15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/1 
I 
(Meddelelser) 
KOMMISSIONEN 
FÆLLESSKABETS MARKED FOR FAST BRÆNDSEL I 1984 
OG UDSIGTERNE FOR 1985 
(85/C 177/01) 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. Indledning og oversigt 3 
II. Generel økonomisk situation og udsigter 4 
III. Efterspørgsel efter brændsel i de enkelte sektorer 4 
Jern- og stålindustrien 5 
Forkoksning 5 
Kraftværker 5 
Andre industrier 6 
Boligopvarmning og mindre forbrugere 6 
IV. Kulproduktionen i Fællesskabet 7 
Produktionsstatistik 7 
Finansiel udvikling 7 
Udvikling i produktionskapaciteten 7 
V. Kulpriser 7 
Udvikling i listepriserne 8 
Udvikling i prisen på importeret kul 8 
a) kokskul 8 
b) dampkul 8 
Priser på kul til boligopvarmning 8 
VI. Handel med kul og koks 9 
Handel mellem fællesskabslandene 9 
Handel med tredjelande 9 
Den globale produktion og handel med kul 9 
VII. Lagre af stenkul og koks 10 
Nr. C 177/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
Side 
VIII. Liste over tabeller og figurer 11 
1 De forskellige energiformers andel i det interne bruttoforbrug af energi 11 
2 Det interne bruttoforbrug af energi pr. land i 1983 11 
3 Forbrug af kul fordelt på sektorer og medlemsstater 12 
4 Produktion af stål og forbrug af koks i jern- og stålindustrien 13 
5 Koksforbrug fordelt på sektorer 14 
6 Kul til koksværker 14 
7 Forkoksning 15 
8 Netto-elproduktion opdelt på lande og på energikilder 16 
9 Kulleverancer til kraftværker 17 
10 Kraftværkernes forbrug af fast brændsel 18 
11 Forbrug af kul og koks i diverse industrier 19 
12 Leverancer af fast brændsel til boligopvarmning 20 
13 Stenkulproduktion fordelt på distrikter og brændværdi af produktionen 21 
14 Personale beskæftiget under jorden 21 
15 Produktion pr. mandtime under jorden 22 
16 Produktionsomkostninger og indtægter pr. ton 22 
17 Statsstøtte til den løbende produktion i stenkulindustrien 22 
18 A — Investeringer i kulindustrien 23 
B — Minelukninger 23 
19 A — Listepriser uden afgifter ab mine for fællesskabskul pr. 1. januar 1984, 1. juli 
1984 og 1. januar 1985 24 
B — Listepriser uden afgifter ab mine for fællesskabskul pr. 1. januar 1984, 1. juli 
1984 og 1. januar 1985 25 
. 20 A — Gennemsnitlige cifpricer på kul importeret fra tredjelande 26 
B — Priser franko forbruger (kul og fyringsolie til boligopvarmning) 26 
21 Udviklingen i Fællesskabets interne samhandel med kul 27 
22 Udviklingen i Fællesskabets interne samhandel med koks 28 
23 Import af kul fra tredjelande '. 29 
24 Import af kul fra tredjelande i 1985 30 
25 Eksport af kul og koks til tredjelande 30 
26 Global produktion og handel med kul 31 
27 A — Producentlagre af kul og koks 32 
B — Skøn over samlede lagre i Fællesskabet af stenkul hos producenter, forbrugere 
og i havne eller centrale depoter 32 
C — Skøn over samlede lagre i Fællesskabet af kul og koks (angivet i stenkulsækvi-
valenter) hos producenter og forbrugere samt i havne og/eller centrale 
depoter 33 
28 Status for stenkul 1985 34 
29 Status for koks 1985 35 
30 Status for tørv og brunkul 1985 36 
Figurer: 
1 Vigtigste indikatorer (Energi — BNP — Stål) 37 
2 EUR-10: Fast brændsel — til rådighed 38 
3 EUR-10: Prissammenligning mellem kul og fuel oil 39 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/3 
I. INDLEDNING OG OVERSIGT 
Denne rapport om kulsituationen i Fællesskabet ligger stort set på linje med de fore­
gående, men fremstår i en afkortet form. Kommentarerne tager ganske vist udgangs­
punkt i den traditionelle opstilling, men er mere kortfattede. En række tabeller er 
blevet forenklet eller integreret i andre, hvilket har medført visse ændringer i den 
nummerering, der har været anvendt i de seneste år. 
Energiefterspørgslen: En situation fyldt med 
modsætninger (tabel 1 og 2, figur 1) 
1. Medens energiefterspørgslen steg 4% med det 
økonomiske opsving i 1984, faldt det faste brændsels 
andel i det interne energiforbrug i Fællesskabet til 
21,8%; denne andel udgjorde i årene 1981—1983 24% 
af det samlede tal. Produktionen og forbruget af 
brunkul og tørv steg ganske lidt. Bidraget fra de andre 
vigtige energikilder til dækning af det øgede energifor­
brug er steget i absolut værdi og i relativ værdi. 
2. For så vidt angår stenkul, skyldes den faldende 
andel af det samlede energiforbrug især strejken blandt 
de britiske minearbejdere, som blev indledt i marts 
1984, og som ved slutningen af december havde resul­
teret i et fald på 66 mio tons i forhold til produktionen i 
1983 (*)• Endvidere oversteg det fald i produktionen, 
der skete i Tyskland i overensstemmelse med de i 1983 
indgåede aftaler, 5 mio tons. Fællesskabets samlede 
produktion faldt med 31 %. De lagertræk, der skete hos 
producenterne og de store forbrugere i Fællesskabet, 
samt den rekordstore import fra tredjelande begræn­
sede faldet i det interne forbrug af stenkul. Dette faldt 
ikke desto mindre fra 293 mio tons i 1983 til 269 mio 
tons i 1984. 
3. I Tyskland, Frankrig og Belgien faldt produktionen 
med 5% i forhold til 1983, mens ressourcerne og leve­
rancerne steg med et tilsvarende tal takket være lager­
trækkene og importen. 
I de forskellige sektorer tegnede udviklingen fra det ene 
år til det andet sig som følger: 
— jern- og stålindustrien: stigende forbrug 
— kraftværker: stor aktivitet 
— andre sektorer: udviklingen præget af både stig­
ninger og fald 
— international handel: stigning i importen 
— lagre: betydeligt fald. 
4. Priserne på kul fra Fællesskabets kuldistrikter steg 
en smule. Priserne på importeret kul, der fastsættes i 
(') Strejken varede fra 12. marts 1984 til 5. marts 1985. dollars, faldt en smule over hele året i forhold til 1983. 
Stigningen i dollarens kurs opvejede denne tendens og 
reducerede forskellen mellem priserne på importeret 
kul og priserne på fællesskabskul, der fastsættes i 
national valuta; dette gjorde sig navnlig gældende i 
Storbritannien. Der er dog stadig tale om en stor 
forskel. 
Udsigterne for 1985 (tabel 28 og 29) 
5. Trods en mærkbar bedring skulle Fællesskabets 
produktion falde endnu 15% under 1983-niveauet. 
For efterspørgslens vedkommende skulle forskellen i 
forhold til samme år kun blive 3 %. 
Disse overslag er stadig meget usikre: 
For efterspørgslen efter fast brændsel ligger de væsent­
ligste usikkerhedsfaktorer i omfanget af kernekraftvær­
kernes produktion, vejrets luner og konkurrencen fra 
naturgas til forskellige anvendelsesformål. 
De her fremlagte overslag for Det forenede Kongerige 
er udarbejdet i slutningen af april 1985 og bygger på 
endnu meget usikre hypoteser orri produktionen, den 
interne oplagringspolitik og leverancer fra udlandet. 
