Retsgrundlaget for forslaget til forordning er artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Det er en generel målsætning for Den Europæiske Union at sikre, at dets egne handlinger fuldt ud overholder de grundlæggende rettigheder som nedfældet i EU's charter om grundlæggende rettigheder. Den øgede effektivitet og relevans og den bedre forvaltning af agenturet som følge af de foreslåede tekniske ændringer vil være med til at fremme dette mål, uden at der fastsættes specifikke beføjelser i traktaten med henblik herpå.

I forbindelse med alle EU-politikker skal de grundlæggende rettigheder som nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("EU's charter om grundlæggende rettigheder") overholdes. For at sætte agenturet i stand til mere effektivt at yde ekspertise og bistand, hvad angår de grundlæggende rettigheder, til EU's institutioner og organer vil de foreslåede ændringer af forordningen om oprettelse af agenturet forbedre kvaliteten af andre EU-politikker.

Forslaget ændrer ikke på agenturets mandat. Tretten år efter vedtagelsen af oprettelsesforordningen er det imidlertid berettiget at foretage nogle tekniske ændringer for at tilpasse den til kravene i den fælles tilgang med henblik på at forbedre agenturets forvaltning, effektivitet og resultater og præcisere, at siden Lissabontraktatens ikrafttræden i december 2009 er agenturets ressort EU-retten.

Agenturet blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 168/2007. Målet med agenturet er "at tilvejebringe bistand og ekspertise vedrørende grundlæggende rettigheder til Fællesskabets og medlemsstaternes relevante institutioner, organer, kontorer og agenturer, når de gennemfører fællesskabsret, og bistå dem med fuldt ud at overholde de grundlæggende rettigheder, når de træffer foranstaltninger eller tager initiativer inden for deres respektive kompetenceområde" (oprettelsesforordningens artikel 2).

Dette forslag er ikke et initiativ inden for rammerne af programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT).

Selv om dette er en direkte retlig følge af Lissabontraktatens ikrafttræden, hvorved Fællesskabet blev erstattet af Unionen, er der et formål med tydeligt at anføre dette i oprettelsesforordningen med henblik på fuldt ud at afspejle agenturets relevans med hensyn til at bistå EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og agenturerne samt medlemsstaterne i spørgsmål vedrørende de grundlæggende rettigheder.

–at tydeliggøre, at siden Lissabontraktatens ikrafttræden omfatter anvendelsesområdet for agenturets aktiviteter Unionens kompetencer og derfor de tematiske områder politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager.

–at tilpasse visse bestemmelser i forordningen om oprettelse af agenturet til den fælles tilgang, der er knyttet til den fælles erklæring af 19. juli 2012 fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer (herefter "den fælles tilgang") med henblik på at forbedre agenturets effektivitet, relevans og forvaltning.

I henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder ("oprettelsesforordningen") er målet med agenturet "at tilvejebringe bistand og ekspertise vedrørende grundlæggende rettigheder til Fællesskabets og medlemsstaternes relevante institutioner, organer, kontorer og agenturer, når de gennemfører fællesskabsret, og bistå dem med fuldt ud at overholde de grundlæggende rettigheder, når de træffer foranstaltninger eller tager initiativer inden for deres respektive kompetenceområder."

Agenturet leverer data og ekspertise om situationen med hensyn til de grundlæggende rettigheder i medlemsstaterne. Det informerer om EU-institutionernes og medlemsstaternes arbejde på området grundlæggende rettigheder. Ved at forbedre agenturets forvaltning, effektivitet og resultater vil forslaget gøre det muligt for agenturet at udføre sine vedtægtsmæssige opgaver.

De foreslåede ændringer af forordningen om oprettelse af agenturet er af teknisk art. De vil ikke have nogen konsekvenser for borgerne, virksomhederne, medlemsstaterne eller de offentlige myndigheders budgetter. Virkningerne af initiativet vil være begrænset til selve agenturet. Der er derfor ikke behov for en konsekvensanalyse.

