KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 03.06.1998 
KOM(1998) 354 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen 

Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen 
Meddelelse fra Kommissionen 
Indledning 
På Det Europæiske Råds ekstraordinære møde 
om beskæftigelsen, som afholdtes i 
Luxembourg i november 1997 blev det 
fastslået, at der var brug for en mere 
systematisk og bevidst styring end hidtil af 
alle Fællesskabets politikker til støtte for 
beskæftigelsen såvel rammeforanstaltninger 
som støtteforanstaltninger, således at 
europæisk økonomis potentielle dynamik og 
initiativ kan komme til udfoldelse. Det er i 
overensstemmelse med artikel 127 (2) i 
Amsterdam-traktaten, ifølge hvilken et højt 
beskæftigelsesniveau er et mål, der skal tages 
i betragtning ved udarbejdelsen og gen­
nemførelsen af Fællesskabets politikker og 
aktiviteter. 
Allerede i mange år har Kommissionen 
henledt opmærksomheden på fælles­
skabspolitikkernes og -initiativernes 
beskæftigelsesfremmende potentiale. 
Meddelelsen fra 5. juni 1996 - En indsats for 
beskæftigelsen i Europa - en tillidspagt og 
meddelelsen af 12. november 1997 -
Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen 
går helt klart i denne retning. 
Med denne meddelelse vil vi gøre 
opmærksom på, hvorledes fællesskabs­
politikkerne og EU-aktiviteterne kan hjælpe 
medlemsstaterne til udvikling og 
gennemførelse af en beskæftigelsespolitik, 
som er i overensstemmelse både med 
Retningslinjerne for Beskæftigelsespolitikken 
og De Overordnede Økonomiske Politiske 
Retningslinjer. Disse tre dokumenter, der vil 
blive fremlagt på Cardiff-topmødet, 
indeholder data, der skal bruges til at 
fastlægge en koordineret 
beskæftigelsesstrategi, som fastsat i den ny 
'traktat. En ramme for øget beskæftigelse 
EU er ved at blive en stadig mere integreret 
økonomisk enhed. Handel og 
kapitalbevægelser viser, at Unionen i stadig 
højere grad - som De Forenede Stater - er ved 
at blive en relativt integreret økonomi med en 
høj grad af indbyrdes afhængighed mellem de 
enkelte medlemsstaternes økonomier. 
ØMU'en vil yderligere øge mulighederne for 
europæiske virksomheders handel på tværs af 
grænserne og i særlig grad mulighederne for 
små og mellemstore virksomheder. Import af 
varer uden for EU udgør nu kun 8% af 
Fællesskabets bruttonationalprodukt. 
I tiden op til ØMU'ens sidste fase giver denne 
indbyrdes afhængighed mulighed for og god 
grund til at styrke den økonomiske politik og 
beskæftigelsespolitikken og at gøre optimalt 
brug af de muligheder, indførelsen af 
ØMU'en den 1. januar 1999 vil give. Det 
kræver effektiv politisk koordinering og 
streng overholdelse af det indre markeds 
regler og standarder. 
Det indre marked 
Handlingsplanen for det indre marked, som 
vedtoges på Det Europæiske Råds møde i 
Amsterdam forpligter medlemsstaterne til at 
fjerne de tilbageværende hindringer inden 1, 
januar 1999. Den for nyligt indførte 
resultattavle for det indre marked viser, at der 
er gjort bemærkelsesværdige fremskridt. 
F.eks. når det drejer sig om udbuddet af 
tjenesteydelser som telekommunikation, 
energi og lufttransport. Ikke desto mindre 
bliver det efterhånden tydeligt, at der kun seks 
måneder inden fristens udløb er visse 
forsinkelser og en vis tøven, og det er 
foruroligende. Særlig visse medlemsstater er 
bagud med gennemførelsen af 
fællesskabslovgivningen, som resultattavlen 
viser. 