Fællesskabets aktiviteter vedrørende fast 
brændsel 
6. Aktiviteterne blev i 1984 præget af flere forslag og 
beslutninger: 
— I en beslutning fra Kommissionen forlænges 
ordningen for kokskul og koks til Fællesskabets 
stålindustri for perioden 1984—1986, og visse 
bestemmelser ændres ('). 
— Desuden har Kommissionen offentliggjort en 
beslutning om visse gennemførelsesbestemmelser til 
nævnte ordning (2). 
— Rådet har truffet en afgørelse om et bidrag på 
60 mio ECU til Det europæiske Kul- og Stålfæl-
(•) Beslutning 759/84/EKSF, EFT nr. L 80 af 24. 3. 1984, 
s. 14. 
(2) Beslutning 145/85/EKSF, EFT nr. L 16 af 19.1. 1985, 
s. 22. 
Nr. C 177/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
lesskab over De europæiske Fællesskabers alminde­
lige budget beregnet til støtte på det sociale 
område (3). 
Kommissionen har forelagt Rådet et ændret forslag 
til forordning om økonomisk støtte fra Fællesskabet 
til virksomheder i Fællesskabet, som producerer fast 
brændsel (4). 
Inden for rammerne af Fællesskabets program for 
demonstrationsprojekter på energiområdet er der 
tildelt økonomisk støtte til projekter vedrørende 
(3) Afgørelse 84/384/EØF, EFT nr. L 208 af 3. 8. 1984, s. 55. 
(4) Dok. KOM(84) 469 endelig udg., EFT nr. C 264 af 3. 12. 
1984, s. 3. likvefaktion og forgasning af fast brændsel med 
henblik på at finde erstatninger for kulbrinter. 
Siden 1983 har demonstrationsprogrammet omfattet 
projekter, der skal fremme anvendelsen af fast 
brændsel i industrien. 
Efter to flerårige energiforskningsprogrammer har 
Kommissionen udarbejdet et tredje program for 
forskning og udvikling inden for den ikke-nukleare 
energisektor. Dette program skal dække fire år fra 
1985. I modsætning til de tidligere programmer 
omfatter dette et afsnit vedrørende udnyttelse af fast 
brændsel. 
Kommissionen udgiver fremover et tidsskrift 
»Energie en Europe« (Energi i Europa). 
II. GENEREL ØKONOMISK SITUATION OG UDSIGTER 
Moderat vækst, stigende arbejdsløshed 
7. Selv om den øgede økonomiske aktivitet i Fælles­
skabet i 1984 blev påvirket af arbejdsmarkedsforhol­
dene i visse medlemsstater, blev der for året som helhed 
opnået en vækst i bruttonationalproduktet på omkring 
2,1%. Denne beskedne stigning i væksten skyldes den 
stigende eksport takket være opsvinget i verdenshan­
delen og de faste investeringer, navnlig i kapitalgoder, 
samt en genopbygning af lagrene. 
8. Denne styrkelse af væksten i produktionen har 
ingen væsentlig indflydelse på udviklingen inden for 
beskæftigelsen. Selv om der er visse tegn på en forbed­
ring i nogle medlemsstater, optages en stor del af de 
nye beskæftigelsesmuligheder tilsyneladende af de 
nytilkomne på arbejdsmarkedet, og arbejdsløsheden er 
fortsat steget, og nåede 11,3% af den erhvervsaktive 
befolkning ved udgangen af december 1984. Imidlertid 
er inflationen fortsat faldet, idet det fortsatte fald i 
væksten i lønomkostningerne har opvejet en stærkere 
stigning i importpriserne, som til dels skyldes en ny 
stigning i dollaren. Efter den forværring i handelsba­lancen (fob, cif), der blev noteret i Fællesskabet i de 
første seks måneder af 1984, er der i årets anden 
halvdel indtrådt en forbedring. 
9. Udsigterne for 1985 viser ikke nogen ny stigning i 
udvidelsen af Fællesskabets produktion. Den reelle 
vækst i BNP vil ligge mellem 2 og 2,5%. Den eksterne 
efterspørgsel skulle kunne fortsætte sin stigning, 
eftersom virkningerne af den forventede nedgang i 
verdenshandelen vil blive opvejet af en bedre priskon­
kurrencedygtighed. Endvidere skulle investeringen i 
kapitalgoder kunne give et øget bidrag til væksten. 
10. Disse udsigter giver kun fingerpeg om beskedne 
ændringer i beskæftigelsessituationen. Mens vækstraten 
skulle bidrage til en vis forbedring i den samlede 
beskæftigelse, vil den vedvarende tilgang af arbejds­
kraft uundgåeligt medføre en svag stigning i arbejdsløs­
hedstallet. Der kan forventes et nyt fald i inflationen 
under forudsætning af en faldende tendens i importpri­
serne til dels som følge af mere gunstige vekselkurser. I 
øvrigt vil der antagelig på ny ske en forbedring af 
Fællesskabets betalingsbalance. 
III. EFTERSPØRGSEL EFTER FAST BRÆNDSEL I DE ENKELTE SEKTORER 
(Tabel 3) 
11. I 1984 lå det interne forbrug af stenkul i Fælles­
skabet på 269 mio tons, et fald på 8,5% i forhold til 
1983. De interne leverancer faldt med 46 mio tons, dvs. 
16%, men blev suppleret af store stigninger i lagertræk­kene, som det fremgår af nedenstående sammenfat­
tende opstilling. Udsigterne for 1985 er baseret på tilba­
gevenden til en næsten normal situation i Storbritan­
nien. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/5 
EUR-10 
a) Produktion og genvinding 
b) Import 
c) Eksport 
d) Lagernedgang hos producenterne og importørerne 
e) Interne leverancer (a+b + c+d) 
f) Lagerbevægelser hos forbrugerne (') 
g) Internt bruttoforbrug (e + f) 1983 
236 
61 
-4 
±0 
293 
-1 
292 1984 
162 
79 
-2 
+9 
248 
+ 14 
262 1985 
201 
80 
-3 
+ 6 
284 
— 
284 (2) 
(') + repræsenterer lagernedgang 
— repræsenterer lageropbygning 
(2) Dette tal kunne omfatte 10 mio tons til genopbygning af de britiske elværkers lagre. 
Jern- og stålindustrien (Tabel 4) 
Mere tilfredsstillende aktivitetsniveau 
12. Stålproduktionen i 1984 var større end ventet for 
et år siden og nåede 120 mio tons (dvs. 8% mere end i 
1983 for Fællesskabets vedkommende og 2% mere i 
Storbritannien). 
I 1985 skulle dette tal ikke blive meget lavere. 
Produktionen af råjern i 1984 lå på over 83 mio tons 
(+12% til trods for stabilitet i Storbritannien). Navnlig 
i Tyskland udlignede den større produktion af råjern i 
forhold til stål faldet i 1983 og ligger som i 1982 igen på 
69% for Fællesskabet som helhed. 
13. Forbruget af højovnskoks pr. tons råjern (specifikt 
koksforbrug) forblev stabilt med 518 kg i gennemsnit i 
Fællesskabet, til trods for et fald på 11 % til 440 kg i 
Nederlandene, bl. a. som følge af indsprøjtning af kul. 
Denne metode finder nu stigende anvendelse i andre 
lande. 
Det samlede forbrug af koks i Fællesskabets jern- og 
stålindustri (højovn, sintring og andre anvendelser) lå 
på 47 mio tons i 1984 mod 43 i 1983 og vil formentlig 
ligge på 46 mio tons i 1985. 
Forkoksning 
(Tabel 5, 6 og 7) 
14. Leverancerne af stenkul til koksværkerne lå på et 
stabilt niveau omkring 69 mio tons i 1983 og 1984, og 
det samme vil gælde for 1985. Imidlertid steg den 
importerede mængde fra tredjelande fra 18 mio (26%) 
til 25 mio tons (36%) i 1984. Den samlede koksproduk­
tion i 1984 oversteg 51 mio tons. I 1985 vil den ligge på 
omkring 52 mio tons. 