I den anden eksterne evaluering af agenturet, der er nævnt ovenfor, blev det konkluderet, at agenturet bør fortsætte, som det gør nu, og at dets nuværende mandat er relevant og svarer til interessenternes behov. Den eksterne evaluator oplyste, at et stort flertal af interessenterne udtrykker tilfredshed med agenturets merværdi på EU-plan, finder, at kvaliteten af agenturets resultater er ubestridelige, og at agenturets effektivitet og virkning på EU-plan er synlig. Den eksterne evaluator konkluderede imidlertid, at nogle målrettede tekniske ændringer af forordningen er berettigede for at forbedre agenturets forvaltning, effektivitet og resultater: i) for det første bør det gøres klart, at siden Lissabontraktatens ikrafttræden i december 2009 er agenturets kompetenceområde EU-retten. ii) for det andet bør forordningen om oprettelse af agenturet tilpasses den fælles tilgang til decentrale agenturer med henblik på effektivitetsgevinster og bedre forvaltning.

Proportionalitetsprincippet overholdes fuldt ud, for så vidt som de foreslåede ændringer kun vedrører de dele af oprettelsesforordningen, hvor det er nødvendigt med præciseringer eller ændringer for at forbedre agenturets effektivitet, relevans og forvaltning.

Forslaget vedrører visse aspekter vedrørende agenturets interne funktion og den måde, hvorpå det fungerer inden for EU's institutionelle rammer. Derfor kan målene for forslaget ikke kan nås ved foranstaltninger på nationalt plan.

Ændringer med henblik på at specificere, at Kommissionen hvert femte år fra denne ændringsforordnings ikrafttræden vil foranledige en evaluering af agenturet, og at ved hver anden evaluering vil agenturets resultater blive vurderet i forhold til dets mål, mandat og opgaver, herunder en vurdering af, hvorvidt det stadig er berettiget, at agenturet fortsætter med disse mål og opgaver og fortsætter sit mandat.

Sletning af det stykke, hvori det fastsættes, at agenturet udøver "ansættelsesmyndighedsbeføjelser" (erstattet af bestemmelsen om, at disse udøves af bestyrelsen, som ved afgørelse delegerer dem til direktøren).

-det flertal, der kræves for at afskedige agenturets direktør i tilfælde af embedsmisbrug, utilfredsstillende resultater eller tilbagevendende eller alvorlige uregelmæssigheder, er et flertal på to tredjedele af bestyrelsesmedlemmerne.

-direktørens embedsperiode kan forlænges med fem år (i stedet for tre år), og at proceduren bør indledes i løbet af de tolv måneder (i stedet for ni måneder), der går forud for udløbet af den pågældendes embedsperiode

De foreslåede ændringer har til formål at fastsætte, at:

Ændring, der skal gøre det muligt for bestyrelsen at trække på reservelisten, hvis det er nødvendigt at udskifte et medlem inden udløbet af det videnskabelige udvalgs mandat.

-præcisere, at der træffes beslutninger med et flertal af de tilstedeværende medlemmer, og at Europarådets repræsentant har stemmeret i forbindelse med de punkter, der vedrører beslutninger, hvor den pågældende har stemmeret i bestyrelsen, jf. artikel 12, stk. 8.

-angive, at bestyrelsen kan indkaldes efter anmodning fra et af bestyrelsesmedlemmerne

-tildele direktøren opgaven med at vedtage en strategi til bekæmpelse af svig sikre en passende opfølgning på de audit og undersøgelser, som Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) foretager bistå direktøren med gennemførelsen af bestyrelsens beslutninger

-tydeliggøre, at forretningsudvalgets opgave med at føre tilsyn med det forberedende arbejde i forbindelse med de beslutninger, som bestyrelsen skal træffe, indebærer kontrol af budget- og personaleanliggender.

-bestemmelse om, at der efter anmodning fra Kommissionen kan indkaldes til et ekstraordinært bestyrelsesmøde.

-bestemmelse om, at det flertal, der kræves for at træffe beslutninger i almindelige anliggender, er et flertal af bestyrelsesmedlemmerne

-bestemmelse om, at bestyrelsen: får overdraget ansættelsesmyndighedsbeføjelser — som ved afgørelse delegeres til direktøren, som til gengæld har lov til at videredelegere disse beføjelser — og at bestyrelsen kan suspendere sådanne delegationer, når særlige omstændigheder kræver det vedtager en sikkerhedsstrategi (herunder regler for behandling af EU-klassificerede informationer) vedtager regler for håndtering og forebyggelse af interessekonflikter vedtager en kommunikationsstrategi

-specificering af, at der kræves et flertal på to tredjedele for valg af bestyrelsens formand og næstformand, og at de to andre medlemmer af forretningsudvalget vælges ved flertal blandt bestyrelsesmedlemmerne (i begge tilfælde har det medlem, som Europarådet har udnævnt, ikke stemmeret)

