MàKannssIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
VERSION CONSOLIDEE KOM(93)164 endelig udg. 
Bruxelles, den 22, april 1993 
FREIilE AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(VfekstInitiativet fri Edinburgh-topmodet) 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
FREIilE AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vekstinitiativet fri Edinburgh-topmødet) 
1. Edinburgh-erkler ingen 
Den nuværende svækkelse af den europæiske Økonomi giver anledning 
til bekymring. Den reale vækst i BNP i EF falder fra kun 1,1% i 
1992 til 3/4% i 1993, med et stærkt fald i beskæftigelsen i 1993 
for andet år i træk og en deraf følgende yderligere stigning i 
arbejdsløsheden til 11% i gennemsnit i âr. Et foruroligende træk 
ved den Økonomiske situation er den alvorlige svækkelse af 
tilliden, der er oplevet i erhvervslivet og blandt forbrugerne i 
løbet af 1992. Til trods for en række lyspunkter i nogle få lande 
viser de seneste oplysninger, at udviklingen i den økonomiske 
aktivitet i EF i 1993 som helhed efter al sandsynlighed fortsat vil 
være svag. 
På baggrund af denne svækkelse af den økonomiske aktivitet i Europa 
har Kommissionen - efter opfordring fra Det Europæiske Råd i 
Edinburgh den 12. december 1992 - foreslået, at der på såvel 
nationalt plan som EF-plan træffes foranstaltninger, som kan 
bidrage til at øge tilliden, styrke forudsætningerne for økonomisk 
vækst og virke beskæft I gel sesfremmende1^. I begyndelsen af 
februar forelagde Kommissionen en meddelelse for Rådet om 
gennemførelsen af EF-foranstaltningerne. Tiden er nu inde til, at 
Rådet (Økonomi og finans) gør status over den pakke af 
foranstaltninger til fremme af et økonomisk opsving, det såkaldte 
"vækst initiativ", som indtil nu er bebudet af de enkelte 
medlemsstater eller vedtaget på EF-plan. Disse foranstaltninger vil 
begynde at få virkning i 1993. Formålet med foranstaltningerne er, 
at der inden for rammerne af en relevant finans-, penge-, handels-
og anden erhvervspolitik skal skabes nye muligheder og ydes støtte 
på særlige svckkede områder, som er af afgørende betydning for EF's 
fremtidige Økonomiske udvikling, således at tilliden kan genskabes 
og mulighederne for et økonomisk opsving øges. 
2. En samordnet politik for stabilitet, vækst og beskæftigelse 
Vækst Initiât ivet omfatter foranstaltninger på såvel EF-plan som på 
nationalt plan. De er en del af en fælles indsats, som vil have 
større virkning end spredte foranstaltninger på forskellige 
tidspunkter i de enkelte medlemsstater. Fordi medlemsstaternes 
1) Formandskabets konklusioner - Edinburgh, den 12. december 1992; 
bilag 4 til del A, erklæring om fremme af et økonomisk opsving i 
Europa. 
-2-
økonomier nu er så nært sammenknyttet (og vil blive det i endnu 
højere grad som følge af det indre marked), har en vækstfremmende 
foranstaltning i det ene land en afsmittende virkning på de andre 
EF-partnere, medens dette land ligeledes selv kan drage fordel af 
virkningerne af foranstaltninger andre steder. Det udbytte, som en 
medlemsstat kunne få af at gennemføre en foranstaltning alene, 
kunne stort set fordobles, hvis de andre gjorde det samme, samtidig 
med at budgetudgifterne også kunne reduceres. Endvidere suppleres 
foranstaltninger i EF med lignende Initiativer i EFTA-1 andene, og 
der er ligeledes ved at blive Indført foranstaltninger til fremme 
af opsvinget i USA, medens sådanne foranstaltninger er bebudet 
iværksat i Japan. Indsatsen i de enkelte lande alene vil sand­
synligvis være ubetydelig og snart blive svækket, hvorimod en 
samordnet foranstaltning i hele den industrialiserede verden vil 
bidrage til at sætte skub i det Økonomiske opsving på verdensplan. 
De foranstaltninger, som vækstpakken indfører, vil støtte den 
økonomiske aktivitet i EF på kort sigt, men på en måde, som 
forbedrer udsigterne for vækst på længere sigt. Således er 
udgiftsstigningerne koncentreret om kapital invester Inger 
(forbedring af infrastrukturer, tilskyndelse til private 
investeringer) og investeringer i menneskelig kapital af en art, 
som alierede i år vil få indvirkning på beskæftigelsessituationen 
og samtidig vil have en varig positiv virkning på EF-økonomiens 
udbudsside. Andre foranstaltninger og reformer med mindre direkte 
udgiftsvirkninger vil bidrage til at gøre det Økonomiske system 
mere fleksibelt og genskabe dynamikken i EF's produktion. 
Vækst initiât ivets foranstaltninger skal træde i kraft hurtigst 
muligt og vil blive koncentreret om 1993 og 1994, men vil også have 
virkning på længere sigt. Mange af de specifikke 
udgiftsbeslutninger, som medlemsstaterne har bebudet, vedrører 
deres 1993-budgetter. Senere på året, når de enkelte landes 
budgetter for 1994 forelægges, vil medlemsstaternes regeringer få 
mulighed for at udvide disse foranstaltninger på grundlag af en 
vurdering af de muligheder og begrænsninger, der gør sig gældende 
til den tid. 
Som understreget i Edinburgh-erklæringen er de grundlæggende mål 
for medlemsstaternes økonomiske politikker fortsat som fastsat i 
Maastricht-Traktaten, nemlig en åben markedsøkonomi med fri konkur­
rence, bæredygtig vækst, som respekterer miljøet, stabile priser 
med sunde offentlige finanser og monetære vilkår samt en holdbar 
betalingsbalance. De økonom isk-poI iti ske tiltag, der slås til lyd 
for i Edinburgh-erklæringen - udnytte det eksisterende råderum 
inden for budgetpolitikken, flytte prioriteterne vedrørende de 
offentlige udgifter over på infrastruktur og vækstfremmende 
udgifter, fremme private investeringer, gennemføre strukturreformer 
og opnå løntilbageholdenhed - vil give mulighed for fornyet vækst 
uden at bringe de budgetmæssige forpligtelser i Maastricht-
Traktaten i fare. Medlemsstaterne er stadig fast besluttet på at 
opfylde de konvergenskriterier, der er fastsat i Maastricht-
Traktaten, og på at efterkomme de konvergensprogrammer, der er 
forelagt for Rådet, i fuldt omfang, herunder tiltrædelse af målene 
på mellemlang sigt om budgetkonsolidering. 
Under de nuværende omstændigheder er der kun begrænsede muligheder 
for en udvidelse af de offentlige udgifter, som måske nok ville 
fremme aktiviteten på kort sigt, men ville føre ti I en forøgelse af 
-3-
den offentlige gæld, presse renten i vejret og være til skade for 
vækstmulighederne på længere sigt. Foranstaltningerne koncentreres 
i stedet for om selektive tiltag og om en omlægning af strukturen i 
de offentlige udgifter over mod mere vækstskabende områder. Når 
først det økonomiske opsving er slået igennem, vil det lette den 
generelle konvergensproces i EF, især på budgetsiden. 
Medlemsstater i en forholdsvis gunstig budgetmæssig situation bør 
udnytte de muligheder, der er for at gennemføre aktivitetsfremmende 
foranstaltninger. På den anden side kan de lande, der står over for 
store budgetunderskud, gøre mest for at genskabe tilliden og 
forbedre det økonomiske klima ved at gøre en troværdig indsats for 
at bringe budgetunderskuddene under kontrol, således at de kan nå 
de mål på mellemlang sigt, der er fastsat i de budge t pol it i ske 
konsol i deringsstrategier i deres konvergensprogrammer. 
Den svækkede økonomiske aktivitet trykker imidlertid 
skatteindtægterne på kort sigt og presser samtidig visse sociale 
udgifter i vejret, sådan at det bliver endnu vanskeligere at 
nedbringe budgetunderskuddet. Undtagen i medlemsstater med meget 
høje underskud og en stor offentlig gæld bør de automatiske 
stabilisatorer have en vis mulighed for at virke, navnlig på 
indtægtssiden. Denne mekanisme støtter automatisk den indenlandske 
efterspørgsel, som ellers ville blive svækket yderligere. En sådan 
fremgangsmåde indebærer imidlertid, at når det økonomiske opsving 
sætter ind, må der hurtigt rettes op på balancen i budgettet, 
således at økonomien kan komme tilbage på det rette spor, både ved 
at give de positive konjunkturvirkninger mulighed for at slå 
igennem og ved at fortsætte med at genemføre de nødvendige 
diskretionære Justeringer. 
3. Behovet for fremskridt pi andre centrale Økonomiske omrider 
Vækst initiât i vets foranstaltninger vil bidrage til at få EF's 
økonomi tilbage til et tilfredsstillende og bæredygtigt 
vækstforløb. Virkningerne heraf vil imidlertid blive øget 
betydeligt, hvis der sker reelle fremskridt med hensyn til løsning 
af en række andre indbyrdes beslægtede problemer af såvel politisk 
som Økonomisk art, som har skabt stor usikkerhed i det seneste års 
tid og har svækket tilliden og forsinket den økonomiske ekspansion: 
- Maastricht-Traktaten ml ratificeres snarest muligt, således at 
der klart etableres en udviklingsramme for EF og dets udvidelse 
- der bør foretages yderligere reduktioner af de fortsat meget 
høje europæiske kortfristede rentesatser i tillid til, at 
inflationspresset kan holdes nede, og at budgetterne kan 
konsolideres i løbet af få år i hele EF 
- en tilbagevenden til roligere forhold inden for Det Europæiske 
Monetære System, som er stærkt afhængigt af de to foregående 
faktorer, vil fremme et miljø, hvor der kan drages større 
fordel af de muligheder, der opstår i forbindelse med det indre 
marked 
- på internationalt plan er det nødvendigt, at GATT-
forhandlingerne, som har trukket i langdrag, afsluttes med en 
-4-
omfattende og afbalanceret aftale, som indebærer en stærk 
udvidelse af handelsmulighederne. 
4. Vækst initiât Ivets pakke if foranstaltninger 
I de seneste måneder er der på såvel nationalt plan som på EF-plan 
bebudet og vedtaget en lang række foranstaltninger, som skal 
gennemføres i 1993; i visse tilfælde udnytter medlemsstaterne 
alierede de nye eller udvidede EF-faciIIteter, der blev opnået 
enighed om i Edinburgh. 
De vigtigste områder, hvor der træffes foranstaltninger på 
nationalt plan og på EF-plan, er: 
- en opprioritering af offentlige udgifter til investeringer i 
Infrastruktur og indre kapitalgoder samt if indre vækstfremmende 
udgifter (f.eks. forskning og udvikling) 
- nye faciliteter og incitamenter til fremme if pr ivite 
Investeringer 
- større støtte til små og mellemstore virksomheder, hvor der 
består store Jobskabelsesmuligheder 
- yderligere uddannelsesmuligheder og indre ordninger, som skal 
forberede de arbejdsløse til et Job og forbedre arbejdskraftens 
kval if(kationer 
- løntilbageholdenhed, især i den offentlige sektor, med det 
formål at styre de løbende udgifter, men også for at tilskynde 
til en generel løntilbageholdenhed med henblik på at forbedre 
konkurrenceevnen og medvirke ti I at nedbringe arbejdsløsheden 
- strukturreformer, der kan få markederne til at fungere bedre 
(især arbejdsmarkedet), øge konkurrencen og fjerne 
forvridninger. 
Foruden de konkrete foranstaltninger, der træffes inden for 
rammerne af vækst in it I at i vet, støtter nogle medlemsstater også den 
økonomiske aktivitet derved, at de ikke forsøger at neutralisere 
virkningerne af konjunkturerne på deres budgetunderskud. 
Endvidere må det ikke glemmes, at den hurtige udvikling hen imod 
gennemførelsen af det indre marked med en vellykket afskaffelse af 
de indre grænser fra Januar 1993 er den største strukturreform i EF 
i de senere år. Den er samtidig af afgørende betydning for, 
hvorledes EF's økonomi fungerer. 
Foranstaltningerne på EF-plan, som Kommissionen og Den Europæiske 
Investeringsbank har fremlagt detaljerede forslag om, bidrager især 
til de første fire af ovennævnte områder. Bilag A indeholder 
fuldstændige oplysninger om vedtagne og foreslåede foranstaltninger 
på EF-plan. Bilag B indeholder detaljerede oplysninger om de 
foranstaltninger, som de enkelte medlemsstater har bebudet på de 
forskellige områder inden for vækst in it i at i vet. I nedenstående 
afsnit fokuseres der på de vigtigste træk ved hovedområderne. 
-5-
Prlorltering af de offentlige investeringer 
En vatsent lig del af v»k«t initiât I vet vedrører investeringer, der skal gen­
nemføres af savel EF som medlemsstaterne. Ganske vist er investeringerne som 
helhed en forudsætning for vedvarende vakst, men de offentlige Investeringer 
kan sattes i gang hurtigst. I tidligere konjunkturafmatningsperioder har de 
offentlige investeringer normalt varet blandt de offentlige udglftskate-
gorler, der er skaret ned først. Da medlemsstaterne ved, at et moderne, 
offentligt kap!ta Iapparat, som er effektivt, er af betydning for den 
langsigtede økonomiske udvikling, søger de denne gang først og fremmest at 
beskytte kapital udgifterne mod de generelle budgetnedskarlnger, ligesom de 
har bebudet forhøjelser I forhold til de tidligere planer i visse dele af de 
offentlige kapitaludgifter, navnlig infrastrukturprojekter. Ud over at de 
offentlige investeringer har en multiplikatorvirkning, vil de også medføre en 
forøgelse af de private investeringer. Medlemsstaterne har hidtil bebudet 
øgede investeringsudgifter pd i alt ca. 6 mia. ECU i 1993, Idet hvert enkelt 
land vil gøre en ekstra indsats. 
Det Europ« i ske Rad i Edinburgh gav grønt lys for flere nye og udvidede EF-
ordninger. Der blev indført en ny midlertidig lånefacilitet pa 5 mia. ECU 
under Den Europa!ske Investeringsbank, og det blev vedtaget at oprette en 
Europa!sk Investeringsfond med en kapital pd 2 mia. ECU, at forøge EF't 
strukturfonde betydeligt i perioden 1994-1998, og at oprette en samhørig­
hedsfond, hvortil der for 1993 blev afsat 1,5 mia. ECU. Der er hermed tale om 
et vasentligt bidrag til samfinansieringen af yderligere investeringer (både 
offentlige og private), navnlig i de fire lande, der er omfattet af 
Samhørighedsfonden (Grakenland, Spanien, Irland og Portugal) og ! andre af 
EF*s mindre velstående regioner. 
Der lagges sarlig vagt pa anvendelse af EF's nye finansieringsinstrumenter 
til kapital infrastrukturprojekter I forbindelse med de transeuropalske net 
(TEN) med henblik pa at fa det indre marked til at fungere bedre og at skabe 
bedre forbindelser med Central- og Østeuropa. Efter høring af alle berørte 
parter har Kommissionen offentliggjort styrlngsplanerne for vejtransport, 
højhastighedstog, kombineret transport og indre vandveje. Inden for de 
traditionelle jernbaner, havne og lufthavne, flyvekontrol og Vessel Traffic 
Systems (VTS) er høringerne langt fremskredet, og Kommissionen vil om seks 
maneder fremlogge forslag til styrlngsplanerne for disse omrader. Inden for 
to andre vigtige sektorer, nemlig energi og telematiknet, er der også fore­
slået styringsplaner eller forskellige tiltag. Arbejdet med at fastlagge, 
hvilke projekter der kan falde ind under styrlngsplanerne, fortsatter. Inden 
for transport alene vil der sandsynligvis blive behov for 40 mia. ECU til 
projekter af fal Iesskabsinteresse, der vil kunne påbegyndes i 1993/94. Heraf 
vil nogle vare berettigede til Ion eller kreditter over de nye EF-ordnInger 
eller støtte over strukturfondene eller Samhørighedsfonden. Kommissionen har 
også taget skridt til at forøge de internationale finansieringsinstitutters 
(navnlig EIB's) finansiering af projekter vedrørende TEN i de central- og 
Østeuropa!ske lande. 
EIB har allerede i henhold til den midlertidige lånefacilitet godkendt lån på 
1,6 mia. ECU til 21 projekter i EF. Over 90% af denne supplerende långivning 
vedrører TEN-projekter eller dertil knyttede adgangsinfrastrukturer. Ud over 
disse projekter i EF har EIB også godkendt finansiering af to projekter i 
Central- og Østeuropa. 
-6-
Fremme of de private Investeringer samt støtte til små og mellemstore 
virksomheder (SMV) 
Et opsving i de private Investeringer vil hovedsagelig forudsatte øget tillid 
i erhvervslivet til udsigterne for efterspørgslen og rentabiliteten og vil 
blive fremskyndet af en rentesankning. Med henblik pd at fremme 
Investeringer, der ellers ville blive forsinket, eller som det mdske er 
vanskeligt at fd finansieret under de nuvarende forhold, hor medlemssta­
ternes regeringer bebudet en rakke nye eller udvidede incitamenter og 
ordninger. Flere lande har øget skattefradragene for Investeringer (I nogle 
tilfalde for en begranset periode). Mange har udvidet deres ordninger for 
lånegarantier eller kreditter pd favorable vilkdr, isår til smd og mellem­
store virksomheder; det anslås, at de nationale ordninger, der indgdr I 
vakst initiât !vet, vil kunne støtte investeringer i den private sektor pd 
ea. 6 m!a. ECU i 1993. 
Boligmarkedet er praget af en betydelig afmatning ! det meste af EF, og flere 
regeringer har taget skridt til at fremme efterspørgslen efter boliger, ofte 
ved nedsatte I se af afgifterne pd ejendomshandel, skattelettelser og andre 
Incitamenter I forbindelse med reparation og vedligeholdelse, større udbud 
af lejebolIger osv. 
En del af EF's større finansieringsressourcer vil blive anvendt til støtte 
til investeringsprojekter i den private sektor. Planerne for oprettelse af 
Den Europai ske Investeringsfond er nu langt fremskredet, sdledes at den 
skulle kunne trade I kraft til efterdret efter ratificering af den andrede 
EIB-protokol, og over denne fond vil der blive ydet lånegarantier, f.eks. til 
projekter inden for telekommunikation, elektronik og transport (TEN) samt til 
SMV-projekter. Det forberedende arbejde med at fastlagge, hvilke projekter 
der kan komme i betragtning, er i fuld gang, og beslutningerne vil således 
kunne gennemføres inden drets udgang. 
Foruden støtte til investeringer har man pd nationalt plan og pd EF-plan 
bebudet eller drøftet andre foranstaltninger for at nedbringe de admini­
strative byrder og sikre de mindre virksomheder rådgivning, information og 
teknisk bistand. Kommissionen har navnlig foresldet et flerdrlgt program for 
støtte ttl erhvervslivet (sarlig SMV). Programmet omfatter foranstaltninger, 
som skal gøre det lettere for SMV at operere pd det indre marked, at til­
passe sig efter erhvervsmæssige andringer og at forbedre konkurrenceevnen. 
Disse tiltag har to mdlsatninger, nemlig information og samarbejde, f.eks. 
udbygning af EF-rddgivningskontorerne, BRE/BC-NET, "Europartenariat"- og 
HEnterprlseH-projekterne, samt fremme af anvendelsen af underleverancer pd 
tvårs af granserne og styrkelse af det teknologiske potentiel. 
Effektivisering af forskning og udvikling 
Et Europa, å«r er mere konkurrencedygtigt, vil kunne skabe flere arbejds­
pladser. Forskningen spiller en afgørende rolle for en økonomis samlede 
konkurrenceevne. Pd grund af stordriftsfordelene og arten af de implicerede 
risici taler meget for at lagge en del af udgifterne til forskning i EF-regi. 
Pd baggrund heraf og til opfølgning af Edinburgh-erklar ingen er Fallesskobet 
ved at Ivarksatte yderligere foranstaltninger til en vardl af 900 mlo. ECU; 
disse foranstaltninger omfatter bl.a. en omfattende beskaftige Isesfremmende 
Indsats til fordel for forskere (bl.a. arbejdsløse teknikere) og vil forbedre 
industriens konkurrencemæssige stilling. En uafhangig analyse offentliggjort 
for nylig har vist, at supplerende investeringer i forskning med omfattende 
industriel anvendelse gav direkte økonomiske fordele pd 2,5 mia. ECU og 
indirekte Økonomiske fordele pd 800 mlo. ECU over en femårig periode. For at 
opretholde en konstant støtte til forskningen er Fallesskobet desuden for 
-7-
øjebllkket ved at udarbejde det fjerde rammeprogram, der sigter mod at fremme 
forsknings- og teknoI ogi udviklingsprojekter, der har industriel anvendelse 
og en indvirkning pd effektiviteten og beskaf11geI sen. 
Tilpasning og styrkelse af uddannelsesprogrammer og beskæftigelsesfremmende 
ordninger 
Det løft i investeringerne, ovennævnte foranstaltninger giver anledning til, 
vil vare en kilde til jobskabelse. Mere slagkraftige foranstaltninger er dog 
pdkravede i tilknytning hertil for at modvirke det nuvarende tab af arbejds­
pladser. Medlemsstaternes beskæftigelsesfremmende foranstaltninger omfatter 
jobskabelsesinet tomenter, udbygning og styrkelse af uddannelsesprogrammer og 
arbejdsmarkedsreformer. 
Nøje målrettede uddannelsesforanstaltninger er et nøgleelement i best råbe I-
serne pd at tilpasse arbejdstagernes kvalifikationer til de stadig større 
krav, den industrielle omstilling stiller. Sddanne foranstaltninger kan både 
forøge konkurrenceevnen og bekæmpe arbejdsløsheden. Mange af dem, der mister 
deres job i forbindelse med omstillingen og moderniseringen af industrien, er 
erfarne og har en vis fagkundskab. Risikoen for, at denne type ledige senere 
kommer til at slutte sig til rakken af langtidsledige, kan reduceres, hvis 
der hurtigt tages initiativ til at omskole dem og forberede dem pd alternativ 
beskaftigel se. 
Pd EF-plan kan Den Europæiske Socialfond i den nuvarende situation ikke gribe 
Ind og hjalpe dem, der mister deres job, medmindre de har varet uden 
beskaftigelse I mere end et dr, og medmindre de er bosiddende i områder, der 
er berettiget til regionaludviklIngsstøtte fra EF. Dette indebarer ikke blot 
en risiko for disse mennesker selv t form af risikoen for langtidsledighed, 
men ogsd for Fallesskobet I form af risikoen for tab af disse menneskers 
potentiel og fagkundskab. Kommissionen vedtog i marts en rakke konkrete til­
tag med henblik pd at anvende reglerne for Socialfonden mere fleksibelt, og 
disse tiltag er nu klar til drøftelse med medlemsstaterne. Der vil under 
bestemte, narmere angivne omstandigheder blive benyttet en bredere defini­
tion af langtidsledighed. Denne fravigelse af de hidtidige regler, som ESF-
forordningen udtrykkeligt åbner mulighed for, vil gøre det muligt at anvende 
Socialfondens midler mere effektivt og vil vare et vigtigt bidrag fra EF's 
side til at forbedre situationen pd arbejdsmarkedet. Pd denne måde kan det 
vise sig muligt at omdirigere 200 mto. ECU eller mere inden for de nuvarende 
EF-støtterommer. 
Fordeling af byrderne ved den økonomiske afmatning via løntilbageholdenhed 
Hvad angår lønningerne I den offentlige sektor, er det I dr lykkedes de 
fleste medlemsstater at holde lønstigningerne nede i forhold til 1992. En 
sarlig stram indkomstpolitik praktiseres i Tyskland, Grækenland, Italien, 
Spanien, Portugal og Det Forenede Kongerige. Lavere lønstigninger er nød­
vendige for at gøre fremskridt med budgetkonsolideringen og give plads til 
andre og mere vakstfremmende offentlige udgifter. 
Løntilbageholdenhed i den offentlige sektor kan ogsd tjene som eksempel for 
lønforhandlingerne i den private sektor, hvor det I stigende grad står klart 
for arbejdsmarkedets parter, at lønstigninger, der er ude af takt med vaksten 
i produktiviteten, md undgås, hvis den internationale konkurrenceevne skal 
bevares eller forbedres og rentabiliteten beskyttes til fremme af 
investeringerne og beskafti gel sen. Løntilbageholdenhed I den private sektor 
sldr i stigende grad igennem i dr, hvilket pd grund af dens pengepolitiske 
virkninger er en udvikling, der er specielt velkommen i Tyskland. 
-8-
Gennemførelse af strukturreformer til forbedring af vækstmulighederne pd lang 
sigt 
Strukturreformer, hvorved EF-økonomierne søges gjort mere fleksible, mod­
tagelige for forandringer, Innoverende og effektive, er et vigtigt element i 
vakst Initiât ivet og vi I i stigende grad få afgørende indflydelse pd evnen til 
at gøre sig galdende pd det indre marked i de kommende dr. Frem for alt 
springer stivhederne pd arbejdsmarkederne i EF fortsat i øjnene. Den høje 
arbejdsløshed i Fallesskobet skyldes kun delvis den seneste tids afmatning. 
Arbejdsmarkederne fungerer ikke ordentligt. 
Flere lande har pd det seneste bebudet foranstaltninger til bekæmpelse af 
problemerne pd arbejdsmarkedet. Blandt disse kan nævnes foranstaltninger med 
henblik pd at skabe en bedre balance mellem indkomststøtten til de arbejds­
løse og incitamenterne til at søge arbejde, dbne op for en bredere og mere 
fleksibel vifte af beskæftigelsesformer, reducere barriererne for adgang til 
bestemte aktiviteter og professioner, forbedre arbejdsformidlingen og 
erhvervsvejledningen, indføre større regionalt og jobmæssigt betingede 
lønforskelle, hvor dette er begrundet, gribe ind over for hindringer for 
mobiliteten mellem forskellige job og regioner i form af f.eks. stive 
pensionsordninger og boligproblemer og forbedre arbejdsstyrkens kvalifi­
kationer. 
Dette er en langsigtet proces, der kun langsomt giver resultater, og som md 
opretholdes gennem en lang årrække, ikke mindst fordi der er udsigt til, at 
arbejdsløshedsprocenten fortsat vil være for høj gennem mtdten af 1990'erne. 
Der tages ogsd initiativer pd andre strukturreformomrdder. Der er iværksat 
eller foresldet iværksat foranstaltninger til forbedring af konkurrence­
politikken I Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Irland, Nederlandene og 
Portugal I den hensigt at tilpasse denne til det indre markeds krav, styrke 
lovgivningen eller reducere barriererne for markedsadgang. 
Der er fremlagt forslag til privatisering af offentlige virksomheder (ogsd 
med budgetmæssige fordele) i bebudede eller forlængede privatiserings­
programmer i Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, 
Nederlandene og Portugal. 
S. Vækstpakkens økonomiske virkninger 
En hurtig iværksættelse af vækstpakken vil få positive virkninger 
for EF's Økonomi. De foranstaltninger, der træffes på såvel 
nationalt plan som EF-plan, og som kan måles direkte i merudgifter 
(hovedsagejig ekstra investeringer i den offentlige og den private 
sektor) vi i tilsammen skabe øget vækst i både 1993 og 1994, og det 
anslås, at det reale BNP i EF i 1994 kommer til at ligge 0,6% 
højere end uden vækstpakken. Det er en værditilvækst i EF svarende 
til ca. 35 mia. ECU. Sideløbende med dette opsving i den økonomiske 
aktivitet vil beskæftigelsen i de to år blive øget med ca. 450 000 
nye arbejdspladser, og de samlede faste investeringer vil stige med 
3% i 1994. 
Men disse allerede meget positive resultater er kun en del af de 
virkninger, pakken kan forventes at få. De positive virkninger af 
strukturforanstaltninger er pr. definition vanskelige at 
kvantificere, både med hensyn til, hvor store de bliver, og hvornår 
de slår igennem, og der er derfor ikke taget hensyn til dem her. 
