20. 3. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 71/9 
Udtalelse om grønbogen om ophavsret og den teknologiske udfordring — Ophavsretlige 
problemer, der nødvendiggør øjeblikkelig handling 
(89/C 71/04) 
Kommissionen besluttede den 11. juli 1988, under henvisning til EØF-traktatens artikel 198, 
at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om grønbog om ophavsret og 
den teknologiske udfordring — Ophavsretlige problemer, der nødvendiggør øjeblikkelig 
handling. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser, som udpegede Robert J. Moreland til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse 
den 4. januar 1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 262. plenarforsamling, mødet den 25. januar 
1989, med 122 stemmer for, 22 imod, mens 18 stemte hverken for eller imod, følgende 
udtalelse (Afstemning med navneangivelse). 
1. Baggrund 
1.1. Der har i de seneste år været bekymring omkring 
ophavsretten og dens beskyttelse, især på baggrund af 
den øgede piratvirksomhed og udbredelsen af lyd- og 
videooptagelser samt på grund af teknologiens indvirk­
ning generelt. Problemet gør sig ikke blot gældende 
internt i EF; det berører også tredjelande og kan måske 
bedst illustreres ved den kendsgerning, at udgivere i EF 
i 1983 hævdede, at deres salgstab i udlandet på grund 
af piratvirksomhed svarede til ca. 1 milliard USD pr. 
år (grønbogen pkt. 2.2.3). Kommissionen har derfor 
udarbejdet en »grønbog« om emnet. 
1.2. Grønbogen er inddelt i følgende syv kapitler: 
— Kapitel I — Ophavsretten og Det Europæiske Fæl­
lesskab, 
— Kapitel II — Piratvirksomhed, 
— Kapitel III — Audiovisuel privatkopiering, 
— Kapitel IV — Distributionsret, konsumption og ret­
ten til at forbyde udlejning, 
— Kapitel V — EDB-programmer, 
— Kapitel VI — Databaser, 
— Kapitel VII — Fællesskabets rolle i multilaterale og 
bilaterale eksterne forbindelser. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU hilser grønbogen og Kommissionens ønske 
om en bred drøftelse af emnet velkommen. ØSU bekla­
ger dog den store forsinkelse i offentliggørelsen af grøn­
bogen på alle de officielle EF-sprog, hvilket har besvær­
liggjort en bred debat om emnet. 2.2. ØSU mener, at spørgsmålet om ophavsret med 
rette er blevet en sag, der er genstand for stor bekym­
ring, og at der er et helt klart behov for EF-aktion 
på dette område. De involverede problemer kan være 
komplicerede, og ØSU roser Kommissionen for dens 
fremlægning og forståelse af mange spørgsmål. At 
denne udtalelse mere koncentrerer sig om, hvad ØSU 
opfatter som mangler i grønbogen, nedtoner på ingen 
måde dens positive vurdering af grønbogen set under 
ét. 
2.3. ØSU understreger, selv om den respekterer be­
hovet for ophavsretsbeskyttelse over for berørte parter, 
at der ikke må ske indgreb eller begrænsninger i enkelt­
personers mulighed for at anvende den nye teknologis 
frembringelser i hjemmet. Den understreger, at målsæt­
ningerne for et »Borgernes Europa« bør indbefatte pri­
vate borgeres ret til at fremstille lyd- og videokopier i 
hjemmet. 
2.4. Hovedkritikken af grønbogen går ikke på ind­
holdet, men i højere grad på den manglende behandling 
af visse spørgsmål. ØSU indser, at der er en lang række 
spørgsmål involveret i dette emne. Den konstaterer 
også, at EF-institutionerne er overbebyrdede med lov­
givningsarbejde for tiden, og at det vil være vanskeligt 
i nogen tid fremover at klare større mængder ophavs­
retslovgivning. 
2.5. Det er forståeligt, at visse emner f.eks. vedrøren­
de varemærkeforfalskning inden for tekstiler og mode 
kan holdes ude fra ophavsretsproblematikken. Ikke 
desto mindre er disse spørgsmål vigtige for de berørte 
interessegrupper. Disse særlige emner er selvfølgelig 
en del af den bredere problematik omkring adækvat 
beskyttelse af industrielt design, hvor lovgivning og 
retspraksis inden for EF er endnu mere divergerende 
end på ophavsretsområdet betragtet for sig. ØSU håber 
derfor, at Kommissionen ikke vil udsætte behandlingen 
af dette beslægtede område vedrørende intellektuel ejen­
domsret for længe. 
Nr. C 71/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 3. 89 
2.6. Imidlertid har Kommissionen ikke blot udeladt 
emner, der kan opfattes som særskilte. Den har udeladt 
eller kun overfladisk behandlet emner, som er funda­
mentalt knyttet til dem, der behandles i dokumentet. 
