Sikring af frie og retfærdige valg til Europa-Parlamentet

Et afgørende øjeblik for Den Europæiske Unions fremtid

Kernen i Den Europæiske Union er dens forsvar af demokratiet og demokratiske værdier. Disse er bydende nødvendige for et samfund, hvor pluralisme og tolerance er fremherskende, og hvor borgere i Unionen kan stemme i forvisning om, at de ikke vildledes. Demokrati er sammen med retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder en del af, "hvem vi er", og kendetegner vores Union.

Valget til Europa-Parlamentet i maj 2019 vil blive holdt på en baggrund, som er meget forskellig fra alle hidtidige valg. Unionen og dens medlemsstater står over for store politiske udfordringer. Der er et indlysende behov for at skabe en mere robust Union, der kan agere med troværdighed og styrke på verdensscenen, hvor de globale stormagter, der ikke nødvendigvis deler alle vores interesser eller værdier, kappes om at få magten. En robust Union på grundlag af et effektivt retligt samarbejde, udveksling af oplysninger med henblik på at imødegå terrorisme og organiseret kriminalitet og et velfungerende indre marked forudsætter gensidig tillid mellem medlemsstaterne og til vore demokratiske systemer. På den enestående baggrund vil valget til Europa-Parlamentet i maj 2019 forme Den Europæiske Unions fremtid i de kommende år.

En del af sikkerhedsunionen går ud på at øge modstandsdygtigheden i Unionens demokratiske systemer: angreb på valginfrastrukturer og kampagneinformationssystemer er hybride trusler, som Unionen er nødt til at forholde sig til. Politisk motiverede masseinformationskampagner på nettet, også med oprindelse i tredjelande, med det specifikke formål at miskreditere og svække legitimiteten af valg, er blevet anerkendt som voksende trusler mod vores demokratier. Den Europæiske Union bør træffe alle foranstaltninger, der ligger inden for rammerne af dens beføjelser, for at forsvare sine demokratiske processer mod manipulation fra tredjelande eller private interesser. Valgkampperioder har vist sig at være perioder, der er særligt udsatte for målrettet desinformation. Disse angreb påvirker valgprocessens integritet og retfærdighed og borgernes tillid til de valgte repræsentanter, og dermed udfordrer de selve demokratiet.

Borgerne i Unionen bør kunne stemme med fuldt overblik over de politiske valg, de har. Dette indebærer øget bevågenhed over for trusler og større gennemsigtighed i vores politiske proces. Et åbent offentligt rum, der beskytter mod utilbørlig påvirkning, sikrer lige vilkår for politiske kampagner og valgprocesser, som borgerne kan have tillid til. Det er afgørende for vore demokratier, at der skabes plads til en dynamisk politisk kampagne, som giver vælgerne et klart og ufordrejet billede af idéer og programmer i de partier, som konkurrerer om deres stemmer. Derfor bør svig og andre bevidste forsøg på at manipulere valget bekæmpes aktivt, herunder med sanktioner.

Onlineaktiviteter, herunder under valgkampprocessen, udvikler sig hurtigt, og øget sikkerhed og lige vilkår i valgkampen har derfor afgørende betydning. Traditionelle ("offline") garantier, såsom gældende regler for politisk kommunikation i løbet af valgkampperioder, gennemsigtighed af og begrænsninger for valgomkostninger, overholdelse af eventuelle krav om, at der på valgdagen ikke føres valgkamp, og ligebehandling af kandidater, bør også gælde online. Gennemsigtighed med hensyn til og grænser for politisk reklame på TV og reklametavler og gennemsigtighed i forbindelse med politisk reklame bør finde tilsvarende anvendelse i onlineverdenen. Dette er ikke tilfældet nu, og den situation må afhjælpes inden næste valg til Europa-Parlamentet.

Nye udfordringer og den seneste udvikling

Onlinekommunikation har mindsket hindringerne og omkostningerne for politiske aktører til at gå i dialog med borgerne og frembyder betydelige muligheder, men den har ligeledes øget ondsindede aktørers muligheder for at søge at påvirke den demokratiske debat og valgprocesserne. Onlinemiljøet kan gøre det lettere for aktører at fremlægge oplysninger og samtidig skjule deres oprindelse eller formål, herunder ved ikke at vise, at kommunikation (som f.eks. et opslag på de sociale medier) er en betalt reklame snarere end faktuel rapportering, der præsenterer holdninger som journalistik og selektivt præsenterer rapportering for at få spændinger til at blusse op eller polarisere debatten. Ingen bør tage let på disse trusler. Den Europæiske Union og dens politiske systemer er ikke immune over for sådanne trusler.

Desuden kan integriteten af valg påvirkes alvorligt af "konventionelle" cyberhændelser, herunder cyberangreb rettet mod valgprocesser, valgkampagner, politiske partiers infrastruktur, kandidater eller offentlige myndigheders systemer samt ved misbrug af personoplysninger. De seneste afsløringer, herunder angående "Facebook/Cambridge Analytica"-sagen, er et eksempel. Personoplysninger menes at være blevet misbrugt og ulovligt videregivet til tredjemand til formål, som afviger meget væsentligt fra de oprindeligt tiltænkte. Dette har understreget de potentielle risici ved visse onlineaktiviteter, der bruges til at påvirke borgerne målrettet i det skjulte med politisk reklame og kommunikation, ulovligt at behandle og misbruge deres personoplysninger til at manipulere holdninger, sprede desinformation eller blot undergrave sandheden, når det tjener politiske formål eller øger splittelse.

Støtte til frie og retfærdige valg i Unionen

EU-institutionerne afholder ikke valg. Det er primært medlemsstaternes ansvar at træffe foranstaltninger i den sammenhæng. Medlemsstaterne er ansvarlige for at afholde valg og for at overvåge valgprocessen. Ikke desto mindre er EU-dimensionen selvindlysende. Ved at opstille kandidater til valg til Europa-Parlamentet er nationale og regionale politiske partier hovedaktører i valgkampagnerne til Europa-Parlamentet. De europæiske politiske partier og deres tilknyttede fonde har en vigtig funktion i forbindelse med at tilrettelægge supplerende kampagner på europæisk plan, herunder for spidskandidaterne til posten som formand for Europa-Kommissionen.

Efter valgene til Europa-Parlamentet i 2014 påtog Kommissionen sig i sin rapport fra 2015 om valget at identificere muligheder for en yderligere styrkelse af den europæiske dimension og den demokratiske legitimitet af EU's beslutningsproces og yderligere at undersøge og tage fat på årsagerne til den vedvarende lave valgdeltagelse i nogle medlemsstater. I februar 2018 opfordrede Kommissionen til, at borgerne tidligt og løbende inddrages i debatter om europæiske spørgsmål, at de politiske partier indleder deres kampagner tidligere, end det hidtil har været tilfældet, i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet, herunder kampagner for deres kandidater til posten som formand for Europa-Kommissionen, at forbindelserne mellem nationale og europæiske politiske partier gøres mere gennemsigtige, og at medlemsstaterne tilskynder vælgerne til at benytte deres stemmeret, navnlig for underrepræsenterede grupper.

Den Europæiske Union har også allerede taget vigtige skridt til at opbygge en demokratisk modstandsdygtighed i Europa, herunder med den nye europæiske databeskyttelsesramme, der har været på plads siden maj i år. Denne generelle forordning om databeskyttelse, som nu gælder umiddelbart i hele Den Europæiske Union, rummer de nødvendige værktøjer til at imødegå tilfælde af ulovlig anvendelse af personoplysninger i forbindelse med afholdelse af valg. Der arbejdes også på at fremme et mere sikkert onlinemiljø ved at øge vores samlede modstandsdygtighed over for cybertrusler, herunder desinformation på nettet og adfærdsmanipulation.

Det er vigtigt at have så stor klarhed som muligt om, hvordan de europæiske databeskyttelsesregler skal gennemføres i denne nye kontekst, samtidig med at vi må optrappe indsatsen for at øge bevågenheden, gennemsigtigheden og sikkerheden. Borgerne bør kunne gennemskue, hvem der taler til dem online, via reklamer og politiske budskaber, og hvem der betaler for politiske reklamer eller politiske budskaber. En vejledning i, hvordan de nye databeskyttelsesregler skal gennemføres i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet, forventes at bidrage til større klarhed og lette forståelsen, idet mere samarbejde og udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder m.fl. bidrager til at styrke sikkerheden.

Pakken til styrkelse af den demokratiske modstandsdygtighed, der forelægges sammen med denne meddelelse, omfatter afbalancerede, omfattende og målrettede foranstaltninger til støtte for integriteten og den effektive gennemførelse af valget i 2019 til Europa-Parlamentet. Dette er et ansvar, som alle de aktører, der medvirker i valgprocessen, er fælles om. Det kræver konstant årvågenhed og fleksibel tilpasning til et dynamisk miljø og ny teknologisk udvikling. Ved at opstille retningslinjer, henstillinger og nødvendige værktøjer kan europæiske og nationale politiske partier, nationale regeringer, myndigheder, private enheder og interessenter arbejde sammen med større klarhed om at skabe et mere sikkert demokratisk miljø og lige vilkår.

Medlemsstaterne opfordres ligeledes til at anvende principperne i forbindelse med andre valg og folkeafstemninger, som de tilrettelægger på nationalt plan.

De foranstaltninger, der foreslås i denne pakke, tager sigte på at:

1.yde specifik vejledning angående behandlingen af personoplysninger i forbindelse med valg