Desuden kan der forventes yderligere fald i rentesatserne i de 
-9-
kommende måneder på baggrund af de fremskridt, der er gjort med 
inflationsdæmpningen, den mere moderate lønudvikling og de 
troværdige planer for nedbringelse af budgetuligevægtene. Men der 
er dog endnu usikkerhed omkring rentefaldet, og i den kvantitative 
vurdering er der derfor ikke taget hensyn til de positive 
virkninger, det til sin tid vil få for efterspørgslen og for rente-
og afdragsbyrden. Men lykkes det at skabe større tillid i 
erhvervslivet og hos forbrugerne, kan det få større betydning for 
den Økonomiske genopretning end de direkte virkninger af de 
foranstaltninger, der kan kvantificeres. 
En anden faktor, der vil hjælpe med til at modvirke 
recess ionstendenserne i de europæiske økonomier, er, at flere 
medlemsstater har besluttet, at de kun delvis eller slet ikke vil 
udligne den forværring af deres budgetunderskud, der skyldtes, at 
aktivitetsnedgangen blev større, end de forventede, da de fremlagde 
deres budgetplaner for 1993 sidste efterår. I hvilket omfang dette 
er eller skal være tilfældet, varierer fra det ene land til det 
andet, bl.a. afhængigt af de enkelte landes udgangspositioner. Det 
kan generelt anslås, at hvis man lader de automatiske 
stabilisatorer få frit spil, vil det kunne opveje ca. en tredjedel 
af tilbagegangen i produktionen. 
6. Betydelige stimulerende virkninger, men situationen må overvåges 
løbende 
Det meget store antal foranstaltninger, der er truffet beslutning 
om både på nationalt plan og på EF-plan i de få måneder, der er 
gået, siden vækst Initiât i vet blev udtænkt repræsenterer en 
betydelig stimulans til den økonomiske aktivitet i EF. 
I de kommende måneder er der behov for en energisk opfølgning for 
at sikre, at beslutningerne føres ud i livet: 
rat if leeringsprocedurerne i forbindelse med Den Europæiske 
Investeringsfond må afsluttes hurtigst muligt; andre 
kommissionsforslag, bl.a. med hensyn til forskning og udvikling og 
små og mellemstore virksomheder, mangler endnu at blive vedtaget i 
Rådet; den gode begyndelse, Kommissionen og de nationale 
myndigheder gjorde ved at få fastlagt, hvilke projekter der skulle 
være berettiget til finansiel støtte, må videreføres, således at 
projekterne hurtigt kan sættes i gang, og for nogle af de nationale 
forslag mangler den fornødne lovgivning endnu at blive vedtaget, 
før de kan føres ud i livet. 
Hvad angår strukturreformerne er der stadig meget, der skal gøres. 
De foranstaltninger, der for nylig blev bebudet (og de, der blev 
indført i de foregående år), går i den rigtige retning, men det er 
kun en begyndelse. Selv om det i overensstemmelse med 
subsidiaritetsprincippet ofte vil være hensigtsmæssigt at tage fat 
på disse problemer på nationalt plan under hensyn til særlige 
institutionelle træk og traditioner, vil det nok være frugtbart, at 
landene deler deres erfaringer med hinanden og følger parallelle 
fremgangsmåder ved gennemførelsen af reformerne. Udformning af 
arbejdsmarkedsreformer for at bekæmpe den høje arbejdsløshed, der 
ser ud til at ville vare ved, selv efter at det økonomiske opsving 
er slået igennem, er en stor udfordring for de europæiske rege­
ringer. Efter drøftelser i ØKOFI N-Rådet har Udvalget for Økonomisk 
Politik allerede afgivet en udtalelse om "Forbedring af arbejds-
-10-
markedets funktion", hvori der peges på en række områder, hvor der 
bør sættes ind med samordnede foranstaltninger. 
I de kommende måneder må den økonomiske situation i Europa fortsat 
overvåges meget nøje for at se, om opsvinget er ved at komme i 
gang, vurdere virkningerne af de vækstpakkeforanstaltnlnger, der 
allerede er truffet, og tage stilling til, om der er behov for 
yder tigere indsats, f.eks. på det tidspunkt, hvor 1994-budgetterne 
skal opsti Iles. 
De foranstaltninger, der træffes i EF, indgår som et vigtigt led i 
den bredere indsats i alle de højtudviklede lande for at få 
verdensøkonomien bragt tilbage på et holdbart, 
ekspansionsfremmende spor. Det nære samråd og samarbejde med de 
andre vigtige aktører (USA, Japan, EFTA-landene) må videreføres, og 
resultaterne skal drøftes på det næste økonomiske topmøde i Tokyo i 
Jul l. 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækst initiât ivet fra Edinburgh-topmødet) 
BILAG A 
Initiativer og foranstaltninger, som er besluttet eller planlagt 
Då EF-plan 
1. EIB's midlertidige lånefaciliteter 
2. Den Europæiske Investeringsfond (EIF) 
3. Uddannelse af arbejdsløse. 
Øget fleksibilitet i Den Europæiske Socialfond 
4. De små og mellemstore virksomheder i vækst in itiati vet 
5. Bidraget fra forskningen i EF 
6. Bidrag fra strukturforanstaltningerne 
7. Det indre marked og vækst initiât i vet 
Ru« de la Loi 200 - B-1049 Brussels - 8elglum 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
EIB'S MIDLERTIDIGE LÅNEFACILITET 
I. HOVEDTRÆK 
1. På Det Europæiske Råds møde i Edinburgh blev det vedtaget, at der 
skulle Indføres en ny, midlertidig lånefacilitet på 5 mia. ECU 
under EIB, som skulle fremskynde finansieringen af 
infrastrukturprojekter, især i forbindelse med de transeuropæiske 
net (TEN). 
2. EIB's styrelsesråd besluttede derfor ved årets begyndelse, at 
faciliteten kunne anvendes til følgende former for investeringer: 
- først og fremmest investeringer i TEN inden for transport, 
telekommunikation og energi på grundlag af retningslinjer for 
styringsplaner, som Kommissionen skulle forelægge Rådet. Det 
blev også besluttet, at udvælgelsen af projekter, hvis ikke der 
forelå styringsplaner for bestemte invester ingskategorler, 
ville ske på grundlag af en vurdering af deres bidrag til 
forbedring af forbindelserne mellem EF's medlemsstater 
- investeringer i transport, telekommunikation og energi med 
henblik på at forbedre adgangen til selve TEN (i 
overensstemmelse med artikel 129B, stk. 2, i Traktaten om Den 
Europæiske Union) 
- investeringer i mi IjøbeskytteI se og -planlægning. 
Det blev vedtaget, at EIB kunne finansiere op til 75% af de 
samlede projektomkostninger (mod normalt højst 50%); i de 
tilfælde, hvor Banken samfinansierer projektet med et EF-
budgetinstrument (f.eks. EFRU), skulle loftet over det samlede 
bidrag forhøjes fra de normale 70% af projektomkostningerne til 
90%. 
I. GODKENDTE PROJEKTER 
EIB har allerede i henhold til faciliteten godkendt lån på 
1,6 mia. ECU i EF. Disse lån, der i visse tilfælde øger EIB's 
bidrag til mellem 70-75% af de samlede projektomkostninger, har 
for det meste en løbetid på 15-20 år (dvs. en længere løbetid end 
der normalt kan opnås hos andre lånekilder). Faciliteten bidrager 
dermed til at lette finansieringen og fremme gennemførelsen af 21 
projekter, der forventes gennemført mellem 1993 og 1997, og 
hvortil de samlede investeringsomkostninger vil beløbe sig til 
over 9 mia. ECU (bilag). Banken anslår, at projekterne vil medføre 
en beskæftigelse inden for bygge- og anlægsvirksomhed på over 
Rue de lo Loi 200 - B-1049 Brussels - Belgian 
A - 2 
70 000 mandår og oprettelse af over 11 000 faste arbejdspladser. I 
disse tal er der ikke taget hensyn til de store indirekte 
virkninger på beskæftigelsen inden for investeringsgodeindustrier, 
som er af særlig stor betydning i forbindelse med de pågældende 
telekommunikations- og energiprojekter. 
Over 90% af de 1,6 mia. ECU vedrører TEN-proJekter eller 
adgangs infrastrukturer i forbindelse hermed. Banken bidrager især 
til finansiering af følgende: 
- inden for te IekommunIka t i on : to større projekter i henholdsvis 
de nye tyske delstater og Italien vedrørende udvidelse af 
dig i ta I telefonnettet (med omkostninger på over 700 mio. ECU 
for hvert land) 
- inden for energi : renovering af en del af gasnettet i de nye 
tyske delstater (et projekt til omkring 450 mio. ECU); delvis 
finansiering af det italienske afsnit af gasledningen mellem 
Algeriet og Norditalien (et projekt på over 2 mia. ECU); større 
projekter til forbedring af el forsyningsnettene i dele af 
Spanien samt i Portugal og Irland 
- inden for transport: bidrag til anlæg af motorvejsafsnit i 
Danmark og Frankrig, modernisering af de internationale 
Jernbaneforbindelser i Danmark, udvidelse af Eurocontrol's 
flyvekontrolinfrastrukturer og forbedring af 
passagerbetjeningen i tre internationale lufthavne. 
Foruden disse projekter i EF vil EIB også finansiere projekter på 
de samme betingelser i Central- og Østeuropa (modernisering af 
veje i Slovakiet, Bulgarien og Rumænien samt flyvekontrol i Polen 
og Bulgarien). 
III. FREMTIDIGE INVESTERINGER 
1. Efter høring af de berørte parter har Kommissionen allerede 
offentliggjort de foreslåede styringsplaner for TEN-
prioriter ingen vedrørende højhastighedstog, vejnet, kombineret 
transport og indre vandveje. I de kommende seks måneder vi i den 
også offentliggøre styringsplaner for de traditionelle Jernbaner, 
havne, lufthavne, flyvekontrol og Vessel Traffic Systems (VTS). 
Inden for telekommunikation har Kommissionen allerede fremsat sine 
forslag til telematiknet mellem administrationerne og forventer 
om kort tid at kunne fremsætte yderligere forslag om 
tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN). Inden for energinettene er 
Kommissionens forberedende arbejde, som den gennemfører i samråd 
med markedsdeltagerne, allerede langt fremskredet. 
2. Finansieringsbehovet er stort. Inden for transport alene vil der 
sandsynligvis være behov for 40 mia. ECU til projekter af 
fællesskabsinteresse, som vil kunne påbegyndes i 1993-94. Nogle 
af disse projekter vil være berettigede til støtte over 
strukturfondene og Samhørighedsfonden. Andre vi i det være mere 
naturligt at finansiere over den midlertidige lånefacilitet. Til 
andre igen kan der være behov for en kombination af tilskud og lån 
gennem det europæiske vækstinitiativ. 
A - 3 
3. På denne baggrund har EIB fortsat ført drøftelser med 
Kommissionen, de nationale myndigheder og markedsdeltagerne om 
flere potentielt finansieringsberettigede. På grundlag af de 
foreliggende overslag vil der ud over EIB's normale långivning 
blive ydet lån over faciliteten på over 2 mia. ECU til 
prioriterede transportprojekter, på yderligere mindst 0,5 mia. 
alene i år til større telekommunikationsprojekter, herunder ikke 
medregnet eventuelle nye projekter inden for ISDN, og et tilsva­
rende beløb til energiprojekter. I disse tal er der ikke taget 
hensyn til projekter vedrørende net med nabolande, især i Central-
og Østeuropa, eller til eventuelt finansieringsberettigede 
mi IJØproJekter. 
4. Disse overslag er ved at blive finpudset. I de fleste tilfælde er 
der tale om projekter, der er så langt fremskredet, at de kan 
Iværksættes i løbet af de kommende 18 måneder, forudsat at de 
nationale og regionale myndigheder tager de nødvendige 
administrative skridt, og at de øvrige supplerende 
finansieringskilder, herunder i visse tilfælde bidrag fra 
medlemsstaterne, kan garanteres. 
For at skabe tilfredsstillende finansier ingspakker undersøger 
Kommissionen og Banken, om der er mulighed for samfinansiering 
mellem faciliteten, strukturfondene, Samhørighedsfonden og 
budgetbevi11ingerne t i I TEN. 
Midlertidig lånefacilitet: Godkendte projekter 
(indtlI marts 1993) 
(i mio. ECU) 
Nye lån EIB i alt Projekt-
(midlertidig (inkl. tidli- omkost­
facilitet) gere lån) ninger 
TRANSPORT 
Støtte til Eurocontrol's oprettelse 
af en ensartet flyvekontrol 79 176 368 
Udvidelse og forbedring af passager­
betjeningen i 3 lufthavne: Frankfurt, 
Par I s-Ro issy, Torino-Caselle 136,1 346,7 1327 
Anlæg af danske og franske 
motorveje og hovedveje 220 493 795 
Modernisering af de danske jernbaner 150 460 688 
SUB-TOTAL TRANSPORT 585,1 1475,7 3178 
ENERGI 
Det italienske afsnit af naturgas­
ledningen mel lem Alger iet og Italien 195,8 475,6 2246 
Renovering af naturgasnettet i 
de nye tyske delstater 78 230 445 
Forbedring af el forsyningsnettene i 
Irland, Portugal og flere spanske 
regioner 236,1 617,3 833 
SUB-TOTAL ENERGI 509,9 1322,9 3524 
TELEKOMMUNIKATION 
Modernisering af telekommunikationen 
i Italien 195,8 447,6 708 
Udvidelse af telefonnettet i de 
nye tyske delstater 153 486 709 
SUB-TOTAL TELEKOMMUNIKATION 348,8 933,6 1417 
MILJØ 
Vandrensningsanlæg i Det Forenede 
Kongerige og Spanien; andre mindre 
miljøprojekter 156 585,4 1114 
SUB-TOTAL MILJØ 156 585,4 1114 
I ALT 1599,8 4317,6 9233 
Godkendte EIB-projekter i Central- og Østeuropa, 
finansieret over Edinburgh-faciliteten 
TRANSPORT 
Istandsættelse af veje i 
Bulgarien, Rumænien og Slovakiet 96 mio. ECU 
Forbedring af flyvekontrol tjenesten 
i Bulgarien og Polen 110 mio. ECU 
I ALT 206 mio. ECU 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND (EIF) 
I. BESKRIVELSE 
1. Formålet med EIF, som får kapital fra Den Europæiske 
Investeringsbank, Kommissionen (på Fællesskabets vegne) og 
finansielle institutioner i den private og offentlige sektor, er 
at lette investeringer i transeuropæiske net (TEN) samt SMV-
projekter, især i områder, der modtager fællesskabsstøtte. 
2. Fondens hovedaktivitet vil være at yde finansielle garantier for 
lån; en anden aktivitet vil på et senere tidspunkt være begrænset 
tilvejebringelse af kapital, hovedsagelig gennem 
pengeinstitutterne. Med en tegnet kapital på 2 mia. ECU vil Fonden 
være i stand til at yde garantier på 5-10 mia. ECU og dermed 
støtte projekter til en værdi af 20 mia. ECU. 
II. FORBEREDENDE SKRIDT 
1. I begyndelsen af januar fremsatte Kommissionen de nødvendige 
lovgivningsforslag om oprettelse af Fonden1). Efter en positiv 
udtalelse fra Europa-Parlamentet afholdtes der en 
regeringskonference for medlemsstaterne den 25. marts, hvor der 
vedtoges en tilføjelse til vedtægterne for Den Europæiske 
Investeringsbank, som nu vil blive forelagt de enkelte landes 
parlamenter til godkendelse. Europa-Parlamentet har ligeledes 
afgivet en positiv udtalelse om Fællesskabets deltagelse i Fonden-, 
spørgsmålet er i øjeblikket til behandling i Rådet. 
2. I mellemtiden, og efter høring af Kommissionen og potentielle 
andelshavere, er Bankens organer ved at lægge sidste hånd på 
Fondens vedtægter. Der vil blive truffet en afgørelse i løbet af 
april efter et særligt møde i Bankens bestyrelse. 
III. FREMSKYNDELSE AF DETTE BIDRAG TIL DEN ØKONOMISKE VÆKST 
1. Alt er nu parat til, at EIF kan indgå sine første forpligtelser 
til efteråret, forudsat at der ikke opstår uforudsete forsinkelser 
1) K0M(93) 3 endelig udg. af 12. januar 1993. Forslag til en 
tilføjelse til protokollen vedrørende vedtægterne for Den 
Europæiske Investeringsbank om bemyndigelse af EIB's styrelsesråd 
til at oprette Den Europæiske Investeringsfond. Forslag til Rådets 
afgørelse om Fællesskabets medlemskab af Den Europæiske 
Invester ingsfond. 
Rue de la Loi 200 - B-1049 Brussels - Belgium 
A - 7 
under det resterende lovgivningsarbejde i de enkelte lande og på 
EF-plan. 
For at få størst muligt udbytte af Fonden i år har Kommissionen 
imidlertid til hensigt at foreslå, at der straks oprettes et 
midlertidigt råd for andelshavere i Fonden. Dette råd skal 
arbejde med de yderligere foranstaltninger vedrørende Fondens 
ikrafttræden (dens interne regler, administrative bestemmelser 
osv.). Det vigtigste er, at rådet også straks vil kunne indlede 
drøftelser med projektansvarlige, finansielle institutioner og 
nationale/regionale myndigheder om konkrete potentielle 
støttemodtagere. Samtidig bør der i hele Fællesskabet udsendes 
passende informationer om Fonden; informationerne skal især være 
rettet til SMV og bl.a. omhandle den fremgangsmåde, der skal 
følges i forbindelse med forelæggelse af projekter. På denne måde 
vil det nødvendige grundlag være i orden, således at der kan 
startes flest mulige transaktioner, så snart lovgivningsarbejdet 
er afsluttet. 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
UDDANNELSE AF ARBEJDSLØSE 
ØGET FLEKSIBILITET I DEN EUROPÆISKE SOCIALFOND 
Som et led i vækst initiâtivet besluttede Kommissionen den 24. marts 
1993 at give Den Europæiske Socialfond bedre mulighed for at bekæmpe 
den voksende ledighed, ved at gøre anvendelsen af fonden mere 
fleksibel, så der derigennem kan ydes støtte til uddannelse af ledige 
i hele EF. 
I. UDDANNELSESFORANSTALTNINGER 
Uddannelse spiller en væsentlig rolle i vækst initiâtivet. Nøje 
målrettede uddannelsesforanstaltninger er et nøgleelement i 
bestræbelserne på at tilpasse arbejdstagernes kvalifikationer til de 
stadig større krav, den industrielle omstilling stiller. Sådanne 
foranstaltninger kan både øge konkurrenceevnen og bekæmpe ledigheden. 
Efterhånden som industribrancherne tilpasser sig og bliver 
moderniseret, vil mange af dem, der mister deres arbejde, være erfarne 
og have en vis fagkundskab. Risikoen for, at sådanne folk blive 
langtidsledige, kan mindskes, hvis der gøres en hurtig indsats for at 
omskole dem og forberede dem til anden beskæftigelse. 
Socialfonden har hidtil kun kunnet yde støtte til dem, der mister deres 
arbejde i de områder, der kan få regionaludviklingsstøtte fra EF, 
medmindre der har været tale om langtidsledige, dvs. personer, der har 
været arbejdsløse i over et år. Der er således både risiko for, at de 
arbejdsløse kommer ti I at sidde fast i deres situation, og for, at EF-
økonomien går glip af deres potentiel og fagkundskab. Kommissionen 
besluttede derfor den 24. marts 1993 at anvende reglerne for 
Socialfonden mere fleksibelt. Under en række nærmere angivne 
omstændigheder vil der blive anvendt en bredere definition af 
langtidsledige. Denne fravigelse af de hidtidige regler, som ESF-
forordningen udtrykkeligt åbner mulighed for, vil medføre at 
Socialfondens midler kan anvendes mere effektivt og vil være et vigtigt 
bidrag fra EF's side ti I at forbedre situationen på arbejdsmarkedet. 
Det er medlemsstaterne, der skal fremsætte forslag om, hvordan denne 
nye fleksibilitet kan udnyttes, og Kommissionen vil tilskynde dem til 
at gøre det. Alt tyder på, at der er stor interesse fra 
medlemsstaternes side. 
II. MULIGE EF-FORANSTALTNINGER 
På baggrund af den voksende ledighed og de nuværende EF-
foranstaltninger til bekæmpelse af ledigheden har en række 
medlemsstater opfordret Kommissionen til at udnytte sine beføjelser i 
Rue de la Loi 200 - B-1049 Brussels - Belgium 
A - 9 
henhold til artikel 2, litra a), første led, i ESF-forordningen 
nr. 4255/88 vedrørende mål nr. 3, hvori der fastsættes en periode på 
tolv måneder som definition af langtidsledighed, idet "denne periode 
dog ved afgørelse truffet af Kommissionen kan forkortes i særlige 
ti I fælde". 
På sit møde den 19. februar 1993 stillede ESF-Udvalget sig positivt til 
vedtagelsen af sådan en undtagelse. 
Kommissionen har besluttet at anvende undtagelsen i artikel 2, 
litra a), i ESF-forordnIng nr. 4255/88 inden for nedennævnte 
begrænsninger. 
Formålet er at tage hensyn til arbejdsløse, der har særlige 
vanskeligheder på arbejdsmarkedet, således at det kan forventes, at de 
bliver langtidsledige. Der kan være tale om personlige forhold (alder, 
handicap, utilstrækkelige Jobkvalifikationer m.v.), et område, der er 
præget af økonomisk tilbagegang og en væsentlig stigning i 
arbejdsløsheden, og strukturelle faktorer, der står i forbindelse med 
udviklingen i industrien, alt sammen på baggrund af ændrede 
internationale økonomiske og politiske forhold. 
Afskedigede arbejdere, der står i en vanskelig position på 
arbejdsmarkedet på grund af deres alder, et handicap eller på grund af 
utilstrækkelige erhvervskvalifikationer, kan falde ind under denne 
undtagelse, hvis de opfylder et af følgende to kriterier: 
de skal befinde sig i et ugunstigt geografisk miljø 
(beskæftigelsesområde i kraftig tilbagegang, brat stigning i 
arbejdsløsheden) 
de skal have betydelige vanskeligheder på grund af ændringer i de 
økonomiske forhold, navnlig på baggrund af den internationale 
situât ion. 
Siden de pågældende sandsynligvis vil være ledige i over tolv måneder, 
vil langtidsledighed bedst kunne forhindres ved, at der gribes ind så 
hurtigt som muligt. 
Undtagelsen skal uden videre gælde for alle sektorer og regioner i EF, 
når blot ovennævnte kriterier er opfyldt. De medlemsstater, der ønsker 
at udnytte undtagelsen, bør tage hensyn til disse kriterier, når de 
efter aftale med Kommissionen udarbejder programmer eller foretager 
ændringer i programmerne for de nuværende fællesskabsstøtterammer. 
III. BAGGRUND 
Undtagelsen for langtidsledighed er ikke en isoleret foranstaltning. 
Den er tværtimod en del af EF's politik, som tager hensyn til 
ændringer, der påvirker markedet for varer, tjenesteydelser og 
beskæftigelse, og som danner grundlag for samordnede EF-
foranstaltninger for at modvirke ubalancer på disse markeder 
(vækstinitiativet), foranstaltninger, der har til formål at 
omstrukturere bestemte aktivitetsområder, og foranstaltninger 
vedrørende de menneskelige ressourcer, som skal ledsage de ændringer, 
der sker i mange brancher i EF. 
A - 10 
Europa-Parlamentet har besluttet at støtte Kommissionen og har godkendt 
bevillinger på 45 mio. ECU i 1993 til uddannelsesforanstaltninger under 
KONVER-programmet for at kunne yde støtte til regioner, der påvirkes af 
strukturændringer i våbenindustrien og af lukningen af militære anlæg. 
Den pågældende undtagelse vil også kunne anvendes i forbindelse med 
dette program. 
Kommissionen har foreslået et nyt mål nr. 4 for strukturfondene for at 
gøre det lettere for arbejdstagerne at tilpasse sig ændringerne i 
erhvervslivet og produktionssystemerne. Der vil derefter kunne sættes 
ind med forebyggende foranstaltninger for at mindske risikoen for 
arbejdsløshed, navnlig gennem uddannelses- og omskol ingsprogrammer. I 
artikel 123 i Traktaten om Den Europæiske Union lægges denne opgave 
udtrykkeligt oven i Socialfondens traditionelle opgaver. 
IV. FINANSIELLE ASPEKTER 
Set fra et finansielt synspunkt vil undtagelsen i forbindelse med 
arbejdsløshedens varighed ikke pålægge Socialfonden yderligere 
finansielle byrder i 1993, da de ressourcer, der vil blive anvendt, 
allerede vil stå til rådighed under de pågældende medlemsstaters 
fællesskabsstøtterammer. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at 
udnytte de muligheder, undtagelsen åbner. En række medlemsstater har 
allerede givet udtryk for interesse for den foreslåede fleksibilitet. 
Afhængigt af den fleksibilitet, der er indbygget i gennemførelsen af de 
nuværende strukturfondsprogrammer, og på grundlag af medlemsstaternes 
prioriteringer skønner Kommissionen, at 200 mio. ECU eller måske mere, 
som måske ellers ikke ville blive udnyttet, kan flyttes til et nyt 
formål inden for de nuværende fællesskabsstøtterammer. 
Medlemsstaterne kan med andre ord revidere visse eksisterende 
fællesskabsstøtterammer, således at de finansielle ressourcer til mål 
nr. 3 (bekæmpelse af langtidsledighed) kan anvendes til at hjælpe dem, 
der har mistet deres arbejde efter en omstrukturering af deres 
arbejdsplads. Set fra dette synspunkt vil undtagelsen vedrørende 
langtidsledighed til en vis grad foregribe den ESF-reform, som 
Kommissionen i princippet forventer vil træde i kraft i 1994. 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
DE SMA OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER I VÆKST INITIAT IVET 
I. INDHOLDET AF KOMMISSIONENS FORSLAG1) 
For at sikre, at Fællesskabets erhvervspolitik får en stor 
værditilvækst og kan bidrage ti I et økonomisk opsving, skal der ske en 
kraftig udvikling af de foranstaltninger, der berører virksomhedernes 
reelle forhold mest muligt, og interaktionen mellem instrumenterne skal 
øges. 
I forbindelse med virksomhedernes europæisering og internationalisering 
er virkningen af en styrkelse af instrumenterne således en central 
vækstfaktor. Denne styrkelse skal hovedsagelig bygge på følgende: 
Videreudvikling af EF-rådgivningskontorerne (EIC) med henblik på 
at lette adgangen til fæl Iesskabsinformat ion 
Stor informationsudbredeI se er en nødvendig forudsætning for, at 
det indre marked kan fungere tilfredsstillende. Til dette formål 
skal EIC-nettet tilpasses, således at det kan give praktisk 
information og yde bistand til de virksomheder, der ønsker at 
udnytte de muligheder, som fællesskabsrammerne tilbyder, og 
deltage i den stadig større åbning af markederne. 
Udvikling af nettene til ikke-fortrolig og fortrolig søgning efter 
partnere: Kontoret for Virksomhedssamarbejde (BCC) og Business 
Cooperation Network (BC-NET) 
Den fælles udviklingsstrategi for de to instrumenter til søgning 
efter partnere, BCC og BC-NET, vil integrere bl.a. en forbedring 
af den kvalitative fremgangsmåde med henblik på at fremme en 
løbende søgning efter alliancer mellem virksomheder i de 
forskellige industri- og tJenesteydelsessektorer og for alle 
samarbejdstyper under hensyntagen til denne foranstaltningstypes 
komplicerede økonomiske struktur og nyskabende karakter. 
Styrkelse af de direkte forbindelser mellem virksomhedsledere 
gennem Europartnerskab- og interprise-programmerne og fremme af 
tværnationale underleverancer 
De direkte møder mellem virksomhedsledere, som allerede har givet 
gode resultater, vil blive intensiveret for at opnå en øget 
strukturvirkning ved at sørge for en metodisk opfølgning, således 
at de potentieller, der findes frem til, bliver konsolideret og 
1) "Erhvervsdimens ionen og væksten i Europa" (K0M(92) 470 endelig 
udg.). 
Rue de la Loi 200 - B-1049 Brussels - Belgium 
A - 12 
giver sig udslag i et varigt bidrag til den europæiske vækst. I 
den forbindelse kan de europæiske og internationale alliancer 
skabe yderligere økonomiske midler, samt fremme og koordinere de 
tværnationale forbindelser gennem formidlende støtteorganer, såsom 
arbejdsgiver- og erhvervsorganisationer samt konsulater. 