Dette gælder især fotokopiering, manglen på ensartet­
hed i ophavsrettens indhold og beskyttelsesperiodens 
længde. ØSU's kommentarer til disse spørgsmål vil 
blive uddybet i bemærkningerne til kapitel I. Det bør 
være tilstrækkeligt her at erklære, at Kommissionen 
bør vie disse emner større opmærksomhed og overveje 
at medtage dem i et opfølgningsdokument om sagen. 
2.7. ØSU påpeger, at det er vigtigt, at lovgivningen 
baseres på aktuelle oplysninger og data. I den forbindel­
se understreger den, at det er nødvendigt, at Kommis­
sionen holder sin egen database vedrørende tendenser 
på ophavsratsområdet ajour både med henblik på den 
lovgivning, der følger af grønbogen samt med henblik 
på revision af lovgivningen. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Kapitel I: Ophavsret og Det Europæiske Fælles­
skab 
3.1.1. Kapitel i afstikker i alt væsentligt rammerne 
for resten af grønbogen. ØSU støtter fuldt ud de grund­
læggende overvejelser skitseret i pkt. 1.3 og understreger 
især, at skabere og leverandører af ophavsretligt beskyt­
tede produkter og tjenesteydelser må kunne behandle 
EF som ét stort indre marked (pkt. 1.3.2). 
3.1.2. Som nævnt i pkt. 2 går ØSU's kritik især på 
den manglende behandling af visse problemer, som er 
af direkte relevans for EF, og som ikke er mindre 
presserende end de emner, der er behandlet. Det gælder 
følgende problemer: 
3.1.2.1. Fotokopiering 
Grønbogen undlader at behandle den enormt omfatten­
de fotokopiering, der foretages af institutionelle bruge­
re, f.eks. uddannelsesinstitutioner på alle niveauer, of­
fentlige biblioteker og forskningsinstitutioner, samt fo­
tokopiering i den private sektor til kommercielle formål, 
med den deraf følgende virkning for de nationale udgi­
vervirksomheder (både med hensyn til bøger og tids­
skrifter). ØSU mener, at dette bør give anledning til 
bekymring, og at indgreb er påkrævede, samt at Kom­
missionen uopsætteligt bor behandle dette emne indgå­
ende. ØSU forstår, at Kommissionen har til hensigt 
at behandle dette emne med henblik på at fremsætte 
forslag. 
ØSU understreger imidlertid, at sådanne forslag hver­
ken må være bureaukratiske eller på nogen måde gribe ind i privates eller erhvervslivets normale, rutinemæssi­
ge fotokopiering. 
3.1.2.2. Den manglende ensartethed i op­
havsrettens indhold 
Kommissionen gentager, at Traktaten i realiteten forby­
der påberåbelse af ophavsretslovgivning som et middel 
til kunstigt at opdele markedet. Dog kan forskelle i 
medlemsstaternes lovgivning om ophavsret rent faktisk 
medføre betydelige forskelle i beskaffenheden af den 
intellektuelle ejendomsret, for hvad der væsentligt er 
det samme produkt i forskellige medlemsstater, og virke 
alvorligt fordrejende på handelen med disse produkter. 
F.eks. indbefatter ophavsretten til værker i visse med­
lemsstater ikke en ret til at forbyde udlejning, hvorimod 
dette et tilfældet i andre medlemsstater. Når der opere­
res med en ret til at forbyde udlejning, kan den gælde 
alle kategorier af beskyttede værker i nogle medlemssta­
ter, hvorimod den kun gælder visse kategorier i andre. 
I UK indføres nu en ret til at forbyde udlejning som del 
af en omfattende lov, der forventes at blive sat i kraft i 
begyndelsen af 1989; men denne ret vil kun gælde for 
lydoptagelser, film og edb-programmer. Rettigheds­
indehaverne til de litterære, dramatiske, musikalske og 
kunstneriske værker, som indeholdes i lydoptagelser, 
film og edb-programmer, har ikke nogen lovfæstet ret 
i UK i forbindelse med udlejning af kopier af deres 
værker. 
Et andet eksempel på en alvorlig mangel på ensartethed 
er den manglende beskyttelse i visse medlemsstater af 
lydoptagelser som sådanne, og selv for medlemsstater 
med en sådan beskyttelse er der betydelige forskelle i 
de nationale lovgivninger. Denne mangel på overens­
stemmelse i lovgivningen afspejler en tilsvarende situa­
tion med hensyn til ratificeringen af de internationale 
konventioner, der vedrører lydoptagelser — Rom-kon­
ventionen og Geneve-konventionen — som endnu ikke 
alle medlemsstater har tiltrådt, selv om dette ville være 
ønskeligt. 
ØSU mener derfor, at Kommissionen bør formulere 
forslag: 
a) som garanterer, at lydoptagelser beskyttes effektivt 
og ensartet i alle medlemsstater, herunder også be­
skyttelse af rettigheder i forbindelse med offentlig 
optræden, radiotransmission og kabeldistribution, 
som for tiden kun er beskyttet i visse medlemsstater, 
og 
b) som indfører en harmoniseret ret til at forbyde 
udlejning i alle medlemsstater. 
Dette skal ske via lovgivning, hvor dette er en egnet 
fremgangsmåde, og/eller via tiltrædelse af de relevante 
konventioner. 
ØSU hilser den oplysning velkommen, at Kommissio­
nen agter at udarbejde et direktivforslag om beskyttelse 
af lydoptagelser i alle medlemsstater. 
20. 3. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 71/11 
3.1.2.3. Ophavsrettens beskyttelsespe­
riode 
Et andet vigtigt spørgsmaål, der ikke behandles udfør­
ligt nok i grønbogen, er den betydelige forskel i de 
beskyttelsesperioder, der findes i de forskellige nationa­
le love om intellektuel ejendomsret. Hvad angår litteræ­
re, dramatiske, musikalske og billedkunstneriske vær­
ker, anvender flertallet af medlemsstaterne en beskyttel­
sesperiode, der gælder, så længe ophavsmanden lever 
plus 50 år; men i Spanien er post mortern perioden 80 
år, i Tyskland er den 70 år, og i Belgien, Frankrig og 
Italien forlænges den 50-årige post mortern periode ved 
specielle krigstidsforlængelser; og i Frankrig er post 
mortern perioden for musikalske værker på 70 år. Der 
er således betydelige afvigelser, som indebærer, at det 
samme værk på et givet tidspunkt er beskyttet i nogle 
stater, mens det frit kan udnyttes i andre. En lignende 
uensartet situation findes inden for lovgivningen vedrø­
rende udøvende kunstnere. 
Et eksempel på disse afvigelser i beskyttelsesperioden 
inden for EF er lydoptagelser. I Danmark, Frankrig, 
Irland og Det Forenede Kongerige beskyttes lydoptagel­
ser i 50 år; i Spanien i 40 år; i Italien 30 år; i Portugal 
og Tyskland 25 år; i Luxembourg 20 år, mens der i 
Belgien, Grækenland og Nederlandene ikke findes 
nogen specifik lovfæstet beskyttelse baseret på op­
havsret. 
Det forekommer derfor ØSU, at der er et presserende 
behov for, at Kommissionen behandler dette spørgsmål 
og finder formler for at tilvejebringe en harmonisering 
af beskyttelsesperioderne for de forskellige kategorier 
af værker og andre produkter; dette bliver i stigende 
grad nødvendigt, hvis EF's indre marked skal fungere 
optimalt. 
3.1.2.4. Andre spørgsmål 
Der er andre spørgsmål, som enten ikke behandles, eller 
som ikke behandles fuldt ud, og som Kommissionen 
burde vie mere direkte opmærksomhed: 
a) moralske rettigheder — specielt hvad angår »integ­
ritet«; 
b) rettighedsindehavernes kollektive administration af 
rettigheder; 
c) beskyttelsen af nye former for kreativitet, især dem 
med grænseoverskridende forgreninger, f.eks. ka­
belprogrammer; 
d) den inadækvate og uensartede beskyttelse af optræ­
dende kunstneres rettigheder; 
e) mangelen på ensartethed med hensyn til en lovfæstet 
tilladelse til at indspille musikværker, som hævdes 
at forvride handelen inden for musikindustrien; f) en række specifikke problemer vedrørende interes­
ser og rettigheder for ophavsmænd til kunstværker. 
3.1.2.5. Kapitel II: Piratvirksomhed 
Grønbogen tilslutter sig den generelle definition af pi­
ratvirksomhed, som »den ubeføjede reproduktion af 
værker beskyttet ved ophavsret eller dertil knyttede 
rettigheder i kommercielt øjemed samt al påfølgende 
kommerciel aktivitet med sådanne reproduktioner«. 
ØSU ønsker imidlertid at pointere, at denne sætning 
mere afspejler ophavsrettens historiske baggrund, og at 
den måske bør revideres for at tage højde for den 
kendsgerning — især i lyset af indvirkningen af det 
tyvende århundredes teknologi — at reproduktion kun 
er en af de mange måder, hvorpå intellektuel ejendom 
bruges af offentligheden — f.eks. piratradioer og pirat­
gengivelse af radiotransmitterede programmer. Derud­
over bør piratvirksomhed fortolkes bredt og bør f.eks. 
indbefatte passing off eller andre former for urimelig 
konkurrence, som ikke nødvendigvis indebærer repro­
duktion af beskyttede værker. 
Ikke desto mindre forekommer konklusionerne i 
pkt. 2.11 i grønbogen principielt at være fornuftige og 
acceptable. ØSU ønsker dog at tage fire punkter op: 
a) Kommissionen foreslår, at medlemsstaterne skal 
indføre ordninger for licensudlejning af kommerci­
elt udstyr til kopiering af digitale lydbånd. Kommis­
sionen bør undersøge nærmere, om dette forslag 
kan fores ud i praksis og gøre forskellen mellem 
»kommercielt« og ikke-kommercielt kopieringsud-
styr krystalklar. Kommissionen bør også behandle 
spørgsmålet om, i hvilket omfang licenshaverne skal 
forpligtes til at opbevare registre over, hvad udstyret 
anvendes til at reproducere, og i hvor vidt omfang 
disse registre skal være åbne for inspektion, enten 
af myndigheder eller af rettighedsindehavere (uden 
at skabe en bureaukratisk labyrint). 
b) Kommissionen anbefaler, at rettighedsindehaverne 
skal have ret til »at kræve offentlig påtale i tilfælde 
af piratvirksomhed«. I betragtning af, at regeringer­
ne i nogle medlemsstater har en tendens til at opfatte 
håndhævelsen af ophavsrettigheder som en simpel 
privatretlig sag, bør Kommissionen kraftigt under­
strege sit eget synspunkt, som går ud på, at det er 
regeringernes ansvar at sikre, at ophavsretslovene 
overholdes. Effektiv beskyttelse af alle rettigheds­
indehavernes interesser mod piratvirksomhed kræ­
ver, at retshåndhævelsesprocedurerne strammes og 
udvides samt anvendes af, eller med fuld støtte fra, 
de offentlige myndigheder. 
c) Som omtalt i grønbogens pkt. 2.3.3 har en anden 
skærpende faktor, som har bidraget til at gøre vi-
Nr. C 71/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 3. 89 
deopiratoptagelser tillokkende, været filmprodu­
centernes normale distribution. ØSU erkender, at 
det er nødvendigt for filmproducenter at være i 
stand til at planlægge markedsføringen af deres 
produkter, men understreger, at de bør undersøge 
deres egen praksis, som i sig selv kan anspore til 
piratvirksomhed, især fristerne før videooptagelser 
af betydelige film distribueres eller vises på TV. 
Kommissionen kan f.eks. også i forbindelse med EF-
konkurrencelovgivningen undersøge restriktiv prak­
sis med hensyn til film- og TV-distributionspolitik 
(som foreslået af ØSU i udtalelsen om »Fremstød på 
det kulturelle område i Det Europæiske Fællesskab« 
(dok. CES 460/88) (!). 
d) ØSU accepterer, at der er behov for passende told­
procedurer, der gør det muligt at tilbageholde for­
modede piratprodukter fra tredjelande ved grænsen 
til EF, indtil der foreligger en afgørelse om deres 
lovlighed (se grønbogen pkt. 2.5.3 og 2.6.5.3). Imid­
lertid vil slagkraften i denne procedure forsvinde, 
hvis den bruges som påskud for at forsinke og 
behandle mange lovlige varer, dvs. proceduren bør 
anvendes efter sit egentlige formål og ikke som 
maskeret protektionisme. 
3.1.2.6. Kapitel III: Privatkopiering af 
audiovisuelt materiale 
ØSU anerkender Kommissionens omhyggelige analyse 
af spørgsmålet og fremhæver, at konklusionerne afspej­
ler, hvor divergerende synspunkter der er tale om, ikke 
blot mellem de forskellige interessegrupper, der berøres 
af audiovisuel hjemmekopierung, men også mellem 
medlemslandenes regeringer; i øvrigt eksisterer disse 
divergenser også inden for ØSU. 
På denne baggrund støtter ØSU det synspunkt, at EF-
lovgivningen kun bør dække de områder, hvor afvigel­
serne i de nationale lovgivninger skaber problemer i 
forbindelse med at imødekomme EF's målsætninger — 
især i forbindelse med gennemførelsen af det indre 
marked. 
ØSU mener derfor, at det mest nyttige, den kan gøre, 
er at opregne nogle vigtige overvejelser, som Kommis­
sionen efter ØSU's mening bør tage højde for, når den 
formulerer sine definitive synspunkter og forslag. Disse 
vigtige overvejelser er følgende: 
a) i princippet skal teknologien være til gavn for sam­
fundet, og offentligheden bør ikke nægtes anvendel­
sen af de faciliteter, teknologien indebærer; 
0) EFT nr. C 175 af 4. 7. 1988, s. 40-46. b) ophavsretssystemet tilgodeser også offentlighedens 
interesse ved at tilskynde kunstnere og deres for­
retningspartnere til at producere og sprede deres 
forskellige produkter; 
c) hvis man ønsker, at ophavsretssystemet i EF skal 
stemme overens med Bern-konventionen og Den 
Universelle Ophavsretkonvention (som alle med­
lemsstater har undertegnet), må de nationale Op­
havsretslove ikke se bort fra privatpersoners hjem-
mekopiering af lyd- og audiovisuelt materiale. De 
nye teknologiers fordele, som muliggør dette, bør 
vejes op mod behovet for at sikre eksistensgrund­
laget for de rettighedsindehavere, hvis værker ko­
pieres; 
d) der bør ikke træffes foranstaltninger, der især er til 
skade for de svage i samfundet, f.eks. blinde, som 
er meget afhængige af privatkopiering. 
Selv om ØSU respekterer rettighedsindehavernes behov, 
påpeger det, at det er modstander af indgreb i enkeltper­
soners ret til fuldt ud at udnytte den nye teknologi i 
hjemmet. I konsekvens heraf går det imod tekniske 
indretninger, som begrænser privatkopiering, herunder 
foranstaltninger til begrænsning af reproduktion af di­
gitale lydoptagelser i hjemmet. 
3.1.2.7. Kapitel IV: Spredningsretten, kon­
sumption af rettigheder og retten 
til at kontrollere udlejning 
Konklusionen (4.12.1) om, at en ret til at forbyde udlej­
ning af lyd- og videooptagelser er påkrævet, og at der 
bør fastlægges et direktiv herom, hilses velkommen. 
Spørgsmålet om, hvorvidt en sådan rettighed skal være 
en kontrolret eller blot en ret til et rimeligt vederlag, 
bør utvivlsomt besvares til fordel for en kontrolret af 
følgende grunde: 
a) det svarer til tendensen i medlemsstaternes lovgiv­
ning: det er allerede lov i Frankrig, Spanien og 
Portugal og vil blive det i UK; 
b) det er af væsentlig betydning for en effektiv spred­
ning til offentligheden af sådanne værker gennem 
maksimal kommerciel udnyttelse, at rettighedsinde­
haverne har fuld kontrolret; 
c) Kommissionens konklusion gående ud på, at distri-
butionsretten ikke for tiden nødvendiggør EF-ak-
tion, forekommer rigtig; men spørgsmålet er både 
vigtigt og komplekst, og det bør konstant tages op 
til behandling. 
Den konklusion, at en specifik ret til at forbyde udlej­
ning som en komponent i ophavsretten (4.12.2) ikke er 
påkrævet i tilfælde af andre produkter, som beskyttes 
20. 3. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 71/13 
ved ophavsret, eller som indeholder beskyttede værker, 
navnlig bøger, bør tages op til nyvurdering. Hvis det, 
som visse medlemsstater allerede erkender, er rimeligt, 
at ophavsmænd modtager vederlag for udlån af deres 
bøger, selv om udlånet ikke er kommercielt, må det 
a fortiori være rimeligt, at ophavsmanden og hans 
forretningspartner, udgiveren, skal have en kontrolret, 
når en bog udlånes i profitøjemed. 
3.1.2.8. Kapitel V: EDB-programmer og 
-programmel 
Den samlede konklusion (se pkt. 5.7.1) gående ud på, 
at edb-programmer bør beskyttes »inden for rammerne 
af ophavsretten og dertil knyttede rettigheder«, afspejler 
den næsten universelle enighed, der har vist sig ved 
forskellige internationale møder om dette emne i regi 
af Verdensorganisationen for intellektuel Ejendomsret 
(WIPO) og UNESCO-regi. Der er imidlertid betydelige 
afvigelser i den måde, hvorpå denne generelle holdning 
er blevet omsat i praksis. F.eks er edb-programmer 
i UK bragt ind under ophavsretsloven blot ved en 
bestemmelse, der har defineret dem som en form for 
litterære værker, således at ophavsretsloven gælder for 
dem på samme måde som for litterære værker (bortset 
fra eksplicitte forbehold); i Frankrig derimod blev op­
havsretsloven ændret i 1985, således at et særligt sæt 
bestemmelser, omhyggeligt udformet til at passe til edb-
programmernes særlige beskaffenhed, blev inkorporeret 
i ophavsretsloven; dette alternativ kan måske med for­
del overvejes som en model for EF, og det kan måske 
være nyttigt for Kommissionen, når den skal udforme 
en model for EF, at undersøge, hvordan den franske 
metode virker i praksis. 
Med hensyn til konklusionerne i pkt. 5.8.2 har Øsu 
kommentarer til følgende punkter: 
Punkt (b): Det er acceptabelt at anvende begrebet »ori­
ginalitet« om edb-programmer, men udelukkelsen af 
»almindeligt kendte« programmer kan indføre en ny 
nuance, som ikke er i overensstemmelse med den eksis­
terende opfattelse af, hvad originalitet betyder. Der 
synes inden for edb-industrien at herske stor frygt for, 
at nye originalitetsbegrebers anvendelse på edb-pro­
grammer kan bringe industriens betydelige investerin­
ger i produktion og anvendelse af denne nye form for 
intellektuel ejendomsret alvorligt i fare. 
Punkt (c): Adgangsprotokoller og grænseflader er et af 
de seneste udtryk for menneskelig kreativitet inden for 
edb-styrede systemer; de muliggør interaktionen mellem 
edb-systemer og edb-programmer. Almindeligt udtrykt 
vedrører de programmernes indbyrdes kompatibilitet; 
de er i de fleste tilfælde ikke spor anderledes i ophavsret­
lig henseende end andre programmer, og derfor bør de 
kunne omfattes af ophavsretsbeskyttelse. For så vidt 
som adgangsprotokoller og grænseflader giver anled­
ning til eventuel konkurrencebegrænsende adfærd, bør 
dette behandles efter de love og regler, der vedrører 
urimelig konkurrence, og ikke ved at ændre den norma­
le anvendelse af ophavsretsprincipperne. Punkt (d): I betragtning af edb-programmers særlige 
karakteristika og formål er det muligt, at anvendelses­
områderne for disse typer anvendelser skal være bredere 
end eller i det mindste forskellige fra dem, der gælder 
for de traditionelle kategorier af beskyttede værker. 
Punkt (e): ØSU tilslutter sig i hovedtræk dette princip, 
men påpeger, at når en bruger uden licens har erhvervet 
en kopi af et program med henblik på brug, som ikke 
kræver tilpasning, forekommer det problematisk, at 
han skulle være berettiget til at tilpasse det til et person­
ligt formål. 
Punkt (g): Kommissionen kan få vanskeligheder med 
de forskellige nationale love vedrørende beskyttelsespe­
rioder i de tilfælde, hvor medlemsstater indbefatter edb-
programmer under den almindelige ophavsretslovgiv­
ning. ØSU mener, at det er hensigtsmæssigt at have 
samme beskyttelsesperiode i alle medlemsstater. Dette 
vil befordre det interne markeds funktion inden for 
edb-software. 
Punkt (h): ØSU opkaster spørgsmålet, om det er hen­
sigtsmæssigt at overlade de nærmere bestemmelser ved­
rørende ophav til de forskellige medlemsstaters love. 
Dette spørgsmål berører kriterierne for beskyttelse og 
har også i tilfælde, hvor beskyttelsesperioden er relate­
ret til ophavsmandens død, indflydelse på beskyttelses­
periodens længde. 
Punkt (i): Kommissionen bør gå forsigtigt frem, da 
nogle tredjelande ikke opfylder deres forpligtelser i 
henhold til internationale aftaler på dette område. 
Punkt (j): En langt bredere indfaldsvinkel til spørgsmål­
et om bevisbyrden bør overvejes, herunder at der gives 
mulighed for beediget skriftligt bevis både angående 
eksistensen af og ejerskabet til rettigheder og til bekræf­
telse af indholdet af sådanne beedigede erklæringer, 
hvor bevisbyrden skal ligge hos sagsøgte. Under alle 
omstændigheder er behovet for foranstaltninger, der 
letter beviset i ophavsretssager, ikke begrænset til be­
skyttelsen af edb-programmer; det er et generelt pro­
blem, som er af særlig betydning i forbindelse med 
piratvirksomhed. 
3.1.2.9. Kapitel VI: Databaser 
ØSU konstaterer ud fra materialet vedrørende 
UNESCO/WIPO-møder, at der måske nok hersker ge­
nerel enighed om berettigelsen og behovet for at beskyt­
te kompilationer indeholdt i databaser, men at der gør 
sig betydelige meningsforskelle gældende med hensyn 
til spørgsmålet om, hvorvidt der skal gives ophavsretlig 
beskyttelse i overensstemmelse med de almindelige op-
havsretsprincipper, eller via et helt nyt sut generis sy­
stem. Da der stadigvæk sker en udvikling i overvejelser­
ne omkring disse spørgsmål, kan det være hensigtsmæs­
sigt for Kommissionen at gå forsigtigt frem på dette 
område. ØSU ønsker dog at fremsætte følgende kom­
mentarer: 
Nr. C 71/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 3. 89 
a) som svar på Kommissionens underspørgsmål (a) 
(6.7.1) synes der ikke at være noget argument imod, 
at kompilationen af ophavsretligt beskyttede værker 
på en database skal have ophavsretlig beskyttelse 
i lighed med eksisterende kompilationer (f.eks. af 
litterære eller musikalske værker), forudsat de inde­
holder en passende grad af originalitet i normal 
ophavsretlig forstand; 
b) underspørgsmål (b) (6.7.1) synes at være baseret på 
en misforståelse af, på hvilket grundlag kompilatio­
ner har krav på beskyttelse. Materialets beskaffen­
hed er ikke relevant for spørgsmålet om, hvorvidt 
kompilationen er berettiget til ophavsretlig beskyt­
telse eller ej. 
3.1.2.10 Kapitel VII: EF's rolle i multilate­
rale og bilaterale relationer 
ØSU understreger, at det er af fundamental vigtighed 
at gøre Fællesskabets fulde indflydelse gældende for at 
opnå aftaler med tredjelande. Dog understreger eksem­
pelvis på forhandlingerne med Korea (som ikke førte 
til resultater), og med Indonesien (som lykkedes) beho­
vet for, at sådanne forhandlinger planlægges og vurde­
res omhyggeligt. I og med at EF indbefatter »hjemlande­
ne« for de fleste store sprog i verden, ville ingen med­
lemsstat være glad for, at føringen inden for ophavsret­
lige aspekter, som involverer sproglige overvejelser, 
glider over til tredjelande på grund af ineffektiv for­
handling fra EF's side. (F.eks at USA skulle overtage 
føringen i sager, der vedrører det engelske sprog.) 
Med hensyn til de af Kommissionen stillede spørgsmål 
(pkt. 7.8.1): 
Punkt (a): De foranstaltninger, der er nødvendige for 
en effektiv beskyttelse af intellektuel ejendomsret på 
internationalt plan, har været genstand for omfattende 
nationale og internationale undersøgelser, og der er 
generel enighed om — hvilket ØSU støtter — at disse 
foranstaltninger bør omfatte: 
Bryssel, den 25. januar 1989. — et overordnet sæt af materielle bestemmelser vedrø­
rende alle kategorier af intellektuel ejendom (herun­
der edb-software, databaser, radioudsendelser, lyd­
optagelser og beskyttelsen af udøvende kunstneres 
interesser), som stemmer overens med Bern-konven­
tionens normer, og som indbefatter nye rettigheder, 
f.eks. retten til at forbyde udlejning, som er blevet 
nødvendige for at tilvejebringe beskyttelse i relation 
til nye former for anvendelse, som den moderne 
teknologi har muliggjort, 
— et omfattende sæt håndhævelsesbestemmelser, der 
omfatter ajourførte bøder, som skal være virkeligt 
afskrækkende, beføjelser til husundersøgelse og be­
slaglæggelse ikke blot af krænkende kopier, men 
også med det formål at opnå information; der bør 
også være bestemmelser, der letter bevisførelsen, 
herunder formodninger om eksistens og besiddelse 
af rettigheder, samt anerkendelse af bevis via skrift­
lig beediget erklæring eller attest. 
Punkt (b): EF bør støtte initiativet af Den almindelige 
overenskomst om Told og Udenrigshandel (GATT) 
om at inkorporere en kodeks til bedre beskyttelse af 
intellektuel ejendomsret, som indeholder de i de to 
foregående afsnit omtalte foranstaltninger. 
Punkt (c): ØSU pointerer de multilaterale konventioner 
som Bern-, UCC-, Rom- og Geneve-konventionerne i 
tilfredsstillende grad har tilvejebragt en ramme, inden 
for hvilken ophavsretsrelationer er blevet udviklet inter­
nationalt og er blevet opretholdt i dette århundrede. At 
der i løbet af de seneste år er indgået bilaterale traktater 
på dette område er i princippet beklageligt. ØSU har 
dog indset, at der i særlige tilfælde ikke kan være noget 
alternativ, hvis forbindelser skal etableres med bestemte 
lande. Alligevel bør det i en sådan situation understre­
ges, hvad enten forhandlingerne føres af en individuel 
stat eller af Fællesskabet, at det bilaterale forhold opfat­
tes som en overgangsforanstaltning, og at det hurtigst 
muligt bør erstattes af en tiltrædelse af en af de mange 
multilaterale konventioner. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
20. 3. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 71/15 
BILAG 1 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Afstemning 
Afstemningen om udtalelsen som helhed fandt sted ved navneangivelse. Følgende tilstedeværende eller 
repræsenterede medlemmer stemte for udtalelsen: 
Arena, Ataide Ferreira, Bagliano, Black, Bleser, Boddy, Bos, Bredima-Savopoulou, Breyiannis, van Dam, 
Dassis, von der Decken, Delhomenie, Della Croce, De Tavernier, Dodd, Dos Santos, Drago, van Eekert, 
Elstner, Etty, Eulen, Fiather, Flum, Forgas, Frandi, Fresi, Freeman, Geuenich, Giacomelli, Glesener, Gomez 
Martinez, Gredal, Green, Haas, Hilkens, Houthuys, Horsken, Hovgaard Jakobsen, Jenkins, Kaaris, Kazazis, 
Kelly, Kenna, Kirchfeld, Kitsios, Kroger, Laca Martin, Landaburu, Liverani, Lojewski, Low, Machado von 
Tschusi, Maddocks, Mainetti, Mantovani, Margalef Masia, Margot, Morales, Moreland, Morselli, Muhr, 
Murphy, Neto da Silva, Nierhaus, Nieuwenhuize, Noordwal, de Normann, Panizo-Arcos, Pearson, Petersen, 
Petropoulos, Poeton, Proenca, Pronk, Raftopoulos, Riera Marsa, Roseingrave, Santillan Cabeza, Schmitz, 
Schnieders, Schoepges, Speirs, Spijkers, Staedelin, Storie-Pugh, Telles, Tukker, Vidal, Whitworth, Wick, 
Williams. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte imod udtalelsen: 
Årets, Aspinall, Beretta, Cai, Clavel, Collas, Donck, Droulin, Dunet, Hancock, Laur, Pardon, Proumens, 
Ribiére, Robinson, Rolåo Goncalves, Saiu, Salmon, Silva, Tiemann, Tixier, Yverneau. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte hverken for eller imod: 
Amato, Aparicio Bravo, Berns, Cavazzuti, Corell Ayora, Drilleaud, Hagen, Lustenhouwer, Mourgues, Nielsen 
B., Nielsen P., Nugeyre, Orsi, Rouzier, Termes Carrero, Vallejo Calderon, Velasco Mancebo, Vercellino. 
BILAG 2 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
Forkastet ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag til sektionens udtalelse, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsorde­
nen, blev forkastet under debatten: 
Punkt 2.3 
Punktet formuleres således: 
»ØSU mener, at enhedsmarkedet ikke vil være fuldt ud gennemført, hvis ikke den intellektuelle ejendomsret 
beskyttes effektivt i EF. ØSU går ind for, at privatpersoner skal have ret til at anvende de nye teknologier 
inden for hjemmets fire vægge, dog med det forbehold, at de ikke krænker de individers rettigheder, som 
skaber og producerer musik og andre værker, hvilket ville være ensbetydende med misbrug.« 
Begrundelse 
Det drejer sig på den ene side om at tage kendsgerningerne og offentlighedens ønske om at kunne kopiere 
værker ad notam og på den anden side om behovet for at honorere ophavsmænd, udøvende kunstnere og 
producenter for udnyttelsen af værker, som de har medvirket til at skabe. 
Resultatet af afstemningen 
48 stemte for, 58 stemte imod, 7 stemte hverken for eller imod. 
Nr. C 71/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 3. 89 
Punkt 2.3 
Punktet omformuleres: 
»ØSU erkender, at der kun vil kunne drages fuld økonomisk fordel af et dynamisk indre marked, hvis de 
intellektuelle ejendomsrettigheder beskyttes effektivt inden for EF. Men samtidig bør private borgere være i 
stand til at udnytte den nye teknologis goder ved at anvende alt foreliggende ikke-professionelt udstyr — 
uden kontrol efter at det er købt — i deres eget hjem. Udfordringen ligger i at udtænke foranstaltninger, der 
bevarer en retfærdig balance mellem disse undertiden modstridende interesser.« 
Begrundelse 
Ændringsforslagene sigter på at skabe en retfærdig balance mellem alle parters interesser. 
Resultatet af afstemningen 
46 stemte for, 52 stemte imod, 29 stemte hverken for eller imod. 
Punkt 2.4 
Punktet erstattes med følgende tekst: 
»Den vigtigste kritik, der kan rettes imod grønbogen — ud over den manglende behandling af visse spørgsmål 
— er, at den ikke nævner ophavsmænds, fortolkende kunstneres og producenters ret til at give tilladelse til 
og kontrollere spredningen af deres værker og den måde, de udnyttes på.« 
Begrundelse 
Denne påmindelse om et grundlæggende princip, som alle skabende og producerende rettighedsindehavere 
støtter, giver sig selv. 
Resultatet af afstemningen 
30 stemte for, 49 stemte imod, 35 stemte hverken for eller imod.