem generaldirektoratet for landbrug og  
generaldirektoratet for udvikling; mener, at mangelen på personale, som  
yderligere forværres af, at ansvaret er spredt, er endnu en væsentlig hindring  
for en effektiv fødevarehjælp; opfordrer Kommissionen til at råde bod på denne  
mangel pa personale, som tager sig af fødevarehjælpen, og foreslår, at der  
lægges mere ansvar over til generaldirektoratet for udvikling;

- 56 -
76. mener, at budgettet for fødevarehjælp bruges si langsomt, fordi man ikke  
er i stand til at koordinere aktionstidspunktet, som er afhængig af høsten de  
forskellige steder i den tredje verden, med Fællesskabets årlige  
fødevareprogram; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en oversigt over  
fødevarehjælpen, hvori der angives høstmånederne for hvert enkelt modtager­
land, den måned, hvor Kommissionen normalt kan træffe afgørelse om det heraf  
følgende behov for fødevarehjælp, og de måneder hvor det er mest  
hensigtsmæssigt at levere; opfordrer derpå Kommissionen til at drage de  
nødvendige budgetmæssige og planlægningsmæssige konklusioner, således at  
fødevarehjælpen leveres i det år, hvor bevillingerne opføres på budgettet;
77. opfordrer Kommissionen til at tage skridt til at sikre, at  
transportomkostningerne for hver enkelt leverance af fødevarehjælp vises  
særskilt; henstiller, at den analyserer fordele og ulemper herunder  
pålidelighed og leveringshastighed ved at påtage sig mere af  
transportplanlægningen selv i forhold til det nuværende system, hvor ansvaret  
ligger hos medlemsstaterne; henstiller, at der derefter træffes de nødvendige  
foranstaltninger;
78. udtrykker bekymring over beretninger om, at produkter der er uegnet til  
menneskeføde, af medlemsstaternes interventionsorganer sendes af sted som  
EF-fødevarehjælp; bemærker, at Kommissionen kun brugte 0,1 mio ECU af de 1,5  
mio ECU, der var til rådighed i 1983 til kvalitetskontrol, og henstiller til  
Kommissionen, at den bestræber sig på at sikre en systematisk  
kvalitets kont rol;
Kommissionens svar
Kommissionen nedsatte den 29. marts 1985 en arbejdsgruppe bestående af 
repræsentanter for forskellige tjenestegrene med det formål at undersøge 
procedurerne for fødevarehjælp med henblik på at opnå en forbedring af dette 
instruments anvendelse. M.B. HERINGA, generaldirektør honoris causa i  
Kommissionen, blev udpeget til formand. Arbejdsgruppens rapport vil blive 
grundigt behandlet af Kommissionen, som derefter vil træffe en række 
foranstaltninger. I den forbindelse vil Kommissionen træffe beslutning om, 
hvad der videre skal ske efter Europa-Parlamentets beslutning af 16. april 
1985 om fødevarehjælp.
\

- 57 -
SAMARBEJDE HED UDVIKLINGSLANDE
(Europa-ParLament et)
79. bemærker, at nogle af verdens fattigste lande ligger i Asien, og at  
EF-bistandsprogrammets omfang og effektivitet i dette område påvirkes negativt  
af, at der ikke findes en permanent EF-repræsentation, der kan identificere og  
evaluere projekter, samt fdige dem op; bemærker ligeledes Revisionsrettens  
kritik vedrørende ansættelse af eksperter i disse og andre lande; henstiller  
derfor til Kommissionen at tage de nugældende ordninger op til fornyet  
overvejelse og derefter sørge for en strengere kontrol med ansatte eksperter;
Kommissionens svar
Det er lidet sandsynligt, at omfanget af støtte til fordel for de fattigste 
lande påvirkes negativt af, at der ikke findes en EF-repræsentation pi stedet, 
for antallet af ansøgninger om støtte fra de ikke-associerede udviklingslande 
er sa stort, at de midler, som budgetmyndighederne stiller til rådighed, langt 
fra er tilstrækkelige, og Kommissionens tjenestegrene bistår de lande, som 
finder det vanskeligt at angive deres behov for støtte præcist.
For så vidt angår støttens effektivitet, er det korrekt, at EF-repræsen- 
tationen pa stedet er en vigtig faktor for gennemførelsen af projekterne. 
EF-repræsentationerne spiller en væsentlig rolle i  forbindelse med opfølg­
ningen af projekter. Der findes allerede sådanne EF-repræsentationer i  fire 
asiatiske lande, hvoraf de 3 - Indien, Bangladesh og Pakistan - er blandt 
Fællesskabets største støttemodtagere, og Kommissionen er ved at åbne et 
kontor i  Indonesien. Kommissionen har i  øvrigt til hensigt at styrke
repræsentationernes indflydelse og efterhånden oprette kontorer i  andre lande, 
specielt hvor antallet af projekter er tilstrækkelig stort, som f.eks. i  
Indonesien.