A 
Kommissionens rapport til Det Europæiske 
Råd ("Mindre lovgivning, bedre arbejde: 
Redegørelse ") viser, at mængden af forslag til 
fællesskabslovgivning er faldet og viser 
samtidig, at det faktisk er medlemsstaterne 
selv, der i høj grad er ansvarlige for yderligere 
lovgivning. Samtidig fortsætter 
forenklingsarbejdet. Tredje fase af SLIM 
(enklere lovgivning for det indre marked) 
startede i marts 1998, og fjerde fase går i gang 
i de kommende måneder. Der er imidlertid en 
alvorlig risiko for, at der opstår nye tekniske 
handelshindringer, idet medlemsstaterne 
fortsat vedtager et enormt opbud af tekniske 
regler for varer. Dette understreger 
betydningen af de forslag, som 
Kommissionen forbereder om gensidig 
anerkendelse og standarder. De skulle kunne 
bidrage til at sætte skub i det indre markeds 
jobskabelseseffekt, som allerede har ført til 
oprettelsen af flere hundrede tusinde jobs 
ifølge den økonomiske evaluering, der er 
foretaget af Kommissionen i 1996. 
Elektronisk handel 
Globaliseringen, væksten i informations- og 
kommunikationsteknologierne og udviklingen 
af elektronisk handel giver EU enorme 
muligheder for at forbedre sin 
konkurrencedygtighed og skabe nye jobs. 
Med henblik på de potentielle virkninger af 
informations« og kommunika­
tionsteknologierne på uddannelse og 
beskæftigelse og i overensstemmelse med 
mandatet fra. beskæftigelsestopmødet i 
Luxembourg er Kommissionen ved at 
forberede en rapport til topmødet i Wien om 
de hidtidige resultater, og om fremtidige 
muligheder for elektronisk handel, udvi)ding 
af åbne netværk og brug af multimedier på 
uddannelses-og erhvervsuddannelsesområdet. 
Beskatning og beskæftigelse 
Ved flere lejligheder og senest i Luxembourg 
i november 1997 har Det Europæiske Råd 
understreget, at skattepolitikken i EU skal 
tilpasses, således at beskatningssystemerne 
bliver mere beskæftigelsesvenlige. Det kræver 
bl.a., at man vender den nuværende tendens i 
skattestrukturerne, der går ud på at flytte skattetrykket fra kapital til arbejde. Der er 
gjort et vigtigt skridt i denne retning den 1. 
december 1997 da Økofin-Rådet enedes om 
en pakke til bekæmpelse af skadelig 
konkurrence på skatteområdet i Den 
Europæiske Union. Denne pakke, der 
indeholder en adfærdskodeks for 
virksomhedsbeskatning og elementer til 
beskatning af indkomster fra opsparede midler 
og fra rente- og royaltybetalinger mellem 
virksomheder, vil give medlemsstaterne bedre 
muligheder for at nedsætte skattetrykket på 
arbejde. Kommissionen har i mellemtiden 
forelagt to udkast til direktiver baseret på de 
retningslinjer, man blev enige om i december 
1997 på mødet i Rådet mellem økonomi- og 
finansministrene. En anden mulighed for at 
nedsætte skattetrykket på arbejde ligger i 
Kommissionens forslag til en beskatning af 
energiprodukter, som vil kunne virke 
jobskabende, idet man går ud fra, at 
indtægterne fra beskatningen af naturlige 
ressourcer vil kunne anvendes til at nedsætte 
socialsikringsbidragene. 
Bedre iværksætterkultur i EU 
Gunstige vilkår for oprettelse af virksomheder 
og støtte til iværksættere er vigtige 
forudsætninger for at kunne oprette nye og 
bedre jobs. Indsatsen på EU-plan har til 
formål at skabe og støtte positive vilkår inden 
for alle sektorer i erhvervslivet, hvor der 
dukker nye jobmuligheder op, således at 
vækstsektorers og serviceydelsers 
jobskabelsespotentiale fremmes og ikke 
bremses. 
- Task Force BEST 
BEST-taskforcen har for nylig forelagt sin 
rapport om, hvorledes man kan forbedre 
vilkårene for erhvervslivet med henblik på at 
støtte foretagsomhed og initiativ og fjerne 
eller formindske hindringer særlig for små og 
mellemstore virksomheder. Rapporten, der 
indeholder henstillinger, der både skal tages 
op på europæisk plan og af medlemsstaterne, 
er blevet sendt videre til topmødet i Cardiff. 
