[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 3.7.2007

KOM(2007) 382 endelig

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ophævelse af antidumpingtolden på importen af urinstof med oprindelse i Rusland efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 og om afslutning af de delvise interimsundersøgelser vedrørende sådan import med oprindelse i Rusland i henhold til artikel 11, stk. 3,

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

Begrundelse og formål Forslaget vedrører anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005 af 21. december 2005 (i det følgende benævnt "grundforordningen"), i proceduren vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Rusland. |

Generel baggrund Dette forslag er fremsat som led i gennemførelsen af grundforordningen og som resultat af en undersøgelse, der blev foretaget i overensstemmelse med de indholdsmæssige og proceduremæssige krav i grundforordningen. |

Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Rådets forordning (EF) nr. 901/2001 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af urinstof henhørende under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90 med oprindelse i Rusland. Den told, der pålægges, er forskellen mellem minimumsimportprisen på 115 EUR pr. ton og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, hvis sidstnævnte pris er lavere. |

Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Ikke relevant. |

HØRING AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE |

Høring af interesserede parter |

Interesserede parter, der er berørt af proceduren, har allerede haft mulighed for at forsvare deres interesser i forbindelse med undersøgelsen i overensstemmelse med grundforordningen. |

Ekspertbistand |

Der har ikke været behov for ekstern ekspertbistand. |

Konsekvensanalyse Forslaget er udarbejdet som følge af gennemførelsen af grundforordningen. Grundforordningen foreskriver ikke en analyse af de generelle konsekvenser, men indeholder en udtømmende liste over de forhold, der bør evalueres. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

Resumé af forslaget Kommissionen indledte den 4. maj 2006 en udløbsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Rusland og en delvis interimsundersøgelse af foranstaltningerne, begrænset til foranstaltningernes form. Den 1. februar 2007 indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Rusland, begrænset til undersøgelsen af dumping for så vidt angår en eksporterende producent. Formålet med udløbsundersøgelsen var at undersøge, om der forekommer fortsat eller fornyet dumping i forbindelse med importen af urinstof med oprindelse i Rusland, som forvolder EF-erhvervsgrenen fortsat eller fornyet skade. I forbindelse med undersøgelsen blev det ikke fastslået, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. På baggrund af dette resultat foreslås det, at foranstaltningerne ophæves, og at proceduren vedrørende import af urinstof med oprindelse i Rusland afsluttes. Det foreslås derfor også at afslutte den delvise interimsundersøgelse. |

Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2117/2005. |

Subsidiaritetsprincippet Forslaget falder ind under Fællesskabets enekompetence. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsager: |

Foranstaltningens form er beskrevet i ovennævnte grundforordning og giver ikke mulighed for nationale beslutninger. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Foreslået instrument: forordning. |

Grundforordningen foreskriver ikke alternative muligheder. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

Forslaget har ingen konsekvenser for Fællesskabets budget. |

1. Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om ophævelse af antidumpingtolden på importen af urinstof med oprindelse i Rusland efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 og om afslutning af de delvise interimsundersøgelser vedrørende sådan import med oprindelse i Rusland i henhold til artikel 11, stk. 3,

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab[1] (i det følgende benævnt "grundforordningen"), særlig artikel 11, stk. 2, og 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Gældende foranstaltninger

(1) I marts 1995 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 477/95[2] en endelig antidumpingtold på importen af urinstof med oprindelse i Den Russiske Føderation (i det følgende benævnt "Rusland"). Den told, der blev pålagt, var forskellen mellem 115 ECU pr. ton og nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, hvis sidstnævnte pris var lavere. Den undersøgelse, som førte til disse foranstaltninger, vil i det følgende blive benævnt "den oprindelige undersøgelse". Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 901/2001[3], at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes. De gældende foranstaltninger er i form af en variabel told baseret på minimumsimportprisen på 115 EUR pr. ton (i det følgende benævnt "gældende foranstaltninger"). Den fornyede undersøgelse, som førte til opretholdelse af disse foranstaltninger, vil blive benævnt "den tidligere udløbsundersøgelse".

(2) I december 2003 afsluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 2228/2003[4] uden at ændre de gældende foranstaltninger en delvis interimsundersøgelse, som var blevet iværksat af Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, for at undersøge, om de gældende foranstaltningers form var hensigtsmæssig.

2. Anmodninger om fornyet undersøgelse

(3) I august 2005 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om det forestående udløb af de gældende foranstaltninger[5]. Kommissionen modtog den 9. februar 2006 en anmodning om en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til foranstaltningernes form.

(4) Anmodningerne blev indgivet af European Fertilizer Manufacturers Association (EFMA - i det følgende benævnt "ansøgeren") på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EF-produktion af urinstof.

(5) Ansøgeren hævdede og forelagde umiddelbare beviser for, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping og medføre skade for EF-erhvervsgrenen i forbindelse med importen af urinstof med oprindelse i Rusland (i det følgende benævnt "det pågældende land"), og at foranstaltningernes nuværende form ikke er tilstrækkelig til at modvirke de skadelige virkninger af dumping.

(6) Den 14. september 2006 havde man endvidere modtaget en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af forordning (EF) nr. 901/2001 fra Joint Stock Company "Mineral and Chemical Company EuroChem" (i det følgende benævnt "Eurochem"), som var en eksporterende producent af urinstof i Rusland og underlagt de gældende antidumpingforanstaltninger.

(7) I anmodningen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, fremlagde EuroChem umiddelbare beviser for sine påstande om, at de omstændigheder, der havde dannet grundlag for foranstaltningernes indførelse for EuroChems vedkommende, havde ændret sig, og at disse ændringer var af varig art. EuroChem fremlagde beviser for, at en sammenligning mellem virksomhedens egne omkostninger og eksportpriser ville føre til en formindskelse af dumpingen til et niveau betydeligt under de gældende foranstaltninger. Derfor hævdede EuroChem, at den fortsatte opretholdelse af foranstaltninger på det nuværende niveau, som byggede på den tidligere konstaterede skadesmargin, ikke længere var nødvendig for at afhjælpe dumping.

(8) Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, og to delvise interimsundersøgelser i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og indledte disse tre undersøgelser gennem offentliggørelsen af indledningsmeddelelser i Den Europæiske Unions Tidende[6] .

3. Undersøgelse

3.1 Undersøgelsesperiode

(9) For så vidt angår udløbsundersøgelsen, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping perioden fra den 1. april 2005 til den 31. marts 2006 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2002 til udløbet af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt "den betragtede periode"). Den periode, der blev anvendt i den delvise interimsundersøgelse af, hvorvidt foranstaltningernes form var hensigtsmæssig, er den samme som den betragtede periode i udløbsundersøgelsen. Undersøgelsesperioden for den delvise interimsundersøgelse, der var begrænset til undersøgelsen af dumping vedrørende EuroChem, omfattede perioden fra den 1. oktober 2005 til den 30. september 2006.

3.2 Parter berørt af undersøgelsen

(10) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Rusland, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, repræsentanterne for det pågældende eksportland, ansøgeren og de kendte EF-producenter om indledningen af de to undersøgelser. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

(11) Kommissionen underrettede officielt den russiske virksomhed EuroChem, som var ansøgeren i forbindelse med den delvise interimsundersøgelse, der var begrænset til undersøgelsen af dumping, såvel som de russiske repræsentanter. Interesserede parter fik lejlighed til at fremføre deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den i indledningsmeddelelsen fastsatte tidsfrist.

(12) Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

(13) For så vidt angår udløbsundersøgelsen og den delvise interimsundersøgelse, der var begrænset til foranstaltningernes form, og i betragtning af det åbenlyse store antal EF-producenter og importører i Fællesskabet og eksporterende producenter i Rusland blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

(14) Med hensyn til importører i Fællesskabet afgav kun én enkelt importør de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at virksomheden var rede til at samarbejde yderligere med Kommissionens tjenestegrene. Følgelig blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt importørerne.

(15) Ni EF-producenter besvarede stikprøveskemaet korrekt og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Fire ud af de ni virksomheder blev udtaget til stikprøven, da det konstateredes, at de var repræsentative for EF-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af urinstof i Fællesskabet. De fire EF-producenter, som indgik i stikprøven, tegnede sig for ca. 50 % af den samlede produktion i EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden, jf. betragtning (60), mens ovennævnte ni EF-producenter tegnede sig for ca. 60 % af den samlede produktion i Fællesskabet. Denne stikprøve udgjorde den størst mulige repræsentative produktionsmængde og salg af urinstof i Fællesskabet, som med rimelighed kunne undersøges inden for den fastsatte frist.

(16) Fem eksporterende producenter besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilgede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Disse fem eksporterende producenter tegnede sig for 60 % af den samlede russiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

(17) På baggrund af den største eksportmængde af urinstof til Fællesskabet, blev der udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for den fastsatte frist i henhold til grundforordningens artikel 17. Disse tre eksporterende producenter, der deltog i stikprøven, tegnede sig for 50 % af den samlede russiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

(18) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt i forbindelse med stikprøven og gjorde ikke indsigelse.

(19) Som følge af de yderligere oplysninger, der var til rådighed, blev det senere konstateret, at én af de tre eksporterende producenter i stikprøven, faktisk ikke var blandt de producenter, som havde den største eksportmængde til Fællesskabet. Denne eksporterende producent blev derfor udelukket fra stikprøven og erstattet med den eksporterende producent, som indtog fjerdepladsen. Den således ændrede stikprøve tegnede sig for 48 % af den samlede russiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

(20) Derfor blev der fremsendt spørgeskemaer til de fire EF-producenter og de tre russiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, såvel som til alle importører og brugere, der havde givet sig selv til kende.

(21) Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de fire EF-producenter og de tre eksporterende producenter i Rusland, der indgik i stikprøven, samt fra én importør, der ikke var forretningsmæssigt forbundet, og fra syv brugere i Fællesskabet. Desuden indsendte en række importører og brugere og deres sammenslutninger kommentarer uden at besvare spørgeskemaet.

(22) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for sine analyser, og udførte kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

(a) EF-producenter, der indgik i stikprøven

- Fertiberia S.A., Madrid, Spanien

- Nitrogénművek Zrt., Pétfűrdo, Ungarn

- SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Tyskland

- Yara S.A., Bruxelles, Belgien, og den forretningsmæssigt forbundne producent Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Nederlandene.

(b) Eksporterende producenter i Rusland, der indgik i stikprøven

- JSC Mineral and Chemical Company "Eurochem", Moskva, Rusland, og de to forretningsmæssigt forbundne forarbejdningsvirksomheder:

- OJSC Azot (‘"NAK Azot"), Novomoskovsk, Rusland, og

- OJSC Nevinnomyssky Azot ("Nevinka Azot"), Nevinnomyssk, Rusland.

- JSC Minudobrenia, Perm, Rusland

- JSC Acron, Velikij Novgorod, Rusland.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

(23) Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. urinstof henhørende under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90 med oprindelse i Rusland.

(24) Urinstof fremstilles hovedsageligt af ammoniak, der igen fremstilles af naturgas. Varen kan have flydende eller fast form. Urinstof i fast form kan benyttes til landbrugsmæssige og industrielle formål. Urinstof af landbrugskvalitet kan benyttes enten som gødningsstof, der spredes på jorden, eller som tilsætningsstof i dyrefoder. Urinstof af industriel kvalitet er et råmateriale til fremstilling af visse former for lim og plastik. Urinstof i flydende form kan benyttes både som gødningsstof og til industrielle formål. Selv om urinstof findes i de forskellige former, der er nævnt ovenfor, er de kemiske egenskaber stort set de samme og kan i forbindelse med denne procedure anses for at være én og samme vare.

2. Den samme vare

(25) Som det blev konstateret i den oprindelige undersøgelse og den tidligere udløbsundersøgelse, bekræftede de igangværende undersøgelser, at den pågældende vare og urinstof fremstillet og solgt af EF-producenterne på EF-markedet såvel som urinstof fremstillet og solgt på det russiske hjemmemarked har samme grundlæggende kemiske egenskaber og stort set det samme anvendelsesområde. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

1. Fortsat dumping i undersøgelsesperioden

(26) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville føre til fortsat dumping.

1.1 Generelt

(27) Som nævnt i betragtning (13) samarbejdede fem russiske eksporterende producenter af urinstof i undersøgelsen. De fem producenter repræsenterede 60 % af eksporten af urinstof til Fællesskabet med oprindelse i Rusland i undersøgelsesperioden, hvilket svarede til 1,39 mio. ton. Importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland til Fællesskabet udgjorde 16 % af Fællesskabets forbrug, som var på 8,98 mio. ton i undersøgelsesperioden.

(28) Samarbejdsniveauet var altså højt.

1.2. Normal værdi

(29) Det bør bemærkes, at én af de eksporterende producenter kontrollerer to virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet, og som begge producerer og eksporterer urinstof. Den stikprøve, der er omtalt i betragtning (16), omfatter derfor fire virksomheder.

(30) Det blev først konstateret for hver enkelt af de fire virksomheder, hvorvidt deres samlede hjemmemarkedssalg af urinstof var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det tegnede sig for 5 % eller mere af den samlede salgsmængde af den pågældende vare, som blev eksporteret til Fællesskabet. Af undersøgelsen fremgik det, at alle fire virksomheder solgte repræsentative mængder urinstof på hjemmemarkedet.

(31) For at fastslå, hvorvidt salget af urinstof på hjemmemarkedet foregik i normal handel, var det nødvendigt at fastslå fremstillingsomkostningerne. I den forbindelse bør det bemærkes, at energiomkostningerne til f.eks. elektricitet og gas udgør den største del af fremstillingsomkostningerne og en betydelig del af de samlede produktionsomkostninger. Det blev derfor undersøgt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, om omkostningerne i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare var afspejlet i passende omfang i de berørte parters regnskaber.

(32) Undersøgelsen viste ingen tegn på, at elektricitetsposten ikke var rimeligt afspejlet i regnskaberne. I den forbindelse skal det bl.a. bemærkes, at den elektricitetspris, som de russiske producenter betalte i undersøgelsesperioden, var i overensstemmelse med priserne på det internationale marked, når man sammenlignede med andre lande, f.eks. Canada og Norge. Det samme kunne dog ikke siges om gaspriserne.

(33) Med hensyn til gasleverancerne blev det faktisk konstateret ud fra oplysninger offentliggjort af internationalt anerkendte kilder med speciale i energimarkeder, at den pris, som de russiske producenter betalte, var unormalt lav. Som eksempel kan nævnes, at de udgjorde en femtedel af eksportprisen på naturgas fra Rusland, og at de også var betydeligt lavere end den gaspris, som EF-producenterne betalte. I den forbindelse tyder alle tilgængelige oplysninger på, at hjemmemarkedspriserne på gas i Rusland var regulerede priser, der ligger langt under markedspriserne på uregulerede markeder for naturgas. Eftersom gasomkostningerne ikke var rimeligt afspejlet i de fire virksomheders regnskaber, skulle de tilpasses i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. Fremstillingsomkostningerne hos virksomhederne i stikprøven blev derfor tilpasset.

(34) Da der ikke var tale om normale gaspriser på det russiske hjemmemarked, var det nødvendigt at fastsætte gaspriserne ud fra ethvert andet rimeligt grundlag herunder oplysninger fra andre repræsentative markeder i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. I dette tilfælde var den justerede pris baseret på gennemsnitsprisen for russisk gas, når den blev solgt til eksport ved den tysk/tjekkiske grænse (Waidhaus) efter fradrag af transportomkostninger. Waidhaus, der er midtpunktet for det russiske salg af gas til EU, som er både det største marked for russisk gas, og hvis priser i rimeligt omfang afspejler omkostningerne, kan anses for at være et repræsentativt marked.

(35) Efter en justering af fremstillingsomkostningerne som beskrevet ovenfor havde kun to virksomheder et repræsentativt hjemmemarkedssalg i normal handel. For disse to virksomheder blev den normale værdi baseret på deres hjemmemarkedssalg af den samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.

(36) For de to øvrige virksomheder blev den normale værdi fastsat ud fra hjemmemarkedsprisen for de to producenter, der havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i normal handel som nævnt i betragtning (32), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1. Af fortrolighedshensyn kunne denne oplysning ikke offentliggøres i detaljer, da én af de to virksomheder, hvor oplysningen stammede fra, var forretningsmæssigt forbundet med en virksomhed, hvor der var konstateret normal værdi. Det ville derfor have været muligt for denne virksomhed at rekonstruere fortrolige oplysninger vedrørende den anden virksomhed, hvis disse oplysninger var blevet frigivet.

1.3. Eksportpris

(37) I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, altså på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

(38) Hvad angår den ene af de eksporterende producenter, hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Schweiz, blev eksportprisen udregnet ud fra den forretningsmæssigt forbundne forhandlers videresalgspriser over for uafhængige kunder. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der opstod mellem køb og videresalg, herunder fragt, salgs-, administrations- og andre generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste.

1,4. Sammenligning

(39) Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, korrigeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden. Følgelig blev der justeret for forskelle i transport-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, kreditomkostninger og provision såvel som emballeringsomkostninger, hvor dette var berettiget og kunne dokumenteres.

1.5 Fortsat dumping

(40) Dumpingmargenen for den enkelte eksporterende producent blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

(41) Af undersøgelsen fremgik det, at der i undersøgelsesperioden fandt dumping sted oftest på et lavere niveau end i den tidligere udløbsundersøgelse. Dumpingmargenerne udtrykt som en procentdel af CIF-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, er ikke desto mindre væsentlige, dvs. i størrelsesordenen 6 % til 23 %.

2. Sandsynligheden for fortsat dumping

2.1 Indvirkningen på dumpingimporten af en fjernelse af de gældende foranstaltninger

(42) Som nævnt i betragtning (1) har de gældende foranstaltninger form af en minimumsimportpris på 115 EUR pr. ton. Minimumsimportprisen havde oprindeligt en indvirkning på de russiske eksportpriser på urinstof til Fællesskabet, men disse priser har siden 2003 ligget betydeligt over minimumsimportpriserne, jf. betragtning (64), og i undersøgelsesperioden har de gennemsnitlige russiske eksportpriser ligget 68 % over minimumsimportprisen.

(43) Det kan derfor konkluderes, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen indvirkning på hverken eksportpriser eller –mængder for urinstof med oprindelse i Rusland. Følgelig er det usandsynligt, at en eventuel ophævelse af foranstaltningerne vil have en virkning på eksportpriser eller –mængder for urinstof med oprindelse i Rusland.

(44) På trods af ovenstående blev de mulige indvirkninger af (i) den eksisterende uudnyttede kapacitet og eventuelle nye kapacitet i Rusland og (ii) sandsynligheden for, at anden form for salg omdirigeres til Fællesskabet også behandlet i undersøgelsen, jf. nedenfor.

2.2 Uudnyttet kapacitet

(45) Ansøgeren har forelagt dokumentation i sin anmodning om fornyet undersøgelse for, at der vil være ni projekter i alt, som vil kunne give en væsentlig ny kapacitet i Rusland i perioden 2005-2007 som følge af modernisering, opgradering og afskaffelse af flaskehalse, hvilket betyder en stigning på mindst 10 % af den eksisterende kapacitet.

2.2.1 Samarbejdende producenter

(46) De eventuelle indvirkninger af den nuværende uudnyttede kapacitet blev undersøgt. Det lykkedes de russiske producenter i stikprøven at øge deres produktionskapacitet med ca. 5 %, samtidig med at de øgede deres produktion med ca. 15 % i den betragtede periode. Derfor er deres nominelle uudnyttede kapacitet faldet betydeligt til 170 000 ton eller ca. 6 % af produktionskapaciteten.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

Kapacitet | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 567 648 | 2 640 100 | 2 686 591 |

Produktion | 2 179 525 | 2 213 096 | 2 364 564 | 2 537 327 | 2 516 367 |

Uudnyttet kapacitet | 388 123 | 354 552 | 203 084 | 102 773 | 170 224 |

(47) I alt fem projekter ud af de ni, som er nævnt i anmodningen, vedrørte samarbejdende eksporterende producenter. To projekter var allerede afsluttet i den betragtede periode og betød derfor ikke yderligere kapacitet i forhold til undersøgelsesperioden. For ét af de anførte projekter blev der kun fastslået en ubetydelig kapacitetsstigning.

(48) Med hensyn til de to største projekter, som tegner sig for den største del af den kapacitetsforøgelse, der er omtalt i betragtning (43), blev det fastslået, at virksomheden ikke kun investerer i urinstofkapacitet, men også i produktionsfaciliteter i det videre forløb for produkter, som f.eks. ureaformaldehydharpikser og opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat. Disse projekter befinder sig enten på et avanceret stadium, eller de er allerede afsluttet efter undersøgelsesperioden. Det kan derfor antages, at den største del af kapaciteten i dette projekt ikke vil blive solgt til uafhængige kunder, men vil blive brugt til bunden anvendelse som råmateriale for produkter i det videre produktionsforløb. Den del tages der derfor ikke højde for i det følgende afsnit.

(49) Af ovenstående følger, at de tre projekter vil føre til en yderligere kapacitet på ca. 150 000-200 000 ton, som vil kunne sælges til uafhængige kunder. Det svarer til 10 %-15 % af den samlede russiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden eller en potentiel markedsandel på 1,5 %-2 % af EF-markedet.

2.2.2 Ikke-samarbejdende producenter

(50) Den samlede uudnyttede kapacitet udtrykt som en procentdel af produktionskapaciteten i Rusland er i overensstemmelse med den uudnyttede kapacitet, der er blevet konstateret for de samarbejdende producenter, jf. ansøgerens oplysninger. Det antages derfor, at de ikke-samarbejdende producenter også har en uudnyttet kapacitet på ca. 5 % af produktionskapaciteten, der blev anset for at være på ca. 140 000 ton i undersøgelsesperioden.

(51) I alt fire projekter ud af de ni, som er nævnt i anmodningen, vedrørte ikke-samarbejdende eksporterende producenter. Disse projekter blev evalueret ud fra de oplysninger, der var til rådighed. For ét projekt blev det konstateret, at det ikke handlede om den pågældende vare, men om metanol. Et projekt var allerede afsluttet i den betragtede periode og betød derfor ikke yderligere kapacitet i forhold til undersøgelsesperioden. I forbindelse med ét projekt var der tale om en ubetydelig investering på mindre end 1 mio. EUR pr. år, og det blev derfor ikke anset for at have en væsentlig indvirkning på den russiske kapacitet. Det resterende projekt kunne føre til en kapacitetsforøgelse på ca. 100 000 ton (svarende til ca. 7 % af den samlede russiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden eller en potentiel markedsandel på 1 % af EF-markedet).

2.2.3 Konklusion om uudnyttet kapacitet

(52) Undersøgelsen viste, at den yderligere kapacitet, som på mellemlangt sigt vil være til rådighed, er tæt på 500 000 ton. Men da en betydelig del af den yderligere mængde som følge af modernisering, opgradering og afskaffelse af flaskehalse vil blive anvendt som råmateriale for produkter i det videre produktionsforløb, konkluderes det, at kun ca. halvdelen af denne mængde vil være til rådighed med henblik på salg til uafhængige kunder.

(53) Da det russiske hjemmemarked er lille, og der ikke er tegn på, at det kan tænkes at blive ændret i fremtiden, vil enhver produktionsstigning blive eksporteret. Da de russiske producenters nominelle kapacitetsanvendelse ligger på ca. 95 %, er kun begrænsede yderligere mængder til rådighed for eksporten.

(54) Den nuværende uudnyttede kapacitet og ikke-bunden yderligere kapacitet, der forventes skabt i den nærmeste fremtid, udgør i alt ca. 550 000 – 600 000 ton, hvilket svarede til ca. 40 % af den samlede russiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, dvs. en potentiel markedsandel på ca. 6 % af EF-markedet. Men ifølge prognoser udarbejdet af konsulenter med speciale i gødningsstoffer og tilvejebragt af ansøgeren forventes den globale efterspørgsel efter urinstof at stige med en hastighed, der svarer til stigningen i den globale kapacitet. Derfor kan yderligere mængder, som er til rådighed for eksporten, blive ledt til de regioner, hvor der findes yderligere efterspørgsel. Det er derfor sandsynligt, at den russiske eksport til Fællesskabet kun stiger betydeligt, hvis der findes en tilsvarende stigning i efterspørgslen, dvs. en sådan yderligere eksport bør ikke have en negativ indvirkning på prisniveauet på EF-markedet.

(55) Det kan derfor ikke konkluderes, at mængden af russisk dumpingeksport til Fællesskabet vil blive påvirket af den uudnyttede kapacitet i Rusland.

2.3 Sandsynligheden for, at anden form for salg omdirigeres til Fællesskabet

(56) I undersøgelsesperioden var eksportpriserne til Fællesskabet ab fabrik hos de eksporterende producenter i stikprøven ca. 1 % - 5 % lavere end eksportpriserne over for andre tredjelande. Hjemmemarkedspriserne var også højere end eksportpriserne til Fællesskabet, især for virksomheder i afsidesliggende områder som følge af en betydelig forskel i transportomkostningerne.

(57) Ansøgeren fremfører, at der foretages betydelige investeringer i produktionskapaciteten for urinstof, især i Nordafrika og i Mellemøsten. Denne nye kapacitet vil angiveligt resultere i færre muligheder for russiske eksportører på andre markeder og føre til øgede eksportmængder af russisk urinstof til Fællesskabet. Det blev ud fra prognoserne i betragtning (51) imidlertid fastslået, at disse investeringer ikke vil få stor indflydelse på balanceforholdet mellem det globale udbud og den globale efterspørgsel, idet den globale efterspørgsel forventes at stige i tråd med den globale kapacitet.

(58) Det kan derfor ikke konkluderes, at mængden af russisk dumpingeksport til Fællesskabet vil blive påvirket af en omdirigering af varer til Fællesskabet.

2.4 Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

(59) Ud fra ovenstående analyse og især som følge af de gældende foranstaltningers manglende indvirkning på eksportpriserne til Fællesskabet, konkluderes det, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.

D. DEFINITION AF EF-ERHVERVSGRENEN

(60) I Fællesskabet fremstilles den samme vare af 16 producenter, hvis produktion anses for at udgøre den samlede produktion i Fællesskabet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Otte af de 16 virksomheder er blevet en del af EF-producenterne som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union i 2004.

(61) Af de 16 EF-producenter samarbejdede ni virksomheder i forbindelse med undersøgelsen, og de blev alle omtalt i anmodningen om en fornyet undersøgelse. Tre andre producenter gav sig til kende inden for fristerne og indsendte de oplysninger, der blev anmodet om med henblik på stikprøveudtagningen. De ønskede dog ikke at samarbejde derudover. Ingen EF-producent modsatte sig anmodningen om en fornyet undersøgelse.

(62) Således indvilgede følgende ni producenter i at samarbejde:

- Achema AB (Litauen)

- AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Østrig)

- Chemopetrol, a.s. (Tjekkiet),

- Duslo, a.s. (Slovakiet)

- Fertiberia S.A. (Spanien)

- Grande Paroisse S.A. (Frankrig)

- Nitrogénművek Zrt. (Ungarn)

- SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH (Tyskland)

- Yara: Sammenslutning af Yara France S.A. (Frankrig), Yara Italia S.p.a. (Italien), Yara Brunsbuttel GmbH (Tyskland) og Yara Sluiskil B.V. (Nederlandene)[7].

(63) Eftersom disse ni EF-producenter tegnede sig for ca. 60 % af den samlede EF-produktion i undersøgelsesperioden, blev det fastslået, at ovenstående ni EF-producenter tegner sig for størstedelen af den samlede EF-produktion af samme vare. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet (i det følgende benævnt "EF-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende syv EF-producenter, der ikke samarbejdede, vil herefter blive omtalt som "de øvrige EF-producenter".

(64) Som anført ovenfor blev fire virksomheder udtaget til en stikprøve. Alle de udvalgte EF-producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaerne inden for de fastsatte frister. Desuden fremlagde de resterende fem samarbejdende producenter visse generelle oplysninger til analysen af spørgsmålet om skade.

E. SITUATIONEN PÅ EF-MARKEDET

1. Forbruget på EF-markedet

(65) Det synlige forbrug af urinstof i Fællesskabet blev fastslået ud fra ansøgerens oplysninger og Eurostatdata for hele EU-importen. Som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union i 2004 og af hensyn til analysens klarhed og sammenhæng blev forbruget fastsat ud fra markedet for EU-25 i den betragtede periode. Da denne undersøgelse blev iværksat inden den yderligere udvidelse af Fællesskabet med Bulgarien og Rumænien, er analysen begrænset til situationen for EU-25.

(66) Mellem 2002 og undersøgelsesperioden steg forbruget i Fællesskabet med 4 %.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

Samlet EF-forbrug (ton) | 8 651 033 | 8 945 707 | 8 954 402 | 8 873 804 | 8 978 696 |

Indeks (2002=100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 104 |

2. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Rusland

(67) Udviklingen i mængder, markedsandele og gennemsnitspriser vedrørende importen fra Rusland kan ses nedenfor. Tendenserne med hensyn til mængder og pris er baseret på oplysninger fra Eurostat.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

Importmængde (ton) | 1 375 543 | 1 429 565 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 393 277 |

Indeks (2002=100) | 100 | 104 | 130 | 102 | 101 |

Markedsandel | 16 % | 16 % | 20 % | 16 % | 16 % |

Importpriser (EUR/ton) | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |

Indeks (2002=100) | 100 | 112 | 129 | 151 | 162 |

(68) Mængden af den russiske import såvel som markedsandelen forblev relativt stabil i hele den betragtede periode med undtagelse af et kraftigt udsving i 2004, som forklares ved fyldte lagre i de ti EU-medlemsstater inden udvidelsen den 1. maj 2004. Priserne på den russiske import steg fra 119 til 193 EUR pr. ton i den betragtede periode. Denne udvikling afspejler de gunstige markedsvilkår, som også er beskrevet i betragtning (82).

(69) De russiske importpriser viser, at fra begyndelsen af den betragtede periode (2002) har de russiske producenter eksporteret til Fællesskabet til en pris et godt stykke over minimumsimportprisen på 115 EUR pr. ton.

(70) Med henblik på beregning af prisunderbuddet i undersøgelsesperioden blev EF-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med importpriserne cif Fællesskabets grænse for de samarbejdende eksporterende producenter i det pågældende land, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. Sammenligningen viste, at importen fra Rusland ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser.

3. Importen fra andre lande

(71) Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af tabellen nedenfor. Tendenserne med hensyn til mængder og pris er også baseret på oplysninger fra Eurostat.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

Importmængde fra Egypten (ton) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 457 056 |

Markedsandel | 7 % | 7 % | 5 % | 4 % | 5 % |

Priser på import fra Egypten (EUR/ton) | 149 | 163 | 178 | 220 | 224 |

Importmængde fra Rumænien (ton) | 260 298 | 398 607 | 235 417 | 309 195 | 239 335 |

Markedsandel | 3 % | 4 % | 3 % | 3 % | 3 % |

Priser på import fra Rumænien (EUR/ton) | 123 | 142 | 175 | 197 | 209 |

Importmængde fra Kroatien (ton) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 187 362 |

Markedsandel | 1 % | 2 % | 2 % | 2 % | 2 % |

Priser på import fra Kroatien (EUR/ton) | 125 | 135 | 145 | 172 | 177 |

Importmængden fra alle andre lande, der ikke er nævnt ovenfor (ton) | 663 940 | 605 063 | 536 345 | 580 311 | 492 659 |

Markedsandel | 8 % | 7 % | 6 % | 7 % | 5 % |

Priser på import fra alle andre lande, der ikke er nævnt ovenfor (EUR/ton) | 128 | 172 | 169 | 206 | 216 |

(72) Det bør bemærkes, at både Egypten og Rumænien reducerede deres eksportmængde mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvorimod Kroatiens eksportmængde steg fra 126 000 ton i 2002 til 187 000 ton i undersøgelsesperioden. Kroatiens EF-markedsandel forblev imidlertid stabil på 1-2 %. Med hensyn til eksportpriserne eksporterede Egypten til Fællesskabet til priser, der lå over EF-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, og det samme gælder Rumænien fra 2004. Til gengæld var de kroatiske priser lavere end EF-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode. Kroatien øgede imidlertid ikke sin markedsandel på EF-markedet i den betragtede periode. Det bør bemærkes, at importen fra Kroatien siden januar 2002 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 92/2002[8] har været pålagt en antidumpingtold på 9,01 EUR pr. ton.

4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

(73) I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation.

4.1. Indledende bemærkninger

(74) I tilfælde, hvor der anvendes stikprøver, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, produktionskapacitet, produktivitet, lagerbeholdninger, salgsmængde, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EF-erhvervsgrenen som helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds resultater, dvs. priser, rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges på grundlag af oplysninger indhentet hos de EF-producenter, der indgår i stikprøven.

4.2. Oplysninger vedrørende EF-erhvervsgrenen som helhed

a) Produktion

(75) EF-erhvervsgrenens samlede produktionsmængde, inklusive produktion til bunden anvendelse, forblev stabil på 4,3 mio. ton mellem 2002 og undersøgelsesperioden med undtagelse af en mindre midlertidig stigning i 2003. Også andelen af produktionen, der anvendes til bunden overførsel ud af den samlede produktion, forblev praktisk talt stabil på ca. 20 %, hvilket viser, at den ikke har nogen skadevoldende indvirkning på EF-erhvervsgrenen.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-erhvervsgrenen: Produktion i ton | 4 311 96 | 4 540 01 | 4 331 37 | 4 369 75 | 4 322 24 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 101 | 100 |

EF-erhvervsgrenen: Produktion anvendt til bundne overførsler | 832 919 | 837 701 | 842 643 | 899 173 | 893 573 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 108 | 107 |

I % af den samlede produktion | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,7 % |

b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad

(76) Produktionskapaciteten steg lidt fra 2002 til undersøgelsesperioden (5 %). Set i lyset af, at den resterende EF-erhvervsgrens produktionsmængde forblev stabil, faldt kapacitetsudnyttelsen lidt i den betragtede periode fra 84 % i 2002 til 81 % i undersøgelsesperioden. Som det imidlertid allerede er anført i den tidligere udløbsundersøgelse, kan den ammoniak, der anvendes til urinstofproduktion, også anvendes til at producere andre gødningsstoffer. Kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med urinstofproduktionen påvirkes derfor også af udviklingen af andre gødningsstoffer og er derfor ikke en fornuftig skadesindikator.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-erhvervsgrenen: Produktionskapacitet (ton) | 5 109 600 | 5 153 906 | 5 156 743 | 5 402 760 | 5 362 590 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |

EF-erhvervsgrenen: Kapacitetsudnyttelse | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

c) Lagerbeholdninger

(77) EF-erhvervsgrenens slutlagre var udsat for udsving i hele den betragtede periode. Der blev registreret en stigning på 27 % fra 2002 til 2005, men til gengæld et kraftigt fald i de sidste tre måneder af undersøgelsesperioden (januar – marts 2006). De kraftige udsving i slutlagrene kan forklares med salgets sæsonprægede karakter, og ved at urinstof til bunden anvendelse lagres sammen med urinstof solgt på det frie marked. Derfor anses slutlagrene ikke for en fornuftig skadesindikator.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-erhvervsgrenen: Slutlagre (ton) | 253 853 | 238 888 | 262 194 | 322 766 | 223 941 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 88 |

d) Salgsmængde

(78) EF-erhvervsgrenens salg på EF-markedet faldt lidt (med 3 %) mellem 2002 og undersøgelsesperioden.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-erhvervsgrenen: EF-salgsmængde (ton) | 3 155 215 | 3 242 758 | 3 054 663 | 2 996 471 | 3 048 955 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

e) Markedsandel

(79) EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt også lidt i den betragtede periode, fra 36,5 % i 2002 til 34,0 % i undersøgelsesperioden.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-erhvervsgrenens markedsandel | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,0 % |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 93 |

f) Vækst

(80) EF-erhvervsgrenen mistede en vis del af sin markedsandel (1,5 procentpoint) på et let stigende marked (4 %) i den betragtede periode. Den markedsandel, som EF-erhvervsgrenen mistede, blev ikke overtaget af den russiske import, idet markedsandelen for russisk import forblev stabil fra 2002 til undersøgelsesperioden som anført i betragtning (64). På baggrund af den omstændighed, at markedsandelen for import fra andre lande faldt med 3,5 procentpoint, må det også konkluderes, at den markedsandel, som EF-erhvervsgrenen mistede, blev overtaget af andre EF-producenter.

g) Beskæftigelse

(81) Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt med 6 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvorimod produktionen steg lidt, hvilket således afspejlede en produktivitetsstigning.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-erhvervsgrenen: Beskæftigelse i forbindelse med den pågældende vare | 1 233 | 1 228 | 1 157 | 1 161 | 1 164 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

h) Produktivitet

(82) Den årlige produktion pr. ansat i EF-erhvervsgrenen steg betydeligt med 6 % mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvilket skyldes det reducerede beskæftigelsesniveau i samme størrelsesorden og en stabil produktion i EF-erhvervsgrenen.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-erhvervsgrenen: Produktivitet (ton pr. ansat) | 3 497 | 3 697 | 3 744 | 3 764 | 3 713 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 106 |

i) Dumpingmargenens omfang

(83) For så vidt angår indvirkningen på EF-erhvervsgrenen af omfanget af den faktiske dumpingmargen, der blev konstateret i undersøgelsesperioden, set i lyset af (i) at importmængden fra Rusland er forblevet på et relativt stabilt niveau i den betragtede periode (ii) at de russiske importpriser er steget betydeligt i den samme periode (iii) at der var ikke noget prisunderbud i undersøgelsesperioden og (iv) EF-erhvervsgrenens generelle finansielle situation, anses denne indvirkning ikke for at være betydelig, og indikatoren har ingen betydning.

j) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping

(84) De indikatorer, der blev undersøgt ovenfor, og som behandles i det følgende, viser en klar forbedring i EF-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation.

4.3. Oplysninger vedrørende EF-producenterne i stikprøven

a) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne

(85) Den gennemsnitlige enhedspris, som EF-producenterne i stikprøven afkræver de kunder, der ikke er forretningsmæssigt forbundet, steg betydeligt mellem 2002 og undersøgelsesperioden og afspejlede således de fremherskende gunstige internationale markedsvilkår for urinstof i samme periode.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-producenter i stikprøven: Enhedspris på EF-markedet (EUR/ton) | 137 | 149 | 164 | 188 | 199 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 109 | 120 | 137 | 145 |

b) Lønninger

(86) Mellem 2002 og undersøgelsesperioden fandt der en moderat stigning sted på 11 % i de årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-producenter i stikprøven: Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (1 000 EUR) | 47 | 50 | 50 | 52 | 52 |

Indeks (2002 = 100) | 100 | 106 | 106 | 111 | 111 |

c) Investeringer

(87) De fire udtagne producenters årlige investeringer i samme vare udviklede sig positivt i den betragtede periode, dvs. at de steg med 10 % fra 2002 til undersøgelsesperioden, om end der dog var udsving.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-producenter i stikprøven: Nettoinvesteringer (1 000 EUR) | 116 186 | 114 079 | 128 191 | 140 967 | 128 259 |

Indeks (2002=100) | 100 | 98 | 110 | 121 | 110 |

d) Rentabilitet og investeringsafkast

(88) De udtagne producenters rentabilitet viser en betydelig forbedring fra 2002 til undersøgelsesperioden, hvor den nåede op på 16,9 %. I denne sammenhæng skal det bemærkes, at det i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var blevet fastslået, at der kunne opnås en fortjenstmargen på 5 % uden skadevoldende dumping. Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg med mere end det tredobbelte i den betragtede periode.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-producenter i stikprøven: Rentabiliteten ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i EF (procent af nettosalg) | 7,3 % | 10,9 % | 17,7 % | 18,4 % | 16,9 % |

Indeks (2002=100) | 100 | 149 | 242 | 252 | 232 |

EF-producenter i stikprøven: Investeringsafkast (fortjeneste i procent af den bogførte nettoværdi af investeringen) | 13,3 % | 27,2% | 45,7 % | 47,0 % | 45,9 % |

Indeks (2002=100) | 100 | 205 | 344 | 353 | 345 |

e) Likviditet og evne til at rejse kapital

(89) Likviditeten steg med mere end det tredobbelte i den betragtede periode. Denne udvikling stemmer overens med udviklingen i den samlede rentabilitet og investeringsafkastet i den betragtede periode.

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

EF-producenter i stikprøven: Likviditet (1 000 EUR) | 30 283 | 52 110 | 84 340 | 99 110 | 105 287 |

Indeks (2002=100) | 100 | 172 | 279 | 327 | 348 |

(90) Undersøgelsen afslørede ingen vanskeligheder hos de udvalgte EF-producenter med hensyn til at rejse kapital.

5. Konklusion

(91) Mellem 2002 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel lidt, og det samme skete for salgsmængden på EF-markedet. Imidlertid er EF-erhvervsgrenens overordnede økonomiske situation blevet markant forbedret i den betragtede periode sammenlignet med den periode, der gik forud for den tidligere udløbsundersøgelse, som i 2001 resulterede i opretholdelsen af de gældende foranstaltninger, som har været gældende siden 1995.

(92) I den betragtede periode steg rentabiliteten for producenterne i stikprøven betydeligt og oversteg for hvert år i den betragtede periode markant det rentabilitetsniveau, der var fastsat som mål i den oprindelige undersøgelse. Også investeringsafkastet og likviditeten steg mange gange. EF-erhvervsgrenens produktionsmængde forblev stabil. Salgspriserne for producenterne i stikprøven udviklede sig positivt i hele den betragtede periode. Lønudviklingen var moderat, og EF-erhvervsgrenen fortsatte med at investere.

(93) Det bør bemærkes, at den overvældende positive udvikling inden for EF-erhvervsgrenens rentabilitet fandt sted på et tidspunkt, hvor de russiske eksportpriser til Fællesskabet lå betydeligt over minimumsimportprisen trods dumping. Derfor har de russiske eksportpriser ikke påvirket EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode.

(94) Ansøgeren har fremført efter at have modtaget resultaterne af Kommissionen, at kravene om rentabilitet på langt sigt målt som fortjeneste ved salg bør ligge på 25 % efter skat for urinstofindustrien. Det vil betyde en fortjeneste på ca. 36 % af omsætningen før skat. Ansøgeren fremførte, at dette er berettiget som følge af omkostningerne ved at etablere et nyt ammonium/urinstof-anlæg, som vil kræve et investeringsafkast på 11 % (angiveligt svarende til en fortjeneste af omsætningen på 36 % før skat). I den forbindelse bemærkes det, at ansøgeren aldrig har krævet en så høj fortjeneste som målsætning i forbindelse med denne procedure, og i den oprindelige undersøgelse blev der fastsat en fortjeneste på 5 %, som ville kunne nås uden skadelig dumping. Endvidere har Retten i Første Instans i sin dom i sag T-210/95 bekræftet at "…den fortjenstmargen, Rådet skal lægge til grund ved beregningen af den indikativpris, der kan afhjælpe skaden, skal begrænses til den fortjenstmargen, fællesskabsindustrien med rimelighed kan påregne under normale konkurrencevilkår uden dumpingimport"[9]. I samme sag blev det bekræftet, at "… [et] argument, hvorefter den fortjenstmargen, som fællesskabsinstitutionerne skal lægge til grund, er den, som er nødvendig for at sikre fællesskabsindustriens overlevelse og/eller et rimeligt afkast af industriens kapital, finder ingen støtte i grundforordningen"[10]. Faktisk har ansøgeren i den konkrete sag ikke forelagt beviser for, at EF-erhvervsgrenen uden dumpingimport ville være i stand til at opnå sådanne afkast. Ansøgeren har heller ikke godtgjort, hvilken fortjenestmargen EF-erhvervsgrenen ville være i stand til at opnå uden dumpingimport. Derfor blev denne påstand afvist.

(95) På grundlag af ovenstående konkluderes det, at der ikke fortsat blev forårsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen.

F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

(96) Da der ikke er tale om fortsat væsentlig skade på grund af importen fra det pågældende land, fokuseredes der i analysen på sandsynligheden for fornyet skade, hvis de gældende foranstaltninger ophæves. I den forbindelse blev den manglende indvirkning af de gældende foranstaltninger på russiske importmængder og -priser analyseret. Desuden undersøgtes de eventuelle indvirkninger af den eksisterende uudnyttede kapacitet og eventuelle nye kapacitet i Rusland såvel som sandsynligheden for, at de russiske producenter omdirigerer anden form for salg til Fællesskabet.

1. De gældende foranstaltningers manglende indvirkning på importmængder og -priser

(97) Som vist i tabellen nedenfor har de russiske eksportpriser til Fællesskabet på den pågældende vare siden 2002 konstant ligget over minimumsimportprisen på 115 EUR pr. ton, mens disse priser fra 2003 og indtil udgangen af den betragtede periode lå betydeligt over minimumsimportprisen. I undersøgelsesperioden lå de gennemsnitlige russiske eksportpriser til Fællesskabet 68 % over minimumsimportprisen. Det viser klart, at russiske eksportpriser ikke har været påvirket af de gældende foranstaltninger i hvert fald siden 2003.

Gennemsnitlig enhedspris (EUR/ton) |

2002 | 2003 | 2004 | 2005 | UP |

Russisk gennemsnitlig eksportpris | 119 | 133 | 154 | 180 | 193 |

Minimumsimportpris | 115 | 115 | 115 | 115 | 115 |

Russiske priser over minimumsimportprisen (%) | 3 % | 16 % | 34 % | 56 % | 68 % |

Kilde: Eurostat (Russiske eksportpriser)

(98) Derfor er der alt andet lige ingen grund til at antage, at russiske eksporterende producenter skulle anvende lavere priser, hvis de gældende foranstaltninger ophæves, i betragtning af at det er lykkes dem at opretholde meget højere priser tidligere.

(99) Desuden har de russiske eksportører holdt deres eksportmængder til EF-markedet på et relativt stabilt niveau i hele den betragtede periode som nævnt i betragtning (64) til trods for, at de gældende foranstaltninger ikke har haft nogen praktisk indflydelse på eksportpriserne siden 2002 og følgelig ikke har udgjort nogen hindring for en stigende russisk eksport.

(100) Derfor er det alt andet lige usandsynligt, at de russiske eksporterende producenter vil sælge yderligere mængder på EF-markedet, hvis de gældende foranstaltninger ophæves, idet de gældende foranstaltninger ikke har påvirket de russiske eksportmængder.

(101) Det konkluderes derfor, at eftersom de gældende foranstaltninger ikke har haft nogen indvirkning hverken på de russiske eksportørers eksportpriser eller på de priser, som EF-importørerne har betalt for den samme import, eller på mængderne af russisk eksport til EF, er det usandsynligt, at en afskaffelse af foranstaltningerne vil have en indvirkning på disse priser eller mængder. En afskaffelse af foranstaltningerne vil derfor ikke få indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. Det kan derfor ikke konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade for EF-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.

(102) På trods af konklusionen ovenfor blev de forskellige påstande fremsat af EF-erhvervsgrenen om de mulige indvirkninger af den eksisterende uudnyttede kapacitet og eventuelle nye kapacitet i Rusland og om sandsynligheden for, at russiske producenters anden form for salg omdirigeres til Fællesskabet, også behandlet i undersøgelsen, jf. behandlet nedenfor.

2. Uudnyttet kapacitet i Rusland

(103) Som forklaret i betragtning (43) og (47) var der ingen af de russiske virksomheder i stikprøven, som havde uudnyttet kapacitet af nogen betydning i undersøgelsesperioden, og den samlede uudnyttede kapacitet hos alle russiske producenter blev anslået til at ligge på ca. 5 %. Resultaterne af undersøgelserne er i den henseende helt i overensstemmelse med de af ansøgeren fremsatte bemærkninger.

(104) Som allerede omtalt i betragtning (49) er det også blevet fastslået, at de ni projekter, som ansøgeren har henvist til, ikke forventes at få betydelig negativ indvirkning på EF-markedet, idet en betydelig del af den yderligere kapacitet, som sådanne projekter medfører, vil indgå i bunden anvendelse. Desuden vil russisk eksport til Fællesskabet som omtalt i betragtning (51) sandsynligvis kun øges betydeligt, men kun hvis der sker en tilsvarende stigning i efterspørgslen, og dermed bør en sådan yderligere eksport ikke få negativ indvirkning på prisniveauet på EF-markedet.

