Særberetning Har EFRU’s støtte 
til udvikling af 
virksomhedsvæksthuse 
givet gode resultater?DA 2014  nr. 07
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0117-1
doi:10.2865/31702
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  Nr. 07
Særberetning Har EFRU’s støtte 
til udvikling af 
virksomhedsvæksthuse 
givet gode resultater?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
 Glossar
I-VII Resumé
1-9 Indledning
10 -17  Revisionens omfang og mål
18-78  Bemærkninger
19-28  Infrastrukturerne var generelt af god kvalitet, men væksthusenes resultater lod vente på sig
20-23  I de fleste tilfælde var væksthusenes faciliteter godt tilpasset og var blevet konstrueret og udstyret 
som planlagt
24-28  De reviderede virksomhedsvæksthuse var forholdsvis mindre effektive
29-58  De reviderede EFRU-væksthuse havde ikke i tilstrækkeligt omfang fulgt god praksis
31-34  Ved oprettelsen af virksomhedsvæksthusene var der ikke i tilstrækkelig grad blevet lagt vægt 
på virksomhedsstøttefunktionernes effektivitet
35-48  Inkubationsydelserne var kun løst forbundet med kundernes behov
49-51  Overvågningssystemerne i væksthusene leverede ikke fyldestgørende ledelsesinformation
52-58  Væksthusenes finansielle bæredygtighed var i strid med målet om at levere passende inkubationsydelser til 
relevante virksomheder
59-72  EFRU’s forvaltningssystemer havde ikke fokus på produktiviteten af de ydelser, 
virksomhedsvæksthusene leverede
60-68 Proceduren for udvælgelse af væksthuse tog ikke behørigt hensyn til en række elementer af afgørende 
betydning for inkubationsaktiviteter
69-72  De EFRU-medfinansierede væksthuse havde ikke pligt til at videreføre inkubationsaktiviteterne 
i en tilstrækkelig lang periode
03 Indhold
73-78  Begrænsninger i Europa-Kommissionens formidling af viden gjorde det vanskeligt at fremme gode 
praksis
79-85  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag  — Liste over de væksthuse, der indgik i revisionen
 Kommissionens svar
04
 Glossar
BIC -væksthus : Et væksthus, som er et registreret medlem af Det Europæiske Net af Erhvervsfremme- og 
Innovationscentre.
EBN : Det Europæiske Net af Erhvervsfremme- og Innovationscentre. 
EFRU : Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.
Inkubatorprogram : Et individuelt tilpasset dokument, der beskriver de begivenheder og aktiviteter, der er planlagt 
for hver enkelt startupvirksomhed, der er indlogeret i væksthuset. Formålet med et inkubatorprogram er at opstille 
forretningsmål for en kundevirksomhed samt at definere en række målrettede ressourcer og tjenesteydelser, som 
kan støtte dens udvikling. Gennemførelsen af programmet og opfyldelsen af forretningsmålene overvåges ved 
hjælp af indikatorer.
Kunde : En iværksætter eller en virksomhed, der modtager støtte på grundlag af en samarbejdsaftale med et 
virksomhedsvæksthus. Støtten kan have form af leje af faciliteter og/eller deltagelse i virksomhedsstøtteaktiviteter.
Netværkssamarbejde : En erhvervsaktivitet, som involverer forretningsfolk og iværksættere, etablerer personlige 
kontakter og skaber forretningsmuligheder.
Prospektering : Aktiv søgning efter kunder og udforskning af potentielle markeder.
Regional innovationsstrategi (RIS) : Et dokument, som på en systematisk og målrettet måde definerer de 
regionale prioriteter og behandler dem ved hjælp af en række foranstaltninger, som har til formål at udvikle lokal 
innovation, og som gennemføres af akademiske organisationer og erhvervsorganisationer. 
SMV’er : Små og mellemstore virksomheder. En SMV defineres som en virksomhed, der beskæftiger mindre end 
250 personer og har en årlig omsætning på under 50 millioner euro og/eller en årlig samlet balance på ikke over 
43 millioner euro.
Spinoffvirksomhed : En selvstændig virksomhed, der opstår, når en afdeling eller en del af en eksisterende 
virksomhed eller organisation udskilles og bliver en separat enhed.
Startupvirksomhed : En nystartet virksomhed eller et partnerskab, der foretager den første udvikling af 
virksomhedens produkt eller ydelse og udfører markedsundersøgelser.
Virksomhed med stort vækstpotentiale : En virksomhed, der leverer — eller forventes at levere — bedre 
resultater end den relevante erhvervssektor eller markedet som helhed. 
Virtuelt væksthus : En ordning, hvor en virksomhed kan få støtte fra et væksthus uden at befinde sig i dets lokaler.
05
 Resumé
IV
De skuffende resultater, som de reviderede væksthuse 
leverede, kan forklares med, at der kun i begrænset 
omfang var anvendt anerkendte gode praksis. Nær -
mere bestemt havde man ved etableringen af vækst -
husene ikke lagt tilstrækkelig vægt på effektiviteten 
af deres virksomhedsstøttefunktion. For det andet var 
der ikke megen sammenhæng mellem inkubations -
ydelserne og kundernes forretningsmål. For det tredje 
leverede væksthusenes overvågningssystemer ikke 
tilstrækkelig ledelsesinformation. Og endelig havde 
problemer med hensyn til finansiel bæredygtighed 
vanskeliggjort inkubationsaktiviteterne.
V
Forvaltningsmyndighedernes ledelsessystemer var 
i for høj grad koncentreret om output og lagde ikke 
tilstrækkelig vægt på virksomhedsvæksthusenes 
operationelle aktiviteter. Navnlig var der i proceduren 
for udvælgelse af væksthuse til medfinansiering ikke 
lagt tilstrækkelig vægt på en række elementer, som 
har afgørende betydning for inkubationsaktiviteter, 
f.eks. personalets kvalifikationer, inkubationsydelser -
nes omfang og relevans samt finansiel bæredygtig -
hed. I de fleste tilfælde var de forventede fordele for 
den regionale økonomi ikke blevet evalueret.
VI
Kommissionen har gjort en del for at indhente viden 
om de europæiske virksomhedsvæksthuses aktiviteter 
og karakteristika, men den støtte, den har tilbudt, kan 
ikke anses for at være tilstrækkelig. Kommissionens 
aktioner til fremme af væksthuse og gode praksis var 
for begrænsede til, at de kunne mindske risikoen for 
fiasko i forbindelse med medfinansiering af uerfarne 
og umodne væksthuse.I
Små og mellemstore virksomheder (SMV’er) er væsent -
lige aktører i forbindelse med vækst- og jobskabelse. 
Som følge heraf er støtte til SMV’er i årenes løb 
blevet en stadig vigtigere politisk prioritet. Under 
strukturfondene har der i de sidste to programme -
ringsperioder været øremærket henholdsvis 23 og 
15 milliarder euro til støtte til SMV’er. Formålet med 
virksomhedsvæksthuse er at støtte etableringen af 
startupvirksomheder og deres videre udvikling.
II
Hovedformålet med revisionen var at vurdere, om 
væksthusenes inkubationsfaciliteter, som var medfi -
nansieret af Den Europæiske Fond for Regionaludvik -
ling (EFRU), havde fungeret tilfredsstillende som støtte 
for startupvirksomheder med et stort potentiale. Revi -
sionsholdet udførte revision på stedet af en stikprøve 
af væksthuse i fire medlemsstater. Det besøgte også 
forvaltningsmyndighederne i disse medlemsstater og 
udførte en benchmarkingundersøgelse af en udvidet 
stikprøve, der også omfattede væksthuse i yderligere 
to medlemsstater.
III
Retten konkluderer, at EFRU har ydet et væsentligt 
finansielt bidrag til oprettelsen af virksomhedsvækst -
huse, navnlig i medlemsstater, hvor denne form for 
virksomhedsstøtte var relativt sjælden. De reviderede 
væksthuses resultater var imidlertid beskedne.
Resumé 06
VII
Retten anbefaler følgende:
For det første bør Kommissionen kræve, at medlems -
staterne kun giver tilladelse til, at der oprettes nye 
væksthuse med EU -medfinansiering, hvis følgende 
hensyn er taget i betragtning:
a) Virksomhedsvæksthuse bør etableres på grundlag 
af detaljerede og realistiske forretningsplaner, og 
der bør især lægges vægt på bæredygtigheden af 
deres nonprofitinkubationsaktiviteter.
b) Inkubationsaktiviteterne bør fra begyndelsen 
udføres af passende kvalificerede ansatte, som kan 
give kunder og potentielle fremtidige iværksæt -
tere relevant individuel støtte.
c) Væksthusene bør være proaktive og opspore og 
skaffe sig nye kunder, uanset hvor de geografisk 
kommer fra, og koncentrere sig om dem, der har 
innovative forretningsidéer og et stort vækstpo -
tentiale, således at produktiviteten af den of -
fentlige finansiering og dermed den merværdi, 
EU-midlerne tilfører, maksimeres.
d) For hver enkelt kundevirksomhed bør inkubati -
onsprocessen begynde med, at der udarbejdes 
et detaljeret, skræddersyet inkubationsprogram. 
Gennemførelsen af dette program bør følges op, 
og det bør vurderes, i hvor høj grad virksomhe -
dens forretningsmål er blevet opfyldt.
e) Væksthusene bør tilbyde ikkeindlogerede virk -
somheder deres ydelser, således at væksthus -
støtten kan få større indvirkning på det lokale 
erhvervsliv, og så der bliver bedre muligheder for 
netværkssamarbejde.
f) Væksthusene bør indføre et overvågningssystem, 
der ikke kun er baseret på data fra deres egne 
aktiviteter, men også på forretningsdata fra de 
støttede kunder.For det andet bør Kommissionen kræve, at medlems -
staternes myndigheder indarbejder følgende elemen -
ter i procedurerne for udvælgelse af og tilsyn med 
EFRU -medfinansierede væksthusprojekter:
g) I projektudvælgelseskriterierne bør der lægges 
større vægt på de forventede resultater af projek -
terne end på leveringen af fysiske output.
h) Under projektvurderingen og når de kon -
traktlige forpligtelser fastlægges, bør man 
i højere grad trække på ekspertviden om 
virksomhedsinkubation.
i) Omfanget af offentlig støtte bør baseres på de for -
ventede resultater af væksthusprojektet. Værdien 
af EFRU -betalingerne bør kobles sammen med de 
resultater, væksthuset opnår.
j) Opretholdelsesperioden bør tilpasses, så den 
modsvarer den faktiske livscyklus for aktiverne i de 
virksomhedsvæksthuse, som EFRU medfinansierer.
For det tredje bør Kommissionen:
k) ajourføre sin viden om effektiviteten og produk -
tiviteten af virksomhedsinkubation og anvende 
denne viden med henblik på at sikre, at EFRU -støt -
ten tilpasses nøje til sektorens behov
l) genoptage sine bestræbelser på at støtte gruppen 
af virksomhedsvæksthuse, især dem, der mod -
tager EU -støtte, f.eks. ved at arrangere viden- og 
erfaringsudveksling med de ansvarlige organer 
i medlemsstaterne. Initiativet bør rettes mod alle 
virksomhedsvæksthuse, som vil kunne fortælle 
deres succeshistorier, udveksle viden og få adgang 
til peerstøtte på europæisk niveau.
07
 Indledning
Hvorfor er virksomheds -
væksthuse vigtige?
01 
Små og mellemstore virksomheder 
(SMV’er) er væsentlige aktører i for -
bindelse med vækst- og jobskabelse. 
Det skønnes, at Europas 20,7 millioner 
SMV’er som helhed tegner sig for 67 % 
af den samlede beskæftigelse og 58 %1 
af bruttoværditilvæksten2. Som følge 
heraf er støtte til SMV’er i årenes løb 
blevet en stadig vigtigere EU -politisk 
prioritet. Lissabonstrategien tillagde 
SMV -sektoren særlig betydning. Efter -
følgende betonede Europa 2020-stra -
tegien, at SMV’er og innovation er 
vigtige for Den Europæiske Unions 
økonomi, og at de spiller en central 
rolle med hensyn til opnåelse af intel -
ligent, bæredygtig og inklusiv vækst.
02 
Formålet med virksomhedsvæksthuse 
er at yde bred og intensiv støtte til 
unge virksomheder. Der er størst be -
hov for denne støtte i begyndelsen af 
en virksomheds livscyklus, når risikoen 
for fiasko er størst. Rettens definition 
på et virksomhedsvæksthus gives 
i tekstboks 1 .03 
Offentliggjort forskning viser, at der er 
signifikant mindre sandsynlighed for, 
at SMV’er, som har fået væksthusstøt -
te, bukker under i løbet af de første par 
år efter etableringen. Den generelle 
treårsoverlevelsesrate for nye virk -
somheder er ca. 56 %3, mens raten for 
virksomheder, som har fået støtte af 
virksomhedsvæksthuse, er ca. 90 %4.
04 
Inkubationsprocessen er mest effek -
tiv, hvis den er tilpasset individuelt til 
iværksætterens særlige behov. Støt -
tens omfang, art og intensitet afhæn -
ger af en række faktorer. Generelt vari -
erer den dog efter, på hvilket stadium 
i sin livscyklus den støttede virksom -
hed befinder sig (f.eks. etablering eller 
udvidelse), inden for hvilken markeds -
sektor den opererer f.eks. informa -
tions- og kommunikationsteknologi 
eller bioteknologi), og hvilken type 
virksomhed der er tale om (f.eks. start-  
up- eller spinoffvirksomhed)5.
Definition på et virksomhedsvæksthus
Et virksomhedsvæksthus er en organisation, der har til formål at støtte virksomheder i etableringsfasen og 
med den videre udvikling. Det tilbyder ofte adgang til fysiske virksomhedsinfrastrukturer, individuelt tilpas -
sede virksomhedsstøttetjenester og mulighed for netværkssamarbejde.
Væksthusene er indbyrdes forskellige på mange måder, navnlig med hensyn til omfanget af de inkubations -
programmer, de tilbyder, deres interne struktur, den erhvervssektor, de er specialiseret i, og de kundetyper, 
de betjener.Tekstboks 11 Ecorys, »EU SMEs in 2012: 
at the crossroads«; 
Europa -Kommissionen, 
september 2012 ( http://
ec.europa.eu/enterprise/
policies/sme/
facts -figures -analysis/
performance -review/files/
supporting -documents/2012/
annual -report_en.pdf ).
2 Bruttoværditilvæksten er 
værdien af fremstillede varer 
og tjenesteydelser minus 
omkostningerne til samtlige 
input og råvarer, der direkte 
kan tilskrives denne frem-  
stilling.
3 Eurostat: http://epp.eurostat.
ec.europa.eu/statistics_
explained/index.php/
Business_demography_
statistics
4 Det Europæiske Net af 
Erhvervsfremme- og 
Innovationscentre (EBN) har 
fastslået, at virksomhedernes 
overlevelsesrate 
i væksthusperioden var 92 %, 
mens den 3 år efter 
væksthusperioden var 90 %. 
»BIC Observatory 2012©«   -
rapporten ( http://www.ebn.
be/assets/assets/pdf/2012/
bic_obs_2012.pdf ). 
UK Business Incubation Ltd 
rapporterede om en 
overlevelsesrate på 98 % 
i væksthusperioden og på 
87 % efter 5 år ( http://www.
ukbi.co.uk/resources/  
business- incubation.aspx ). 
US National Business 
Incubation Association 
rapporterede, at 
femårsoverlevelsesraten var 
87 %; 2012 State of the 
Business Incubation Industry.
5 Jf. punkt 14.
08 Indledning
05 
I Europa -Kommissionens »Smart Guide 
to Innovation -Based Incubators« (IBI)6 
er inkubationsaktiviteterne inddelt 
i tre typiske stadier. Eksempler på de 
aktiviteter, der gennemføres på hvert 
enkelt stadium, gives i  diagram 1 .
a) Præinkubation. Dette stadium om -
fatter aktiviteter, der har til formål 
at støtte potentielle iværksætte -
res udvikling af forretningsidéer, 
-modeller og -planer. Formålet er 
at øge chancerne for, at iværksæt -
terne vil kunne skabe en forretning 
effektivt og gå velforberedte ind 
i startupfasen. Typiske ydelser, der 
leveres på dette stadium, omfatter 
en første vurdering af forretnings-  
idéen og individuel vejledning 
vedrørende alle aspekter ved udar -
bejdelsen af en forretningsplan.
b) Inkubation. Dette stadium starter, 
når SMV’en går i gang, og slutter, 
når den bliver selvbærende og 
er klar til at operere selvstændigt 
på det frie marked. Dette stadium 
varer ca. tre år. I denne periode 
tilbyder væksthuset adgang til finansiering, uddannelse og coa -
ching for iværksætterne, adgang til 
netværk af potentielle forretnings- 
og teknologipartnere og konto -
rer samt i nogle tilfælde adgang 
til fuldt udstyrede laboratorier, 
workshopper og faciliteter til frem -
stilling af prototyper. I en række 
erhvervssektorer er den fysiske in -
kubation (når virksomhederne rent 
faktisk er placeret i væksthuset) 
vigtig (f.eks. inden for bioteknologi 
og avancerede materialer). I en 
række sektorer (f.eks. softwareud -
vikling) kan virtuelle væksthuse 
dog også være en effektiv løsning.
c) Postinkubation. Dette stadium 
omfatter aktiviteter, der udføres, 
når en virksomhed er blevet ope -
rationelt og finansielt selvstændig 
og kan fortsætte driften uden 
støtte udefra. SMV’en kan stadig 
have behov for forskellige ydelser, 
f.eks. foranstaltninger, der tager 
sigte på at øge salgstallene, for -
bedre produktionsprocesserne ved 
hjælp af metoder som internatio -
nalisering eller indføre innovation.
Skematisk fremstilling af de tre stadier i inkubationsprocessenDiagram 1
Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af Kommissionens Smart Guide.Præinkubation Inkubation Postinkubation
 ο Vurdering af innovation 
 ο Udarbejdelse af forretningsplan
 ο Uddannelse ο Adgang til finansiering
 ο Coaching, mentorordning  og uddannelse
 ο Indlogering, laboratorier og workshopper
 ο Markedsføring
 ο Avanceret forretningsplanlægning
 ο Sammenslutning af forretningspartnere ο Virksomhedsudvikling
 ο Internationalisering
 ο Klyngedannelse
 ο Netværkssamarbejde
Forretningsidé Startupvirksomhed Bæredygtig SMV6 Europa -Kommissionen, 
februar 2010 ( http://ec.europa.
eu/regional_policy/sources/
docoffic/2007/working/
innovation_incubator.pdf ).
09 Indledning
Hvordan støtter Den Euro -
pæiske Fond for Regional -
udvikling (EFRU) 
virksomhedsvæksthuse?
06 
Styrkelse af regional konkurrenceevne 
og beskæftigelse er — sammen med 
regional konvergens og europæisk 
territorialt samarbejde — hovedmå -
lene for EU’s samhørighedspolitik. 
I praksis er strukturfondene og navnlig 
Den Europæiske Fond for Regionalud -
vikling (EFRU) de væsentligste kilder 
til EU -finansiering af programmer til 
støtte for SMV’er.
07 
Strukturfondene er programmeret og 
budgetteret for en periode på syv år. 
Det samlede strukturfondsbudget for 
programmeringsperioden 2000-2006 
var på ca. 225 milliarder euro, og det 
samlede budget for perioden 2007-
2013 var på ca. 345 milliarder euro.  
De midler, der er øremærket til støtte  
til SMV’er, beløb sig til henholdsvis  
23 og 15 milliarder euro. Der forelig-  
ger ikke tal for de beløb, der specifikt  
er afsat til udvikling af virksomheds-  
væksthuse.
08 
Strukturforanstaltningerne er un -
derlagt delt forvaltning. Kommis -
sionen har det overordnede ansvar 
for forvaltningen af strukturfondene. 
Den vurderer, hvordan de nationale 
forvaltningssystemer fungerer, og 
godkender operationelle programmer. 
Foranstaltningerne i de operationelle 
programmer, navnlig udvælgelsen 
af projekter, gennemføres af organer 
i medlemsstaterne.09 
I denne beretning kan projekter om 
virksomhedsvæksthuse medfinansie -
ret af EFRU opdeles i to adskilte faser:
Fase I: Etablering  
Denne fase starter, når tilskudsaftalen 
er underskrevet. På det tidspunkt be -
gynder projektlederen at lægge planer 
for opbygningen (eller istandsættel-  
sen) af faciliteten og indkøb af det 
nødvendige udstyr. Den slutter, når 
væksthuset er udstyret, har personale 
og er fysisk driftsklart, og investerin -
gen er afklaret i juridisk og finansiel 
henseende. Så er væksthuset parat 
til at modtage de første lejere. Denne 
fase varer typisk op til to år.
Fase II: Drift  
Denne fase starter, når væksthusets 
første kunder får adgang, og inkuba-  
tionsprocessen starter. Den varer indtil 
udgangen af opretholdelsesperioden 
(med andre ord indtil det øjeblik, hvor 
tilskudsbetingelserne ikke længere 
forpligter den projektansvarlige til at 
opretholde projektresultaterne eller til 
at beholde aktiverne med henblik på 
inkubationsaktiviteter). For de revide -
rede projekter sluttede denne fase fem 
år efter underskrivelsen af tilskudsaf -
talen og varede normalt ca. tre år efter 
afslutningen af fase I.
10
 Revisionens  
omfang og mål
10 
Hovedmålet med revisionen var at 
vurdere, om støtten fra EFRU -medfi -
nansierede virksomhedsvæksthuse 
til startupvirksomheder med stort 
vækstpotentiale  
havde givet gode resultater. Retten  
stillede følgende tre revisionsspørgs-  
mål, der vedrørte hvert sit forvalt-  
ningsniveau:
a) Havde støttemodtagerne anvendt 
gode praksis ved oprettelsen og 
driften af væksthusene?
b) Havde de organer, som var an -
svarlige for forvaltningen af EFRU7, 
indført mekanismer, som effektivt 
sikrede, at de mest egnede vækst -
huse blev udvalgt til at modtage 
støtte, og at de fungerede efter 
hensigten?
c) Havde Kommissionen truffet eg -
nede foranstaltninger til at maksi -
mere effekten af EFRU -støtten til 
de medfinansierede væksthuse?
11 
Revisionen blev gennemført i Euro -
pa-Kommissionen og i de fire med -
lemsstater, som havde afsat flest 
EFRU -midler til finansiering af opret -
telsen af virksomhedsvæksthuse (Den 
Tjekkiske Republik, Spanien, Polen og 
Det Forenede Kongerige). På grundlag 
af en analyse af lister over projekter 
(som blev foretaget, fordi der mang -
lede officielle tal, jf. punkt 7), anslår 
Retten, at der blev tildelt 1,2 milliar -
der euro til finansiering af foranstalt -
ninger, der bidrog til oprettelse af 
væksthuse i de fire besøgte medlems -
stater i perioden 2000-2013.12 
Retten reviderede på stedet en stik -
prøve på 27 væksthuse (jf.  bilaget ), 
som havde fået EFRU -støtte i pro -
grammeringsperioden 2000-2006, og 
som havde været i kontinuerlig drift 
i mindst tre år. Retten undersøgte alle 
aspekter ved væksthusenes aktiviteter, 
fra de planlægningsbeslutninger, der 
lå til grund for opbygningen af dem, 
til de praksis og procedurer, de havde 
indført. De gennemsnitlige samlede 
omkostninger til et enkelt projekt var 
6,1 million euro. Bidrag fra offentlige 
midler dækkede i gennemsnit 82 % af 
dette beløb: 42 % af de gennemsnitli -
ge samlede omkostninger blev dækket 
af EFRU (i alt 70 millioner euro), og de 
resterende 40 % af medlemsstaterne.
13 
Retten vurderede også de forvalt -
ningsordninger, som de seks forvalt -
ningsmyndigheder, der var ansvarlige 
for disse 27 væksthuse, havde indført. 
Vurderingen havde fokus på projekt -
udvælgelsesprocessen, på betingel -
serne i tilskudsaftalerne og på, hvor -
dan disse betingelser efterfølgende 
blev overvåget for at sikre, at målene 
i kontrakten blev opfyldt.
14 
De standarder, der blev anvendt som 
revisionskriterier, er baseret på de 
gode praksis, der er beskrevet i den 
Smart Guide, Europa -Kommissionen 
har offentliggjort, og i anden offentlig -
gjort litteratur om dette emne8.7 F.eks. forvaltningsmyndig-  
heder og formidlingsorganer.
8 National Business Incubation 
Association, »Best Practices in 
Action: Guidelines for 
Implementing First -Class 
Business Incubation 
Programs«, 2. udgave, 2010.  
Europa -Kommissionen, 
»Benchmarking of Business 
Incubators«, februar 2002.
11 Revisionens omfang og mål 
15 
Som integrerende del af revisionen 
indgik en benchmarkingundersøgelse, 
hvor der blev indsamlet nøgletal og 
centrale indikatorer med henblik på 
at vurdere resultaterne og aktiviteter -
nes effektivitet i en række udvalgte 
væksthuse, der havde fået EFRU -støtte. 
I alt 49 væksthuse9 (jf.  bilaget ) i de fire 
besøgte medlemsstater plus Italien og 
Tyskland, to medlemsstater, som også 
havde afsat betydelige EU -beløb til 
medfinansiering af driften af virksom -
hedsvæksthuse, indsendte detaljerede 
oplysninger om deres operationelle 
aktiviteter og finansielle stilling.
16 
De 49 EFRU -medfinansierede vækst -
huse i stikprøven blev sammenlignet 
med et benchmark baseret på de 
opnåede resultater i de 65 BIC -registre -
rede væksthuse10, som var medlemmer 
af Det Europæiske Net af Erhvervsfrem -
me- og Innovationscentre (EBN)11, og 
som følgelig anvendte bedste praksis 
anerkendt af Kommissionen, i de 
seks udvalgte medlemsstater. Disse 
65 væksthuse omtales i denne beret -
ning som »benchmarkede væksthuse«.
17 
Der blev indsamlet revisionsbevis 
fra samtaler med ansatte i Kommis -
sionen og i medlemsstaterne samt 
med projektledere. Der blev også 
gennemgået dokumenter fra EU -myn -
digheder, nationale myndigheder og 
virksomhedsvæksthuse.9 Væksthuse revideret på stedet 
(21) samt en række andre EFRU - 
medfinansierede væksthuse 
(28).
10 For at opnå BIC -varemærket 
skal et væksthus gennemgå 
en akkrediteringsproces, som 
sikrer, at BIC -varemærke-  
kriterierne bliver overholdt.
11 EBN er en europæisk ikke - 
statslig sammenslutning af 
ca. 200 væksthuse. Det er den 
eneste organisation, der har 
tilladelse til at attestere vækst-  
huse med BIC -mærket, som er 
anerkendt af Europa - 
Kommissionen.
12
 Bemærkninger
18 
Denne del indledes med en vurdering 
af de reviderede væksthuses resulta-  
ter. Derefter følger en beskrivelse af  
de forhold, Retten konstaterede i for-  
bindelse med hvert af de tre revisions-  
spørgsmål.
Infrastrukturernes var 
generelt af god kvalitet, 
men væksthusenes resul -
tater lod vente på sig
19 
Retten vurderede de reviderede 
EFRU -medfinansierede væksthuses 
præstation med hensyn til opførelse 
og udstyring eller istandsættelse (de -
res output) samt de opnåede resulta -
ter. Dette svarer stort set til de to faser 
i gennemførelsen af et inkubatorpro -
jekt, som beskrives i punkt 9.I de fleste tilfælde var vækst -
husenes faciliteter godt 
tilpasset og var blevet kon -
strueret og udstyret som 
planlagt
20 
Retten mener, at fysisk plads i et 
væksthus er særlig vigtig inden for 
bestemte højvækstsektorer (f.eks. bio -
teknologi og avancerede materialer), 
som er afhængige af, at der i vækst -
huset er adgang til udstyr, som der 
ellers ikke ville være råd til. Væksthuse 
bør designes, så de kan tilbyde vel -
indrettede arbejds- og mødelokaler 
udstyret med almindeligt kontor- og 
kommunikationsudstyr. Det er også 
vigtigt at skabe fælles fritidsrum, som 
kan tilskynde lejerne til at integrere sig 
med de andre og maksimere vækst -
husets potentiale til samarbejde og fri 
udveksling af idéer.FotoDen EFRU -medfinansierede »Delta«-bygning i teknologiparken i Wrocław
I de fleste tilfælde tilbød de reviderede EFRU -finansierede væksthusprojekter velegnede arbejdsforhold.
Kilde: Den europæiske Revisionsret.
Arkitekt:  Anna Kościuk.
13 Bemærkninger
21 
Langt hovedparten af de besøgte 
væksthuse kunne tilbyde arbejdsloka -
ler, som var attraktive for deres kunder. 
De reviderede faciliteter havde en 
profil, som gik fra enkle kontorbyg -
ninger til fuldt udstyrede laboratorier. 
Alt i alt tilbød 23 af de 27 væksthuse 
arbejdsforhold, som var tilpasset de 
indlogerede SMV’ers individuelle 
behov, og som tilskyndede til samar -
bejde. Under den fysiske indretning af 
væksthusene var der taget hensyn til 
betydningen af netværkssamarbejde: 
Væksthusene stillede et fritidsareal til 
rådighed for de indlogerede virksom -
heder, som gav mulighed for spontant 
netværkssamarbejde.
22 
Rettens vurdering af denne fase dæk -
kede også planlægningen og opfø -
relsen af de reviderede faciliteter. Alle 
væksthusene var bygget i overens -
stemmelse med planlægningsdoku -
menterne, som i 23 af de 27 tilfælde 
indeholdt detaljerede oplysninger om 
facilitetens karakteristika, og som op -
stillede faste tidsplaner for opførelsen. 
De fleste af væksthusene (23 af de 27) 
var blevet leveret i overensstemmelse 
med disse planer, men kun 15 af de 27 
var blevet leveret i overensstemmelse  
med de frister, der var fastsat i projekt-  
ansøgningen.23 
Retten konstaterede ikke større om -
kostningsoverskridelser, og 20 af de 
27 projekter var blevet færdige inden 
for det planlagte budget. Omkost -
ningsoverskridelserne var blevet dæk -
ket med ansøgernes egne midler og 
havde ikke indvirket på EU -budgettet.
De reviderede virksomheds -
væksthuse var forholdsvis 
mindre effektive
24 
Retten vurderede væksthusprojekter-  
nes effektivitet og produktivitet i   
fase II ved at måle deres operationelle 
aktiviteter og evaluere udfaldet af dem 
i forhold til hovedmålene:
a) Hvor mange forretningsplaner der 
var blevet udarbejdet med støtte 
fra væksthuset.
b) Hvor mange startupvirksomheder 
der var kommet i gang med støtte 
fra væksthuset.
c) hvor mange job der var skabt.
25 
I gennemsnit hjalp de reviderede 
væksthuse med at udarbejde 20 nye 
forretningsplaner i referenceperio -
den. Det førte til, at der blev opret -
tet 15 startupvirksomheder og skabt 
27 nye job. I gennemsnit beskæftigede 
hvert af de reviderede væksthuse 
164 personer i løbet af referenceperio-  
den, men startupvirksomhederne teg -
nede sig kun for en lille andel heraf.
14 Bemærkninger
26 
De benchmarkede, BIC -registrerede 
væksthuse, som størrelsesmæssigt 
kunne sammenlignes med dem, 
Retten reviderede, var meget mere ef -
fektive. De benchmarkede væksthuse 
havde i gennemsnit hjulpet med at 
udarbejde 101 nye forretningsplaner 
og bistået med oprettelsen af 65 nye 
startupvirksomheder i reference -
perioden, hvilket havde medført, at 
der var blevet skabt 147 nye job. Ud 
over at tilbyde virksomhederne fysisk 
plads, tilbød disse væksthuse også 
andre former for støtte (dvs. ydelser 
til iværksættere i forbindelse med præinkubation og adgang til virtuelle 
væksthuse), hvilket havde bidraget til 
den høje procent af oprettede startup -
virksomheder. De virtuelle væksthuses 
værdi kan illustreres med, at antallet 
af startupvirksomheder oprettet af de 
reviderede væksthuse langt overstiger 
antallet af indlogerede virksomheder 
i væksthusene. Nærmere oplysninger  
om effektiviteten af begge typer 
væksthuse gives i følgende tabel .