Fremme af tværnationale underleverancer bør ligeledes være et 
vigtigt led i virksomhedsmodernisering med henblik på at skabe nye 
interindustrielle relationer baseret på fleksibilitet og samlet 
kvalitet for såvel produkter og tjenesteydelser som 
v i rksomhedsorgan i sat i on. 
Forbedring af de administrative og retlige betingelser for 
virksomhederne 
Skal det indre marked fungere efter hensigten, kræver det 
ligeledes en øget indsats for at skabe gunstigere 
erhvervsbetingelser med såvel administrativ forenkling som 
konsekvensanalyser for de foreslåede foranstaltninger. Der vil 
kunne opnås væsentlige resultater, hvis der gøres en særlig 
indsats med henblik på koordination og partnerskab mellem 
Fællesskabet, medlemsstaterne og de faglige organisationer. 
Større udbredelse af kendskabet ti i EF-proorammer og 
-foranstaltninger 
En øget kommunikations- og markedsføringsindsats skal gøre det 
muligt for det størst mulige antal SMV at deltage i de programmer 
og foranstaltninger, der skal støtte de virksomheder, som ønsker 
at gå aktivt ind i det indre marked for at opnå de størst mulige 
fordele af markedsdimens ionen og -diversiteten. Et af de vigtigste 
mål for denne indsats skal være at styrke det teknologiske SMV-
potentiel, bl.a. med hensyn til en større og hurtigere udnyttelse 
af forskningsresultaterne. 
Forslaget til Rådets afgørelse om programmet for 1993-96 drøftes for 
øjeblikket i de forskellige institutionelle instanser, idet der skal 
træffes afgørelse om dets vedtagelse på Rådets (industriministrene) 
møde den 4. maj 1993. De forskellige foranstaltninger i dette program 
vil direkte kunne anskueliggøre SMV's bidrag til væksten, og vil 
ligeledes på mellemlang sigt gøre det lettere for SMV at tilpasse sig 
udviklingen i de interindustrielle relationer, der følger af det indre 
marked, og forbedre deres konkurrenceevne. 
II. FØLGEVIRKNING 
Kommissionens samlede indsats på det erhvervspolitiske område er hoved­
sagelig baseret på netværksvirkningen. Kommissionen støtter sig i denne 
forbindelse til utallige relæorganisationer, der afholder hovedparten 
af udgifterne. Fællesskabsforanstaltningerne spiller således en 
afgørende rolle ved at stimulere investeringslysten hos de offentlige 
og private parnere. 
F.eks. anslås de samlede udgifter til EF-rådgivningskontorerne til 
mellem 40 og 50 mio. ECU om året, medens Kommissionens andel er 
begrænset til ca. 25%. Imidlertid udgør EF-rådgivningskontorerne en del 
af en helhed af en række organer inden for værtsorganisationerne, 
således at disse organer ligeledes nyder godt af europæiseringen som 
A - 13 
følge af EIC-akt iviteten. Hvis der derfor også skal tages hensyn til 
udgifterne inden for disse organer, der er knyttet til EIC, vil 
virkningerne blive mangedoblet. 
Prisfastsættelsen på BC-NET-ydelser vil ligeledes gøre det muligt at 
mindske budgetbyrden betydeligt, samtidig med at homogeniteten og 
effektiviteten styrkes for så vidt angår nettets 600 konsulenter såvel 
i som uden for Fællesskabet. 
Det samme gælder for Europartnerskab, hvor foranstaltningerne specifikt 
tager sigte på at udbygge samarbejdet mellem virksomheder fra regioner 
under mål nr. 1, 2 og 5b og virksomheder i andre fællesskabsregioner. 
Da den af arrangementet berørte medlemsstat bidrager med en tredjedel 
af budgettet, og de deltagende virksomheder gør det samme med hensyn 
til rejse- og opholdsudgifter, kan multiplikatorvirkningen anslås til 
300%. 
Hertil kommer udveksling af erfaring og knowhow inden for nettene 
mellem finansielle organer, handels- og industri kamre, 
håndværksorganisationer, private konsulenter, 
arbejdsgiverorganisationer og faglige organisationer. Endelig opnås der 
en større følgevirkning ved at fremme foranstaltningernes konvergens og 
samarbejdet mellem instrumenter og programmer samt mellem de 
forskellige partnere, der ønsker at øge effektiviteten af SMV's bidrag 
til at få det indre marked ti I at fungere. 
III. FINANSIELLE ASPEKTER 
"Vækstdelen" af fællesskabsforanstaltningerne er for perioden 1993-1996 
blevet anslået til 85 mio. ECU, der fordeler sig således: 
Videreudvikling af EF-rådgivningskontorerne 
for at lette adgangen til fæl Iesskabsinformat ion 34 mio. ECU 
Udvikling af nettene til søgning efter 
BCC- og BC-NET-partnere 4 mio. ECU 
Styrkelse af de direkte forbindelser mellem 
virksomhedsledere gennem Europartnerskab- og 
Interprise-programmerne samt fremme af tvær­
nationale underleverancer 30 mio. ECU 
Forbedring af virksomhedernes administrative og 
retlige betingelser 5 mio. ECU 
Større udbredelse af kendskabet til EF-programmer 
og -foranstaltninger samt styrkelse af SMV's 
teknologiske potentiel 12 mio. ECU. 
Denne indsats vil blive udbygget på grundlag af en kontinuerlig 
erhvervspolitik, der skal lette virksomhedernes tilpasning til 
følgevirkningerne af det indre marked, og hvortil de samlede udgifter 
kun andrager 28 mio. ECU over fire år (1994-1997). Det er klart, at en 
sådan indsats kun kan få en stimulerende og innoverende virkning samt 
nå sin kritiske masse, når den kombineres med en integration af SMV-
poli tikken i andre fællesskabsprogrammer, og når den ses i sammenhæng 
med de nationale politikker. 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
BIDRAGET FRA FORSKNINGEN I EF 
Som led i EF's forskningsprogram samt ledsagende og opfølgende aktioner 
foreslås det, at der træffes en række foranstaltninger i forlængelse af 
det vækstinitiativ, der blev besluttet i Edinburgh. 
I disse forslag udnyttes den ekstrabevilling på 900 mio. ECU, der er 
afsat til rammeprogrammet i 1993 og 1994. 
Udvælgelsen af disse projekter er blevet foretaget ud fra ønsket om at 
opnå umiddelbare positive virkninger for væksten og beskæftigelsen. Men 
som det i almindelighed erkendes, har forskningsaktiviteter også 
betydelige økonomiske følgevirkninger på mellemlang og lang sigt. 
I kraft af ekstrabevillingen og tredje rammeprogram giver forslagene 
fra Kommissionens ansvarlige tjenestegrene mulighed for at yde støtte 
til: 
4 000 forskningsstipendiater eller 
seniorstipendiater med en omkostning på 200 mio. ECU 
200 stipendiater 12 mio. ECU 
600 teknikere 20 mio. ECU 
3 000 forskere 600 mio. ECU 
Herudover bliver der på mellemlang sigt tale om økonomiske virkninger, 
som er blevet vurderet i det foregående. 
I. DIREKTE JOBSKABELSE TIL OG GENNEM FORSKNING 
Formålet er at øge kvalitetsniveauet hos det videnskabelige og tekniske 
personale i EF samt at øge beskæftigelsen på dette område. 
Med hensyn til programmet Menneskelige Ressourcer og Mobilitet giver 
den ekstra bevilling mulighed for at nå op på og fastholde et niveau på 
2 000 forsknings- og seniorstipendier i 1993 og 1994, med en omkostning 
på 200 mio. ECU, der omfatter hertil hørende forskningsudgifter. Dette 
program, som først blev vedtaget i 1992, er hurtigt blevet udvidet. 
Mere end 60% af de forskningsstipendier, der hvert år tildeles under 
rammeprogrammet, foreslås nu gennem dette program. De ekstra 
finansielle midler skaber i øvrigt mulighed for, at der gennem de 
specifikke forskningsprogrammer kan tildeles 100 stipendier i 1993 og 
1994 til et anslået beløb på 12 mio. ECU. 
Programmet for industri- og materialeteknologi medfører beskæftigelse 
og omskoling for 300 arbejdsløse teknikere hvert år for en periode på 
2 måneder til 2 år, med anslåede omkostninger på 20 mio. ECU. Disse 
praktikanter vil blive uddannet som led i selve de forskningsprojekter, 
Rue de lo Loi 200 - B-1049 Brussels - Belgium 
A - 15 
der administreres under programmet. Renere teknologier og fleksibel 
produktion betragtes som de mest lovende områder. 
På baggrund af vurderingen af mulighederne for direkte Jobskabelse 
gennem de foranstaltninger med omkostningsdeling, der finansieres af de 
ekstra midler og administreres af Kommissionens ansvarlige 
tjenestegrene, anslås det, at der kan oprettes ca. 3 000 stillinger til 
forskere inden for en periode på 2 år, ud over de ovennævnte 
2 500 st ipendiater. 
I tilknytning til programmerne under Task Force for "Menneskelige 
Ressourcer", særlig C0METT, vil de virksomheder, der er involveret i 
EF-forskningsprogrammerne inden for generiske teknologier, kunne få 
støtte til uddannelsesforbedr Inger, beskæftigelse inden for teknik og 
til at fremskynde teknoIogIudnytte Isen i tråd med konklusionerne på Det 
Europæiske Råd, hvorved de bidrager til at skabe beskæftigelse gennem 
en forøget forskningsindsats. 
II. INDVIRKNING PA MARKEDET 
I programmet "Industri- og materialeteknologi" lanceres der en række 
målrettede forskningsprojekter, hvori der sikres et tæt samspil mellem 
forskere og brugere, således at der kan ske en hurtigere industriel 
udnyttelse af de generiske teknologier. Der er blevet udarbejdet 
projekter inden for renere teknologier og fleksibel produktion, 
herunder: lette køretøjer med ringe udledning, den nye generation af 
værkstedsmask iner og prototyper. På nuværende tidspunkt er der blevet 
udvalgt 41 projekter ti I en samlet omkostning på 147 mio. ECU. 
De opnåede resultater vil kunne udnyttes i andre europæiske programmer 
for at forbedre spredningen af resultaterne og for, at der i tidligere 
stadier i forkningen i EF tages bedre hensyn til behovene. I 
almindelighed foreslår Kommissionen, at en del af de ekstra midler 
afsættes til EUREKA-proJekterne, hvoriblandt de projekter, der har 
tilknytning til den generiske forskning, antages at ville blive af 
meget høj kvalitet. Dette skal sikre en hurtigere teknologioverførsel. 
Den ekstra bevilling på 43,6 mio. ECU, som er afsat til det agro­
industrielle forskningsprogram (biomasse) skal først og fremmest 
anvendes til non food-udnyttelse af landbrugsproduktionen. Skabelsen af 
markeder uden for den traditionelle landbrugssektor og agro­
industrielle sektor udgør en hovedakse i programmet. Forskningen skal 
både omfatte udvikling af nye afgrøder, nye sorter samt non food-
udnyttelse af konventionelle agronomiske varieteter. Der vil kunne 
gives støtte til ca. 30 kvalificerede forslag. 
På et område, der er forbundet hermed, nemlig udnyttelse af biomasse 
til energiproduktion, anslår man, at der kan skabes 25-35 000 
arbejdspladser pr. million hektar, dvs. 7% af de jorder i EF, der på 
nuværende tidspunkt er uopdyrkede. De faktiske økonomiske virkninger 
afhænger af en lang række parametre, heriblandt markedsforholdene. 
Forskningsbestræbelserne inden for denne sektor, ligesom inden for 
udviklingen af ny og vedvarende energi, vil i kraft af 
ekstrabevillinger lette adgangen til disse nye markeder. Der er tale om 
en betydelig indsats, som har til formål at reducere forskellen i 
produktionsomkostninger i forhold til andre energikilder med mindst 
20%. 
A - 16 
Med hensyn til flyteknik viser Kommissionens undersøgelser, at den 
forskning, der finansieres som led i programmet "Industri- og 
materialeteknologi", vedrørende f.eks. kompositmaterialer og reduktion 
af udledninger fra motorer, kan forbedre den europæiske 
luftfartsindustris konkurrenceevne og herigennem dens markedsandel. 
III. FORDELE PA MELLEMLANG SIGT 
En nylig evaluering af fordelene på mellemlang sigt, som er blevet 
foretaget af et forskerhold (BETA) fra universitetet i Strasbourg på 
grundlag af en bred vifte af forskningsprojekter med deltagelse fra 
industrien, giver anledning til at vurdere, at den del af de ekstra 
bevillinger, som er afsat alene til disse projekter, samlet vil få 
direkte økonomiske virkninger (salg af nye produkter eller processer, 
omkostningsreduktioner) i størrelsesordenen 2 500 mio. ECU og 
indirekte Økonomiske virkninger (overførsel af knowhow) i 
størrelsesordenen 800 mio. ECU over en periode på 5 år. 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
BIDRAG FRA STRUKTURFORANSTALTNINGERNE 
Selv om strukturfondene har til formål at finansiere foranstaltninger, 
der iværksættes for at løse strukturproblemer snarere end 
konjunkturproblemer, og selv om deres Økonomiske virkninger først slår 
igennem på længere sigt, vil de ikke desto mindre bidrage til 
vækst initiâtivet på følgende vis: 
I. 1993: DEN NYE SAMHØRIGHEDSFOND 
Fra 1. april 1993 og for resten af året vil Kommissionen råde over et 
beløb på i alt 1,5 mia. ECU i den nye samhørighedsfond til finansiering 
af de store projekter inden for transport- og miljøsektoren, der 
foreslås af de fire lande. Investeringer inden for 
transportinfrastrukturer, hvor styrlngsplanerne for de transeuropæiske 
net er i færd med at blive udarbejdet, samt projekter inden for 
miljøsektoren vil få særlig betydning for væksten i de fire lande. Også 
EIB's nye lånefacilitet vil kunne spille en rolle på dette område. 
II. DEN NYE GENERATION AF STRUKTURFONDFORANSTALTNINGER 
Efter reformen i 1988 fungerer strukturfondene nu på basis af 
fællesskabsstøtterammer, og 1993 er det sidste år i den første fase. I 
1993 bliver der tale om indgåelse af forpligtelser på 20 mia. ECU i 
løbende priser. Kommissionen bestræber sig på at fremme 
synergieffekterne mellem vækstpakkeinitiativerne og de allerede 
planlagte strukturforanstaltninger og på at fremskynde deres 
iværksættelse i praksis. 
Den kraftige forhøjelse af midlerne til strukturfondene for perioden 
1994-1999, som der blev truffet beslutning om i Edinburgh, vil bringe 
bevillingsrammen op på 27,4 mia. ECU i 1999 og 141 mia. ECU over de 
seks år. Hertil kommer den nye samhørighedsfond, hvortil der er afsat 
2,6 mia. ECU i 1999 og 13,65 mia. ECU for hele perioden 1994-1999. Med 
disse forskellige instrumenter bliver der mulighed for at få 
gennemført yderligere investeringer inden for en række nøgleområder 
(infrastrukturer (navnlig inden for transport, energi og 
telekommunikation), menneskelige ressourcer, udvikling i 
landdistrikter, forbedring af landbrugs- og fiskeristrukturerne), 
navnlig, men ikke kun, i de mest tilbagestående regioner i EF. Det 
bemærkes her, at det også vil få positive virkninger for økonomien i de 
mere velstillede regioner, som ganske vist ikke modtager direkte 
støtte, men som vil få gavn af en øget eksportefterspørgsel. 
Efter mødet i Edinburgh har Kommissionen fremsat forslag til ændring af 
de gældende forordninger om strukturfondene med henblik på den næste 
Rue de lo Loi 200 - B-1049 Brussels - Belgium 
A - 18 
generation af fællesskabsstøtterammer, der skal træde i kraft pr. 
1.1.1994. Forslagene går bl.a. ud på at forenkle, forbedre og 
fremskynde programmeringen og Kommissionens godkendelse af nye 
programmer samt deres gennemførelse. Et af formålene med de ændringer, 
der bliver tale om, er at hjælpe med til at sætte skub i de offentlige 
investeringer i medlemsstaterne. På det sociale område, navnlig med 
hensyn til bekæmpelsen af arbejdsløsheden i EF, har Kommissionen 
foreslået et nyt mål 4, der tager sigte på at lette arbejdstagernes 
tilpasning til de omvæltninger, der sker i industrien, og udviklingen 
i produktionssystemerne. 
Det er tvingende nødvendigt at undgå afbrydelser i finansieringen i 
begyndelsen af 1994 og at afkorte den tid, der går, før de nye 
projekter Inden for rammerne af de næste fællesskabsstøtterammer (1994-
1999) iværksættes, mest muligt. Kommissionen vil med henblik herpå i 
samarbejde med de andre institutioner bestræbe 
forordningerne vedtaget inden sommeren, og den 
medlemsstaterne til at fremlægge deres forslag til 
store projekter allerede nu. sig på at få 
har opfordret 
finansiering af 
KOMMISSIONEN 
FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER 
DET INDRE MARKED OG VÆKSTINITIATIVET 
Det indre marked, som nu er kommet på plads, skal danne grundlaget for 
etablering af den Økonomiske og Monetære Union og indførelsen af EF-
borgerskabet i overensstemmelse med Unionstraktaten. 
EF har i løbet af otte år fået skabt helt nye Økonomiske rammer om 
erhvervslivets aktiviteter baseret på: 
fri bevæge Iighed 
lempelse af lovgivningsmæssige bindinger. 
Hele denne udvikling er blevet bakket op og i et vist omfang foregrebet 
af virksomhederne, og det drejer sig nu om at sætte dem i stand til at 
få det fulde udbytte af det indre marked. Med udgangspunkt i det, der 
allerede er opnået, må der nu sættes ind på at bringe det indre marked 
til at fungere bedre og sætte skub i dets videre udvikling for at 
genskabe tilliden i erhvervslivet og hos forbrugerne. Udviklingen og 
udbygningen af det indre marked vil også bidrage til at fremme den 
økonomiske og politiske integration i hele EF. 
Om det lykkes at skabe et sådant klima af tillid, vil bl.a. afhænge af 
den vilje, EF udviser til at styrke den økonomiske integration, og 
evnen til at føre denne vilje ud i livet gennem umiddelbart synlige 
foranstaltninger. Disse foranstaltninger må udgøre en samlet helhed, 
for det er netop sammenhængen i dem, der kan skabe den ønskede effekt. 
De må derfor iværksættes inden for rammerne af en global strategi, hvis 
hovedprincipper skal være baseret på følgende: 
1. øget gennemsigtighed: det skal være lettere for virksomhederne at 
få indblik i EF-reglerne og navnlig i gennemførelsen heraf i de 
enkelte medlemsstater. Der er navnlig behov for øget 
gennemsigtighed på områder af betydning for de frie varebevægelser 
2. gennemførelsen af EF-bestemmelserne: ud over selve gennemførelsen 
af de forskellige direktiver må de økonomiske beslutningstagere 
også have sikkerhed for, at alle bestemmelserne anvendes korrekt. 
Det drejer sig om at sikre, at der føres kontrol i marken, alt 
efter de særlige forhold, der gør sig gældende på de forskellige 
områder, og i en ånd af partnerskab. Kontrollen med reglernes 
gennemførelse indebærer også, at der føres tilsyn med deres 
virkninger, således at det sikres, at de effektivt tilgodeser de 
økonomiske beslutningstageres behov. 
3. gennemførelse af den gensidige anerkendelse: gensidig anerkendelse 
tager sigte på forenkling og deregulering, men gennemførelsen i 
praksis vanskeliggøres for øjeblikket af mangel på politisk vilje, 
retssikkerhed og tillid mellem medlemsstaternes myndigheder 
Rue de lo Loi 200 - B-1049 Brussels - Belgium 
A - 20 
4. fremskyndelse af standardiseringsarbejdet: standardisering er ikke 
alene en nødvendighed, for at det indre marked kan fungere, men 
også for at dække Industriens behov. Der må gøres en yderligere 
Indsats for at effektivisere standardiseringsarbejdet i Europa ved 
at styrke standardiseringsorganisationernes rolle. Om det lykkes 
at fremskynde standardiseringsprocessen, afhænger også af 
virksomhedernes engagement, som igen hænger sammen med den 
indsats, der gøres for at fremme gennemsigtigheden. I 
overensstemmelse hermed agter Kommissionen at afsætte de fornødne 
budgetmidler til denne indsats 
5. løbende forbedring af erhvervsklimaet: vedtagelsen af en statut 
for europæiske aktieselskaber og afskaffelsen af enhver 
dobbeltbeskatning vil bidrage til at forenkle det 
grænseoverskridende samarbejde mellem virksomhederne. Desuden vil 
bedre beskyttelse af intellektuelle og industrielle 
ejendomsrettigheder kunne fremme forskning og kreativitet og skabe 
større retssikkerhed omkring virksomhedssamarbejde. Og det vil 
være ønskeligt at få genoptaget arbejdet med afskaffelsen af de 
nuværende forvridninger på beskatningsområdet, således at der kan 
blive skabt ensartede konkurrencevilkår for virksomhederne 
6. partnerskabssamarbejde med virksomhederne: man må ikke 
undervurdere omfanget af den ti I pasnings indsats, som langt 
størstedelen af virksomhederne nu står overfor (f.eks. i 
forbindelse med standardisering), og som kræver store 
omkostninger, inden den kan bære frugt - og det er omkostninger, 
som ikke er lette at bære i en tid med afmatning og finansielle 
problemer. Hvis virksomhederne, navnlig de små og mellemstore, 
hvis store bidrag til den europæiske økonomi er almindeligt 
anerkendt, overlades til selv at klare hele denne 
tilpasningsproces uden den fornødne vejledning og støtte, kan der 
opstå ti 11idsproblemer i deres forhold til EF og medlemsstaterne, 
og det kan føre til manglende forståelse for det formålstjenlige 
i de igangværende omvæltninger. 
Der er derfor behov for en samordnet indsats til støtte for 
virksomhederne i form af målrettede foranstaltninger og 
forbedring af deres adgang til kapitalmarkederne, for at fremme 
deres forståelse af den europæiske dimension af det marked, de 
opererer på. Denne indsats kræver samordnede initiativer fra EF's 
og medlemsstaternes side med henblik på at styrke den europæiske 
dimension i virksomhedspolitikken, navnlig de foranstaltninger, 
der er rettet mod små og mellemstore virksomheder, sideløbende med 
den indsats, der gøres med hensyn til forvaltningen af 
lovgivningen om det indre marked 
7. infrastrukturer til gavn for borgerne og virksomhederne: de trans-
europæiske net spiller ikke blot en vigtig rolle for det indre 
markeds funktion og for samhørigheden inden for EF, men også og 
ikke mindst for den økonomiske vækst i kraft af den øgede 
effektivitet, de kan tilføre især virksomhederne. De 
styringsplaner og overordnede retningslinjer, der vedtages i 
overensstemmelse med Maastricht-Traktaten, skal sikre sammenhængen 
i brugen af EF-fondene, Den Europæiske Investeringsfond og EIB's 
lånefaciliteter ved at at sørge for, at de individuelle projekter 
indpasses i en transeuropæisk sammenhæng, således at der opnås 
størst mulig økonomisk effektivitet. Den indbyrdes kompatibilitet 
A - 21 
mellem nettene og samarbejde mellem virksomhederne skal sikre 
nettenes grænseoverskridende funktion. 
Kommissionen er i færd med at vurdere, hvilke fremskridt der er gjort 
på de ovennævnte områder, og vil fremsætte de forslag, der måtte vise 
sig at være behov for. 
FREIilE AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækst Inlt Iat Ivet fra Edinburgh-topmødet) 
BILAG B 
Initiativer og foranstaltninger, som er besluttet 
eller planlagt Då nationalt plan 
(Bidrag fra medlemsstaterne) 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(VckstinltIativet fra Edinburgh-topmødet) 
BILAG B 
Initiativer oo foranstaltninger, som er besluttet 
eller planlagt Då nationalt plan 
(Bidrag fra medlemsstaterne) 
Belgien 
Danmark 
Tysk I and 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Neder Iandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige Side 
1 - 4 
5-8 
9 - 13 
14 - 17 
18 - 23 
24 - 28 
29 - 36 
37 - 39 
40 - 41 
42 - 44 
45 - 51 
52 - 57 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækstinltiativet fra Edinburgh-topmødet) 
BELGIEN 
I. OFFENTLIGE INVESTERINGER 
1. På nationalt plan er hovedområderne jernbaner og telekommunikation. 
SNCB's tiårsplan for 1991-2000, der omfatter Star 21-programmet og TGV, 
omfatter investeringer på 175 mia. BFR, hvoraf 91 mia. BFR skal gå til 
infrastrukturer og 80 mia. BFR til det rullende materiel. Investerin­
gerne i 1993 forventes i alt at andrage 18 mia. BFR. Statens andel af 
finansieringen vil udgøre 144 mia. BFR, heraf 15 mia. BFR i 1993. 
Hertil kommer, at Belgacom-programmet sandsynligvis vil beløbe sig til 
25 mia. BFR i 1993. Belgacom har ansøgt om et EIB-lån, herunder anven­
delse af Edinburgh-lånefaciI i teten. 
2. På regionalt plan opereres der i budgettet for den flamske region med en 
stigning i investeringerne på ca. 15 mia. BFR i 1993 i forhold til 1992, 
således at de samlede investeringer bliver på 106 mia. BFR. Af denne 
stigning vil 6 mia. BFR gå til infrastrukturer (hovedsagelig havne og 
veje). 
For så vidt angår den vallonske region, vil investeringerne vokse med 
omkring 3 mia. BFR i 1993 (til ca. 21 mia. BFR). Næsten 65% af investe­
ringsprogrammet vil gå til offentlige arbejder, naturressourcer og 
miIJøet. 
Med hensyn til Bruxelles-regionen vil stigningen i investerings­
programmet i 1993 blive 206 mio. BFR (fra 8,014 mia. BFR til 
8,220 mia. BFR). 
I I. ARBEJDSMARKEDET 
1. Belgien lægger stor vægt på den arbeldsmarkedsundersøgelse. der gennem­
føres af Kommissionen inden for rammerne af Udvalget for Økonomisk 
Politik, og fremhæver, at OECD også undersøger dette spørgsmål. 
Der er således også behov for grundige drøftelser i Rådet. 
2. Internt behandles arbejdsmarkedspolitiske spørgsmål på Beskæftigelses­
konferencen, hvor den føderale regering, regionerne og arbejdsmarkedets 
to parter er repræsenteret. 
Konferencen fokuserer på: 
Jobskabelse: ingen margen nationalt 
- arbejdsmarkedet : tilpasninger er mulige da reglerne fastsættes på 
nationalt niveau 
- arbejdskraftomkostninger. 
BEXCIEN 
3. Der er indført en støtteplan, der sigter på at give unge arbejdsløse 
intensive erhvervsuddannelseskurser med henblik på at forbedre deres 
muligheder for at finde et arbejde. 
Planen sætter ind på følgende punkter: 
- bedre balance mellem udbud og efterspørgsel 
- sanktioner, hvis man undlader at deltage i ordningen 
- Incitamenter i form af en nedsættelse af arbejdsgivernes 
socialsikringsbidrag for de virksomheder, der ansætter arbejdsløse. 
Planen har betydning for ca. 100 000 arbejdsløse. 
Planen vedrører hovedsagelig små og mellemstore virksomheder og den 
ikke-markedsmæssige sektor, men store virksomheder vil sandsynligvis 
senere blive koblet på planen. 
Planen vil sandsynligvis blive finansieret gennem bidrag fra 
arbejdsgiverne. 
I henhold til den tværfaglige aftale skal virksomhederne anvende 0,25% 
af bruttolønnen i 1993 og 0,3% i 1994 ti I at fremme beskæftigelsen: 
a) i 1993 og 1994, et bidrag på 0,1% til finansiering af støtteplanen 
b) i 1994, et bidrag på 0,05% til finansiering af initiativer i for­
bindelse med børnepasningsfaciIiteter 
c) i 1993 og 1994, et bidrag på 0,15% (de nærmere detaljer vil blive 
fastsat i en beskæftigelsesaftale på branche- eller virksomheds­
plan). 