I Det forenede Kongerige medførte minearbejder­
strejken i 1984 et fald i produktionen på over 2,1 mio 
tons (—25%) i minekoksværkerne. For de andre lande som helhed opvejer fald og stig­
ninger hinanden. Koksværkernes udnyttelsesgrad er 
steget fra 75 til 79% i 1984. 
15. Minekoksværkernes kapacitet faldt igen og ligger 
på 25,3 mio tons ( — 9%). Dette fald skyldes lukningen 
af fire enheder i Tyskland og Frankrig. I 1985 forventes 
kun en mindre tilbagegang. 
Kapaciteten i koksværkerne i jern- og stålindustrien 
steg til 37,7 mio tons (+0,5 mio tons). Ibrugtagningen 
af nye koksværker i Det forenede Kongerige og Neder­
landene opvejede kapacitetsnedskæringer i Det fore­
nede Kongerige og Tyskland. 
Kraftværker 
(Tabel 8, 9 og 10) 
Stigende el-forbrug og -produktion 
16. I 1984 lå nettoforbruget af elektricitet i Fællesska­
bet på i alt 1 291 TWh, dvs. 4% mere end i 1983. 
Stigningen vedrører alle medlemsstater og forbrugssek­
torer. I Det forenede Kongerige lå stigningen på 2,5%. 
Den samlede nettoproduktion i Fællesskabet i 1984 lå 
på 1 287 TWh. Faldet i produktionen af vandkraft på 
2,4% skyldes mindre gunstige hydrologiske forhold. 
Den meget store stigning i kernekraften (+78 TWh, 
dvs. + 28%) medførte et fald i den konventionelle 
varmekraft (-18 TWh), hvilket gjorde det muligt at 
spare i alt ca. 4 mio tons olieækvivalent i traditionelt 
brændstof. 
For Fællesskabet som helhed lå atomkraftens andel af 
el-produktionen på 27%, mens de konventionelle 
varmekraftværker tegnede sig for 61%. 
Nr. C 177/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
Flere stenkul til de tyske kraftværker 
(Tabel 6 og 7) 
17. Leverancerne af fast brændsel til kraftværkerne i 
1984 lå 45 mio tons under leverancerne i 1983. 
Derimod faldt forbruget kun med 27 mio tons, da kraft­
værkerne har brugt af deres lagre. 
I Det forenede Kongerige blev de 32 mio tons på lager 
reduceret ved slutningen af 1983. Leverancerne faldt 
med 48 mio tons i forhold til 1983. Forbruget af stenkul 
faldt til 57 mio tons. Anvendelse af brændselsoliefyrede 
reserveaggregater har gjort det muligt at øge produk­tionen af konventionel varmekraft med 5,6 TWh, dvs. 
+ 2,7%. 
Forbruget af stenkul i Tyskland steg til 50 mio tons, 
mens den konventionelle varmekrafts andel som helhed 
faldt med 0,9%. 
I Frankrig var leverancerne af stenkul til kraftværkerne 
større end forventet og nåede 20 mio tons som i 1981 og 
1982. 
18. For Fællesskabets kraftværker som helhed kan 
situationen for stenkul i 1983 og 1984 sammenfattes 
således: 
(1) Dette tal kunne omfatte 10 mio tons til genopbygning af de britiske elværkers lagre. (i mio tons) 
1983 
1984 (anslået) 
1985 (forventet) Leverancer 
185 
140 
175 Lagerbevægelser 
+ 3 
-15 Forbrug 
182 
155 
175(«) 
I 1985 vil niveauet for 1983 antagelig blive nået, mens 
nettoproduktionen af elektricitet vil ligge på 1 331 
TWh, (8% mere end i 1983). 
Andre industrier 
(Tabel 11) 
Fortsat afventende holdning 
19. Forbruget af stenkul og koks i denne sektor som 
helhed lå på det samme niveau som i 1983, godt 21 mio 
tons. Det konstaterede fald i stenkul i Det forenede 
Kongerige oversteg dog ikke en halv mio tons (10%); 
det samme er tilfældet i Tyskland. Der kan konstateres en vis fremgang i Frankrig og Belgien som følge af en 
række omlægninger af varmeanlæg. 
I 1985 forventes en ny stigning i forbruget i denne 
sektor på ca. 1 mio tons (6%). 
Boligopvarmning og mindre forbrugere 
(Tabel 12) 
Svagt fald 
20. Forbruget til boligopvarmning steg i 1983 til ca. 
25% af det samlede energiforbrug i Fællesskabet. Af 
disse 25% udgjordes 7,5% af fast brændsel fordelt 
således: 
Stenkul 
Stenkulsbriketter 
Koks 
I alt stenkul og koks 
Brunkulsbriketter og tørv 
lait Mio 
tons 
16,8 
3,3 
3,6 
23,7 
3,8 
27,5 % 
61 
12 
13 
86 
14 
100 
Bemærk: Brunkulsbriketter og tørv har sædvanligvis en varmeværdi svarende til t/i af kuls varmeværdi. 
I 1984 lå faldet i forbruget af stenkul og koks på 4 mio 
tons, heraf S,3 i Det forenede Kongerige alene. Andre lande har ligeledes haft forsyningsvanskelig­
heder. Der kan således forventes et mindre opsving i 
1985. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/7 
IV. KULPRODUKTIONEN I FÆLLESSKABET 
Faldende produktion og stigende omkost­
ninger 
Produktionsstatistik 
(Tabel 13) 
21. Fællesskabsproduktionen lå i 1984 på 157 mio 
tons, hvilket var 72 mio tons mindre end i 1983. Den 
britiske produktion lå på 49 mio tons mod 116 året 
forinden. I Tyskland faldt produktionen i overensstem­
melse med planerne med mere end 5 mio tons. 
I 1985 skulle den britiske produktion stige til op mod 
90 mio tons. Den belgiske og tyske produktion skulle 
fastholde mindst samme niveau som i 1984. I Frankrig 
skulle faldet kunne blive på 1,5 mio tons. 
Arbejdskraft og produktivitet 
(Tabel 14 og 15) 
22. Tendensen til formindskelse i arbejdsstyrken 
under jorden er klar i alle landene. Denne tendens vil 
antagelig fortsætte i 1985. 
Produktiviteten udtrykt i kg pr. mandtime er højest i 
Tyskland og er stigende i Belgien og Frankrig. Der 
forventes en yderligere forbedring i 1985. 
Finansiel udvikling 
(Tabel 16) 
Produktionsomkostninger og indtægter 
23. Udvindingsomkostningerne for stenkul steg igen i 
1984 i de fire producentlande. Stigningstakten skulle 
tage af i 1985. 
Indtægterne steg på forskellig måde i de enkelte lande, 
men generelt mindre end omkostningerne, hvilket førte 
til stigende tab. I 1985 vil situationen i Fællesskabet ikke ændre sig 
mærkbart. 
Medlemsstaternes finansielle interventioner 
(Tabel 17) 
24. I 1984 er tendensen til stigende behov for offentlig 
støtte til kulindustrien som helhed blevet stærkere. 
Den i tabel 14 anførte støtte omfatter ligeledes støtten 
til kokskul. Det samlede tal ligger på 17,4 ECU pr. ton i 
gennemsnit for Fællesskabet. 
Støtten pr. ton varierer mellem de enkelte producent­
lande. Den er mindst i Tyskland takket være suppleren­
de indtægter i forbindelse med kraftværkskul, som 
svarer til 10 ECU pr. ton for hele produktionen. 
Udvikling i produktionskapaciteten 
(Tabel 18 A og 18 B) 
Faldende investeringer 
25. Investeringerne i sektorerne for udvinding og 
forarbejdning af kul var faldende i 1984, navnlig i 
Frankrig, hvor produktionen skal reduceres yderligere. 
Lukning af miner 
26. Sydbelgiens sidste mine, Roton, blev lukket i 
oktober 1984.1 Det forenede Kongerige er 8 miner med 
en samlet produktion på 2 mio tons blevet lukket. 
Derudover er en del mineskakter blevet slået sammen 
med andre. 
V. KULPRISER 
27. I 1984 steg den amerikanske dollar stærkt i forhold til Fællesskabets valutaer: 
1 US-dollar - bfr. dkr. DM ffr. lire hfl. dr. ECU 
a) 2. januar 1984 
b) 2. juli 1984 
c) 2. januar 198S 
Svingning i % § 55,76 
56,89 
63,63 
14 9,90 
10,255 
11,36 
15 2,73 
2,80 
3,18 
16 8,35 
8,58 
9,73 
17 1661 
1722 
1951 
17 3,07 
3,15 
3,59 
17 0,71 
0,74 
0,88 
24 99,03 
110,46 
129,53 
31 1,2086 
1,2439 
1,4105 
17 
Nr. C 177/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
Udvikling i listepriserne 
(Tabel 19 A og B) 
Beherskede stigninger 
Disse tabeller viser for nogle kuldistrikter og kulsorter 
listepriserne ab mine uden afgifter, dels i national 
valuta og dels i US-dollars. 
I 1984 er priserne i national valuta for fællesskabskul 
steget næsten lige så meget som produktionsomkostnin­
gerne. 
Situationen i medlemsstaterne udviklede sig på 
følgende måde i tidsrummet fra 1. januar 1984 til og 
med 1. januar 1985: 
Belgien 
stigning på 2 til 14% alt efter kategorier og sorter af 
stenkul, 6 til 12% for koks; 
Tyskland 
stigning på 2 til 7% for stenkul (17% for nogle sorter fra 
ét kuldistrikt), 2 til 4% for koks; 
Frankrig 
stigning på 1 til 10% for stenkul, 5 til 9% for koks; 
Det forenede Kongerige 
stigning på 4,5% den 1. november 1984 for kokskul og 
industrikul; 
29. b) Dampkul 
Gennemsnitsprisen cif ARA for kul importeret fra tred­
jelande til Fællesskabets kraftværker er fortsat faldet, 
nemlig fra 56 US-dollars ved slutningen af 1983 til 51 
US-dollars i tredje kvartal af 1984. 
Sammenlignelige priser for fællesskabskul lå ved 
begyndelsen af 1984 på mellem 78 og 110 US-dollars og 
på mellem 65 og 98 US-dollars i tredje kvartal af 
1984. 
Forskellen mellem listeprisen for fællesskabskul og 
importeret kul reduceredes i Tyskland fra 115 til 97 
DM mellem den 1. januar 1984 og den 1. januar 1985, 
medens den i Storbritannien reduceredes fra 18 til 13 £ 
for et ton på 29,3 GJ. Italien 
stigning på 4 til 10% for koks den 1. december 1984; 
Nederlandene 
stigning på 2 til 8% for koks den 1. oktober 1984; ny 
stigning på 2 til 20% den 1. januar 1985. 
28. Udvikling i prisen på importeret kul 
(Tabel 20 A) 
Dollarkursens indflydelse 
a) Kokskul 
Faldet i »indikativprisen« (') for Fællesskabet mind­
skedes betydeligt: mellem fjerde kvartal af 1983 og 
fjerde kvartal 1984 lå det på 2,5% (64,30 mod 65,95 US-
dollars). Dette fald står i forbindelse med fob-priserne. 
Omsat til national valuta i producentlandene i Fælles­
skabet udtrykker indikativprisen en række store stig­
ninger. 
Som følge af dollarens stigning mindskedes forskellen 
mellem listepriserne for fællesskabskul og importeret 
kul mellem den 1. oktober 1983 og den 1. oktober 1984 
fra 89 til 68 DM i Tyskland og fra 17 til 9 £ i Storbri­
tannien. 
(') Gennemsnitsprisen cif ARA for kokskul importeret fra 
USA og Australien i henhold til kontrakter med mellem­
lang og lang løbetid. 
30. Priser på kul til boligopvarmning 
(Tabel 20 B) 
Tabel 20 B viser udviklingen i priserne på antracit (og 
på koks for Italiens vedkommende) mellem 1. januar 
1983 og 1. januar 1984. Stigningerne er generelt små 
undtagen i Det forenede Kongerige (+ 14%). 
Forskellen mellem priserne på kul til boligsektoren og 
priserne på fyringsgasolie er reduceret en smule. 
31. Den af Kommissionen offentliggjorte »Bulletin 
om energipriser« giver en komplet oversigt over udvik­
lingen i energipriserne i medlemsstaterne. Indikativpris i national valuta 
Referencedato 
1. oktober 1983 
1. januar 1984 
1. april 1984 
1. juli 1984 
1. oktober 1984 
Procentvis forskel mellem 
den 1. oktober 1984 og den 
1. oktober 1983 US-dollar 
65,95 
66,20 
65,00 
64,45 
64,30 
-2,5 DM 
173 
181 
168 
180 
196 
+ 13,3 bfr. 
3511 
3 691 
3 440 
3 667 
3 974 
+ 13,2 ffr. 
526 
. 553 
518 
553 
601 
+ 14,3 £ 
44 
47 
45 
48 
52 
+ 18,2 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/9 
VI. HANDEL MED KUL OG KOKS 
32. Handel mellem fællesskabslandene 
(Tabel 21 og 22) 
Stabilitet 
I tidsrummet 1983—1985 lå handelen mellem fælles­
skabslandene stabilt på mellem 20 og 21 mio tons om 
året. Den vil formentlig falde med ca. 1,8 mio tons i 1985. I 1984 leverede Det forenede Kongerige 2,5 mio 
tons stenkul mindre til de andre lande end i 1983 og 
modtog en million tons koks mere fra disse til jern- og 
stålindustrien. Der konstateres ligeledes et mindre fald i 
leverancerne af tysk kul til Frankrig og Italien. 
I de tre år, denne rapport omhandler, er der tale om 
følgende udvikling: 
(i mio tons) 
Stenkul 
Koks 
lait 1983 
15,9 
4,8 
20,7 1984 
14,1 
6,5 
20,6 1985 
13,9 
4,9 
18,8 
33. Handel med tredjelande 
a) Import 
(Tabel 23 og 24) 
Ny rekord 
Som følge af tendensen i Fællesskabets produktion og i 
forbruget nåede importen fra tredjelande i alt 79 mio 
tons; hermed udlignedes importnedgangen i 1983, og 
rekordniveauet fra 1981 blev oversteget med 11%. 
Importen steg i alle fællesskabslandene, meget betyde­
ligt i Frankrig og Det forenede Kongerige, i mindre 
grad i Italien og Nederlandene. 
Fra 1983 til 1984 øgedes importen af dampkul med 9 
mio tons (22%) og importen af kokskul med 8 mio tons 
(46%). Dette niveau vil antagelig ligge fast i 1985. 
Importen af antracit og magre kul har siden 1980 vist 
en konstant nedadgående tendens og udgør næppe 
mere end en million tons. Det faldende forbrug af 
briketter og de høje priser på antracit til boligop­
varmning er de vigtigste grunde til dette fald. 
34. b) Eksport af stenkul og koks til tredjelande 
(Tabel 25) 
I 1984 nåede eksporten af stenkul 1,9 mio tons mod 3,7 
i 1983, og eksporten af koks nåede 2,4 mio tons mod 
2,3. 
Leverancerne af kul fra Det forenede Kongerige faldt 
fra 1,9 mio til 0,3 mio tons. Hertil kommer visse leve­rancer af kul fra tredjelande oplagret i havne på konti­
nentet og ikke opført her. 
I 1985 vil eksporten antagelig ligge på i alt 5 mio tons 
(stenkul og koks), hvilket er 10% mindre end i 1983. 
Den globale produktion og handel med kul 
(Tabel 26) 
Udbudet overstiger efterspørgselen 
35. I 1984 lå verdensproduktionen af kul på niveauet 
for 1983 (3,1 mia tons), idet faldet i Fællesskabet blev 
opvejet af en stigning i resten af verden. 
Til trods for en aktivitetsfremgang i industrilandene, 
navnlig inden for el- og stålsektorerne, er der stadig tale 
om rigelige udbud på det internationale kulmarked, 
hvilket trykker prisen. 
Samhandelen med kul steg til 229 mio tons (+ 16%). 
Dette skyldtes især en stigning i Fællesskabets og 
Japans efterspørgsel på 22%. 
36. I 1985 skulle den internationale efterspørgsel efter 
kul udvikle sig i takt med væksten i industrilandene, 
medmindre nye miljømæssige stramninger i de vigtigste 
kulforbrugende lande skulle fjerne den hidtidige pris­
mæssige fordel ved kul. 
Udbudet vil øges yderligere. De traditionelle store 
eksportører er i besiddelse af ekstra produktionskapa­
citet, og der kommer nye eksportører (Kina, Columbia) 
på markedet. 
Nr. C 177/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
VII. LAGRE AF STENKUL OG KOKS 
(Tabel 27 A, B og C) 
37. I 1984 faldt de samlede lagre med 35 mio tons 
( — 24%). Man skal ti år tilbage i tiden for at finde en 
lignende lagernedgang. 
— Producentlagrene af kul og koks faldt i alle fælles­
skabslandene og særlig i Tyskland (stenkul : —4,3 
mio tons, koks : —4,8 mio tons). Lagernedgangen 
vil fortsætte i 1985 med det halve. I Det forenede 
Kongerige faldt minelagrene, der ofte var blokeret 
som følge af strejken, med ca. 3,5 mio tons. 
— Lagrene ved kraftværker faldt med 17 mio tons. Visse lagre i havnene på kontinentet bliver anvendt 
til at opfylde kontrakter indgået af National Coal 
Board i udlandet (EKSF- og tredjelande) eller, i 
mindre grad, til at forsyne stålindustrien og indu­
strien i Det forenede Kongerige. 
Ved slutningen af 1984 lå de samlede lagre af kul og 
koks (udtrykt i stenkulsækvivalenter) på 109 mio 
tons. Det svarer til lidt over fire måneders anslået 
forbrug i 1985. Lagrene i Tyskland og Danmark 
dækker en længere periode, henholdsvis 170 og 250 
dages forbrug. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/11 
TABEL 1 
De forskellige energiformers andel i det interne bruttoforbrug af energi 
Stenkul 
Brunkul 
Olie 
Naturgas 
Atomkraft 
Øvrige 
lait 1983 
Foreløbig 
I mio tons 
180,0 
32,7 
415,9 
165,2 
78,2 
15,3 
887,3 % 
20,3 
3,7 
46,9 
18,6 
8,8 
1,7 
100,0 1984 
Anslået 
I mio tons 
167,2 
34,0 
430,0 
179,7 
97,0 
14,1 
922,0 % 
18,1 
3,7 
46,7 
19,5 
10,5 
1,5 
100,0 1985 
Forventet 
I mio tons 
176,6 
34,7 
428,0 
177,0 
117,4 
14,3 
948,0 % 
18,6 
3,7 
45,1 
18,7 
12,4 
1,5 
100,0 
TABEL 2 
Det interne bruttoforbrug af energi pr. land i 1983 
(foreløbige tal) 
(i mio tons) 
Fast brændsel 
% 
Olieprodukter 
% 
Naturgas 
% 
Atomkraft 
% 
Øvrige 
% 
lait 
% Belgien 
9,27 
23,1 
17,64 
43,8 
7,12 
17,7 
6,12 
15,2 
0,09 
0,2 
40,24 
100,0 Danmark 
5,46 
33,7 
10,37 
64,0 
— 
0,37 
2,3 
16,20 
100,0 Tyskland 
81,56 
32,8 
108,0 
43,4 
39,62 
15,9 
16,46 
6,6 
3,31 
1,3 
248,95 
100,0 Frankrig 
25,16 
14,2 
87,11 
49,2 
22,41 
12,7 
37,41 
21,1 
5,04 
2,8 
177,13 
100,0 Græken­
land 
4,76 
30,0 
10,67 
67,3 
0,07 
0,4 
0,36 
2,3 
15,86 
100,0 Irland 
1,91 
24,0 
4,21 
52,8 
1,78 
22,3 
0,07 
0,9 
7,97 
100,0 Italien 
12,78 
10,1 
83,15 
65,6 
22,39 
17,6 
3,74 
3,0 
4,68 
3,7 
126,74 
100,0 Luxem­
bourg 
1,27 
44,7 
1,0 
35,2 
0,26 
9,2 
0,31 
10,9 
2,84 
100,0 Neder­
landene 
5,14 
8,9 
21,86 
37,9 
29,16 
50,5 
0,90 
1,6 
0,63 
1,1 
57,69 
100,0 De 
forenede 
Kongerige 
65,39 
33,8 
71,91 
37,1 
42,39 
21,9 
13,54 
7,0 
0,39 
0,2 
193,62 
100,0 EUR 10 
212,69 
24,0 
415,92 
46,9 
165,20 
18,6 
78,17 
8,8 
15,26 
1,7 
887,25 
100,0 
Nr. C 177/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 3 
Forbrug af kul fordelt på sektorer og medlemsstater 
(i mio tons, t «• t) 
A. SEKTORER 
Kraftværker 
Koksværker 
Jern- og stålindustrien 
Andre industrier 
Boligopvarmning 
Briketværker 
Forbrug på produktion 
Gasværker og andre 
Statistiske forskelle 
lait 
B. LANDE 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 1983 
Faktisk 
182,4 
70,2 
1,3 
17,1 
16,8 
3,5 
1,3 
0,1 
— 
292,7 
14,2 
8,9 
88,5 
40,0 
1,3 
1,5 
18,4 
0,2 
7,9 
111,8 
292,7 1984 
Anslået 
155,0 
68,9 
1,4 
17,6 
14,2 
2,9 
1,1 
0,1 
— 
261,2 
16,0 
9,2 
86,6 
39,2 
1,8 
1,4 
19,3 
0,2 
9,8 
77,7 
261,2 1985 
Forventet 
175,2 0) 
68,9 
1,5 
18,8 
15,1 
3,3 
1,3 
0,1 
— 
284,2 
15,3 
9,8 
86,5 
38,6 
2,0 
2,1 
19,5 
0,2 
9,7 
100,5 (») 
284,2 1984/83 
% 
-15 
- 2 
- 8 
+ 3 
-15 
-17 
-15 
— 
— 
-11 
+ 13 
+ 3 
- 1 
- 2 
+ 38 
- 7 
+ 5 
— 
+ 24 
-30 
-11 1985/84 
% 
+ 13 
— 
+ 7 
+ 7 
+ 6 
+ 14 
+ 18 
— 
— 
+ 9 
- 4 
+ 6 
- 1 
- 2 
+ 11 
+ 50 
+ 1 
— 
- 1 
+ 29 
+ 9 
(>) Dette tal kunne omfatte 10 mio tons til genopbygning af de britiske elværkers lagre. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/13 
TABEL 4 
Produktion af stal og forbrug af koks i jern- og stilindustrien 
(ilOOOt) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede 
Kongerige 
EUR 10 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede 
Kongerige 
EUR 10 Stålproduktion 
1983 
Faktisk 
10 154 
493 
35 729 
17 582 
858 
141 
21811 
3 294 
4 484 
14 980 
109 526 1984 
Anslået 
11307 
549 
39 381 
19 031 
892 
167 
24 006 
3 988 
5 742 
15 235 
120 298 1985 
Forventet 
C) 
115 000/ 
120 000 
Produktion af råjern 
1983 
Faktisk 
8 068 
26 598 
13 770 
10 362 
2316 
3 747 
9 623 
74 484 1984 
Anslået 
8 998 
30 200 
15 070 
11664 
2 768 
4 925 
9 652 
83 277 1985 
Forventet 
C) 
79 000/ 
82 000 Koksforbrug 
1983 
Faktisk 
4 940 
— 
15 503 
7 834 
— 
— 
5 450 
1604 
1985 
5 931 
43 248 1984 
Anslået 
4940 
10 
17 650 
8 380 
20 
— 
6 050 
1900 
2 300 
6000 
47 250 1985 
Forventet 
5 035 
10 
16 500 
2 200 
20 
— 
6 120 
1800 
2 100 
5 750 
45 535 
Specifikt koksforbrug i 
højovne (i kg pr. ton råjern) 
1983 
Faktisk 
525 
526 
510 
462 
566 
493 
550 
517 1984 
Anslået 
530 
531 
523 
460 
570 
440 
565 
518 1985 
Forventet 
530 
525 
525 
463 
570 
440 
547 
519 
(') Ikke oplyst. 