Kommissionens svar på de enkelte BEST-
henstillinger vil blive en generel 
handlingsstrategi inden udgangen af 1998. I 
sin seneste meddelelse med titlen Udvikling 
af Iværksætterkultur har Kommissionen igen 
både understreget betydningen af at fremme 
iværksætterkultur og gunstige vilkår for 
erhvervslivet og behovet for at gøre en 
koordineret indsats på fællesskabs-, nationalt 
og lokalt plan for at fortsætte og gennemføre 
sammenhængende foranstaltninger. Fremme 
af uddannelse og erhvervsuddannelse, bedre 
serviceydelser til virksomhederne, forenklet 
offentlig administration, adgang til ny 
teknologi samt støtte til nyskabelse og bedre 
adgang til finansiering. 
Kommissionen vil fremme en række 
foranstaltninger, bl.a. en meddelelse om 
Erhvervsuddannelse for små og mellemstore 
Virksomheder og oprettelse af et Europæisk 
Net for Erhvervsuddannelse (Business 
Education Network of Europe (BENE)). 
- Adgang til finansiering 
Manglende finansiering forhindrer oprettelse 
af virksomheder eller begrænser deres 
potentielle vækstmuligheder, særlig når det 
drejer sig om de små og mellemstore 
virksomheder og dem, der lancerer 
nyskabende varer eller tjenesteydelser. 
Mangel på finansiel fleksibilitet, der skyldes, 
at man i for høj grad fokuserer på kortfristede 
lån, øger risikoen for fiasko, særlig i 
nedgangsperioder. At det er almindelig 
praksis at betale sent, forværrer yderligere 
likviditetsproblemerne særlig for små og 
mellemstore virksomheder. 
I sin meddelelse om Risikovillig kapital - en 
nøgle til jobskabelse i Den Europæiske 
Union, har Kommissionen analyseret de 
skadelige virkninger af en utilstrækkelig 
egenkapitalkultur for de nyskabende, 
hurtigtekspanderende virksomheders vækst og 
beskæftigelseskapacitet. Ud over at man skal 
gennemføre den handlingsplan, der skal åbne 
de europæiske kapitalmarkeder og styrke den 
europæiske egenkapitalkultur i europæisk 
erhvervsliv, er der en række andre hindringer 
(kulturelle, beskatningsmæssige, 
lovgivningsmæssige og bureaukratiske), der 
skal fjernes - først og fremmest af 
medlemsstaterne. Unionen skal skabe økonomiske vilkår, der giver mulighed for, at 
der inden for EU hurtigt og konstruktivt kan 
udveksles nye ideer, der også kan bruges uden 
for EU. 
Kommissionen vil via den tredje rund-
bordsdrøftelse mellem bankfolk og små og 
mellemstore virksomheder foreslå 
forbedringer til kreditfinansiering, særlig i 
startfasen, og den vil undersøge muligheden 
for at oprette et investeringsagentur for små 
og mellemstore virksomheder på EU-plan i 
lighed med det succesrige Small Business 
Investment Corporation i USA. 
For at sikre sammenhæng på alle niveauer i 
gennemførelsen af de politiske 
foranstaltninger til fremme af udvikling af en 
iværksætterkultur vil der blive udarbejdet en 
årlig rapport til Rådet og Europa-Parlamentet, 
der fokuserer på de vigtigste prioriterede 
områder, der ikke omfattes af de nationale 
handlingsplaner. 
Kultur og beskæftigelse 
De forskellige dele af kultursektoren (kulturarv, 
litteratur, presse, musik, scenekunst, visuelle og 
audiovisuelle medier ' og socio-kultureije 
aktiviteter) er en væsentlig økonomisk og social 
faktor i EU med et meget stort jobskabelses­
potentiale. I de nyeste undersøgelser anslås det, at 
antallet af jobs inden for denne sektor, herunder 
kunsthåndværk, i 1995 var på over 3 mio. eller 
udgjorde ca. 2% af beskæftigelsen i BU. 
Kultursektoren er faktisk et intéressant forsøgsfett 
for nye former for praksis, der forener 
fleksibilitet, beskæftigelse og geografisk mobilitet 
med innovative nye - fremgangsmåder, der er 
potentielt jobskabende. Selv om der er dukket 
multimediegrupper op, der arbejder globalt, er det 
stadig små og- selvstændigt beskæftigede, der 
dominerer i denne sektor. 