4. I henhold til aftalerne om den konstitutionelle reform (Saint-Michel-
aftalerne) vil den flamske regering afsætte 8,5 mia. BFR til beskæf­
tige I sesformå I i treårsperioden 1993-1995: 0,5 mia. BFR i 1993, 
4,5 mia. BFR i 1994 og 3,5 mia. BFR i 1995. 
Den endelige beslutning afhænger imidlertid af de konklusioner, man når 
frem til på Beskæftigelseskonferencen. 
Den vallonske region besluttede for nylig at mobilisere 2 mia. BFR til 
direkte at støtte produktiv beskæftigelse ved selektive tiltag. 
I første omgang vil der blive frigivet et beløb på 1 mia. BFR efter 
høring af lederne i de selskaber, hvor regionen har en majoritets-
interesse, og beløbet vil blive øremærket til arbejdsintensive sektorer. 
Det resterende beløb på 1 mia. BFR vil blive forhåndsfinansieret af 
tværkommunale sammenslutninger for økonomisk udvikling med henblik på at 
fremskynde investeringerne. 
III. LØNTILBAGEHOLDENHED 
1. Loven om opretholdelse af konkurrenceevnen af 6. Januar 1989 er et 
vigtigt led i det belgiske system. 
B - 2 
BELGIEN 
Den bemyndiger kongen til at træffe en række midlertidige foranstalt­
ninger på de områder, hvor lovgivningsmagten finder, at de belgiske 
virksomheders konkurrenceevne er truet. 
Denne bemyndigelse er aldrig blevet brugt, da loven først og fremmest 
fungerer som et sikkerhedsnet. 
Loven bør betragtes som et redskab ti I at skabe intern fleksibilitet og 
som et modstykke til den belgiske valutakurspolitik, der er snævert 
knyttet til den tyske mark. 
Den belgiske økonomi er navnlig blevet mindre konkurrencedygtig som 
følge af de betydelige valutakursjusteringer, der har fundet sted. Dette 
fastslog Det Centrale Økonomiske Råd i sin udtalelse af 12. marts 1993, 
som blev fremsat i overensstemmelse med proceduren i loven om 
opretholdelse af konkurrenceevnen. Regeringen, arbejdsgiverne og 
fagforeningerne er nødt til at drøfte de foranstaltninger, der skal 
træffes. 
2. Det understreges udtrykkeligt i den tværfaglige aftale fra december 
1992, at konkurrenceevnen bør fastholdes for at øge den økonomiske 
aktivitet og beskæftigelsen. 
IV. SMA OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV) 
1. Ministerrådet godkendte ved udgangen af Janaur en plan for SMV. 
De vigtigste mål er: at forbedre opfølgningen af SMV's aktiviteter, 
koordinationen på nationalt/regionalt plan, forbindelserne med 
myndighederne (ombudsmand) og de selvstændiges erhvervssituation; at 
finde passende løsninger på problemerne i forbindelse med SMV's sociale 
status og sociale sikkerhed. 
Planen omfatter navnlig en række nye institutionelle arrangementer, en 
forbedring af informationsstrømmen til SMV og tilpasning af lovgiv­
ningen om erhvervsvirksomhed. 
2. Belgien mener, at den nye europæiske investeringsfond bør tage passende 
hensyn til SMV's rolle med hensyn til at skabe arbejdspladser og bør 
derfor anvende en passende del af ressourcerne til SMV. 
V. PRIVATISERING 
Privatiseringskommissionen arbejder i øjeblikket først og fremmest med 
offentlige kreditinstitutioner. Privatiseringsmåiet for 1993 er 25 mia. BFR. 
Det samlede privatiseringsmåi er 60 mia. BFR, og dette vil betyde, at man må 
gå videre end kun til offentlige kreditinstitutioner. 
VI. KONKURRENCE 
Loven om opretholdelse af konkurrenceevnen blev ændret i august 1991. Den 
forbyder konkurrencebegrænsende foranstaltninger, dvs. aftaler mellem 
virksomheder og enhver samordnet praksis, der har til formål eller har den 
virkning at forhindre, begrænse eller væsentligt fordreje konkurrencen på 
markedet. Der vil blive nedsat et konkurrenceråd med beføjelse til at 
fremsætte udtalelser om spørgsmål vedrørende overholdelse af loven. 
B - 3 
BELGIEN 
VII. BOLIGSEKTOREN 
Regionerne anvender boligtilskudsordninger. I den flamske region oprettede 
myndighederne i september 1992 Domus Flandria, der er et delvist offentligt 
ejet selskab, med henblik på at realisere forskellige mål på boligområdet. 
B - 4 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækstinltiativet fra Edinburgh-topmødet) 
DAM4ARK 
Dansk økonomi er tæt Integreret med markederne I EF og I Norden. Økonomlen 
er dermed I betydeligt omfang påvirket af udvikl Ingen på de udenlandske 
markeder. 
Den økonomiske politik baseres på fastkurssamarbejdet Inden for Det Euro­
pæl ske Monetære Samarbejde (EMS) og på et åbent og liberalt handelssystem. 
Også fremover vil den økonomiske politik blive til rettet agt på denne 
baggrund. 
Den danske regering tillægger det afgørende vægt, at arbejdsløsheden ned­
bringes på såvel kort som længere sigt. Regeringen er overbevist om, at der 
er råderum I den danske økonomi til Initiativer, der vil medføre en øget 
beskæftigelse. 
Denne nyorientering I dansk økonomisk politik blev påbegyndt ved Indgåelsen 
af finanslovaftalen for 1993, hvor der blev gennemført Initiativer, der vil 
forbedre vækst udsigterne I den danske økonomi. Finansloven for 1993 ventes 
hermed at give et positivt bidrag tf I en varig forbedring af beskæftigelsen. 
Regeringen forbereder nu yderligere Initiativer med henblik på at øge 
beskæftigelsen og begrænse arbejdsløsheden. Disse Initiativer vil blive 
præsenteret Inden sommer. 
Der satses Især på økonomisk-polItIske tiltag, der - gennem styrkelse af 
udbudssiden - forbedrer de langsigtede vækst udsigt er. På kort sigt satses 
samtidig på Initiativer, der vil bryde stigningen I arbejdsløsheden. Bag­
grunden for den store vægt, der tillægges disse Initiativer, er en risiko 
for, at de lediges JobkvallfIkatIoner forringes - selv Inden for en relativt 
kort periode - så der sker en stigning I den strukturel le ledighed. Samtidig 
med gennemførelsen af sådanne Initiativer er det en målsætning for rege­
ringen, at den danske konkurrenceevne over for udlandet forbedres. 
De væsentligste områder for ny initiativer er: 
Forøgelse af de offentlige investeringer. 
Initiativer til støtte af små og mellemstore virksomheder. 
En forøgelse af aktiviteten inden for boligområdet. 
Strukturreformer på arbejdsmarkedet og skatteområdet. 
De tiltag, der allerede er vedtaget, v/1 blive forstærket af regeringen i 
dette forår. 
I det følgende gives en oversigt over de Initiativer, der er Inkluderet I 
Finansloven for 1993, samt en Indikation af de initiativer, der påtænkes 
gennemført af regeringen. 
I. FORØGELSE AF DE OFFENTLIGE INVESTERINGER 
I Finansloven for 1993 er det besluttet at fremrykke offentlige investeringer 
for omkring 4 mia. DKR. Disse investeringer var oprindeligt planlagt 
gennemført i årene efter 1993. Både statslige og kommunale 
investeringsprojekter bliver fremrykket. 
De større investeringer vil omfatte et bredt spektrum. Investeringer i 
infrastruktur (trafik: ca. 114 mia. DKR), miljø og energi (kloakrenovering og 
energispareforanstaltninger; ca. 1 mia. DKR), uddannelse og kultur (bl.a. før 
København bliver kulturby i 1996; i alt ca. 1/4 mia. DKR), 
bygningsvedligeholdelse (ca. 1/2 mia. DKR), og offentlige investeringer i 
børneinstitutioner og ældreboliger (ca. 3/4 mia. DKR) er prioriterede 
områder. 
De påtænkte offentlige investeringer vil have postitive afsmitningseffekter 
på private investeringer. 
Regeringen planlægger en yderligere fremrykning af investeringer i såvel 1993 
som 1994. Følgende områder overvejes: 
1. Forøgede investeringer i kommuner og amter, og i koncessionerede 
selskaber. 
2. En fremrykning af investeringerne i landanlæggene i forbindelse med 
Øresundsbroen 
3. Infrastrukturinvesteringer og større byggeprojekter i København. 
II. INITIATIVER FOR SMå OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER 
Regeringen tillægger eksistensen af små og mellemstore virksomheder stor 
betydning, og det erkendes, at der er væsentlige barrierer for vækst for 
disse virksomheder. For at fremme tilgangen af risikovillig kapital er der i 
Finansloven for 1993 indført en garantiordning for lån til disse 
virksomheder. Samtidig er gennemført tiltag, der kan bidrage til at styrke 
virksomhedernes knowhow, produktkvalitet samt mulighederne for eksport. Der 
forudses samlede udgifter til disse formål på ca. 1/2 mia. DKR i 1993. 
Regeringen planlægger at tilbyde favorable låneordninger for små og 
mellemstore virksomheder. 
Hertil kommer, at regeringen overvejer muligheden af at etablere en venture­
fond med en blanding af offentlige og private garantier. 
i Finansloven for 1993 er der taget særskilte, strukturelle tiltag med 
henblik på støtte af landbrug og fiskeri. 
Flere initiativer, der sigter mod at lette rentebyrden og gældsætningen i 
industri, landbrug og fiskeri, vil blive fremlagt af regeringen. 
III. INITIATIVER MED HENBLIK På FORØGELSE AF AKTIVITETEN I BOLIGSEKTOREN 
Aktiviteten i den danske byggesektor har været svag i adskillige år. 
Finansloven for 1993 indebar øgede tilskud til privat vedligeholdelses­
arbejde, forøget offentlig og privat byfornyelse og mere fleksible 
realkredit låneregler, både for så vidt angår lånegrænser og afdragsregler. 
B - 6 
DANMARK 
Private pensionsfonde fik forbedret mulighederne for investeringer i 
byfornyelse. I Finansloven er afsat mere end 1 mia. DKR til disse formål. 
Med det formål at lette situationen på boligmarkedet planlægger regeringen 
en yderligere liberalisering af realkreditsystemet. Det forventes, at dette 
initiativ vil mindske første års omkostninger for huskøberne betragteligt. 
Også stempelafgifter vil blive reduceret. 
Vedligeholdelse og fornyelse af lejeboliger vil blive stimuleret, herunder 
vil lejere få stærkere økonomiske incitamenter til at forbedre deres bolig. 
IV. STRUKTURREFORMER På ARBEJDSMARKEDET 
Flere aktiveringsordninger for arbejdsløse er gennemført i 1992, bl.a. en 
ungdomsgarantiordning. I begyndelsen af 1993 blev aktiveringsindsatsen 
udvidet med bl.a. bedre muligheder for orlov for beskæftigede. 
Regeringen har nedsat et ministerudvalg, der skal fremkomme med forslag til 
arbejdsløshedsbekæmpende initiativer. Et af de væsentligste områder er 
strukturel le arbejdsmarkedsreformer. 
Det planlægges at ændre det nuværende system af aktive arbejdsmarkedstiItag 
til et decentralt og mere fleksibelt system, der bedre er i stand til at 
opfange de individuelle behov hos de arbejdsløse. Ambitionen med det ny 
system er at bidrage til en klar forbedring af de ufaglærtes færdigheder. 
En forbedring og yderligere udvidelse af orlovsordninger til (blandt andet) 
uddannelsesformål planlægges også. 
De foreslåede initiativer vil kræve en omstrukturering og udvidelse af 
kapaciteten i uddannelsessektoren. 
V. ANDRE STRUKTURELLE REFORMER 
Et hovedmål for regeringen er en ændring i indkomstskattesystemet med sigte 
på lavere marginalskatter på personlig indkomst. Denne reform ventes delvist 
finansieret ved forøgede miljøskatter og arbejdsmarkedsbidrag. 
Et mål for regeringen er yderligere at reducere de strukturelle hindringer 
for vækst i servicesektoren. Denne sektor er udsat for konkur­
renceforvridning i forhold til sort arbejde. Dette initiativ betragtes som 
væsentligt for beskæftigelsesudsigterne på længere sigt. 
VI. VIRKNINGEN AF AUTOMATISKE STABILISATORER 
Som supplement til de direkte økonom isk-poI iti ske tiltag, der er taget i 
Danmark, vil den økonomiske aktivitet fortsat blive støttet af de automatiske 
stabilisatorer. Effekten af disse forventes at blive svagt positiv i 1993, 
men mindre end i 1992. 
B - 7 
DANMARK 
VII. OVERENSKOMSTRESULTATET I FORåRET 1993 
De foreløbige erfaringer fra overenskomstforhandlingerne i begyndelsen af 
1993 indicerer meget moderate lønstigninger i de kommende år. For den 
offentlige sektor forventes de årlige lønstigninger i 1993 og 1994 at være 
omkring 2% pr. år. 
B - 8 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(VækstinltiatIvet fra Edinburgh-topmødet) 
TYSKLAND 
Det vigtigste tyske bidrag til vækstInltIatIvet er solIdarltetspagten, der 
opfordrer alle de vigtigste økonomiske agenter til at bidrage til at skabe en 
øget vækst. Inden for denne ramme har forbundsregeringen Iværksat det 
føderale konsol Ideringsprogram (herefter benævnt FKP). Det er udformet med 
henblik på at skabe et sundt finansielt grundlag for et opsving I Øst­
tyskland, fortsætte den fiskale konsol Idering, løse problemerne med at 
fordele den gæld, der er opstået I forbindelse med Tyskland forening, og 
problemerne med at foretage en tiIpasning af de fiskale relationer mellem de 
forskel IIge regeringsniveauer. På kort sigt vil der blive gjort en Indsats 
for at stabil i sere økonomlen, f.eks. ved at fordoble midlerne for bygge-
moderniser I ngsprogr ammet til 60 mia. DU. I stedet for at øge skatterne vil 
forbundsregeringen endvidere lade de automatiske stabl IIsatorer slå Igennem 
og acceptere en stigning I regeringens låntagning I 1993. 
Forbundsregeringen, alle delstaternes regeringschefer og lederne for de vig­
tigste politiske part 1er blev for nylig enige om de væsentlIgste elementer I 
FKP. Aftalen og den klare økonomIsk-polI tiske ramme, der således er fast­
lagt, samt beslutningen om Ikke at hæve de direkte skatter Inden 1995 for­
ventes at have en positiv virkning på tilliden og væksten I den private 
sektor. Udkastet til tillægsbudgettet for 1993 Indeholder allerede bestem­
melser om de kortsigtede stabl 11 serende elementer. 
Inden for denne overordnede ramme er der allerede truffet beslutning om en 
lang række mere specifikke budget-, struktur- og andre foranstaltninger, og 
der arbejdes fortsat på nye tiltag. I det følgende gives en oversigt over 
foranstaltningerne: 
I. BUDGETFORANSTALTNINGER 
1. Offentlige investeringer 
Der lægges fortsat vægt på at modernisere det østlige kap i ta I apparat (i 
1992 var invester ingsforhoI det øst/vest næsten 30%), men der foretages 
også væsentlige Investeringer I Vesttyskland, f.eks.: 
- føderale kapital udgifter på 13 mia. Dm til transportinfrastrukturer 
- Telekom-Invester Inger på mere end 15 mia. DU I den vestlige kommu­
nikations Infrastruktur ^Cdlgttal IserIng, anlæggelse af bredbånds-
kabelnet og mob 11 telefoner) I år. 
Der er desuden forskel I Ige projekter, som ser ud til at være egnede til 
EIB-flnanslerlng (den midlertidige lånefaclIItet , som der blev truffet 
beslutning om I Edinburgh-, oversigt forelIgger). 
2. Fremme af private investeringer, også via små og mellemstore virksom­
heder (SMV) 
Programmer for investeringer i de nye delstater, delvis opprioriteret 
for 1993. 
TYSKLAND 
Støtten til SUV koncentreres om de nye delstater: 
- Invester IngssuppIement (op til 20%) 
- særlige afskrivnings lempe I ser (op til 50%) 
- Investeringstilskud (op til 23%) 
- kapital bl stand 
- lån på fordelagtige vilkår administreret via ERP - låneprogrammet 
(ekstra 1,8 mia. DU I forplIgtelsesbevl11 Inger for at reducere SUV's 
rentebyrde I de nye delstater). 
Herudover bidrager Treuhands prlvatlserlngsvlrksomhed I høj grad til, at 
der kommer nye små og mel lemstore virksomheder. 
Foranstaltningerne til konsol Idering af de offentlige finanser - med 
f.eks. FKP som den vigtigste Indsats - bidrager yderligere til væksten 
via deres virkning på renten og tilliden (virksomheder og forbrugere). 
3. Skattelempelser for virksomhederne (inklusive SMV) 
Nedsættelser af forskellige skatter i 1993 (reduktion og forenkling af 
formuebeskatningen af selskaber, flere lempelser og andre nedsættelser 
med hensyn til en særlig selskabsskat (Gewerbesteuer)). 
Loven ou forbedring af Investeringsmiljøet (Standortslcherungsgesetz) 
kan betragtes som fase to I reformen af selskabsbeskatningen. I denne 
sammenhæng er der planer om at reducere overskudsbeskatnlngen af virk­
somheder til 44% I 1994. På baggrund af budgetproblemerne sigtes der på, 
at nettovirkningen på budgettet bl Iver nul (skattemæssige afskrivninger 
udstrækkes over en længere per lode). Standortslcherungsgesetz omfatter 
endvidere foranstaltninger for SUV: 
- yderligere reduktioner af arveafgiften letter generationsskiftet 
- Indførelsen af en kombineret afskrivnings/opspar Ingsmekanfsme er 
særlig nyttig for SUV med henblik på at afhjælpe deres særlige 
problemer med at fremskaffe kapital. 
I 1995 vil solidaritetsskatten på indkomster og selskabsoverskud blive 
genindført, med en sats på 7,5% (for at hjælpe med til at finansiere den 
gæld, der er opstået i forbindelse med foreningsprocessen). 
4. Foranstaltninger i boligsektoren 
Efter udvidelsen af nogle skattelempelser i 1992 er der nu planer om, at 
de skal reduceres af konsolideringshensyn (FKP-forslag). Der blev dog l 
forbindelse med de seneste FKP-beslutnlnger opnået enighed om en 
omfattende støtte til bolIgsektoren for at understøtte væksten: 
- programmet for modernisering af bolIgsektoren, der administreres af 
det special/serede bank Insti tut Kredit anstalt fur fil ederaufbau (KfW) 
er nu ved at blive udvidet med yderligere 30 mia. DU til 60 mia. DM 
(efter at være blevet forøget med 5 mia. DU l ti l lægs budgettet for 
1992 og med 10 mia. DU l budgettet for 1993) 
- retten til en særlig afskrivning på 50% for Investorer l bolig­
sektoren l de nye delstater vil blive forlænget med to år (Indtil 
1996) 
B - 10 
TYSKLAND 
der er givet tilsagn om et ekstrabeløb på 250 mlo. DU til opførelse 
af sociale bollger 
privatiseringen af boligsektoren I de nye delstater er blevet massivt 
støttet med rentesubsidier og gælds lempe l ser (31 mia. DU ud af 
51 mia. DU). 
II. STRUKTURFORANSTALTNINGER 
1. Arbejdsmarkedet 
Strukturtilpasninger (udgiftsnedskærInger) af forskellige uddannelses­
programmer i 1993. 
Forbeholdsklausuler i forbindelse med ikke-afsluttede lønaftaler. 
Det planlægges at indføre lettere adgang til liberale erhverv. 
Arbejdsgivernes InltIatlv "uddannelse" l de nye delstater. 
Der vil blive brugt yderligere 2 mia. DM til den aktive arbejdsmarkeds­
politik i 1993. 
2. Privatisering 
Fortsat salg via Treuhand. 
Privatiseringen videreføres i vesten, ink I. jernbaner, telekommuni­
kation og motorveje. Privatiseringen af Jernbanerne (Bahnreform) er 
allerede blevet lanceret. 
3. Konkur rencepoI i t i k 
Der overvejes forskellige dereguleringsforanstaltninger. 
III. LØNTILBAGEHOLDENHED 
1. Den offentige sektor og den private sektor 
Der har været tale om løntilbageholdenhed sammenlignet med overens­
komsterne i 1992 i Vesttyskland. 
Der er ved at vise sig en ny udvikling i lønoverenskomsterne: overens­
komsten I den offentlige sektor (vest) på 3% (baseret på et årsgennem-
snlt, tjenestemænd får kun 2% mere) efter 5-6% i de foregående år er et 
tegn herpå. 
Bilag: Solldarttetspagt en 
B - 11 
TYSKLAND 
Bilag 
Resultaterne af forbundskanslerens lukkede møde 
med regeringscheferne i delstaterne og partilederne, 
afholdt i Bonn fra 11. til 13. marts 1993 
Finansieringen af den tyske foreningsproces i en generelt vanskelig økonomisk 
situation nødvendiggør en stor indsats fra forbundsregeringen, delstaterne og 
kommunerne, også for at skabe et troværdigt grundlag for den økonomiske 
aktivitet. Dette kræver, at alle tyskere gør en solidarisk indsats. 
Deltagerne er enige om den langsigtede finansiering af den tyske 
foreningsproces fra 1995. 
De vigtigste punkter i denne aftale er følgende: 
1. Det finansielle grundlag for de nye delstater og deres kommuner garan­
teres ved overførsel af 55,8 mia. DM i 1995. Desuden skal der foretages 
en Justering af finansudligningen mellem forbundsregeringen og del­
staterne. 
2. Der skal gøres en yderligere indsats for at råde bod på tidligere 
økologiske forsømmelser og for at bevare og forny kerneindustrier. Med 
denne målsætning udvides kreditrammen for Treuhandanstalt. 
3. Med henblik på at fremme afsætningen af produkter fra de nye delstater 
skal der foretages en undersøgelse af de relevante instrumenter og 
omfanget af de hertil nødvendige finansielle midler. 
4. Der er fundamental enighed om nødvendigheden af jernbanereformen. 
5. Med henblik på at øge boligbyggeriet i de nye delstater er der enighed 
om følgende: 
- Løsningen af spørgsmålet om gammel gæld inden for boligbyggeriet 
kunne nås: 
Loft ved 150 DM/m,; beløbet på 31 mia. DM, der fremkommer ved dette 
loft, overføres til gældsfonden. Provenuet fra boligprivatiseringen 
anvendes ti I at dække den tilsvarende byrde for gældsfonden. 
De hertil svarende rentesubsidier andrager 4,7 mia. DM for 1994 og 
2,35 mia. DM for 1995 og bæres af forbundsregeringen og de nye 
delstater med lige store beløb. 
- Så længe virksomheder ikke kan registreres som ejere i tingbogen, 
stilles der overgangsgarant ier. 
- Forbundsregeringens program for genopbygnings lån (KfW) vil blive 
udvidet med 30 mia. DM til 60 mia. DM. 10 mia. DM af dette beløb vil 
blive anvendt til at forbedre elementbyggeri med et rentetilskud på 
3 procentpoint; for det resterende beløb på 20 mia. DM anvendes et 
rentetilskud på 2 procentpoint. 
- Som et led i byfornyelsen i de nye delstater skal der fortsat fore­
tages en forbedring af bymiljøet. 
B - 12 
TYSKLAND 
- Loven om støtteberettigede områder (Fôrdergebietsgesetz) forlænges 
med to år, for så vidt angår investering I opførelse af privatejede 
boliger (50% særlig afskrivning i de første fem år). 
6. Forbundsregeringen vil stille ekstra 2 mia. DM til rådighed for at holde 
gang i en aktiv arbejdsmarkedspolitik i 1993. 
7. Sociale ydelser reduceres generelt ikke. 
Der vil blive gjort en øget indsats for at bekæmpe misbrug af sociale og 
økonomiske ydelser. 
8. Der er enighed om, at udgiftsnedskærInger og nedsættelsen af skatte-
subsidier skal resultere i besparelser på over 9 mia. DM. Der vil blive 
truffet beslutning om yderligere nødvendige besparelser i den arbejds­
gruppe, der består af finansministrene fra fire delstater og forbunds-
finansministeren, og som vil konsultere repræsentanter for partigrup­
perne i forbundsdagen og have fuldt forhandlingsmandat. 
9. Ved indførelsen af solidaritetsskatten på 7,5% fra 1. Januar 1995 er der 
enighed om, at der træffes bestemmelse om en social komponent, som 
ligger ud over grundfribeløbet. Den private formueskat forøges med 
tilpasning af fribeløbet fra 70 000 DM til 120 000 DM. Der er enighed 
om, at resultatet vil blive, at forbundsregeringen i 1995 herved får 
stillet ekstra 28 mia. DM til rådighed. 
10. Der er enighed om, at forbundsregeringen og de gamle delstater i 1993 
vil stille deres merindtægter fra loven om kildeskat af renteindtægter 
(Zinsabschlagsteuer) (henholdsvis 855 mio. DM og 1,3 mia. DM) til 
rådighed til dækning af de nye delstaters finansieringsbehov. Her­
udover vil forbundsregeringen og de gamle delstater stille yderligere 
1,55 mia. DM til rådighed, delt ligeligt mellem dem. Som følge heraf får 
den tyske enhedsfond i alt et ekstra beløb på 3,7 mia. DM i 1993. 
For at stabilisere indtægterne fra den tyske enhedsfond også i 1994 vil 
forbundsregeringen og de gamle delstater tilvejebringe yderligere beløb. 
Finansministerarbejdsgruppen skal drøfte dette med henblik på at 
fremlægge et beslutningsgrundlag for forbundskansleren og delstaternes 
regeringschefer. Forbundsregeringen vil bidrage med et beløb på 
5,35 mia. DM under disse drøftelser. De gamle delstater er ved at 
undersøge, om de vil stille ekstra beløb til rådighed ud over de 
3,5 mia. DM, som der allerede er givet tilsagn om. 
B - 13 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækstinltiativet fra Edinburgh-topmødet) 
GRÆKENLAND 
I. KONKURRENCEPOLITIK 
Ophævelse af administrative og retlige barrierer for markedsadgang og 
konkurrence (inkl. barrierer i forbindelse med faglige sammenslutninger) har 
været prioriteret højt. I henhold til lov 2065/92 skulle dette gøres ved 
præsidentielle dekreter. Der er udstedt et dekret om liberalisering af 
revisionserhvervet, og restriktionerne for brødbagning og brødsalg blev 
afskaffet i Juli 1992. Et andet dekret om liberalisering af åbningstider blev 
udstedt i september 1992. På grundlag af lov 2065/92 er barriererne for 
adgang til og restriktive fremgangsmåder inden for en række andre erhverv og 
industrier ved at blive undersøgt med henblik på at eliminere de begræns­
ninger, som anses for at være uberettiget. Disse tiltag skal ses i forlæn­
gelse af tidligere foranstaltninger om liberalisering af arbejdsmarkedet i 
form af indførelse af deltidsarbejde og begrænsninger i fagforenings­
aktivitet (lov 1915/90) og den gradvise ophævelse af lejekontrol siden 1991. 
Med hensyn til liberalisering og deregulering blev der taget et væsentligt 
skridt med indførelsen af forenklede regler for telekommunikation (lov 
2075/92) efter afskaffelsen af statsmonopolet. Banksystemet er desuden blevet 
styrket som følge af den ny bank lov, som det andet bankdirektiv nu er blevet 
inkorporeret i, og en omfattende omlægning i statsbankernes aktivpositioner. 
Der er endvidere ikke længere valutakontrol med løbende transaktioner, og 
langfristede kapitalbevægelser er også blevet liberaliseret. Endelig blev al 
priskontrol ophævet i maj 1992 - bortset fra lægemidler - efter at 
oliemarkedet tidligere var blevet liberaliseret. 
11. LØNTILBAGEHOLDENHED 
Lov 2026, der blev vedtaget i april 1992, bemyndigede økonomiministeren til 
at begrænse lønningerne i alle offentlige virksomheder og enheder i 1992. I 
henhold til skatteloven, som blev vedtaget i Juli 1992, blev loven forlænget 
til 1993 og 1994. I 1992 var der et lønstop i den offentlige sektor, medens 
der i 1993 er indrømmet en stigning på 4%. Den kumulative nedgang i real­
lønnen i den offentlige sektor i 1991-93 har været på mere end 14%. 