- 58 -
For sa vidt angar procedurerne for udvælgelse af rådgivningsvirksomheder, er 
Kommissionen i  øjeblikket ved at foretage en omlægning af de gældende 
ordninger med henblik pi at finde frem til en løsning, som både imødeglr 
Revisionsrettens kritik i  den særlige rapport om det tekniske samarbejde, der 
finansieres med udviklingsstøtte fra EF, og Europa-Parlamentets kritik og 
samtidig tilgodeser det nødvendige hensyn til inden for de nødvendige frister 
at kunne levere den type teknisk bistand, der kræves, for at programmet for 
støtte til de ikke-associerede udviklingslande kan forløbe godt.
For så vidt angår Revisionsrettens kritik vedrørende ansættelsen af eksperter, 
kan Kommissionen oplyse, at den bestræber sig på at få indført bestemmelser, 
der både kan opfylde kravene om forsvarlig økonomisk forvaltning og om 
effektivitet.
(Europa-Parlament et)
80. opfordrer Kommissionen til at undersøge og afhjælpe årsagerne til den  
utilstrækkelige udnyttelsesgrad og den alt for store bortfaldsprocent for  
bevillinger under protokollen med Maghreb-landene;
Kommissionens svar
1983 var det første år, hvor der under artikel 965 (Maghreb) og 966 (Machrak) 
blev opført bevillinger i  henhold til de to finansprotokoller med de sydlige 
og østlige middelhavslande. Alle disse protokoller blev indgået ved Rådets 
forordning af 22. november 1982.
De budgetoverslag, som blev udarbejdet i  februar/marts 1982, blev nødvendigvis 
udarbejdet efter en omtrentlig og skematisk metode i  henhold til specielt 
artikel 5 i  disse protokoller, hvorefter "de beløb, der hvert år disponeres 
over, skal fordeles så regelmæssigt som muligt over hele protokollens 
gyIdighedsperiode".  Disse beløb kom således til at overstige de faktiske 
muligheder for indgåelse af forpligtelser.

- 59 -
Siden da er metoden til vurdering af budgetbehov blevet forbedret pi baggrund 
af resultaterne af tilrettelæggelsen af projekterne og tidsplanen for deres 
gennemførelse.
Det er vanskeligere at ændre pa det forhold, at bevillingerne ikke anvendes 
fuldt ud, hvilket skyldes en langsom gennemførelse af projekterne, indviklede 
procedurer i  modtagerlandene eller uforudsete ændringer af projekterne. Men 
selv på dette område bestræber Kommissionens tjenestegrene sig på at indføre 
en permanent dialog med de ansvarlige i  modtagerlandene for således at 
begrænse ulemperne.
(Europa-Par lamentet)
81. bemærker med bekymring, at Kommissionen ikke har stillet oplysninger  
vedrørende ca. 130 handelsfremmende projekter til rådighed for Revisions­
retten, og at den har undladt af kommentere Revisionsrettens bemærkninger;  
anmoder derfor Revisionsretten om at fortsætte denne undersøgelse og opfordrer  
Kommissionen til at stille de relevante oplysninger til rådighed;
Kommissionens svar
Pa grund af omorganiseringen af visse tjenestegrene har Kommissionen haft 
nogle vanskeligheder, scm Revisionsretten er blevet orienteret om. Disse 
vanskeligheder har dog ikke forhindret Kommissionen i  at tilstille Revisions­
retten de dokumenter vedrørende økonomien i  disse foranstaltninger, som den 
havde anmodet om.

- 60 -
KOMMISSIONENS PERSONALE 06 ADMINISTRATION
(Europa-ParLamentet)
82. henstiller til Kommissionen:
a) at ansætte eksperter med relevant erfaring fra såvel det offentlige som  
erhvervslivet, som kan bistå den med den vanskelige opgave at finde frem  
til metoder til maling af arbejdsbyrden og hensigtsmæssige kriterier til  
fastlæggelse af det nødvendige antal stillinger, og
b) i mellemtiden at forsøge at skabe større fleksibilitet og imødekomme de  
mest presserende behov gennem en intern omfordeling af personalet;
Kommissionens svar
a) Kommissionen har kontakt med en række rådgivningsfirmaer, i  første omgang 
for at fa et indtryk af deres erfaring for derved senere at kunne vælge 
netop det firma, som bedst kunne hjælpe til med at vurdere arbejdsbyrden og 
fastlægge det nødvendige antal stillinger inden for de forskellige 
sektorer, idet man ønsker en modernisering af institutionens administra­
tionsapparat .
Der er ligeledes planlagt kontakter med myndighederne i  medlemsstaterne for 
at vurdere deres procedurer på dette område og for at få et mere klart 
billede af de resultater, der reelt er opnået med bistand fra eksperter 
udefra.
b) Kommissionen planlægger oprettelsen af en større reserve af stillinger med 
henblik på løsning af nye presserende opgaver.
I 1983 og 1984 var denne reserve på 38 stillinger. I 1985 og 1986 forventer 
Kommissionen en reserve på henholdsvis 75 og 150 stillinger for således at 
øge fleksibiliteten i  forbindelse med ressourcernes anvendelse.

- 61 -
(Europa-Par Lamentet)
83. henstiller til Kommissionen hurtigt at foretage en vurdering af antallet  
af ansatte i udviklings-generaldirektoratet under hensyntagen til antallet af  
ansatte i andre hjælpeorganisationers administration og andre afdelinger i  
Kommissionen og derefter træffe de nødvendige foranstaltninger;
Kommissionens svar
Kommissionen har pligt til at stille sine personalemæssige ressourcer til 
rådighed, idet den tager alle nødvendige hensyn.
Imidlertid er Kommissionen i  gang med at definere formålet med en undersøgelse 
af sammenhængen mellem antallet af ansatte og arbejdsbyrden i  GD VIII, idet 
den tager udgangspunkt i  situationen i  andre hjælpeorganisationer og i  
situationen generelt for så vidt angår ledige stillinger i  de andre general­
di rektorater.
(Europa-Parlament et)
84. henstiller til Kommissionen at foretage en gennemgribende nyvurdering af  
sin politik vedrørende studier og pilotprojekter, således at resultaterne  
heraf kan bringes ud til en bredere kreds og få større indvirkning på den  
politik, der udformes på medlemsstatsplan, samt opfordrer den til inden for et  
år at forelægge en fyldestgørende rapport for Parlamentet;
Kommissionens svar
1. Der er tale om et område, hvor Kommissionen kan gennemføre budgettet uden 
på forhånd at have et juridisk grundlag i  henhold til erklæringen af 30. 
juni 1982.
2. Kommissionen skal minde om den fundamentale forskel på studier og 
pilotprojekter. En studie har nemlig til formål at give Kommissionen 
relevante oplysninger for tilrettelæggelsen og forberedelsen af 
Kommissionens aktiviteter. Et pilotprojekt er et projekt i  formindsket 
målestok, som derimod skal give mulighed for at vurdere, hvorledes en 
fællesskabsaktion vil forløbe, hvis den iværksættes.