De muligheder, ' multimedier og on line-
tjenesteydelser giver i mfonnationssamrasdet, 
udvikler sig hurtigt. Der er dog også brug for 
offentlig støtte til at bidrage til udviklingen af de 
nødvendige infrastrukturer og til fremme af en 
iværksætterkultur, og her er det især et spørgsmål 
om adgang tit finansiering såvel som hjælp tit at 
udfylde de uddannelsesmæssige huller med nye 
uddannelses- og omskolingsfaciliteter. 
En tydelig social dimension, der indebærer 
åbenhed over for forandringer, og som gør 
det muligt at tage nye udfordringer op " 
Kommissionen har vedtaget et nyt socialt 
handlingsprogram for perioden 1998 til 2002, 
der skal udgøre grundlaget for den fortsatte 
udvikling af socialpolitikken på EU-niveau. 
Programmet har tre indbyrdes forbundne 
målsætninger, nemlig beskæftigelsesfremme, 
kompetencestyrkelse og øget mobilitet, 
tilpasning til et arbejdsmarked i stadig 
forandring og opbygningen af et solidarisk 
samfund. Beskæftigelsen er et centralt 
element i programmet, fordi det kun i et EU 
med høj beskæftigelse kan lade sig gøre at 
bevare de centrale elementer i den europæiske 
sociale model. 
Inden for disse rammer har Kommissionen 
igangsat debatter om en række emner såsom 
modernisering og effektivisering af de sociale 
systemer, konsekvenserne af demografiske 
ændringer på den økonomiske politik og på 
social- og beskæftigelsespolitikken samt 
bekæmpelsen af sort arbejde. 
Øget social beskyttelse 
At øge de arbejdsløses muligheder for integration 
på arbejdsmarkedet er sammen med opretholdelse 
af indkomstniveauet t)g forebyggelse af social 
udstødelse et centralt element i socialpolitikken. I 
overensstemmelse med Kommissionens 
meddeleise af 12. marts 1997 om modernisering 
og forbedring af dm sociale beskyttelse i Den 
Europæiske Union undersøger Kommissionen for 
øjeblikket, hvordan de sociale ordninger i højere 
grad kan bidrage til at øge beskæftigelsen. D&t er i ; 
denne sammenhæng, at Kommissionen i sin nyligt 
offentliggjorte éere/w'ng om social beskyttelse i 
Europa 1997 gennemgår medlemsstaternes tiltag 
i' forbindelse, med stramning af reglerne for 
støtteberettigelse, styrkelse af incitamentet til at 
tage arbejde, anvendelse af effektive 
foranstaltninger til øgning af beskæftigel­
sesmulighederne for arbejdsløse, en mere effektiv 
anvendelse af jobskabélsesordningeme, 
mindskelse af afhængigheden af sociale ydelser, 
hjaåp r tjjk -handicappe og tn&k?delse af 
pensionsalderen bl.a. ved' øget brug af 
delpensjonering. - Ændringer på industriområdet 
Gruppen på højt niveau, hvis opgave det er at 
undersøge de økonomiske og sociale følger af 
ændringerne på industriområdet, og som blev 
nedsat af Kommissionen tidligere på året som 
opfølgning til konklusionerne fra 
beskæftigelsestopmødet, har udarbejdet og 
fremlagt en situationsrapport, der er fremsendt 
til topmødet i Cardiff. 
I rapporten understreges det, at en omfattende 
social dialog med udgangspunkt i gensidig 
tillid og information er af afgørende 
betydning både i forbindelse med løbende 
tilpasning til forandringer, og når det drejer 
sig om at løse problemer, der opstår i 
forbindelse med omstrukturering inden for 
industrien. Med dette for øje bør 
arbejdsgivere, arbejdstagere og regeringerne 
alle påtage sig et ansvar med henblik på at 
sikre arbejdsstyrkens evne til integration på 
arbejdsmarkedet. Det vil rent konkret sige, at 
regerningerne skal stille den nødvendige 
uddannelse til rådighed, arbejdsgiverne skal 
sørge for løbende ajourføring af de ansattes 
faglige kvalifikationer, medens det er 
arbejdstagernes ansvar i videst muligt omfang 
at benytte sig af de muligheder, der tilbydes 
dem, for at ajourføre deres kvalifikationer. 