III. SKATTEREFORM 
1. Lov 2065/92 indførte gunstige afskrivningsregler for virksomhederne: 
- Fra den 1.1.1993 blev normal afskrivning fakultativ, hvilket betyder, 
at nye virksomheder kan udskyde afskrivningen, indtil de bliver 
overskudsg i vende. 
- For aktiver, der har en værdi på over 200 000 DRA, gælder en hurtig 
afskrivningsordning. Maskiner og udstyr kan afskrives på blot fire 
år, hvilket giver virksomhederne mulighed for at erstatte og 
modernisere deres maskinpark hurtigere. 
GtrøENLAND 
- Virksomheder inden for industri, håndværk og råstofudvinding kan 
ekstraordinært i de to finansår, der følger efter den 30.12.1992, 
foretage afskrivning af maskiner og udstyr, der er erhvervet inden 
den 30.12.1992, med en vilkårlig sats, forudsat at den samlede 
afskrivning af faste aktiver ikke repræsenterer mere end 20% af 
industriens samlede nettooverskud i nogen af de pågældende finansår. 
2. Samme lov forenklede den direkte beskatning, reducerede marginalskatte­
satserne (den højeste sats blev nedsat til 40%) og indførte en betyde­
ligt reduceret enhedssats for virksomhedsbeskatning på 35%. Den ind­
førte også en række bøder, incitamenter og andre foranstaltninger for at 
bekæmpe skatteunddragelse og indeholdt bestemmelser om et udvidet 
skattegrundlag og en fremskyndelse af indbetaling af skatterestancer. 
3. Inden for området indirekte beskatning blev den særlige skat på bank­
omsætning, som forøger låneomkostningerne med ca. 3 procentpoint, 
ophævet pr. 1.1.1994, således at låneomkostningerne vil blive reduceret 
med omkring 3 procentpoint. 
4. Fra 1.1.1994 vil de særlige forbrugsafgifter blive indekseret efter den 
forventede inflation. Der forventes desuden en stigning i afgiftsprove­
nuet som følge af en formindsket momsunddragelse, efter at der blev 
indført en række struktur- og organisationsforanstaltninger med henblik 
på fastsættelse, kontrol, krydskontrol og inddrivning af afgifter. Dette 
forventes årligt at give 1 ekstra procentpoint af BNP i indtægt i 1993 
og 1994, således at provenutabet som følge af ophævelsen af den særlige 
afgift på bankomsætning udlignes. 
IV. PRIVATISERING 
To cementfabrikker og to skibsværfter er allerede blevet solgt, et andet 
skibsværft og en tekstilvirksomhed er ved at blive solgt eller likvideret, 
medens adskillige andre små selskaber er blevet solgt. I år vil de to 
statsraffinaderier også blive privatiseret. 
Med hensyn til offentlige virksomheder blev salget af OTE-aktier overdraget 
til en toneangivende international investeringsbank, og transaktionen 
forventes afsluttet i 1993 via et salg til en strategisk partner og en IPO. 
Tildelingen af to licenser for mobiltelefoni skete i august 1992 ti i en 
rekordhøj pris. 
I budgettet for 1993 opereres der med pr ivat iser ingsindtægter på 330 mia. 
DRA, medens der i 1994 regnes med yderligere 200 mia. DRA. 
V. INFRASTRUKTURINVESTERINGER 
Der har været tale om en væsentlig kursændring, således at offentlige 
investeringsprojekter prioriteres højere end offentligt forbrug. Der er gjort 
en stor indsats for, at midlerne fra EF's strukturfonde kan absorberes 100%. 
1. I 1993 er udgifterne på det offentlige invester ingsbudget planlagt til 
at vokse til 5,6% af BNP, fra 4,8% i 1992, og dette tal forventes at 
stige til 6% af BNP i 1994 og 1995. Disse procentandele forventes opnået 
via en fuldstændig absorption af fondsmidlerne under Delors li-pakken, 
og disse midler vil blive anvendt på en rationel måde til 
infrastrukturprojekter, f.eks.: 
B - 15 
GRÆKENLAND 
- Metroen i Athen (allerede under opførelse) 
- Metroen i Thessaloniki 
- Athens lufthavn i Spata 
- Rio-Antir lo-broen 
- Kunstvand ingsprojektet ved floden Ancheloos 
- Modernisering og elektrificering af bestående jernbaner 
- Dæmninger ved floderne Evinos og Smocovos 
- Hymmetus-bjergtunnelen 
- Thessaloniki vandsystemet 
- Patras kloaksystemet 
- Hlgoumenltsa havn 
- Modernisering af Patras havn. 
De samlede omkostninger til disse projekter er budgetteret til 
1,278 mia. DRA. Der er også ti flere projekter vedrørende anlæggelse og 
færdiggørelse af vejnet, og de samlede omkostninger hertil er 
budgetteret til 1,292 mia. DRA. 
Herudover er en lang række mindre vejnet allerede ved at blive anlagt, 
og flere andre små projekter forventes at blive påbegyndt pr. 1.1.1994. 
Det skal imidlertid bemærkes, at den offentlige kap i ta I de I tage I se i 
anlæggelsen af Athens lufthavn, Thessaloniki-metroen og Hymmetus-
tunnelen er ganske lille, da disse projekter vil blive gennemført på et 
BOT-grund I ag. 
B - 16 
GRÆKENLAND 
De vigtigste infrastrukturprojekter (1993-1998) 
VEJE OG VEJAFSNIT Længde Udgifter i 
i km mia. DRA 
Modernisering af den nationale hovedvej, således at 
vejafsnittet Yliki til Katerini bliver en motorvej 350 460 
Anlæggelse af Egnatia-veJ i afsnittet Igoumenitsa 
til Kavala 403 400 
National hovedvej i afsnittet Antirio-lgomenitsa 190 120 
Færdiggørelse af den nordlige vejakse på Kreta 90 50 
Ydre ringvej i Thessaloniki 20 26 
Ringvej i Patras 20 25 
Motorvej mellem Tripolis og Kalamata 90 46 
Forbedringer af motorvejen Korinth og Patras 15 
Eleusis - Stauros - Spata og ringvejen i Hymmetus 
(færdiggørelse af Athens ringvej) [udgifter ud over 
selvfinansiering] 35 
Tunnel under Hymettus 
[udgifter ud over selvfinansiering] 15 
ANDET 
Athens metro fase A og B 500 
Thessalonikis metro 
[udgifter ud over selvfinansiering] 40 
Om ledning af Ache Ioos-floden 120 
Modernisering og elektrificering af jernbaner 370 
Trafikknudepunkt Rion-Antirrion 
[udgifter ud over selvfinansiering] 40 
Den nye Athen-lufthavn 
[udgifter ud over selvfinansiering] 25 
Ev i nos-dæmn i ngen 40 
Moderniseringsarbejder i Kopais-bækkenet 25 
Vandarbejder i Thessaloniki 15 
Kloakarbejder i Patras 10 
Smokovo-dæmn i ngen 30 
Ny havn i Igoumenitsa 10 
Modernisering af Patras' havn 23 
Hospital i det vestlige Attica 30 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(VækstinltiatIvet fra Edinburgh-topmødet) 
SPANIEN 
I. GENEREL STRATEGI 
På det seneste er der Indtruffet en kraftig opbremsning I den økonomiske 
vækst I Spanien, som det har været tilfældet I andre europæiske lande. 
Vækstraten I 1992 (1,0% Ifølge de seneste oplysninger) er klart lavere end 
Spaniens vækstpotentiel ; manglende strukturel effektivitet på arbejdsmar­
kedet og reallønsudviklingen gennem de seneste tre år har ødelagt beskæf­
tigelsen og bragt arbejdsløshedsprocenten op på et niveau, der ligger et godt 
stykke over niveauet I andre lande. 
I de seneste måneder er der sket betydet Ige forbedringer I nogle af Spaniens 
makroøkonomiske ulIgevægte, primært Inflationen, underskuddet over for ud­
landet og den offentlIge sektors lånebehov. Desuden er en stor del af struk­
turreformerne I konvergensprogrammet allerede blevet forelagt parlamentet. 
Regeringen mener alligevel, at en ny pakke med økonomiske foranstaltninger 
vil kunne bidrage til at øge aktiviteten og Jobskabelsen, forudsat at de 
Indgår I det europæiske Initiativ og Ikke påvirker målene I konvergens­
programmet . 
De foranstaltninger, den spanske regering påtænker at iværksætte, kan ind­
deles I tre grupper: 
1. Foranstaltninger til fremme af små og mellemstore virksomheders 
finansierings- og invester i ngsevne med det formål at sætte skub i den 
Økonomiske vækst og fremme beskæftigelsen. 
2. Foranstaltninger rettet mod at øge infrastrukturinvesteringerne uden at 
bringe den fiskale konsolidering i fare. 
3. Arbejdsmarkedsforanstaltninger. 
/ næste afsnit beskrives disse foranstaltninger nærmere. Det skal dog 
understreges, at det spanske bidrag til vækstInltIatIvet Ikke vil 
Indebære nogen form for afvigelse fra de konvergensmål, der er beskrevet 
I det spanske konvergensprogram. 
For det første fordi foranstaltningerne egentlig blot er en udbygning af 
de strukturreformer, der I konvergensprogrammet betegnes som nødvendige 
for at øge Spaniens vækstpotentiel. 
For det andet fordi den budgetmæssige virkning af skattenedsættelsen og 
de yderligere finansieringsmuligheder for de private virksomheder Ikke 
vi I ændre de allerede opnåede resultater væsentligt, fordi 
foranstaltningerne kun gælder for nye virksomheder og nye Investeringer, 
og fordi de vil bidrage til at modvirke virkningerne af de automatiske 
stablltsatorer. 
For det tredje fordi de øgede offentlige Investeringer vil blive 
finansieret af EF-fonde og EF-m/dler, og fordi der kun vil blive ydet 
EIB-lån til projekter, der er ti I strækkel Ig rentable til at sikre 
111 bagebet a 11ngen. 
SPANIEN 
Endelig fordi genskabelsen af ti 11 Id hos de økonomiske beslutningstagere 
kan have positive virkninger på vækstraten og derved øge styrken I det 
økonomiske opsving. 
II. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE 
1. Finansielle foranstaltninger til støtte for små og mellemstore virksom­
heder (SMV) 
Disse virksomheder hæmmes af vanskelighederne med at finde tilstrække­
lig finansiering. Manglende adgang til kapitalmarkederne, utilstræk­
kelige garantier til kreditinstitutterne og for ringe informations- og 
rådgivnlngsfaciIiteter indskrænker SMV's finansieringsmuligheder. De må 
nøjes med bankfinansiering, som sædvanligvis er dyrere. 
Det er derfor nødvendigt med forskellige tiltag for at øge deres 
finansier ingsevne ved at tilskynde til selvfinansiering eller udvide 
adgangen til andre finansieringskilder. Med henblik herpå foreslår 
regeringen at iværksætte følgende foranstaltninger: 
a) KreditbeviI linger til SMV 
i) Præferencekreditter fra det officielle kreditinstitut (ICO). 
II) Der afsættes en kreditbevilling på 100 000 mio. PTA til SMV, som 
vil blive udbetalt i løbet af 1993-1994. Tanken er, at den skal 
finansiere langfristede produktive investeringer ved bankernes 
og sparekassernes mellemkomst. 
Mi) ICO vil skaffe midlerne fra sit overskud og obligationsemis-
sioner . 
b) Rentesubsidier 
Regeringen vil oprette en kreditbevilling på 10 000 mio. PTA på 
særlig favorable vilkår til SMV's indkøb af højteknologiudstyr. 
c) EIB-lån 
i) EIB vil tilvejebringe midler i form af "global lån" til et beløb 
af 50 000 mio. PTA i 1993-1994, der vil blive kanaliseret til 
låntagerne af kreditinstitutterne. 
il) For at øge andelen af "global lån" i det samlede antal EIB-lån 
til Spanien og reducere omkostningerne i forbindelse hermed 
agter regeringen at iværksætte følgende foranstaltninger: 
- fremme procedurer, der gør ydelsen af "global lån" fra EIB og 
kanaliseringen heraf til SMV mere fleksibel; 
- skabe risikoreduktionsmekanismer i samarbejde med EIB med 
henblik på at reducere de finansielle institutioners rente­
marginaler ; 
- styrke de regionale myndigheders og handelskamrenes rolle, 
fordi de via deres nærhed til virksomhederne har større 
kendskab til deres behov. De vil dels kunne oplyse om 
B - 19 
SPANIEN 
finansieringsmulighederne via EIB og dels optræde som for­
midler i forbindelse med projektudvælgelse. 
2. Styrkelse af gensidige garant i se I skaber 
De gensidige garant(selskaber spiller en meget vigtig rolle i strate­
gien om at øge SMV's finansier ingsressourcer. Gensidige garant i sel­
skaber stiller garantier, der giver SMV adgang til bankfinansiering, 
giver dem nemmere adgang til lempelige finansieringsordninger, for­
handler bedre lånevilkår med de finansielle institutioner og yder dem 
information og rådgivning. 
Regeringen mener også, at gensidige garant i se I skaber kan spille en vig­
tig rolle i forbindelse med at udvide SMV's adgang til finansierings-
ressourcer fra EIB. 
a) De retlige rammer for gensidige garant IseIskaber 
Ministerrådet godkendte den 23. december 1992 den nye lov om 
gensidige garant i se I skaber. 
Loven er nu til behandling i parlamentet. Den giver SMV bedre 
finansieringsmuligheder via gensidige garantier, der forbedrer deres 
forhandlingsposition over for de finansielle institutioner, reducerer 
låneomkostningerne og giver dem adgang til et bredt udvalg af 
finansielle tjenesteydelser. 
b) Oprettelse af et nyt reassuranceselskab 
For at give de gensidige garant i se I skaber tilstrækkelig likviditet og 
solvens må der oprettes en ordning, hvorefter de gensidige 
garant(selskabers garanterede kreditter kan genforsikres. 
Dette nye selskab vil blive oprettet ved en fusion mellem to 
eksisterende selskaber, nemlig det halvoffentlige selskab for 
dobbeltgarantier og SOGASA. Selskabets aktiekapital vil blive udvidet 
til 3 000 mio. PTA. 
c) Ny Joint venture-fond i ICO 
ICO agter at oprette en fond på 10 000 mio. PTA, der skal overtage 
minoritetsandele i nyoprettede virksomheder og indskyde ansvarlig 
lånekapital. 
d) SMV's adgang til fondsbørsmarkedet 
Efter en tidligere rapport fra den nationale fondsbørskommission 
overvejer regeringen at oprette særlige fondsbørsunderafdelinger for 
variabelt forrentede eller fastforrentede værdipapirer, der udstedes 
af SMV. 
3. Fiskale foranstaltninger til støtte for investeringerne og erhvervs­
livet 
De fiskale foranstaltninger, regeringen har inkluderet i sit bidrag til 
det europæiske vækstinitiativ, tager primært sigte på at fremme opret­
telsen af nye virksomheder og investeringer i bestående virksomheder ved 
at lette deres skattebyrde. 
B - 20 
SPANIEN 
Der foreslås fire forskellige fremgangsmåder hertil: 
a) Inden for fiskale investeringsincitamenter sigter foranstaltningerne 
mod at åbne mulighed for en accelereret afskrivning af udstyr. 
i) Der vil straks blive udsendt en ministeriel bekendtgørelse, 
hvorved de officielle afskrivningssatser forhøjes. 
il) Der vil blive åbnet mulighed for en 50% forhøjelse af de nye 
maksimumsti I bagebeta Iingskoefficienter til investeringer, der 
foretages inden for de næste to år. 
b) Inden for nye iværksætterakt iviteter: 
i) Den nuværende femårsgrænse for modregning af tab i selskabs­
skatten vil blive afskaffet for alle virksomheder, der oprettes 
i 1993 og 1994. Iværksættere, der sætter nye aktiviteter i gang 
under initiativet, vil uden tidsgrænse kunne modregne tab i 
deres skattebetalinger. 
i i) Der vil i en treårig periode blive ydet et 20% nedslag i netto­
indtægterne baseret på det "objektive skatteansættelsessystem" 
for virksomheder, der oprettes, så længe vækst initiâtivet er i 
kraft. 
c) Hvad de mindre virksomheder angår, vil der blive ydet en 10% generel 
reduktion i nettoindtægterne for 1993 baseret på det "objekt i ve 
skatteansættelsessystem". Denne foranstaltning gennemføres af hensyn 
til de mindre virksomheders særlige situation og for at korrigere 
nettoindtægterne for 1993 i lyset af de forhold, der karakteriserer 
den nuværende situation. 
d) Inden for virksomhedsfinansierIng vil det officielle kreditinstitut 
blive fritaget for selskabsskat i de næste fire år for at finansiere 
omkostningerne i forbindelse med de særlige kreditter, der er åbnet i 
instituttet til fordel for små og mellemstore virksomheder. 
4. Foranstaltninger til fremme af infrastruktur- og miljøinvesteringer 
Regeringen foreslår, at finansieringsmidlerne fra den supplerende 
lånebeviI Iing i EIB anvendes til at foretage en yderligere investering 
på 100 000 mio. PTA i 1993 og 1994. Investeringerne vil primært blive 
foretaget i organisationer og offentlige virksomheder, der har en 
tilstrækkelig stor indtjening til at dække gældsbetJeningen. 
Følgende investeringer er udvalgt: Lufthavne, havne, motorveje, 
"Confederaciones Hidrogråfleas", postvæsenet, elektricitetsnettet og 
rør ledningsnettene. 
Ud over denne invester i ngspakke, der finansieres med lån, der er opnået 
af organisationerne og offentlige virksomheder, vil de offentlige 
investeringer blive øget med 200 000 mio. PTA i forhold til de hid­
tidige planer for 1993 og 1994. Denne forøgelse finansieres primært af 
midler fra Samhørighedsfonden. 
Spanien vil sandsynligvis modtage 250 000 mio. PTA fra Samhørigheds­
fonden i 1993 og 1994. Spanien har fremlagt et investeringsprogram på 
350 000 mio. PTA, som er nærmere beskrevet i tabel 1. I tabellen er den 
af Fællesskabet krævede 20% spanske samfinansiering blevet taget i be-
B - 21 
SPANIEN 
tragtning. Investeringernes omfang og deres forenelighed med Samhørig­
hedsfondens formål giver grund til at forvente, at det vil være muligt 
at opnå finansieringsmidler i det omfang, der er nævnt ovenfor. 
De investeringsprojekter, Spanien foreslår at finansiere sammen med 
Samhørighedsfonden, ligger inden for følgende områder: 
a) Transportområdet tegner sig for 70% af de samlede planlagte 
investeringer, og miljøområdet tegner sig for 30%. 
b) Miljø. Investerings indsatsen på miljøområdet vil i år beløbe sig til 
50 000 mio. PTA. Forbedring af vandkredsløbsforvaItningen, 
nationalparkerne og støtte til fremme af anvendelse af rene 
teknologier i industrien er de vigtigste Investeringsområder. 
c) Transportinfrastruktur. Investeringsprojekterne på transportområdet 
vil beløbe sig til 114 000 mio. PTA i 1993. Investeringerne er 
primært rettet mod forbedring af vejnettet, jernbanenettet og 
lufthavns- og havneinfrastrukturen på Øerne. 
5. ArbeIdsmarkedsforanstaItnInoer 
Den kraftige forværring af forholdene på det spanske arbejdsmarked gør 
det bydende nødvendigt, at der gennemføres en omfattende og tilbunds­
gående analyse af de lovgivningsmæssige rammer, som har vist sig at være 
uforenelige med det europæiske vækstinltiativ. 
De foranstaltninger, der foreslås her, er tydeligvis ikke tilstrække­
lige til at gennemføre den nødvendige reform. Regeringens primære be­
stræbelse på nuværende tidspunkt er imidlertid at afbøde den nuværende 
situations negative virkninger på beskæftigelsen. Foranstaltningerne 
skal derfor ses som et middel til at forhindre en yderligere forværring 
af forholdene på arbejdsmarkedet. 
De foranstaltninger, der er tale om, er følgende: 
a) Mulighed for forlængelse i op t i I 1 år af de midlertidige arbejds­
kontrakter, der udløber i løbet af 1993. Arbejdsgiverne kan modtage 
en offentlig støtte på 250 000 PTA, hvis midlertidige arbejdskon­
trakter ændres til tidsubestemte arbejdskontrakter. 
b) Deltidsarbejdskontrakter, der undertegnes efter foranstaltningernes 
ikrafttræden og frem til december 1993, vil være berettiget til 
offentlig støtte under støtteordningen for tidsubegrænsede arbejds­
kontrakter; arbejdstiden skal mindst være på mellem 1/2 og 2/3 af en 
ordinær arbejdsuge. Støttens størrelse fastsættes efter arbejds­
tidens længde. 
c) Der vil blive foretaget ændringer i lærlinge- og uddannelsespro­
grammerne, så reformen af disse programmer afsluttes. 
d) Vikarbureauerne vil få mulighed for at deltage aktivt i arbejds-
formidlingen. 
B - 22 
SPANIEN 
INFRASTRUKTUR- OG MILJØINVESTERINGER 
(Mio. PTA) 
PROJEKT 1993 1994 
A) TRANSPORT I ALT 
1. VEJE 
HovedfærdseI sårer 
Kondit ioner ing 
Tilkørselsveje til byerne 
2. JERNBANER 
Jernbaneinfrastruktur 
3. HAVNE 
4. LUFTHAVNE 
Infrastruktur 
F lyve I ede I se 113 997 
91 697 
56 228 
6 867 
29 102 
14 900 
14 900 
400 
7 000 
6 600 
400 129 255 
107 120 
89 300 
8 000 
11 197 
10 500 
10 500 
1 500 
10 135 
9 335 
800 
B) MILJØ 
Vandkvai i tet 
Kystsikr ing 
Hydrologi - skovbrug 
Vandanlægsarbejder 
Nat ionalparker 
P.I.T.M.A, 
Genplantning af skov 50 450 
4 000 
6 950 
2 500 
21 000 
3 000 
3 000 
10 000 56 150 
11 000 
7 000 
2 500 
5 000 
3 000 
10 000 
14 650 
TRANSPORT OG MILJØ I ALT 164 447 185 405 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EURQPA 
(Vækstinitiâtivet fra Edinburgh-topmødet) 
FRANKRIG 
Siden sidste efterår er der Indtrådt en forværring i det internationale 
økonomiske klima, der omgiver Frankrig: OECP, som I Juni 1992 forudså en 3% 
vækst i medlemslandene I 1993, har nedjusteret sin prognose til 1,9%; for­
værringen l det økonomiske klima påvirker I særlig grad EF-landene. OECD 
forudser nu en vækst på 1,2% for EF som helhed I 1993. Kommissionen er endnu 
mere pessimistisk (0,8%). 
Denne yderst ugunstige Internationale situation vil uvægerligt påvirke den 
økonomiske situation I Frankrig, hvor væksten I 1991 og 1992 I betydelig grad 
var eksport ledet. I 1992 udviste Frankrigs handelsbalance et overskud på 
30,5 mia. FF, hvilket var en forbedring på 60 mia. FF l forhold til det 
foregående år. 
Det kan derfor Ikke forventes, at væksten / Frankrig I 1993 vil være eks­
portledet. De fremskridt, Frankrig har gjort gennem en årrække med at for­
bedre konkurrenceevnen, vil dog betyde, at der stadig vil være overskud på 
handelsbalancen I 1993. 
Væksten vil I 1993 desuden blive understøttet af det fortsat høje private 
forbrug (stigning på omtrent 1,5% pr. år), som til dels vil blive stimuleret 
af de købekraftsgevlnster, lønmodtagerne har opnået på grund af den positive 
udvikling på InfIations front en (fald på 2 procentpoint I 1992), og som skulle 
fortsætte I 1993 og styrke økonomlens konkurrencepotent I el. 
Frankrig ventes at opleve en vækst og en Indenlandsk efterspørgsel, der 
ligger over gennemsnittet for EF-landene, hvilket vil være et positivt bidrag 
til den økonomiske aktivitet Inden for EF. 
På trods af den positive udvikling l Inflationen, konkurrenceevnen og 
samhandelen med udlandet vil væksten alligevel Ikke uden en beslutsom og 
vedholdende indsats være ti I strækkel i g kraftig til at forhindre arbejds­
løsheden I at stige. Denne forurolIgende udvikling er baggrunden for 
regeringens Indsats for at bekæmpe langtidsledigheden gennem en analyse af 
hver enkelt af sagsakterne for de 900 000 langtidsledige, der var regi­
streret sidste år, og for de foranstaltninger, der blev truffet for nylig, 
for at tilskynde virksomhederne til at øge antallet af deltidsjob. 
Ud over de nødvendige bestræbelser på at fordele arbejdstiden bedre og øge 
fleks I bl II teten på arbejdsmarkedet er regeringen dog overbevist om, at kun en 
større Ikke-lnflationær vækst gennem skabelsen af varige arbejdspladser er i 
stand til at bremse stigningen l arbejdsløsheden. 
Regeringen har siden foråret 1992 været klar over, hvor alvorlig forvær­
ringen i den verdensøkonomiske situation er, og har lagt en strategi, der 
bygger på to grundteser: 
på indtægtssiden skal de automatiske stabilisatorer have lov til at 
fungere i det omfang, dette er foreneligt med regeringens målsætninger 
for det mellemlange sigt og navnlig med kriterierne i Maastricht-
Traktaten-, 
FRANKRIG 
uden at give økonomien en generel saltvandsindsprøjtning skal der 
vedtages en række særforanstaltninger, der er rettet mod bestemte 
sektorer. 
I. VIRKNINGEN AF DE AUTOMATISKE STABILISATORER 
De offentlige finanser yder kraftig støtte til den økonomiske aktivitet. Ved 
at give de automatiske stabilisatorer frit spil begrænses forværringen i 
virksomhedernes likviditet og husholdningernes indtægter. De offentlige 
finansers positive bidrag til væksten i 1992 kan skønsmæssigt sættes til mere 
end et halvt procentpoint. I 1993 vil virkningen efter al sandsynlighed være 
mindre, men skulle stadig være positiv. 
Hvis man ser bort fra udgifterne til betjening af den offentlige gæld, er 
stigningen i de offentlige udgifter moderat, og strukturen i de offentlige 
udgifter påvirkes ikke i uheldig retning, idet forholdet mellem statens 
løbende udgifter og BNP har været stabilt i lang tid; Frankrigs offentlige 
investeringer har ligget på et højt niveau i lang tid og ligger over niveauet 
hos de fleste af landets handelspartnere. 
Frankrigs målsætning for 
udvikling i de offentlige 
ceret økonomisk vækst. det mel I em I ange sigt 
finanser, der alene er er at fastholde en sund 
forenelig med en afbal an-
Il. MÅLRETTEDE SÆRFORANSTALTNINGER 
Støtten til økonomien er selektiv: 
den er primært rettet mod virksomheder, der er ramt af faldet i den 
internationale efterspørgsel, og hvis likviditet er anstrengt på grund 
af niveauet i den korte rente. Husholdningerne har haft fordel af den 
yderst positive virkning af den uventet lave inflation, hvilket har 
sikret dem betydelige købekraftsgevinster i 1992; købekraften af 
timelønssatsen steg med mere end 1,5% fra udgangen af 1991 til udgangen 
af 1992; 
regeringens indsats tager sigte på at fremme investeringerne, da dette 
vil styrke Frankrigs udbuds- og vækstpotentiel på lang sigt. 
I lyset af disse målsætninger har den franske regering - vel vidende, at den 
internationale økonomiske situation er præget af en konjunkturnedgang, 
hvilket den har påpeget over for sine europæiske partnere - siden efteråret 
1992 koncentreret sin indsats om tre hovedområder: 
støtte til små og mellemstore virksomheder, herunder dem i industrien-, 
udbygning af infrastrukturnettene; 
støtte til ejendomssektoren, som har været særlig ramt af krisen. 
1• Støtte til små og mellemstore virksomheder, herunder dem i industrien 
Ud over en række generelle foranstaltninger 
mellemstore virksomheders byrde 
reduktion af tidsforskydningen på 
refusion of skat på input (udgift: 
række særforanstaltninger til 
invester inger. for at lette små og 
hvoraf den seneste er den delvise 
en måned mellem betaling af moms og 
11 mia. FF) - har Frankrig truffet en 
fremme af disse virksomheders 
B - 25 
FRANKRIG 
I oktober 1992 oprettede Frankrig en invester ingsgaranti fond for små og 
mellemstore virksomheder, hvis formål er at stille en 50% garanti for 
lån til et beløb af 20 mia. FF til mindre virksomheder, der har en 
omsætning på under 2 mia. FF, og som gennemfører industrielle investe­
ringsprogrammer. 
