19. 12.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 341/33 
5.4. Det er beklageligt, at analysen af virksomhe­
dernes prispolitik kun har kunnet gennemføres 
inden for sektorerne forlagsvirksomhed og automo­
biler. En sådan analyse er absolut påkrævet, og man 
bør fremover prioritere sektorerne forsikring, farma­
ceutiske produkter, banker (navnlig med hensyn til 
lån til virksomheder — rentesats og udvælgelse), 
energi samt byggematerialer. 
Den økonomiske ramme omkring konkurrencepolitik­
ken 
6.1. Nedsættelsen af den ydre toldtarifs satser har 
gjort tolden til en uvæsentlig faktor og åbnet EF for 
den internationale konkurrence. Set med tredjelan­
des øjne kan visse former for statsstøtte opfattes 
som dumping, ikke mindst da kravene til gennem­
sigtighed gør det let for tredjelande at skaffe sig 
oplysninger. 
6.2. EF må således konkurrere dels med højtekno­
logilande (USA, Japan) inden for nye industripro­
dukter og dels med udviklingslandene, når der er 
tale om industriprodukter, som kræver megen 
arbejdskraft (tekstiler, skotøj). 
6.3. EF var i sine første to ti-år præget af libera­
lisme på industriområdet og styring på landbrugs­
området (den fælles landbrugspolitik). Den økono­miske situation har ændret sig gennem de seneste 
år; skal EF kunne klare sig i den internationale kon­
kurrence, er der behov for følgende: 
— en fælles erhvervspolitik eller, i mangel heraf, 
en fælles strategi, der tager højde for udviklin­
gen i den internationale arbejdsdeling; 
— selektivitet, således at en betragtelig del af støt­
ten går til de sektorer, der har de største eksport­
muligheder; 
— eventuelt anvendelse af Rom-traktatens beskyt­
telsesklausuler, dersom dette er i den fælles han­
delspolitiks interesse, idet der på én gang skal 
tages hensyn til de konkurrencedygtige sektorer 
på verdensplan, nye teknologier og de finansi­
elle muligheder; specielt bør man snarest muligt 
vedtage, og derefter ikraftsætte og konsekvent 
benytte sig af det nye instrument til bekæmpelse 
af tredjelandes illoyale praksis i handelsforhold, 
som Kommissionen omsider har fremsat; sådan 
praksis dækker tit og ofte over protektionisme 
og ensidig pålæggelse af byrder i strid med 
EF-regler og internationale aftaler. 
6.4. Man ville komme forebyggelse af konkurren­
cefordrejninger inden for EF et stort skridt nærmere, 
dersom medlemsstaterne i praksis gennemførte det 
direktiv om tekniske normer og bestemmelser, som 
Rådet vedtog for nylig. 
Bruxelles, den 29. september 1983. 
Fran<?ois CEYRAC 
Formandfor 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af det første europæiske 
strategiske program for forskning og udvikling vedrørende informationsteknologi 
(ESPRIT) 
Den tekst, som er udtalelsens genstand, er endnu ikke offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttede den 17. juni 1983, i medfør af artikel 198 i traktaten om oprettelse af 
Det europæiske økonomiske Fællesskab, at høre Det økonomiske og sociale Udvalg 
om det nævnte forslag. 
Nr. C 341/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 12. 83 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog sin udtalelse på sin 210. plenarforsamling 
afholdt i Bruxelles den 28. og 29. september 1983. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig artikel 
198, 1.2. I denne udtalelse tages der også hensyn til 
dok. KOM(82) 287 (Kommissionens meddelelse til 
Rådets om ESPRIT) og KOM(82) 486 og 737 
(ESPRITs grundlag: pilotfasen) ('). 
under henvisning til anmodning af 24. juni 1983 fra 
Rådet for De europæiske Fællesskaber om Udval­
gets udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om 
fastlæggelse af det første europæiske strategiske pro­
gram for forskning og udvikling vedrørende infor­
mationsteknologi (ESPRIT), 
under henvisning til beslutning truffet af dets præsi­
dium den 5. juli 1983 om at pålægge Afdelingen for 
industri, handel, håndværk og tjenesteydelser at 
udarbejde udtalelse om spørgsmålet, 
under henvisning til udtalelse vedtaget af Afdelin­
gen for industri, handel, håndværk og tjenesteydel­
ser på mødet den 7. september 1983, 
under henvisning til mundtlig beretning aflagt af 
ordføreren, Herbert Nierhaus, og 
under henvisning til forhandlingerne på den 210. 