I rapporten understreges det, at det er 
nødvendig med et dybtgående kendskab til de 
mekanismer, der ligger til grund for 
ændringerne på industriområdet, og det 
foreslås, at de økonomiske prognoser og 
forudsigelser, der inden for EU udarbejdes af 
faglige organisationer og private 
undersøgelsesinstitutter af et EU-organ for 
ændringer i industrien skal samles og 
koordineres, således at de kan komme til et 
bredere publikums kendskab. 
- Social dialog 
Den sociale dialog på EU-niveau har en stadig 
vigtigere rolle at spille, når det gælder 
udvikling af EU-politikker, navnlig hvad 
angår information, konsultation, 
beskæftigelsespartnerskaber og forhandling. 
Målsætningen er mere samarbejde og øget 
åbenhed med og mellem sociale partnere samt 
at fremme yderligere udvikling af 
kontraktmæssige relationer både på 
tværfagligt og sektorielt plan. 
En sådan dialog bør tilpasses til og styrkes 
med udgangspunkt i de store udfordringer 
EU's politikker står overfor, navnlig hvad 
angår beskæftigelse, herunder arbejdets 
tilrettelæggelse, fleksibilitet på arbejdspladsen 
og arbejdstid. kommunikation og øget anvendelse af 
kollektive overenskomstforhandlinger på EU-
Sort arbejde 
Den 7- april 1998 vedtog- Koimn^ionen en 
metldeiëlse om ~sort arbejde. Kommissionen 
ønsker at igangsætte en debat om årsagerne 
til, dg hvilke muligheder dér er for at 
bekæmpesort arbejde. Kommissionen mener, 
at det. først og fremmest drejer sig om at 
fastslå grundene til og omfanget af problemet. 
Derefter bør bekæmpelsen af sort arbejde 
betragtes som et" led i den overordnede 
beskæftigelsesstrategi. 
I det omfang problemet skyldes, àt private og 
virksomheder ulovligt udnytter systemet, bør 
myndighederne satse på én strengere 
håndhævelse af reglerne gennem øget kontrol 
og ved at reducere fordelene véd sort arbejde. 
I det omfang sort arbejde skyldes; at 
lovgivningen kun langsomt tilpasser sig 
ændringer i arbejdsmønstrene, er en præventiv 
indsats nødvendig, herunder liberalisering af 
vare- og servicemarkederne, ændring af 
utidssvarende loygivning, strukturering af 
servicetjeriesteudbnddet, som f.eks. pleje og 
rengøring, mindskelse af 
arbejdskraftbeskatningen, og øget engagement 
fra de sociale* aktører hvad angår information,, 
håndhævelse og kontrol. 
Kommissionen har offentliggjort en med­
delelse om tilpasning og fremme af den 
sociale dialog med henblik på at styrke denne 
på EU-niveau og sammenkæde de sociale 
aktørers arbejde nærmere med udviklingen og 
gennemførelsen af EU's politikker. 
Meddelelsen er resultatet af en bred vifte af 
kontakter, der blev indledt i september 1996 
og heri fremlægges forslag til en række 
nøgleaktioner til styrkelse af en mere åben 
social dialog, mere effektiv konsultation og niveau. 
Støtte og opfølgning til foranstaltninger, 
der træffes af medlemsstaterne 
Reform af strukturfondene 
Forslagene om nye regler for Samhørig­
hedsfonden og strukturfondene udgør de 
lovgivningsmæssige rammer for finansiel 
støtte i den næste programperiode (2000-
2006) i overensstemmelse med forslagene i 
Agenda 2000. 
Kommissionen ønsker, at det samlede beløb 
til struktur- og samhørighedspolitikkerne i 
perioden 2000-2006 fortsat skal udgøre 0, 
46% af BNI, hvilket svarer til knap 287 mia. 
EUR (i 1999-priser). Af dette beløb vil de 240 
mia., herunder 21 mia. EUR fra Samhørig­
hedsfonden, blive anvendt i de nuværende 
medlemsstater (mod 208 mia. EUR i 1993-99 
med samme pristal). De resterende 47 mia. 
EUR vil gå til strukturbidrag i de nye 
medlemsstater og ansøgerlandene, hvilket 
udgør et yderligere betydeligt engagement til 
fordel for fremme af økonomisk og social 
samhørighed i Europa. 