- 62 -
3. Da visse rapporter om studier er meget tekniske og meget specialiserede, 
kan de ikke offentliggøres systematisk.
I øvrigt er spørgsmålet om offentliggørelse af en studie ikke det 
afgørende, når man skal vurdere nytten heraf for Kommissionens
tjenestegrene, specielt i  forbindelse med Kommissionens egne punktvise 
aktioner, som skal give denne teknisk indsigt.
4. Kommissionen er klar over, at man ved at offentliggøre en række studier kan 
indføre en europæisk dimension pi nationalt politisk plan. Kommissionen har 
derfor nedsat en publikationskomité, der skal vurdere, om og hvornår det er 
hensigtsmæssigt at offentliggøre studier. Man må imidlertid ikke glemme, at 
bevillingerne til publikation fortsat er begrænsede.
Kommissionen er rede til at indføre særlige foranstaltninger for at sikre 
en større udbredelse af studierne i  interesserede kredse, specielt med 
henblik på at indføre en europæisk dimension på nationalt politisk plan. 
Kommissionen vil rapportere til Europa-Parlamentet herom inden for de 
nærmeste tolv måneder. Kommissionen må imidlertid understrege, at en sådan 
distribution ikke kan komme på tale for alle studiers vedkommende, da en 
del af disse er meget tekniske og udarbejdet til særlige formål.
Kommissionen påregner at ajourføre de "koordinerede direktiver til 
forvaltning af bevillinger til studier" og den "vejledning vedrørende 
anvendelsen heraf", som der blev truffet beslutning om den 26. juni 1974, 
og som senest blev ændret den 19. december 1984, og således foretage en 
indkodning på edb af alle offentliggjorte studier.
5. I forbindelse med det foreløbige forslag til budget for regnskabsåret 1986 
har Kommissionen været særlig opmærksom på spørgsmålet om bevillinger til 
studier på grund af det generelle problem med at opnå bevillinger. 
Kommissionen har således lineært reduceret aktionsbevillingerne til studier 
(del B i  budgettet) med 25% i  forhold til bevillingerne for regnskabsåret 
1985.

- 63 -
6. Endelig har Kommissionen i  forbindelse med behandlingen af den første række 
studier i  regnskabsåret 1985 besluttet at anmode de tjenestegrene, der 
forvalter bevillingerne til studier, om i  årsrapporten til vurdering af 
studierne at angive de vigtigste resultater og den faktiske udnyttelse af 
de gennemførte studier. Endelig har Kommissionen fastsat, at Det rådgivende 
Udvalg for Undersøgelser på grundlag af stikprøver skal foretage en 
praktisk evaluering af de opnåede resultater, for sa vidt angar en række 
studier afsluttet i  1982-1983.
(Europa-Par lamentet)
85. opfordrer Kommissionen til at reagere på de detaljerede kommentarer i  
punkt 45 i arbejdsdokumentet om Kommissionens personale, driftsudgifter og  
lokaleforhold, som var en del af denne beslutning;
ad 45 b) henstiller til Kommissionen, at den gør det lettere for tjenestemænd  
i kategori A og B, som mitte ønske at udføre arbejde om lørdagen og søndagen,  
at få adgang til Kommissionens bygninger på disse dage; disse kommer sandsyn­
ligvis for at udføre presserende arbejde, til trods for at de ikke har krav pa  
overarbejdsbetaling, og de viser derved stor pligtfølelse over for arbejdet;
Kommissionens svar
Kommissionen, som af budgetmæssige grunde har været nødsaget til at lukke 
flere bygninger i  weekenderne, har før beslutningen herom ladet foretage en 
analyse af, i  hvilket omfang de forskellige bygninger blev benyttet i  
weekenderne.
Visse tjenstlige behov har imidlertid foranlediget Kommissionen til at beslut­
te at genåbne visse bygninger til trods for stadig større budgetproblemer.
Kommissionen forsøger at give hele sit personale de nødvendige betingelser for 
at kunne udføre arbejdet bedst muligt; alt efter hvilke løsninger, der kan 
skaffes midler til i  løbet af regnskabsåret, vil der blive truffet beslutning 
om en udvidelse af denne mulighed under hensyntagen til hver bygnings særlige 
situation.
Kommissionens bygning i  Luxembourg er åben for de tjenestemænd, som ønsker at 
arbejde på deres kontor i  weekenden.

