Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "PRISM - Regionale initiativer (Observatoriet for Det Indre Marked)"

(2001/C 116/01)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 28. januar 1999 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om: "PRISM - Regionale initiativer (Observatoriet for Det Indre Marked)".

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Antonello Pezzini til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 27. september 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 377. plenarforsamling af 29.-30. november 2000, mødet den 29. november, følgende udtalelse med 97 stemmer for, 1 imod og 1 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. I 1999 gav Det Økonomiske og Sociale Udvalgs Observatorium for Det Indre Marked (Markedsobservatoriet) startskuddet til en årlig europæisk undersøgelse ved navn PRISM (Progress Report "Initiatives in the Single Market" - statusrapport over initiativer i det indre marked). Der er tale om en undersøgelse af de initiativer, som nationale og lokale myndigheder eller økonomiske og sociale aktører træffer i praksis for at tilpasse sig de nye udfordringer i det indre marked (euroens indførelse, skærpet konkurrence, nye samarbejdsområder, informationsbarrierer, hindringer for samarbejde osv.).

1.2. PRISM-initiativets målsætninger, der er fastlagt af Markedsobservatoriet, kan sammenfattes således:

- at anlægge en ny "bottom-up"-synsvinkel på det indre marked som supplement til EU-institutionernes traditionelle "top-down"-synsvinkel;

- at udnytte god praksis i lokalområderne og udbrede kendskabet hertil;

- at lægge disse elementer til grund for udarbejdelse af en liste over politiske og lovgivningsmæssige foranstaltninger, EU bør træffe for at fremme, supplere og udvikle disse initiativer;

- at sikre, at ØSU yder et specifikt, praktisk orienteret bidrag som led i debatten i det indre marked og på Internettet; blandt alle initiativerne vil dette være ØSU's eget initiativ;

- at stadfæste ØSU's rolle som mellemled mellem de socioøkonomiske aktører og EU-institutionerne.

1.3. Observatoriet for Det Indre Marked mener, at initiativer, der hænger direkte sammen med aktørernes tilpasning til EU's indre marked, kan grupperes i følgende fire kategorier:

A. Information og incitamenter

- aktiv brugeroplysning (publikationer, kollokvier, Internettet, uddannelse, medier);

- specifik evaluering af situationen i det indre marked (rundspørger, opinionsundersøgelser, medier);

B. Problemløsning

- mægling i forbindelse med hindringer og problemer, der opstår (mægling på nationalt plan, tværnationalt plan og europæisk plan, direkte forhandling om problemløsninger);

C. Partnerskab

- europæiske partnerskaber til fremme af åbenhed (venskabsbyer, udveksling, samarbejde, aftaler, sammenslutninger);

- pooling af ressourcer for at forbedre konkurrenceevnen (poler, sponsorvirksomhed, SMV-klubber, sproglig bistand);

D. Aftaler, adfærdskodekser

- forenkling af administrative procedurer (one-stop-shop, gensidig anerkendelse, adfærdskodekser);

- imageforbedring med henblik på styrkelse af konkurrenceevnen (kvalifikationsforbedring, certificering, oprindelsesbetegnelse, mærkning, diplomer, charter).

2. Arbejdsprogrammets udformning

2.1. Begrebet "Regionernes Europa" betoner på én gang den miljømæssige og kulturelle mangfoldighed i den geografiske mosaik, EU består af, og behovet for et stadig tættere samarbejde.

2.2. De mange forskellige traditioner og samfundssystemer udgør en uvurderlig rigdom, men gør det ikke nødvendigvis lettere at skabe et indre marked eller en overnational, europæisk enhed.

2.3. Nogle regioner arbejder allerede på at finde løsninger, mens andre sætter deres lid til, at problemerne løses på nationalt eller europæisk plan.