-mulighed for at genudnævne et tidligere medlem eller en tidligere suppleant til ikke på hinanden følgende mandatperioder

I artikel 4, 5, 8, 9, 10, 12 og 15 svarer henvisningen til "det årlige arbejdsprogram" i oprettelsesforordningen ikke længere til virkeligheden og bør derfor erstattes af henvisninger til det "flerårige programmeringsdokument" (dvs. et programmeringsdokument, der indeholder både flerårige og årlige elementer), som agenturet udarbejder hvert år i overensstemmelse med rammefinansforordningen. Bortset fra disse formelle ændringer giver følgende tabel en oversigt over de foreslåede ændringer af oprettelsesforordningen.

Alle de øvrige foreslåede ændringer skal bringe oprettelsesforordningen i overensstemmelse med den fælles tilgang og med rammefinansforordningen for derved at forbedre agenturets effektivitet, relevans og forvaltning.

Ændringen af artikel 3 (aktivitetsområde) afspejler blot konsekvensen af Lissabontraktatens ikrafttræden for omfanget af agenturets aktiviteter, som blev "EU-retten" i stedet for "fællesskabsretten", og som derfor omfatter området politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager (den tidligere såkaldte "tredje søjle" i Den Europæiske Union).

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet,

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder ("agenturet") blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 for at bistå og stille ekspertise til rådighed for EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og -agenturerne og medlemsstaterne vedrørende de grundlæggende rettigheder.

(2)For at skabe større klarhed om agenturets arbejdsområder og forbedre forvaltningen af agenturet og effektiviteten af dets virke er det nødvendigt at tydeliggøre og ajourføre visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 168/2007 uden at ændre agenturets mål og opgaver.

(3)For fuldt ud at afspejle agenturets relevans med hensyn til at bistå EU-institutionerne, -organerne, -kontorerne og -agenturerne og medlemsstaterne med hensyn til spørgsmål vedrørende de grundlæggende rettigheder bør det først og fremmest præciseres i forordningen, at siden Lissabontraktatens ikrafttræden omfatter agenturets arbejdsopgaver EU's kompetencer, herunder politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager.

(4)Derudover er der behov for visse målrettede tekniske ændringer af forordning (EF) nr. 168/2007, for at agenturet kan forvaltes og drives i overensstemmelse med principperne i den fælles tilgang, der er knyttet som bilag til den fælles erklæring af 19. juli 2012 fra Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om decentraliserede agenturer ("den fælles tilgang"). Tilpasningen af forordning (EF) nr. 168/2007 til principperne i den fælles tilgang er skræddersyet til agenturets specifikke arbejde og karakter og har til formål at opnå en forenkling, bedre forvaltning og effektivisering af agenturets virke.

(5)For det første bør definitionen af agenturets arbejdsområder alene baseres på agenturets flerårige programmeringsdokument. Den nuværende tilgang med hvert femte år at fastlægge en bred tematisk flerårig ramme parallelt hermed bør ophøre, da den er blevet overflødiggjort af det flerårige programmeringsdokument, som agenturet har vedtaget hvert år siden 2017 for at efterkomme Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1271/2013 (efterfulgt af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/715). I det flerårige programmeringsdokument, som er baseret på EU's politiske dagorden og interessenternes behov, fastlægges klart de områder og de enkelte projekter, som agenturet skal arbejde på i en treårig periode. Dette bør sætte agenturet i stand til at planlægge sit arbejde og tematiske fokus over tid og hvert år tilpasse sig til nye prioriteter.

(6)For det andet bør en række bestemmelser i forordning (EF) nr. 168/2007 ændres for at sikre, at agenturets bestyrelse forvalter og fungerer bedre.

(7)I lyset af den vigtige overvågningsrolle, bestyrelsen har, bør dens medlemmer have passende administrative og budgetmæssige færdigheder ud over, at de skal være uafhængige, have kendskab til området grundlæggende rettigheder og have ledelseserfaring.

(8)Det bør også tydeliggøres, at selv om bestyrelsesmedlemmernes og suppleanternes mandatperioder ikke kan forlænges, bør det være muligt at genudnævne et tidligere medlem eller en tidligere suppleant til en eller flere ikke på hinanden følgende mandatperioder. Selv om det af hensyn til medlemmernes uafhængighed på den ene side ikke er muligt at tillade flere på hinanden følgende forlængelser af mandatperioder, vil det på den anden side gøre det lettere for medlemsstaterne at udpege egnede medlemmer, som opfylder alle de nødvendige krav, hvis medlemmerne må have flere ikke på hinanden følgende mandatperioder.

(9)Med hensyn til udskiftning af bestyrelsesmedlemmer bør det præciseres, at i alle tilfælde af mandatets ophør inden udløbet af den femårige periode, ikke kun i tilfælde af tab af uafhængighed, men også i andre tilfælde såsom ved fratræden eller dødsfald, vil det nye medlems mandatperiode fuldende sin forgængers femårige mandatperiode, medmindre der resterer mindre end to år; i så tilfælde kan det nye medlems mandatperiode starte forfra.

(10)For at sikre en tilpasning til situationen internt i institutionerne bør agenturets bestyrelse overdrages ansættelsesmyndighedsbeføjelser. Med undtagelse af udnævnelsen af direktøren bør disse beføjelser delegeres til direktøren. Bestyrelsen bør kun under ekstraordinære omstændigheder udøve ansættelsesmyndighedens beføjelser, hvad angår agenturets personale.

(11)For at undgå dødvande og forenkle afstemningsproceduren for valg af medlemmerne af forretningsudvalget bør det fastsættes, at bestyrelsen vælger dem med flertal blandt de stemmeberettigede bestyrelsesmedlemmer.

(12)For at tilpasse forordning (EF) nr. 168/2007 yderligere til den fælles tilgang og styrke bestyrelsens kapacitet til at føre tilsyn med agenturets administrative, operationelle og budgetmæssige forvaltning er det desuden nødvendigt at tildele bestyrelsen yderligere opgaver og yderligere specificere de opgaver, der tildeles forretningsudvalget. Bestyrelsens yderligere opgaver bør omfatte vedtagelse af en sikkerhedsstrategi, herunder regler om håndtering af EU-klassificerede informationer, en kommunikationsstrategi og regler for håndtering og forebyggelse af interessekonflikter hos dens medlemmer og medlemmerne af det videnskabelige udvalg. Det bør gøres klart, at forretningsudvalgets opgave med at føre tilsyn med det forberedende arbejde i forbindelse med de beslutninger, som bestyrelsen skal træffe, indebærer kontrol af budget- og personaleanliggender. Forretningsudvalget bør desuden have til opgave at vedtage den strategi til bekæmpelse af svig, som direktøren har udarbejdet, og sikre en passende opfølgning på auditresultaterne og de undersøgelser, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) har foretaget. Det bør desuden fastsættes, at forretningsudvalget om nødvendigt i hastetilfælde kan træffe foreløbige beslutninger på bestyrelsens vegne,

(13)For at forenkle den eksisterende procedure for udskiftning af medlemmerne af det videnskabelige udvalg bør bestyrelsen kunne udpege den næste person på reservelisten for den resterende del af mandatperioden, hvis det er nødvendigt at udskifte et medlem inden udløbet af dennes mandatperiode.

(14)Med hensyn til agenturets direktør bør dennes embedsperiode i lyset af den meget selektive udnævnelsesprocedure og det forhold, at antallet af kandidater, der potentielt opfylder udvælgelseskriterierne, ofte er lavt, kunne forlænges med op til fem år I lyset af stillingens betydning og den grundige procedure, som involverer Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen, bør en sådan procedure desuden indledes i løbet af den tolvte måned forud for embedsperiodens udløb.

(15)For at gøre direktørens mandat mere stabilt og dermed øge agenturets operationelle stabilitet bør det flertal, der kræves for at foreslå, at direktøren afskediges, desuden hæves fra det nuværende en tredjedel til to tredjedeles flertal blandt bestyrelsesmedlemmerne. For at specificere direktørens overordnede ansvar for den administrative forvaltning af agenturet bør det slutteligt udtrykkeligt fastsættes, at det er direktørens ansvar at gennemføre de beslutninger, der vedtages af bestyrelsen, med henblik på at udarbejde agenturets strategi til bekæmpelse af svig og at fastlægge en handlingsplan med henblik på at følge op på interne eller eksterne revisionsrapporter og OLAF's eller EPPO's undersøgelser.

(16)For at tilpasse forordning (EF) nr. 168/2007 til den fælles tilgang er det nødvendigt at fastsætte, at Kommissionen skal foretage en evaluering af agenturet hvert femte år.