Regeringen har bevilget 500 mlo. FF til denne garantifond. Den admini­
streres af SOFARIS, som er et privatretligt selskab, hvori en række 
kreditinstitutter ejer aktiemajoriteten, og som med sin egenkapital 
garanterer mod risikoen for, at fondens midler opbruges. Selskabets 
erfaring skal således sikre kontrollen med de risici, der accepteres. 
Ansøgninger om garantier indgives af kredit institutterne og behandles af 
SOFARIS. 
Grundlaget for beregning af garantien er det finansieringsbeløb, der 
tilvejebringes til det materielle eller immaterielle investerings­
program, og den forøgelse af driftskapitalen, investeringen afføder. 
Kreditinstituttet skal betale en garantiprovision, hvilket sikrer, at 
brugen af garantifonden rettes mod mere højrisikobetonede erhvervs­
investeringer end gennemsnitlige erhvervsinvesteringer og derved dækker 
mere marginale industriinvesteringer til reducerede omkostninger. 
Fonden skulle gøre det muligt: 
- at øge långivningen til virksomhederne, idet bankerne frigøres fra en 
del af finansieringsrisikoen, hvorved fonden effektivt - men uden 
direkte subsidier eller støtte - bidrager til, at de private 
investorer påtager sig mere risikobetonede investeringer; 
- at stimulere erhvervsinvesteringerne og derved sætte skub i en ikke-
inflationær vækst. Ved at stille garanti for långivning til et beløb 
af 20 mia. FF ud af et samlet årligt erhvervs invester ingsbeløb fra 
små og mellemstore virksomheders side på ca. 150 mia. FF er dette 
tiltag af ægte makroøkonomisk dimension. 
Teknikken med at gøre brug af en garantifond har to primære fordele: 
- den er ikke særlig bekostelig, fordi den har en betydelig 
stimulerende virkning, og fordi det kun er det trods ait lille antal 
virksomheder, der i sidste ende må dreje nøglen om, der udgør den 
reelle finansielle omkostning; 
- den er differentieret, dvs. den er rettet mod de investeringer, som 
ville have haft mindst chance for at blive realiseret, hvis denne 
mulighed ikke fandtes. Den omstændighed, at der opkræves en 
garant i provision, bevirker, at bankerne ikke ansøger om garanti til 
investeringsprojekter, som de er rede ti I at finansiere på egen hånd. 
Selv om dette garantisystem endnu ikke er fuldt funktionsdygtigt, 
viser resultaterne fra startfasen, at kreditinstitutterne er reelt 
interesseret i at benytte systemet. 
Infrastrukturforanstaltninger 
Infrastrukturinvesteringer har en særlig gunstig indvirkning på 
virkeliggørelsen af det indre marked og fremmer en langsigtet vækst. 
B - 26 
Samtidig understøtter de aktiviteten i bygge- og anlægssektoren og inden 
for offentlige arbejder. 
De offentlige virksomheder inden for transport- og energisektoren samt 
vandværkerne er blevet opfordret til at investere for 165,1 mia. FF i 
1993. 
Dette investeringsomfang er rekordstort og er steget med 7,3% i forhold 
til 1992. 
Ud af det samlede investeringsbeløb vil 80 mia. FF have en direkte 
indvirkning på bygge- og anlægssektoren samt offentlige arbejder og vil 
derved være medvirkende til at bevare og skabe arbejdspladser. 
Via investeringsprogrammet vil motorvejsinfrastrukturen blive forbedret 
og TGV-nettet udbygget, hvilket for begges vedkommende har betydning på 
europæisk plan. Forundersøgelserne vedrørende lancering af TGV-proJek-
tet ved Middelhavet vil bl.a. blive finansieret i 1993 (anslået udgift: 
27 mia. FF). 
I samme ånd vedtog regeringen den 10. februar at igangsætte TGV-pro-
Jektet i Østfrankrig, som repræsenterer en investering på 20 mia. FF. 
Endelig vil vandværkernes investeringer stige med næsten 17% i 1993, 
hvilket primært afspejler en større invester ingsindsats på miljøom­
rådet. 
3. Investeringer i eiendomssektoren 
a) I efteråret 1992 blev der truffet foranstaltninger med henblik på at 
sætte skub i investeringerne i lejeboliger, dels for at tilgodese 
husholdningernes behov og dels for at stimulere bygge- og anlægs­
sektoren: 
Quilès-Méhaigneri e-ordn ingen, hvorunder fysiske personer, der 
investerer i nyopførte lejeboliger, kan opnå skattefordele, er 
blevet udvidet til at gælde for boliger, hvor lejen ikke 
overstiger et bestemt loft; 
SCPI'ernes ("sociétés civiles de placement immobilier" 
(kollektive ejendoms invester ingsseI skaber med skattemæssig 
gennemsigtighed)) retlige status er blevet fuldstændig lagt om. 
Lån ydet i forbindelse med boligopsparingskonti kan nu også 
benyttes til at finansiere køb af aktier i SCPI'er, der er 
specialiseret på boligområdet. SCPI'erne, som gennem de senere 
år har kanaliseret opsparingsmidler for henved 10 mia. FF over i 
ejendomsinvesteringer, vil blive understøttet kraftigt af disse 
to foranstaltninger; 
der er blevet truffet særforanstaltninger til fordel for det 
sociale udlejningsbyggeri, hvilket afspejles i stigningen i 
bevillingerne til dette byggeri. 90 000 boliger (finansieret via 
subsidierede lån til lejeboliger) vil blive opført i 1993 
sammenlignet med 80 000 i 1992. Disse foranstaltninger vil 
fremme aktiviteten i byggesektoren. 
b) Tilsvarende har regeringen søgt at fremme ejerboligsektoren: 
en ny ejerboligstøtteordning vil blive oprettet i begyndelsen af 
B - 27 
FRANKRIG 
1993, nemlig FGAS-ordningen ("Fonds de Garantie de l'accession 
sociale" (garantifond for støtte til ejerboliger)). Herigennem 
vil omtrent 150 000 mennesker, der ønsker at eje egen bolig, 
kunne få bevilget lån til nedsat rente, ved at staten delvis 
garanterer for risikoen i forbindelse med lånene; 
der er truffet lovgivningsmæssige og administrative 
foranstaltninger til at fremskynde - til i løbet af første 
halvdel af 1993 - indførelsen af statsstøttede ejerboligian (de 
såkaldte PAP-lân ("prêts aidés à la propriété")), som efter 
planen skal finansiere 35 000 boliger til lavindkomstfamiIier i 
1993. 24 000 lån ventes bevilget i løbet af første halvdel af 
året. Tilsvarende foranstaltninger er blevet truffet for 
statsstøttede lejeboliglåns vedkommende (de såkaldte PLA-iån 
("prêts locatifs aidés")). Hensigten med denne foranstaltning er 
at koncentrere støtten på det tidspunkt, hvor den økonomiske 
vækst ventes at være på sit laveste, og derved stimulere bygge-
og anlægssektoren; 
den højeste ejerskifteafgiftssats vil blive nedsat med 0,5% pr. 
år frem t i I 1995. 
c) Endelig er der blevet truffet foranstaltninger til at sætte 
branchefolk inden for ejendomssektoren i stand til at tilpasse sig 
krisen på ejendomsmarkedet, specielt i I le de France, og bane vej for 
en sund fremgang på dette marked: 
den maksimumsperiode, hvori ejendomsmæglere må besidde 
ejendomme, uden at der opkræves ejerskifteafgift, er blevet 
forlænget. Derved får mæglerne mulighed for at fordele deres 
ejendomssalg jævnt over de næste par år. Ejendomspriserne skulle 
blive mindre påvirket heraf, hvilket vil være til gavn for alle 
i branchen og deres kreditorer 
SI COM I-selskaber, som specialiserer sig i leasing af ejendomme, 
vil blive tildelt skattefordele på et bredere felt af områder. 
Disse selskaber har kapacitet til at gennemføre en lang række 
transaktioner, og denne foranstaltning vil således stimulere 
markedet 
den administrative procedure for godkendelse af kontorlejemål i 
Ile de France er blevet suspenderet. Denne foranstaltning vil 
være til støtte for det parisiske ejendomsmarked ved at gøre 
Paris mere attraktiv som geografisk placering af 
forretningssted, navnlig for store udenlandske virksomheder. 
Den franske regering har således vedtaget en serie foranstaltninger, som 
tilsammen er en del af en samlet strategi, der for det korte og mellemlange 
sigt skal stimulere aktiviteten i de erhvervssektorer, der er mest konjunk­
turfølsomme. 
Set under ét skulle foranstaltningerne mindske de negative virkninger af den 
verdensomspændende konjunkturnedgang på den franske økonomi og bidrage ti I at 
skabe øget økonomisk vækst i Europa. 
B - 28 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækstinitiâtivet fra Edinburgh-topmødet) 
IRLAND 
På trods af svækkelsen I den Internationale økonomi opnåede Irland en BNP-
vækst på næsten 3% I 1992. Dette skønnes at være den højeste vækstrate l Det 
Europæiske Fællesskab. 
Det private forbrug steg med ca. 3,5% I 1992, fremhjulpet af en kraftig 
fremgang I de disponible Indkomster. Forbrugerpriserne steg med 3%, hvilket 
er et godt stykke over EF-gennemsnittet. De samlede Investeringer var 
uændrede på grund af de negative virkninger fra vigende Internationale 
konjunkturer og en høj realrente. Irlands handelsoverskud voksede betydeligt 
og udgjorde over 12% af BNP. 
Beskæftigelsen klarede sig efter forholdene l den generelle Internationale 
økonomiske situation godt, og der var en beskeden stigning I antallet af 
beskæftigede undtagen l landbruget . Beskæftigelsesstigningen var dog alt for 
lille I forhold til, hvad der er nødvendigt for at opfylde Irlands excep­
tionelle beskæftlgel sesbehov. Arbejdsløsheden steg voldsomt på grund af det 
store antal tilbagevendende emigranter og den store naturlige stigning I 
arbejdsstyrken. 
Irland har fuld forståelse for, at det er ønskeligt at stimulere EF-Iandenes 
økonomi og navnlig at forbedre beskæftigelsessituationen 1 Fællesskabet. 
Irland hilser derfor Det Europæiske Råds økonomiske vækst Initiativ velkommen 
og agter til støtte for dette Initiativ at træffe de foranstaltninger, der er 
beskrevet nedenfor. 
I. BUDGETFORANSTALTNINGER: OFFENTLIGE INVESTERINGER 
1. Vækstforventninger for 1993 
Irland ventes at opleve en BNP-vækst på 2,5% i 1993. Også i år vil dette 
tal ligge et godt stykke over EF-gennemsnittet. 
2. Samlet budgetpolitik 
Der var alvorlige vanskeligheder forbundet med at lægge rammerne for 
1993-budgettet. Disse var affødt af den internationale konjunktur­
nedgang, skatteomlægninger nødvendiggjort af virkeliggørelsen af det 
indre marked, valutauroen og den hermed forbundne høje rente. Irland 
fastholder til trods herfor en stram budgetdisciplin og demonstrerer 
hermed, at det er fast besluttet på at opfylde kriteriet i Maastricht-
Traktaten for underskuddet på de offentlige finanser og snarest muligt 
sikre en tilbagevenden til tendensen til fald i den offentlige gæld målt 
i forhold til BNP, der blev negativt påvirket af devalueringen af det 
irske punt i slutningen af Januar 1993. Denne politik sigter mod at 
lette rentepresset og fremkalde en positiv virkning på markederne, 
hvorved den Økonomiske vækst vil blive stimuleret via Øgede investe­
ringer og øget tillid hos forbrugerne. 
Regeringens mål for underskuddet på de offentlige finanser i 1993 er som 
følge heraf på 3,4%. Til sammenligning var underskuddet i 1992 på 2,5%. 
IRLAND 
Stigningen skyldes højere arbejdsløshedsbetingede udgifter og den 
omstændighed, at den budgetmæssige manøvrefrihed er blevet udnyttet til 
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger via øgede offentlige kapital­
udgifter. Underskuddet på de offentlige finanser ligger pænt Inden for 
gennemsnitsniveauet i de af de andre medlemsstater, der tilhører det 
snævre bånd i valutakursmekanismen. 
3. Offentlige kapital invester inger 
Et nøgleelement i vækst in itiativet fra Edinburgh-topmødet er opfor­
dringen til at omlægge prioriteringen af de offentlige udgifter i 
retning af Infrastrukturinvesteringer og andre kapital Invester Inger. 
Irlands svar på denne opfordring har været at øge de offentlige kapi­
tal invester Inger med næsten 500 mio. IRL til 2 340 mio. IRL eller 27% 
mere end i 1992. Dette er sket med betydelig støtte fra EF's struktur­
fonde og Samhørighedsfonden. Dette ekstrabeløb på 500 mio. IRL vil for­
trinsvis blive investeret i veje, det offentlige vand- bg sanitetsvæsen 
og lokale myndigheders boligbyggeri (149 mio. IRL), etablering af et 
gasforbinde Isesnet og forbedring af gasnettet (143 mio. IRL), moderni­
sering af elværker og forbedring af transmissionsnettet (73 mio. IRL), 
forbedring af jernbanelinjer og busnettet (64 mio. IRL) samt forbedring 
af telekommunikationsnettet (41 mio. IRL). 
4. Kapital invester inger i bygge- og anlægssektoren 
Ud af de samlede kapital invester i nger på 2 340 mio. IRL går 1 367 mio. 
IRL til bygge- og anlægssektoren. Dette er en stigning på 251 mio. IRL, 
eller mere end 22%, i forhold til 1992. De øgede udgifter ventes direkte 
og indirekte at skabe indtil 3 500 nye Job i bygge- og anlægssektoren i 
1993. 
5. Boligbyggeri 
Udgifterne til de lokale myndigheders boligbyggeri og det sociale 
boligbyggeri vil blive øget med 31 mio. IRL, eller mere end 40%, til i 
alt 107 mio. IRL. Dette skulle give de lokale myndigheder mulighed for 
at opføre 3 500 nye boliger i 1993 sammenlignet med 1 500 i 1992. 
To skatteforanstaltninger, der blev bebudet i budgettet, vil også yde 
støtte til boligbyggeriet. For det første hæves maksimumsgrænsen for 
rentelettelser på realkreditlån med 25%, og procentgrænsen for let­
telserne hæves fra 80% til 90% for skatteåret 1993/1994; denne procent­
grænse er på 100% for førstegangskøbere i løbet af realkreditlånets 
første tre års løbetid. For det andet nedsættes stempelafgiften ved køb 
af større nye huse. i alt vil disse foranstaltninger koste mere end 
18 mio. IRL i 1993, men vil samtidig i betydelig grad sætte ekstra skub 
i bygge- og anlægssektoren. 
6. EF's Samhørighedsfond 
De ekstra kapital investeringer på 500 mio. IRL omfatter et beløb på 
148 mio. IRL til projekter, hvortil der foreslås ydet støtte under EF's 
Samhørighedsfond. Omtrent 126 mio. IRL af beløbet på 148 mio. IRL ventes 
godtgjort af Samhørighedsfonden. De konkrete investeringer, der skal 
finansieres af Samhørighedsfonden, vil blive fastlagt i forhandling med 
ef. En detaljeret oversigt over, hvorledes de Irske myndigheder foreslår 
beløbet på 148 mio. IRL anvendt, er vedlagt. 
B - 30 
IRLANO 
Regionale virksomhedsnartnerskabsråd 
På 1993-budgettet er der afsat 25 mlo. IRL til oprettelse af disse råd. 
De vil få til opgave at støtte lokale initiativer til start af mindre 
v i rksomheder. 
8. Jobfond 
Regeringsprogrammet indeholder et tilsagn om at fremme et økonomisk 
opsving og gavne beskæftigelsen gennem oprettelse af en Jobfond. Dette 
tilsagn imødekommes via udgifterne i relation til Samhørighedsfonden, 
udgifterne til de foreslåede regionale virksomhedspartnerskabsråd og 
forøgelsen i statskassens bidrag til de offentlige kapital invester Inger 
i 1993. 
National udviklingsplan 
Der er en national udviklingsplan under udarbejdelse, hvori regeringens 
forslag til anvendelse af støtten fra EF's strukturfonde og Samhørig­
hedsfonden til Irland i perioden 1994-1999 beskrives nærmere. Den cen­
trale målsætning I planen vil være at øge vækstraten i økonomien på et 
bæredygtigt grundlag og udvide mulighederne for varig beskæftigelse i 
overensstemmelse med de økonomiske og finansielle kriterier for del­
tagelse i udviklingen hen imod ØMU. 
BUDGETFORANSTALTNINGER: FREMME AF PRIVAT FOND 
10. Iværksætterfond etableret af de finansielle institutioner 
Regeringen har opfordret de finansielle institutioner til at yde et 
større bidrag til Irlands økonomiske udvikling. Allerede nu har bankerne 
og livsforsikringsselskaberne indvilliget i at etablere en fond på 100 
mio. IRL til iværksætterstøtte i Irland. 
11• Kapital fra pensionsfondene 
I 1993-budgettet blev det bebudet, at der hurtigst muligt ville blive 
indledt drøftelser med pensionsfondene om et tilsvarende initiativ fra 
deres side. 
BUDGETFORANSTALTNINGER: SKATTEFORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR VIRKSOM­
HEDERNE 
12. Erhvervsfremmeordning 
Erhvervsfremmeordningen, der efter planen udløber i april 1993, for­
længes til 1996. Loftet på 75 000 IRL over individuelle investorers 
investeringer er ved at blive afskaffet. På årsbasis skønnes erhvervs­
fremmeordningen at medføre investeringer ti I et beløb af 30 mio. IRL. 
13. Sær I i ge i nvester i ngskont i 
Disse konti, der indføres fra den 1. februar 1993, har til formål at 
tilskynde til kollektive investeringer i irske virksomheder og direkte 
personlige investeringer i børsnoterede selskaber. Alle former for 
indkomster og kapitalgevinster herfra beskattes med 10%. En mindre, men 
stigende andel skal dog investeres i mindre virksomheder. Der gives 
B - 31 
IRLAND 
fuldstændig fritagelse for indkomstskat og kapitalvindingsskat som 
ekstra incitament til investeringer i investeringsselskaber. 
14. Moms af visse arbeIds intens i ve tjenesteydelser 
I budgettet er momsen af sådanne tjenesteydelser (værksteder, repara­
tion og vedligeholdelse Og forskellige personlige tjenesteydelser) 
blevet sat ned fra 16% til 12,5%. 
15. Blludlelnlng 
Et system med delvis refusion af indregistrer ingsafgiften er ved at 
blive indført for biler, der benyttes til kortvarig udlejning, for at 
understøtte mulighederne for vækst i turismen. 
11. STRUKTURFORANSTALTNINGER: ARBEJDSMARKEDET 
1. De seneste års skattereform 
Der er i de senere år blevet gennemført omfattende indkomstskat te-
reformer, der primært har omfattet en udvidelse af beskatningsgrund­
laget, nedsættelse af trækprocenterne og udvidelse af proportional­
skattestrækket. På grund af et stramt budget måtte indkomstskatte-
reformprocessen afbrydes i år. På trods af det kraftige pres på 
finanserne og nødvendigheden af at fastholde skattemæssig disciplin 
gjorde regeringen ved fastlæggelsen af 1993-budgettet sig umage for at 
holde indkomstbeskatningen nede og i stedet koncentrere beskatningen på 
udgiftssiden, samtidig med at der blev taget særligt hensyn til de 
lavestlønnede via de skattefri bundgrænser. 
2. Beskatning af InvaI Idegodtgørelse 
Invalidegodtgørelsen, som er en social ydelse, der ydes kortvarigt og 
hidtil ikke har været beskattet, vil fra skatteåret 1993-1934 blive 
behandlet som indkomst i skattemæssig henseende. Dette vil øge 
incitamentet til at søge arbejde, udvide beskatningsgrundlaget og sikre 
en mere lige skattemæssig behandling af forskellige indkomstkilder. 
3. Faml Iieindkomstssupplement 
Denne ordning vil blive yderligere forbedret, så den fortsat er effek­
tiv med hensyn til at fastholde incitamentet til at søge arbejde. 
Udgiften hertil andrager mere end 5 mio. IRL for et helt år. 
4. Pensionsordninger 
Der gælder fra den 1. Januar 1993 nye bestemmelser for bevarelse og 
overførsel af pensionsrettigheder i forbindelse med ophør eller 
afbrydelse af ansættelsesforhold. 
5. Incitamenter ti I at søge arbeIde 
Via en række ændringer i skattesatserne og de sociale ydelser i 1993-
budgettet for et bredt spektrum af indkomstforhold og familiemæssige 
omstændigheder er incitamenterne til at søge arbejde blevet Øget. 
B - 32 
IRLAND 
6. Lær I Ingeordning 
De nærmere detaljer i og finansieringen af en ny lærlingeordning baseret 
på opnåelse af en bestemt faglig standard er ved at blive bragt på 
plads. Den nye ordning vil træde i stedet for den eksisterende ordning, 
der er baseret på læretidens længde. Efter den nye ordning skal lærlinge 
gennemgå et på forhånd fastsat uddannelsesprogram og "sidde på 
skolebænken" i indtil 40 uger i hele læretiden. Uddannelsen fører frem 
til et nationalt svendebrev, der er internationalt anerkendt. 
7. Nat 1onaI uddanne 1sesordnIng 
Der foreslås ligeledes indført en national uddannelsesordning, hvor­
under der vil blive givet en struktureret uddannelse, der omfatter 
erhvervspraktik hos arbejdsgiveren og fører frem til et nationalt 
eksamensbev i s. 
De to ordninger tager sigte på at opbygge bedre strukturerede og mere 
erhvervsorienterede uddannelser. 
STRUKTURELLE FORANSTALTNINGER: PRIVATISERING 
8. Privatiser ing 
1993-budgettet inkluderer et provenu på 150 mio. IRL, der foreslås 
fremskaffet ved privatisering af en række statslige aktiviteter. Ved 
gennemførelsen af disse privatiseringer vil regeringen støtte sig ti I de 
principper, der er fastsat i det nyligt indgåede regeringsprogram. 
STRUKTURELLE FORANSTALTNINGER: KONKURRENCEPOLITIK 
9. Competition Act fra 1991 
Ved Competition Act fra 1991 blev der indført konkurrenceregler for det 
nationale marked, der ligger på linje med artikel 85 og 86 i EØF-Trak-
taten. Loven gælder for alle sektorer i økonomien. 
Lovens ikrafttræden ventes at give betydelige fordele med hensyn til at 
skabe en mere konkurrencedygtig og effektiv økonomi. 
10. Konkurrence inden for finansielle tjenesteydelser 
En strøm af love, der er blevet vedtaget gennem de seneste fem år, har 
åbnet bank- og finansmarkedet op for nye former for konkurrence. Der­
udover blev EF's andet bankdirektiv gennemført den 1. januar 1993. 
Desuden er reguleringen af finansielle tjenesteydelser blevet strøm­
linet ved at gøre centralbanken til det primære regulerende organ for 
alle finansielle tjenesteydelser, undtagen forsikring. 
Denne bestræbelse på at liberalisere og sikre en effektiv regulering vil 
blive fortsat i den fremtidige lovgivning om fondsbørsen, investe­
ringstjenesteydelser og finansielle formidlere. 
11 • Et tredje magtcentrum i banksektoren 
I regeringsprogrammet planlægges skabt et tredje magtcentrum i bank-
B - 33 
IRLAND 
sektoren ved at fusionere de statsejede banker, så de får den kritiske 
masse, der er nødvendig for, at de kan konkurrere med de fire største 
forretningsbanker, der dominerer det irske marked. I den planlagte 
fusion udelukker regeringen ikke mulighed af, at en større inter­
national bankkoncern inddrages for at bibringe den nye struktur styrke 
og ekspertise. 
ANDRE STRUKTURELLE FORANSTALTNINGER 
12. Beskatning 
I de senere år er der gennemført meget omfattende skattereformer i 
Irland, som har haft til formål at forbedre opbygningen af skatte­
systemet, samtidig med at det bidrager til den altoverskyggende opgave 
med at rette op på budgettet med henblik på at opnå løntilbageholdenhed 
og lette Irlands fulde deltagelse i det indre marked. Disse reformer vil 
i de kommende år fortsætte med at understøtte Irlands økonomiske og 
budgetmæssige resultater. 
13. Fremtidige skattereformer 
Gennemførelse af skattereformer - herunder udvidelse af proportional­
skattestrækket, fuldstændig skattefritagelse for de lavestlønnede og 
omlægning af skattesystemet for at gøre det mere erhvervs- og beskæf­
tigelsesfremmende - er fortsat en prioriteret opgave for regeringen. Det 
vil blive undersøgt, I hvor høj grad skatte- og socialsystemet kan 
integreres. 
14. Valutakontrol 
Programmet for gradvis afvikling af valutakontrollen gennem de senere år 
afsluttedes ved udgangen af 1992 med, at al valutakontrol blev 
fuldstændig afskaffet. 
15. Den industripolitiske analysegruppe 
Der blev udsendt en omfattende industripolitisk rapport i 1992. Rap­
porten indeholdt en lang række henstillinger om reform af industri­
politikken og reformer inden for andre områder, der berører Irlands 
økonomiske ydeevne. Regeringen vil udfolde ihærdige bestræbelser på at 
efterkomme henstillingerne i rapporten fra den industripolitiske ana­
lysegruppe og rapporten fra den særlige "task force". Et ministerielt 
særudvalg har indledt arbejdet med at opstille en tidsplan for og en 
prioritering af gennemførelsen af de mange henstillinger i rapporten. 
18. De regionale myndigheder 
Der planlægges oprettet nye regionale myndigheder i 1993. 
17. Levnedsm i ddeI i ndust r i en 
Der vil blive gennemført et udviklingsprogram for levnedsmiddelindu­
strien, efter at der i begyndelsen af 1993 blev gennemført en nøje 
analyse af en rapport fra en ekspertgruppe om denne erhvervssektor. 
B - 34 
IRLAND 
III. LØNTILBAGEHOLDENHED 
1. Den offentlige sektor 
Der er ikke truffet foranstaltninger - ud over dem, der allerede er 
indgået forpligtelser om - til at forbedre lønnen eller andre vilkår for 
de offentligt ansatte i år. Desuden agter regeringen at indlede 
drøftelser med de offentligt ansattes fagforeninger om radikalt at 
omlægge lønfastsætteIsesprocessen i den offentlige sektor, så den bliver 
præget af større gennemsigtighed, mindre hyppig brug af retsafgørelser, 
større vægt på budgetmæssige hensyn og større effektivitet. 
2. Den private sektor 
Lønudviklingen i den private sektor i 1993 afgøres af bestemmelserne i 
det treårige program for økonomiske og sociale fremskridt, der udløber i 
år. Programmet indeholder bestemmelser om en grundlæggende stigning i 
1993 på 3,75%, hvilket svarer til den forventede inflation. Det åbner 
desuden mulighed for lokalt forhandlede lønjusteringer inden for 
bestemte grænser. Såvel den grundlæggende stigning som de lokalt for­
handlede lønjusteringer forudsætter ifølge aftalen, at arbejdsgiverne 
har råd til at betale dem. 
B - 35 
Irland: Foreslåede udgifter under Samhørighedsfonden i 1993 
Foranstaltninger Via statskassen Uden om statskassen I alt 
Mio. IRL 
Ve le 
Forbedringer af bl.a. 
Northern Cross, County Dublin, 
SIigo/Collooney, County Sligo, 
Lucan/KiIcock, County KiIdare 
og Drumsna/Jamestown, 
County Le i trim 
Det offentlige vand- og 
sanitetsvæsen 
Forbedringer i bl.a. 
Cork by, Dubl In og 
hovedkloaksystemet i Galway 
Mil lø 
Primært til affaldsbehand­
lingsanlæg i Dublin-området 
Investeringer I de vigtigste 
kommercielle havne 
Bl.a. udbygning i Cork, 
Dublin og Waterford 
Forbedringer i Ross I are havn 
Jernbaner 
Modernisering af sporene på 
hoved I injerne 
Aer Rianta lufthavn 
Investeringer i fragtrelaterede 
faciliteter i Dublin lufthavn 
Bord Gais Eireann 
Udgifter i forbindelse med 
miljøforbedring inden for 
dekontaminering på bestemte 
Bord Gals-anlæg 
Elværker 
Supplerende bevilling til 
energiprojekter finansieret 
af Samhørighedsfonden 
Naturbevar ingsproJekter 
Supplerende bevilling til 
mi IJøbeskyttelsesprojekter 
under National Parks and 
WiIdlife Service Mio. IRL 
Internt Mio. IRL 
Eksternt 
40 000 
42 400 
7 000 
1 514 11 586 
4 800 
29 300 
2 900 
5 800 
2 300 
400 
I ALT 82 800 1 514 63 686 40 000 
42 400 
7 000 
13 100 
4 800 
29 300 
2 900 
5 800 
2 300 
400 
148 000* 
Ca. 126 mio. IRL af dette beløb på 148 mio. IRL ventes godtgjort af 
Samhør i ghedsfonden. 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækstinltiativet fra Edinburgh-topmødet) 
ITALIEN 
De Internat tonale økonomi ske udsigter er blevet stadig mindre optimistiske l 
forhold til forventningerne I de første måneder af 1992. 
Vækstprognoserne er blevet nedjusteret, Især I Europa, hvor strukturproble­
merne I højere grad påvirker udsigterne til et opsving. Disse negative 
tendenser er blevet ledsaget af øget usikkerhed omkring den europæiske 
valutakursmekanisme og vanskellghederne l forbindelse med Uruguay-Runden. 
Den økonomisk-polItiske reaktion på konjunkturafmatningen har været præget af 
ut11 strækkelIg samordning medlemsstaterne Imellem og af Indadrettede 
foranstaltninger med det formål at løse de største nationale problemer. 
I Italien har regeringens tiltag været centreret om de offentlIge finanser. 
Efter valutauroen I september 1992, som gjorde den økonomi ske situation endnu 
vanskeligere, vedtog regeringen et program for korrigerIng af de største 
økonomiske ulIgevægte, Især den vedvarende uligevægt l de offentlIge 
finanser. Foruden den flnanspolltiske tilpasning omfattede programmet også 
strukturforanstaltninger Inden for de største udgifts- og Indkorns tområder, 
dvs. pensioner, sundhedsvæsen, lønningerne l den offentlIge sektor og de 
lokale finanser. 
Da den svage tendens I produktion og Indenlandsk efterspørgsel er fortsat I 
de første måneder af 1993, søger regeringen nu at bekæmpe den stigende 
arbejdsløshed, der giver anledning til stadig større bekymring. Erhvervs­
livet har afbødet disse vanskel Igheder ved afskedigelser. For første gang 
siden 1988 er beskæftigelsen faldet betydet Igt , navnlig I de større virk­
somheder, der har nedskåret deres personale med 6% I de sidste tolv måneder. 
Under hensyn til stramningen I de offentlIge finanser har regeringens be­
skæftigelsesfremmende politik hovedsagelI g omfattet følgende tiltag: 
I. BUDGETFORANSTALTNINGER 
I februar besluttede regeringen ved et dekret at udvide kategorien af 
arbejdstagere, der er støtteberettigede over lønfonden (cassa integrazione 
guadagni). Denne foranstaltning vil kun få meget begrænset indvirkning på 
budgettet i 1993. 
Da regeringen er forpligtet til at overholde de mål for de offentlige 
finanser, der er fastsat i konsol ideringsprogrammet i forbindelse med Rådets 
afgørelse om lån til Italien, kan de offentlige investeringsudgifter kun i 
begrænset omfang bidrage til en stimulering af væksten. Den vigtigste 
foranstaltning, regeringen har truffet på dette område, er fremskyndelsen af 
restancebetalingerne til erhvervslivet og af de budgetterede investeringer i 
den offentlige sektor, herunder ENEL og de italienske statsbaner. 
Den nye procedure til fremskyndelse af investeringsudgifterne omfatter: 
a) kortlægning af "risikoområder", b) programmer for målsætningerne, 
betingelserne og tidsplanen for investeringerne, c) finansiering over de 
pågældende offentlige institutioners budget og via EF's strukturfonde. 
i 
*j ITALIEN 
Desuden er de italienske myndigheder i gang med at tage de nødvendige skridt 
for at fremskynde anvendelsen' af Edinburgh-faciliteten på følgende 
investeringsprojekter inden for transport, energi og telekommunikation: 
K 
udvidelse af Torinos lufthavn i Case I le og forbedring af de dertil 
knyttede serviceydelser 
bygning af Mazara del Val Io-Ori col a-afsnittet af gasrørledningen mellem 
Algeriet og Itallen 
udvidelse og forbedring af telefonnettet, navnlig 1 de større byområder 
opstilling af betalingsautomater på de italienske motorveje. 
II. STRUKTURFORONSTALTNINGER 
Det andet tiltag består I strukturforanstaltninger vedrørende arbejds­
markedet, privatisering og reformer af pensionsordninger, sundhedsvæsen, 
lokale finanser og beskæftigelsen i den offentlige sektor med henblik på at 
rationalisere disse sektorer og nedbringe de offentlige udgifter på 
mel Iem lang sigt. 
Hvad arbejdsmarkedet angår, fører regeringen forhandlinger med fag­
foreningerne og arbejdsgiverforeningen om en række foranstaltninger, der skal 
skabe større fleksibilitet på markedet og anspore virksomhederne til at 
ansætte unge. Målet er at nå frem til en "samlet social pagt" i 
overensstemmelse med sidste sommers lønoverenskomst, dvs. permanent 
afskaffelse af indeksreguleringen af lønningerne. Denne overenskomst, der 
blev undertegnet 1 juli 1992, er blevet gennemført på trods af den 
efterfølgende kraftige depreciering af liren. 
Lønningerne i den offentlige sektor er blevet fastfrosset for 1993, og i den 
private sektor er stigningstakten i de overenskomstmæssige lønninger fortsat 
aftaget i 1992, således at den nu er lavere end stigningen i 
forbrugerpr i s i ndekset. 
III. OFFENTLIGE UDGIFTER 
Med hensyn til reformerne vedrørende de offentlige udgifter har regeringen 
allerede vedtaget alle gennemføre Isesdekreterne til den bemyndigelseslov, som 
Parlamentet godkendte sidste år. 
Pensionssystemet er blevet ændret på følgende måde: 
a) pensionsalderen i forbindelse med den almindelige folkepension vil 
gradvis blive sat op ti I 65 år for mænd og 60 for kvinder 
b) den minimale bidragsperiode (folkepension) vil gradvis blive forlænget 
fra 15 til 20 år 
c) referenceperioden for pensionsgivende indtægt vil gradvis blive 
forlænget fra 5 til 10 år. 
Parlamentet er også ved at undersøge et nyt regeringsdekret om etablering af 
pensionsfonde. Denne reform skal betragtes som et langsigtet bidrag til 
nedbringe ise af de offentlige udgifter til pensioner. 
B - 38 
ITALIEN 
Sundhedsvæsenet er blevet ændret efter følgende retningslinjer: 
a) lokale lægecentre og større hospitaler vil blive omdannet til offentlige 
selskaber 
b) de lokale sundhedsmyndigheder (regionerne) skal finansiere udgifter over 
et fastsat minimum. 
For at give de lokale myndigheder større ansvar for de offentlige finanser er 
der indført en kommunal skat på bygninger. Kommunerne kan selv fastsætte 
skattesatsen Inden for en ramme på 4-6 promille. 
Endelig er der gennemført en reform af beskæftigelsen inden for den 
offentlige sektor for at skærpe kontrollen med personaleudgifter og forbedre 
effektiviteten. Der er især tale om anvendelse af den private ret på 
ansættelsesforhold i den offentlige sektor, ligesom mobiiitetsproceduren 
kommer til at spille en større rolle ved besættelse af ledige stillinger. 
IV. PRIVATISERING 
Privatiseringsprogrammet udgør en væsentlig del af strukturpolitikken. 
Retsgrundlaget er allerede etableret, idet der ved et lovdekret er oprettet 
et nyt ministerium for privatisering. Senatet er i gang med at ratificere 
dekretet. 
Inden månedens udgang vil regeringen godkende et program for optage i se af en 
række selskaber, knyttet til EN I, på fondsbørsen. Der føres for øjeblikket 
forhandlinger om en snarlig privatisering af Credito Italiano, SME, Nuovo 
Pignone, Istituto National Assicurazioni, ENEL (Ente Nazionale Energia 
Elettrica). 
B - 39 
FREMME £F ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vckstinitiâtivet fra Edinburgh-topmødet) 
LUXEMBOURG 
I. OFFENTLIGE FINANSER (1993-BUDGETTET) 
de automatiske stabilisatorer skal kunne slå igennem, undtagen i 
forbindelse med indirekte beskatning som følge af EF-forpligtelser 
(punktafgifter på brændstof højere end det luxembourgske minimum) 
opretholdelse af det høje offentlige investeringsniveau. 
11. FLEKS IBILITET PA ARBEJDSMARKEDET 
trepartsevaluering af konkurrenceevnen, herunder løntilpasnings-
ordningen (februar-marts 1993) 
foranstaltninger til beskæftigelse af handicappede (støtte til 
virksomhederne) og til hurtigere integrering af indvandrere 
øget bekæmpelse af illegal arbejdskraft (marts 1993). 
III. STRUKTURFORANSTALTNINGER 
reform af sygekasserne: begrænsning af finansiel støtte fra staten 
(Januar 1993) 
tilpasning af førtidspensionen 
oprettelse af "Conseil Supérieur des Finances" for den offentlige 
sektors finansieringsbehov (første halvår 1993). 
IV. BOLIGER 
forlængelse af de selektive rentetilskud (sociale hensyn) og de 
generelle rentetilskud (familiepolitiske hensyn) samt udvidede 
skattefradrag (Januar 1993). 
V. SMV 
1• 1993-budgettet - forlængelse af følgende foranstaltninger: 
- fremskyndet genanvendelse af kapitalgevinster 
- udvidede fordele for moder- og datterselskaber 
- nedsættelse af den almindelige skatteprocent til 33% 
- afskaffelse af forhøjelsen af den kommunale erhvervsskat på 
fremmedkapital 
- afskaffelse af abonnementsafgift 
LUXEMBOURG 
nye foranstaltninger: første halvår 1993 
- forhøjelse af Interventionsmidlerne for Société Nationale de Crédits 
et d'Investissements 
- udvidelse af den favorable beskatningsordning for risikovillig 
kapital ti I ny teknologi 
- forhøjet rentetilskud i forbindelse med nye investeringer 
- afskaffelse af dobbelt beskatning af kapitalindkomster (udbytte). 
B - 41 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækstinltiativet fra Edinburgh-topmødet) 
NEDERLANDENE 
Konjunkturerne i Europa, og Især I Tyskland, svækkedes betydeligt i anden 
halvdel af 1992. Dette har selvfølget Ig Ikke været uden virkning på 
Nederlandenes meget åbne økonomi. 
Den økonomiske vækst I Nederlandene forventes at falde fra 1 3/4% I 1992 til 
ca. 1/2% I 1993 med negative følger for beskæftigelsessituationen. I be­
tragtning af den forholdsvis lave erhvervsfrekvens er disse udsigter for 
arbejdsmarkedet så meget desto mere forurolIgende. 
De offentlige finanser påvirkes også negativt af den nuværende konjunktur­
afmatning, således at det bliver yderst vanskeligt at bringe underskuddet 
yderligere ned, samtidig med at der sættes spørgsmålstegn ved budget mål ene 
for 1993 og 1994, som blev fastsat I koalItlonsaftalen fra 1989. 
Endvidere er der fare for, at arbejdet med at styrke strukturen I den 
nederlandske økonomi bliver (midlertidigt) afbrudt I perioder med lav 
økonomisk vækst. Der bør ske en yder 11 gere forbedring af betingelserne for 
private og offentlIge Investeringer, således at beskæft I gel sesmul Ighederne 
kan øges på kort og mellemlang sigt. 
Det er fortsat nødvendigt at nedbryde de strukturel le hindringer, som hæmmer 
en positiv udvikling på bl.a. arbejdsmarkedet, og forbedre dynamikken på 
(produkt)markederne gennem øget konkurrence. 
I. REGERINGENS OVERVEJELSER VEDRØRENDE POLITIKKEN FOR 1993-1994 
På denne baggrund er regeringen i Øjeblikket i færd med at træffe beslut­
ninger angående den økonomiske og budgetmæssige politik for 1993 og 1994 i 
lyset af den forventede udvikling på mellemlang sigt. 
Der fokuseres først og fremmest på en politik, der er i stand til - lige­
ledes på mellemlang sigt som følge af den store stigning i arbejdsstyrken -
at vende den foruroligende tendens med stigende arbejdsløshed. Et vigtigt 
element er i den forbindelse en moderat udvikling i lønomkostningerne med 
henblik på at forhindre en yderligere udhuling af virksomhedernes overskud, 
fremme investerings- og beskæftigelsesmulighederne samt beskytte og for­
bedre den nederlandske økonomis internationale konkurrenceevne. 
I bestræbelserne på at dæmpe inflationen og lønkravene i 1993 blev den 
generelle momssats sænket i oktober 1992. Endvidere enedes arbejdsgiverne, 
fagforeningerne og regeringen i november 1992 om et midlertidigt lønstop 
frem til marts 1993. I den periode har der ikke fundet nogen lønforhand­
linger sted, hvorved arbejdsmarkedets parter har fået mere tid til at 
overveje deres stilling på baggrund af de forværrede udsigter for økonomien 
og beskæftigelsen. Til støtte for denne løntilbageholdenhed har regeringen 
desuden vedtaget en politik vedrørende en dæmpet indkomstudvikling for 
offentligt ansatte og modtagere af sociale ydelser. 
Senere vil det måske blive overvejet at støtte løntilbageholdenheden yder­
ligere gennem en reduktion af indkomstskatterne og/eller bidragene til de 
NEDERLANDENE 
sociale sikringsordninger. Med hensyn til finansieringen af skattelettelser, 
er det vigtigt at afgøre, hvor stort spillerum der er som følge af behovet 
for en yderligere nedbringelse af underskuddet. Inden for de budgetmæssige 
begrænsninger kan der overvejes en skattenedsættelse og en omlægning i 
skattestrukturen hen imod en reduceret beskatning af arbejdsindkomster. 
De nødvendige udgiftsnedskærInger på det sociale område kan eventuelt hjælpe 
til at finansiere en reduktion - eller i det mindste forhindre en stigning -
i de sociale bidrag. 
Investeringer i infrastruktur er ligeledes af afgørende betydning for 
udviklingen i beskæftigelsen, både på kort og mellemlang sigt. Budgettets 
udgifter til infrastrukturer vil derfor blive fastholdt mest muligt. Desuden 
undersøges det 1 Øjeblikket, om der er mulighed for at fremskynde projekter i 
1993 og 1994. Dette kan suppleres med investeringsprogrammer for årene 1994-
1998 på i alt mindst 7-10 mia. HFL (1 1/2-2% af BNP), som skal finansieres 
gennem ekstra naturgas indtægter og salg af statsaktiver. Selv om fordelingen 
af midlerne endnu ikke er afgjort, er udvælgelsen af investeringsprojekter 
allerede indledt. Når først de finansielle midler frigøres, kan 
gennemførelsen af projekterne starte omgående. 
Med hensyn til budgetmålene for 1993 og 1994 vil budgetunderskuddet fort­
sætte den faldende tendens. På det nuværende grundlag ser det ud til, at 
målet for underskuddet i 1993 - som anført i koal itionsaftalen fra 1989, 
nemlig 3 3/4% af nettonationalindkomsten (NNI) - vil blive opfyldt, forudsat 
at der træffes yderligere foranstaltninger til nedbringelse af underskuddet. 
Selv om regeringen fastholder sin politik for nedbringelse af budgetunder­
skuddet, kan der tænkes en vis lempelse af målet for 1994 (3 1/4% af NNI). 
Budgetforslagene for 1994 vil sandsynligvis resultere i et underskud på 3 
1/2% af NNI, hvilket opfylder det relevante ØMU-kr iter ium på 3% af BNP for 
offentlig netto låntagning. 
I november blev der endvidere vedtaget en politik, som skal tage hensyn til 
de usikre konjunkturer, også for så vidt angår udformningen af de tilpas­
ningsforanstaltninger, der er nødvendige for at holde de offentlige finanser 
inden for ovennævte budgetmæssige begrænsninger. Denne politik - hvortil 
kommer ovennævnte særlige vægt på investeringerne - består i, at halvdelen af 
de nødvendige foranstaltninger i nærmeste fremtid træffes i form af "diverse 
foranstaltninger" (f.eks. salg af aktiver) frem for strukturelle 
udgiftsnedskæringer. Som følge heraf skal de strukturbetonede udgifts-
nedskæringer øges gradvis på mellemlang sigt. 
Med den ovenfor beskrevne politik kan underskuddet nedbringes yderligere i 
1994, nemlig til 3% af BNP. Denne politik tager sigte på - selv under den 
nuværende lavkonjunktur - at styrke grundlaget for højere beskæftigelse og 
for en styrkelse af den økonomiske struktur ved bl.a. at afsætte en stor del 
af nye indtægter til et omfattende flerårigt investeringsfremstød. En fast 
budgetpolitik kan således gå hånd i hånd med et 1994-budget, som er rettet 
mod beskæftigelse og økonomisk handlekraft i fremtiden. 
II. ALLEREDE VEDTAGNE FORANSTALTNINGER OG INITIATIVER 
Nedenfor er anført en række foranstaltninger og initiativer, som der allerede 
er truffet beslutning om. 
1. Fremme af private investeringer 
Der planlægges en såkaldt "industriel facilitet", der kombinerer 
B - 43 
NEDERLANDENE 
offentlig og privat kapital, og som\skal træde i kraft ved udgangen af 
1993. Denne revolverende fond, som skal fremskaffe 0,9 mia. HFL, vil 
kunne yde lån på markedsvilkår til virksomheder (herunder mellemstore 
virksomheder), som i grunden er økonomisk levedygtige. 
2. Forøgelse af de offentlige investeringer 
Der blev i Januar 1993 oprettet en såkaldt naturgasfond. Fonden skal 
bidrage til infrastrukturprojekter af stor betydning for den økonomiske 
udvikling i Nederlandene. Fonden vil få tilført en stadig stigende andel 
af naturgas indtægterne, og der vil også blive fremskaffet midler fra 
andre indtægtskilder. Denne fond får virkning fra 1995. 
3. Strukturelle foranstaltninger på arbejdsmarkedet 
Syge- og Invalidesystemet er for nylig blevet ændret med henblik på 
bedre at styre udviklingen og omkostningerne på syge- og invalide­
området. Der er indført et bonus/malus-system for virksomheder. Inva­
lideforsikringsordningen er Justeret, hvilket har ført til betydelig 
lavere ydelser og gjort det sværere for nye medlemmer at blive under­
støt te Isesberet t i gede. 
Der overvejes en lovgivning, som i en vis grad skal lempe de strenge 
bestemmelser vedrørende afskedigelser; bl.a. overvejes det at afskaffe 
den præventive kontrol af de afskedigelsesansøgninger, som arbejds­
giverne skal indsende. 
4- Privatisering 
Det er blevet besluttet at sælge statsaktier i PTT. 
5. Konkur rencepo i i t i k 
Konkurrencepolitikken (og håndhævelse af denne) er for nylig blevet 
stærkt opprioriteret. Der forberedes i Øjeblikket en strømlining af 
loven om virksomhedsetablering. 
B - 44 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(Vækstinitiâtivet fra Edinburgh-topmødet) 
PORTUGAL 
De nuværende dystre udsigter for EF's økonomi styrker behovet for en effek­
tiv samordning af de enkelte landes økonomiske politik, Især på det struk­
turpolitiske område. Vanskel l gheder ne med at give denne politik konkret form 
Indebærer, at der må udvises større beslutsomhed og vedholdenhed. 
Forværringen I verdensøkonomien har også negative virkninger for Portugal. 
For at formindske disse negative virkninger og med henblik på at fremskynde 
et økonomisk opsving og genskabe tilliden til den europæiske Integration vil 
den portugisiske regering fremskynde strukturreformerne, samtidig med at den 
sikrer de to andre mål, nemlig makroøkonomisk stabl IItet og social konsensus. 
Den politiske stabl IItet, som Portugal har oplevet siden 1986, har sat landet 
I stand til at anvende en strategi med gradvis tiIpasning, som I rette tid 
vil gøre det muligt at opnå en konvergerende udvikling med de stærkeste 
økonomler I Europa. Denne strategi understøttes af makroøkonomisk stabllItet, 
strukturreformer og social konsensus. 
I Portugals tilfælde ville det være malplaceret at føre en konjunkturmod­
gående politik. At give efter for fristelsen til at føre en sådan politik 
ville stride mod bestræbelserne på konvergens og hurtigt forårsage en 
vedvarende uligevægt I økonom I en. 
Hvad angår strukturreformerne, bør der fokuseres på to strategier: 
i) gennemførelse på nationalt plan af foranstaltninger inden for rammerne 
af Edinburgh-topmødets vækst initiativ: dette EF-initiativ vil frem­
skynde strukturreformer, som - ved at forbedre effektiviteten - kan 
bidrage til at reducere de negative virkninger af de nuværende 
Økonomiske forhold 
li) fortsættelse af de sturkturreformer, der allerede er i gang: de mange 
igangværende strukturreformer - privatiseringer, foranstaltninger til at 
gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt og finansiel liberalisering - skal 
fortsættes og intensiveres. 
De foranstaltninger, der sigter på strukturreformer, blev den 5. april 
forelagt og drøftet med arbejdsmarkedets parter i Det Økonomiske og Sociale 
Råd. 
I. STRUKTURELLE FORANSTALTNINGER I 1993 - FÆLLESSKABETS VÆKST I NIT IAT IV 
Det drejer sig om følgende foranstaltninger: 
Infrastruktur (fysisk infrastruktur og menneskelig kapital) 
Støtte til omstrukturering og internationalisering af virksomheder 
Initiativer i boligsektoren 
Skattebegunstigelser til fremme af investeringerne 
PORTUGAL 
Støtte til omstilling i landbrugssektoren 
Incitamenter for industrien og udenrigshandelen. 
Nye kredit linjer for turistindustrien. 
Disse strukturelle foranstaltninger vil medføre yderligere udgifter i 1993 på 
næsten 1% af BNP. Samhørighedsfonden er den vigtigste finansieringskilde for 
disse nye udgifter. 
1. Udvikling af Infrastrukturen 
- Den fysiske Infrastruktur 
1993-budgettet omfatter en betydelig forøgelse af investeringerne i 
storstilede projekter vedrørende modernisering af jernbane- og 
telenettene samt de vigtigste havneanlæg. 
Investeringerne i moderniseringen af jernbanenettet og det rullende 
materiel vil ligge ca. 50% højere end sidste år, mens investerin­
gerne i havneanlæg skulle stige med omkring 70%. 
Disse investeringer vil i stort omfang blive finansieret via 
Samhør i ghedsfonden. 
Den foreløbige liste over projekter, der kan få støtte fra 
Samhørighedsfonden, vil beløbe sig til ca. 537 mia. ESC i perioden 
1993-1998. I 1993 beløber de planlagte udgifter til disse projekter 
sig til 78,5 mia. ESC, eller 0,6% af BNP, hvilket er en stigning på 
14,7% i de budgetterede offentlige investeringer. Af dette års 
samlede midler foreslås det, at ca. 85% går til forbedring af veje og 
andre kommunikationsmidler og resten til miljøprojekter. 
- Menneskelig kapital: støtte til efteruddannelse og investering i 
forskning og udvikling. 
Udgifterne til efteruddanne IsesforanstaItninger på 1993-budgettet 
udgør 106 mia. ESC, med støtte fra Den Europæiske Socialfond, hvilket 
svarer til en stigning på omkring 18% i forhold til sidste år og 
omkring 45% i forhold til 1991. 
2. Fonde til omstrukturering og internationalisering af virksomheder 
Der er her tale om et nyt finansielt instrument, hvis hovedformål er at 
støtte virksomheder eller deres udenlandske datterselskaber, som ønsker 
at realIsere omstrukturerings- el ler internationaliseringsplaner, gennem 
erhvervelse af andele i deres kapital. 
Staten har iværksat to sådanne fonde med en startkapital på 11 mia. ESC, 
hvoraf 50% tegnes direkte af staten og resten af de forskellige 
kreditorbanker for de virksomheder, der omstruktureres. Den ene fond 
skal forvaltes af Norpedip og den anden af Sulpedip. 
En tredje fond, med 9 mia. ESC, er allerede oprettet af Banco de Fomento 
Exterior, og en fjerde fond er ved at blive etableret på initiativ af 
Grupo Caixa Gera I de Depositos/Banco Nacional Ultramarine 
B - 46 
PORTUGAL 
En række private pengeinstitutter har ligeledes udtrykt interesse i at 
deltage i disse fonde. 
3. Finansiel le og skattemæssige Incitamenter til investering i boliger 
a) Der er tale om foranstaltninger, som skal hjælpe personer ti I at købe 
eller leje deres bolig. De angår finansiering (støttede lån afpasset 
efter husstandens årlige bruttoindkomst) og beskatning 
(skattelempelser). 
Hvad angår reglerne for støtte til familier til køb af egen bolig, er 
betingelserne for at være støtteberettiget ajourført, og der ydes 
mere i støtte til unge mennesker, der køber deres første bolig. Med 
de vigtigste lovgivningsmæssige foranstaltninger, der er vedtaget i 
1992, og som fortsat skal være i kraft i 1993, er der indført 
finansielle Incitamenter til udlejning af boliger til unge, og det er 
blevet lettere for boligselskaber at finansiere ejendomme, der skal 
udlejes til samme aldersgruppe. 
b) Den 9. marts 1993 udsendte regeringen en meddelelse om en pakke af 
foranstaltninger til støtte for boligbyggeriet med det formål at 
rydde slumbebyggelse i storbyområderne Lissabon og Oporto og yde 
støtte til private ordninger for fremskaffelse af bollger til 
familier med lave indkomster. 
Under den del af programmet, der vedrører rydning af slumkvarterer, 
skal der opføres 25 000 boligenheder mellem nu og 1999, hvilket 
indebærer en samlet investering på ca. 150 mia. ESC i 1993-priser. 
Programmet for opførelse af billige boliger kræver en samlet inve­
stering på ca. 120 mia. ESC i de næste seks år. 
Hele pakken vil give anledning til en samlet investering på bolig­
området på ca. 270 mia. ESC, hvilket i årsgennemsnit svarer til 
omkring 1,5% af de faste brutto invester Inger. 
4. Investeringsfremmende foranstaltninger: forhandlede skattelempelser for 
investeringer foretaget frem til 1995 (ændring af artikel 49a i reg­
lerne om skattelempelser) 
De skattemæssige incitamenter er rettet mod virksomheder beliggende i 
regioner, der påvirkes af de økonomiske og sociale følger af omstruktu­
reringen i visse udpegede sektorer. Disse incitamenter - hvor kun 
projekter gennemført frem til 1995 kan komme i betragtning - vil blive 
udformet på et kontraktmæssigt grundlag alt efter de enkelte projekters 
beskaffenhed. Ifølge en beslutning truffet af Ministerrådet er tekstil-
og beklædningsindustrien udpeget som sektorer, der er under omstruk­
turering, og virksomhederne i disse to sektorer kan derfor komme i 
betragtning i forbindelse med disse skattelempelser. 
5. Program for støtte til markedsføring og forædling af landbrugsprodukter 
Ifølge dette program kan der ydes direkte støtte til landbrugere og 
landbrugsorganisationer, og der indføres foranstaltninger, som skal 
bidrage ti I at bringe levedygtige virksomheder på fode og gennemføre nye 
erhvervsinitiativer til forbedring af markedsføringen af indenlandske 
produkter i agro-levnedsmiddel sektoren. 
De syv foranstaltninger, der udgør dette program, omfatter en risiko­
kapitalfond, subsidierede lån til markedsføring, en fond for salgsfrem-
B - 47 
PORTUGAL 
mende aktiviteter og midler til støtte for oprettelse af producent­
grupper og disses aktiviteter samt foranstaltninger til fremme af 
kvalitetskontrol og en mere professionel ledelse af kooperativer. 
Denne pakke af foranstaltninger omfatter en samlet investering på ca. 
220 mia. ESC over en femårig periode (1993-1997), hvoraf 20 mia. ESC går 
til den forestående iværksættelse af programmet. 
6. Foranstaltninger til fremme af udenrigshandelen og internationali­
seringen af den portugisiske Industri 
Denne pakke af foranstaltninger for industrien, herunder især SMV, som 
der blev udsendt meddelelse om den 24. marts 1993, omfatter ti støtte­
programmer, som skal bidrage til at styrke handelsrelationerne og 
investeringerne, navnlig på nye markeder. 
For at hjælpe virksomhederne med at øge deres eksport til ikke-
traditionelle markeder er der sammensat en række statsgaranterede 
finansielle pakker på I alt ca. 220 mia. ESC med det formål at støtte 
eksporten til tretten nye markeder. 
Der er ligeledes mulighed for at få støtte til hånde I sde legat ioner og 
udvikling af virksomhedssamarbejde; der er etableret en kreditordning 
for investeringsprojekter, og der er udformet skattemæssige og finan­
sielle incitamenter, bl.a. gennem udbytteobI(gationer, til investe­
ringer i internationaliseringsprojekter. Endelig er de beløb, der er 
Øremærket til salgskampagner på de vigtigste traditionelle eksport­
markeder, blevet øget. 
Det anslås, at disse støtteforanstaltninger i form af tilskud, der ikke 
skal betales tilbage, vil beløbe sig til over 5 mia. ESC i 1993. 
7. Turistindustri 
Myndighederne gav den 5. april meddelelse om et program, der omfattede 
flere nye kreditlinjer på i alt 5 mia. ESC for turistindustrien. De 
finansielle foranstaltninger tager sigte på at stimulere investerin­
gerne på følgende områder: energibesparelser, computersystemer, fælles 
netværk og sikringssystemer. 
11. FORTSÆTTELSE AF STRUKTURREFORMERNE 
Fortsættelsen af de strukturreformer, der allerede er i gang, vil supplere de 
foranstaltninger, der træffes på nationalt plan inden for rammerne af EF's 
vækst init iat iv. 
Strukturreformerne udvides på følgende områder: 
1• Forbedring af markedseffekti vi teten 
a) Privatisering: de offentlige virksomheders andel af BNP er faldet fra 
16% i 1991 til 12% i 1992. 
I de næste tre år forventes dette tal at falde yderligere til 9%. 
b) Ny konkurslovgivning. 
B - 48 
PORTUGAL 
2. Finansiel liberalisering 
a) Fjernelse af alle resterende hindringer for kapital strømme -
16. december 1992. 
b) Ny bank lovgivning - 31. december 1992. 
c) Afskaffelse af statens overtræksmuligheder i Banco de Portugal -
31. december 1992. 
d) Nye Juridiske rammer for forsikringssektoren - under udarbejdelse. 
3. Forbedring af fleksibiliteten på arbeldsmarkedet 
a) Lovgivning med henblik på at fremme mobiliteten i den offentlige 
sektor. 
b) Erhvervsuddannelse. 
c) Afskedigelser: harmonisering med EF-lovgivningen. 
d) Ny lovgivning om ophævelse og afbrydelse af individuelle 
arbejdskontrakter. 
e) Forbedring af kontrollen med fravær. 
4. Forbedring af effektiviteten i den offentlige sektor 
a) Foranstaltninger til styrkelse af udglftskontrollen. 
b) Den private sektors deltagelse i den nationale sygesikringsordning. 
c) Reduktion af overbemandingen i den offentlige sektor. 
d) Reform af det offentlige regnskabssystem. 
e) Centralisering af gældsstyringen. 
5. Løntilbageholdenhed og dæmpet udvikling i de offentlige finanser 
a) Lønstigninger på 5-5%% til offentligt ansatte, dvs. ca. halvdelen af 
stigningen i 1992. 
b) Retningslinjer for en tilsvarende løntilbageholdenhed i offentlige 
virksomheder. 
c) Det offentlige lånebehov (inkl. indtægter fra privatisering) 
reduceres ti I 3,3% af BNP i forhold til 4,8% i 1992. 
d) Udstedelse af fast forrentede offentlige gældsinstrumenter med lang 
løbetid. 
e) På ny adgang til ekstern finansiering. 
f) Lovgivning med det formål at forbedre gennemsigtigheden af 
konkurrenceforholdene på bankområdet. 
B - 49 
PORTUGAL 
FORELØBIG OVERSIGT OVER PROJEKTER. HVORTIL 
DER KUNNE YDES STØTTE VIA SAMHØRIGHEDSFONDEN I 1993 
(Mia. ESC. 1993-prlser) 
GENNEMFØRELSE 
TRANSPORTINFRASTRLKTUR 
MOTORVEJE 
Hsboo-Porto-Volenço-Vlqo 
IP1/Cruz-6raga 
IP1/3. tpor Alverco-V.F. XIra 
IP1/3. tpor V.F. Xlra-Corregado 
IP1/3. tpor Vila Feiro-Carvalho» 
IP1/3. tpor Carvalhos St* Ovfdio 
IP1/Brago-VaIença 
IC23/Indre Ring-Porto 
IPl/Frelxo-broen 
IPl/Frelxo-broen, vejtilslutninger 
Flque Ira da Foz-Chaves-Verln 
IP3/Flgueira da Foz-Sta. Euldlla 
IP3/V11 a ReaI-Lamego 
IP3/FaI I-Tondel a 
IP3/TondeIo-Gestosa 
IP3/Ralva-Gestosa 
IP3/Fall/IP5 
Po r t Q-6 roqanco-Benoven t e-Zamo ro 
IP4/Penafiel-Amarante 
IP4/EN4~Aguas Santas 
IP4/Golfelras-Pontao de Lamas 
IP4/F ranco-GoI felras 
IP4/Vlla ReaI-VI la Verde 
IP4/VH« Verde-Franco 
IP4/Corgo-broen 
IP4/TInheIa-b roen 
Ave I ro-V Har Fo rmoso-So I amonco 
IP5/Pirâmldes-Barra vejkryds 
Torres Novas-Castelo Branco 
-Sequ ro-PIazénci o 
IP6/AIcanena-AtaI ai a 
IP6/Atalaia-Abrantes 
IP6/AtaI al o-broen 
IP6/Abrantes-Mouriscas 
L i sboo-EIvos-Méri da 
IP7/PaIme Ia-Marateca 
IP7/Ma rateca-Montemor 
IP7/3. spor Almcda-fogueteiro 
IP7/Elvas-Caia 
Lisboo-V.R.S. Anttfnio-Huelva 
IP1/Marateca-GrândoI a 
IP1/V. Gula-Faro 
IPI/Nye Tagus-bro 
FamoHcoo (IPQ-V.P. Aquior 
-Chaves-Ver in 
IC5/FamalicSo-Rlo Ave 
IC5/Fafe-afdeling 1993/95 
1993/95 
1993/95 
1993/95 
1993/95 
1993/98 
1993/94 
1993/95 
1993/96 
1993/94 
1993/97 
1993/95 
1993/96 
1993/97 
1993/97 
1993/97 
1993/96 
1993/93 
1993/95 
1993/95 
1993/95 
1993/94 
1993/94 
1993/94 
1993/94 
1993/95 
1993/95 
1993/95 
1993/95 
1993/96 
1993/95 
1993/96 
1993/97 
1993/93 
1994/97 
1993/96 
1993/96 FORVENTEDE 
UDGIFTER 1993 
67,1 
56.7 
17.1 
8.9 
4.0 
0.4 
0.1 
0.5 
1.0 
1.0 
0.7 
0.5 
3.8 
2.1 
0.4 
0.7 
0.2 
0.2 
0.2 
7.2 
1.2 
1.2 
2.0 
0.8 
0.8 
0.5 
0.4 
0.3 
0.3 
0.3 
3.9 
2.3 
1.0 
0,3 
0,3 
9.7 
5.8 
2.7 
1.1 
0.1 
6.7 
0.7 
6.0 
0.0 OMKOSTNINGER 
I ALT 
442.2 
387.4 
10.8 
7.0 
1.8 
7.4 
1.7 
32.8 
2.0 
4.9 
15,0 
2.4 
6,0 
1.5 
1.5 
3.0 
3,0 
10.7 
3,3 
2.0 
2.5 
3.5 
3,5 
0.5 
0.9 
6.6 
6.4 
0.2 1.0 
2.9 
3.0 
1.2 
2.5 
7.3 
19,6 
3.9 
2.4 
26.4 
6.0 
160.0 
6,9 
3.4 
Guorda (IP5)-C. Bronco (IP6) 
IP2/Alpedrlnha-Castelo Branco 
IP2/Fundao-Alpedrtnha 
IP2/Gardunha-tunneI en 
Estremoz (IP7)-faro (IP1) 
IP2/Albernoo-Castro Verde 1993/96 
1993/96 
1993/96 
1993/95 0.9 
0.4 
0.1 
0.4 
0.5 
0.5 3.5 
4.0 
4.0 
1.7 
JERNBANER 
Nordlinjen - modernisering 
Bel ro-IInjen — modernisering 
Llssabon/Algarve—Iinjen - fragtlinje 1993/96 
1993/96 
1993/97 8.5 
5.8 
1.6 
1.1 38.7 
21,6 
10.1 
7.0 
HAVNE 
Lelxoes - udbedring af den sydlige kaj 
Lelxoes - udstyr til containere 
Lelxoes - udbedring af damning 
Avelro - terminal 
Sines - kul terminal 1993/96 
1993/96 
1993/96 
1993/94 
1993/94 1.2 
0.1 
0.5 
0.1 
0,2 
0,3 12,3 
2.0 
4.0 
1.7 
4.0 
0.6 
LUFTHAVNE 
Ponta Delgada 1993/96 0,7 
0.7 3.8 
3.8 
MILJØ 11.4 94.5 
VANDMILJØ 
SabugaI-damn i ngen 
Mlnutos-damnlngen 
Ode Iouco-damnlngen 
Vandforsyning til Barlavento 1993/97 
1993/96 
1993/97 
1993/98 3.2 
0.7 
0.5 
1.0 
1.0 10.0 
3.5 
17.0 
8.0 
VANDKVALITET 
Vandforsyning til Oporto-regionen 
Rensning af Tranc5o-floden 
Vestlig rørledning til Sotavento 1993/98 
1993/97 
1993/94 5.2 
2.5 
1.2 
1.5 42.0 
20,0 
17,0 
5,0 
FAST AFFALD 
Forbrcndingsanlag i Oporto 1993/96 3.0 
3.0 14.0 
14.0 
I ALT (TRANSPORTINFRASTRUKTUR + MILJØ) 78.5 536.7 
FREMME AF ET ØKONOMISK OPSVING I EUROPA 
(VckstinitiâtIvet fra Edinburgh-topmødet) 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Der redegøres nedenfor for de foranstaltninger, son Det Forenede Kongerige 
har truffet i overensstemmelse med erklåringen om fremme af et økonomisk 
opsving I konklusionerne fra Det Europæiske Rads møde i Edinburgh. Der 
redegøres for disse foranstaltninger 1 relation til de målsætninger, som 
medlemsstaterne er blevet enige om at forfølge. Der er primert tale om 
foranstaltninger fra "Autumn Statement" af 12. november 1992 og fra 
budgetredegørelsen af 16. marts 1993*). 
I. MÅLSÆTNING 1 
Uedlemsstaterne bør benytte enhver lejlighed, alt efter deres nationale 
forhold, til at udnytte det begrænsede råderum med hensyn til budgetpolitik. 
1. "Autumn Statement" indeholder regeringens udgiftsplaner for 1993-94 til 
1995-96. Finansministeren bekræftede, at regeringen ville føre kontrol 
med de offentlige udgifter for at sikre, at de offentlige finanser 
fortsat var forsvarlige. Den offentlige udgiftskontrol er blevet sndret 
på en række punkter, så regeringen kan opfylde sit mål på mellemlang 
sigt, dvs. efterhånden reducere den andel af den nationale indkomst, der 
går til offentlige udgifter. Trods budgetbegrænsningerne kunne finans­
ministeren bebude en række bestemte, tidsbegrænsede foranstaltninger til 
fremme af tillid, vækst og beskæftigelse. De er nærmere beskrevet 
nedenfor. 
2. Budgettet indeholder et program for, hvordan der kan rejses yderligere 
indtægter på mellemlang sigt, så budgetunderskuddet kan mindskes og 
dermed sikre, at det økonomiske opsving bider sig fast. For 1993-94 
fores Iâes der ikke de store nettoændringer i beskatningen, da man i 
første omgang lægger mere vægt på at cementere opsvinget. Budget­
foranstaltningerne omfatter bl.a. yderligere støtte til erhvervslivet og 
de ledige i begyndelsen af opsvinget. Grundlaget herfor er den bety­
delige rentenedsættelse og de foranstaltninger, der blev bebudet i 
"Autumn Statement". 
II. MÅLSÆTNING 2 
Uedlemsstaterne bør så vidt muligt flytte deres prioriteter vedrørende 
offentlIge udgifter over på Infrastrukturer og andre kapitalgoder og 
vækstfremmende udgifter, der giver et rimeligt udbytte. 
1. Regeringen har ændret reglerne for de lokale myndigheders brug af deres 
kapitalindtægter, så alle nye indtægter optjent mellem den 13. november 
1992 og december 1993 vil kunne anvendes til at finansiere kap i ta I-
udgifter (tidligere skulle de lokale myndigheder sætte en betydelig del 
af indtægterne fra salg af aktiver af til afdrag på gæld). Denne ændring 
"Autumn Statement" 1992 samt finanserklæringen og budgetredegørelsen 
indeholder yderligere oplysninger. 
FORENEDE KONGERIGE 
forventes at øge de lokale myndigheders kapitaludgifter med omkring 
1,75 mia. UKL. 
2. Regeringen mener, at disse foranstaltninger har ydet et væsentligt 
bidrag til en forøgelse af den offentlige sektors (statens plus de 
lokale myndigheders) investeringer i 1992-93 og 1993-94. 
3. Regeringen foretog også betydelige ændringer i ordningerne for privat 
finansiering for at tilskynde den private sektor til at opfylde behov, 
der traditionelt er blevet opfyldt af det offentlige. 
4. De i "Autumn Statement" bebudede omlægninger af ordningerne for privat 
finansiering gav i budgetredegørelsen anledning til følgende erklæ­
ringer: 
(a) jernbaneforbindelsen til Kanaltunnelen vil blive etableret som 
et Joint venture mellem den offentlige og private sektor (en 
forøgelse af investeringerne i infrastrukturer på 2,3 mia. 
UKL); 
(b) der er indgået et joint venture mellem British Rail og BAA pie 
med henblik på etablering af en eksprestogforbindelse mellem 
lufthavnen i Heathrow og det centrale London; 
(c) der vil blive fortaget en ny undersøgelse af Crossrail - en ny 
toglinje på tværs af London - for så vidt muligt at inddrage 
den private sektor. 
^NDRg imRA^WKLUBFORJ>mrA[TNIN3ER 
5. Regeringen bebudede den 4. februar 41 nye nationale vejbygningspro­
jekter, der skal sættes i gang i 1993-94, og en feasibi I i ty-under­
søgelse af en ny privatfinansieret vejbro over Firth of Forth. Efter 
fremlæggelsen af budgettet har Lord James Douglas Hamilton bebudet, at 
der vil blive udpeget et antal rådgivere, som skal se på mulighederne 
for at inddrage den private sektor i projektet for Firth of Forth, 
herunder den nye vejbro, og ligeledes i Central Scotland Fasti ink, der 
vil forbinde den nordøstlige del af Skotland med hovedlinjerne mod syd. 
III. MÅLSÆTNING 3 
Medlemsstaterne bør gennemføre foranstaltninger til fremme af private 
Investeringer, navnlig i små og mel lemstore virksomheder. 
1. Budgettet indeholder et program for skattereform, skatteforenkling og 
deregulering til fordel for erhvervslivet, navnlig små og mellemstore 
virksomheder. Programmet omfatter en ny lempelse af kapitalvindings­
skatten for iværksættere, når gevinsten af salget af en persons egen 
virksomhed reinvesteres i andre ikke-børsnoterede handels- og industri­
virksomheder, ændringer i lånegarantiordningen for at reducere omkost­
ningerne og forbedre små virksomheders adgang til bankfinansiering, en 
betydelig lempelse af bødereglerne på momsområdet og en høring om en 
eventuel slækkelse af revisionskravene for meget små virksomheder. 
2. Handelsministeren bebudede den 3. december en forsøgsordning med 15 
såkaldte "One-Stop Shops". Formålet med forsøgordningen er på ét sted at 
samle de organisationer, der yder bistand til små virksomheder, således 
B - 53 
FORENEDE KONGERIGE 
at små og mellemstore virksomheder får adgang til førsteklasses råd­
givning og bistand. Regeringen har gennemført flere af de foranstalt­
ninger, der blev bebudet i 1992-budgettet for at løse problemet 
vedrørende for sen betaling af regninger. Der er blevet bebudet 
ændringer i lånegarantiordningen for små virksomheder for at øge dens 
betydning i de indre byområder og (Jf. budgettet) gøre den mere 
attraktiv for små og mellemstore virksomheder uden for de indre byom­
råder, navnlig allerede etablerede virksomheder med udvidelsesplaner. 
IV. MÅLSÆTNING 4 
Uedlemsstaterne bør gøre deres økonomler mere effektive, f.eks. ved at 
reducere subsidier og Indføre foranstaltninger til forøgelse af konkurrencen 
og markedsflekslbl11 teten. 
Fleksibiliteten på arbejdsmarkedet 
1. "Autumn Statement" omfattede en forøgelse af antallet af skoleafslut-
tende unge, der deltager i ungdomsuddannelsesprogrammer, indførelse af 
et nyt uddannelses- og erhvervserfaringsprogram for voksne og en betyde­
lig optrapning af de beskæftigelsesfremmende foranstaltninger for 
ledige. 
2. Budgettet indeholdt nok en større pakke til en værdi af 230 mio. UKL til 
forbedring af arbejdsmarkedet, navnlig med sigte på de langtidslediges 
behov. Tilsammen vil disse foranstaltninger give 100 000 nye Jobmulig­
heder, og de vil forbedre adgangen til erhvervsuddannelse og fremme 
igangsætningen af nye virksomheder. Der var tidligere blevet bebudet nye 
arbejdsformidlingsforanstaltninger med henblik på at bistå yderligere 
500 000 nuværende arbejdsløse med at finde og forberede sig til en 
beskæftigelse, hovedsagelig gennem de nye arbejdsformidlingscentre, der 
vil være til rådighed med individuel vurdering og vejledning for 
personer, der har været ledige i et år. Tilsammen indebærer budgettet og 
"Autumn Statement", at der for 1993-94 er blevet bebudet 600 000 nye 
Jobmuligheder, hvilket betyder hjælp til i alt 1,6 mio. ledige, dvs. 
over 50% af det samlede antal. 
3. Regeringen har lanceret et omfattende strukturreformprogram, som vil få 
indvirkning på fleksibiIitetet på arbejdsmarkedet. Programmet indeholder 
bl.a. følgende punkter: 
- Standarderne for "investering i menneskelige ressourcer" vil blive 
videreudviklet for at tilskynde større arbejdsgivere til at tilrette­
lægge deres uddannelsesplaner således, at arbejdsstyrkens kvalifika­
tioner forbedres. Målet er i 1995-96 at have 9 000 virksomheder, der 
efterlever standarderne for "investering i menneskelige ressourcer". 
- "Citizen's Charter" tilskynder ti I en større decentralisering af løn­
forhandlingerne i den offentlige sektor. Charteret tilskynder også 
til en mere effektiv og virkningsfuld præstering af tjenesteydelser 
ved at fremme en fast, direkte forbindelse mellem løn og præstation. 
- Et nyt, mere fleksibelt voksenuddannelses- og erhvervserfarings-
program "Training for Work" vil kunne tilbydes mere end 300 000 
mennesker i 1993-94. Personer, der har været ledige i over et år, vil 
få fortrinsret. Uddannelses- og virksomhedsrådene vil på grundlag af 
arbejdsmarkedets behov kunne afgøre, hvilken kombination af uddan­
nelse/erhvervserfaring der er behov for. 
B - 54 
FORENEDE KONGERIGE 
- Et nyt initiativ vedrørende fritidshjemsordnInger efter skoletid og i 
fer ieper ioder. 
- En statsgaranteret uddannelsesplads til alle 16-17-årige, der ikke 
har arbejde eller er under uddannelse. 
- Lån til uddannelsessøgende, der ønsker at investere i deres uddan­
nelse. Ordningen tilskynder unge til selv at tage vare om deres 
uddanne I se. 
- Et 2-årigt pilotprogram med et system med vurder ingspoint. Vurdering 
og vejledning kan betales med vouchere. 
- Et nationalt erhvervskvalifikationssystem - nationale rammer for 
erhvervskvalifikationer baseret på standarder. 
- Via i værksætterprogrammet ydes tilskud og indledende vejledning til 
ledige, der ønsker at blive selvstændige eller starte en virksomhed. 
- Antallet af ansatte, der er omfattet af ordningerne med skatte­
begunstiget, overskudsafhængig aflønning (PRP-ordninger), er steget 
til næsten en million. Ifølge ordningen er lønnens størrelse afhængig 
af overskuddet i den virksomhed, hvor den ansatte arbejder. 
- Ifølge en ordning, der blev indført i april 1992, er de første 3 250 
UKL i huslejeindtægt fra logerende skattefri. Derved tilvejebringes 
et fleksibelt, billigt boligudbud til gavn for arbejdskraftens 
geograf i ske mob i I i tet. 
4. Endvidere ventes boligmarkedsforanstaltningerne også at få en gavnlig 
virkning på fleksibiliteten på arbejdsmarkedet. 
Skattereform 
5. Ud over de skattereformforanstaltninger til fordel for små virksom­
heder, der er nævnt i punkt 9, har regeringen bebudet en række 
yderligere foranstaltninger, der skal forenkle og udvide beskatnings­
grundlaget, fjerne tilskud og forbedre såvel miljøet som ressource­
fordelingen i økonomien. Blandt de vigtigste foranstaltninger kan 
nævnes : 
- fra april 1994 vil skattefradraget for prioritetslån blive nedsat fra 
25% til 20%, og ægtefællefradrag og andre dertil knyttede fradrag vil 
også blive begrænset til 20% i stedet for at benytte skatteyderens 
marginalskatteprocent ; 
- olieafgiften vil blive sat ned fra 75% til 50% fra Juli 1993 og 
ophævet helt for nye oliefelter; 
- momsen på fyringsolie og el sættes op til 8% fra 1. april 1994 og ti I 
17fc% fra 1. apriI 1995; 
- finansministeren bebudede, at ud over den i det nye budget foreslåede 
stigning på 10% vil afgiften på benzin og andre motorbrændstoffer 
blive hævet med gennemsnitligt mindst 3% i faste priser i de kommende 
års budgetter. 
B - 55 
FORENEDE KONGERIGE 
6. I "Autumn Statement" blev afskrivningerne det første år af investeringer 
i fabriksanlæg og maskiner foreslået sat op fra 25% til 40% fra den 
1. november 1992 til udgangen af oktober 1993. Denne og andre foran­
staltninger vil give yderligere skattelempelser på 200 mlo. UKL i 1993-
94 og 500 mio. UKL i 1994-95. Særafgiften på biler på 5% blev ophævet 
den 12. november 1992V Provenutabet herved skal dækkes via andre 
bilafgifter I 1993-94 og de efterfølgende år. Denne foranstaltning 
ventes at øge aktiviteten på bilmarkedet og dermed fabrikanternes 
investeringslyst. 
7. Derudover blev marginalskatten nedsat yderligere for at øge incitamen­
tet til at arbejde. Således blev 20%-proportionalskattestrækket forhøjet 
med 500 UKL til 2 500 UKL, hvorved marginalskatten for en million 
mennesker vil blive sat ned med 5%. Proportional skattestrækket vil blive 
forhøjet med yderligere 500 UKL i 1994-95. 
8. Regeringen har desuden Iværksat en række foranstaltninger med henblik på 
at stimulere boligmarkedet og erhvervslivet og sætte skub i opsvinget: 
- I "Autumn Statement" blev der stillet yderligere 750 mio. UKL til 
rådighed i 1992-93 til fremme af aktiviteten på boligmarkedet. Dette 
ventedes at sætte skub i den private sektors investeringer. I 
budgettet fordobles grænsen for opkrævning af stempelafgift ved 
handel med huse, grunde og anden fast ejendom til 60 000 UKL. Dette 
skulle medføre en ekstra stimulering af boligmarkedet på 220 mio. UKL 
til gavn for mobiliteten på arbejdsmarkedet; 
- budgettet indeholdt en yderligere lempelse af virksomhedsbeskatningen 
i UK på 370 mio. UKL. I 1993-94 vil ingen virksomhed opleve en 
realstigning i skatterne; 
- budgettet indeholdt desuden en række foranstaltninger for at afbøde 
problemerne i forbindelse med for meget indbetalt forskudsseI skabs-
skat (Advance Corporation Tax - ACT). ACT-satsen nedsættes i to 
etaper fra 25% frem til 1994-95. Dette vil give selskaber, der 
udbetaler udbytte, en likviditetsforøgelse på 2 mia. UKL i de næste 
to år. Der foreslås desuden indført en ordning, hvorefter selskaber 
kan forlange for meget indbetalt forskudsseIskabsskat af udbytte, der 
er udbetalt af udenlandsk indtægt, tilbagebetalt. 
ANDRE STRUKTURREFORMFORANSTALTNINGER 
Konkurrence oo deregulering 
9. Regeringens grønbog om konkurrencelovgivningen, navnlig om misbrug af en 
stærk markedsstilling, blev udsendt i slutningen af november 1992. I 
denne slås der blandt flere andre muligheder til lyd for, at der - i 
lighed med de tilsvarende bestemmelser i Rom-Traktaten - indføres et 
forbud mod, at selskaber i Det Forenede Kongerige misbruger en stærk 
markedsst i I Iing. 
10. Regeringen er fast besluttet på at tage forstærkede dereguleringsini­
tiativer. Der bør ikke fremlægges lovforslag i parlamentet, uden at der 
samtidig foretages en vurdering af, hvad det vil koste erhvervslivet at 
efterkomme den pågældende lov. Sigtet er kun at regulere dér, hvor det 
er omkostningseffektivt. 
B - 56 
FORENEDE KONGERIGE 
Hånde I 
11. Handels- og industriministeriet agter at lancere ordningen "Business in 
Europe" i den hensigt at samle arbejdet omkring det indre marked og den 
tidligere spredte eksport indsats på det europæiske marked under ét. 
Dette sker for at sikre, at det indre marked virker til gavn for alle 
EF-borgere og EF-virksomheder, en målsætning, der fik fuld opbakning i 
Edinburgh. Initiativet omfatter behandling af virksomheders klager over 
konkurrenter (og deres regeringer) på det indre marked. 
Privatisering 
12. I "Citizen's Charter" lovede regeringen at reducere brevmonopolet fra 
1 UKL til et beløb, der ligger nærmere på prisen for et prioriteret 
brev. Postvæsenets pakkeservice skal privatiseres. Yderligere fremskridt 
er undervejs med privatiseringen af British Rail i form af overførsel af 
BR's gods- og passagerservice til den private sektor og i form af nye 
rettigheder for uafhængige selskaber til at benytte Jernbanenettet. 
Regeringen er fast besluttet på at privatisere British Coal. Finans­
ministeriet har bebudet, at det vil fortsætte sine undersøgelser af 
mulighederne for at privatisere dele af centraladministrationens 
opgaver. 
V. MÅLSÆTNING 5 
Uedlemsstaterne bør gøre en Indsats for at opnå løntilbageholdenhed I den 
offentlIge sektor 
1. I "Autumn Statement" meddelte finansministeren, at lønstigningerne i den 
offentlige sektor for året fra den 12. november 1992 ville blive holdt 
nede på mellem 0 og 1tø%. Derefter vil den offentlige sektors lønpolitik 
tage sigte på at forhindre forsøg på at dække lønefterslæb, og rege­
ringen vil fortsætte sin langsigtede indsats for at gøre det offentlige 
lønsystem mere fleksibelt og indføre en mere præstationsorienteret 
aflønning. 
B - 57 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 164 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 
Katalognummer : CB-CO-93-195-DA-C 
ISBN 92-77-55039-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg