Fælles holdning (EF) nr. 25/2001

fastlagt af Rådet den 7. juni 2001

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/.../EF om vurdering og styring af ekstern støj

(2001/C 297/04)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen(1),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(2),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget(3),

efter proceduren i traktatens artikel 251(4), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det er en integreret del af Fællesskabets politik at nå et højt beskyttelsesniveau inden for sundhed og miljø, og en af målsætningerne er beskyttelse mod støj. I grønbogen om fremtidens støjpolitik tog Kommissionen støj i miljøet op som et af de vigtigste miljøproblemer i Europa.

(2) Europa-Parlamentet støttede i sin beslutning af 10. juni 1997(5) Kommissionens grønbog, opfordrede kraftigt til, at der i et direktiv om nedbringelse af ekstern støj blev fastlagt specifikke foranstaltninger og tiltag, og bemærkede, for så vidt angår de forskellige støjkilders situation, manglen på pålidelige og sammenlignelige data herom.

(3) En fælles indikator samt fælles metoder til støjberegning og -måling i nærheden af lufthavne blev fastlagt i Kommissionens meddelelse af 1. december 1999 om lufttransport og miljø. Der er i dette direktivs bestemmelser taget hensyn til denne meddelelse.

(4) Nogle kategorier støj fra produkter er allerede omfattet af fællesskabslovgivning, f.eks. Rådets direktiv 70/157/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om tilladt støjniveau og udstødningssystemer for motordrevne køretøjer(6), Rådets direktiv 77/311/EØF af 29. marts 1977 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om støjniveauet i ørehøjde for førere af landbrugs- og skovbrugstraktorer(7), Rådets direktiv 80/51/EØF af 20. december 1979 om begrænsning af støj fra subsoniske luftfartøjer(8) med supplerende direktiver, Rådets direktiv 92/61/EØF af 30. juni 1992 om standardtypegodkendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer(9) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/14/EF af 8. maj 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om støjemission i miljøet fra maskiner til udendørs brug(10). Nærværende direktivs formål er bl.a. at danne grundlag for udvikling og supplering af gældende fællesskabsforanstaltninger vedrørende støj fra en række specifikke kilder samt for udvikling af supplerende foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt.

(5) Nogle kategorier støj, f.eks. støj inde i transportmidler og støj fra huslige gøremål, bør ikke være omfattet af nærværende direktiv.

(6) I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet i traktatens artikel 5 nås traktatens mål om et højt miljø- og sundhedsbeskyttelsesniveau bedre ved at supplere medlemsstaternes indsats med en fællesskabsindsats, der resulterer i en generel forståelse af støjproblemet. Data om niveauer for ekstern støj bør derfor indsamles, sammenstilles eller rapporteres efter sammenlignelige kriterier. Dette forudsætter anvendelse af harmoniserede indikatorer og evalueringsmetoder samt kriterier for standardisering af støjkortlægning. Sådanne kriterier og metoder fastlægges bedst af Fællesskabet.

(7) Det er også nødvendigt at fastlægge fælles metoder til vurdering af ekstern støj og en definition af grænseværdier i form af harmoniserede indikatorer for bestemmelse af støjniveauer. Det er op til medlemsstaterne at sætte konkrete tal på de grænseværdier, der måtte blive tale om, idet der bl.a. tages hensyn til, at forebyggelsesprincippet bør anvendes for at bevare rolige områder i bymæssig bebyggelse.

(8) De valgte fælles støjindikatorer er Lden til vurdering af gene og Lnight til vurdering af søvnforstyrrelser. Det kan også være nyttigt at tillade medlemsstaterne at anvende supplerende indikatorer med henblik på at overvåge særlige støjsituationer eller holde dem under kontrol.

(9) Strategisk støjkortlægning bør være obligatorisk i områder af særlig interesse, da en sådan kan opfange de nødvendige data til illustration af de støjniveauer, der opfattes i det pågældende område.

(10) I sådanne områder af særlig interesse bør handlingsplanerne fokusere på de væsentligste problemer, og de bør udarbejdes af de kompetente myndigheder i tæt kontakt med offentligheden.

(11) For at nå så bredt ud til offentligheden som muligt bør man vælge de mest hensigtsmæssige informationskanaler.

(12) Indsamling af data og konsolidering af relevante fællesskabsdækkende rapporter er et nødvendigt grundlag for Fællesskabets fremtidige politik og for at kunne informere offentligheden bedre.

(13) Kommissionen bør regelmæssigt evaluere anvendelsen af dette direktiv.

(14) De tekniske bestemmelser for vurderingsmetoderne bør efter behov suppleres og tilpasses til den tekniske og videnskabelige udvikling samt til udviklingen inden for europæisk standardisering.

(15) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen(11) -

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Formål

1. Dette direktiv har til formål at etablere en fælles fremgangsmåde med henblik på, på et prioriteret grundlag, at bekæmpe de virkninger, der er forårsaget af eksponering for ekstern støj. Der skal med henblik herpå gradvis iværksættes følgende foranstaltninger:

a) eksponeringen for ekstern støj bestemmes på grundlag af kortlægning af støj ved vurderingsmetoder, der er fælles for medlemsstaterne

b) der sørges for, at oplysninger om ekstern støj og dens virkninger stilles til rådighed for offentligheden

c) medlemsstaterne vedtager handlingsplaner, der er baseret på resultaterne af støjkortlægningen med henblik på at forebygge og reducere ekstern støj, når det er nødvendigt, og navnlig når eksponeringsgraden kan indebære skadelige virkninger for menneskers sundhed, samt med henblik på at opretholde støjmiljøets kvalitet, når denne er tilfredsstillende.

2. Dette direktiv har også til formål at skabe grundlag for, at der udvikles fællesskabsforanstaltninger til at reducere støj, der hidrører fra specifikke kilder, navnlig transportmidler og udendørs udstyr.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Dette direktiv gælder for ekstern støj, som mennesker udsættes for navnlig i bebyggede områder, i offentlige parker eller andre stille områder i byområder, i stille områder på åbent land, nær skoler, hospitaler og andre støjfølsomme bygninger og områder.

2. Dette direktiv gælder ikke for støj, der forårsages af den udsatte person selv, støj fra hjemlige gøremål, fra naboer, støj på arbejdspladsen og støj i transportmidler eller støj, der skyldes militære aktiviteter i militærområder.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

a) "ekstern støj": uønskede eller skadelige udendørslyde fremkommet ved menneskers aktiviteter, herunder støj fra transport, vej-, jernbane- eller flytrafik og fra industrianlæg som defineret i bilag I til Rådets direktiv 96/61/EF af 24. september 1996 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening(12)

b) "skadelige virkninger": negativ påvirkning af menneskets sundhed

c) "gene": graden af gener fra ekstern støj som fastlagt ved beboerundersøgelser

d) "støjindikator": et fysisk mål til beskrivelse af ekstern støj, som har sammenhæng med en skadelig virkning

e) "vurdering": enhver metode til at beregne, bestemme, vurdere eller måle talværdien af en støjindikator eller de tilknyttede skadelige virkninger

f) "Lden" (dag-aften-nat-støjindikator): støjindikator for samlet gene som nærmere defineret i bilag I

g) "Lday" (støjindikator for dagperioden): støjindikator for gener om dagen som nærmere defineret i bilag I

h) "Levening" (støjindikator for aftenperioden): støjindikator for gener i aftenperioden som nærmere defineret i bilag I

i) "Lnight" (støjindikator for natperioden): støjindikator for søvnforstyrrelser som nærmere defineret i bilag I

j) "dosis/effekt-forhold": sammenhængen mellem talværdien af en støjindikator og en skadelig virkning

k) "byområde": en del af et område afgrænset af medlemsstaten, med et indbyggertal på over 100000 personer og en sådan befolkningstæthed, at medlemsstaten betragter den som et byområde

l) "stille område i et byområde": et område afgrænset af den kompetente myndighed, der f.eks. ikke fra nogen støjkilde udsættes for en Lden-værdi eller anden relevant støjindikator, der ligger over en bestemt værdi, som medlemsstaten fastlægger

m) "stille område på åbent land": et område afgrænset af den kompetente myndighed, der ikke forstyrres af støj fra trafik, industri eller fritidsaktiviteter

n) "større vej": en regional, national eller international vej, udpeget af medlemsstaten, hvor der passerer over 3 millioner køretøjer om året

o) "større jernbane": en jernbane, udpeget af medlemsstaten, hvor der passerer over 30000 tog om året

p) "større lufthavn": en civil lufthavn, udpeget af medlemsstaten, med mere end 50000 operationer om året (en operation er en start eller en landing), dog ikke medregnet træningsoperationer med små fly

q) "støjkortlægning": præsentation af data om en eksisterende eller forudsagt støjsituation i form af en støjindikator, der angiver overskridelse af enhver relevant gældende grænseværdi, antal berørte personer i et bestemt område eller antal boliger udsat for bestemte værdier af en støjindikator i et bestemt område