plenarforsamling den 28. og 29. september 1983, 
mødet den 29. september 1983 — 2. Målsætning 
2.1. Informationsteknologiernes udvikling og 
udbredelse har især i de seneste år været ude for et 
kraftigt opsving verden over. Opsvinget er kendeteg­
net ved en høj dynamik, som fører til, at nye forsk­
nings- og udviklingsresultater på stadig kortere tid 
udmøntes i markedsklare produkter, som så foræl­
des lige så hurtigt i teknologisk henseende, dersom 
de ikke løbende videreudvikles på basis af nye forsk­
ningsresultater. 
USA og Japan er for tiden førende på dette område, 
medens EF-landene følger efter i nogen afstand. EF 
kan imidlertid kun bevare og forbedre sin position, 
dersom der på såvel nationalt som EF-plan sættes 
alt ind på at fremme forskning og udvikling, for 
derpå i teknologisk henseende at udmønte resulta­
terne i markedsklare produkter. 
med flertal, idet 1 undlod at stemme 
VEDTAGET FØLGENDE UDTALELSE: I betragtning af informationsteknologiernes afgø­
rende betydning for den samlede økonomiske og 
teknologiske udvikling udtrykker Udvalget stor til­
fredshed med Kommissionens initiativ og godken­
der det foreliggende program. 
1. Indledning 
1.1. Udvalget udtrykker tilfredshed med Kommis­
sionens forslag til et EF-forsknings- og udviklings­
program på området informationsteknologier med 
særlig koncentration om flg. fem områder: mikro­
elektronik, datamatintegreret fabrikation, software­
teknologi, avanceret informationsbehandling og 
kontorautomation. 
Udvalget påpeger, at også Det europæiske Råds 
konklusioner af 21. og 22. marts og 17.-19. juni 1983 
om informations- og kommunikationsteknologier 
går i samme retning. Der hersker i Udvalget enighed om, at informations­
teknologiernes udvikling og anvendelse principielt 
skal yde et mærkbart bidrag til løsning af EF-lande-
nes aktuelle økonomiske og beskæftigelsesmæssige 
problemer. Thi informationsteknologien berører alle 
erhvervsområder. Det gælder eksempelvis værktøjs-
maskinindustrien i EF-landene, som kun kan fast­
holde sin position som verdens største værktøjsma-
skinproducent, dersom den udformer en positiv stra­
tegi, som sætter den i stand til at holde trit med 
elektronikkens udvikling. 
(') Vedtaget af ØSU i november 1982 (EFT nr. C 346 af 
31. 12. 1982, s. 13). 
19. 12. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 341/35 
Udvalget godkender ikke det foreliggende program 
uden at være sig vel bevidst, at informationsteknolo­
giens udvikling i høj grad vil påvirke alle områder af 
samfundet. Dette indebærer store muligheder for 
samfundsøkonomisk og sociokulturel videreudvik­
ling, men indebærer også risici i henseende til uøn­
sket politisk og økonomisk udvikling. Informations­
teknologiens udvikling vil dog i vid udstrækning 
ske uafhængigt af, hvilken stilling den europæiske 
industri indtager. Den europæiske industris mulig­
hed for i højere grad at være med til at forme den 
teknologiske udvikling giver imidlertid efter Udval­
gets opfattelse større chance for at reducere risiciene 
og — dersom der i tide tages højde for følgevirknin­
gerne — for at tilpasse anvendelsen af resultaterne 
til de særlige behov, som befolkningen i Europa 
med dens kulturelle baggrund har. 