Hovedformålet med støtten fra struktur­
fondene er at sikre, at der skabes de rette 
betingelser for en bæredygtig økonomisk 
udvikling hvor nøgleordene er vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse. Kun hvis 
det sikres, at disse betingelsei er til stede, kan 
målsætningen om at øge beskæftigelsen 
realiseres fuldt ud. De vigtigste støtteområder 
er infrastruktur, udvikling af menneskelige 
ressourcer og støtte til produktionssektoren. 
Dette vil have en positiv indflydelse på 
beskæftigelsen både på lang og kort sigt. På 
kort sigt fordi bistanden vil stimulere 
efterspørgslen efter varer og tjenesteydelser 
og på lang sigt fordi det vil maksimere 
potentialet for både menneskelige og fysiske 
ressourcer og forbedre forbindelsen mellem 
produktionsleddet og organisationen af 
arbejdsmarkedet. 
I den kommende periode skulle bidragene fra 
strukturfondene, navnlig fra Den Europæiske 
Socialfond, ligeledes medvirke til at støtte 
EU's beskæftigelsesstrategi og de nationale 
handlingsplaner for beskæftigelse, der 
fremlægges af medlemsstaterne i 
overensstemmelse med Luxembourg­
processen. 
Lokal beskæftigelse 
Der foregår i stadig stigende grad 
koordinering af jobskabelsesinitiativer på 
regionalt og lokalt niveau/Deri anden rapport 
om lokale udviklings- og beskæf-
tigelsesinîtiatïver, der blev offentliggjort i 
januar 1998, peger på, at disse initiativer har 
| et betydeligt jobskabelsespotentiale på 
mellemlang sigt. I forslagene om reformering 
af Den Europæiske Socialfond og Den 
Europæiske Fond for Regionaludvikling 
understreges det, at der bør satses på dette 
aspekt. Kommissionen støtter derfor i 
øjeblikket gennemførelsen af 89 lokale 
beskæftigelsesaftaler, der berører omkring 
10% af EU's befolkning. Der er igangsat en 
pilotaktion med titlen "'Den tredje sektor og 
beskæftigelse" med henblik på at undersøge 
og fremme beskæftigelsespotentialet i 
forbindelse med lokale initiativer på nye 
serviceydelsesområder. 
Det femte FTU-rammeprogram 
Forbedring af EU-industriernes internationale 
konkurrenceevne, sikring af økonomisk vækst 
og jobskabelse er blandt de udfordringer, som 
EU's politik for forskning og teknologisk 
udvikling skal tage op. Som opfølgning til 
Europa-Parlamentets udtalelse i december 
1997 vedtog Rådet, efter et forslag fremlagt af 
Kommissionen, hvori der var afsat 16,3 mia. 
ECU over en femårs periode, den 23. marts 
1998 sin fælles holdning om det femte FTU-
rammeprogram (1998-2002). Europa-
Parlamentet og Rådet skal nå til enighed om 
disse rammer inden udgangen af året. Den 13. 
maj vedtog Kommissionen forslag til 7 sær­programmer i forbindelse med gennem­
førelsen af det femte rammeprogram. 
Beskæftigelsesfremmende foranstaltninger vil 
være det afgørende kriterium ved udvælgelsen 
af forskningsprogrammer. Fire af de otte 
programmer har direkte relation til 
beskæftigelsesfremme. De vedrører 
henholdsvis gennemførelsen af et 
brugervenligt informationssamfund, fremme 
af konkurrence- og bæredygtig vækst, 
nyskabelser i og øget deltagelse af små og 
mellemstore virksomheder samt bedre 
udnyttelse af det menneskelige 
ressourcepotentiale. 
Miljø og beskæftigelse 
Som der gøres opmærksom på i 
Kommissionens meddelelse om Miljø og 
beskæftigelse af 18. november 1997 kræver en 
bæredygtig udvikling i Europa omfattende 
ændringer såvel i industri-, transport-, energi 
og landbrugspolitikkerne samt hvad angår 
forbrugsmønstrene. For at opfylde 
målsætningen om en bæredygtig udvikling i 
Europa må der anvendes forskellige politiske 
instrumenter, og samarbejde er påkrævet 
mellem alle involverede parter (offentlige 
myndigheder, den private sektor, sociale 
aktører, ngo'er) på alle niveauer. Også ny 
teknologi og nye investeringer vil være 
påkrævet. 
En stor del af fremstillingsindustriens 
bestræbelser på at opfylde miljøkravene har 
indtil nu fokuseret på gennemførelse af 
metoder til forureningsafhjælpning på et sent 
stade i fremstillingsprocessen, der ikke 
sædvanligvis medfører øget effektivitet eller 
produktionsfbrøgelse, hvorimod anvendelse af 
ren teknologi ville øge effektiviteten. 
Jobskabelsespotentialet på 
energibesparelsesområdet er omfattende, dg 
der kan opnås betydelige forbedringer på 
miljøområdet» navnlig 1 forbindelse med 
klimaændringer og forsuring. Ligeledes 
forøger kombineret vatme/kraftproduktion 
konkurrenceevnen, i industri- og 
handelssektoren og desuden; er den 
beskæftigelsesfremmende. Inden < for 
landbrugssektoren er fire områder.af'særlig 
vigtighed i forbindelse med jobskabelse, 
nemlig: (i) beskyttelse af værdifulde 
naturområder, (ii) skovbrug, (iii) genbrugelige 
råmaterialer i ikke-fødevareindustrien, og (iv) 
økologisk landbrug. Fornyelsen af bymiljøet 
indeholder betydelige jobskabelsesmuligheder 
bl.a. ved investering i affalds- og 
vandbehandling samt inden for 
byggeindustrien. 
Forbrugsmønstrene bliver stadig mere 
miljøvenlige, efterhånden som miljø- og 
ressourceomkostningeme i stadig større grad 
indarbejdes i markedsprisene. Det er blevet 
påvist, at genbrug af affald kan skabe et 
betydeligt antal nye jobs. 
Uddannelse - ungdomsspørgsmål 
Kommissionens nyligt fremlagte forslag til 
beslutning på uddannelses- og 
ungdomsområdet (Socrates-, Leonardo de 
Vinci- og ungdomsprogrammet) udvider 
anvendelsesområdet for Fællesskabets 
eksisterende handlingsprogrammer i 
overensstemmelse med betydningen af bedre 
kundskaber i EU, som blev understreget i 
Agenda 2000. Den fælles centrale målsætning 
for disse tre forslag er på alle niveauer at 
støtte livslang efteruddannelse. Programmerne 
søger at fremme en gradvis opbygning af et 
europæisk uddannelsesområde, hvis formål er 
kompetenceudvikling, øget livskvalitet og 
større evne til integration på arbejdsmarkedet. 
Disse tre programmer er alle udarbejdet med 
henblik på at supplere EU's 
beskæftigelsesstrategi, idet formel og uformel 
uddannelse ikke bare er en vigtig bestanddel i 
forbindelse med integration og tilpasning, 
men også kan bidrage til udviklingen af 
iværksætterkulturen og fremme af lige 
muligheder. Kommissionen har fremsat 
forslag om et budget på 3 mia. ECU for 
femårs-perioden 2000-2004. 
Transeuropæiske net 
På beskæftigelsestopmødet understregedes 
ligeledes de transeuropæiske nets betydning 
for konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse 
på lang sigt. Efter topmødet har Kommissionen i sam­
arbejde med medlemsstaterne gennemgået 
den hidtidige udvikling og fremtids­
mulighederne i forbindelse med de 14 
prioriterede projekter, der blev taget 
beslutning om på topmødet i Essen i 
december 1994. 
Generelt set er der tale om betydelige 
fremskridt. Tre projekter er næsten 
gennemført, andre otte er undervejs eller langt 
fremme i forberedelserne, og de fleste vil 
være gennemført i år 2005, hvilket ganske vist 
i nogle tilfælde er senere end den oprindelige 
frist, men når der sammmenlignes med andre 
store infrastrukturprojekter (alle 14 projekter 
tilhører denne kategori), er der tale om pæne 
resultater, og det bør i denne forbindelse 
bemærkes, at det er sket i en tid med stramme 
budgetter. 