Nr. C 177/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 5 
Koksforbrug fordelt på sektorer 
(i 1000 tons) 
Jern- og stålindustrien 
Andre industrier 
Boligopvarmning 
Andre formål 
Statistisk forskel 
lait 1983 
Faktisk 
43 240 
3 304 
3 784 
756 
-119 
50965 1984 
Anslået 
47 250 
3 528 
2 597 
651 
— 
54 026 1985 
Forventet 
45 930 
3 508 
2 431 
641 
— 
52 510 Procentvis forskel 
1984/83 
+ 9 
+ 7 
-31 
-14 
— 
+ 6 1985/84 
-3 
— 
-6 
-2 
— 
-3 
TABEL 6 
Kul til koksværker 
(i 1000 tons) 
1983: Faktisk 
1984: Anslået 
1985: Forventet 
Belgien 1983 
1984 
1985 
Tyskland 1983 
1984 
1985 
Frankrig 1983 
1984 
1985 
Italien 1983 
1984 
1985 
Nederlandene 1983 
1984 
1985 
Det forenede 1983 
Kongerige 1984 
1985 
EUR 10 1983 
1984 
1985 Kul fra 
eget land 
2 997 
3 100 
3000 
29 648 
27 596 
26 650 
3 241 
3 725 
3 100 
— 
— 
9 133 
3 200 
5 800 
45 019 
37 621 
38 550 Kul fra 
andre 
EKSF-lande 
1 112 
1370 
1300 
40 
66 
50 
2 543 
2 185 
2 110 
1803 
1800 
1600 
516 
800 
800 
6 014 
6 221 
5 860 Kul fra 
EKSF 
i alt 
4109 
4 470 
4300 
29 688 
27 662 
26 700 
5 784 
5 910 
5 210 
1803 
1800 
1600 
516 
800 
800 
9 133 
3 200 
5 800 
51033 
43 842 
44 410 . Kul fra 
tredje­
lande 
2 327 
2 790 
3 100 
__ 
4 168 
5 690 
5 890 
6 891 
7 700 
8 000 
2 194 
3 200 
3 050 
2 491 
5 600 
4 500 
18 071 
24 980 
24 540 Forsyning 
i alt 
6 436 
7 260 
7 400 
29 688 
27 662 
26 700 
9 952 
11600 
11 100 
8 694 
9 500 
9 600 
2710 
4 000 
3 850 
11624 
8 800 
10 300 
69 104 
68 822 
68 950 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/15 
TABEL 7 
Forkoksning 
(i 1000 tons) 
1983 (Faktisk) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 
1984 (Anslået) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 
1985 (Forventet) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 
Fordeling af kapaciteten 
Minekoksværker 
Koksværker i jern- og 
stålindustrien 
Uafhængige koksværker 
EUR 10 Koksværkers-
produktions­
kapacitet 
6 800 
28 400 
10 600 
10 700 
3000 
8 700 
68 200 
6 600 
26 800 
10 100 
10600 
3000 
9400 
66 500 
6 300 
26 000 
10100 
10 600 
3000 
10 000 
66 000 
1983 
27 800 
37 200 
3 200 
68 100 Kulforbrug 
6 376 
29 752 
10 629 
8.879 
2 898 
11690 
70 224 
7 260 
27 632 
11600 
9 500 
4 000 
8 700 
68 692 
7400 
26 700 
11 100 
9 600 
3 850 
10 300 
68 950 
1984 
25 300 
38 000 
3 200 
66 500 Koksproduktion 
5 106 
22 772 
8 457 
6 492 
2 124 
8 533 
53 484 
5 500 
21 140 
9 000 
6 850 
2 700 
6 400 
51590 
5 550 
20 500 
8 500 
6 900 
2 600 
7 900 
51950 
1985 
25 100 
37 700 
3 200 
66 000 Procentvis ændring 
i forhold til 
foregående år 
-12 
-14 
-15 
-15 
-12 
- 2 
-11 
+ 8 
- 7 
+ 6 
+ 6 
+ 27 
-25 
- 4 
+ 1 
- 2 
- 5 
+ 1 
- 4 
+ 23 
— 
Nr. C 177/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 8 
Netto-elproduktion opdelt på Unde og på energikilder 
Samlet produktion 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Vandkraft 
Geotermi 
Kernekraft 
Konventionel 
varmekraft 
heraf: stenkul 
brunkul 
olieprodukter 
naturgas Nettoproduktion i TWh 
1983 Faktisk 
1 230,5 
49,9 
20,7 
351,6 
283,7 
22,3 
10,7 
174,5 
0,8 
57,0 
259,4 
144,8 
2,6 
275,0 
808,1 
423,3 
106,2 
159,6 
95,7 1984 
Anslået 
1 286,6 
51,8 
21,2 
370,8 
309,4 
23,3 
11,0 
173,7 
0,9 
60,4 
264,1 
141,6 
2,7 
352,6 
789,7 
(») 
O 
(") 
0 1985 
Forventet 
1331,1 
C) 
0 
0 
0 
C) 
(l) 
0 
C) 
0 
C) 
145,8 
2,8 
413,5 
769,0 
0 
0 
C) 
0 Procentvis 
forskel 
1984/83 
+ 4,6 
+ 3,8 
+ 2,3 
+ 5,5 
+ 9,1 
+ 4,7 
+ 3,1 
- 0,5 
+ 8,0 
+ 5,9 
+ 1,8 
+ 2,2 
— 
+ 28,2 
- 1,7 
— 
— 
— 
— 1985/84 
+ 3,5 
+ 3,0 
— 
+ 17,2 
- 2,6 
— 
— 
— 
— 
(') Foreligger ikke. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/17 
TABEL 9 
Kulleverancer til kraftværker 
(i 1000 tons) 
1983: Faktisk 
1984: Anslået 
1985: Forventet 
Belgien 1983 
1984 
1985 
Danmark 1983 
1984 
1985 
Tyskland 1983 
1984 
1985 
Frankrig 1983 
1984 
1985 
Grækenland 1983 
1984 
1985 
Irland 1983 
1984 
1985 
Italien 1983 
1984 
1985 
Nederlandene 1983 
1984 
1985 
Det forenede 1983 
Kongerige 1984 
1985 
EUR 10 1983 
1984 
1985 Offentlige kraftværker 
Kul fra 
eget 
land 
2 839 
2 535 
2 705 
— 
37 069 
37 820 
36 900 
3 395 
3 225 
3 490 
— 
47 
35 
35 
— 
— 
83 850 
36 650 
71950 
127 200 
80 265 
115 080 Kul fra 
andre 
EKSF-
lande 
34 
50 
50 
1478 
600 
1600 
827 
280 
600 
1977 
1825 
1500 
— 
— 
— 
150 
25 
50 
4 491 
2 755 
3 800 Kul fra 
EKSF 
i alt 
2 873 
2 585 
2 755 
1478 
600 
1600 
37 896 
38 100 
37 500 
5 372 
5 050 
4 990 
— 
47 
35 
35 
150 
83 875 
36 650 
72 000 
131 691 
83 020 
118 880 Kul fra 
tredje­
lande 
2 804 
2 665 
2 345 
6957 
8 200 
7400 
5 473 
5 450 
5 800 
7 750 
9 250 
7 510 
272 
750 
750 
750 
6 859 
8000 
8 500 
3 750 
4 700 
4 700 
1306 
750 
1500 
35 171 
39 765 
39 255 I alt of­
fentlige 
kraft­
værker 
5 677 
5 250 
5 100 
8 345 
8 800 
9000 
43 369 
43 550 
43 300 
13 122 
14 300 
12 500 
272 
750 
750 
47 
35 
785 
6 859 
8000 
8 500 
3 900 
4 700 
4 700 
85 181 
37 400 
73 500 
166 862 
122 785 
158 135 Egenproducenters 
kraftværker 
Miner 
370 
330 
340 
— 
3 144 
2 900 
3000 
7 420 
7 600 
6 100 
— 
— 
40 
10 
50 
10 974 
10 840 
9 490 Anden 
industri 
— 
— 
5 168 
5 550 
5 200 
284 
100 
100 
— 
— 
14 
45 
1836 
1200 
2600 
7 347 
6 850 
7 900 lait 
6 047 
5 580 
5440 
8 435 
8 800 
9000 
51681 
52 000 
51500 
20 826 
22 000 
18 700 
272 
750 
750 
47 
35 
785 
6 873 
8000 
8 500 
3 945 
4 700 
4 700 
87 057 
38 610 
76 150 
185 183 
140 475 
175 525 
Nr. C 177/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 10 
Kraftværkernes forbrug af fast brændsel 
(herunder sådanne ejet af kulindustrien og af egenproducenter) 
(i mio tons) 
Belgien 
Stenkul 
Danmark 
Stenkul 
Tyskland 
Stenkul 
Begkul 
Brunkul 
Frankrig 
Stenkul 
Begkul 
Brunkul 
Grækenland 
Stenkul 
Brunkul 
Irland 
Stenkul 
Tørv 
Italien 
Stenkul 
Brunkul 
Nederlandene 
Stenkul 
Det forenede Kongerige 
Stenkul 
EUR 10 (}) 
Stenkul 
Begkul 
Brunkul 1983 
Faktisk 
6,1 
8,5 
50,0 
3,4 
108,9 
22,3 
0,9 
1,1 
0,2 
29,6 
— 
2,8 
7,0 
1,8 
4,7 
83,3 
182,4 
4,3 
144,2 1984 
Anslået 
6,4 
8,4 
50,4 
3,4 
110,0 
19,9 
1,0 
1,6 
0,8 
30,5 
— 
2,8 
7,9 
1,9 
• 
4,7 
56,5 
155,0 
4,4 
146,8 1985 
Forventet 
5,4 
9,0 
51,6 
3,4 
110,0 
18,7 
1,0 
1,7 
0,8 
30,5 
0,8 
2,8 
8,0 
1,9 
4,7 
76,2(2) 
175,2(2) 
4,4 
146,9 Procentvis forskel 
1984/83 
+ 4 
- 1 
+ 3 
— 
+ 1 
- 11 
+ 10 
+ 45 
+ 208 
+ 3 
— 
— 
+ 12 
+ 6 
— 
- 32 
- 15 
+ 2 
+ 2 1985/84 
^15 
+ 7 • 
— 
— 
— 
- 6 
— 
+ 6 
— 
— 
— 
— 
+ 1 
— 
— 
+ 35 
+ 12 
— 
— 
(>) Eventuel forskel som følge af afrunding. 
(2) Dette tal kunne omfatte 10 mio tons til genopbygning af de britiske elværkers lagre. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/19 
TABEL 11 
Forbrug af kul og koks i diverse industrier 
(med undtagelse af kraftværker) 
(i 1000 tons) 
A. Stenkul 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede 
Kongerige 
EUR 10 
B. Koks 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede 
Kongerige 
EUR 10 1983 
Faktisk 
841 
307 
4 451 
2 705 
968 
304 
2 049 
90 
143 
5 260 
17 118 
205 
26 
1479 
799 
18 
7 
500 
— 
180 
295 
3 509 1984 
Anslået 
1 130 
400 
4 100 
3 500 
890 
300 
1730 
100 
700 
4 800 
17 650 
260 
20 
1300 
850 
40 
8 
480 
— 
170 
400 
3 528 1985 
Forventet 
1250 
400 
4 100 
4 500 
1040 
280 
1780 
100 
800 
4 500 
18 750 
260 
20 
1300 
820 
40 
8 
500 
— 
160 
400 
3 508 Procentvis forskel 
1984/83 
+ 34 
+ 30 
- 8 
+ 29 
- 8 
- 1 
- 16 
+ 11 
+ 390 
- 9 
+ 3 
+ 27 
- 23 
- 12 
+ 6 
+ 122 
+ 14 
- 4 
— 
- 5 
+ 36 
— 1985/84 
+ 11 
— 
— 
+ 29 
+ 17 
- 7 
+ 3 
— 
+ 14 
- 6 
+ 6 
— 
— 
— 
- 4 
— 
— 
+ 4 
— 
- 6 
— 
— 
Nr. C 177/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 12 
Leverancer af fast brændsel til boligopvarmning 
(i 1000 tons) 
1983: Faktisk 
1984: Anslået 
1985: Forventet 
A. Stenkul, stenkulsbriketter og koks 
Stenkul 1983 
1984 
1985 
Stenkulsbriketter 1983 
1984 
1985 
Koks 1983 
1984 
1985 
I alt 1983 
1984 
1985 
% 1984/83 
B. Tørv-og 1983 
brunkuls- 1984 
briketterO) 1985 Bel­
gien 
1 147 
1 175 
1 170 
114 
125 
125 
36 
39 
39 
1297 
1339 
1334 
+ 3 
70 
80 
80 Dan­
mark 
269 
350 
350 
40 
27 
30 
309 
377 
380 
+ 22 
42 
40 
40 Tysk­
land 
2 138 
2 050 
1930 
778 
760 
750 
1 106 
1000 
950 
4 022 
3 810 
3 630 
-5 
2 581 
2 605 
2 545 Frankrig 
2 194 
2 150 
2 250 
1551 
1500 
1400 
272 
70 
50 
4 017 
3 720 
3 700 
-7 
154 
150 
150 Græken­
land 
3 
60 
60 
1 
4 
60 
60 
— 
75 
75 
75 Irland 
1 142 
1025 
1000 
1 142 
1025 
1000 
-10 
786 
780 
780 Italien 
160 
150 
120 
10 
10 
10 
200 
150 
150 
370 
310 
280 
-16 
32 
30 
30 Luxem­
bourg 
4 
3 
4 
1 
5 
1 
2 
10 
4 
6 
-60 
49 
50 
50 Neder­
landene 
70 
75 
75 
8 
6 
6 
12 
10 
10 
90 
91 
91 
+ 1 
21 
20 
20 Det fore­
nede 
Konge­
rige 
9 647 
7 200 
8 150 
892 
700 
900 
1975 
1300 
1200 
12 514 
9 200 
10 250 
-26 
— EUR 10 
16 774 
14 238 
15 109 
3 354 
3 101 
3 191 
3 647 
2 597 
2 431 
23 775 
19 936 
20 731 
-16 
3 810 
3 830 
3 770. 
(') Inkl. små mængder uforarbejdede produkter. 