2.2. Udvalget anser først og fremmest koordinering 
og stimulering af forskningen, således som dette til­
sigtes i ESPRIT, for en første fornuftig indledning 
til EF-projekter, fordi 
— det er på dette område, at der på længere sigt er 
størst udsigt til at indhente det teknologiske 
efterslæb i forhold til USA og Japan; 
— det ikke i øjeblikket går ud over konkurrencen 
inden for EF, at der benyttes EF-midler, hvilket 
øver positiv indflydelse på samarbejdet mellem 
de involverede virksomheder og fremmer dette; 
— man herigennem befordrer udviklingen af et 
system af standarder af europæisk oprindelse, 
som bygger på EF's egen teknologiske forskning 
og udvikling på dette område; 
— de finansielle midler, som er påkrævede for at 
kunne bearbejde hele forsknings- og udviklings­
området inden for ESPRIT, ikke kan tilvejebrin­
ges af enkeltvirksomheder og enkelstater, men 
kun i samarbejde med EF, ikke mindst fordi 
sådan forskning, som ikke har direkte sigte på 
markedsføring af produkter, indebærer betragte­
lige økonomiske risici. 
Via det planlagte snævre tværnationale samarbejde 
mellem regeringer, erhvervsliv, højere læreanstalter 
og øvrige forskningsanlæg, fagforbund samt den 
berørte del af befolkningen i Europa, kan ESPRIT 
også yde et bidrag til opfyldelse af den politiske 
målsætning om højere grad af integration mellem 
samfundsøkonomierne i EF-landene. 
2.3. Udvalget går ud fra, at der allerede i program­
mets pilotfase vil blive tale om et EF-omspændende 
samarbejde mellem nationale myndigheder, erhvervs­
livets forsknings- og udviklingsafdelinger, højere læreanstalter og videnskabelige institutioner på 
området informationsteknologier, og at dette samar­
bejde vil blive styrket, afprøvet og til sidst konsoli­
deret med sigte på en vedvarende forbedring af det 
teknologiske grundlag for EF's konkurrenceevne på 
verdensplan. 
Udvalget udtrykker derfor tilfredshed med Kommis­
sionens bemærkning om, at ESPRIT ikke blot skal 
være med til at yde økonomisk støtte til et forsk­
ningsprogram, men er et omhyggeligt selektivt 
opstillet program med specifikke målsætninger, som 
skal garantere en effektiv, ansvarsfuld og gennem­
sigtig afvikling. 
Selv om der ikke opstilles deciderede prioriteter 
inden for ESPRITS forskningsområder, bør man 
især satse på forskningsprojekter vedrørende tekni­
ske alternativer og problemløsninger med relation til 
virksomhedsstruktur, organisation samt fremme af 
kvalifikationer. 
3. Gennemførelse 
3.1. De ambitiøse mål, som Kommissionen søger 
at nå med ESPRIT, kræver bevillinger og personale, 
som står mål med projektet. Udvalget går ud fra, at 
de 11,5 mio ECU, som i 1983 er afsat til pilotfasen, 
kun er første tranche af de samlede bevillinger. Støt­
ten til fremme og udvikling af informationsteknolo­
gier løber op i milliardbeløb i USA og Japan; de 
europæiske staters og virksomheders omfattende F 
& U-programmer gør det nødvendigt med tilsva­
rende støtte, dersom ESPRIT i praksis skal kunne 
føre til større teknologiske fremskridt. 
De afsatte 1,5 mia ECU til første femårige fase, 
hvoraf EF skal afholde de 50 %, udgør efter Udval­
gets opfattelse et minimum, når man betænker 
ESPRIT's ambitiøse målsætninger, som går ud på 
»opnåelse af teknologisk ligestilling med eller sågar 
overlegenhed i forhold til den internationale kon­
kurrence i løbet af 10 år«. Ved at koncentrere mid­
lerne om særligt fremskridtsrige aktiviteter og Ved at 
foretage en omhyggelig udvalgt begyndelse, således 
som Kommissionen foreslår, kan de planlagte frem­
memidler imidlertid i høj grad give et mærkbart tek­
nologisk skub i retning af de opstillede målsætnin­
ger samt give stødet til ny selvtillid inden for den 
europæiske IT-industri. 