r) "strategisk støjkort": et kort bestemt til samlet vurdering af støjeksponeringen i et bestemt område fra forskellige støjkilder eller til generelle prognoser for det pågældende område

s) "grænseværdi": en Lden-værdi eller en Lnight-værdi, og, når det er relevant, en Lday-værdi og en Levening-værdi, som fastsat af medlemsstaten, hvis overskridelse får de ansvarlige myndigheder til at overveje eller indføre støjbekæmpelsesforanstaltninger; grænseværdierne kan være forskellige for forskellige typer støj (vejstøj, jernbanestøj, flystøj, industristøj osv.), forskellige omgivelser og forskellig støjfølsomhed hos befolkningerne; de kan også være forskellige for eksisterende situationer og for nye situationer (hvor der er en ændring i situationen med hensyn til støjkilde eller anvendelsen af omgivelserne)

t) "handlingsplan": en plan med foranstaltninger beregnet på håndtering af støjproblemer og -virkninger, herunder om fornødent støjreduktion

u) "støjplanlægning": bekæmpelse af fremtidig støj ved planlagte foranstaltninger som f.eks. fysisk planlægning, trafiksystemudvikling, trafikplanlægning, bekæmpelse gennem afskærmning og isolering samt støjbekæmpelse ved kilden

v) "offentligheden": en eller flere fysiske eller juridiske personer og, i overensstemmelse med national lovgivning eller praksis, disses sammenslutninger, organisationer eller grupper.

Artikel 4

Gennemførelse og ansvarsområder

1. Medlemsstaterne udpeger på relevante niveauer de myndigheder eller organer, der er ansvarlige for gennemførelsen af dette direktiv, herunder de myndigheder der skal:

a) udarbejde og, hvor det er relevant, godkende støjkort og handlingsplaner for byområder og for større veje, større jernbaner og større lufthavne

b) indsamle støjkort og handlingsplaner.

2. Medlemsstaterne stiller de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, til rådighed for Kommissionen og for offentligheden senest den ...(13)

Artikel 5

Støjindikatorer og deres anvendelse

1. Medlemsstaterne anvender støjindikatorerne Lden og Lnight i bilag I til udarbejdelse og revision af strategiske støjkort i henhold til artikel 7.

Indtil det bliver obligatorisk at anvende fælles vurderingsmetoder til bestemmelse af Lden og Lnight, kan eksisterende nationale støjindikatorer og dertil knyttede data anvendes af medlemsstaterne til dette formål og skal omregnes til ovennævnte indikatorer. Disse data må højst være tre år gamle.

2. Medlemsstaterne kan anvende supplerende støjindikatorer til særlige formål som anført i bilag I, punkt 3.

3. Medlemsstaterne kan anvende andre støjindikatorer end Lden og Lnight til støjplanlægning og støjzoneopdeling.

4. Senest den ...(14) sender medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om alle relevante grænseværdier, der er i kraft eller under udarbejdelse på deres område, udtrykt som Lden og Lnight og, hvor det er relevant, Lday og Levening for vejstøj, jernbanestøj, flystøj omkring lufthavne og støj fra industrianlæg, sammen med en redegørelse for grænseværdiernes indførelse.

Artikel 6

Vurderingsmetoder

1. Lden- og Lnight-værdierne bestemmes ved hjælp af de vurderingsmetoder, der er defineret i bilag II.

2. De fælles vurderingsmetoder til bestemmelse af Lden og Lnight fastlægges af Kommissionen efter proceduren i artikel 13, stk. 2, ved en revision af bilag II. Medlemsstaterne kan, indtil disse metoder er vedtaget, anvende vurderingsmetoder, der tilpasses i henhold til bilag II, og som er baseret på metoderne i deres egen lovgivning. De skal i så fald dokumentere, at disse metoder giver resultater, der svarer til dem, der opnås med metoderne i bilag II, punkt 2.2.

3. Skadelige virkninger vurderes ved hjælp af de dosis/effekt-sammenhænge, der er anført i bilag III.

Artikel 7

Strategisk støjkortlægning

1. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder senest den ...(15) har udarbejdet og, hvor det er relevant, godkendt strategiske støjkort over situationen i det foregående kalenderår for alle byområder med over 250000 indbyggere og for alle større veje, hvor der passerer over 6 millioner køretøjer om året, større jernbaner, hvor der passerer over 60000 tog om året, og større lufthavne på deres område.

Senest den ...(16) og derefter hvert femte år informerer medlemsstaterne Kommissionen om større veje, hvor der passerer over 6 millioner køretøjer om året, større jernbaner, hvor der passerer over 60000 tog om året, større lufthavne samt byområder med over 250000 indbyggere på deres område.

2. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de kompetente myndigheder senest den ...(17) og derefter hvert femte år har udarbejdet og, hvor det er relevant, godkendt strategiske støjkort over situationen i det foregående kalenderår for alle byområder og for alle større veje og større jernbaner på deres område.

Senest den ...(18) informerer medlemsstaterne Kommissionen om alle byområder og om alle større veje og større jernbaner på deres område.

3. De strategiske støjkort skal opfylde mindstekravene i bilag IV.

4. Nabomedlemsstater samarbejder om den strategiske støjkortlægning i grænseområder.

5. De strategiske støjkort skal gennemgås og om nødvendigt revideres mindst hvert femte år efter deres udarbejdelse.

Artikel 8

Handlingsplaner

1. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder senest den ...(19) har udarbejdet handlingsplaner beregnet på håndtering af støjproblemer og -virkninger på deres område, herunder om fornødent støjreduktion:

a) på steder nær større veje, hvor der passerer over 6 millioner køretøjer om året, større jernbaner, hvor der passerer over 60000 tog om året og større lufthavne

b) i byområder med over 250000 indbyggere. Planerne skal også tage sigte på at beskytte stille områder mod en forøgelse af støjen.

Foranstaltningerne i handlingsplanerne er op til de kompetente myndigheder, men bør navnlig tage sigte på prioriterede opgaver, der kan identificeres ved, at en relevant grænseværdi overskrides, eller efter andre kriterier, der vælges af medlemsstaterne, og de finder især anvendelse på de vigtigste områder som fastlagt ved den strategiske støjkortlægning.

2. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder senest den ...(20) har udarbejdet handlingsplaner, navnlig med henblik på at udføre prioriterede opgaver, der kan identificeres ved, at en relevant grænseværdi overskrides, eller efter andre kriterier, der vælges af medlemsstaterne, for byområder og for større veje og større jernbaner på deres område.

3. Medlemsstaterne informerer Kommissionen om de andre relevante kriterier i stk. 1 og 2.

4. Handlingsplanerne skal opfylde mindstekravene i bilag V.

5. Handlingsplanerne skal gennemgås og om nødvendigt revideres, når der sker væsentlige ændringer, som påvirker den eksisterende støjsituation, og mindst hvert femte år efter deres godkendelse.

6. Nabomedlemsstater samarbejder om handlingsplanerne for grænseområderne.

7. Medlemsstaterne sikrer, at offentligheden høres om forslag til handlingsplaner, at den hurtigt og effektivt får mulighed for at deltage i udarbejdelsen og revisionen af handlingsplanerne, at resultaterne af denne deltagelse tages i betragtning, og at offentligheden informeres om de afgørelser, der træffes. Der skal gives rimelige tidsfrister, således at der er tilstrækkelig tid til hvert enkelt stadium i offentlighedens deltagelse.

Hvis forpligtelsen til en procedure med deltagelse af offentligheden foreskrives samtidig ved dette direktiv og ved anden fællesskabslovgivning, kan medlemsstaterne etablere fælles procedurer for at undgå overlapning.

Artikel 9

Oplysninger til offentligheden

1. Medlemsstaterne sikrer, at de strategiske støjkort, som de har udarbejdet og, hvor det er relevant, godkendt, samt de opstillede handlingsplaner stilles til rådighed for og udbredes til offentligheden i overensstemmelse med den relevante fællesskabslovgivning, navnlig Rådets direktiv 90/313/EØF af 7. juni 1990 om fri adgang til miljøoplysninger(21), og i henhold til bilag IV og V til nærværende direktiv, herunder ved anvendelse af den informationsteknologi, der er til rådighed.

2. Oplysningerne skal være klare, forståelige og tilgængelige. Der forelægges en oversigt over de vigtigste punkter.

Artikel 10

Medlemsstaternes og Kommissionens indsamling og offentliggørelse af data

1. Medlemsstaterne sikrer, at oplysningerne fra strategiske støjkort og resuméer af handlingsplaner som yderligere defineret i bilag VI sendes til Kommissionen senest seks måneder efter de datoer, der er omhandlet i henholdsvis artikel 7 og artikel 8.

2. Kommissionen opretter en databank med oplysninger om strategiske støjkort for at lette udarbejdelsen af den i artikel 11 omhandlede rapport samt andet teknisk arbejde og oplysningsarbejde.

3. Hvert femte år offentliggør Kommissionen en sammenfattende rapport over data fra strategiske støjkort og handlingsplaner. Den første rapport forelægges senest den ...(22).