- 64 -
Af sikkerhedsmæssige grunde skal de tjenestemænd, som får adgang til en af 
Kommissionens bygninger, som er åben i  weekenden, skrive sig på en Liste ved 
indgangen og angive, hvornår vedkommende kommer og går.
ad 45 c) opfordrer Kommissionen til at sørge for, at alle personlige akter er  
i overensstemmelse med artikel 26 i vedtægten, og at de indeholder de korrekte  
og ajourførte oplysninger, som matte være nødvendige for en effektiv persona­
leadministration;
Kommissionens svar
1. De aktmapper, som er udarbejdet fra året 1983 og fremefter, opfylder alle 
krav i  henhold til vedtægten, specielt for så vidt angår nummereringen af 
dokumenterne og udarbejdelse af en indholdsfortegnelse.
2 . Kommissionens tjenestegrene har fået instruks om gradvis at ajourføre de 
aktmapper, som er udarbejdet før 1983, for så vidt som de endnu ikke fuldt 
ud opfylder vedtægtens krav.
3. For så vidt angår dokumenternes form, er der truffet foranstaltninger til 
at bringe situationen i  orden, ligeledes fra starten af 1983.
ad 45 d) henstiller til Kommissionen at forbedre de sikkerhedsforanstalt­
ninger, som skal beskytte de personlige akter mod brud på kravet om  
fortrolighed, navnlig ved at sørge for, at anmodninger om adgang til akterne  
indeholder tydelig angivelse af formål samt rekvirentens navn og stilling
Kommissionens svar
For så vidt angår ekspeditionen af de personlige akter, vil de for tiden 
gældende interne bestemmelser (ad hoc-instruks IX/115/F 74), som tager sigte 
på at opretholde disse dokumenters fortrolige karakter, snart blive ændret på 
grundlag af Europa-Parlamentets bemærkninger, bl.a. ved indføjelse af en 
bestemmelse, der kræver angivelse af formålet ved anmodning om adgang til 
akterne.

- 65 -
ad 45 e) henstiller til Kommissionen, at den registrerer alle oplysninger om 
ferie og tjenestefrihed samt andre former for fravær via edb og sørger for, at  
der finder en hensigtsmæssig kontrol sted samt koordinering af det rent  
administrative arbejde i forbindelse hermed;
Kommissionens svar
I Bruxelles er Kommissionen i  øjeblikket ved at overføre forvaltningen af 
fravær pa grund af sygdom til edb. Dette system, som bliver operationelt ved 
arets udgang, vil gøre det muligt at opnå en bedre forbindelse med de 
tjenestegrene, der administrerer personalets ferieregnskab.
I Luxembourg behandles regnskab over ferie og tjenestefrihed allerede pi edb. 
Ran er ved at udarbejde et program for edb-styring af fravær pi grund af 
sygdom og kurophold.
ad 45 f) henstiller til Kommissionen, at den søger at indhente tal, som viser  
det gennemsnitlige frvær på grund af sygdom blandt de offentligt ansatte i de  
enkelte medlemsstater og endvidere i flere store erhvervsvirksomheder for  
derefter at drage konklusioner på grundlag af en sammenligning mellem  
Kommissionens egne tal og tallene udefra;
Kommissionens svar
Kommissionen har allerede hos medlemsstaternes offentlige forvaltninger 
forsøgt at fa udleveret statistikker over gennemsnitsfraværet på grund af 
sygdom.
ad 45 i) foreslår Kommissionen, at den fortsætter sine bestræbelser på at opnå  
besparelser i energiforbruget, og henstiller til den at give personalet  
retningslinjer for energibesparelse;

-  66  -
Kommissionens svar
I Bruxelles har Kommissionen truffet en foranstaltning med henblik på at 
tilpasse og modernisere varme- og klimaanlæggene i  flere bygninger. Kommis­
sionen bestræber sig i  øjeblikket på at løse visse problemer i  forbindelse med 
energibesparelserne i  BerLaymont-komplekset, specielt for så vidt angår 
opvarmningen, som indgår i  den grundlæggende funktionsplan for bygningen og 
således er ejerens ansvar.
Denne har ikke undladt at træffe en række foranstaltninger for at råde bod på 
problemerne. Der er tale om foranstaltninger af følgende art:
- på 13. etage, en generel styrkelse af varmeisoleringen på denne etage 
(august 1984),
- for så vidt angår tilpasningen af anlæggene følger denne ikke længere 
princippet om "alt eller intet", men opfylder snarere mere begrænsede krav, 
idet det nu er muligt at opnå en bedre afpasning af produktionen af varme og 
kulde efter behov.
Den installation, der er forudsætningen for, at dette kan ske, har nu fungeret 
i  mere end et år.
Alle disse foranstaltninger suppleres naturligvis efterhånden med andre fra 
både Kommissionens og ejerens side, specielt i  forbindelse med fornyelsen af 
lejemålet.
I Luxembourg har Kommissionen foretaget en meget grundig undersøgelse af 
konsekvenserne af indførelsen af et edb-system, hvorved der kan opnås væsent­
lige energibesparelser.
Kommissionen er enig i, at oplysning til tjenestemænd og øvrige ansatte om 
energibesparelsespolitikken naturligvis er en af betingelserne for, at denne 
kan lykkes. Kommissionen vil derfor fortsætte med fremover internt at 
distribuere informationscirkulærer og henstillinger om dette emne.