3.2. Udvalget udtrykker tilfredshed med, at man 
ikke blot vil fremme komplekse strategiske projek­
ter, som først og fremmest storindustrien inddrages i 
Nr. C 341/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 12.83 
(type A), men også interessante enkeltprojekter af 
mindre omfang (type B). Især sidstnævnte projekter 
giver gode muligheder for at inddrage mellemstore 
virksomheder, højere læreanstalter og andre forsk­
ningsorganer samt enkeltpersoner. 
I denne forbindelse bør man være opmærksom på, 
at mellemstore projektdeltagende virksomheder i 
særlige tilfælde bør opnå en procentvis større støtte. 
3.3. Udvalget håber, at Kommissionen er enig i, at 
kun langsigtet finansiering, indtil ESPRIT's mål er 
nået, dvs. over mindst ti år, kan føre til de ønskede 
resultater og gøre den økonomiske risiko for de 
involverede virksomheder og forskningsanlæg over­
skuelige. 
Udvalget støtter derfor fuldt ud, at programmet i 
første omgang skal løbe i fem år. Den går ud fra, at 
Rådet, når tiden er inde, vil benytte sig af mulighe­
den for at forlænge programmet med yderligere fem 
år, jf. artikel 6 i forslaget til afgørelse. 
Det er Udvalgets håb, at de berammede ESPRIT-
projekters målsætninger ikke vil blive kuldkastet 
som følge af de alt for snævre grænser for forsk­
nings- og udviklingsbevillingerne, som sættes med 
EF's årlige budgetafgørelser. 
3.4. For at programmet på lang sigt kan krones 
med held, anser Udvalget det for at være særlig nød­
vendigt, at alle ESPRIT's enkeltprojekter kobles 
sammen med et strategisk mål og indgår i et indbyr­
des samspil. Ikke mindst pilotprojekterne bør så 
vidt muligt indgå i dette samspil. I denne forbin­
delse bør man også huske på, at disse samarbejds-
og samordningsmuligheder mellem de enkelte 
EF-lande kan være med til at udligne USA's og 
Japans forspring i henseende til innovation. De 
samordningsorganer, informationssystemer og lang­
sigtede planlægningsmekanismer, som er en forud­
sætning herfor, bør tilvejebringes, dersom de ikke 
allerede forefindes. I særdeleshed bør der ske 
samordning med nationale statslige projekter og 
andre nationale forsknings- og udviklingsprojekter, 
så bevillingerne anvedes så effektivt og koncentreret 
som muligt. Inden for rammerne af projektet skal 
man ligeledes fremme et forstandigt samarbejde 
mellem erhvervslivets, de højere læreanstalters og 
videnskabelige institutioners forskning og udvikling 
under medvirken af ergonomiske og samfundsvi­
denskabelige discipliner. 
Udvalget udtrykker derfor tilfredshed med de plan­
lagte rådgivnings- og samordningsmekanismer, ikke mindst etableringen af et forvaltnings- og samord­
ningsudvalg, såvel som den planlagte konsultation 
med erhvervslivet. De planlagte videnskabelige råd­
givningsorganer bør også omfatte ergonomer og 
sociologer. 
Af hensyn til effektiv samordning af enkeltprojek­
terne under ESPRIT og af hensyn til vedvarende 
gennemsigtighed med, hvor langt man er nået med 
arbejdet, anser Udvalget den planlagte projektfor­
valtning for påkrævet, både for så vidt angår perso­
nalestruktur og personaleantal. 
3.5. Udvalget anser det for givet, at projekterne vil 
blive koncentreret om europæiske virksomheder og 
videnskabelig institutioner. Der er fare for, at mål­
sætningen — indhentning af USA's og Japans tek­
nologiske forspring — undermineres ved at forsk­
ningsresultater via internationale koncerners euro­
pæiske afdelinger falder tredjelande-konkurrenter i 
hænderne, inden de produkter, som er en følge af 
forskningen, er blevet markedsføringsklare. I stedet 
for bør man i første række overlade de virksomhe­
der, som medvirker i ESPRIT-projekterne forsk­
ningsresultaterne med henblik på deres udnyttelse. 
