6. 8. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 206/47 
Udtalelse om forslag til Rådets direktiv om forældreorlov og orlov af familiemæssige 
årsager 
(84/C 206/15) 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 12. december 1983 under henvisning til EØF-traktaten s arti­
kel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om nævnte 
emne. 
Procedure 
Det forberende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for sociale anliggender, som 
udpegede Michael T. Fuller til ordfører. Afdelingen vedtog sin udtalelse den 10. maj 
1984. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 217. plenarforsamling, mødet den 
24. maj 1984, med 87 stemmer for, 53 imod og 8 hverken for eller imod følgende udta­
lelse (afstemning med navneangivelse): 
1. Indledning 
1.1. Det erklærede mål med direktivforslaget er at 
gennemføre mindstenormer for forældreorlov og 
orlov af familienmæssige årsager i hele Fællesska­
bet. Udvalget tilslutter sig Kommissionens forslag 
om en lovgivningsmæssig ensartethed og finder den 
ligeledes ønskelig, ikke mindst for at bringe den i 
overensstemmelse med den eksisterende fællesskabs­
lovgivning om ligebehandling af mænd og kvinder. 
Udvalget mener endvidere, at Kommissionens for­
slag vil fremme lige beskæftigelsesmuligheder og 
med tiden føre til en mere ligelig fordeling af opga­
verne i hjemmet. 
Udvalget bemærker, at Kommissionens forslag også 
tager højde for ILO-konvention nr. 156 og henstil­
ling nr. 155 af 1981, der blev indgået på internatio­
nalt plan, vedrørende »lige muligheder og ligebe­
handling af mandlige og kvindelige arbejdstagere 
med familieforpligtelser«, som de fleste medlemssta­
ter endnu ikke har ratificeret. 
1.2. Direktivforslaget harmonerer med Europa-
Parlamentets beslutning om kvindernes situation i 
Fællesskabet og med Udvalgets udtalelse (') om 
Fællesskabets nye handlingsprogram til fremme af 
lige muligheder for mænd og kvinder 1982-1985. 
1.3. I sin udtalelse om Fællesskabets nye hand­
lingsprogram til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder tilsluttede Udvalget sig Kommis­
sionens meddelelse til Rådet, fordi handlingspro­
grammet indeholdt forslag om praktiske foranstalt­
ninger på de områder, hvor forskelsbehandlingen af 
kvinder er mest udtalt. Derudover foreslog Udvalget 
i sin udtalelse (2) om Kommissionens meddelelse til 
Rådet vedrørende ligebehandling af mænd og kvin­
der på arbejdsmarkedet en række foranstaltninger 
på fællesskabsplan og appellerede til Kommissio­
nen om at tage højde for bl.a. følgende faktorer i 
fremtidige forslag: 
— harmonisering af lovgivningen til beskyttelse af 
udearbejdende mødre; 
— lovfæstet ret til barselsorlov for mødre/fædre; 
— foranstaltninger, der kan gøre det lettere for 
arbejdstagerne at varetage deres familiemæs­
sige forpligtelser. 
1.4. Endvidere erklærede Udvalget i sin initiativ­
udtalelse fra 1976 om kvindens økonomiske og soci­
ale stilling i Fællesskabet, at »kvinder bør have 
mulighed for frit at vælge, hvorvidt de vil være 
hjemmearbejdende eller have lønnet beskæftigelse 
uden for hjemmet og for at kombinere disse erhverv, 
dersom de ønsker det, samt for at udøve deres fulde 
ansvar på det økonomiske, sociale og politiske om­
råde« (3). 
(2) EFTnr. C 286 af 15. 12. 1975. 
(') EFTnr. C 178 af 15. 7. 1982. (3) EFTnr. C 131 af 12. 6. 1976, s. 34. 
Nr. C 206/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 8. 84 
1.5. Siden da har Europa-Parlamentet i sin resolu­
tion om familiepolitik opfordret Fællesskabet til at 
prioritere gennemførelsen af forældreorlov. 
1.6. Udvalget har en række generelle og særlige 
bemærkninger til direktivforslaget. Disse bemærk­
ninger anføres i det følgende. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. Udvalget anser det for ønskeligt, at der indfø­
res lovfæstede mindstebestemmelser om forældreor­
lov og orlov af familiemæssige årsager, som fore­
slået af Kommissionen; det må anses for at være 
grundlæggende rettigheder for alle lønmodtagere, 
hvad enten de er omfattet af kollektive aftaler eller 
ej. Udvalget mener, at disse rettigheder må garante­
res ved et direktiv. 
2.2. Udvalget konstaterer, at Kommissionen an­
vender artikel 100 som juridisk grundlag for forsla­
gene. Forskellene i medlemsstaternes bestemmelser 
vedrørende forældreorlov eller orlov af familiemæs­
sige årsager »risikerer at hindre etableringen af et 
fælles marked og forstyrre dettes funktion«. 
2.3. I betragtning af hvor mange flere kvinder, der 
kombinerer erhvervsarbejde med familiemæssige 
forpligtelser samt den ændrede holdning til forde­
lingen af ansvaret for pasning og opdragelse af min­
dre børn, tilslutter Udvalget sig det synspunkt, at der 
bør gøres noget for at afhjælpe de unge forældres 
problemer. Mens det tidligere hovedsageligt var 
manden, der havde erhvervsarbejde, og kvinden, der 
havde ansvaret for hjemmet, er dette skel i de senere 
år blevet udvisket, og det er derfor forståeligt, at der 
foreslås foranstaltninger, der gør det muligt for 
mænd og kvinder at udføre deres arbejde i og uden 
for hjemmet parallelt og uden loyalitetskonflikter. 
Sådanne foranstaltningers positive virkninger for 
hele samfundet må også tages i betragtning. 
Skønt det er rigtigt at bistå ansvarsbevidste forældre 
med på tilfredsstillende måde at opfylde både deres 
forpligtelser på arbejdspladsen og deres forældre-
mæssige forpligtelser, ønsker Udvalget at henlede 
opmærksomheden på, hvilke konsekvenser Kom­
missionens forslag kan få for beskæftigelsesmulig­
hederne for unge i den reproduktive alder, så længe 
der fortsat skal spares på udgifterne til arbejdskraft. 
Sådanne foranstaltninger indbebærer en risiko for, 
at arbejdsgivere i uforholdsmæssigt omfang begyn­der at ansætte arbejdstagere fra ældre arbejdsgrup­
per. 
Arbejdstagere i den reproduktive alder er ofte fravæ­
rende fra arbejdspladsen i den periode i deres karri­
ereforløb, hvor de begynder at stå over for mere 
ansvarsfulde opgaver, og dette giver problemer for 
arbejdsgiveren. Udvalget tilslutter sig, at spørgsmå­
let om betaling under forældreorloven overlades til 
medlemsstaternes afgørelse, og hvis der bliver betalt 
forældreorlov, bør ydelsen udredes af det offentlige 
og ikke påhvile arbejdsgiverne. Ikke desto mindre 
kan der opstå ekstra indirekte omkostninger for 
arbejdsgiverne på grund af økonomiske og admini­
strative vanskeligheder og afbrydelser og muligvis 
også i forbindelse med det behov, der vil opstå for 
at ansætte og oplære vikarer for arbejdstagere på 
orlov. Disse vanskeligheder kan blive særlig store i 
mindre virksomheder, og det må undersøges, hvor­
dan der kan ydes kompensation til dem. 
I øvrigt mener Udvalget, at der kan opstå yderligere 
indirekte omkostninger både for arbejdsgivere og 
arbejdstagere, i det mindste i visse lande, fordi for-
ældreorlovsperioder i henhold til Kommissionens 
forslag skal sidestilles med barselsorlovsperioder, 
hvad angår social sikring. Men det må også fremhæ­
ves, at hvis forældreorloven kan bidrage til, at der 
sættes flere børn i verden, kan det afbøde virknin­
gerne af de nuværende ugunstige demografiske ten­
denser i størstedelen af medlemsstaterne, der vil 
udgøre en voldsom belastning for finansieringen af 
alderspensionen, hvis de nuværende beregninger 
holder stik. 
Muligvis kan nogle af disse indirekte omkostninger 
opvejes ved ansættelse af praktikanter eller andre 
kategorier af ansatte, der ikke skal have samme løn 
som arbejdstagere på forældreorlov. Forældreorlov 
kan både være en mindre bekostelig måde at lette 
en tilbagevenden til arbejdsmarkedet og samtidig 
gøre investeringer i erhvervsuddannelse mere ren­
table end nu, hvor mange kvinder ofte ikke vender 
tilbage, eller ikke altid kan vende tilbage til deres 
job, når de har fået et barn. 
2.4. Kommissionen hævder, at »på baggrund af de 
aktuelle økonomiske vanskeligheder tages i dette 
forslag skyldigt hensyn til de problemer, der er for­
bundet med de høje socialsikrings udgifter i Fælles­
skabet, og til medlemsstaternes behov for i stigende 
omfang at gennemføre budgetstramninger«. For 
6. 8. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 206/49 
visse arbejdsgivere kan det være umuligt at erstatte 
forældre på orlov i deres midlertidige fraværsperi-
ode, især når der kræves specifikke færdigheder eller 
sagkundskab. Man bør derfor ikke tage det for givet, 
at offentlige ydelser til orlov nødvendigvis fuldt ud 
opvejes af besparelser på ydelserne til social sikring. 
2.5. Udvalget understreger, at en forældreorlovs­
ordning ikke må have en negativ indvirkning på de 
kollektive børnepasningsfaciliteter, som i mange 
medlemsstater betragtes som en praktisk hjælp for 
udearbejdende forældre. Udvalget understreger, 
hvor vigtigt det er at opretholde og fremme sådanne 
kollektive børnepasningsfaciliteter sideløbende med 
arbejdet for at få indført forældreorlov. Forældreor­
lov skal supplere og ikke underminere sådanne faci­
liteter. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. Artikel 4 
Det fremgår ikke klart af artikel 4.1, under hvilke 
omstændigheder en af forældrene betragtes som 
havende »hele ansvaret eller hovedansvaret« for 
hans eller hendes barn. 
Artikel 4.4 er ulogisk, 
kunne forlænges. En mindsteperiode vil altid Det bør fremgå mere præcist af artikel 4.5, at dersom 
det drejer sig om adoptivbørn, kan der bevilges for­
ældreorlov i de to første adoptionsår, forudsat at 
barnet er under 5 år. 
3.2. Artikel 5 
Artikel 5.4 bør ændres som følger: 
»Forældreorloven suspenderes i tilfælde af, at 
den pågældende fader eller moder på orlov 
kommer ud for et alvorligt uheld eller sygdom 
inden for de i artikel 4.5 nævnte grænser«. 
Ellers kan bestemmelsen være både utilstrækkelig 
og give anledning til misbrug. 
Som det allerede er nævnt, kan artikel 5.6 medføre 
ekstra socialsikringsudgifter. 
3.3. A rtikel 6 op fa ttes således : 
Der bør ydes godtgørelse for forældreorlovsperi-
oden. 
3.4. Artikel 8 
Artikel 8.2 slettes. 
Bruxelles, den 24. maj 1984. 
Francis CEYRAC 
Formandfor 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
BILAG 1 
Afstemning 
Afstemningen om udtalelsen som helhed fandt sted ved navneangivelse. Følgende medlemmer, 
tilstedeværende eller repræsenterede, stemte for udtalelsen: 
Amato, Beretta, Berger, Boddy, Bonety, Bordes-Pages, Bornard, Brassier, Briganti, Burnel, Car­
roll, Cavazzuti, Chalioris, Colle, Cremer, Curlis, Dassis, Dassoulas, De Bruyn, De Grave, d'Elia, 
Della Croce, Delourme, Drago, Dunet, Eelsen, Emo Capodilista, Engelen-Kefer, Etty, Flum, 
Nr. C 206/50 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 8. 84 
Glesener, Gredal, van Greunsven, Hammond, Hadjivassiliou, Heuser, Hilkens, Houthuys, Jarvis, 
Jaschick, Jenkins, Kirschen, Kitsios, Law, Lojewski, Masucci, Meraviglia, Milne, Mols Sørensen, 
Morselli, Mourgues, Muhr, Murphy, Nielsen Bent, Nielsen Marichen, Nielsen Preben, Nierhaus, 
Ognibene, Patterson, Plank, Pronk, Querleux, Quigley, Raftopoulos, Rainero, Ramaekers, Ran-
goni-Machiavelli, van Rens, Roycroft, Schneider, Schoepges, Smith A., Smith L., Soulat, 
Spachos, Strobel, Spijkers, Tixier, Vanden Broucke, Vassilaras, Ventejol, Vercellino, Weber, Willi­
ams, Yverneau, Zoli. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte imod udtalelsen: 
Antonsen, Arena, Bagliano, Bernasconi, Berns, Binnenbruck, Bos, Bredima, Breitenstein, Broi-
cher, Cammann, Campbell, Cashman, De Biévre, De Tavernier, Dracos, Fortuyn, Fuller, Goris, 
Hemmer, Hovgaard Jakobsen, Kelly, Kenna, Kiibler, Loughrey, Low, Margot, Marvier, 
Masprone, Muller, Noordwal, de Normann, Paggi, Pearson, Poeton, Regaldo, Romoli, Schnie-
ders, Schwarz, Sir George Sharp, Stahlmann, Staratzke, Storie-Pugh, Storm Hansen, StrauB, 
Swift, Tamlin, van der Mensbrugghe, van Melckenbeke, van der Veen, Wick, de Wit, Zinkin. 
Følgende tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemte hverken for eller imod udtalel­
sen: 
de Caffarelli, von der Decken, Kolble, Lauga, Laur, Monier, Roseingrave, Vasseur. 
BILAG 2 
Følgende ændringsforslag til afdelingens udtalelse, som var indgivet i overensstemmelse med for­
retningsordenen, blev forkastet af Udvalget under debatten: 
Afdelingens udtalelse erstattes af følgende tekst: 
»Afdelingen anmoder Kommissionen om at trække forslaget til Rådets direktiv om forældre­
orlov og orlov af familiemæssige årsager tilbage«. 
Begrundelse 
I den nuværende økonomiske situation, hvor de sociale sikringsordninger i medlemsstaterne er 
under hårdt pres, og hvor man overalt forsøger at bevare kernen i den intakt, må det anses som en 
uforsvarlig luksus at bevilge forældreorlov. Der må nu gives prioritet til at skabe nye — produk­
tive — arbejdspladser. 
De foreslåede foranstaltninger vil lægge yderligere beslag på de generelt disponible midler og for­
øge arbejdsgivernes omkostninger. De kan også komme til at virke negativt ind på de berørtes 
stilling på arbejdsmarkedet og forfremmelsesmuligheder. 
En lovfæstet ordning harmonerer ikke med forældreorlovens karakter. Bevilling af forældreorlov 
må blive en sag mellem arbejdsgiver og arbejdstager, og der bør helst tages stilling til spørgsmålet 
på laveste niveau. Som oftest er det nødvendigt at foretage en tilpasning til de enkelte situationer. 
Kommissionen henholder sig til artikel 100 i Rom-traktaten, hvilket er forkert. Der er her ikke 
tale om at harmonisere eksisterende arbejdsvilkår, men om at skabe nye. Eftersom det kun er 
nogle få lande, der har bestemmelser vedrørende forældreorlov, er det ikke indlysende nødven­
digt at foretage en harmonisering. 
Lige så forkert er det at henvise til direktivet fra 1976 om ligebehandling af mænd og kvinder. 
Det drejer sig som nævnt om at indføre nye vilkår, der tager sigte på at forbedre leve- og ikke 
arbejdsvilkårene. 
En del af virksomhedernes omkostninger ændrer sig ikke, når den kvindelige og/eller mandlige 
arbejdstager går på orlov (bl.a. udgifterne til pensions- og sygesikringsordninger). Også ansæt-
6. 8. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 206/51 
telse af vikarer kan medføre ekstra omkostninger og må for visse funktioners vedkommende 
endog anses for at være en umulig løsning. Den usikre situation, sidstnævnte gruppe står i med 
hensyn til ansættelsesperiodens varighed, harmonerer ikke med en konsekvent personalepolitik. 
I Kommissionens forslag væltes udgifterne til forældreorloven over på det offentlige og virksom­
hederne, hvilket på det bestemteste må afvises. Når alt korner til alt, er det faderens/moderens 
personlige valg, om han/hun vil kombinere det at have børn med udearbejde. Nye bestemmel­
ser og en forhøjelse af de allerede store arbejdsgiveromkostninger passer ikke ind i den politik, 
der tilstræbes. 
Resultatet af afstemningen 
Stemmer for: 44, stemmer imod: 75, hverken for eller imod: 5. 
Side 4 — punkt 2.2. 
Slettes og erstattes med følgende tekst: 
»Afdelingen konstaterer, at Kommissionen anvender artikel 100 som juridisk grundlag for forsla­
gene. Afdelingen finder imidlertid, at Kommissionens påstand om, at forskellene i medlemssta­
ternes bestemmelser vedrørende forældreorlov eller orlov af familiemæssige årsager 'risikerer at 
hindre etableringen af et fælles marked og forstyrre dettes funktion' ikke er troværdig. Afdelingen 
betvivler, at forskellene i medlemsstaternes nationale bestemmelser om forældreorlov og orlov af 
familiemæssige årsager umiddelbart vil få så vidtrækkende konsekvenser, at de kan forstyrre det 
fælles markeds funktion samt fordreje konkurrencevilkårene«. 
Begrundelse 
Giver sig selv. 
Resultatet af afstemningen 
Stemmer for: 51, stemmer imod: 62, hverken for eller imod: 9. 
Efter vedtagelse af et ændringsforslag blev følgende afsnit i udtalelsen slettet: 
3.2. Artikel 5 
Det bør angives mere klart i artikel 5.2, at den også gælder for forældre, som ikke ønsker eller er i 
stand til at tage de foreslåede lovfæstede 3 måneders forældreorlov. Disse vil få ret til at tage en 
kortere periode, dvs. en »del« af orloven, hvorefter den resterende »del« af orloven bortfalder. 
Resultatet af afstemningen 
Stemmer for: 67, stemmer imod: 42, hverken for eller imod: 14. 
Efter vedtagelsen af et ændringsforslag blev følgende punktum i udtalelsen ændret: 
Men det må også fremhæves, at hvis de nuværende ugunstige demografiske tendenser i de fleste 
medlemsstater fortsætter, vil det blive en voldsom belastning for de kommende generationer at 
finansiere alderspensionerne. 
Resultatet af afstemningen 
Stemmer for: 78, stemmer imod: 15, hverken for eller imod: 29. 
Nr. C 206/52 De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 8. 84 
BILAG 3 
Efter afstemningen med angivelse af navn fremsatte de i det efterfølgende nævnte medlemmer af 
arbejdsgivergruppen, der stemte imod udtalelsen, følgende erklæring: 
1. Medlemmerne af gruppe 1 går fuldt og helt ind for princippet om ligebehandling af 
mænd og kvinder på arbejdspladsen. De respekterer både mandens og kvindens frie ret 
til som forældre at dele de familiemæssige forpligtelser mellem sig efter eget ønske. 
2. Medlemmerne af gruppe I mener dog, at man af juridiske, økonomiske og sociale 
grunde må forkaste Kommissionens direktivforslag om tvungen gennemførelse af en 
forældreorlov på mindst 6 måneder, henholdsvis mindst 3 måneder til faderen og også 
mindst 3 måneder til moderen i forbindelse med den eksisterende barselsorlov, samt 
tvungen gennemførelse af orlov af familiemæssige årsager. 
3. Der eksisterer ikke noget retsgrundlag for direktivforslaget. Hovedvægten i forslaget lig­
ger på familiepolitiske spørgsmål. Det drejer sig udelukkende om pasningen af børnene 
og ikke om den sundhedsmæssige beskyttelse af forældrene som arbejdstagere efter 
deres barns fødsel. Fællesskabet har imidlertid ikke juridisk kompetence i spørgsmål af 
familieretslig karakter. 
4. Direktivforslaget griber ind i arbejdsmarkedsparternes autonomi. 
Dette gælder især for orloven af familiemæssige årsager, som traditionelt fastlægges 
under de kollektive overenskomster i medlemsstaterne. På denne måde kan man langt 
bedre tage hensyn til arbejdstagernes forskellige traditioner og individuelle ønsker. 
5. I betragtning af at der er ca. 13 mio registrerede arbejdsløse i Fællesskabet, kan direktiv­
forslaget ikke accepteres, hverken økonomisk eller socialt. 
I hovedparten af medlemsstaterne har der hidtil ikke eksisteret nogen lovpligtig foræl­
dreorlov; den tvungne indførelse af en forældreorlov på mindst 6 måneder ialt for fade­
ren og moderen, hvor udgifterne skal afholdes inden for rammerne af de sociale sik­
ringsordninger samt frivillig udbetaling af en forældreorlovsydelse vil derfor på en 
ganske uacceptabel måde belaste virksomhederne og hele samfundet. 
5.1. Udover de ekstra direkte og indirekte udgifter for virksomhederne vil det også rent orga­
nisatorisk have negative konsekvenser, især når begge forældre er beskæftiget i samme 
virksomhed: bl.a. øgede personaleomkostninger og mindre fleksibilitet i virksomheden 
på grund af organisatoriske problemer. Dette gælder især for små og mellemstore virk­
somheder. Alt i alt ville direktivforslaget bidrage til at de enkelte virksomheders, men 
også Fællesskabets internationale konkurrenceevne begrænses, hvilket kan udgøre en 
trussel mod eksisterende arbejdspladser. 
5.2. Ordningen vil betyde en yderligere finansiel belastning for statsbudgettet og de sociale 
sikringsordninger på et tidspunkt, hvor en finansiel konsolidering er nødvendig. Kom­
missionen er ganske urealistisk, når den antager, at man systematisk vil lade ledige 
arbejdstagere indtræde i stedet for ansatte, der er på forældreorlov, »så omkostningerne 
til denne orlovsform praktisk talt kan finansieres af det offentlige uden nogen ekstra 
byrde«. Den samme påstand gælder for belastningen af socialsikringsordningerne. For 
at kunne finansiere direktivforslaget skal skatter og socialsikringsbidrag således forhø­
jes, hvilket vil sige yderligere udgifter for arbejdsgiver og arbejdstager. 
5.3. Direktivforslaget strider imod princippet om solidaritet mellem de, der har arbejde og 
de arbejdsløse. 
Da der er 13 mio arbejdsløse i Fællesskabet, må man prioritere skabelsen af produktive 
arbejdspladser, før man gennemfører en udgiftskrævende forbedring af livsvilkårene for 
de, der er så begunstigede, at de allerede har et arbejde. 
Antonsen, Arena, Bagliano, Binnenbruck, Bredima, Breitenstein, Broicher, Cammann, Campbell, 
De Biévre, Dracos, Fortuyn, Fuller, Hemmer, Kenna, Loughrey, Low, Masprone, Noordwal, de 
Normann, Paggi, Pearson, Poeton, Regaldo, Romoli, Schnieders, Stahlmann, Staratzke, Storm 
Hansen, Swift, Tamlin, van der Mensbrugghe, Van Melckenbeke, Wick, de Wit, Zinkin.