- 67 -
ad 45 k) hensti Lier til Kommissionen, at alle former for computere og andet  
informationsteknologisk materiel, der nyanskaffes, underkastes periodiske  
analyser for (i) at fastslå, om og i hvilket omfang de besparelser og andre  
forbedringer, man havde påregnet, virkelig har gjort sig gældende, (ii) at  
fastslå om de faktiske omkostninger har holdt sig inden for de forud fastlagte  
rammer, og (i i i) at opnå sammenlignelige data, der kan tjene som rettesnor for  
fremtidige indkøb;
Kommissionens svar
Kommissionen er klar over, at en vurdering af resultaterne kun kan ske på et 
overbevisende statistisk grundlag; dette forudsætter en betydelig indsamling 
af resultater og dermed også en vis observationstid. Af den grund er 
opbygningen af di rektoratet for informationsteknologi netop blevet styrket ved 
oprettelsen i  juni 1984 af en særlig afdeling for intern revision, som skal 
samle allerede foretagne iagttagelser og foreslå mulige ændringer. Det ma 
imidlertid bemærkes, at der allerede for 1983 er opnået positive resultater; 
edb-afdelingernes samlede produktivitet steg nemlig med 32%, medens 
bevillingerne kun øgedes med 4%.
(Europa-Par lament et)
86. henstiller til Kommissionen, at den tildeler flere af sine kontrakter  
gennem udbud frem for gennem private kontrakter, at den indfører systematisk  
evaluering af leverandørernes ydelser, og at den tager de nødvendige  
administrative skridt til koordinering af fremgangsmåderne og udbredelse af de  
indhøstede erfaringer;
Kommissionens svar
Kommissionen skal minde om, at det almindelige hensyn til økonomien i  
finansforordningens artikel 50-58 om indgåelse af "leverance-, arbejds- og 
tjenestekontrakter, leje" pålægger institutionerne at benytte sig af 
inkaldelse af tilbud, idet underhåndsaftaler er undtagelsen, som der er
strenge regler for i  finansforordningens artikel 52.

-  68 -
I ivrigt skal det bemærkes, at Kommissionen ved sin beslutning af 19. december 
1984 har forpligtet sine tjenestegrene til at benytte indkaldelse af tilbud 
ved indgåelse af kontrakter om studier, for så vidt som de anslåede udgifter 
ligger over 100 000 ECU.
Det rådgivende Udvalg for Indkøb og Kontrakter, som er specielt omhyggeligt 
med at sikre den størst mulige indkaldelse af tilbud, har i  den 4. udgave af 
sin "Vade-Mecum" fra maj 1985 bl.a. indført følgende bestemmelser:
- Pligt for ordregiveren til, hvis udbudet ikke of f ent l  i  ggøres bredt, i  
rapporten til Det rådgivende Udvalg for Indkøb og Kontrakter at angive, at 
de konsulterede firmaer alle kan tages i  betragtning.
- Nødvendigheden for de ordregivende myndigheder af at udarbejde et kartotek 
over potentielle kontrahenter, der kan konsulteres i  forbindelse med løbende 
leverancer og tjenesteydelser, og som udarbejdes ved henvendelse til 
interesserede virksomheder, enten i  De Europæiske Fællesskabers Tidende 
(supplement og eventuelt C-serien) eller i  pressen.
- Henstilling til ordregiverne om i  forbindelse med kontrakter om tjeneste­
ydelser til over 100 000 ECU at annoncere i  De Europæiske Fællesskabers 
Tidende.
- Henstilling om, selv i  tilfælde af offentliggørelse af udbudet i  De 
Europæiske Fællesskabers Tidende eller i  pressen, at informere de berørte 
virksomheder via medlemsstaternes faste repræsentation, faglige organisa­
tioner og lignende.
Alle disse foranstaltninger skal sikre den størst mulige konsultation af det 
europæiske marked, således at Det rådgivende Udvalg for Indkøb og Kontrakter i  
forbindelse med behandlingen af de sager, som ordregiverne forelægger det, og 
med henblik på udarbejdelse af rapporter kan koordinere gældende praksis og 
orientere om indhøstede erfaringer.

- 69 -
EUROPASKOLER
(Europa-ParLament et)
90. mener, at Revisionsrettens seneste beretning om Europaskolerne, som er for  
regnskabsåret 1982, viser en række foruroligende faktorer, som ifølge deres  
natur tvinger Europa-Parlamentet til at tage forbehold over for Europaskoler­
nes anvendelse af bevillingerne;
Kommissionens svar
Kommissionens repræsentant i  Europaskolernes Øverste Rad henledte den 24. maj 
1984 Det Øverste Råds opmærksomhed på Revisionsrettens bemærkninger i  
rapporten af 20. marts 1984 og anmodede om en hurtig og tilbundsgående 
undersøgelse af de rejste spørgsmål. Kommissionens repræsentant fremsatte på 
ny denne anmodning på Det Øverste Råds møde den 27. november 1984. Han 
bekræftede ved den lejlighed, at Kommissionen var enig i  Revisionsrettens 
bemærkninger, herunder specielt bemærkningerne om systemet for aflønning af 
lærerne. Dette problem vedrører faktisk direkte Fællesskabet, eftersom den del 
af lønudgifterne, som Revisionsretten omtalte, helt dækkes over Fællesskaber­
nes almindelige budget. Kommissionen ønsker ligesom Revisionsretten, at der 
foretages en grundig undersøgelse af lønsystemet. Der er i  øvrigt brug for en 
rationalisering og modernisering af den økonomiske og administrative
forvaltning af skolerne.
Kommissionen har konkret foreslået, at Europaskolernes Øverste Råd benytter 
eksperter udefra til at udarbejde henstillinger på følgende tre områder: 
organisation af forvaltningsstrukturerne, udarbejdelse af et nyt lønsystem og 
tilrettelæggelse af et integreret databehandlingssystem. I forbindelse med
hver af disse punkter bør der foretages en feasibility-undersøgelse.
Det Øverste Råd har foretrukket at overdrage behandlingen af Revisionsrettens 
rapport til et internt udvalg, som har begrænset sig til at udarbejde et
forslag til bestemmelser om indførelse af indkomstskat af samme størrelses­
orden som for EF-tjenestemænd. Det Øverste Råd har ikke truffet nogen
afgørelse i  den forbindelse.

- 70 -
For si vidt angar Fællesskabets ydelse af bidrag til Europaskolerne, har 
Kommissionen allerede i  begyndelsen af 1984 indført en strengere procedure, 
hvorved likviditeten tilpasses de faktiske udgifter, opfølgningen af 
bevillinger forbedres og skolernes reservefonde reduceres betydeligt, således 
som Revisionsretten havde henstillet.
Der er ikke i  det juridiske grundlag for Europaskolerne fastsat noget direkte 
ansvar for Kommissionen med hensyn til disses forvaltning. Kommissionen har 
imidlertid benyttet sin tilstedeværelse i  styringsorganerne til at fremsætte 
en række forslag med henblik på fjernelse af lakunerne i  det administrative og 
økonomiske system gennem en tilpasning af skolernes regnskabsår til 
Fællesskabernes, overholdelse af den ved kontrakt fastsatte budgetprocedure, 
afskaffelse af successive tillægsbudgetter, anvendelse af ECU'en, centrali­
sering af forvaltningen, edb-styring af forvaltningen, ajourføring af 
finansieringsaftalerne med andre organer osv.
I øvrigt foreslog Kommissionen på Det Øverste Råds møde den 18. og 19. april 
1985 at styrke visse nøglefunktioner som f.eks. Det Øverste Råds repræsentant 
og det centrale sekretariat. Helt konkret foreslog Kommissionen en opsplitning 
af sekretariatet i  to dele, hvor den ene skulle beskæftige sig med admini­
strative og økonomiske spørgsmål; denne del kunne varetages af en tjenestemand 
fra en af Fællesskabets institutioner, som således kom til at gøre midlertidig 
tjeneste i  denne stilling, og en anden del for pædagogiske spørgsmål (som 
naturligvis skulle varetages af en lærer eller en inspektør).
(Europa-ParLament et)
91. opfordrer Kommissionen til i sin analyse af den økonomiske forvaltning i  
forbindelse med forvaltningsregnskabet at fremlægge nærmere oplysninger om den  
støtte, der udbetales til eksterne opgaver i henhold til artikel 290, 291, 
292, 293 og 299 og tilsvarende budgetposter med angivelse af modtagerne og de  
udbetalte beløbs størrelse;

- 71 -
Kommissionens svar
Oplysningerne vedrørende støttemodtagerne (regnskabsåret 1984) blev tilstillet 
Europa-Parlamentets, Rådets og Revisionsrettens formand ved separat skrivelse 
den 4. juni 1985, og den 28. maj 1985 formanden for Europa-Parlamentets 
budgetudvalg og budgetkontroludvalg, og vedlagt driftsberetningen.

- 72 -
LÅNOPTAGELSES- OG LÅNGIVNINGSTRANSAKTIONER
(Europa-Par Limentet)
92. opfordrer Kommissionen og Den europæiske Investeringsbank til at sørge  
for, at der foreligger mere omfattende oplysningsmateriale om lånoptagelses-  
og långivningstransaktioner, således at der i forbindelse med Parlamentets  
kontrol kan foretages en vurdering af den finansielle risiko og de økonomiske  
følgevirkninger og sikres, at de prioriterede fællesskabsmål fastholdes;
Kommissionens svar
Kommissionen i  EIB bestræber sig på at give Parlamentet alle nødvendige 
oplysninger til vurdering af de økonomiske konsekvenser og de finansielle 
prioriteter og risici i  forbindelse med de foretagne lånoptagelses- og 
långivningstransaktioner. Kommissionen udarbejder således hvert år en rapport 
om Fællesskabets lånoptagelses- og långivningsaktivitet og hvert halvår en 
rapport om udviklingen af transaktioner med NIC og gør regelmæssigt i  drifts­
regnskab og status rede for den lånoptagelse og långivning, der stilles 
sikkerhed for i  det almindelige budget. Kommissionen stiller de af sine 
dokumenter, som Revisionsretten ønsker at kontrollere, til dennes rådighed. 
EIB udgiver for sin del hvert år en årsrapport med status over Bankens 
aktivitet, resultatopgørelsen og angivelse af situationen i  den "særlige 
sektion", hvorunder henhører de transaktioner, Banken har foretaget efter 
bemyndigelse fra De europæiske Fællesskaber.
For så vidt angår Revisionsrettens kontrol af transaktionerne med NIC, skal 
Kommissionen minde om, at der er indgået en aftale mellem Kommissionen, EIB og 
Revisionsretten specielt om oplysninger fra EIB, som Revisionsretten har brug 
for i  kontroløjemed. Anvendelsen af denne aftale har været tilfredsstillende, 
hvilket Revisionsrettens repræsentant også bekræftede over for 
budgetkontroludvalget den 18. juni 1985. Denne aftale kunne i  øvrigt med 
fordel tjene som model på andre områder, hvor EIB udøver et mandat for 
Kommissionen.

- 73 -
(Europa-ParLament et)
93. opfordrer Kommissionen til systematisk at eliminere fejlkilderne i sine  
regnskabsprocedurer; si den kommer til at råde over et ensartet og pålideligt  
talmateriale til effektiv vurdering af transaktionernes finansielle og  
økonomiske følgevirkninger;
Kommissionens svar
Kommissionen har pålagt den kompetente tjenestegren for lin og investering (GD 
XVIII) at træffe alle nødvendige foranstaltninger med henblik på at efterkomme 
Parlamentets anmodning. Dette generaldirektorat udvirkede i  forbindelse med 
forslaget til NIC IV, at vurderingen af indgåede transaktioner i  forhold til 
det tilladte loft blev harmoniseret med den metode, som EIB benytter i  sine 
regelmæssige statistikker. Dette skridt fra Kommissionens side er i  tråd med 
anmodningen om en styrkelse af antallet af ansatte i  GD XVIII's
regnskabsafdeling og en maksimal udnyttelse af de tjenestemænd, som arbejder 
der. Ud over disse b3stræbelser foretages også regelmæssig stikprøvekontrol af 
både regnskaber og regnskabsprocedurer.
Den Øgede indsats med hensyn til kontrol af regnskabsafdelingen, en bedre 
formidling af oplysringer fra EIB og en styrkelse af kontrollen udgør alt i  
alt et sammenhængende hele af specifikke foranstaltninger, der går i  den 
ønskede retning.
(Europa-Parlamentet)
94. glæder sig over prioriteringen af de små og mellemstore virksomheder ved  
tildelingen af lån under NIC-ordningen og går ud fra, at denne finansierings­
virksomhed, der er genstand for stor efterspørgsel, fortsætter;
Kommissionens svar
Kommissionen bekræfter, at den har til hensigt at fortsætte med at give 
finansieringen af små og mellemstore virksomheder prioritet, specielt under 
NIC-ordningen.

- 74 -
(Europa-Par Lamentet)
95. erkender, at der ved investeringer i servicesektoren skabes ca. ti gange  
flere arbejdspladser end ved nye investeringer inden for fremstillingsvirksom­
hed, og henstiller, at prioriteringen af små og mellemstore virksomheder ved  
tildelingen af kommende lån under NIC-ordningen udvides til turistsektoren,  
hvor de/· skabes endnu flere arbejdspladser end i servicesektoren som helhed;
Kommissionens svar
Investeringer i  servicesektoren hairer ind under NIC's anvendelsesområde 
"industri og servicefag i  direkte tilknytning hertil". Dette skyldes det 
rimelige behov for en tilpasning af industrien inden for Fællesskabet og det 
hensigtsmæssige i  at fremme udbredelsen af innovation og avanceret teknologi, 
som Rådet og Europa-Parlamentet tillægger særlig betydning.

BILAG

BILAG I-A
Nye aktioner (1983-budgettet og 1984-budgettet ), 
for hvilke Radet har vedtaget et retsgrundlag
Budgetpost Tekst Bemærkninger
5411
6610
og
6611
7020
7021
7027
7031
7032
7033
704
7302
7306
7320EF-foranstaltninger i  forbind­
else med de integrerende foi— 
anstaltninger
Foranstaltninger pi miljø­
området
Nye forbrændingsteknologier 
og anvendelse af affald af 
fast brændsel
Aktioner inden for sektoren 
vedrørende flydendegørelse og 
forgasning af fast brændsel
Strukturomlægning i  Fælles­
skabets kulindustri
Aktioner inden for sektoren 
vedrørende geotermisk energi
Aktioner inden for sektoren 
vedrørende solenergi og bio­
masse-energi
Andre alternative energi- 
kiIder
Fællesprogram for energi­
besparelse
Teknologisk grundforskning 
(BRITE)
Bi oteknologi
Ikke-nuklear energi 
(nyt program)Forslag: 6.4.1983
Parlamentets udtalelse: 10.6.1983
Rådets forordning af: 21.6.1985
Forslag: 11.1.1983 
Parlamentets udtalelse: 15.4.1983 
Rådets afgørelse: 28.6.1984
Forslag: 3.8.1982
Parlamentets udtalelse: 29.10.1982 
Rådets forordning af 11.7.1983
Forslag: 3.8.1982
Parlamentets udtalelse: 29.10.1982 
Rådets forordning af 11.7.1983
Forslag: 6.10.1983 
Parlamentets udtalelse: 20.1.1984 
Rådets forordning af 23.7.1984
Forslag: 3.8.1982
Parlamentets udtalelse: 29.10.1982 
Rådets forordning af 11.7.1983
Forslag: 3.8.1982
Parlamentets udtalelse: 29.10.1982 
Rådets forordning af 11.7.1983
Forslag: 3.8.1982
Parlamentets udtalelse: 29.10.1982 
Rådets forordning af 11.7.1983
Forslag: 3.8.1982
Parlamentets udtalelse: 29.10.1982 
Rådets forordning af 11.7.1983
Forslag: 20.6.1983
Parlamentets udtalelse: 18.11.1983
Rådets afgørelse af 12.3.1985
Forslag: 26.4.1984
Parlamentets udtalelse: 14.12.1984
Rådets afgørelse af 12.3.1985
Forslag: 16.6.1983 
Parlamentets udtalelse: 11.2.1985 
Rådets afgørelse af 12.3.1985

Budgetpost Tekst Bemærkninger
7503
7521
7702
781
92
958Fællesskabsaktioner pa om­
rådet specialiseret informa­
tion
Fremme af en infrastruktur til 
støtte for innovation og over­
førsel af teknologier
Fællesskabsaktioner til udvik­
ling af datamatikken
Finansiel støtte til transport­
infrastrukturprojekter
Fødevarehjælp
Særligt program til bekæmpelse 
af sulten i  verdenForslag:  17.11.1983 
Parlamentets udtalelse: 26.3.1984 
Rådets afgørelse af 4.12.1984
Forslag: 11.5.1983 
Parlamentets udtalelse: 11.3.1983 
Rådets afgørelse af 25.11.1983
Forslag: 7.7.1982 og 18.11.1983 
Parlamentets udtalelse:
15.4.1983 og 26.3.1984
Rådets afgørelse af 10.4.1984 og
15.10.1984
Forslag: 1976, 12.3.1980, 5.8.1983 
Parlamentets udtalelse: 18.11.1976, 
4.7.1977, 11.7.1980 
Rådets afgørelse af 10.5.1984
Forslag: 24.2.1983
Ingen udtalelse fra Parlamentet
Forordning af 11.7.1983
Forslag: 27.1.1983 
Parlamentets udtalelse: 15.4.1983 
Forordning af 11.7.1983