3.6. ESPRIT omhandler rimeligt nok nogle af 
informationsteknologiens store anvendelsesområder 
såsom datamatstøttet fabrikation, informationsbe­
handling, kontorautomation osv. Man kan tilslutte 
sig, at hovedmålet med ESPRIT er udbygning af 
den europæiske hardware- og softwareindustri, men 
samtidig turde det stå klart, at man kun kan være 
sikker på gode programresultater, dersom de virk­
somheder og anlæg, som senere skal benytte den 
pågældende teknologi, medinddrages i programgen­
nemførelsen. Udvalget henstiller derfor, at der sæt­
tes alt ind på at garantere, at teknologibrugerne 
(f.eks. kontorudstyrs- og -indretningsindustrien) ind­
drages direkte i forskningsprojekterne. 
4. Særlige problemområder 
4.1. Informationsteknologien er ikke blot en nøg­
leteknologi i økonomisk henseende. Informations­
teknologiens sociale konsekvenser griber dybt og 
medfører vedvarende ændringer i såvel den enkeltes 
levevilkår som i samfundsvilkårene, idet informati­
onsteknologien ikke blot øger produktiviteten inden 
for erhvervslivet, men også gør mange andre aktivi­
teter mere effektive (anvendelse af informationstek­
nologi inden for social- og sundhedsvæsen, offentlig 
forvaltning, uddannelse og undervisning osv.). Alle­
rede i dag ligger det klart, hvorledes informations­
teknologierne påvirker arbejdspladserne, arbejds­
markedet som helhed — i både kvalitativ og kvanti­
tativ henseende samt uddannelsessystemet i positiv 
19. 12.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 341/37 
og negativ retning. Forskning og udvikling på dette 
område bør derfor ikke alene tage sigte på økonomi­
ske og teknologiske målsætninger; man bør i højere 
grad være opmærksom på målsætningernes og føl­
gevirkningernes effekt i social henseende. 
4.2. Udvalget går ud fra, at Kommissionen ikke vil 
nøjes med en rent økonomisk og teknologisk ind­
faldsvinkel til og vurdering af forsknings- og udvik­
lingsprojekterne. Herved bliver det muligt på et tid­
ligt tidspunkt at informere de politiske ansvarlige 
om bestemte teknologiske fremskridt, således at der 
kan foretages de fornødne ændringer i de sociale 
rammevilkår, herunder ikke mindst arbejdsmarkeds-
og uddannelsespolitik. I modsat fald er der fare for, 
at man først for sent får øjnene op for meget speci­
fikke forsknings- og udviklingsresultaters sociale 
følgevirkninger, hvilket kan føre til konflikter. 
Udvalget forventer af Kommissionen, at den tager 
højde for dette aspekt, ikke mindst ved sammensæt­
ningen af rådgivnings- og samordningsorganerne. 
4.3. Udvalget ser en fare for, at uddannelsen og 
videreuddannelsen af den nødvendige arbejdskraft 
ikke kan holde trit med de avancerede teknologiers 
hurtige fremskridt, hverken kvantitativt og især ikke 
kvalitativt. Man bør derfor i så vid udstrækning, 
som det er muligt, også lade strategien omfatte 
uddannelse af fremtidens videnskabsmænd. Udover 
erhvervslivet bør højere læreanstalter og videnska­
belige institutioner følgelig også inddrages i projek­
terne. 
Dette synspunkt bør medtages som værende endnu 
et kriterium, der skal benyttes ved projektvurderin­
gen og evt. give ret til en højere andel af fremme­
midlerne. 
4.4. Bestemte teknologiske fremskridt kan næsten 
ikke undgå at ændre ved kravene til arbejdsstyrkens 
kvalifikationer. Eksempelvis vil udviklingen inden 
for software-teknik medføre kvalitative og kvantita­
tive ændringer i programmørbehovet. Kontorauto­
mation vil få endnu større konsekvenser for kontor-
Bruxelles, den 29. september 1983. personale. Udvalget forventer, at man i det strategi­
ske program også vil forske i ovennævnte følgevirk­
ninger, og ikke blot nøjes med teknologisk forskning 
og udvikling. 
Hvis man er opmærksom på disse konsekvenser 
straks fra udviklingsarbejdets begyndelse, ikke 
mindst inden for de mere praktisk målrettede områ­
der »kontorsystemer« og »datamatintegreret fabrika­
tion«, kan man i høj grad reducere risikoen for kost­
bar fejludvikling, hvilket ville blive resultatet, der­
som det skulle vise sig, at produkterne ikke kan 
anvendes af sociale årsager. Udvalget er i denne for­
bindelse helt enig med Kommissionen i, at det ikke 
vil hjælpe noget at påbegynde intensiv forskning og 
udvikling vedrørende menneske/maskine-berørings­
fladen uden også at undersøge påvirkningen af indi­
videt (f.eks. uddannelse, selvrespekt), af erhvervs­
miljøet (f.eks. antal job, arbejdskvalitet) og af sam­
fundet (f.eks. påvirkning af uddannelsessystemet og 
den demokratiske beslutningsproces) (dok. 
KOM(83) 258 bilag, side 36). 
4.5. Det er især ESPRIT-programmets mere prak­
tisk rettede dele, dvs. produktionsmetoder og kon­
torautomation, der umiddelbart vil påvirke arbejds­
pladsernes antal og art. Udvalget opfordrer derfor 
til, at man ved enkeltprojekternes konkretisering 
samt i resultatvurderingen i tide medinddrager 
repræsentanter for arbejdsgivere og fagforeninger, så 
man ikke nøjes med en undersøgelse og vurdering af 
de teknologiske aspekter, men også kommer ind på 
konsekvenserne for arbejdsstyrken. 
Reagerer arbejdsmarkedsparterne på et tidligt tids­
punkt, kan eventuelle konflikter i forbindelse med 
indførelse af nye teknologier måske begrænses. 
4.6. Sammenfattende kan det siges, at Udvalget 
anser ESPRIT-programmet med dets konsekvenser 
for fremtidens erhvervsstruktur og EF's konkurren­
ceevne for et af EF's betydeligste forsknings- og 
udviklingsprojekter; Udvalget går ud fra, at man 
senest i begyndelsen af 1984 vil tage hul på hovedfa­
sen. 
Fran<?ois CEYRAC 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Nr. C 341/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19.12.83 
BILAG 
til Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
. Forkastet ændringsforslag 
Følgende ændringsforslag, som var indgivet i overensstemmelse med forretningsordenen, blev 
forkastet af Udvalget under debatten: 
Side 12, pkt. 4.5. 
I sidste afsnit tilføjes følgende: 
»Man bør ligeledes have leverandørernes behov in mente, især med hensyn til computer soft­
ware«. 
Resultatet af afstemningen 
24 stemte for, 35 stemte imod, 11 undlod at stemme. 
Udtalelse om forslag til Rådets forordning om prisdannelsen for godstransport ad 
landevej mellem medlemsstaterne 
Den tekst, som er udtalelsens genstand, er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende nr. C 265 af 9. oktober 1982, side 5. 
A. UDTALELSENS JURIDISKE GRUNDLAG 
Rådet besluttende den 5. oktober 1982, i medfør af artikel 75 i traktaten om oprettelse 
af Det europæiske økonomiske Fællesskab, at høre Det økonomiske og sociale 
Udvalg om det nævnte forslag. 
B. DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALGS UDTALELSE 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog sin udtalelse på sin 210. plenarforsamling 
afholdt i Bruxelles den 28. og 29. september 1983. 
Udtalelsens ordlyd er følgende: 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig arti­
kel 75, 
under henvisning til Rådets beslutning af 5. oktober 
1982 om at anmode om Udvalgets udtalelse om 
ovennævnte forslag ('), 
(') EFTnr. C 265 af 9. 10. 1982, s. 5. under henvisning til beslutning truffet af Udvalgets 
præsidium den 13. oktober 1982 om i henhold til 
forretningsordenens artikel 22 at pålægge Afdelin­
gen for transport og kommunikation at udarbejde 
udtalelse og beretning om emnet, 
under henvisning til afdelingens udtalelse vedtaget 
på det 151. møde den 14. september 1983, 
under henvisning til beretning aflagt af ordføreren, 
C. A. Bos,