De seneste overslag bekræfter, at der i løbet af 
den kommende finansieringsperiode (2000-
2006) vil blive tale om en betydelig 
udgiftsstigning i forbindelse med de 14 
prioriterede projekter, eftersom mange af dem 
i denne periode vil befinde sig i den mest 
hektiske byggefase. Kommissionen har i den 
foreslåede revision af TEN-finans-
forordningen afsat 5 mia. ECU til denne 
periode. Fuldførelsen af TEN-netværket vil 
imidlertid kræve en kombination af både 
offentlige og private midler. Et sådant 
partnerskab vil resultere i hurtigere 
gennemførelse af projekterne og dermed 
medføre bedre økonomi i projekterne. Det er 
nødvendigt, at medlemsstaterne afgiver 
forpligtende tilsagn om deltagelse, hvis man 
ønsker, at den private sektor skal investere i 
udvikling af velegnede finansielle 
instrumenter og værktøjer. 
Nu da de fleste projekter er undervejs, bør 
alpetunnellerne og andre projekter, der ikke 
har tilstrækkelig finansiel opbakning, have 
yderligere opmærksomhed. Revisionen af 
TEN-retningslinjerne i 1999 vil give 
mulighed for at foretage ændringer i 
prioriteter og finansieringsbeslutninger inden 
for rammerne af flerårige finansielle aftaler. 
Der kræves ligeledes en betydelig indsats med 
henblik på udvidelsen af TEN til også at 
omfatte de associerede lande. Disse lande 
modtager hovedparten af deres EU-midler 
gennem ISPA, der blev gennemført med 
Kommissionens Agenda 2000-pakke. 
Vækst- og beskæftigelsesinitiativet 
Den 21. april vedtog Rådet (ECOFIN) Vækst-
og beskæftigelsesinitiativet, der over en treårs­
periode skal bidrage med 420 mio. ECU til at 
løse innovative og jobskabende små og 
mellemstore virksomheders finansielle 
problemer. Med henblik på at opfylde 
behovene i forskellige regioner og sektorer er 
midlerne grupperet i tre komplementære 
faciliteter, nemlig: 
• ETF-iværksætterordningen (risikovillig 
kapital), der forvaltes af Den Europæiske 
Investeringsfond (EIF) gennem 
investeringer i relevante specialiserede 
investeringsfonde. Ordningen sigter på 
højrisikodelen af markedet for risikovillig 
kapital, navnlig små og mellemstore 
virksomheder i opstartsfasen. 
• En europæisk joint venture-foranstaltning 
(finansiel støtte), der forvaltes af 
Kommissionen med henblik på små og 
mellemstore virksomheders oprettelse af 
tværnationale joint ventures i EU. 
• SMV-garantifaciliteten, der forvaltes af 
EIF med henblik på at sikre 
låntagningsadgang for små eller 
nyetablerede virksomheder gennem 
risikodeling. 
I årsrapporterne om disse ordninger vil der 
blive foretaget en vurdering af de små og mellemstore virksomheders 
finansieringsadgang, ligesom den direkte 
virkning på jobskabelsen og langtids­
perspektiverne vil blive taget under 
behandling. 
Konklusion 
Nye og bedre job og kampen mod 
arbejdsløsheden er fortsat EU's førsteprioritet. 
Medlemsstaterne har gennem udarbejdelsen, 
vedtagelsen og fremlæggelsen af nationale 
handlingsplaner for beskæftigelse inden for 
den stramme tidsfrist, der blev fastsat på 
beskæftigelsestopmødet i Luxembourg, 
demonstreret deres vilje til fremskridt og har 
resolut bevæget sig fra hensigtserklæ-
ringsniveauet til konkret handling. 
Og på EU-niveau er der blevet foretaget en 
revurdering i forbindelse med bl.a. 
Kommissionens forslag for Samhørigheds- og 
strukturfondene, det femte FTU-
rammeprogram, uddannelses- og 
ungdomsprogrammer samt ikke-udgifts-
krævende forslag, således at beskæftigel­
sessituationen også her nu har førsteprioritet. 
Dette er i overensstemmelse med den nye 
artikel 127, stk. 2, og viser, at Kommissionen 
ønsker, at et højt beskæftigelsesniveau 
medtages i formuleringen og gennemførelsen 
af Fællesskabets politikker og aktiviteter. 
Kommissionen har derfor taget beslutning om 
i fremtiden regelmæssigt til Rådets møder at 
informere om Fællesskabets støttepolitik på 
beskæftigelsesområdet. 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 354 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 06 08 10 
Katalognummer : CB-CO-98-379-DA-C 
ISBN 92-78-37102-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg