Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 115/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), inden for en frist på tre måneder fra datoen for denne offentliggørelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»Piave«

EU nr.: PDO-IT-0686-AM02 — 5.4.2019

BOB (X) BGB ()

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Consorzio di tutela del formaggio »Piave« (Konsortiet til beskyttelse af »Piave«-ost (BOB)) med vedtægtsmæssigt hjemsted på Via Nazionale 57/A, 32030 Busche di Cesiomaggiore (BL).

Sammenslutningen består af producenter af »Piave« og har ret til at indgive en ændringsansøgning i medfør af artikel 13, stk. 1, i dekret nr. 12511 af 14. oktober 2013 fra ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringer

☐ Produktets betegnelse

☒ Beskrivelse af produktet

☐ Geografisk område

☐ Bevis for oprindelse

☒ Produktionsmetode

☐ Tilknytning

☐ Mærkning

☐ Andet [skal angives]

4. Type ændring

☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

Varebeskrivelse

Ostens egenskaber er blevet nærmere præciseret. Ændringen vedrører sidste afsnit i artikel 2 (produktets egenskaber) og punkt 3.2, sidste afsnit, i enhedsdokumentet.

Nuværende ordlyd:

»Konsistens og udseende: der er ingen huller. Den er hvid og ensartet for Fresco-typen, mens den i de mere lagrede typer antager en strågul farve og en tørrere, kornet og smuldrende konsistens, som for typerne Vecchio, Vecchio Selezione Oro og Vecchio Riserva bliver til lette flager.«

Ændret tekst:

»Konsistens og udseende: lukket, kompakt, let farvet og ensartet for Fresco-typen, mens den i de mere lagrede typer antager en mørkere farve og en tørrere, kornet og smuldrende konsistens. For alle typer gælder, at lejlighedsvist forekommende små huller og mindre uregelmæssigheder i osten (flager) kan tolereres, mens dannelse af huller, der er udtalte og/eller som skyldes aktivitet af propionsyrebakterier, er forbudt.«

Formålet med den foreslåede ændring er at definere den sensoriske profil ved »Piave« (BOB) på en mere hensigtsmæssig måde ved at medtage terminologi, der er bedre egnet og relevant for mejerisektoren. Definitionen af farven på de mere modne oste er blevet udvidet fra blot at omfatte strågul for bedre at gengive disse ostes mørkere og mere varierende farve. Dette skyldes den tid på året, hvor de fremstilles, hvilket også afhænger af de blomsterstande, der indgår i køernes ernæring.

Med hensyn til forekomsten af huller skal det gentages, at »Piave« (BOB) er en lukket ost, der lejlighedsvis kan have små huller, som er opstået mekanisk eller på anden vis, dels på grund af de forskellige presningssystemer, dels på grund af tilstedeværelsen af spredte kolonier af gasproducerende mikroorganismer i de naturlige startkulturer. Udtalt huldannelse, navnlig som følge af aktiviteten af propionsyrebakterier, skal naturligvis undgås, da dette er et tegn på abnorm og ukontrolleret gæring. Betydningen af ordet »flager« er også blevet præciseret.

Disse ændringer er nødvendige, fordi den tidligere ordlyd ikke gav mulighed for fleksibilitet med hensyn til at kontrollere disse egenskaber og kunne føre til, at nogle oste ikke blev certificeret som »Piave«-ost til trods for, at de havde de nødvendige egenskaber.

Produktionsmetode

Afsnittet om produktion af råvarer i artikel 5 i varespecifikationen og punkt 3.3 i enhedsdokumentet er blevet ændret for så vidt angår kvægracer og køernes ernæring.

Nuværende ordlyd:

»Al mælk, der anvendes til fremstilling af »Piave«-ost, kommer fra det område, der er omhandlet i artikel 3 i dette dokument, og stammer for mindst 80 %'s vedkommende fra kvægracer, der er typiske for produktionsområdet, og som er særligt hårdføre og egnede til bjergområder, nemlig Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italiana og Frisona Italiana.«

Ændret tekst:

»Al mælk, der anvendes til fremstilling af »Piave«-ost, kommer fra det område, der er omhandlet i artikel 3 i dette dokument. Mælken stammer for 80 %'s vedkommende fra kvægracer, der er typiske for produktionsområdet, og som er særligt hårdføre og egnede til bjergområder, nemlig Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italiana, Frisona Italiana, Grigio Alpina og krydsninger af disse racer.«

Formålet med den ønskede ændring er at genindføre den lokale kvægrace Grigio Alpina, som tidligere er blevet opgivet på grund af dens lavere produktivitet, men som er blevet genopdaget i de senere år på grund af dens udprægede rustikke karakter og evne til at tilpasse sig det bjergrige terræn. Grigio Alpina-racen, der er en mellemstor, simpel og nøjsom ko med et stærkt instinkt for at fouragere selv på utilgængelige græsningsarealer, har vist sig at være særdeles velegnet til at udnytte områdets naturlige ressourcer. Det dobbelte formål med Grigio Alpina-kvægracen, nemlig anvendelse til kødproduktion og den omstændighed, at den er særlig egnet til bjergområder, er egenskaber, som i stigende grad taler for at genindføre denne race i den bjergrige Belluno-provins. Ost fremstillet af mælk fra Griogio Alpina-kvægracen svarer fuldt ud til »Piave«-ostens egenskaber. Et andet kendetegn ved kvægavl, der er typisk for bjergområder og dermed for hele »Piave«-ostens produktionsområde, er også blevet præciseret, nemlig den hyppige krydsning mellem ovennævnte kvægracer. Historisk set har landbrugene i bjergområdet, der ikke er specielt egnet til målrettet genetisk forædling, anvendt det normale afkom fra besætningen.

Nuværende ordlyd:

»Foderet må ikke indeholde følgende forbudte foderstoffer:

— industrielt fremstillet medicineret foder

— grøntsager, frugt og raps

— urea, ureafosfat, biuret.«

Ændret tekst:

»Foderet må ikke indeholde følgende foderstoffer:

— industrielt fremstillet medicineret foder

— friske grøntsager, frisk frugt og raps, der anvendes direkte

— urea, ureafosfat, biuret.«

Formålet med ændringen er at gøre det klart, at grøntsager, frugt og raps kun er forbudt som foder, hvis de anvendes direkte i frisk tilstand, da deres vandindhold kan føre til uønsket fermentering, der medfører ændringer i mælkens sensoriske profil. Dette problem opstår dog ikke, hvis de samme foderstoffer anvendes i køernes foder i tør eller koncentreret form. Det er derfor ikke nødvendigt at forbyde sådanne foderstoffer i køernes ernæring.

Adjektivet »forbudt« overlappede begrebet »må ikke indeholde« og er derfor blevet fjernet.

Artikel 5 — Opbevaring, indsamling og transport

Metoden til indsamling af mælk er blevet opdateret.

Nuværende ordlyd:

»Mælken indsamles fra to eller fire malkninger med højst 72 timer mellem den første malkning og forarbejdningen.«

Ændret tekst:

»Mælken indsamles i et tidsrum af højst tre på hinanden følgende dage.«

Formålet med ændringen er at gå bort fra tanken om to eller fire malkninger forstået som traditionelle malkninger, dvs. to om dagen. Indførelsen af automatiseret malkning har gjort det muligt at øge antallet af malkninger i løbet af dagen. Ud fra et videnskabeligt synspunkt påvirker anvendelsen af automatiske malkningssystemer ikke mælkens egenskaber. Navnlig mælkens sammensætning er statistisk sammenlignelig, hvad angår fedt- og proteinindholdet i forhold til mælk fra traditionel malkning. Faktisk forbedrer brugen af disse systemer køernes sundhedstilstand, da det mindsker den stress, der er forbundet med kun at malke dem to gange om dagen i laktationsspidsperioder. Muligheden for at malke store mængder mere end to gange om dagen har også den virkning, at yver og patter udsættes for mindre stress, at mælkens mikrobiologiske kvalitet forbedres, og at forekomsten af yverbetændelse reduceres. Desuden forbedrer det mælkens reologiske egenskaber, som er en målestok for ostemassens styrke, dvs. hvor hurtigt den reagerer på osteløbens enzymatiske virkning, og hvordan de kan modstå den mekaniske påvirkning af den »lira«, der anvendes til at adskille dem.

Med hensyn til tidsplanen for indsamling/forarbejdning af mælk skyldes ændringen, at nutidens malknings- og køleanlæg og forholdene for opbevaring af mælk på bedriften sikrer optimale standarder for produkthygiejne og bevarer mælkens egenskaber i flere dage end tidligere, hvilket betyder, at det ikke længere er nødvendigt at sætte en grænse for den tid, der går mellem indsamling og forarbejdning. Alt dette understøttes af forarbejdningstests og mikrobiologiske undersøgelser, der viser, at mælken er egnet til forarbejdning i mere end tre dage efter malkningen.

Denne ændring burde dække behovene hos mindre husdyravlere, der ofte, især om vinteren, har problemer med at benytte vejene som følge af de typiske vejrforhold i bjergegne.

Varmebehandling

Varmebehandlingsmetoden er blevet bragt i overensstemmelse med de faktiske produktionsmuligheder.

Nuværende ordlyd:

»Pasteurisering af mælk ved 72 °C ± 2 °C i 16 sekunder, hvorved der opnås en negativ reaktion på en phosphataseprøve.«

Ændret tekst:

»Varmebehandling Mælk, der anvendes til fremstilling af »Piave«-ost (BOB), kan pasteuriseres.«

Ændringen af afsnittet er begrundet med, at parametrene for behandlingen kan variere afhængigt af, hvilken type system der anvendes. Det er derfor nødvendigt også at indføre systemer, der giver det samme resultat ved anvendelse af forskellige varigheder og temperaturer (f.eks. rørformede pasteuriseringsapparater sammenlignet med flade pasteuriseringsapparater). Derfor er pasteuriseringsfasen uændret, men af ovennævnte årsager er der ikke angivet nogen faste referenceværdier, da de indgår i selve definitionen af pasteurisering og er reguleret ved specifik lovgivning.

Ændringen opfylder også kravene hos en række virksomheder i Belluno-området, som f.eks. bjergbedrifter eller små mejerier i bjergegne, der ikke har mulighed for at pasteurisere mælk. Denne ændring vil gøre det muligt at anvende rå mælk, sådan som traditionen tilsiger.

Ostefremstilling

Nogle af de teknologiske parametre for ostefremstilling er blevet defineret bedre.

Nuværende tekst:

»Opvarmning til 44-47 °C og omrøring-bundfældning af en samlet varighed på 1,5-2 timer«

Ændret tekst:

»Opvarmning til 44-47 °C«

Denne ændring vil gøre det muligt at tilpasse forarbejdningstiden til den type system, der anvendes. De forskellige trin kan variere alt efter tankenes type og kapacitet. Det har derfor vist sig, at fastsættelse af en minimums- og maksimumsvarighed i årenes løb har begrænset den række af produktionssystemer, der kunne anvendes.

Det er berettiget at slette ordene »omrøring-bundfældning«, fordi denne fase er en integrerende del af produktionsteknologien for højt eftervarmede oste, og fordi det er unødvendigt at præcisere det og kun gør teksten tungere.

Saltning

Nuværende tekst:

»Saltning foregår ved nedsænkning i saltlage i mindst 48 timer.«

Ændret tekst:

»Saltning foregår ved nedsænkning i saltlage.«

I årenes løb er det blevet konstateret, at fastsættelse af en minimumsvarighed for nedsænkning i saltlage er en meget begrænsende faktor, der ikke gør det muligt at tilpasse denne fase til forskellige produktionsforhold. Metoderne til og varigheden af saltning varierer afhængigt af de forskellige typer af saltlage, der adskiller sig fra hinanden med hensyn til mængde, vandcirkulationsmetode, temperatur, nedsænkningsmetode, metode til rensning af saltlagen osv. Disse forskelle indebærer varierende grader af effektivitet med hensyn til saltets indtrængen i osten. Det blev derfor anset for hensigtsmæssigt at afskaffe minimumsvarigheden for nedsænkning i saltlage.

Fjernelsen af denne begrænsning opfylder produktionsbehovene hos de små virksomheder, der fremhævede de begrænsninger, dette indebar, da de ikke råder over de automatiserede systemer eller medarbejdere, der er nødvendige for en streng forvaltning af denne fase. Den korrekte saltningsgrad er imidlertid sikret ved den sensoriske profil af »Piave«-osten (BOB).

ENHEDSDOKUMENT

»Piave«

EU nr.: PDO-IT-0686-AM02 — 5.4.2019

BOB (X) BGB ()

1. Betegnelse(r) (på en BOP eller BGI)

»Piave«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Piave« er en hård og lagret rund ost fremstillet af komælk.

Osten markedsføres i følgende former:

Fresco (mild): lagringstid over 20 dage og under 60 dage; diameter på 320 mm ± 20 mm, højde 80 mm ± 20 mm og vægt 6,8 kg ± 1 kg.

Mezzano (mellemlagret): lagringstid over 60 dage og under 180 dage; diameter på 310 mm ± 20 mm, højde 80 mm ± 20 mm og vægt 6,6 kg ± 1 kg.

Vecchio (lagret): lagringstid over 6 måneder; diameter på 290 mm ± 20 mm, højde 80 mm ± 20 mm og vægt 6 kg ± 1 kg.

Vecchio Selezione Oro (ekstralagret): lagringstid over 12 måneder; diameter på 280 mm ± 20 mm, højde 75 mm ± 20 mm og vægt 5,8 kg ± 1 kg.

Vecchio Riserva (ultralang lagringstid): lagringstid over 18 måneder; diameter på 275 mm ± 20 mm, højde 70 mm ± 20 mm og vægt 5,5 kg ± 1 kg.

»Piave«-osten er kendetegnet ved følgende:

Fedtindhold: Fresco 33 % ± 4 %, Mezzano 34 % ± 4 %, Vecchio > 35 %.

Proteinindhold: Fresco 24 % ± 4 %, Mezzano 25 % ± 4 %, Vecchio > 26 %.

Smag: den unge ost har en mild og mælkeagtig smag, særlig Fresco-typen, men gør sig også gældende for Mezzano-typen. Med lagringen får osten en mere fremtrædende smag, som med tiden bliver stadig stærkere og kraftigere og til sidst bliver let markant i de længst lagrede oste.

Skorpe: synlig, blød og let farvet for Fresco-typen, men den bliver tykkere og fastere i takt med lagringen og bliver til sidst hård, og farven bliver mørkere i retning af okkergul for typerne Vecchio, Vecchio Selezione Oro og Vecchio Riserva.

Konsistens og udseende: lukket, kompakt, let farvet og ensartet for Fresco-typen, mens den i de mere lagrede typer antager en mørkede farve og en tørrere, kornet og smuldrende konsistens. For alle typer gælder, at lejlighedsvist forekommende små huller og mindre uregelmæssigheder i osten (flager) kan tolereres, mens dannelse af huller, der er udtalte og/eller som skyldes aktivitet af propionsyrebakterier, er forbudt.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Malkekøernes ernæring skal opfylde følgende betingelser:

Mindst 70 % af fodermidlerne og 50 % af tørfoderet skal være fremstillet i det afgrænsede geografiske område (jf. punkt 4), som er dækket af bjerge.

Foderet må ikke indeholde følgende:

— industrielt fremstillet medicineret foder

— friske grøntsager, frisk frugt og raps, der anvendes direkte

— urea, ureafosfat og biuret.

Mælk til fremstilling af »Piave«-ost kommer udelukkende fra Belluno-provinsen, og stammer for mindst 80 %'s vedkommende fra kvægracer, der er typiske for produktionsområdet, nemlig Bruna Italiana, Pezzata Rossa Italiana, Frisona Italiana, Grigio Alpina og krydsninger af disse racer.

Også de øvrige råvarer opfylder kriterierne for traditionel lokal fremstilling. Der anvendes således særlige startkulturer i form af mælkekultur og valle, som fremstilles på stedet af mælk fra Belluno-provinsen og af ostevalle indeholdende mælkesyrebakterier fra lokale stammer.

Mælkekulturens surhedsgrad er 10 °SH/50 ± 3.

Ostevallens surhedsgrad er 27 °SH/50 ± 3.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Hele fremstillingsprocessen (produktion af mælk, titrering, varmebehandling, fremstilling af starterkulturer, koagulering, valleaftapning/formning, presning, stempling, formodning, saltning og lagring) skal finde sted inden for det i punkt 4 anførte område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Navnet på produktet (»Piave« stemples lodret på hele skorpen med ordet vist i skiftende læseretning (bogstavernes højde 70 mm ± 5 mm).

Hver ost skal være mærket med en identifikation af varepartiet med angivelse af dag, måned og år for produktionen. Partikoden skal være trykt på skorpen eller på over- eller undersiden.

På under- eller oversiden anbringes en etiket med følgende tekst:

— »Piave« Denominazione d'Origine Protetta (beskyttet oprindelsesbetegnelse)

— Fresco, Mezzano eller Vecchio (Vecchio selezione oro — Vecchio riserva)

— varemærke eller firmabetegnelse

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for »Piave«-osten omfatter Belluno-provinsen.

5. Tilknytning til det geografiske område

Hele Belluno-provinsen er beliggende i et bjergområde, og de geografiske grænser følger de bjergkæder, der adskiller Belluno-provinsen fra regionen Friuli Venezia Giulia mod øst, fra Veneto-sletten i provinserne Treviso og Vicenza mod syd, fra Trentino Alto Adige mod vest og fra Østrig mod nord. Området gennemskæres fra nord mod syd-sydøst af Piave-floden, som udspringer på bjerget Peralba i Val Visdende i Comelico-området, som er den nordligste del af Belluno-provinsen.

Bjergkædernes beliggenhed, særlig Dolomitterne mod nordvest og Foralperne mod sydøst, og floden Piave, som gennemskærer hele området, skaber et særligt miljø, der adskiller sig fra de tilstødende områder, med høje gennemsnitlige nedbørsmængder og ret lave årlige minimumstemperaturer i forhold til de tilstødende områder. Disse særlige temperatur- og nedbørsforhold skaber de rette betingelser for udviklingen af en typisk bjergplantevækst. Belluno-provinsen ligger i de italienske Alper (Dolomitterne) og huser to vigtige naturparker, nemlig Parco Nazionale delle Dolomiti Bellunuesi og Parco Naturale Regionale della Dolomiti d'Ampezzo.

Hele Belluno-provinsen er dækket af bjerge. Denne mangel på bakke- og sletteland og højdeforholdene betyder, at provinsen er klassificeret som ugunstigt stillet område, hvad landbrugsmæssig udnyttelse angår, men at den af samme grund er egnet til produktion af mælk og ost: Belluno-provinsen rummer betydelige græsningsarealer, ca. 13 000 ha, svarende til 4,38 har pr. dyr, hvilket er langt mere end gennemsnittet i de tilstødende områder (0,67 ha/dyr).

»Piave«-osten er kendetegnet ved følgende:

— karakteristisk smagsprofil i de forskellige lagringsfaser som følge af de proteolyse- og lipolyseprocesser, der igangsættes af kombinationen af de to forskellige starterkulturer og deres mikroorganismer

— fast konsistens som følge af manglen på gasser fra fermentering

— mælkeagtig aroma (mest fremtrædende i den unge ost)

— smag, som med tiden bliver stærk og fyldig med et let skarpt anstrøg i den længst lagrede type, dog aldrig for skarpt, hvilket er betegnende for Piave-ostens enestående harmoniske og karakteristiske smag.

Disse egenskaber hænger især sammen med to faktorer:

a) Mælken, der bruges til ostefremstillingen, er federe og mere proteinholdig end mælken fra andre områder (også i Veneto-området). Denne mælk stammer udelukkende fra Belluno-provinsen og har et større gennemsnitligt indhold af fedt (3,93 %) og proteiner (3,35 %) end mælken fra de andre Veneto-provinser (fedtindhold på 3,69 % og proteinindhold på 3,27 %) og endog højere end det nationale gennemsnit (fedt 3,7 % og proteiner 3,28 %).

b) Mælken indeholder en typisk lokal mikroflora. De starterkulturer — mælkekultur og ostevalle — der anvendes til fremstilling af »Piave«, produceres således på stedet af henholdsvis mælk og ostevalle indeholdende mælkesyrebakterier fra lokale stammer. Da bakteriereproduktionen finder sted i området, er mikrofloraen fra disse naturlige kulturer en form for mikrobiologisk fingeraftryk for dette geografiske produktionsområde. Da bakteriereproduktionen finder sted i området, er mikrofloraen fra disse naturlige kulturer en form for mikrobiologisk fingeraftryk for dette geografiske produktionsområde. Endvidere kan de komplicerede reaktioner mellem de forskellige organismer i disse kulturer betragtes som en af de afgørende faktorer for Piave-ostens særlige organoleptiske egenskaber.

Piave-ostens organoleptiske og ernæringsmæssige egenskaber bunder i de særlige miljø- og produktionsforhold, der gør sig gældende for dette bjergområde.

De typiske egenskaber ved mælken, der bruges til denne usædvanligt fedt- og proteinholdige ost, hænger således sammen med, at kvæget opdrættes i et bjergområde.

Et typisk træk ved bjergområder, som imidlertid gør sig særligt gældende for Belluno-provinsen, er den lave mælkeproduktion. Mælkeproduktionen pr. ha flerårige foderbeplantninger/græsgange i Bellunoprovinsen (under 10 liter mod gennemsnitligt 272 liter mælk pr. ha græsningsareal i de andre provinser) og produktiviteten pr. dyr (med 44 hl pr. år/dyr i forhold til det regionale gennemsnit på 57 hl) er klart lavere end gennemsnittet i de andre områder. Også græsningstrykket er meget lavere i Belluno-provinsen end i de tilstødende provinser. Som allerede nævnt er foderplante/græsningsarealet pr. dyr (4,38 ha) i produktionsområdet for »Piave« langt større end i de tilstødende områder og også i forhold til det regionale gennemsnit (0,67 ha/dyr).

Dertil kommer, at miljøforholdene, såsom gennemsnitstemperatur og -nedbør, der adskiller sig klart fra de tilstødende områder, begunstiger fremkomsten af typiske bjergplantesamfund, som tilfører Bellunomælken og dermed også Piave-osten de karakteristiske aromastoffer.

Alle de nævnte faktorer — lav mælkeproduktion i det afgrænsede område og omfattende græsningsareal pr. dyr med en stor rigdom af foderplanter og typiske bjergvækster — resulterer i en præcist afgrænset økologisk niche og giver Belluno-mælken dens særlige egenskaber.

Det er de særlige egenskaber ved mælken kombineret med samtidig anvendelse af to naturlige starterkulturer hidrørende fra selve osteproduktionen (mælkekultur og ostevalle), der giver osten »Piave« dens typiske organoleptiske egenskaber.

Fremstillingen af Piave-osten er gået i arv fra generation til generation i Belluno-egnen, og oprindelsen kan føres tilbage til slutningen af 1800-tallet med grundlæggelsen af de første kollektive bjergosterier i Italien.

De første produkter, som »officielt« blev benævnt »Piave« — navngivning af et traditionsrigt produkt efter en traditionsrig flod — stammer fra 1960, hvor en tredjedel af de 10 000 liter mælk pr. dag, som blev bragt til »Latteria Sociale Cooperativa della Vallata Feltrina«, blev brugt til fremstilling af Piave og Fior di latte.

Navnet på osten »Piave« stammer fra floden af samme navn, der gennemskærer hele Belluno-området fra nord til syd-sydøst og sætter sit stærke præg på området.

Denne ost er i dag yderst kendt og påskønnet af forbrugerne. Den har således helt tilbage fra 1980’er modtaget en række vigtige præmier for sine særlige egenskaber, både på nationalt plan — Spino d'Oro i 1986, 1992 og 1994, på henholdsvis den 23., 26. og 27. »Mostra delle produzioni casearie di Thiene« (konkurrence for mejeriprodukter), og som led i internationale konkurrencer for bjergoste, hvor den på »Olimpiadi di Verona« i 2005 vandt førstepræmien »Buonitalia« (for smagsmæssige egenskaber) som bedste eksportost og førstepræmien i kategorien »gammelost« ved »World Cheese Awards« i Dublin og ved den russiske industriemesse for hotelfag og gastronomi »PIR« i Moskva i 2007.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende gennemførelsesforordning)

Den fulde tekst til varespecifikationen er tilgængelig på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller:

ved at gå direkte til hjemmesiden for ministeriet for landbrugs-, fødevare- og skovbrugspolitik (www.politicheagricole.it), klikke på »Qualità« (øverst til højre på skærmen), dernæst på »Prodotti DOP IGP STG« (til venstre på skærmen) og til sidst på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.