Artikel 11

Gennemgang og rapportering

1. Senest den ...(23) forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv.

2. Rapporten skal navnlig indeholde en vurdering af behovet for yderligere fællesskabsforanstaltninger i forbindelse med ekstern støj og i givet fald forslag til gennemførelsesstrategier for aspekter som f.eks.:

a) mål på mellemlang og lang sigt for reduktion af antallet af personer, der udsættes for skadelige virkninger fra ekstern støj, under særligt hensyn til forskellige klimaer og forskellige kulturer

b) yderligere foranstaltninger med henblik på reduktion af ekstern støj fra specifikke kilder, navnlig udendørs udstyr, transportmidler og -infrastrukturer og visse typer industriel aktivitet, som bygger på de foranstaltninger, der allerede er gennemført, eller som drøftes med henblik på vedtagelse

c) beskyttelse af stille områder på åbent land.

3. Rapporten skal indeholde en oversigt over den akustiske miljøkvalitet i Fællesskabet, der er baseret på de i artikel 10 omhandlede data, og skal tage hensyn til den videnskabelige og tekniske udvikling og andre relevante oplysninger. Begrænsning af skadelige virkninger og lønsomhedsforhold er hovedkriterierne for udvælgelse af de strategier og foranstaltninger, der foreslås.

4. Når Kommissionen har modtaget det første sæt strategiske støjkort, skal den på ny overveje:

- muligheden for en 1,5 m's målehøjde i bilag I, punkt 1, i områder, hvor der er etplanshuse

- undergrænsen for det anslåede antal personer, der udsættes for forskellige Lden- og Lnight-intervaller, i bilag VI.

5. Rapporten revideres hver femte år eller oftere, hvis det er hensigtsmæssigt. Den skal indeholde en vurdering af gennemførelsen af dette direktiv.

6. Rapporten ledsages eventuelt af forslag til ændring af dette direktiv.

Artikel 12

Tilpasning

Kommissionen tilpasser bilag I, punkt 3, bilag II og bilag III til direktivet til den tekniske og videnskabelige udvikling efter proceduren i artikel 13, stk. 2.

Artikel 13

Udvalg

1. Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved artikel 18 i direktiv 2000/14/EF.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 14

Gennemførelse

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den ...(24). De underretter Kommissionen herom.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 15

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 16

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i ...

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000, s. 251.

(2) Udtalelse af 29.11.2000 (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(3) Udtalelse af 14.2.2001 (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(4) Europa-Parlamentets udtalelse af 14.2.2001 (endnu ikke offentliggjort i EFT), Rådets fælles holdning af 7.6.2001 og Europa-Parlamentets afgørelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(5) EFT C 200 af 30.6.1997, s. 28.

(6) EFT L 42 af 23.2.1970, s. 16. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/101/EF (EFT L 334 af 28.12.1999, s. 41).

(7) EFT L 105 af 28.4.1977, s. 1. Senest ændret ved direktiv 97/54/EF (EFT L 277 af 10.10.1997, s. 24).

(8) EFT L 18 af 24.1.1980, s. 26. Senest ændret ved direktiv 83/206/EØF (EFT L 117 af 4.5.1983, s. 15).

(9) EFT L 225 af 10.8.1992, s. 72. Senest ændret ved direktiv 2000/7/EF (EFT L 106 af 3.5.2000, s. 1).

(10) EFT L 162 af 3.7.2000, s. 1.

(11) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(12) EFT L 257 af 10.10.1996, s. 26.

(13) Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

(14) Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

(15) Fem år efter dette direktivs ikrafttræden.

(16) Tre år efter dette direktivs ikrafttræden.

(17) Ti år efter dette direktivs ikrafttræden.

(18) Otte år efter dette direktivs ikrafttræden.

(19) Seks år efter dette direktivs ikrafttræden.

(20) 11 år efter dette direktivs ikrafttræden.

(21) EFT L 158 af 23.6.1990, s. 56.

(22) Syv år efter dette direktivs ikrafttræden.

(23) Syv år efter dette direktivs ikrafttræden.

(24) 24 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

BILAG I

STØJINDIKATORER

jf. artikel 5

1. Definition af dag-aften-nat-værdien Lden

Dag-aften-nat-værdien Lden i decibel (dB) defineres ved følgende formel:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

hvor:

- Lday er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2:1987 og bestemt over alle dagperioder i et år

- Levening er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2:1987 og bestemt over alle aftenperioder i et år

- Lnight er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2:1987 og bestemt over alle natperioder i et år

hvor:

- en dag er på 12 timer, en aften på 4 timer og en nat på 8 timer; medlemsstaterne kan afkorte aftenperioden med en eller to timer og forlænge dagen og/eller natten i overensstemmelse hermed, forudsat at dette valg er ens for alle kilder, og at de giver Kommissionen oplysninger om systematiske forskelle i forhold til standardperioderne

- dagsperiodens begyndelse (og dermed også aften- og natperiodens begyndelse) vælges af medlemsstaten (valget skal være ens for støj fra samtlige støjkilder); standardværdierne er kl. 7.00-19.00, 19.00-23.00 og 23.00-7.00 lokal tid

- et år er et relevant år for så vidt angår støjemissionen og et gennemsnitsår for så vidt angår meteorologiske forhold

og hvor:

- kun den direkte transmitterede støj medregnes, dvs. at der ses bort fra støj, der reflekteres fra facaden på den pågældende bolig (generelt vil dette indebære en 3 dB's korrektion ved måling).

Lden-beregningspunktets højde over jorden afhænger af anvendelsen:

- i tilfælde af beregning med henblik på strategisk støjkortlægning i og omkring bygninger ligger beregningspunkterne i en højde af 4,0 +- 0,2 m (3,8-4,2 m) over jorden og ved den mest belastede facade; i denne sammenhæng forstås ved den mest belastede facade den ydervæg, der vender i retning af den specifikke støjkilde og er nærmest ved denne; i andre forbindelser kan der foretages andre valg

- i tilfælde af måling med henblik på strategisk støjkortlægning i forbindelse med støjeksponering i og nær bygninger kan der vælges andre højder, men de må aldrig være mindre end 1,5 m over jorden, og resultaterne skal korrigeres i overensstemmelse med en tilsvarende højde på 4 m

- i andre forbindelser, f.eks. akustisk planlægning og støjzoneopdeling, kan højden vælges anderledes, men den må aldrig være mindre end 1,5 m over jorden for f.eks. følgende:

- landlige områder med etplanshuse

- ved udformning af lokale foranstaltninger med henblik på at reducere støjbelastningen for specifikke boliger

- ved detaljeret støjkortlægning af et mindre område, som skal vise enkeltboligers støjbelastning.

2. Definition af støjindikatoren for natperioden

Lnight er det A-vægtede gennemsnitlige lydtrykniveau som defineret i ISO 1996-2: 1987 og bestemt over alle natperioder i et år,

hvor:

- en natperiode er på 8 timer som defineret i punkt 1

- et år er et relevant år for så vidt angår støjemissionen og et gennemsnitsår for så vidt angår meteorologiske forhold som defineret i punkt 1

- kun den direkte transmitterede støj medregnes som defineret i punkt 1

- beregningspunkterne er de samme som for Lden.

3. Supplerende støjindikatorer

Ud over Lden og Lnight og, hvor det er relevant, Lday og Levening kan det i nogle tilfælde være fordelagtigt at benytte særlige støjindikatorer og dertil hørende grænseværdier. Eksempler herpå:

- den pågældende støjkilde er kun aktiv i en mindre del af tiden (f.eks. mindre end 20 % af tiden i årets samlede dagperioder, årets samlede aftenperioder eller årets samlede natperioder)

- der er i gennemsnit kun meget få støjbegivenheder i en eller flere af perioderne (f.eks. mindre end én støjbegivenhed pr. time, hvor en støjbegivenhed kan defineres som støj, der varer mindre end 5 minutter; eksempler herpå er støj fra forbipasserende tog eller fly)

- støjen har højt indhold af lave frekvenser

- LAmax eller SEL (støjeksponeringsniveau) for beskyttelsen i natperioden i tilfælde af enkelte støjhændelser

- særlig beskyttelse i weekenden eller en bestemt del af året

- særlig beskyttelse af dagperioden

- særlig beskyttelse af aftenperioden

- kombination af støj fra forskellige kilder

- stille områder i åbent land

- støjen har højt indhold af toner

- støjen har karakter af impulser.

BILAG II

VURDERINGSMETODER TIL BESTEMMELSE AF STØJINDIKATORERNE

jf. artikel 6

1. Indledning

Værdierne Lden og Lnight kan bestemmes enten ved beregning eller måling (på vurderingspunktet). Til planlægningsformål kan der kun anvendes beregninger.

I punkt 2 og 3 anvises foreløbige metoder til beregning og måling.

2. Foreløbige beregningsmetoder for Lden og Lnight

2.1. Tilpasning af eksisterende nationale beregningsmetoder

Hvis en medlemsstat allerede har nationale metoder til bestemmelse af langtidsindikatorer, kan de benyttes, forudsat at de tilpasses til definitionen af indikatorerne i bilag I. Det betyder for de fleste nationale metoder, at aftenperioden skal indføres som særskilt periode, og at der skal indføres årsgennemsnit. Nogle eksisterende metoder skal ligeledes tilpasses således, at der ses bort fra facaderefleksion, og at der indføres natperiode og/eller vurderingspunkt.

Indførelse af årsgennemsnit kræver særlig omhu ved beregningen. Variationer i emissionen og i transmissionen kan give udsving gennem hele året.

2.2. Anbefalede foreløbige beregningsmetoder

For de medlemsstater, der ikke allerede har en national beregningsmetode eller foretrækker at skifte til en anden beregningsmetode, anbefales nedenstående metoder:

For STØJ FRA VIRKSOMHEDER: ISO 9613-2: "Akustik - Støjafskærmning udendørs. Del 2: Generel beregningsmetode".

I forbindelse med denne metode kan der opnås egnede støjemissionsdata (inputdata) ved måling efter en af følgende metoder:

- ISO 8297: 1994 "Akustik - Store maskiner og anlæg. Bestemmelse af lydeffektniveau med henblik på vurdering af lydtrykniveau i det eksterne miljø. Teknikermetode"

- EN ISO 3744: 1995 "Akustik - Bestemmelse af lydeffektniveauer for støjkilder ved måling af lydtryk. Måling i tilnærmet frit felt over et reflekterende plan. Teknikermetode"

- EN ISO 3746: 1995 "Akustik - Bestemmelse af lydeffektniveauer for støjkilder. Overslagsmetode"

For FLYSTØJ OMKRING LUFTHAVNE: ECAC Doc. 29 "Report on Standard Method of Computing Noise Contours around Civil Airports", 1997. Den segmenteringsteknik, der er omhandlet i rapportens punkt 7.5, skal benyttes som metode til modellering af flyveveje.

For VEJSTØJ: Frankrigs nationale beregningsmetode "NMPB-Routes-96 (SETRA-CERTU-LCPC-CSTB)" som offentliggjort i "Arrêté du 5 mai 1995 relatif au bruit des infrastructures routières, Journal Officiel du 10 mai 1995, article 6" og i standard "XPS 31-33". Hvad angår inputdata vedrørende emissionen, henvises der til "Guide du bruit des transports terrestres, fascicule prévision des niveaux sonores, CETUR 1980".

For TOGSTØJ: Nederlandenes nationale beregningsmetode som offentliggjort i "Reken- en Meetvoorschrift Railverkeerslawaai '96, Ministerie Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, 20 november 1996".

Disse metoder skal tilpasses til definitionerne af Lden og Lnight. Senest 1. juli 2003 offentliggør Kommissionen retningslinjer i henhold til artikel 13, stk. 2, for de reviderede metoder og fremlægger emissionsdata for flystøj, vejstøj og togstøj, som bygger på eksisterende data.

3. Foreløbige målemetoder for Lden og Lnight

Hvis en medlemsstat ønsker at benytte sin egen officielle målemetode, må den tilpasses til definitionen af indikatorerne i bilag I og i overensstemmelse med principperne for gennemsnitsmålinger over lang tid i ISO 1996-2:1987 og ISO 1996-1:1982.

Hvis en medlemsstat ikke har en målemetode eller foretrækker at anvende en anden metode, kan en metode fastlægges på grundlag af definitionen af indikatoren og principperne i ISO 1996-2:1987 og ISO 1996-1:1982.

Måledata foran en facade eller et andet reflekterende element korrigeres for denne facades eller dette elements refleksion (i reglen betyder dette en korrektion på 3 dB ved måling).

BILAG III

VURDERINGSMETODER I FORBINDELSE MED SUNDHEDSVIRKNINGER

jf. artikel 6, stk. 3

Dosis/effekt-sammenhænge skal anvendes til at vurdere den virkning, støj har på befolkningen. De dosis/effekt-sammenhænge, der indføres ved fremtidige revisioner af dette bilag i medfør af artikel 13, stk. 2, vil navnlig vedrøre

- forholdet mellem gener og Lden for støj forårsaget af vej-, jernbane- og flytrafik samt virksomheder

- forholdet mellem søvnforstyrrelser og Lnight for støj forårsaget af vej-, jernbane- og flytrafik samt virksomheder.

Der kan om nødvendigt anføres specifikke dosis/effekt-sammenhænge for

- boliger med særlig støjisolering som defineret i bilag VI

- boliger med en stille facade som defineret i bilag VI

- klimatiske og kulturelle forskelle

- sårbare befolkningsgrupper

- virksomhedsstøj med indhold af toner

- virksomhedsstøj med impulser og andre særlige tilfælde.

BILAG IV

MINDSTEKRAV TIL STRATEGISK STØJKORTLÆGNING

jf. artikel 7

1. Et strategisk støjkort præsenterer data om et af følgende aspekter:

- en tidligere, den nuværende eller en fremtidig situation med hensyn til en støjindikator

- overskridelse af en grænseværdi

- det anslåede antal af boliger, skoler og hospitaler i et bestemt område, hvor støjen ligger over bestemte værdier

- det anslåede antal personer, der befinder sig i et område, der er eksponeret for støj.

2. Strategiske støjkort kan offentliggøres som:

- grafiske kort

- data i talform opstillet i tabeller

- data i talform lagret elektronisk.

3. I strategiske støjkort over byer skal der lægges særlig vægt på støjemission fra:

- vejtrafik

- jernbanetrafik

- lufthavne

- steder med industriel aktivitet, herunder havne.

4. Strategisk støjkortlægning skal bruges til følgende formål:

- danne grundlag for de data, der skal sendes til Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 2, og bilag VI

- udgøre en informationskilde for borgerne i henhold til artikel 9

- danne grundlag for handlingsplaner i henhold til artikel 8.

Disse formål kræver hver sin type strategisk støjkort.

5. Mindstekrav til de strategiske støjkort for så vidt angår de data, der sendes til Kommissionen, er opregnet i punkt 1.5, 1.6, 2.5, 2.6 og 2.7 i bilag VI.

6. Oplysning af offentligheden i henhold til artikel 9 og udarbejdelse af handlingsplaner i henhold til artikel 8 kræver supplerende og mere detaljeret information som f.eks.:

- en grafisk præsentation

- kort, der viser overskridelse af en grænseværdi

- differenskort, hvor den nuværende situation sammenlignes med forskellige mulige fremtidige situationer

- kort, der viser værdien af en støjindikator i en højde forskellig fra 4 m, hvor det er hensigtsmæssigt.

Medlemsstaterne kan opstille regler for sådanne støjkorts type og format.

7. Der skal til lokal og national anvendelse udarbejdes strategiske støjkort i en højde af 4 m og med de 5 dB-intervaller for Lden og Lnight, som er fastlagt i bilag VI.

8. For byområder skal der udarbejdes særskilte støjkort for vejstøj, togstøj, flystøj og virksomhedsstøj. Der kan tillige udarbejdes kort for andre støjkilder.

9. Kommissionen kan opstille retningslinjer med yderligere vejledning vedrørende støjkort, støjkortlægning og kortlægningssoftware i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2.

BILAG V

MINDSTEKRAV TIL HANDLINGSPLANER

jf. artikel 8

1. Handlingsplaner skal mindst rumme følgende elementer:

- en beskrivelse af byområdet, de større veje, de større jernbaner og de større lufthavne samt andre støjkilder, som der er taget hensyn til

- ansvarlig myndighed

- juridisk sammenhæng

- alle gældende grænseværdier i henhold til artikel 5

- resumé af resultaterne af støjkortlægningen

- en vurdering af det anslåede antal personer, der udsættes for støj, og indkredsning af de problemer og situationer, der skal forbedres

- referat af de offentlige høringer, der arrangeres i henhold til artikel 8, stk. 7

- alle allerede indførte støjbekæmpelsesforanstaltninger, og alle projekter som forberedes

- foranstaltninger, som de kompetente myndigheder agter at træffe i de følgende 5 år, herunder alle foranstaltninger til beskyttelse af stille områder

- strategi på langt sigt

- finansielle oplysninger (hvis de er tilgængelige): budgetter, omkostningseffektivitetsanalyse og costbenefitanalyse

- påtænkte bestemmelser til evaluering af gennemførelsen og resultaterne af handlingsplanen.

2. De foranstaltninger, som de kompetente myndigheder agter at træffe på de områder, der hører ind under deres kompetence, kan f.eks. omfatte:

- trafikplanlægning

- fysisk planlægning

- tekniske foranstaltninger i forbindelse med støjkilder

- valg af mindre støjende kilder

- nedbringelse af støjtransmissionen

- forskriftsmæssige eller økonomiske foranstaltninger eller incitamenter.

3. Handlingsplanerne skal indeholde skøn over den forventede nedbringelse af antallet af støjbelastede personer (gener, søvnforstyrrelser mv.).

4. Kommissionen kan opstille retningslinjer med yderligere vejledning for handlingsplanerne i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2.

BILAG VI

DATA, DER SKAL SENDES TIL KOMMISSIONEN

jf. artikel 10

Følgende data skal sendes til Kommissionen:

1. For byområder

1.1. En kortfattet beskrivelser af byområdet med beliggenhed, størrelse og indbyggertal.

1.2. Kompetent myndighed.

1.3. Tidligere gennemførte støjbekæmpelsesprogrammer og gældende støjforanstaltninger.

1.4. Anvendte beregnings- og målemetoder.

1.5. Det anslåede antal personer (i hundreder) som bor i boliger, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lden i dB i 4 m's højde over jorden ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74 og > 75, anført for vej-, tog- og flytrafik og virksomheder hver for sig. Tallene afrundes til nærmeste 100 (f.eks. betyder 5200 fra 5150 til 5249, 100 fra 50 til 149 og 0 færre end 50).

Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier, der bor i boliger med:

- særlig isolering mod den pågældende støj, dvs. særlig isolering af en bygning mod en eller flere typer ekstern støj kombineret med et ventilations- eller luftkonditioneringsanlæg, der gør det muligt at opretholde høje værdier for isolering mod ekstern støj

- en stille facade, dvs. en boligs facade, hvor en specifik støjkildes Lden-værdi fire meter over jorden og to meter fra facaden er mere end 20 dB lavere end ved den facade, der har den højeste Lden-værdi.

Det skal endvidere oplyses, hvordan større veje, jernbaner og lufthavne, jf. definitionerne i artikel 3, bidrager til ovenstående.

1.6. Det anslåede samlede antal personer (i hundreder), som bor i boliger, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lnight i dB i 4 m's højde over jorden ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69 og > 70, anført for vej-, tog- og flytrafik og virksomheder hver for sig.

Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier der bor i boliger med:

- særlig isolering mod den pågældende støj som defineret i punkt 1.5

- en stille facade som defineret i punkt 1.5.

Det skal endvidere oplyses, hvordan større veje, større jernbaner og større lufthavne bidrager til ovenstående.

1.7. Ved grafisk præsentation skal de strategiske kort som et mindstekrav vise konturlinjerne for 60, 65, 70 og 75 dB.

1.8. Et resumé af handlingsplanen, herunder de relevante aspekter som omhandlet i bilag V, på højst 10 sider.

2. For større veje, større jernbaner og større lufthavne

2.1. En generel beskrivelse af vejene, jernbanerne eller lufthavnene med beliggenhed, størrelse og trafikdata.

2.2. En beskrivelse af omgivelserne: byområder, landsbyer, åbent land el.lign., oplysninger om arealanvendelse samt andre væsentlige støjkilder.

2.3. Tidligere gennemførte støjbekæmpelsesprogrammer og gældende støjforanstaltninger.

2.4. Anvendte beregnings- og målemetoder.

2.5. Det anslåede samlede antal personer (i hundreder), som bor i boliger uden for byområder, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lden i dB i 4 m's højde over jorden ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 55-59, 60-64, 65-69, 70-74 og > 75.

Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier der bor i boliger med:

- særlig isolering mod den pågældende støj som defineret i punkt 1.5

- en stille facade som defineret i punkt 1.5.

2.6. Det anslåede samlede antal personer (i hundreder), som bor i boliger uden for byområder, der udsættes for en støjbelastning, udtrykt ved Lnight i dB ved den stærkest belastede facade, i hvert af følgende intervaller: 50-54, 55-59, 60-64, 65-69 og > 70.

Derudover anføres det, hvis der foreligger tal, og det er relevant, hvor mange personer i ovennævnte kategorier der bor i boliger med:

- særlig isolering mod den pågældende støj som defineret i punkt 1.5

- en stille facade som defineret i punkt 1.5.

2.7. Det samlede areal (i km2) af de områder, der udsættes for Lden-værdier over henholdsvis 60, 65 og 75 dB. Derudover anslås det, hvor mange boliger (i hundreder) og personer (i hundreder) der i alt befinder sig i disse områder. I tallene skal byområder medregnes.

Konturlinjerne for 60 og 65 dB skal ligeledes være vist på et eller flere kort, som desuden skal være påført oplysninger om landsbyer, byer og byområder inden for konturerne.

2.8. Et resumé af handlingsplanen, herunder de relevante aspekter som omhandlet i bilag V, på højst 10 sider.

3. Vejledning

Kommissionen kan eventuelt i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, udarbejde retningslinjer med yderligere vejledning i, hvordan ovennævnte data skal afleveres.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

Den 26. juli 2000 forelagde Kommissionen et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om vurdering og styring af ekstern støj(1).

Europa-Parlamentet afgav udtalelse den 14. december 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 29. november 2000(2).

Regionsudvalget afgav udtalelse den 15. februar 2001(3).

Rådet vedtog den 7. juni 2001 sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 251.

II. FORMÅLET MED FORSLAGET

Forslaget sigter mod:

- at indføre fælles støjindikatorer for vurdering af menneskers langvarige udsættelse for ekstern støj

- at forpligte medlemsstaterne til for større byområder og større veje, jernbaner og lufthavne at udarbejde strategiske støjkort, der afspejler støjsituationen på deres område ved hjælp af mindst de fælles indikatorer Lden og Lnight, som vurderer gener og søvnforstyrrelser

- at forpligte medlemsstaterne til på baggrund af disse kort at udarbejde handlingsplaner med henblik på at forebygge og mindske støj

- at udbrede information om støjeksponering og støjens virkninger i offentligheden og sørge for offentlig deltagelse i udarbejdelsen af handlingsplanerne

- at skabe grundlag for Fællesskabets fortsatte arbejde med standarder for støjemission fra specifikke kilder og for yderligere hensyntagen til behovet for fællesskabsaktioner, som sigter mod at reducere den eksterne støj.

Rådets fælles holdning er i overensstemmelse med disse formål.

III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1. Ifølge Rådets fælles holdning skal der fastlægges en metode til vurdering og bekæmpelse af menneskers langtidseksponering for ekstern støj, der skyldes menneskelig aktivitet i boligmiljøer (bebyggede områder, parker, stille områder, skoler og andre støjfølsomme bygninger og områder).

2. Med hensyn til vurderingen fremgår det af den fælles holdning, at der med hensyn til strategisk støjkortlægning i større byområdet og ved større veje, jernbaner og lufthavne skal anvendes fælles støjindikatorer, dvs. Lden, der vurderer den gennemsnitsgene, som forårsages af støj om dagen, og Lnight, der vurderer søvnforstyrrelser forårsaget af eksponering om natten. Derudover kan medlemsstaterne anvende supplerende indikatorer til måling af gener i specifikke situationer såsom enkelte støjhændelser, særlige perioder af året eller stille områder. Sådanne supplerende indikatorer kan videreudvikles efter komitologiproceduren. De fælles indikatorer vil give en sammenlignelig forståelse af den gene og de søvnforstyrrelser, som støj forårsager i hele Fællesskabet.

3. Med hensyn til bekæmpelse forpligter den fælles holdning medlemsstaterne til for større byområder og større veje, jernbaner og lufthavne:

- at udarbejde strategiske støjkort: strategiske støjkort, der er udarbejdet med de fælles indikatorer Lden og Lnight, giver en samlet vurdering af støjen i et givet område og indeholder generelle prognoser for støjudviklingen i dette område

- at udarbejde handlingsplaner: handlingsplaner sigter mod at håndtere støjproblemer og -virkninger, herunder i givet fald forebyggelse eller bekæmpelse af støj og opstilles under hensyn til offentlige høringer. Foranstaltningerne i handlingsplanerne fastlægges af de kompetente myndigheder, men bør navnlig tage sigte på prioriterede opgaver, der kan identificeres ved, at grænseværdier (udtrykt i Lden eller Lnight) overskrides, eller efter andre kriterier, der vælges af medlemsstaterne. Foranstaltningerne finder især anvendelse på de vigtigste områder som fastlagt ved den strategiske støjkortlægning. Den fælles holdning giver også medlemsstaterne mulighed for at gå ind i støjplanlægning - dvs. bekæmpelse af støj ved hjælp af fysisk planlægning, trafikplanlægning og støjbekæmpelse ved kilden - samt støjzoneopdeling - dvs. støjplanlægning i et område omkring eller langs en støjkilde. I disse tilfælde kan der efter medlemsstaternes skøn anvendes andre indikatorer end Lden og Lnight.

4. Derudover sigter den fælles holdning mod at udbrede oplysninger om støjkort og handlingsplaner til offentligheden og sørge for offentlig deltagelse i udarbejdelsen af handlingsplaner. Sammenligneligheden mellem støjkortene og handlingsplanerne kan være et stærkt incitament for offentligheden og de kompetente lokale og nationale myndigheder til at fastsætte de strengeste støjbekæmpelsesstandarder i Fællesskabet.

5. Kommissionen vil ligeledes blive underrettet om medlemsstaternes strategiske støjkort og handlingsplaner. Disse oplysninger skulle navnlig danne grundlag for på kort og lang sigt at supplere de eksisterende fællesskabsforanstaltninger vedrørende støj fra produkter, transportmidler og -infrastrukturer, udendørs udstyr, byggeri og andre specifikke kilder. Disse oplysninger skulle også hjælpe Kommissionen med at vurdere behovet for fællesskabsstrategier med henblik på at reducere antallet af personer, der udsættes for skadelige virkninger fra støj, og på at beskytte stille områder på åbent land.

IV. ÆNDRINGER FRA EUROPA-PARLAMENTET, SOM RÅDET HAR ACCEPTERET

Rådet har i sin fælles holdning medtaget følgende ændringer, som Kommissionen også har accepteret de fleste af:

Ændring 2 til forslagets betragtning 5 (betragtning 6 i den fælles holdning).

Ændring 3 til betragtning 6 (betragtning 7 i den fælles holdning).

Ændring 41 til anden del af betragtning 10: Rådet har faktisk udeladt hele betragtning 10, da den første del blot gentog artikel 11 uden at begrunde den.

Ændring 44 vedrørende artikel 3, litra c) (også accepteret af Kommissionen): jf. artikel 3, litra b), i den fælles holdning.

Ændring 45 vedrørende artikel 3, stk. 1 (også accepteret af Kommissionen).

Ændring 46 vedrørende artikel 8, stk 4 (også accepteret af Kommissionen): jf. artikel 8, stk. 5, i fælles holdning.

Ændring 30 vedrørende artikel 9, stk. 3a (også accepteret af Kommissionen): jf. artikel 9, stk. 2, i fælles holdning).

Ændring 34 og 35 vedrørende bilag VI.

V. ÆNDRINGER FRA EUROPA-PARLAMENTET, SOM ER ACCEPTERET I EN ANDEN FORM

I ændring 4 vedrørende en ny betragtning 7a foreslog Europa-Parlamentet, at indføjelsen af Lnight begrundes. Da de betragtninger, som Kommissionen har foreslået, ikke indholder nogen henvisning til indikatorerne, har Rådet indføjet en ny betragtning 8, som begrunder anvendelsen ikke blot af Lden, men også af Lnight og de supplerende indikatorer, hvis medlemsstaterne ønsker at anvende dem.

Ændring 15 vedrørende en ny artikel 3, litra ha), der definerer LAmax-indikatoren med henvisning til komitologiproceduren: Rådet har indføjet en henvisning til LAmax i listen over supplerende indikatorer i bilag I, del 3, som kan tilpasses til den tekniske og videnskabelige udvikling gennem komitologiproceduren i artikel 12.

Ændring 21 vedrørende en ny artikel 5, stk 2a, om bevarelse og tilpasning af nyttige nationale støjindikatorer (accepteret af Kommissionen): Denne idé blev indføjet i en ny artikel 5, stk. 1, andet afsnit.

Ændring 22 vedrørende en ny artikel 6, stk 2a, om bevarelse og tilpasning af nyttige nationale støjindikatorer (accepteret af Kommissionen) er afspejlet i den nye artikel 6, stk. 2, og i bilag II, punkt 2.1 og 3.

Ændring 28 vedrørende artikel 9, stk. 1: I stedet for at skabe et specifikt informationssystem som foreslået af Kommissionen og anføre detaljerne vedrørende dette system som foreslået af Europa-Parlamentet har Rådet valgt at henvise til den generelle ordning i direktiv 90/313/EØF og implicit til det direktiv, som skal ændre det(4). Direktiv 90/313/EØF sætter enhver person i stand til at opnå miljøoplysninger fra offentlige myndigheder og forpligter disse myndigheder til at forsyne offentligheden med generelle miljøoplysninger. Forslaget til et erstatningsdirektiv indeholder et meget avanceret informationssystem, der omfatter alle de elementer, som Europa-Parlamentet har foreslået.

Ændring 29 vedrørende artikel 9, stk. 2: høring af de relevante organisationer om handlingsplanerne: Rådet har udeladt artikel 9, stk. 2, af forslaget og har indsat en ny artikel 8, stk. 7, der indeholder detaljer om høring af offentligheden om handlingsplaner, og som bygger på artikel 6 i udkastet til direktiv om vurdering af bestemte planers og programmers virkning på miljøet(5).

VI. ÆNDRINGER FRA EUROPA-PARLAMENTET, DER DELVIS ACCEPTERES AF RÅDET

Ændring 11, hvorved Kommissionen anmodes om at foreslå kvalitetsstandarder for støjkilder, ændring 5 vedrørende en tilføjelse til betragtning 9, ændring 8 (første del) vedrørende en ny betragtning 10a og ændring 38 vedrørende en ny betragtning 10b: Rådet har tilsluttet sig substansen i disse ændringer og

- har tilføjet et nyt stykke i artikel 1, hvorefter direktivet skal skabe grundlag for, at der udvikles fællesskabsforanstaltninger til at reducere støj, der hidrører fra specifikke kilder, navnlig transportmidler og udendørs udstyr

- har ændret artikel 11, således at Kommissionen skal vurdere behovet for foranstaltninger til reduktion af støj fra udendørs udstyr, transportmidler og -infrastrukturer og visse typer industriel aktivitet

- har ændret betragtning 4 ved at flytte anførelsen af EF-emissionsstandarder og ved at anføre en række direktiver om støjemissioner fra produkter og transportmidler. Rådet har også tilføjet, at direktiverne om støjkilder skal danne grundlag for udvikling og supplering af disse foranstaltninger på lang, mellemlang og kort sigt

- har opfordret Kommissionen til i en erklæring til optagelse i Rådets mødeprotokol at tilkendegive, at den vil overveje snarest muligt at forelægge forslag om emissionsgrænser vedrørende alle de genstande, som Europa-Parlamentet har anført, samt udendørs og industrielt udstyr.

Rådet har ikke fundet det nødvendigt at kopiere de mere detaljerede parametre, som Europa-Parlamentet har foreslået. For at overholde Kommissionen initiativret har Rådet ikke fastsat en frist for forelæggelse af forslag vedrørende støjkilder, men har foretrukket at medtage denne opfordring til Kommissionen i en erklæring til optagelse i mødeprotokollen i stedet for i form af en instruks i en artikel.

Ændring 13 og 42 vedrørende artikel 2, stk. 1, om direktivets anvendelsesområde: Ligesom Kommissionen har Rådet accepteret de fleste dele af denne ændring, samtidig med at de har givet bestemmelsen øget vægt ved at ændre "bolig" til "bebyggede områder". Rådet har imidlertid fastholdt, at det nødvendigvis må være støj, som mennesker udsættes for, og har ikke udeladt fremhævelsen af beskyttelsen af stille områder i byområder.

Ændring 17 vedrørende artikel 3, litra s): Rådet har accepteret udeladelsen af henvisningen til forskellige grænseværdier, men har ikke ment, at ordene "foranstaltninger til begrænsning af årsagerne til overskridelsen af grænseværdien" tilføjer noget til "støjbekæmpelsesforanstaltninger".

Ændring 30 og 33 vedrørende artikel 12 og 13 med henblik på at udelade den forenklede ændringsprocedure: Rådet har udeladt anvendelse af udvalgsproceduren på de vigtigste karakteristika ved indikatorerne Lden og Lnight, den strategiske støjkortlægning, handlingsplanerne og de typer oplysninger, der skal sendes til Kommissionen. Rådet har dog fastholdt udvalgsproceduren i forbindelse med følgende spørgsmål:

- tilpasning af listen over supplerende støjindikatorer for de forskellige situationer, der er omhandlet i bilag I, punkt 3 (herunder LAmax som foreslået i ændring 15)

- angivelse af de subsidiære karakteristika ved de fælles vurderingsmetoder og ajourføring af de anbefalede foreløbige vurderingsmetoder til bestemmelse af Lden og Lnight (artikel 6, stk. 2, og bilag II)

- fastlæggelse af dosis/effekt-sammenhænge ved vurdering af støjens virkning på befolkningen (bilag III).

VII. ÆNDRINGER FRA EUROPA-PARLAMENTET, SOM RÅDET IKKE HAR ACCEPTERET

Ændring 1 vedrørende tilføjelse af ordene "etablering af en fællesskabsramme for" (accepteret af Kommissionen med en anden fortolkning): Denne ændring skal gøre det klart, at direktivet skal danne grundlag for datterdirektiver om produkter, og vedrører samme spørgsmål som ændring 5, 8, 38 og 11, der er drøftet ovenfor. Rådet har ikke accepteret ændring 1, eftersom den henviser til datterdirektiver på grundlag af det arbejde, der allerede er i gang, i en erklæring til optagelse i Rådets mødeprotokol og ikke i direktivteksten.

Ændring 6 vedrørende en ny betragtning 9a (anses for unødvendig af Kommissionen): Rådet har ikke medtaget denne ændring, da den blot gentager ændring 21 (accepteret af Rådet) uden at begrunde den.

Ændring 8 (sidste punktum) vedrørende en ny betragtning 10a og ændring 10 vedrørende en ny artikel 1, stk. 1, litra ba), hvori det anføres, at formålet med direktivet er at fastlægge grænseværdier for ekstern støj omkring lufthavne (begge forkastet af Kommissionen): Rent proceduremæssigt bemærker Rådet, at der til denne betragtning og dette formål ikke hører en tilsvarende artikel. Endvidere indgår støjgrænser ikke i forslagets anvendelsesområde, og hverken Rådet eller Europa-Parlamentet kan fastsætte bestemmelser ud over dette anvendelsesområde. Rent indholdsmæssigt finder Rådet, at behovet for grænseværdier bør overvejes inden for rammerne af artikel 11. Der er ikke tilstrækkelig sammenlignelig information om støj omkring lufthavne i Europa, og heller ikke om de forskellige befolkningers støjfølsomhed, til at Fællesskabet kan fastsætte grænseværdier på et solidt videnskabeligt grundlag. Det bør være tilstrækkeligt på nuværende tidspunkt at udarbejde støjkort og handlingsplaner omkring lufthavne og overveje at forelægge forslag til strengere støjemissionsgrænser for fly.

Ændring 39 vedrørende en tilføjelse til artikel 1, stk. 2 om respekt for fire generelle principper (accepteret af Kommissionen): Denne ændring er blevet forkastet, fordi disse principper er udefinerede (bortset fra forureneren betaler-princippet), indbyrdes modstridende, vanskelige at anvende, af politisk karakter og derfor uegnede til en lovtekst.

Ændring 14 vedrørende artikel 3, litra a) (ikke accepteret af Kommissionen): Denne ændring begrænser begrebet "støj fra industrianlæg og industribygninger" til støj fra "alle former for maskineri", der er for restriktivt.

Ændring 16 vedrørende artikel 3, litra p), med henblik på at medtage militære lufthavne (ikke accepteret af Kommissionen): Det skønnes nødvendigt ikke at medtage militære lufthavne af hensyn til det nationale forsvar.

Ændring 18 vedrørende artikel 3, litra u): redaktionelle ændringer af definitionen af "handlingsplan": I stedet for at henvise til "aktivitet" eller "aktiviteter" anvender Rådet ordet "plan" i definitionen af "handlingsplan"; i stedet for "er i fare for at blive overskredet" henviser Rådet til "andre kriterier" i artikel 8, stk. 1, sidste afsnit.

Ændring 19 vedrørende artikel 4, stk. 1: uafhængige myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af direktivet: kan ikke accepteres, da de kompetente myndigheder altid skal være uafhængige og upartiske.

Ændring 20 vedrørende en tilføjelse til artikel 5, stk. 2, med henblik på at gøre anvendelsen af andre indikatorer, såsom LAmax, obligatorisk: Rådet mener, at anvendelsen af supplerende indikatorer fortsat bør være frivillig. Det har været vanskeligt for medlemsstaterne at acceptere en harmonisering af støjindikatorerne Lden og Lnight, og det er opfattelsen, at valget af supplerende indikatorer, selv om de i nogle tilfælde kunne være nyttige, burde overlades til medlemsstaterne, samtidig med at de fælles indikatorer giver et godt overblik over støjsituationen.

Ændring 23 og 25 vedrørende en tilføjelse til artikel 7 og 8 med henblik på udarbejdelse af støjkort og handlingsplaner i tilfælde af alvorlige klager (ikke accepteret af Kommissionen): Dette er ikke blevet godkendt, da det vil være vanskeligt at definere begrebet "alvorlige klager", og fordi der er alvorlig fare for uberettigede klager. Rådet mener desuden, at offentligheden er tilstrækkelig beskyttet af den nuværende ordning, der indebærer:

- at der med strategiske støjkort, der gennemgås regelmæssigt, foretages en detaljeret vurdering af antallet af personer, der udsættes for forskellige støjniveauer i større byområder samt ved større veje, jernbaner og lufthavne (bilag VI, punkt 1.5, 1.6, 2.5 og 2.6)

- at der udarbejdes handlingsplaner på baggrund af disse kort og med høring af offentligheden (artikel 8, stk. 7). Kortene skal revideres, hvis der sker væsentlige ændringer, som påvirker støjsituationen (artikel 8, stk. 5).

Ændring 24 vedrørende en ny artikel 7, stk. 3a, om bevarelse af eksisterende støjkort: Rådet mener ikke, at denne bestemmelse er nødvendig. Så snart artikel 7 finder anvendelse, skal de strategiske støjkort opfylde direktivets krav. Der vil ikke være behov for at bibeholde de gamle korttyper i henseende til Fællesskabet.

Ændring 26 vedrørende et nyt stykke med krav om, at de ansvarlige for vigtige støjkilder udarbejder en individuel handlingsplan (ikke accepteret af Kommissionen): Støj fra individuelle kilder vil som regel være omfattet af handlingsplanerne for byområder samt større veje, jernbaner og lufthavne. Disse handlingsplaner skal fastsætte bestemmelser om håndtering af støj og anføre, om der også skal udarbejdes handlingsplaner for individuelle støjkilder.

VIII. RÅDETS ANDRE ÆNDRINGER AF KOMMISSIONENS FORSLAG

Præambel

Rådet har omfordelt begreberne ved at samle betragtning 4 og 10 vedrørende det fremtidige arbejde. Det har indsat en ny betragtning 5, der skal tydeliggøre anvendelsesområdet, og opdelt betragtning 8 i betragtning 9, 10 og 11. Rådet har desuden forbedret affattelsen af betragtning 3, 6, 7, 8 og 15 (tidligere betragtning 3, 5, 6, 7 og 12).

Artikel 1

I stk. 1, første punktum, indsættes det mere sammenfattende "bekæmpe" i stedet for "undgå, forhindre eller begrænse", som placeres i litra c) vedrørende de foranstaltninger, der skal træffes. Dette punktum tilskynder medlemsstaterne til at prioritere, idet begrebet "prioriterede opgaver" uddybes nærmere i artikel 8, stk. 2. Fællesskabsaktionen skal tage sigte på "virkningerne" i almindelighed, og ikke blot på "skadelige virkninger for menneskers sundhed", som det nu hedder i litra c).

Litra a) sammenfatter nu artikel 5, 6 og 7 bedre.

Litra c) træder i stedet for stk. 2 i Kommissionens forslag og afspejler tydeligere, hvilke foranstaltninger der skal gennemføres på grundlag af direktivet.

Rådet har indsat et stk. 2 i tråd med Parlamentets ændringer om støj fra specifikke kilder.

Artikel 2

Rådet har erstattet "støj, som opfattes af mennesker" med det mindre subjektive "støj, som mennesker udsættes for". Eftersom ekstern støj vedrører udendørs støj, har Rådet erstattet "i og i nærheden af deres bolig" med "i bebyggede områder", ladet "i" foran "skoler", "hospitaler" og "bygninger" udgå samt tilføjet betragtning 5. Parlamentet havde foreslået at udelade "elev" og "patient". Af hensyn til det nationale forsvar har Rådet undtaget militære aktiviteter i militærområder.

Artikel 3

Rådet har:

- tilføjet nogle få detaljer i definitionen af "ekstern støj"

- fjernet definitionerne af "menneskers sundhed", da denne ikke er defineret i nogen EF-lovgivning, og på "støjzoneopdeling"

- fjernet subjektive elementer ("har vist, selvrapporterede, relativt, og hvor den naturlige stilhed kan opleves") i definitionerne af "støjindikator", "Lnight" og "stille område"

- indsat muligheden for at anvende mere hensigtsmæssige indikatorer end Lden i definitionen af stille område

- undtaget træningsoperationer med små fly i forbindelse med større lufthavne, der skal udpeges

- ladet økonomiske data udgå i forbindelse med støjkortlægning

- bibeholdt kravet om, at der angives grænseværdier i form af Lden-værdi og Lnight-værdi, samtidig med at det anføres, at der desuden ("når det er relevant ...") kan anvendes en Lday-værdi og en Levening-værdi. Det tydeliggøres, at grænseværdierne kan tilpasses befolkningsgruppernes støjfølsomhed

- sammenfattet de to definitioner af "handlingsplan for et byområde" og "handlingsplan for en større vej, jernbane eller lufthavn" i én forenklet definition. Den nye definition omfatter desuden "håndtering af støj". Elementerne "overskridelse af grænseværdierne" og "beskyttelse af stille områder" er flyttet til artikel 8, stk. 1, sidste punktum, og artikel 8, stk. 1, litra b)

- flyttet definitionerne af "særlig isolering" og "stille facade" til bilag VI

- indsat en definition af "offentligheden", der er den samme som den, der findes i Århus-konventionen af 1998 om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutninger og adgang til klage og domstolsprøvelse.

Artikel 4

Rådet har ændret stk. 1, litra a), for at tage hensyn til, at støjkort udarbejdes, men ikke altid godkendes af den kompetente myndighed. Den samme ændring findes i artikel 7, stk. 1 og 2, samt artikel 8, stk. 1. Da der endnu ikke findes "fællesskabsdækkende kvalitetsstyringsprogrammer", udgår stk. 2.

Artikel 5

Muligheden for at anvende de eksisterende indikatorer, indtil der ved udvalgsprocedure vedtages vurderingsmetoder (stk. 1, andet afsnit) skal sætte medlemsstaterne i stand til at indføre den endelige ordning på én gang frem for i flere omgange.

I henhold til det nye stk. 3 i den fælles holdning er anvendelse af Lden og Lnight frivillig i forbindelse med støjplanlægning og støjzoneopdeling, ligesom det er tilfældet med selve fastlæggelsen af støjplaner og støjzoner.

Rådet gør det i stk. 4 muligt at anvende andre indikatorer end blot Lden og Lnight ved fastsættelsen af grænseværdier.

Artikel 6 og bilag III

Rådet har i stk. 2 indsat en ny overgangsbestemmelse med samme formål som artikel 5, stk. 1, andet afsnit, med hensyn til indikatorer.

Hvad angår stk. 3 (stk. 2 i Kommissionens forslag) og det tilhørende bilag III (bilag II, punkt 4, i forslaget) har Rådet bibeholdt Kommissionens forslag om, at dosis/effekt-sammenhængene bestemmes ved udvalgsprocedure, men redegør meget mere detaljeret for det forventede omfang heraf. Under henvisning til vigtigheden af disse dosis/effekt-sammenhænge ønsker Rådet imidlertid ikke at gøre sammenhængene obligatoriske ved udvalgsproceduren. Resultatet af denne procedure kan højst føre til en frivillig praksis. Derfor har Rådet udskiftet "shall" med "may" i artikel 6, stk. 3, i den engelske sprogudgave.

Artikel 7

Rådet har ændret overskriften fra "Støjkort" til "Strategisk støjkortlægning". I henhold til definitionerne i artikel 3 er et strategisk støjkort et støjkort, der giver en samlet vurdering af støjeksponeringen i et bestemt område.

Kommissionen havde foreslået en fremgangsmåde med to faser, hvor der først skulle udarbejdes kort for byområder med over 250000 indbyggere og dernæst for byområder med over 100000 indbyggere. Rådet tilslutter sig denne fremgangsmåde, men har udvidet den til også at omfatte veje (først, hvor der passerer 6 millioner køretøjer, dernæst 3 millioner) og jernbaner (60000-30000).

Med hensyn til stk. 5 havde Kommissionen foreslået, at kortene under alle omstændigheder skulle udarbejdes igen hvert femte år. Rådet har ændret dette krav, således at kortene under alle omstændigheder skal gennemgås, men kun revideres, hvis dette er nødvendigt.

Artikel 8

Ligesom i artikel 7 har Rådet udvidet Kommissionens forslag med en fremgangsmåde i to faser til også at omfatte veje og jernbaner.

Rådet har indsat stk. 1, andet afsnit, og stk. 3. De omhandler fastsættelse af prioriterede opgaver og hensyntagen til andre kriterier.

Stk. 6 er tilføjet. Det gentager den idé om samarbejde mellem nabomedlemsstater, der allerede findes i artikel 7, stk. 4.

Stk. 7 træder i stedet for og forbedrer artikel 9, stk. 2, i Kommissionens forslag med hensyn til offentlighedens deltagelse i udarbejdelsen af handlingsplanerne.

Artikel 9

Stk. 1 omhandler den generelle eksisterende og kommende lovgivning vedrørende offentlighedens adgang til miljøoplysninger. Denne ændring har den fordel, at den henviser til et meget detaljeret lovgivningskompleks. Stk. 2 er en ændring fra Parlamentet.

Artikel 10

Stk. 1 i Kommissionens forslag udgår, fordi det er overflødigt på baggrund af artikel 4. Forvaltningerne får længere tid til at udarbejde resuméer af deres kort og handlingsplaner og sende dem til Kommissionen. Rådet angiver i stk. 2, hvordan Kommissionen kan anvende databanken.

Artikel 11

Stk. 2 er ændret gennemgribende. Rådet har navnlig udskiftet begrebet fællesskabskvalitetsmål med begrebet fællesskabsforanstaltninger i forbindelse med ekstern støj. Som mulige gennemførelsesstrategier fastholder Rådet en reduktion af antallet af personer, der udsættes for støj, en reduktion af støjen fra specifikke kilder samt beskyttelse af stille områder. Imidlertid er alle elementer vedrørende støj fra specifikke kilder samlet i et enkelt litra og udvidet, hvilket også er i overensstemmelse med Parlamentets ønsker. Med hensyn til det nye stk. 4, jf. nedenfor under bilag I og VI.

Artikel 12

Rådet har begrænset udvalgsprocedurens anvendelsesområde, om end i mindre omfang end i Parlamentets ændringer.

Artikel 13

Den fælles holdning lader forslagets stk. 4 udgå, da det er overflødigt på baggrund af affattelsen af retningslinjerne i bilag III, punkt 2, bilag IV, punkt 9, bilag V, punkt 4, og bilag VI, punkt 3.

Artikel 14 i Kommissionens forslag

Rådet har flyttet denne artikel til artikel 11, stk. 5, andet punktum.

Artikel 15 - gennemførelsesdatoer

Hvis direktivet skulle offentliggøres i EFT den 1. januar 2000, kan det antages, at Rådet har udskudt datoen for gennemførelsens start med 6 måneder (artikel 14), oplysningerne til Kommissionen med 18 måneder (artikel 4, stk. 2, og artikel 5, stk. 3) og de forskellige faser af kortlægningen (artikel 7) og udarbejdelsen af handlingsplaner (artikel 8) med to år. Gennemførelsen som helhed skulle da påbegyndes i 2003 og afsluttes inden udgangen af 2012. Det har været nødvendigt med længere gennemførelsesperioder, fordi direktivet vil inddrage mange nationale, regionale og lokale forvaltninger.

Bilag I

Bilag I definerer indikatoren Lden. Lden måler støjgenerne i decibel (dB) i løbet af en dag-aften-nat bestående af en dag på 12 timer, en aften på 4 timer og en nat på 8 timer. Den fælles holdning giver imidlertid medlemsstaterne mulighed for at overføre en eller to timer fra aftenperioden til dagen eller natten for at tage hensyn til eventuelle forskelle i livsstil mellem medlemsstaterne.

Kommissionen havde foreslået, at støjemissionen vurderes 2 m foran en bygnings facade for at undgå refleksioner. Da dette ville være vanskeligt i smalle gader eller i gader med parkerede biler, er der opnået enighed om at foretage målingen ved facaden, men med en korrektion (generelt 3 dB).

Rådet er nået til enighed om, at vurderingen af støj omkring bygninger i princippet foretages i en højde af 4 m, men at der ved målemetoden i forbindelse med akustisk planlægning og støjzoneopdeling kan vælges en anden højde på mindst 1,5 m. I henhold til artikel 11, stk. 4, skal Kommissionen tage målehøjden i områder, hvor der er etplanshuse, op til fornyet overvejelse.

Rådet har desuden ladet forslagets punkt 1.2 og 2.2 udgå og indsat en henvisning til LAmax-indikatoren.

Bilag II

Rådet har placeret beregningsmetoden før målemetoden, fordi beregningsmetoden er den hyppigst anvendte. Det sidste punktum i Kommissionen punkt 3 vedrørende anvendelsen af ækvivalente vurderingsmetoder er blevet erstattet med artikel 6, stk. 2, sidste punktum.

Bilag III i Kommissionens forslag

Rådet har ladet dette bilag vedrørende krav til kortlægningssoftware udgå og i stedet indsat substansen i bilag IV, punkt 9, hvor Kommissionen får mulighed for at opstille retningslinjer på dette område.

Bilag IV

Rådet har foretaget nogle få mindre ændringer ("det anslåede antal", nyt punkt 3).

Bilag V

Rådet har i forbindelse med punkt 1 samlet alle led vedrørende sundhedsforhold i sjette led. De økonomiske aspekter findes nu i ellevte led. Nogle få detaljer udgår i punkt 2.

Bilag VI

Den fælles holdning har navnlig indsnævret de øvre og nedre dB-intervaller i forbindelse med vurderingen af udsættelse for støj. Denne indsnævring gør det lettere for forvaltningerne at koncentrere sig om støjende områder. Den nedre intervalgrænse er dog stadig tilstrækkelig bred til, at støjoverførslen fra støjende områder til stille områder kan følges. Kommissionen skal desuden i overensstemmelse med artikel 11, stk. 4, tage den nedre intervalgrænse op til fornyet overvejelse. En sidste ændring består i, at oplysninger om, hvor mange personer der bor i huse med særlig isolering, kun kræves, hvis der allerede foreligger tal.

(1) EFT C 337 E af 28.11.2000, s. 251.

(2) EFT C 116 af 20.4.2001, s. 48.

(3) EFT C 148 af 18.5.2001, s. 7.

(4) Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om offentlig adgang til miljøoplysninger, EFT C 337 E af 28.11.2000, s. 156.

(5) Dok. PE-CONS 3619/01.