Virksomhedsvæksthusenes gennemsnitlige udfald
De reviderede EFRU -væksthuse var forholdsvis mindre effektive.Tabel
Gennemsnit for samtlige
reviderede EFRU-væksthuse benchmarkede væksthuse
Præinkubationsaktiviteter
Forespørgsler om støtte 92 738
Udarbejdelse af forretningsplaner 20 101
Projekter om virksomhedsoprettelse 19 91
Inkubationsaktiviteter
Oprettede startupvirksomheder (inkl. ikkeindlogerede) 15 65
Antal job skabt i startupvirksomheder 27 147
Antal job skabt pr. startupvirksomhed 1,8 2,3
Alle lejere i væksthuset 26 35
Antal ansatte hos samtlige lejere 164 166
Antal ansatte pr. lejer 6,4 4,7
Postinkubationsaktiviteter
Støttede SMV’er 54 168
Antal job skabt i SMV’er i postinkubation 20 49
Antal job skabt pr. SMV i postinkubation 0,4 0,3
Kilde: Revisionsrettens benchmarkingdata for 2011.
15 Bemærkninger
27 
Med henblik på at vurdere produkti -
viteten blev disse resultater derefter 
undersøgt i forhold til omfanget af 
de anvendte ressourcer (driftsom -
kostninger og antal ansatte). Udfaldet 
af denne måling blev sammenlignet 
med de resultater, de benchmarkede 
BIC-væksthuse havde opnået. De de-  
taljerede oplysninger herom gives 
i diagram 2 . For eksempel skabte de 
reviderede væksthuse i gennemsnit 
5,3 job for hver 100 000 euro i drifts -
omkostninger, mod 9,6 for benchmark -
væksthusene, hvilket svarer til om -
kostninger på ca. 18 000 euro pr. job, 
mod 10 400 euro i de benchmarkede 
væksthuse.Mellem de væksthuse, Retten revide-  
rede, og de BIC -væksthuse, der blev 
brugt som benchmark, er der en for-  
skel af samme størrelsesorden med 
hensyn til omkostningerne pr. udar -
bejdet forretningsplan og omkostnin -
gerne pr. nyoprettet virksomhed. Der 
kan drages lignende konklusioner, når 
beregningen foretages på grundlag af 
antallet af ansatte i væksthuset.
Produktiviteten af væksthusenes aktiviteter — resultater for 2011
De reviderede virksomhedsvæksthuse var forholdsvis mindre produktive.Diagram 212,00
Forretnings-
planerStartup-
virksomhederJob Forretnings-
planerStartup-
virksomhederJob2,244,89
1,753,115,319,60
1,735,27
1,353,354,0910,35
10,00
8,00
6,00
4,00
2,00
0,00Reviderede væksthuse
Benchmarkede
væksthuse
oprettet pr. 100 000 euro i driftsomkostninger oprettet af  ansatte i væksthusene
Kilde: Revisionsrettens benchmarkingdata for 2011.
16 Bemærkninger
28 
Hovedparten af de reviderede EFRU - 
væksthuse var relativt nystartede, og 
den deraf følgende mangel på erfaring 
hæmmede uden tvivl deres effektivi -
tet. Den store forskel, der er mellem de 
to grupper af væksthuse, viser imidler -
tid det relativt utilstrækkelige resultat 
i de EFRU -medfinansierede væksthuse, 
som Retten reviderede. De forskellige 
forhold, der kan være årsag hertil, for -
klares i det følgende på baggrund af 
de tre revisionsspørgsmål i punkt 10.
De reviderede EFRU - 
væksthuse havde ikke 
i tilstrækkeligt omfang 
fulgt god praksis
29 
Et virksomhedsvæksthus er et kom -
plekst system, hvis succes afhænger 
af eksterne faktorer som den makro -
økonomiske situation, det retssystem, 
væksthuset fungerer i, og iværksæt -
terkulturen i det land, væksthuset 
befinder sig i. Interne praksis indvirker 
dog også på et væksthus’ succes.
30 
I erkendelse heraf undersøgte Retten 
kvaliteten og relevansen af de revide -
rede væksthuses praksis og procedurer 
på fire områder:
a) deres interne 
aktivitetsplanlægning
b) relevansen af de ydelser, de leve -
rede til kunderne
c) de systemer, de anvendte i forbin -
delse med kundestyring
d) deres forretningsmodeller.Ved oprettelsen af virk -
somhedsvæksthusene var 
der ikke i tilstrækkelig grad 
blevet lagt vægt på virksom -
hedsstøttefunktionernes 
effektivitet
31 
Retten mener, at et virksomhedsvækst -
hus’ opgave og mål bør defineres 
klart fra begyndelsen. Dets fremtidige 
aktiviteter bør beskrives præcist i en 
forretningsplan. Denne plan bør in -
deholde oplysninger om væksthusets 
centrale virksomhedsstøtteaktiviteter 
og detaljerede oplysninger om de 
menneskelige og materielle ressourcer, 
der er nødvendige for, at væksthuset 
kan nå sine mål. Den bør også indehol -
de detaljerede oplysninger om ordnin -
ger for netværkssamarbejde.
32 
Selv om 22 af de 27 reviderede vækst -
huse havde udarbejdet en forretnings-  
plan i overensstemmelse med de for -
melle forpligtelser ifølge lovgivningen 
om EFRU -støtte12, indeholdt kun halv -
delen af dem detaljerede oplysninger 
om deres aktiviteter og resultatorien-  
terede mål.12 I de sidste fem tilfælde forelå 
der ikke nogen juridisk for-  
pligtelse til at udarbejde en 
forretningsplan.
17 Bemærkninger
33 
En analyse af væksthusenes forret -
ningsplaner afslørede svagheder, 
der indvirkede på faktorer, som er 
af væsentlig betydning for, om et 
virksomhedsvæksthus fungerer efter 
hensigten. De oftest forekommende 
svagheder var, at der manglede en 
beskrivelse af inkubatorprogrammer-  
ne, at det ikke var præciseret, hvor 
mange ressourcer der skulle afsættes 
(f.eks. kvalificeret personale), eller at 
oplysningerne om omkostningerne til 
inkubationsaktiviteter var ufuldstæn -
dige eller helt manglede. Uden disse 
helt afgørende oplysninger er det ikke 
muligt at foretage en pålidelig vurde -
ring af et væksthus’ fremtidige økono -
miske bæredygtighed.
34 
Hovedparten af de mange mål i plan -
lægningsdokumenterne vedrørte 
væksthusenes faciliteter og havde ikke 
fokus på de aktiviteter, som væksthu -
set rent faktisk ville gennemføre. Der 
blev således ikke taget tilstrækkelig 
hensyn til inkubationsprocessens 
betydning og til resultaterne heraf. 
Denne skævhed til fordel for de fysi -
ske mål (f.eks. opbygning og udstyr) 
betød, at målene for opbygningsfasen 
(fase I) fik en unødig fremtrædende 
rolle, mens der ikke blev sat fokus på at 
nå de grundlæggende mål for inkuba -
tionsaktiviteterne (fase II).Inkubationsydelserne var 
kun løst forbundet med  
kundernes behov
35 
Retten mener, at ethvert virksomheds -
væksthus’ kerneaktivitet er at yde sine 
kunder virksomhedsstøtte. Der kan 
tilbydes iværksættere en bred vifte 
af tjenester13, herunder leje af fysisk 
plads, mentorordning, uddannelse, 
rådgivning på forskellige områder, net -
værkssamarbejde, adgang til finansie -
ring og meget andet. Men hvis resulta -
terne skal leveres effektivt, kan støtten 
ikke tilbydes blot i form af en liste over 
de udbudte inkubationsydelser. De 
mest effektive væksthuse anvender en 
individuel tilgang og leverer et skræd -
dersyet inkubatorprogram sammen 
med andre støtteinitiativer for iværk -
sættere (f.eks. gæsteforelæsninger), 
som skal forberede nyskabte SMV’er, så 
de kan udøve deres aktiviteter på det 
frie marked.
De udbudte tjenester
36 
De reviderede væksthuses støtte til 
de indlogerede virksomheder antog 
generelt14 form af subsidierede kon -
torlokaler (94 % af væksthusene tilbød 
dette). Herudover blev der også — gra -
tis eller mod et mindre gebyr — leve -
ret »bløde ydelser«. De almindeligste 
var coaching, uddannelseskurser og 
støtte inden for jura, markedsføring, 
regnskabsføring og intellektuelle 
ejendomsrettigheder.13 I rapporten »State of the 
Business Incubation Industry« 
udarbejdet af USA’s National 
Business Incubation 
Association i 2006 identificeres 
33 forskellige tjenester, som 
virksomhedsvæksthuse kan 
tilbyde kundevirksomheder.
14 I Det Forenede Kongerige blev 
der sædvanligvis ikke tilbudt 
nedsat husleje.
18 Bemærkninger
37 
Diagram 3  viser en sammenligning 
mellem udvalget af tjenester, der blev 
tilbudt af de EFRU -væksthuse, Retten 
reviderede, og udvalget af relevante tje -
nester, der blev tilbudt af væksthusene 
i den benchmarkede BIC -population. 
Det kan specielt nævnes, at kun 53 % af 
væksthusene kunne rådgive om finan -
siel planlægning og finansiering. Det gi -
ver anledning til bekymring: Utilstræk -
kelig adgang til finansiering anerkendes 
som en afgørende hindring for SMV’ers 
udvikling15, og væksthusenes manglen -
de finansielle rådgivning bidrager ikke 
til at løse dette problem. Det gjorde det 
vanskeligt for kunderne og de poten -
tielle kunder at få et samlet indtryk af, 
hvor nyttig væksthusenes støtte til de 
indlogerede virksomheder var.
Arten og frekvensen af de vigtigste ydelser, som de reviderede EFRU -væksthuse tilbød
De reviderede EFRU -væksthuse tilbyder et mere begrænset udvalg af tjenesteydelser.Diagram 3
Kilde: Revisionsrettens benchmarkingdata for 2011.Støtte til forretningsmodelleringStøtte til vurdering af
iværksætter kvaliﬁkationerStøtte til risikoanalyseOpstartstjenester
Afholdelse af kurser
Vurdering af uddannelsesbehov
Leje af lokaler
Fundraisingstøtte
Støtte til ﬁnansiel planlægning94 %
80 % 53 %
76 %78 %51 %41 %69 %67 %
71 %90 %
Reviderede væksthuse
Benchmarkede
væksthuseIdentiﬁcering af kunder i målgruppen
Støtte til
forretningsplanlægning100 %
90 %
80 %70 %60 %50 %40 %
30 %
20 %10 %
0 %15 »The SME Financing Gap, 
Volume I, Theory and 
Evidence«, Organisationen for 
Økonomisk Samarbejde og 
Udvikling ( http://ec.europa.
eu/enterprise/newsroom/
cf/_getdocument.
cfm?doc_id=624 ).
19 Bemærkninger
Inkubatorprogrammer
38 
Under revisionen konstaterede Ret -
ten, at det relativt begrænsede udvalg 
af tjenesteydelser, som de reviderede 
væksthuse tilbød, var en direkte følge 
af deres tilgang til inkubation. Generelt 
var de EFRU -medfinansierede vækst -
huse ikke direkte involveret i deres 
kunders virksomhedsudvikling, og 
de samarbejdede ikke aktivt med de 
indlogerede virksomheder om at iden -
tificere og fastsætte forretningsmål. 
Væksthusene krævede ikke, at de ind -
logerede virksomheder samarbejdede 
snævert med dem på denne måde, og 
de indlogerede virksomheder kunne 
ikke se nytten i at dele følsomme 
forretningsoplysninger og var derfor 
uvillige til at gøre det.
39 
Omfattende strukturerede inkubator-  
programmer med intensivt samarbej-  
de mellem væksthusene og deres kun -
der var sjældne. Kun 4 af de 27 revide -
rede væksthuse udarbejdede systema -
tisk sammen med hver enkelt kunde et 
omfattende inkubatorprogram, hvori 
der var fastsat specifikke resultat- og 
udviklingsmål. Kun 6 af de 27 revidere -
de væksthuse fik foretaget kvalitetsau -
dit med henblik på at forbedre inkuba -
tionsydelsernes samlede kvalitet.40 
Det begrænsede samarbejde gav en 
følelse af »isolation« i forhold til vækst -
huset, og det indvirkede også negativt 
på de indlogerede virksomheders 
følelse af fællesskab. Dette fremmede 
ikke synergien mellem de indlogerede 
virksomheder.
Personalets kvalifikationer
41 
Eftersom der ikke var en kultur for 
intensivt samarbejde mellem vækst -
hus og kunder, havde de ansatte 
i væksthusene ikke noget incitament 
til at have eller erhverve sig specifikke 
færdigheder og ekspertise, som kunne 
give dem mulighed for at bistå de ind -
logerede virksomheder mere effektivt. 
De manglende kvalifikationer betød, 
at personalet i væksthusene ikke var 
i stand til mere effektivt at indgå i en 
dialog med de indlogerede virksom -
heder, hvilket skabte en ond cirkel. Per -
sonalets kvalifikationer og ekspertise 
var mindre omfattende i de reviderede 
væksthuse end i de benchmarkede 
væksthuse, jf.  diagram 4 .
42 
Det kan specielt nævnes, at relativt få 
af de ansatte, som direkte beskæfti -
gede sig med virksomhedsinkubation, 
havde kvalifikationer, som gav dem 
mulighed for at tilbyde mere specia -
liseret bistand til virksomhederne på 
områder som specifik sektorrelate -
ret ekspertise (39 %) eller adgang til 
finansieringsmuligheder (43 %).
20 Bemærkninger
43 
Det manglende samarbejde betød 
også, at væksthusene kun havde lidt 
struktureret viden om de indlogerede 
virksomheders individuelle behov og 
resultater.Præinkubation og virtuelle 
væksthusaktiviteter
44 
Retten konstaterede også svagheder 
ved programmerne og lavt engage -
ment på yderligere to vigtige områder 
af væksthusenes aktiviteter: præ-  
inkubation (jf. punkt 5 a)) og virtuelle 
væksthusaktiviteter (jf. punkt 46). 
Begge disse tjenesteydelser leveres til 
potentielle kunder og til kunder, som 
ikke nødvendigvis befinder sig fysisk 
i væksthusets lokaler.Sammenligning mellem de ansattes vigtigste kvalifikationer og ekspertise
Væksthuspersonalets kompetencer og ekspertise var mindre omfattende i de reviderede væksthuse end i de 
benchmarkede væksthuse, jf. diagram 4.
Kilde:  Revisionsrettens benchmarkingdata for 2011.Diagram 4
14 %49 %39 %55 %
35 %
43 %43 %39 %
22 %Oprettelse af/støtte til 
højteknologiske SMV’er
Speciﬁk sektor-
relateret ekspertise
Adgang til ﬁnansieringBenchmarkede 
væksthuseReviderede væksthuseInternationalt samarbejde
Juridisk rådgivningAndet
Fremme af støttede SMV’er
Avanceret brug af IKT 
til udvikling af SMV’erUdvikling af menneskelige ressourcer90 %
80 %
70 %
60 %
50 %40 %30 %20 %10 %
0 %
21 Bemærkninger
45 
Det er vigtigt at yde intensiv præinku -
bationsstøtte til potentielle iværksæt -
tere. For det første giver det væksthu -
set mulighed for at udvikle en pulje af 
potentielle kunder, uanset hvor disse 
befinder sig geografisk. Det styrker 
også væksthusets engagement i lokal -
samfundet. Men det kræver, at de an -
satte i væksthuset bruger en betydelig 
mængde tid hertil. I alt 14 af de 27 re -
viderede væksthuse tilbød ikke denne 
form for støtte. At denne tjenesteydelse 
manglede, var en af årsagerne til, at 
væksthusene modtog så få forespørgs -
ler, som det fremgår af tabellen .
46 
Virtuelle væksthusydelser vedrører 
levering af inkubationsprogrammer til 
kunder, som ikke har til huse i vækst -
husets lokaler. Det er en tjeneste -
ydelse, der øger væksthusets effekti -
vitet (jf. punkt 26). Virksomhedernes 
interesse i at modtage denne form for 
støtte afhænger i høj grad af inkuba-  
tionsprogrammernes kvalitet og effek -
tivitet. Svage inkubationsprogrammer 
(jf. punkt 38 og 39) og et begrænset 
udvalg af tilbudte tjenesteydelser var 
hovedårsagerne til, at kun 11 af de 
27 reviderede væksthuse leverede 
virtuelle ydelser til eksternt baserede 
kunder.Netværkssamarbejde og 
integrerede væksthuse
47 
De reviderede væksthuse havde en 
god forståelse af behovet for net -
værkssamarbejde og af de fordele, det 
indebar. I alt 19 af de 27 væksthuse 
havde forsøgt at opbygge et netværk 
af indbyrdes forbundne aktører. Hertil 
kommer, at næsten alle de reviderede  
væksthuse havde forbindelser til 
en anerkendt lokal partner eller var 
placeret under en. Disse partnere var 
universiteter, virksomhedsstøtte-  
organisationer og offentlige myndig -
heder. Men det var dog kun lykkedes 
for nogle få af væksthusene at oprette 
et net, som omfattede alle typer af 
relevante aktører (f.eks. universiteter, 
førende virksomheder og deres egne 
kundevirksomheder, som tidligere 
havde modtaget inkubationsstøtte).