(105) Ud fra ovenstående konkluderes det, at de russiske producenter kun vil have begrænsede yderligere mængder til rådighed til at øge salget gennem modernisering, opgradering og afskaffelse af flaskehalse. Det tyder på, at de russiske producenter ikke vil have mulighed for at øge deres eksportsalg til EF-markedet væsentligt ved hjælp af uudnyttede kapaciteter i Rusland.

3. Sandsynligheden for, at anden form for salg omdirigeres til Fællesskabet

(106) Som anført i betragtning (64) har importen fra Rusland til EF-markedet være relativt stabil i den betragtede periode og har tegnet sig for ca. 16 % af EF-forbrugets markedsandel i den betragtede periode, med undtagelse af en kraftig stigning i 2004 (ca. 20 %). Det er til trods for, at de gældende foranstaltninger praktisk talt ikke har haft nogen indvirkning på eksportpriserne og -mængderne i hele den betragtede periode som vist ovenfor, og følgelig ikke har betydet en hindring for øget russisk eksport.

(107) Af undersøgelsen fremgik det, at de eksportpriser ab fabrik, som de eksporterende producenter i stikprøven har krævet i undersøgelsesperioden over for EF, var ca. 1 % - 5 % lavere end eksportpriserne over for andre tredjelande. Som anført i betragtning (53) var også de russiske salgspriser ab fabrik på hjemmemarkedet højere end eksportpriserne til Fællesskabet, især for virksomheder i afsidesliggende områder som følge af betydelige forskelle i transportomkostninger som allerede omtalt. På det grundlag kan det konkluderes, at, for så vidt angår priserne, er EF-markedet ikke særligt attraktivt sammenlignet med andre vigtige markeder for russiske producenter.

(108) Endvidere har ansøgeren som nævnt i betragtning (54) fremført, at den produktion, der hidrører fra yderligere kapaciteter, som især opstår i Nordafrika (Algeriet og Egypten) og i Mellemøsten (Iran), vil betyde et pres på verdensmarkedspriserne og dermed reducere de russiske eksportørers evne til at trænge ind på disse markeder med det resultat, at de øger deres eksportmængde til EF-markedet. I den forbindelse blev det ud fra prognoserne i betragtning (51) fastslået, at disse investeringer ikke vil få en betydelig indvirkning på balanceforholdet mellem det globale udbud eller den globale efterspørgsel, idet den globale efterspørgsel forventes at stige i tråd med den globale kapacitet. Desuden har undersøgelsen vist, at russerne allerede har mistet betydelige andele på de asiatiske markeder (især Folkerepublikken Kina) og på de afrikanske markeder, og at de modstår presset fra de latinamerikanske markeder ret godt. I betragtning af det forventede balanceforhold mellem det globale udbud og den globale efterspørgsel forekommer argumentet om, at de russiske eksporterende producenter kan tabe yderligere markedsandele overalt på nær Europa usandsynligt.

(109) Ansøgeren har fremført, at den uberettigede omkostningsfordel, som de russiske producenter har som følge af den dobbelte prisfastsættelse på gas, kan føre til et betydeligt underbud fra de russiske eksportørers side, bl.a. hvis det internationale balanceforhold mellem udbud og efterspørgsel bliver ufordelagtigt. Selv om dette ikke kan udelukkes, fordi undersøgelsen har vist, at de russiske eksportørers omkostningsstruktur rent faktisk er kraftigt forvredet som følge af Ruslands dobbelte prisfastsættelse på gas, ville det potentielle underbud ikke være en direkte konsekvens af en afskaffelse af foranstaltningerne, men skyldes andre omstændigheder.

(110) Det kan derfor ikke konkluderes, at de russiske producenter vil have til hensigt at omdirigere en betydelig del af de mængder, der i øjeblikket eksporteres til tredjelande eller sælges på hjemmemarkedet, til EF-markedet eller sænke deres priser som følge af en afskaffelse af foranstaltningerne, selv om det ikke kan udelukkes, at det vil kunne ske som følge af andre omstændigheder

4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade

(111) Som det fremgår af ovennævnte, har de gældende foranstaltninger ikke haft nogen indvirkning hverken på de russiske eksportørers eksportpriser eller på de priser, som EF-importørerne har betalt for den samme import, eller på den russiske eksportmængde til EF-markedet. Samtidig har EF-erhvervsgrenen trods den fortsatte dumpingimport fra Rusland, ikke lidt nogen skade. Derfor vil ophævelsen af de gældende foranstaltninger ikke have nogen indvirkning på de russiske eksportpriser eller -mængder og dermed ingen indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

(112) Dertil kommer, at analysen af andre udefra kommende faktorer, som ansøgeren har nævnt, ikke stiller spørgsmål ved ovennævnte konklusion, da der ikke er noget, der tyder på, at disse udefra kommende faktorer skulle kunne øge mængderne og sænke priserne på den russiske import til EF-markedet.

(113) På grundlag af ovenstående kan det ikke konkluderes, at der er sandsynlighed for fornyet skade for EF-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.

G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

(114) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger ophæves. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.

(115) Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Rusland bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

(116) I betragtning af overvejelserne i betragtning (106), dvs. at de russiske eksportørers omkostningsstruktur er kraftigt forvredet som følge af Ruslands dobbelte prisfastsættelse på gas, anses det for nødvendigt nøje at følge udviklingen i importen af urinstof med oprindelse i Rusland med henblik på at lette en hurtig og hensigtsmæssig indsats, hvis situationen kræver det.

(117) Da de gældende foranstaltninger bør ophæves, og proceduren afsluttes, jf. ovennævnte betragtninger, bør den delvise interimsundersøgelse af, om foranstaltningernes form er hensigtsmæssig, og den delvise interimsundersøgelse, der var begrænset til undersøgelsen af dumping vedrørende EuroChem, også afsluttes -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Antidumpingtolden på importen af urinstof henhørende under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90 med oprindelse i Rusland ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.

Artikel 2

De delvise interimsundersøgelser af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af urinstof henhørende under KN-kode 3102 10 10 og 3102 10 90 med oprindelse i Rusland afsluttes hermed.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2117/2005 (EUT L 340 af 23.12.2005 s. 17).

[2] EFT L 49 af 4.3.1995, s. 1.

[3] EFT L 127 af 9.5.2001, s. 11.

[4] EUT L 339 af 24.12.2003, s. 1.

[5] EUT C 209 af 26.8.2005, s. 2.

[6] EUT C 105 af 4.5.2006, s. 12; EUT C 23 af 1.2.2007, s. 8.

[7] Det bør bemærkes, at sammenlignet med den oprindelige unB`ab€?‚ƒà ü ý dersøgelse og den tidligere udløbsundersøgelse har "Hydro Agri"-virksomhederne skiftet navn og hedder nu "Yara".

[8] EFT L 17 af 19.1.2002, s. 1.

[9] Sag T-210/95, EFMA mod Rådet, Sml. 1995 II, s. 3291, præmis 60.

[10] Idem, præmis 59.