BILAG I-B
Nye aktioner (1983-budgettet og 1984-budgettet ),
for hvilke Rådet endnu ikke har vedtaget et retsgrundlag
Budgetpost Tekst Bemærkninger
388 EF-aktion med henblik på at 
beskytte skove mod brande og 
sur nedbørForslag: 14.6.1983 
Parlamentets udtalelse: 23.5.1984
411
4111
4112Fælles fiskeriforskningspro­
grammer
Forskningsprogrammer for 
fiskerimetoder
Forskningsprogrammer for 
forarbejdning og konservering 
af fiskerivarerForslag: 18.7.1980 og 2.12.1980 
Parlamentets udtalelse: 19.12.1980
705 Tilskyndelse til energiinve­
steringerForslag: 14.9.1982 og 14.6.1983 
Parlamentets udtalelse: 12.4.1983
7331 Udbygning af udviklingslan­
denes egen forskningskapa­
citetForslag: 8.6.1983 
Parlamentets udtalelse: 16.12.1983
7570 Rentehenstandens nutidsværdi Forslag: 7.7.1983 og 17.1.1984 
Parlamentets udtalelse: 21.11.1983
7771 Aktion vedrørende uorganiske 
råstofferForslag: 7.7.1982
Parlamentets udtalelse: 14.1.1983

BILAG II
PUBLIKATIONER OG RAPPORTER OM EVALUERING AF FÆLLESSKABETS F&U-PROGRAMMER
1."L'évaluation de la recherche et du développement". EUR6346(2 vol
EF-seminar i  København, juni/juli 1978 1979, EN,,  FR
2."Evaluering af Fællesskabets F&U-deIprogrammer EUR6902(1981)
vedrørende energibesparelse og solenergi DA,DE, IEN, FR,
(1975-1978)" IT,NL
3."Evaluation des sous-programmes communautaires de EUR7350(1981)
R & D dans le domaine de l'énergie géothermique, EN,FR
de la production et utilisation de l'hydrogène et
de l'analyse de système :  développement de modèles"
4."Evaluation du Bureau communautaire de référence. EUR7422(1981)
Programme d'action %idirecte (1975-1978)" EN,FR
5."Evaluation du programme communautaire d'actions EUR7693(1981)
indirectes concernant la gestion et le stockage EN,FR
des déchets radioactifs".
6."Rapport fra European Fusion Review Panel" EURFu Brux/
XII--715/81
DA,DE,EN, FR
IT,NL
7."Evaluation des actions concertées du premier EUR7730(1981)
programme communautaire de la recherche médicale EN,FR
(1978-1981)"
8. "New directions in the Community R & D Evaluation" -
Fremlagt på Den økonomiske Kommission for Europas 
seminar om forskningsevaluering i  Prag - november 
1981
9. "L'évaluation de la recherche et du développement".
EF-konferencen i  Bruxelles, januar 1982
10. "Proposition d'une méthode d'évaluation socio-éco­
nomique de la recherche"
11. "Evaluation du programme communautaire en matière
de prévision et d'évaluation dans le domaine de la 
science et de la technologie - FAST (1978-1983)"XII/590/83-E
EN
EUR 7897 (1982) 
EN, FR
XII-362-82-F
EUR 8274 (1982) 
EN, FR
12. "L'impact économique et social du programme de
recherche acier de la CECA"
13. "Evaluation de l'action COST "Téléinformatique",
projets 11 (1972-W77) et 11bi s (1980-1983)"
14. "Evaluation du programme de recherche communau­
taire dans le domaine de la radioprotection 
(1976-1980)"EUR 8517 (1983) 
EN, FR
EUR 8648 (1983) 
EN, FR

15. "Rådets resolution om en fælles handlingsplan 
for evaluering af Fællesskabets forsknings- og 
udviklingsprogrammer"EFT nr. C 213 af 
9. august 1983
EUR Fu Bru/XII-213’
EUR 9202 (1984)
EN, FR
EUR 920116. "Rapport du European Fusion Review Panel II"
17. "Evaluation du programme communautaire "Forma­
tion scientifique et technique""
18. "Evaluation de R & D" - Séminaire CEE, Bruxelles,
octobre 1983
19. "L'évaluation des programmes de recherche et de
développement de 1a Communauté européenne".Fremlagt på det franske forsknings- og teknolo­
giministeriums seminar om forskningsevaluering 
i  Paris - maj 1984
20. "Evaluation du programme "Télédétection aérospa­
tiale 1980-1983" du Centre commun de recherche"
21. "Matériaux pour turbines à gaz" - "Matériaux à haute EUR 9603 (1984)
température pour des systèmes conventionnels de 
production et de conversion d'énergie utilisant des 
combustibles fossiles"EUR 9438
Endnu ikke udgivet
1. "Evaluation du programme communautaire de recherche
en matière d'environnement :  actions directes et indirectes 
et actions COST"
2. "Evaluation du programme de recherche sur les
matières premières brutes"
3. "Evaluation des programmes en médecine et en santé publique".