2.4. Formålet med denne udtalelse er at indkredse god praksis og vurdere, om den kan overføres til andre regioner.

2.5. Som led i sit overordnede arbejdsprogram skal Markedsobservatoriet inden for PRISM-programmet undersøge mindst én region i hver medlemsstat (15-18) inden 2001. Derfor er det nødvendigt - af hensyn til homogene, umiddelbart sammenlignelige data - at opstille en arbejdsplan med et begrænset antal højt prioriterede emner.

2.6. Subsidiaritetsbegrebet skal tjene som kriterium for en første emnesortering, så det undgås, at udtalelsen analyserer emner, der behandles og løses på et overregionalt plan. I den forbindelse kunne en dialog med Regionsudvalget være nyttig.

2.7. Ved udvælgelsen af regioner skal der ikke så meget skeles til mangfoldigheden, men derimod til eventuelle økonomiske fællestræk, så det bliver muligt at sammenligne de forskellige løsninger på problemstillinger, der ligner hinanden.

2.8. For at lette sammenligneligheden bør de fire kategorier, der er nævnt i punkt 1.3, i øvrigt anvendes på fire hovedsektorer:

- landbrug,

- industri,

- miljø og

- strukturfondmidlernes anvendelse.

2.9. Der bør stilles specifikke spørgsmål til følgende punkter:

- programmer til oplysning om den fælles valuta, euroen;

- programmer til beskæftigelsesfremme;

- konkurrenceevne.

2.10. Ovenstående overvejelser har dannet grundlag for vedlagte spørgeskema, og efterfølgende bemærkninger er udarbejdet på grundlag af høringerne og de modtagne besvarelser.

3. Generelle bemærkninger

3.1. Som man kunne forvente, indeholder besvarelserne flere kritiske end positive vurderinger.

3.2. Det er imidlertid interessant at bemærke, at alle går ud fra, at de regionale initiativer - trods mangler og modsigelser - kendetegnes af to grundlæggende faktorer: EU-støtten fremmer tiltagene, og programmerne resulterer i, at der er en betydelig tilnærmelse mellem regionerne.

3.3. Man må altså konstatere, at de forskellige foranstaltninger til styrkelse af samhørigheden har mindsket de regionale forskelle.

3.4. De kritiske bemærkninger vedrører især følgende elementer:

- konkurrencen,

- EU's udvidelse,

- information,

- samråd og partnerskaber,

- decentralisering af forvaltningen,

- gennemsigtighed i kontrol og revision samt

- den merværdi, programmerne skaber.

3.5. Den dag i dag er der fortsat konkurrenceproblemer, som i vid udstrækning skyldes forskelle og mangler i den måde, hvorpå de enkelte lande omsætter EU-bestemmelserne til national lovgivning. Det er imidlertid klart nødvendigt, at de økonomiske aktører opererer under de samme konkurrencebetingelser overalt i EU.

3.6. Hvis der bliver ved med at være store forskelle, vil det have en række negative konsekvenser, fordi det vil øge forskellene i medlemsstaternes udviklingsniveau og dermed skade den økonomiske og sociale samhørighed i EU.

3.7. Det er derfor vigtigt at indføre stadig klarere regler, som gør det muligt at forene en dynamisk udvikling med sikkerhed for samhørighed, ikke mindst i lyset af den kommende udvidelse af EU.

3.7.1. Udvidelsen, hvis politiske og sociale betydning på ingen måde underkendes, vil i første omgang indebære, at forskellene i regionernes udvikling øges, og det samme gælder afstanden mellem de fattigste og de rigeste, om end det er vanskeligt at sætte tal på disse spænd.

3.7.2. For at vende denne udvikling og afbøde dens virkninger vil det være nødvendigt at styrke de tiltag, der indgår i agenda 2000 som led i førtiltrædelsesstrategien.

3.8. Trods de mange tiltag beklager både de økonomiske aktører og de europæiske borgere sig over, at informationerne er sparsomme og sporadiske som følge af sproglige og kulturelle barrierer, manglende informationskanaler og vanskeligheder med at forstå det bureaukratiske sprog.