48 
Virksomhedsvæksthuse bør være en 
vigtig del af hver enkelt regions støt -
teinfrastrukturer. Men kun 14 af de 
27 væksthuse var tidligere på noget 
tidspunkt blevet hørt under udarbej -
delsen af de regionale innovations -
strategier. Dette lave tal viser indirekte, 
at værdien af væksthuse som vigtige 
virksomhedsstøttecentre ofte ikke 
anerkendes.
22 Bemærkninger
Overvågningssystemerne 
i væksthusene leverede 
ikke fyldestgørende 
ledelsesinformation
49 
Retten mener, at der bør oprettes 
et overvågningssystem i hvert virk -
somhedsvæksthus. Dette system skal 
indsamle og registrere statistikker 
og andre relevante oplysninger om 
væksthusets og dets kunders aktivi -
teter. Formålet med at indsamle disse 
oplysninger er at vurdere, om ressour -
cerne er blevet investeret effektivt og 
produktivt, og om de har bidraget til 
at opfylde de strategiske mål. Disse 
mål kan kun opfyldes, hvis der forelig -
ger forretningsdata i form af standar -
diserede finansielle og aktivitetsbase -
rede indikatorer fra såvel væksthusets 
forvaltningssystem som fra de virk -
somheder, det støtter.50 
Kun 15 af de 27 væksthuse havde ind -
ført et system som sikrede, at inkuba -
tionsaktiviteterne regelmæssigt blev 
overvåget og registreret. Indsamlingen 
af data i de resterende væksthuse var 
begrænset til de obligatoriske statistik -
ker, som regnskabs- og beskatnings -
reglerne kræver. Væksthusene kunne 
i mange tilfælde ikke fremlægge detal -
jerede finansielle data om værdien af 
den bistand, der var ydet til hver enkelt 
af deres kunder. Det gør det vanskeli -
gere at vurdere deres inkubationsakti -
viteter korrekt. Integrering af dataene 
om kundernes forretningsaktivitet med 
væksthusets overvågningsdata forekom 
endnu sjældnere. Nogle væksthuse ind -
samlede ikke grundlæggende resultat -
data, fordi de kun havde et begrænset 
overblik over deres kunders udvikling. 
Kun 5 af de 27 væksthuse brugte da -
taene om kundernes resultatdata til at 
forbedre forvaltningen af deres facilitet. 
Tekstboks 2  viser et eksempel på et 
væksthus, som gjorde dette.
God praksis — integreret overvågningssystem
Et af de mest vellykkede af de reviderede væksthuse i Den Tjekkiske Republik kontrollerede regelmæssigt de 
indlogerede virksomheders resultater og relevansen og kvaliteten af den støtte, de fik tilbudt. Med henblik 
herpå havde væksthuset udviklet et system med centrale resultatindikatorer, som integrerede udtømmende 
oplysninger om væksthusets aktivitet (f.eks. antal tilrettelagte uddannelseskurser og holdte foredrag) og 
de indlogerede virksomheders resultater (f.eks. omsætning, antal patentansøgninger og antal oprettede 
fuldtidsækvivalente job). Disse oplysninger blev af ledelsen brugt til at vurdere inkubationsprogrammernes 
effektivitet.Tekstboks 2
23 Bemærkninger
51 
Alle de overvågningssystemer, der 
blev brugt i de væksthuse, som ud -
førte aktivitetsmålinger, omfattede 
resultatindikatorer. Men kun i 10 af 
de 27 tilfælde var disse defineret med 
henvisning til standarder fastsat af an -
erkendte nationale eller internationale 
organisationer16. Den manglende stan -
dardisering gjorde det vanskeligere at 
sammenligne de enkelte væksthuses 
resultater med de tilgængelige bench-  
markingdata eller at vurdere deres 
indvirkning på lokaløkonomien.
Væksthusenes finansielle 
bæredygtighed var i strid 
med målet om at levere pas -
sende inkubationsydelser til 
relevante virksomheder
52 
Retten mener, at en relevant forret -
ningsmodel bør gøre det muligt for et 
væksthus at opfylde sine strategiske 
mål under hensyntagen til de øko -
nomiske begrænsninger. Væksthuset 
bør derfor være selektivt, når det 
yder støtte og leverer tjenester til en 
målrettet gruppe af virksomheder. 
Kun iværksættere, der kan fremlægge 
gennemførlige, innovative og konkur -
rencedygtige forretningsidéer, bør 
støttes. Det betyder, at der bør indfø -
res passende adgangskriterier, og at 
der bør foretages en prospektering, 
som skal sikre, at der er nok kvalifice -
rede ansøgere til rådighed.53 
Virksomhedsinkubation er normalt 
ikke en økonomisk rentabel aktivitet: 
Støtte og tjenester ydes gratis eller til 
en pris, der ikke dækker væksthusets 
omkostninger. I den reviderede popu -
lation på 27 væksthuse havde kun 7 
sikret sig, at der til stadighed ville være 
adgang til finansiel støtte fra interes -
senterne. I  tekstboks 3  beskrives et 
eksempel på en sådan ordning. Det var 
meningen, at de øvrige 20 væksthuse 
skulle være finansielt selvbærende. 
Det tvang dem til i alt for høj grad at 
koncentrere sig om den finansielle side 
af deres virksomhed.
54 
Derfor var de reviderede væksthuse 
stærkt afhængige af internt genere-  
rede indtægter fra inkubationsak -
tiviteter (især leje af kontorlokaler), 
som udgjorde 72 % af deres samlede 
indtægter. I den benchmarkede popu -
lation af BIC -væksthuse kom kun 34 % 
af indtægterne fra denne aktivitet, 
og resten blev dækket af offentlig og 
privat finansiering.
55 
For at minimere det strukturelle under -
skud var de reviderede væksthuse, hvis 
fortsatte finansiering ikke var sikret, 
nødt til at reducere deres omkostninger 
og maksimere indtægterne. Omkost -
ningsreduktionerne førte uundgåeligt 
til, at omfanget af den tilbudte støtte 
faldt, og til en forenkling af inkuba-  
tionsprogrammerne. Det betød også,  
at der var færre ressourcer til rådighed 
til prospektering. Eftersom kontorleje 
var hovedindtægtskilden, havde vækst -
husene søgt at maksimere denne.16 Flere forskellige organisationer 
offentliggør sådanne 
oplysninger, 
herunder europæisk Net af 
Erhvervsfremme- og 
Innovationscentre, US 
National Business Incubation 
Association 
og europa -Kommissionen.
24 Bemærkninger
56 
Der var sjældent mere end nogle få an -
søgere pr. måned, selv i de travleste af 
de reviderede faciliteter. Væksthusene 
havde derfor kun ringe incitament til 
at anvende en formel adgangsproce -
dure, hvor de potentielle kunder blev 
udvalgt på grundlag af en vurdering 
af den innovation og det vækstpoten -
tiale, der var i de forretningsidéer, de 
foreslog. Kun 12 af de 27 reviderede 
væksthuse havde indført en sådan 
procedure.
57 
Det gav virksomheder med et mindre 
vækstpotentiale mulighed for at flytte 
ind i væksthuset, så anvendelsen af 
væksthusenes ressourcer blev mindre 
produktiv.
58 
Utilstrækkelige finansielle midler 
og mangel på ekstern finansiering 
(f.eks. fra en interessent) tvang 8 af 
de 27 reviderede væksthuse til at 
begrænse omfanget af den støtte, 
de tilbød efter udløbet af deres 
tilskudsaftale under EFRU. I fire 
tilfælde havde de fuldstændig indstil -
let inkubationsaktiviteterne og var 
blevet omdannet til normale kom -
mercielle kontorsuiter uden nogen 
virksomhedsstøttefunktion.Svage udvælgelseskriterier og mangel 
på udviklingsmål for de indlogerede 
virksomheder indvirkede negativt på 
de reviderede væksthuses effektivitet 
og forringede den samlede produktivi -
tet af deres inkubationsaktiviteter.
EFRU’s forvaltningssyste -
mer havde ikke fokus på 
produktiviteten af de 
ydelser, virksomheds -
væksthusene leverede
59 
Disse revisionsresultater, inklusive de 
tilgrundliggende benchmarkingdata, 
viser klart, at de reviderede vækst -
huse ikke leverede deres ydelser på 
en tilstrækkelig produktiv måde. Det 
betyder, at det er specielt vigtigt at 
undersøge de forvaltningssystemer 
under EFRU, som forvaltningsmyndig -
hederne har oprettet, og som bruges 
i forbindelse med offentlige udgifter. 
Rettens vurdering havde fokus på to 
vigtige emner: hvordan de projekter,  
der skulle medfinansieres, blev ud -
valgt, og hvordan man sikrede, at 
deres aktiviteter var bæredygtige.God praksis — finansiel støtte fra moderorganisationen
I Spanien havde handelskamrene, de organisationer, som forvaltede væksthusene, forpligtet sig til at dække 
alle årlige underskud for at sikre, at væksthusene fungerede stabilt og var finansielt bæredygtige. Denne for -
melle forpligtelse er et konkret bevis på, at væksthusenes interessenter er villige til at deltage i politikken for 
virksomhedsoprettelse, der opfattes som en offentlig opgave, som er i overensstemmelse med moderorgani -
sationens virksomhed.Tekstboks 3
25 Bemærkninger
Proceduren for udvælgelse af 
væksthuse tog ikke behørigt 
hensyn til en række elemen -
ter af afgørende betydning 
for inkubationsaktiviteter
60 
Retten mener, at offentlige myndig -
heder generelt bør udforme støttefor -
anstaltninger, så der tages hensyn til 
de behov, som deres erhvervspolitik 
har identificeret, og som sikrer bære -
dygtighed og et passende afkast af de 
investerede offentlige midler i form af 
nye SMV’er og job. Der bør derfor kun 
udvælges projekter til medfinansie -
ring, hvis deres fremtidige bæredygtig -
hed er sikret.
61 
De to faser i projektgennemførelsen, 
som beskrives i indledningen i for -
bindelse med virksomhedsvæksthuse 
(jf. punkt 9), er afspejlet i de forvalt -
ningsprocedurer for EFRU, som forvalt -
ningsmyndighederne anvender. EFRU 
anvendes fortrinsvis til at medfinan -
siere investeringer i fysisk infrastruktur 
i EU -regioner. De forvaltningsproce -
durer, forvaltningsmyndighederne 
anvender, er hovedsagelig koncentre -
ret om at sikre en effektiv levering af 
fysiske output.
Projektvurdering og -udvælgelse
62 
I forbindelse med virksomhedsvækst -
husene ses denne outputorienterede 
tilgang først på projektudvælgelses-  
stadiet. Det skal især nævnes, at der 
under projektvurderingen og -udvæl -
gelsen ikke blev lagt tilstrækkelig vægt 
på en række centrale elementer i inku -
bationsaktiviteter, som er en del af den 
operationelle fase i et projekt (fase II).a) Personalets kvalifikationer. Ved 
udvælgelsesproceduren blev 
personalets egnethed til at levere 
inkubationsydelser til virksom -
hederne ikke vurderet godt nok. 
Retten bemærkede navnlig, at der 
i en tredjedel af tilfældene var ydet 
medfinansiering til projekter, hvor 
det ikke kunne påvises, at nogen 
af de ansatte havde den nødven -
dige viden om eller nogen form for 
erfaring inden for området. I nogle 
tilfælde forventedes det, at flere 
EFRU -medfinansierede projekter 
ville kunne afhjælpe denne man -
gel på specifik ekspertise.
b) Inkubationsydelser. Omfanget og 
relevansen af de inkubationsydel -
ser, der ville blive tilbudt, og navn -
lig af inkubationsprogrammerne, 
blev ikke vurderet i forbindelse 
med godkendelsen af tilskud til 
virksomhedsvæksthusene.
c) Finansiel bæredygtighed. Ansø -
gerne skulle ikke give detalje -
rede oplysninger om omfanget af 
virksomhedsstøtten og de omkost -
ninger eller resultater, den forven -
tedes at medføre. De skulle heller 
ikke oplyse om deres strategier for 
dækning af et eventuelt drifts-  
underskud og om, hvordan de ville 
garantere den fortsatte levering af 
inkubationsydelser.
d) Projekternes forventede effekt. 
Vurderingen omfattede ikke en 
evaluering af de forventede fordele 
for den regionale økonomi. Mang -
len på standardiserede vurderings -
kriterier gjorde det også umuligt 
at vurdere de planlagte projekters 
produktivitet målt i omkostninger 
pr. skabt job eller pr. ny SMV.
26 Bemærkninger
Projektmålsætninger og 
-indikatorer
63 
Nogle af de projektmålsætninger, 
der var defineret i ansøgningen, var 
kvantificeret ved hjælp af indikatorer 
med mål, der skulle opfyldes. Out -
putindikatorerne var blevet anvendt 
hensigtsmæssigt: Eksempler herpå var 
antal kvadratmeter kontorarealer, der 
skulle opføres, eller antal printere, der 
skulle installeres.
64 
Men ingen af de besøgte forvaltnings -
myndigheder havde anvendt indika -
torer, der var baseret på retningslinjer 
for god praksis udgivet af en gruppe af 
erfarne nationale eller internationale 
virksomhedsvæksthuse.
65 
Det er særlig vigtigt at definere 
præcise indikatorer i forbindelse med 
fastsættelsen af mål for inkubations-  
aktiviteterne (fase II). Generelt blev in -
dikatorerne i vid udstrækning fastlagt 
af ansøgerne selv.
66 
Den manglende struktur i anvendel -
sen af indikatorer til fastlæggelse af 
specifikke projektmålsætninger og 
til overvågning af de operationelle 
aktiviteter indvirkede også på de of -
fentlige udgifters samlede produk -
tivitet. Specielt kunne forvaltnings -
myndighederne, når de underskrev 
tilskudsaftaler, ikke sikre, at størrelsen 
af EFRU -tilskuddet eller -medfinansie -
ringen stod i et rimeligt forhold til de 
resultater, som ansøgeren forventede 
at opnå, eller til den forventede effekt 
for de lokale iværksættere. Forde -
lene ved at yde offentlig finansiering 
blev ikke kvantificeret og vurderet på 
projektudvælgelsesstadiet.Projektovervågning og 
-opfølgning
67 
Væksthusenes fysiske etablering var 
generelt blevet overvåget korrekt. 
Medlemsstaternes myndigheder havde 
aflagt besøg på stedet og gennemgået 
den finansielle dokumentation.
68 
Men medlemsstaternes myndigheder 
havde ikke været i stand til at måle 
væksthusenes effektivitet med hen -
syn til at opnå resultater. En væsentlig 
grund hertil var, at de ikke havde gjort 
noget for at sikre, at væksthusenes for -
valtningssystemer ville kunne opfylde 
deres grundlæggende funktion, som var 
resultatovervågning. Manglen på pas -
sende resultatovervågning betød, at de 
ikke havde kunnet følge ordentligt op 
på opnåelsen af de forventede udfald.
De EFRU -medfinansierede 
væksthuse havde ikke pligt 
til at videreføre inkubations -
aktiviteterne i en tilstrække -
lig lang periode
69 
Retten mener, at der bør lægges 
særlig vægt på de medfinansierede 
projekters finansielle og operationelle 
bæredygtighed, på kvaliteten af de 
tilbudte inkubationsydelser og på den 
samlede forventede positive effekt for 
den lokale økonomi og om muligt for 
økonomien som helhed.
27 Bemærkninger
70 
Set på den baggrund var oprethol -
delsesperiodens minimumsvarighed17 
(fem år) ikke tilpasset til inkubations -
processens karakteristika, og den 
afspejlede heller ikke nøje livscyklus -
sen for de aktiver, der var opbygget og 
indkøbt med EFRU -støtte (20-30 år)18. 
Det betød, at forvaltningsmyndighe -
derne havde opgivet at kontrollere 
aktiverne umiddelbart efter udløbet 
af den opretholdelsesperiode, der var 
fastsat i strukturfondsforordningen19. 
Et eksempel på, hvordan en med -
lemsstat løste dette problem, vises 
i tekstboks 4 .
71 
Efter udløbet af opretholdelsesperio -
den blev den enhed, der var ansvarlig 
for at levere projektet, løst fra sine 
kontraktlige forpligtelser, og kunne 
disponere frit over de aktiver, som 
den havde modtaget. I de reviderede 
projekter havde 8 af de 27 væksthuse 
delvis eller helt indstillet deres inku -
bationsaktiviteter efter udløbet af den 
femårige opretholdelsesperiode.72 
I sådanne situationer blev det kon-  
krete udbytte af den offentlige finan -
siering overført til ejerne af faciliteten 
(f.eks. private virksomheder, lokale 
myndigheder, handelskamre og uni -
versiteter) og ikke til lokale iværksæt -
tere og startupvirksomheder. Retten 
skønner, at den samlede værdi af de 
pågældende midler kan udgøre ca. to 
femtedele af den samlede EFRU -inve -
stering i de reviderede væksthuspro -
jekter, dvs. 30 millioner euro.17 Den periode, hvor 
støttemodtageren skal 
overholde de forpligtelser, der 
er fastsat i tilskudsaftalen.
18 De pågældende aktivers 
(hovedsagelig bygningers) 
livscyklus blev fastsat på 
grundlag af afskrivnings-  
satserne i de pågældende 
medlemsstater.
19 Rådets forordning (EF) 
nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 
om vedtagelse af generelle 
bestemmelser for struktur-  
fondene (EFT L 161 af 
26.6.1999, s. 1).
God praksis — opretholdelsesperiode
I Polen var problemet med en kort opretholdelsesperiode blevet løst i programmeringsperioden 2007-2013 
i en af de foranstaltninger, der indgik i det horisontale operationelle program. Opretholdelsesperioden 
i tilskudsaftalen var blevet forlænget til 20 år, og de projektansvarlige skulle i denne periode overføre hele 
den offentlige finansiering, der var modtaget til opbygning af faciliteten, til de indlogerede SMV’er i form af 
virksomhedsstøtte.Tekstboks 4
28 Bemærkninger
Begrænsninger 
i Europa -Kommissionens 
formidling af viden gjorde 
det vanskeligt at fremme 
gode praksis
73 
Rettens vurdering af Kommissionens 
bidrag havde fokus på de aktiviteter, 
som principielt skulle bidrage til at 
udvikle og gennemføre væksthus-  
projekter. Retten vurderede navnlig, 
om Kommissionen havde akkumule -
ret en solid mængde ekspertviden 
om inkubationsaktiviteter, og om der 
på europæisk plan forelå retningslin -
jer for god praksis baseret på denne 
ekspertviden.
Kommissionens initiativer
74 
Under revisionen undersøgte Retten 
en række af Kommissionens initiativer. 
Den koncentrerede sig om initiativer, 
som havde eksisteret siden begyn -
delsen af 2000, og som navnlig havde 
fokus på væksthuse. Disse initiativer 
havde potentiale til at bidrage til akku -
mulering af relevant viden i Kommis -
sionen og også til at formidle denne 
viden samt relevante gode praksis 
blandt de interesserede aktører eller 
ansvarlige myndigheder.75 
I forbindelse med vidensstyring bør to 
vigtige initiativer nævnes:
a) I 2002 offentliggjorde Kommissio -
nen en rapport om en benchmar -
kingundersøgelse, som gav værdi -
fulde oplysninger om status med 
hensyn til europæiske væksthuse. 
Rapporten anbefalede, at bench -
markingen blev gentaget, men det 
skete aldrig.
b) Parallelt med benchmarkingunder -
søgelsen oprettede Kommissionen 
en database over væksthuse20. 
Dataene blev ajourført hvert år 
indtil 2006, hvor videreudviklin -
gen og ajourføringen af systemet 
ophørte.
Formidling af viden
76 
For så vidt angår formidling af vækst -
husrelateret ekspertise offentliggjorde 
Kommissionen ud over den ovenfor 
omtalte benchmarkingrapport »The 
Smart Guide to Innovation -Based In -
cubators (IBI)« i 2010. Dette dokument, 
som blev udarbejdet på grundlag af 
en række EBN -medlemmers erfaringer, 
beskriver de vigtigste faktorer og pro -
cesser, som har størst indflydelse på, 
om virksomhedsvæksthuset bliver en 
succes, og hvordan denne bedst kan 
måles. Men guiden indeholder ingen 
præstationsdata eller oplysninger om, 
hvor effektiv denne form for virksom -
hedsstøtte er. Guiden blev offentlig -
gjort for sent til, at de reviderede 
væksthuse kunne tage den i betragt -
ning, da de blev etableret. Kun nogle 
få af væksthusene var overhovedet 
klar over, at den fandtes.20 http://cordis.europa.eu/
incubators/about.htm
29 Bemærkninger
77 
De initiativer, der er beskrevet oven -
for, viser, at Kommissionen faktisk har 
gjort en indsats i det sidste årti for 
at indsamle data om virksomhedsin -
kubation. Men de erfaringer og den 
viden, der var indsamlet, gik tabt på 
grund af den manglende kontinuitet 
i Kommissionens initiativer. Kommis -
sionen havde ikke foretaget yderligere 
systematiske undersøgelser af virk -
somhedsvæksthuse og havde derfor 
ikke tilstrækkelig ajourført viden at 
formidle. En sådan viden ville navnlig 
have gavnet de medlemsstater, som 
var i færd med intensivt at udvikle et 
netværk af virksomhedsvæksthuse 
(dvs. de medlemsstater, der tilsluttede 
sig EU i og efter 2004).
78 
Kommissionen har ikke en passende 
videnbase, som sætter den i stand til 
at vurdere virksomhedsvæksthuse -
nes effektivitet eller yde avanceret 
støtte til noget virksomhedsvæksthus, 
specielt dem, EFRU medfinansierer. 
Stigningen i antallet af væksthuse gør 
det særlig vigtigt for Kommissionen at 
yde støtte til dem, der driver væksthu -
sene, og til forvaltningsmyndigheder 
og medlemsstater, navnlig ved at give 
eksempler på god praksis, vellykkede 
inkubationsprogrammer eller bench -
markingdata, som forvaltningsmyndig -
hederne kan bruge under vurderingen 
af forslag til oprettelse af fremtidige 
væksthuse.
30
 Konklusioner 
og anbefalinger
79 
EFRU gav et betydeligt finansielt 
bidrag til oprettelsen af infrastrukturer 
for virksomhedsinkubation, navnlig 
i medlemsstater, hvor denne type 
virksomhedsstøtte var relativt sjæl -
den. Retten mener dog, at udbuddet 
af inkubationsydelser — og dermed 
den bredere indvirkning på de lokale 
virksomheder — var ret begrænset på 
grund af finansielle begrænsninger og 
inkubationsaktiviteternes beskedne 
omfang. Dette blev hovedsagelig 
forklaret med manglende ekspert -
viden om praksis i forbindelse med 
virksomhedsinkubation og mangler 
i forvaltningssystemerne.
Oprettelsen af de revide -
rede EFRU -medfinansie -
rede væksthusfaciliteter 
var generelt foregået 
korrekt, men den virk -
somhedsstøtte, de tilbød 
kunderne, var kun i mode -
rat grad vellykket
80 
De reviderede væksthuses resultater 
var ikke på højde med de benchmar -
kede væksthuses. Selv om EFRU havde 
været effektiv med hensyn til at levere 
infrastrukturer til inkubation, var det 
kun i mindre grad lykkedes at sikre, 
at væksthusene ydede effektiv og 
produktiv støtte til deres kunder. De 
EFRU -støttede væksthuse fungerede 
i moderne og godt tilpassede medfi -
nansierede faciliteter, men de var dy -
rere i drift og krævede mere personale 
for at skabe en ny startupvirksomhed 
end de benchmarkede væksthuse.De reviderede EFRU -støttede 
væksthuse havde ikke gjort 
tilstrækkelig brug af gode 
praksis
81 
Der er flere mulige årsager til, at de 
reviderede væksthuse var mindre ef -
fektive og produktive. Hovedparten 
af væksthusene havde startet deres 
virksomhed for relativt nylig, og denne 
mangel på erfaring hæmmede utvivl -
somt deres produktivitet. De klareste 
tegn herpå var svagheder og mang -
ler i inkubationsprogrammerne og 
utilstrækkelige forretningsmodeller, 
specielt med hensyn til finansiel bære -
dygtighed. Denne begrænsning bevir -
kede, at væksthusets forvaltningsteam 
navnlig havde opmærksomheden rettet 
mod at skabe indtægter og ikke mod at 
levere kvalitetsydelser til startupvirk -
somheder med stort vækstpotentiale. 
Denne indtægtsorienterede tilgang 
fik væksthusenes ledere til at lempe 
støtteberettigelseskriterierne for nytil -
komne. Som følge heraf fik virksomhe -
der med lavt vækstpotentiale tilbudt 
kostbar inkubationsstøtte. Det gjorde 
udnyttelsen af de offentlige ressourcer, 
der blev investeret i virksomhedsvækst -
huse, endnu mindre produktiv.
82 
Væksthusene kunne ikke tilbyde deres 
kunder omfattende, individuelt tilpas -
set bistand. Udvalget af udbudte tjene -
steydelser var begrænset. Hovedparten 
af de reviderede væksthuse tilbød ikke 
støtte til vordende iværksættere på 
præinkubationsstadiet og til ikkeindlo -
gerede kunder. Inkubationsprogram -
merne var af basal karakter og tog 
ikke hensyn til kundernes specifikke 
individuelle behov eller udviklingsmål. 
Væksthusene havde ikke et tæt sam -
arbejde med dem og manglede derfor 
detaljeret viden om deres udviklings  
niveau. Det havde en yderligere ne -
gativ indvirkning på kvaliteten af den 
virksomhedsstøtte, der blev tilbudt.
31 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1
Kommissionen bør kræve, at medlems -
staterne kun giver tilladelse til, at der 
oprettes nye væksthuse med EU -med -
finansiering, hvis følgende hensyn er 
taget i betragtning:
a) Virksomhedsvæksthuse bør opret -
tes på grundlag af detaljerede 
og realistiske forretningsplaner, 
og der bør især lægges vægt 
på bæredygtigheden af deres 
nonprofitinkubationsaktiviteter.
b) Inkubationsaktiviteterne bør fra 
begyndelsen udføres af passende 
kvalificerede ansatte, som kan give 
kunder og potentielle fremtidige 
iværksættere relevant individuel 
støtte.
c) Væksthusene bør være proak -
tive og opspore og skaffe sig nye 
kunder, uanset hvor de geografisk 
kommer fra, og koncentrere sig  
om dem, der har innovative forret -
ningsidéer og et stort vækstpoten-  
tiale, således at produktiviteten af 
den offentlige finansiering og der -
med den merværdi, EU -midlerne 
tilfører, maksimeres.
d) For hver enkelt kundevirksom -
hed bør inkubationsprocessen 
begynde med, at der udarbejdes 
et detaljeret, skræddersyet inku -
bationsprogram. Gennemførelsen 
af dette program bør følges op, 
og det bør vurderes, i hvor høj 
grad virksomhedens mål er blevet 
opfyldt.
e) Væksthusene bør tilbyde ikkeind -
logerede virksomheder deres ydel -
ser, således at støtten kan få større 
indvirkning på det lokale erhvervs -
liv, og så der bliver bedre mulighe -
der for netværkssamarbejde.f) Væksthusene bør indføre et 
overvågningssystem, der ikke kun 
er baseret på data fra deres egne 
aktiviteter, men også på forret -
ningsdata fra de støttede kunder.
Forvaltningssystemerne 
havde været effektive med 
hensyn til at sikre, at infra -
strukturerne blev leveret, 
men ikke med hensyn til at 
sikre, at virksomhederne fik 
produktiv inkubationsstøtte
83 
I de fleste tilfælde havde forvaltnings -
systemerne effektivt sikret, at de fy-  
siske output (f.eks. bygninger) blev 
leveret til tiden, og at de var i overens -
stemmelse med planerne. De sikrede 
imidlertid ikke effektiv og produktiv 
levering af inkubationsservice (f.eks.   
coaching og uddannelse). Der burde 
have været lagt større vægt på forvalt -
ning af inkubationsservice på lang sigt.
84 
De myndigheder i medlemsstaterne, 
som udvalgte projekter til medfinan -
siering, var ikke tilstrækkelig opmærk -
somme på de forventede udfald af 
inkubationsaktiviteterne og på gen -
nemførligheden af væksthusenes 
forretningsmodeller. Dette fik alvorlige 
konsekvenser: Det indvirkede på de 
målsætninger, der var fastsat for de en -
kelte væksthuse, og fik efterfølgende 
konsekvenser for inkubationsaktivite -
ternes bæredygtighed. Sidstnævnte 
spørgsmål er særlig foruroligende, 
fordi opretholdelsesperiodens længde 
ikke giver et korrekt billede af de 
EFRU -medfinansierede væksthus-  
projekters karakter. Herved opstår der 
en alvorlig risiko for, at de systemer, 
der er indført, muliggør, at en væsent -
lig del af værdien af den offentlige 
finansiering overgår til væksthus -
ejerne, når opretholdelsesperioden er 
udløbet.
32 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 2
Kommissionen bør kræve, at myn -
dighederne i medlemsstaterne 
indarbejder følgende elementer 
i procedurerne for udvælgelse af og 
tilsyn med EFRU -medfinansierede 
væksthusprojekter:
a) I projektudvælgelseskriterierne 
bør der lægges større vægt på de 
forventede resultater af projek -
terne end på leveringen af fysiske 
output.
b) Under projektvurderingen, og 
når de kontraktlige forpligtel -
ser fastlægges, bør man i højere 
grad trække på ekspertviden om 
virksomhedsinkubation.
c) Omfanget af offentlig støtte bør 
baseres på de forventede resulta -
ter af væksthusprojektet. Værdien 
af EFRU -betalingerne bør kobles 
sammen med de resultater, vækst -
huset opnår.
d) Opretholdelsesperioden bør 
tilpasses, så den modsvarer den 
faktiske livscyklus for aktiverne i de 
virksomhedsvæksthuse, som EFRU 
medfinansierer.Kommissionen gjorde ikke 
nok for at fremme udveks -
ling af viden og gode praksis
85 
Kommissionen har gjort en indsats for 
at skaffe sig viden om aktiviteterne 
i en stor population af virksomheds -
væksthuse i Europa og deres karakte -
ristika, men den støtte, den tilbyder, 
udnytter ikke denne viden. Den nylig 
offentliggjorte Smart Guide giver et 
værdifuldt overblik over principperne 
for inkubation, men den er ikke til -
strækkelig detaljeret, og den udelader 
vigtige data om inkubationsprocessen, 
f.eks. benchmarkingdata for centrale 
indikatorer. Kommissionens aktivi -
teter til formidling af relevant viden 
og fremme af gode praksis var for 
begrænsede til, at de kunne mindske 
risikoen for, at nystartede medfinan-  
sierede væksthusprojekter slog fejl.
Anbefaling 3
Kommissionen bør:
a) Ajourføre sin viden om effektivite -
ten og produktiviteten af virksom -
hedsinkubation og anvende denne 
viden med henblik på at sikre, at  
EFRU -støtten tilpasses nøje til sek -
torens behov.
b) Genoptage sine bestræbelser på 
at støtte gruppen af virksomheds -
væksthuse, især dem, der modta -
ger EU -støtte, f.eks. ved at arran -
gere viden- og erfaringsudveksling 
med de ansvarlige organer i med -
lemsstaterne. Initiativet bør rettes 
mod alle virksomhedsvæksthuse, 
som vil kunne fortælle deres suc -
ceshistorier, udveksle viden og få 
adgang til peerstøtte på europæisk 
niveau.
33 Konklusioner og anbefalinger
Vedtaget af Afdeling II, der ledes af Henri GRETHEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 9. april 2014.
På Revisionsrettens vegne
Vítor  Manuel  da SILVA  CALDEIRA
Formand

34
 Bilag
Liste over de væksthuse, der indgik i revisionen
Væksthusets navn Besøgt Adspurgt
Den Tjekkiske Republik
Agentura  pro ekonomický  rozvoj  Vsetínska , o.p.s. Podnikatelský  inkubátor  Vsetín
BIC Ostrava  spol .s r.o.
Podnikatelský  inkubátor  Nymburk  příspěvková  organizace
South  Moravian  Innovation  centre
STEEL  IT Třinec  Institut  EuroSchola , o.s.
TechnoPark  Pardubice , k.s.
Vědeckotechnický  park  Plzeň , a.s.
Vědeckotechnický  park  Roztoky  Trigema  a.s.
VŠB–TU  Ostrava
VÚSH , a.s. Podnikatelský  inkubátor  Brno-JihX
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
X
Tyskland
BGI Biotechpark  Gatersleben  Infrastrukturgesellschaft  mbH
Merseburger  Innovations-  und Technologiezentrum  GmbH
Mitteldeutsches  Multimediazentrum  Halle  GmbH
TechnologieZentrum  Dresden  GmbH
TGZ Halle  Technologie-  und Gründerzentrum  Halle  GmbHX
X
X
X
X
Italien
2i3T Società  per la gestione  dell’Incubatore  di Imprese  e per il Trasferimento  Tecnologico  dell’Università  
degli  Studi  di Torino
BIC Pieve  di Bono
Bioindustry  park  Silvano  Fumero  Spa
Incubatore  Comune  di Ultimo
Incubatore  Università  degli  studi  di Firenze  (strutture  di Via Nizza  e Strada  del Drosso)
Pépinière  d’Entreprises  Espace  Aosta
Polo  Scientifico  e Tecnologico  di Navacchio
Sistema  di incubazione  policentrico  metropolitano  Comune  di Firenze
Tecnogranda  SpaX
X
X
X
X
X
X
X
X
Polen
Agencja  Rozwoju  Regionalnego  S.A. Beskidzki  Inkubator  Technologiczny  w Bielsku-Białej
Akademicki  Inkubator  Przedsiębiorczości  Sp. z o.o.
Bełchatowsko  — Kleszczowski  Park  Przemysłowo  — Technologiczny
Fundacja  Uniwersytetu  im. A.Mickiewicza  w Poznaniu
Inkubator  Tecnologiczny  ARTERION /Fundacja  Wspierania  Przedsiębiorczości  i Nauki
Łódzki  Regionalny  Park  Naukowo-Technologiczny  Sp. z o.o.
Śląski  Park  Przemysłowo  — Technologiczny  Sp. z o.o.
Stowarzyszenie  Inicjatyw  Społeczno  — Gospodarczych  Inkubator  Technologiczny  w Białogardzie
Wrocławski  Park  Technologiczny  S.A.X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
XBilag
35 Bilag
Væksthusets navn Besøgt Adspurgt
Spanien
BIC Granada
Parque  Tecnológico  de Andalucía
Vivero  de empresas  de Badajoz
Vivero  Castilleja  de la Cuesta
Vivero  de Azuaga
Vivero  de Plasencia
Vivero  de Puertollano
Vivero  de Vigo
Vivero  Nuevo  Torneo  Sevilla
Vivero  de Alcala  de Guadaira
Vivero  Salamanca
Vivero  Talavera  de la ReinaX
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
X
X
X
Det Forenede Kongerige
Chester  Innovation  Economy  Centre
Core  Technology  Facility
Daresbury  Incubator
InfoLab 21
Power  Technologies  Innovation  Centre
Technium  Springboard
The Media  Factory
Swansea  Technium  II
Aberystwyth  Technium
PONTIO  — Bangor  UniversityX
X
X
X
X
X
X
X
XX
X
X
X
X
X
XBilag
36
Resumé
I
Det kræver en kombination af finansiel og ikke -
finansiel støtte og SMV -venlige juridiske og 
administrative rammer at forbedre SMV’ernes 
konkurrenceevne. Det afspejler sig på relevant vis 
i lovgivningsrammen for den nye programmerings -
periode 2014-2020. Støtte til SMV’ernes konkurren -
ceevne er en topprioritet for de europæiske struk -
tur- og investeringsfonde (ESIF). Den nye generation 
af programmer rummer mulighed for at revidere 
og i højere grad målrette støtten til SMV’erne og 
udvikle en omfattende og sammenhængende 
politiksammensætning, der til fulde udnytter de 
forskellige instrumenter, som er til rådighed, herun -
der finansielle instrumenter, SMV -støttetjenester og 
offentlige indkøbsmuligheder.
Fælles svar på  punkt III og IV   
Kommissionen ser med tilfredshed på Rettens 
konklusion vedrørende EFRU’s finansielle bidrag til 
oprettelsen af erhvervsinfrastruktur.
Kommissionen bemærker, at betegnelsen af resul -
taterne af de reviderede væksthuse som beskedne 
er baseret på sammenligningen af resultaterne af 
disse nyligt oprettede væksthuse med benchmark, 
der er baseret på veletablerede væksthuse, som har 
eksisteret i længere tid.
Navnlig i de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 
eller senere, manglede denne form for erhvervs -
infrastruktur tidligere og er først nu ved at blive 
opbygget, herunder med støtte fra strukturfonde-  
ne. Der er derfor ikke blevet indhøstet megen er-  
faring, og der bør gøres en yderligere indsats for 
bedre at lære, hvordan man effektivt anvender 
disse infrastrukturer til på passende vis at støtte nye 
forretningsidéer/startupvirksomheder.
IV
De benchmark, der fremlægges i rapporterne 
fra Europa -Kommissionens Erhvervsfremme- og 
Innovationscenter og den internationale sammen -
slutning af forskerparker og innovationsområder, vil 
bidrage til at supplere vurderingen med yderligere 
data.Kommissionens  
svar
V
Reformen af samhørighedspolitikken for 2014-2020 
vil give overvågningsudvalget for det respektive 
operationelle program de nødvendige incitamenter 
til at godkende udvælgelseskriterier, der sikrer den 
størst mulige virkning af denne type investeringer. 
Landene og regionerne skal på forhånd beslutte, 
hvilke mål de agter at nå med de disponible res -
sourcer, og nøjagtigt fastlægge, hvordan de vil måle 
fremskridtene hen imod disse mål for hvert enkelt 
prioriteret felt. Dette vil give mulighed for regel -
mæssig overvågning og drøftelse om, hvordan de 
finansielle ressourcer anvendes.
VI
Europa -Kommissionen oprettede sit Erhvervs -
fremme- og Innovationscenter (EC -BIC) i 1984. Siden 
da har det ydet løbende støtte gennem EC -BIC’s 
kvalitetssikringssystem.
For at øge forvaltningsmyndighedernes viden på 
dette område udarbejdede Europa -Kommissionen 
en vejledning i regionale innovationsstrategier 
(RIS). Derudover ydede Kommissionen vejledning 
på grundlag af erfaringen med forskellige genera -
tioner af regionale innovationsstrategier. Der blev 
endvidere udsendt vejledninger fra de støttede pro -
jekter/netværk. Kommissionen har udviklet mange 
initiativer til fremme heraf, herunder »regioner for 
økonomisk forandring« (påbegyndt i 2006). Det er 
en læringsplatform for EU’s regioner, der omfatter 
den årlige konference mellem »regioner for økono -
misk forandring« og RegioStars -priser, en politisk 
læringsdatabase og interregionale fast track -pilot -
netværk finansieret af Interreg IVC- og Urbact II -pro 
grammerne.
I juni 2008 vedtog Kommissionen »Small Business 
Act« (SBA), som er en omfattende politikramme 
for SMV’er for EU og dets medlemsstater. Iværk -
sætteri indgår som et prioriteret område i SBA, og 
der indføres en mere samlet indsats for at tackle 
samtlige hindringer for iværksætteri på EU -plan og 
nationalt plan. Dette arbejde er blevet styrket ved 
2020-handlingsplanen for iværksætterkultur, som 
blev vedtaget i begyndelsen af 2013. Kommissionen 
har inden for denne overordnede ramme fortsat 
støttet BIC -kvalitetsmærkeordningen.
Kommissionens svar 37
VII a)
Kommissionen støtter fuldt ud behovet for at 
oprette virksomhedsvæksthuse på grundlag af 
detaljerede og realistiske forretningsplaner. De 
bør integreres i den overordnede strategi for 
regional udvikling, og medlemsstaterne opfor -
dres på det kraftigste til at håndhæve intelligente 
specialiseringsstrategier.
VII b)
Der er nu navnlig i de medlemsstater, der tiltrådte 
i 2004 eller senere, ved at blive opbygget færdighe -
der i at sætte gang i erhvervsaktiviteter, og hoved -
drivkraften er behovet for at sikre den finansielle 
bæredygtighed af den inkubationsinfrastruktur, 
som lige er blevet opbygget. Disse færdigheder 
eksisterede ikke tidligere, og den nyligt opbyggede 
inkubationsinfrastruktur udløser processen med 
opbygning af de nødvendige færdigheder.
VII c)
Kommissionen er enig. Programmeringsperioden 
2014-2020 gør inkubationsaktiviteter betinget af 
eksistensen af en passende udviklingsstrategi. 
Væksthuse oprettes primært for at fremme den 
lokale økonomiske udvikling i en region og for at 
dække de behov og udnytte det potentiale, der er 
blevet identificeret i forbindelse med den økonomi -
ske strategi (eller innovationsstrategien).
VII d)
Kommissionen er enig. Kommissionen vil råde med -
lemsstaterne til at medtage Rettens anbefaling som 
et krav, der skal tages i betragtning ved udvælgel -
sen af projekter og udarbejdelsen af støttekontrak -
ter mellem formidlende organer og forvaltning af 
inkubationsfaciliteter.VII
Inden for rammen af samhørighedspolitikken er 
Kommissionen ikke involveret i udvælgelsen af pro -
jekter bortset fra godkendelsen af store projekter.
Den nye lovgivningsramme for 2014-2020 sikrer 
ikke desto mindre lige fra starten, at udvælgelsen 
af projekter gennem indholdet af de vedtagne 
programmer og interventionslogikken, herunder 
målresultatindikatorer og output, der indgår i de 
prioriterede felter, vil blive foretaget af medlems -
staterne og så vidt muligt i overensstemmelse med 
Rettens anbefaling.
På grundlag af den resultatramme, der er opstillet 
for hvert operationelt program, vil Kommissionen 
endvidere være i stand til ved hjælp af mellemlig -
gende mål og indikatorer at fremme og evaluere 
resultaterne af programmer. Hvis en resultatevalue -
ring dokumenterer, at de fastsatte mellemliggende 
mål ikke er blevet nået på et prioriteret område, og 
at medlemsstaten ikke har taget de nødvendige 
skridt til at afhjælpe problemet, kan Kommissionen 
suspendere hele eller en del af en mellemliggende 
betaling eller i sidste ende anvende finansielle kor -
rektioner. Resultatreserven bør ikke tildeles disse 
programmer.
Under lovgivningsrammen for 2014-2020 styrker 
Kommissionen også forhåndsbetingelserne for at få 
del i midlerne og at sikre, at de nødvendige betin -
gelser for en effektiv gennemførelse af program -
met er på plads. Med hensyn til SMV’er henviser 
forhåndsbetingelserne til de specifikke aktioner, 
der gennemføres af medlemsstaterne til støtte 
for fremme af iværksætteri under hensyntagen til 
»Small Business Act«.
Hertil kommer, at Kommissionen gennem sit aktive 
og løbende samarbejde med medlemsstaterne vil 
henstille til forvaltningsmyndighederne at medtage 
Den Europæiske Revisionsrets anbefalinger i udvæl -
gelsesprocessen og kriterierne for udvælgelse af 
virksomhedsvæksthuse. Bidrag til de forventede 
resultater af det prioriterede felt skal nu indgå 
i udvælgelseskriterierne.
Kommissionens svar 38
VII h)
Kommissionen er enig. Ekspertviden om virksom-  
hedsvæksthuse, navnlig i medlemsstater, der 
tiltrådte EU i 2004 eller senere, er primært blevet 
opbygget gennem aktiv læring. Det er nu mere 
sandsynligt, at eksperterne kan findes i de lande, 
der har en vis erfaring med væksthuse, og kan 
formidle deres viden med henblik på uddannelse af 
andre aktører, der er involveret i virksomhedsinku -
bation, som f.eks. arbejdsformidlinger. Kommissio -
nen vil henstille til medlemsstaterne at følge denne 
anbefaling.
VII i)
Kommissionen er i princippet enig. EFRU’s bidrag 
til projektet er baseret på en cost -benefit -analyse, 
der er afledt af forretningsplanen. Et virksom -
hedsvæksthus’ resultater kan dog være påvirket 
af eksterne faktorer, der ikke altid kan være kendt 
på forhånd, og af omfanget af den støtte, som den 
offentlige sektor yder pr. skabt job. Derfor ville det 
være svært at sammenkæde EFRU -betalingerne 
med resultaterne.
VII j)
Kommissionen er ikke enig heri. Kommissionen 
mener, at den opretholdelsesperiode, som Retten 
har fastlagt, bør svare til projekternes varighed 
som fastlagt i artikel 71 i forordningen om fælles 
bestemmelser. Kommissionen har intet retsgrund -
lag for at kræve en tilpasning af varigheden til den 
faktiske levetid af aktiverne i virksomhedsvækst-  
husene ud over de fem år.
I denne forbindelse noterer Kommissionen sig den 
gode praksis, som Retten har konstateret i nogle 
medlemsstater.
VII k)
Kommissionen anerkender behovet for løbende 
ajourføring af viden. I 2014 vil Kommissionen offent -
liggøre en rapport om etablering, gennemførelse 
og evaluering af EU -forsker- og teknologiparker, 
som vil indeholde råd og vejledning og blive for -
midlet til forvaltningsmyndighederne.VII e)
Kommissionen i princippet er enig, men i overens -
stemmelse med nærhedsprincippet er spørgsmålet 
snarere, hvordan medlemsstaterne stiller sig afhæn -
gigt af de mål, der skal forfølges for at fremme lokal 
økonomisk vækst. Kommissionen vil anbefale med -
lemsstaterne at tilskynde væksthusene til at åbne 
deres ydelser for ikkeindlogerede virksomheder 
med en veldefineret strategi for at sikre fordele for 
det lokale erhvervsliv. Kommissionen vil også hen -
stille til medlemsstaterne at etablere netværk med 
og links til andre væksthuse for at fremme udveks -
ling af viden og tilskynde til fælles inkubation, 
navnlig på tværs af grænserne i og uden for EU.
VII f)
Kommissionen er enig. Kommissionen vil henstille 
til medlemsstaterne at tilskynde væksthusene til at 
oprette et sådant overvågningssystem uden at øge 
den administrative byrde for de støttede kunder. Da 
nogle virksomheder ville behandle forretningsop -
lysninger fortroligt, kan det kun ske på frivillig basis.
Under delt forvaltning af strukturfondene har Kom -
missionen ikke noget retsgrundlag for udtrykkeligt 
at kræve, at disse elementer skal indgå i udformnin -
gen af procedurerne.
Kommissionen vil som led i sin tilsynsfunktion 
tilskynde medlemsstaterne til at følge den nævnte 
anbefaling. Under delt forvaltning er medlemssta -
terne dog ansvarlige for udvælgelsen, gennemførel -
sen og overvågningen af projekter.
Kommissionen mener, at Rettens anbefaling 
i punkt g) og j) bør rettes til medlemsstaterne.
VII g)
Kommissionen er enig. Dette er i tråd med den 
resultatorienterede reviderede samhørigheds -
politik, og Europa -Kommissionen vil henstille, 
at denne anbefaling medtages i de relevante 
udvælgelseskriterier.
Kommissionens svar 39
Bemærkninger
Fælles svar på punkt 21-23
Kommissionen hilser Revisionsrettens konklusioner 
velkommen.
26
Størrelsen af væksthusene er en af de mange 
faktorer, der skal sikre sammenlignelighed mellem 
effektiviteten af de reviderede EFRU -inkubatorer 
i relation til den benchmarkede population. Kom -
missionen ønsker at understrege, at andre eksterne 
faktorer også er vigtige, f.eks. en regional økonomi, 
væksthusenes profil og typen af indlogerede virk -
somheder og principperne for markedssvigt.
De primære formål med EFRU -væksthuse er at 
fremme udviklingen af startupvirksomheder. Støtte 
til virksomheder, der ikke er omfattet af fysisk 
inkubation, kan opnås på andre måder. F.eks. ydes 
erhvervsstøtte i Det Forenede Kongerige ofte af 
servicevirksomheder, som tilbyder en bred vifte af 
erhvervsrådgivning.
27
Med hensyn til det eksempel, som Retten anfører,  
bemærker Kommissionen, at omkostningerne pr.   
skabt job i forbindelse med vurderingen af vækst -
husets effektivitet kan variere fra land til land, da 
startomkostninger, afskrivninger og regnskabs -
praksis samt lønniveau i forskellige medlemsstater 
indvirker på denne indikator.
28
De relativt utilfredsstillende resultater af de 
EFRU -støttede væksthuse, der indgår i Rettens 
stikprøve, kan også tilskrives den omstændighed, 
at BIC -væksthuse er underlagt EC -BIC-attesterings -
ordningens kvalitetskontrol. Se også svaret på 
punkt 16.
29
De interne resultater afhænger af ledelsesmæssige 
kompetencer, organisation, motivationsskabende 
systemer og lokale innovationssystemer. Kommis -
sionen vil henstille til medlemsstaterne at gennem -
føre akkreditering eller kvalitetssikringssystemer 
i EFRU -finansierede væksthuse.VII l)
Kommissionen er enig og understreger, at der i de 
nye retningslinjer for Enterprise Europe -netværket 
(EEN) (2015-2021) allerede tages hensyn til disse 
anbefalinger. Enterprise Europe -netværket skal 
spille en rolle med hensyn til at forbinde regionale 
SMV -støttetjenester (herunder væksthuse) med god 
praksis på europæisk plan.
Enterprise Europe -netværkspartnere i det nuvæ -
rende netværk skal også samarbejde med andre 
europæiske netværk og træffe foranstaltninger 
såsom fælles opmærksomhedsfremmende tiltag  
og vejvisertjenester.
Indledning
01
Kommissionen lod den vigtige rolle, som SMV’erne 
spiller i økonomien, afspejle i lovgivningsrammen 
for den nye programmeringsperiode 2014-2020: 
SMV’erne bør primært modtage støtte fra de euro -
pæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF).
Revisionens omfang og mål
16
Kommissionen glæder sig over Rettens anerken -
delse af, at EBN’s attesteringsordning, der støttes 
af Kommissionen, fremmer bedste praksis. De 
EFRU -medfinansierede væksthuse, der indgår i Ret -
tens stikprøve, sammenlignes med EC -BIC-vækst -
huse, der attesteres på grundlag af en bred vifte af 
kriterier.
Kommissionens svar 40
37
Der er forskellige stadier i væksthusenes livscyklus, 
og udbuddet af dem afhænger af, hvor udviklede 
de er, og det økosystem, de opererer i. Selv om 
Kommissionen er enig i, at der bør tilbydes en bred 
vifte af ydelser for at muliggøre en problemfri inku -
bation, udvikler de tjenester, der skal tilbydes, sig 
over tid i tråd med væksthusenes livscyklus.
38
EFRU støttede opbygningen af virksomhedsvækst -
huse, men der manglede fokus på samarbejdet 
blandt virksomheder og virksomhedsvæksthuse. 
I de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 eller 
senere, skyldes dette manglende forretningsmæs -
sig viden (planlægning, ledelseskompetencer 
osv.) såvel fra virksomhedsvæksthusenes side (ny 
infrastruktur og ingen kvalificeret arbejdskraft 
til at forvalte den) som fra virksomhedernes side. 
Det samme gælder for EU-15-medlemsstaterne, 
hvor investeringerne havde til formål at supplere 
innovationssysteminfrastrukturen.
Endvidere er indlogerede virksomheder ikke for -
pligtede til at samarbejde med væksthusets per -
sonale, da de kan trække på eksterne ydelser med 
henblik på udarbejdelse af deres udviklingsplan. 
Deling af følsomme data kan få negative følger for 
de indlogerede virksomheder, medmindre der ind -
gås en klassificeringsaftale.
I stedet for at overlade forretningsydelser til vækst -
husets personale kan man give dem i underentre -
prise hos eksterne tjenesteleverandører.
39
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 38 
ovenfor.
40
Som påpeget af Retten tiltrækkes kunderne snarere 
af subsidierede kontorlokaler end af de ydelser, 
der leveres. Lejerne bør udvælges omhyggeligt og 
afspejle en profil, der er fastlagt i inkubationspro -
grammet. Da udvælgelsen af projekter og fastlæg -
gelsen af udvælgelseskriterier henhører under 
national kompetence, vil Kommissionen henstille til 
medlemsstaterne at overveje disse aspekter.32
Kommissionen ser med tilfredshed på Rettens vur -
dering, ifølge hvilken der i forbindelse med 22 ud 
af 27 reviderede projekter var blevet udarbejdet en 
forretningsplan i overensstemmelse med de forplig -
telser, der følger af lovgivningen om EFRU -støtte.
Kommissionen anerkender, at forretningsplanerne 
i visse tilfælde, selv om de er i overensstemmelse 
med det formelle udvælgelseskriterium, manglede 
kvantificerbare mål og relevante resultatindikato -
rer. Under delt forvaltning henhører udvælgelsen 
af projekter under medlemsstaternes ansvar. Dette 
betyder, at det ved udvælgelsen af virksomheds -
væksthuse primært skulle have været medlems -
staten (forvaltningsmyndigheden), der kontrollerer 
kvaliteten af projektansøgningen og bilagene 
(f.eks. kvaliteten af forretningsplaner).
33
Som nævnt i svaret på punkt 32 ovenfor henhører 
udvælgelsen af projekter under delt forvaltning 
under medlemsstaternes ansvar. Det er ikke Kom -
missionens opgave at kontrollere alle disse detaljer 
for hver projektansøgning, og den har heller ikke 
kapacitet til at gøre det.
34
I nogle medlemsstater, navnlig medlemsstater, der 
tiltrådte EU i 2004 eller senere, blev der overvejende 
fokuseret på opbygningen af den fysiske infra -
struktur på grund af manglende tidligere erfaring 
med gennemførelsen af virksomhedsvæksthuse. 
Et fuldt operationelt virksomhedsvæksthus kræ -
ver tid og velfungerende lokale innovationsøko -
systemer. Det er den proces, der vil blive hånd -
hævet med den nye resultatorienterede tilgang 
i samhørighedspolitikken.
36
Som forklaret i punkt 34 er erhvervsinfrastruktu -
ren (f.eks. virksomhedsvæksthuse) underudviklet 
i de fleste medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 
eller senere. EFRU støttede opbygningen af virk -
somhedsvæksthuse og levering af basale »bløde 
ydelser« i perioden 2007-2013. Det blev hurtigt klart, 
at støtten fra »bløde ydelser« var undervurderet, og 
der er planlagt forbedringer for programmerings-  
perioden 2014-2020.
Kommissionens svar 41
48
Den rolle, som væksthuse spiller i regionens 
erhvervsinfrastruktur, er forskellig afhængigt af 
medlemsstaterne og den individuelle specifikke 
nationale kontekst.
I den nye programmeringsperiode er udarbejdelse 
af en intelligent specialiseringsstrategi, herunder en 
bred høring af innovationsaktører, en forudsætning 
for at få adgang til EFRU -støtte.
49
Da bidrag til de forventede resultater af det priori -
terede felt nu skal indgå i udvælgelseskriterierne, 
vil Kommissionen henstille til forvaltningsmyndig -
hederne at medtage Den Europæiske Revisionsrets 
anbefaling om oprettelse af et overvågningssystem 
i hvert virksomhedsvæksthus i udvælgelsesproces -
sen og udvælgelseskriterierne.
53
Inkubationsaktiviteter bør være bæredygtige, når 
EFRU -medfinansieringen ophører. Bæredygtigheds -
kriteriet indgår i projektudvælgelseskriterierne. 
I overensstemmelse med princippet om forsvarlig 
økonomisk forvaltning bør projektets kontinuitet 
sikres uden fuldstændig afhængighed af offentlig 
finansiering.
56
Et væksthus udlejer primært lokaler til indlogerede 
virksomheder, navnlig på et tidligt stadium af deres 
livscyklus. For at sikre finansiel levedygtighed ind -
bydes potentielle ansøgere til at benytte de lokaler, 
der er til rådighed.
Kommissionen mener også, at et af de primære mål 
med EFRU -støttede væksthuse var at skabe job og 
ikke kun højteknologiske SMV’er.41
Specialiserede ydelser kan udbydes af eksterne 
leverandører, da de interne ydelser er af mere generel 
karakter. Det kan være bekosteligt at opbygge vækst -
huspersonalets ekspertise, og væksthuset kommer 
måske aldrig til at høste de ønskede fordele.
43
Kommissionen mener, at det manglende samarbejde 
mellem væksthuse og kunder kan være en direkte 
følge af kundens modvilje mod at dele følsomme 
oplysninger.
44
Kommissionen mener, at de udbetalte EU -midler har 
en positiv virkning for udviklingen af virksomheder, 
der ikke fysisk er til stede i væksthusets lokaler, men 
som benytter sig af dets ydelser og samarbejder med 
lejerne.
45
Virksomhedsvæksthusene er i denne programme -
ringsperiode kun blevet oprettet i medlemsstater, der 
tiltrådte i 2004 eller senere, og der var da behov for tid 
til yderligere at udvikle samarbejdet mellem væksthuset 
og dets kunder samt med vordende kunder. En anden 
faktor, der begrænsede samarbejdet, var kvaliteten af 
det personale, der forvalter virksomhedsvæksthusene, 
som ofte havde utilstrækkelige forretningsmæssige 
kvalifikationer. Endelig manglede nogle virksomheds -
væksthuse organisatorisk kapacitet til at yde præinku -
bationsstøtte, selv om ydelsen af denne form for støtte 
normalt kræver supplerende egne indtægter.
Det samme gælder for EU-15-medlemsstaterne, hvor 
investeringerne havde til formål at supplere oprettel -
sen af en innovationssysteminfrastruktur.
47
Den ringe grad af samarbejde mellem erhvervslivet, 
universiteter og FoU -institutioner er velkendt i de 
medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 eller senere, 
og Kommissionen har forsøgt at løse dette pro -
blem i indeværende programmeringsperiode ved 
at etablere egnede koordineringsmekanismer, hvor 
det er muligt. Dette spørgsmål har også indflydelse 
på virksomhedsvæksthusenes aktiviteter og deres 
forsøg på at etablere netværk med FoU -institutioner 
og universitetspartnere.
Kommissionens svar 42
60
For programmeringsperioden 2014-2020 anmoder 
Kommissionen medlemsstaterne om at opfylde 
forhåndsbetingelser for indførelse af en intelligent 
specialiseringsstrategi, der skal udvikles gennem en 
proces, hvor potentialet for iværksættere udforskes, 
i et tæt samarbejde med virksomhederne med hen -
blik på at forene forskningsstyrker med erhvervsli -
vets behov.
Fælles svar på punkt 62-62 c)
I henhold til lovgivningsrammen for 2007-2013 hen -
hører projektvurderingen og udvælgelsesprocessen 
under de nationale myndigheders, forvaltnings -
myndighedens og overvågningsudvalgets ansvar, 
idet Kommissionen kun har en rådgivende rolle 
i sidstnævnte.
I henhold til lovgivningsrammen for 2014-2020 skal 
et projekts bidrag til de forventede resultater af et 
prioriteret felt nu indgå i udvælgelseskriterierne.
62 d)
Investeringer i virksomhedsvæksthuse er mere en 
katalysator end en drivkraft for vækst. Virksom -
hedsvæksthuse kan ikke skabe økonomisk vækst 
i sig selv, men skal kombineres med andre eksterne 
faktorer. Hertil kommer, at foranstaltninger kan 
have betydelige eksterne virkninger, der både har 
negativ og positiv indflydelse på udviklingen af en 
region. Derfor kræver det en tilbundsgående evalu -
ering at kæde investeringen i et virksomhedsvækst -
hus direkte sammen med regionale fordele.
Kommissionen vurderer de mål, der er opstillet for 
de prioriterede felter i de operationelle program -
mer. Dette behøver ikke kun at være skabte job, 
men kan f.eks. være nye produkter eller eksport, 
som genereres.
64
De medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 eller 
senere, er fortsat (løbende) ved at lære, hvordan 
indikatorerne skal opstilles på korrekt vis, og 
hvordan gennemførelsen skal evalueres. Dette 
har også betydning for overvågningen af virk -
somhedsvæksthuse, der er en nyligt etableret 
erhvervsinfrastruktur.58
Det, som væksthuset tilbyder, kan ses ud fra to 
synsvinkler, nemlig de ydelser, der leveres, og 
lokalerne. Med hensyn til lokaler har EFRU nået 
målene om at stille passende kontorlokaler til 
rådighed. Denne tjeneste kan leveres af eksterne 
tjenesteleverandører.
Mangel på ekstern finansiering er et hyppigt 
problem i forbindelse med støtte til SMV’er eller 
FoU -aktiviteter. Virksomhedsvæksthusene blev 
etableret i regionerne, og efter bæredygtigheds -
perioden som omhandlet i EFRU -forordningen fik 
de tilladelse til at skifte til andre aktiviteter. Dette 
skyldtes primært fejlagtig fastlæggelse af udvælgel -
seskriterierne i den nye programmeringsperiode, 
og Kommissionen vil i overensstemmelse med 
nærhedsprincippet henstille til forvaltningsmyn -
dighederne at være mere opmærksomme på dette 
aspekt, navnlig ved at indføre strengere udvælgel -
seskriterier i processen for udvælgelse af projekter.
59
Under delt forvaltning er Kommissionen ikke invol -
veret i udvælgelsen af projekter bortset fra godken -
delsen af store projekter.
Som fastsat i artikel 125 i forordningen om fæl -
les bestemmelser (forordning nr. 1303/2013 af 
17. december 2003) henhører fastlæggelsen af 
udvælgelseskriterier under forvaltningsmyndig-  
hedens ansvar efter overvågningsudvalgets 
godkendelse.
I henhold til artikel 48, stk. 3, i forordningen om  
fælles bestemmelser deltager Kommissionen i   
overvågningsudvalgets arbejde, men kun i en råd-  
givende funktion.
Europa -Kommissionen vil derfor henstille til for -
valtningsmyndighederne at medtage anbefalin -
gerne fra Den Europæiske Revisionsret i udvæl -
gelsesprocessen og kriterierne for udvælgelse af 
virksomhedsvæksthuse. Bidrag til de forventede 
resultater af det prioriterede felt skal nu også indgå 
i udvælgelseskriterierne.
Kommissionens svar 43
For at BIC’er kan få tildelt dette varemærke, skal de 
gennemgå en akkrediteringsproces med henblik på 
at kontrollere, at de overholder de specifikke krite -
rier for dette varemærke (EBN -kvalitetssystemet).
Udstedelsen af underlicenser til dette varemærke er 
blevet forvaltet af EBN siden 2002 i henhold til en 
aftale om varemærkelicenser, der er indgået med 
Kommissionen. Den nuværende licensaftale blev 
indgået i 2009 for en periode på fem år, og Kommis -
sionen overvejer for øjeblikket de fremtidige mulig -
heder. EBN vil blive opfordret til at fremskynde for -
anstaltninger til fremme af sin benchmarkingordning 
mere bredt og tilskynde til yderligere udbredelse.
75 b)
Databasen over væksthuse blev implementeret i for -
bindelse med et netværksprojekt for væksthuse, der 
blev finansieret under RP6 sammen med tilsvarende 
netværksprojekter for teknologioverførselskontorer 
og for fonde for risikovillig kapital. I programudval -
gene for rammeprogrammet for konkurrenceevne 
og innovation satte medlemsstaterne i stigende grad 
spørgsmålstegn ved værdien af rene »netværkspro -
jekter« og efterlyste projekter, der støtter »samar -
bejde om emner« af fælles interesse, såsom »stan -
dardisering og innovation«, »innovation i ydelser« og 
lignende. I disse projekter blev vertikal integration af 
forskellige innovationsaktører (SMV’er, iværksættere, 
universitetsfolk, forvaltninger osv.) foretrukket frem 
for netværkssamarbejde mellem tilsvarende orga -
nisationer i Europa. For væksthuse implementerede 
EurOffice 1 + 2-projekter (i dag EBN’s »Soft Landing 
Club«) denne nye tilgang med henblik på at uddybe 
fællesskabet frem for at udvide det. Inden for ram -
merne af projekterne blev der udviklet og afprøvet 
koordinerede ydelsespakker blandt de deltagende 
væksthuse, der bidrager til en hurtig internationali-  
sering af deres lejeres startupvirksomheder. 
Selv om der ikke længere finder nogen bench -
marking sted, kan iværksættere nemt få adgang 
til oplysninger om individuelle væksthuse direkte 
fra deres websteder som følge af forbedringer i de 
internetbaserede teknologier.
1 Beslutninger om tildeling af EC -BIC-licenser til nye ansøger-  
organisationer, fornyelse eller tilbagetrækning af eksisterende 
licenser, udvælgelse af de BIC’er, der skal revideres, forslag til 
ændring af EC -BIC-attesterings- og kvalitetssystemet, ændring og 
vedtagelse af de interne bestemmelser.66
Kommissionen bemærker, at selv om ordningen 
med projektudvælgelse, der henhører under 
medlemsstaternes ansvar, var korrekt, sikrede den 
ikke, at graden af medfinansiering var afpasset efter 
virkningen for de lokale iværksættere. Forvaltnings -
myndighederne opstillede et sæt indikatorer med 
henblik på at overvåge resultaterne af det operatio -
nelle program i forbindelse med gennemførelsen 
og ikke i forbindelse med projekterne. Kommissio -
nen vil henstille til medlemsstaterne at lægge større 
vægt på overvågning af projekter.
68
Kommissionen henviser til sit svar på punkt 66.
70
Rettens anbefaling går ud over den retlige forplig -
telse i EFRU -forordningen, der fastsætter en opret -
holdelsesperiode på fem år.
71
Kommissionen har intet retsgrundlag for at på-  
lægge støttemodtagere yderligere forpligtelser 
med hensyn til inkubationsaktiviteter ud over 
opretholdelsesperioden på fem år.
Det er de nationale myndigheder, der i udvæl -
gelseskriterierne og i betingelserne for ydelse af 
tilskud til projektet er ansvarlige for at beslutte, om 
opretholdelsesperioden skal forlænges ud over den 
periode, der er fastsat i den relevante forordning.
75 a)
Den tidligere benchmarking blev videreført i form 
af en mere målrettet indsats for at benchmarke og 
fremme bedste praksis i europæiske væksthuse, der 
ansøger om akkreditering i henhold til EC -BIC-vare -
mærkeordningen, og dem, der ønsker at fortsætte 
deres medlemskab. Som indehaver af EC -BIC-vare -
mærket og medlem af BIC -kvalitetsmærkeudvalget 
(BQMC)1 bidrager Kommissionen til arbejdet med 
at tilskynde erhvervsfremme- og innovationscentre 
i og uden for Europa til at forbedre deres kvalitet og 
praksis med henblik på at opnå EC -BIC-varemærket.
Kommissionens svar 44
82
Der er forskellige stadier i væksthusenes livscyklus, 
og udbuddet af dem afhænger af, hvor udviklede 
de er, og det økosystem, som de opererer i. Selv 
om Kommissionen er enig i, at der bør tilbydes en 
bred vifte af ydelser for at muliggøre en problemfri 
inkubation, udvikler de tjenester, der skal tilbydes, 
sig over tid i tråd med væksthusenes livscyklus.
Anbefaling 1
Inden for rammerne af samhørighedspolitikken er 
Kommissionen ikke involveret i udvælgelsen af pro -
jekter bortset fra godkendelsen af store projekter.
Den nye lovgivningsramme for 2014-2020 sikrer 
ikke desto mindre lige fra starten, at udvælgelsen 
af projekter gennem indholdet af de vedtagne 
programmer og interventionslogikken, herunder 
målresultatindikatorer og output, der indgår i de 
prioriterede felter, vil blive foretaget af medlems -
staterne og så vidt muligt i overensstemmelse med 
Rettens anbefaling.
På grundlag af den resultatramme, der er opstillet 
for hvert operationelt program, vil Kommissionen 
endvidere være i stand til ved hjælp af mellemlig -
gende mål og indikatorer at fremme og evaluere 
programmernes resultater. Hvis en resultatevalue -
ring dokumenterer, at de fastsatte mellemliggende 
mål ikke er blevet nået på det prioriterede område, 
og at medlemsstaten ikke har taget de nødvendige 
skridt til at afhjælpe problemet, kan Kommissionen 
suspendere hele eller en del af en mellemliggende 
betaling eller i sidste ende anvende finansielle kor -
rektioner. Resultatreserven bør ikke tildeles disse 
programmer.
Under lovgivningsrammen for 2014-2020 styrker 
Kommissionen også forhåndsbetingelserne for at få 
del i midlerne og at sikre, at de nødvendige betin -
gelser for en effektiv gennemførelse af program -
met er på plads. Med hensyn til SMV’er henviser 
forhåndsbetingelserne til de specifikke aktioner, 
der gennemføres af medlemsstaterne for at 
fremme iværksætteri under hensyntagen til »Small 
Business Act«.77
Kommissionen udarbejder systematisk vejledninger, 
således at de kan benyttes i programmeringsperio -
den 2014-2020. Medlemsstaterne er også forplig -
tede til at forelægge en årlig rapport om gennem -
førelsen af hvert operationelt program, som giver 
et overblik over resultaterne af gennemførelsen af 
strukturfondene.
78
Kommissionen anerkender behovet for fortsat 
ajourføring af viden. I 2014 vil Kommissionen offent -
liggøre en rapport om »etablering, gennemførelse 
og evaluering af EU -forsker- og teknologiparker«, 
der vil indeholde råd og vejledning, og som vil blive 
formidlet bredt til forvaltningsmyndighederne i de 
kommende måneder.
Konklusioner og anbefalinger
80
Kommissionen bemærker, at betegnelsen af resul -
taterne af de reviderede væksthuse som beskedne 
er baseret på sammenligningen af resultaterne af 
disse nyligt oprettede væksthuse med benchmark, 
der er baseret på veletablerede væksthuse, som har 
eksisteret i længere tid.
Generelt havde de væksthuse, der indgik i Revi-  
sionsrettens stikprøve, et forholdsmæssigt mindre 
personale end benchmarket i alle nøglefunktioner, 
herunder vejledning og støtte til iværksættere.
81
Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at 
nogle væksthuse mangler erfaring. I de medlems -
stater, der tiltrådte EU i 2004 eller senere, manglede 
denne form for erhvervsinfrastruktur tidligere og er 
først nu ved at blive opbygget, herunder med støtte 
fra strukturfondene. Der er derfor ikke blevet indhø -
stet megen erfaring, og der bør gøres en yderligere 
indsats for bedre at lære, hvordan man effektivt 
anvender disse infrastrukturer til på passende vis at 
støtte nye forretningsidéer/startupvirksomheder.
Kommissionens svar 45
Anbefaling 1 e)
Kommissionen er i princippet enig, men i overens -
stemmelse med nærhedsprincippet er spørgsmålet 
snarere, hvordan medlemsstaterne stiller sig afhæn -
gigt af de mål, der skal forfølges for at fremme lokal 
økonomisk vækst. Kommissionen vil anbefale med -
lemsstaterne at tilskynde væksthusene til at åbne 
deres ydelser for ikkeindlogerede virksomheder 
med en veldefineret strategi for at sikre fordele for 
det lokale erhvervsliv. Kommissionen vil også hen -
stille til medlemsstaterne at etablere netværk med 
og links til andre væksthuse for at fremme udveks -
ling af viden og at tilskynde til fælles inkubation, 
navnlig på tværs af grænserne i og uden for EU.
Anbefaling 1 f)
Kommissionen er enig. Kommissionen vil henstille 
til medlemsstaterne at tilskynde væksthusene til at 
oprette et sådant overvågningssystem uden at øge 
den administrative byrde for de støttede kunder. Da 
nogle virksomheder ville behandle forretningsop -
lysninger fortroligt, kan det kun ske på frivillig basis.
83
EFRU støttede opbygningen af virksomhedsvækst -
huse og levering af basale »bløde ydelser« i perio -
den 2007-2013. Det blev hurtigt klart, at støtten 
fra »bløde ydelser« var undervurderet, og der er 
planlagt forbedringer for programmeringsperioden 
2014-2020.
Kommissionen vil henstille til forvaltningsmyndig -
hederne at være mere opmærksomme på dette 
aspekt, navnlig ved at indføre strengere udvælgel -
seskriterier i udvælgelsesprocessen for programme -
ringsperioden 2014-2020.Hertil kommer, at Kommissionen gennem sit aktive 
og løbende samarbejde med medlemsstaterne vil 
råde forvaltningsmyndighederne til at medtage 
Den Europæiske Revisionsrets anbefalinger i udvæl -
gelsesprocessen og kriterierne for udvælgelse af 
virksomhedsvæksthuse. Bidrag til de forventede 
resultater af det prioriterede felt skal nu indgå 
i udvælgelseskriterierne.
Anbefaling 1 a)
Kommissionen støtter fuldt ud behovet for at op-  
rette virksomhedsvæksthuse på grundlag af detal-  
jerede og realistiske forretningsplaner. De bør inte-  
greres i den overordnede strategi for regional ud-  
vikling, og medlemsstaterne opfordres kraftigt til at 
håndhæve de intelligente specialiseringsstrategier, 
som udvikles.
Anbefaling 1 b)
Der er nu navnlig i de medlemsstater, der tiltrådte 
i 2004 eller senere, ved at blive opbygget færdighe -
der i at sætte gang i erhvervsaktiviteter, og hoved -
drivkraften er behovet for at sikre den finansielle 
bæredygtighed af den inkubationsinfrastruktur, 
som lige er blevet opbygget. Disse færdigheder 
eksisterede ikke tidligere, og den nyligt opbyggede 
inkubationsinfrastruktur udløser processen med 
opbygning af de nødvendige færdigheder.
Anbefaling 1 c)
Kommissionen er enig. Programmeringsperioden 
2014-2020 gør inkubationsaktiviteter betinget af 
eksistensen af en passende udviklingsstrategi. 
Væksthuse oprettes primært for at fremme den 
lokale økonomiske udvikling i en region og for at 
dække de behov og udnytte det potentiale, der er 
blevet identificeret i forbindelse med den økonomi -
ske strategi (eller innovationsstrategien).
Anbefaling 1 d)
Kommissionen er enig. Kommissionen vil henstille 
til medlemsstaterne at medtage Rettens anbefaling 
som et krav, der skal tages i betragtning ved udvæl -
gelsen af projekter og udarbejdelsen af støttekon -
trakter mellem formidlende organer og forvaltning 
af inkubationsfaciliteter.
Kommissionens svar 46
Anbefaling 2 c)
Kommissionen er i princippet enig. EFRU’s bidrag 
til projektet er baseret på en cost -benefit -analyse, 
der er afledt af forretningsplanen. Resultaterne af 
et virksomhedsvæksthus kan dog være påvirket 
af eksterne faktorer, der ikke altid kan være kendt 
på forhånd, og af omfanget af den støtte, som den 
offentlige sektor yder pr. skabt job. Derfor ville det 
være svært at sammenkoble EFRU -betalingerne 
med resultaterne.
Anbefaling 2 d)
Kommissionen er ikke enig heri. Kommissionen 
mener, at den opretholdelsesperiode, som Retten 
har fastlagt, bør svare til projekternes varighed 
som fastlagt i artikel 71 i forordningen om fælles 
bestemmelser. Kommissionen har intet retsgrund -
lag for at kræve en tilpasning af varigheden til den 
faktiske levetid af aktiverne i virksomhedsvæksthu -
sene ud over de fem år.
I denne forbindelse noterer Kommissionen sig den 
gode praksis, som Retten har konstateret i nogle 
medlemsstater.
85
Europa -Kommissionen oprettede sit Erhvervs -
fremme- og Innovationscenter (EC -BIC) i 1984.  
Siden da har det ydet løbende støtte gennem 
EC-BIC’s kvalitetssikringssystem.
For at øge kendskabet til forvaltningsmyndighe -
derne på dette område udarbejdede Europa -Kom -
missionen en vejledning i regionale innovations -
strategier (RIS). Derudover ydede Kommissionen 
vejledning på grundlag af erfaringen med forskel -
lige generationer af regionale innovationsstra -
tegier. Der blev endvidere udsendt vejledninger 
fra de støttede projekter/netværk. Kommissionen 
har udviklet mange initiativer til fremme heraf, 
herunder »regioner for økonomisk forandring« 
(påbegyndt i 2006). Det er en læringsplatform for 
EU’s regioner, der omfatter den årlige konference 
mellem regioner for økonomisk forandring og 
RegioStars -priser, en politisk læringsdatabase og 
interregionale fast track -pilotnetværk finansieret af 
Interreg IVC- og Urbact II -programmerne.84
Kommissionen mener, at Revisionsrettens revisions -
erklæring er rettet til enheder uden for Kommissio -
nens ansvarsområde, navnlig medlemsstaterne.
Kommissionen har intet retsgrundlag for at 
pålægge støttemodtagere yderligere forpligtel -
ser med hensyn til inkubationsaktiviteter ud over 
opretholdelsesperioden på fem år.
Det er de nationale myndigheder, der i udvælgel-  
seskriterierne og i betingelserne for ydelse af til-  
skud til projektet er ansvarlige for at beslutte, om 
opretholdelsesperioden skal forlænges ud over den 
periode, der er fastsat i den relevante forordning.
Anbefaling 2
Under delt forvaltning af strukturfondene har Kom -
missionen ikke noget retsgrundlag for udtrykkeligt 
at kræve, at disse elementer skal indgå i udformnin -
gen af procedurerne.
Kommissionen vil som led i sin tilsynsfunktion 
tilskynde medlemsstaterne til at følge den nævnte 
anbefaling. Under delt forvaltning er medlemssta -
terne dog ansvarlige for udvælgelsen, gennemførel -
sen og overvågningen af projekter.
Kommissionen mener, at Rettens anbefaling i   
punkt a) og d) skal rettes til medlemsstaterne.
Anbefaling 2 a)
Kommissionen er enig. Dette er i tråd med den 
resultatorienterede reviderede samhørigheds -
politik, og Europa -Kommissionen vil henstille 
til, at denne anbefaling medtages i de relevante 
udvælgelseskriterier.
Anbefaling 2 b)
Kommissionen er enig. Ekspertviden om virksom -
hedsvæksthuse, navnlig i nye medlemsstater, er 
primært blevet opbygget gennem aktiv læring. Det 
er nu mere sandsynligt, at eksperterne kan findes 
i de lande, der har en vis erfaring med væksthuse, 
og kan formidle deres viden med henblik på uddan -
nelse af andre aktører, der er involveret i inkuba -
tion, som f.eks. arbejdsformidlinger. Kommissionen 
vil henstille til medlemsstaterne at følge denne 
anbefaling.
Kommissionens svar 47
I juni 2008 vedtog Kommissionen »Small Business 
Act« (SBA), der er en omfattende politikramme for 
SMV’er for EU og dets medlemsstater. Iværksætteri  
indgår som et prioriteret område i SBA, og der ind-  
føres en mere samlet indsats for at tackle samtlige 
hindringer for iværksætteri på EU -plan og natio-  
nalt plan. Dette arbejde er blevet styrket ved 2020-  
handlingsplanen for iværksætterkultur, som blev 
vedtaget i begyndelsen af 2013. Kommissionen har 
inden for denne overordnede ramme fortsat støttet 
BIC-kvalitetsmærkeordningen.
Anbefaling 3 a)
Kommissionen anerkender behovet for løbende 
ajourføring af viden. I 2014 vil Kommissionen offent -
liggøre en rapport om etablering, gennemførelse 
og evaluering af EU’s forsker- og teknologiparker, 
som skal indeholde råd og vejledning og vil blive 
formidlet til forvaltningsmyndighederne.
Anbefaling 3 b)
Kommissionen er enig og understreger, at der i de 
nye retningslinjer for Enterprise Europe -netværket 
(ENN) (2015-2021) allerede tages hensyn til disse 
anbefalinger. Enterprise Europe -netværket skal 
spille en rolle med hensyn til at forbinde regionale 
SMV -støttetjenester (herunder væksthuse) med god 
praksis på europæisk plan.
Enterprise Europe -netværkspartnere i det nuvæ -
rende netværk skal også samarbejde med andre 
europæiske netværk og træffe foranstaltninger 
såsom fælles opmærksomhedsfremmende tiltag og 
vejvisertjenester.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:
•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-007-DA-C  ISSN 1831-0796
De seneste år har EU medfinansieret projekter 
om virksomhedsvæksthuse inden for rammerne 
af sin samhørighedspolitik med støtte fra 
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. 
Det er i overensstemmelse med de EU-politiske 
prioriteter, navnlig i forbindelse med 
Lissabonstrategien og Europa 2020-strategien 
om at støtte etablering og udvikling af små 
og mellemstore virksomheder (SMV’er), da de 
spiller en vigtig rolle i forbindelse med vækst- 
og jobskabelse. I denne beretning vurderer 
Den  Europæiske Revisionsret, om disse projekter 
om virksomhedsvæksthuse har fungeret 
tilfredsstillende som støtte for startup-SMV’er.