3.9. Flertallet er overbevist om, at partnerskaber og samråd er gode instrumenter, men det anføres, at der er vanskeligheder med den praktiske anvendelse af disse på grund af modstridende interesser, til tider særinteresser, eller fordi der viser sig at være stærk modstand mod de enkelte projekters målsætninger.

3.10. Forvaltningens decentralisering må vurderes positivt, idet alle de, der har haft mulighed for at nyde godt af den (om end det stadig er et mindretal), har set og påskønnet fordelene ved mindre bureaukrati, enklere procedurer, hurtigere finansiering og en mere effektiv kontrol.

3.10.1. Det er helt andre toner, der høres fra flertallet af aktørerne, som stadig er underlagt stærkt centraliserede regler og procedurer, der forsinker programmernes gennemførelse og til tider blokerer dem på ubestemt tid, men især er præget af ringe gennemsigtighed i kontrol- og revisionsresultaterne.

3.11. Endelig er der et indviklet spørgsmål, som vanskeligt lader sig besvare, fordi det ville kræve en komparativ analyse og en tilsvarende evaluering heraf: den merværdi, der skabes med programmernes gennemførelse.

3.11.1. Eftersom PRISM-projektets målsætninger er kendte, kan vi nu fastslå, hvad der ikke bør kendetegne programmerne:

- enkeltstående initiativer, der ikke indgår i en bredere ramme;

- et cost-benefit-forhold, som ikke er markedsrelateret;

- overdrevet spredning af finansieringsmidler;

- ingen eller en lav innovationsgrad.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Disse bemærkninger går specifikt på de enkelte spørgsmål i spørgeskemaet.

4.2. Effekten af det indre marked

I de fleste svar anføres det, at de bedste resultater er opnået på det økonomiske område, og at resultater på det sociale, det administrative og det kulturelle område vil kunne vise sig på længere sigt, men endnu ikke kan identificeres.

4.3. Fri bevægelighed

Der opleves primært vanskeligheder i forbindelse med den frie bevægelighed for personer, og sekundært i forbindelse med frie kapitalbevægelser; der synes ikke at være særlige problemer med varebevægelser og udveksling af tjenesteydelser.

4.4. Etableringsretten

De tilfælde, der nævnes, er enkeltstående og skyldes udelukkende problemer af administrativ art.

4.5. Anerkendelse af eksamensbeviser

Et overvældende flertal peger på store vanskeligheder med anerkendelse af beviser for uddannelser af kort eller mellemlang type.

4.6. Strukturfonde

På det punkt peges der på et grundlæggende skisma, idet programmer, der stiller økonomisk støtte til rådighed, er de mest attraktive, især når der er tale om opbygning af infrastruktur, mens der stort set ikke gøres brug af de programmer, der tilbyder støtte til uddannelse, koordinering og basistjenester, og som efter EU's opfattelse burde være nyttige for især SMV-sektoren.

4.7. Informationsmidler og -kanaler

Når der ses bort fra det tidligere behandlede spørgsmål om oplysninger om adgang, fremstår informationsspredningen generelt som et sørgeligt kapitel.

4.7.1. Enkelte meget store projekter, der klart er af generel interesse, har let adgang til omtale i presse og tv og råder i nogle tilfælde selv over egnede informationskanaler og -midler. Det er desværre ikke tilfældet med alle de andre projekter, og dette er til skade for a) de økonomiske aktører, som ikke kan udnytte markedsmulighederne optimalt, b) brugerne, der ikke får tilstrækkelige praktiske oplysninger, og c) imageforbedringen til styrkelse af konkurrenceevnen.

4.7.2. En passant skal der nævnes en uheldig mangel, som stort set alle gør opmærksom på: den udbredte mangel på informationer om euroen kun godt et år før dens indførelse.

5. Konklusioner

5.1. Det er vigtigt at gøre sig klart, at PRISM er et løbende program, der bygger på regelmæssige undersøgelser og høringer. Diskussionen i nærværende udtalelse tager afsæt i resultaterne fra to høringer - en bredt anlagt høring i Bruxelles den 13. juli 1999 og en mere specifik i Lissabon den 24. februar 2000.

5.2. Det forekommer ikke hensigtsmæssigt at drage definitive konklusioner på det foreliggende grundlag; i stedet bør der udarbejdes en liste over emner, som Markedsobservatoriet bør uddybe med henblik på at fremsætte anbefalinger og praktiske forslag til de europæiske, nationale og regionale myndigheder.

5.3. Nedenstående liste er ikke udtømmende og kan udbygges, når ØSU skønner det nødvendigt:

- adgang til og udbredelse af informationer,

- ajourføring af konkurrencereglerne,

- decentralisering af forvaltningen og

- ensartede kriterier for indkredsning af god praksis.

5.4. I lyset af de første vigtige resultater bør PRISM-programmet fremskyndes, så man til enhver tid er orienteret om udviklingen i det indre marked.

Bruxelles, den 29. november 2000.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

BILAG

til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

1. Spørgeskema

1.1. Hvilken effekt har indførelsen af det indre marked i EU haft på udviklingen af Deres region inden for:

- det økonomiske område?

- det sociale område?

- det administrative område?

- det kulturelle område?

1.2. Møder de socioøkonomiske aktører i Deres region vanskeligheder med hensyn til:

- fri bevægelighed for personer?

- frie varebevægelser?

- fri udveksling af tjenesteydelser?

- frie kapitalbevægelser?

1.3. Er der hindringer med hensyn til den frie konkurrence?

1.4. Bliver etableringsretten respekteret?

1.5. Bliver princippet om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser respekteret?

1.6. Har strukturfondsmidlerne medvirket til gennemførelsen af det indre marked i Deres region?

1.7. Kan De nævne et eller flere initiativer, der er gennemført i Deres region for at udnytte mulighederne i det indre marked, såsom:

- aktiv forbrugeroplysning (publikationer, kollokvier, uddannelseskurser);

- specifik evaluering af situationen i det indre marked (rundspørger, opinionsundersøgelser);

- europæiske partnerskaber for at lette udvekslinger (venskabsbyer, samarbejde, aftaler, sammenslutninger);

- imageforbedring med henblik på styrkelse af konkurrenceevnen (kvalifikationer, certificering, oprindelsesbetegnelse, mærkning, diplomer);

- samkøring af ressourcer for at styrke konkurrenceevnen (poler, sponsorvirksomhed, SMV-klubber, sproglig bistand, forskningsprojekter, forbindelse med iværksættercentre);

- infrastruktur til støtte for samarbejde og udveksling;

- specifikke handlingsprogrammer med institutionel, teknisk og finansiel støtte for at gøre regionerne mere åbne over for EU?

1.8. Kan De nævne initiativer, som har til formål at fjerne hindringer for de frie varebevægelser af særlig interesse for SMV, på områder som:

- forenkling af administrative procedurer ("one-stop-shop", gensidig anerkendelse, adfærdskodekser);

- gunstige lånevilkår;

- skatter og afgifter;

- mægling for at fjerne de hindringer og problemer, som opstår (på nationalt, transnationalt og europæisk plan samt gennem direkte forhandlinger)?

1.9. Kan De på baggrund af erfaringer fra Deres egen region anbefale tiltag, som med fordel kunne gennemføres på EU-plan, såsom:

- fremme af beskæftigelse og mobilitet (uddannelse, erhvervsuddannelse, tilnærmelse mellem lovgivningen på socialsikringsområdet);

- information om den fælles valuta, euroen;

- fjernelse af hindringer på det administrative og skattemæssige område;

- "konkurrence" mellem regionerne på det sociale og skattemæssige område og med hensyn til offentlig investeringsstøtte?

1.10. Er De rede til at formidle Deres erfaringer og initiativer til andre regioner i EU?