NB: Tallene i tabellen omfatter ligeledes leverancer til arbejdere; i Tyskland leverancer til hæren og i Det forenede Kongerige til store offentlige bygninger og 
administrationer. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/21 
TABEL 13 
Stenkulproduktion fordelt pi distrikter og brændværdi af produktionen 
(i 1000 tons) 
Kempen 
Sud 
Belgien 
Ruhr 
Aachen 
Ibbenburen 
Saar + Kleinzechen 
Tyskland 
Nord Pas-de-Calais 
Lorraine 
Centre-Midi 
Frankrig 
Irland 
Skotland 
Northern 
Yorkshire 
North-West 
Midlands — Kent 
South Wales 
Licensed mines 
Opencast 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 1983 Faktisk 
103 t 
5 910 
187 
6 097 
71466 
5 186 
2 420 
10 548 
89 620 
3 201 
10 579 
3 241 
17 022 
75 
6 094 
12 131 
30 315 
10 663 
34 780 
6 739 
1321 
14 050 
116 448(l) 
229 263 Kj/Kg 
(27 530) 
(27 215) 
(25 105) 
(21280) 
(24 395) 
(25 633) 1984 
Foreløbig 
6 196 
102 
6 298 
66 286 
5 370 
2 399 
10 813 
84 868 
2 500 
10 882 
3 212 
16 594 
70 
933 
2 082 
4 243 
4 449 
21538 
1295 
1382 
13 408 
49 330 
157 160 1985 
Forventet 
6 600 
— 
6 600 
66 700 
5 300 
2 300 
11 000 
85 300 
1900 
10 300 
3 200 
15 400 
70 
foreligger ikke 
89 500 
196 870 
(') Heraf 355 af ikke nærmere angivet oprindelse. 
TABEL 14 
Personale beskæftiget under jorden 
(årsgennemsnit) 
(i tusinder) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige 
Irland 
EUR 10 1983 
Faktisk 
16,0 
118,3 
27,1 
159,7 
0,3 
320,9 1984 
Foreløbig 
15,0 
112,4 
25,0 
(*) 
0,3 
(>) 1985 
Forventet 
14,9 
109,1 
23,0 
C) 
0,3 
(•) 
(l) Foreligger ikke. 
Nr. C 177/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 15 
Produktion pr. mandtime under jorden 
(i kg pr. mandtime) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 1983 
Faktisk 
297 
553 
374 
409 
451 1984 
Foreløbig 
322 
574 
387 
360 
466 1985 
Forventet 
324 
580 
385 
400 
475 
TABEL 16 
Produktionsomkostninger og indtægter pr. ton 
(i ECU pr. ton) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige Produktionsomkostninger 
1982 
98 
92 
97 
84 1983 
106 
102 
98 
86 1984 
107 
108 
99 
136 Indtægter 
1982 
70 
81 (') 
67 
68 1983 
74 
89 (') 
66 
68 1984 
73 
96(') 
66 
70 
(I) Inkl. støtten til kokskul. 
TABEL 17 
Statsstøtte til den løbende produktion i stenkulindustrien 
(i ECU pr. produceret ton) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 Direkte støtte (1) 
1983 
24,45 
10,25 
32,30 
12,82 
13,57 1984 (2) 
33,37 
12,07 
34,08 
18,22 
17,08 Indirekte støtte 
1983 
1,92 
0,39 
0,49 
0,31 1984 (2) 
2,03 
0,26 
0,93 
0,24 lait 
1983 
26,37 
10,64 
32,79 
12,82 
13,81 1984 (2) 
35,40 
12,33 
35,01 
18,22 
17,39 
(1) Inkl. støtten til kokskul. 
(2) Foreløbige tal. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/23 
TABEL 18A 
Investeringer i kulindustrien 
(Produktion og klargøring) 
(i mio ECU) 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 1983 
Faktisk 
39,6 
416,4 
100,7 
1 210,8 
1 767,5 1984 
Anslået 
67,6 
418,0 
75,7 
1 107,9 
1 669,2 1985 
Forventet (') 
13,4 
268,8 
63,8 
940,8 
1 286,8 
(<) Kun begyndte eller vedtagne investeringer er medtaget. 
TABEL 18 B 
Minelukninger 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 1984 
Antal 
1 
— 
— 
8 
9 1983-produktion 
(i 1000 tons) 
183 
— 
— 
2 000 
2 183 
Nr. C 177/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
< ~ 
«S? 52 
g JS <*j 
> 
T3 
C 
oo 
-SS 
W5^ 
C 
"3 bu t n-
J 
•o 
2 
c 
t £ CQ 
S S 
c 
1 s c« o 
< 
•s s (S o 
o 
Q 
o 
•c 
o 60 
3 1 1 1 1 1 1 
1 1 1 
o o o 
t- «•» o 
•<t "t" "* 
1 1 1 
» » t 
V^ V> Os 
— — — 
5 1 1 00 
r-
1 1 1 1 1 1 
1 1 1 
8 8 § 
^f ^t «o 
CO & 
-8 E 
1 \ 
ZS 
2 
c < 1 1 1 1 1 1 
1 1 1 
<J5 t^j <J^ 
N (S t 
r~ t» c-r- r~ t-
1 1 1 
1 1 1 1 1 1 
1 1 1 
1 1 1 1 1 1 
8 8 8 
—« Os Os 
1 1 1 
"» •* w> 
— r~ — 
co E 
4> S 
Z o 
CN 
3 
^ 
S i 
1 
* 1 
i 
l 
1 
i 
l 
1 
i 
1 
o o 
3 CO 1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
1 1 
8 8 
CN CN 
888 
r» Os 
CN 
TT 
00 
OS 
«t 
•o •o o 
Z 
T3 
3 X o\ •* 
Os — 
es co 
00 00 
Os Os 
r- — 
E 
E 
o 
CN O O © O 
•* ^ <*! 
o' o" co" 
o o o 
so so so 
1 I 1 1 1 1 
8 8 8 
« vo « 
1 1 1 1 1 1 
«-> O o CN «r> © 
O N « 
'*•*•* 
© © © 
O O O 
i i 1 
i i i 
8 8 8 
r- r- r-(N N N 
*•<*<« 
— r- — 
es E 
<u E 
2 o 
<9 ""* 
Z o 
3 
V E E 
C3 
E o o o r- i— «-> 
0\ ON (S 
2 2 8 
CN CN «<o * * * 
1 1 1 1 1 1 
8 8 S 
CN CN O 
sososo 
1 1 1 1 1 1 
•o o o 
Os — CN 
M t t 
1 1 1 1 1 1 
1 1 1 
8 8 8 
r- r- r-
^ "* Q0 
M t-» — 
3 
ti 
E 
E 
c« E 1 1 1 1 1 1 
1 1 1 
CN CN Os 
— — CO 
SO so so 
8 8 8 
° ° S 
i i i i i i 
o o o 
CO CO CO 
O O O 
O O O 
00 00 00 
CN CN CN 
S 8 8 
r^ r- r-
M N (S 
O O O 
so so so CN CN CN 
t ^ ifl 
— r-~ — 
73, 's1 
s-0 
3 
M 
o \ U O O O 
oo oo oo 
00 00 00 
% s % so' so" so" 00 00 00 
o o o 
r- r- r~~ 
8 8 8 
3\ 0\0 
1 1 1 1 1 1 
w 
o o <o 
O O CN so so r-</-> v> <o 
•* •<* -<t 
O O O 
00 o o 
CO ^t Tfr 
8 8 8 
—. r- — 
o _, 
•* E 
o 2 
X 
M 
O * U.U. 
88 
8"= 31 
.-a-a 
! 8) « 
o** 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/25 
* 
OQ 
tt) 
ffl 
i 
«2f s 
s .g 1 GM 82 2«2 
£ 
<u 
.H,-n 
X 
u 
.3 
£ 
52 || 
£ 
•o 
c 
CO 
5 S 
o* 
1 
3 
z 
c 
|3> 
eo 
c« 
c 
o 
< 
-c 
ed 
2 
et 
Q 
o en 
•c 
60 
ed ^'"l 
Os 00 
c» O 
3£ 
O* s©* ro es 
| i 
1 1 
I I 
1 1 
oo r-
**! °V 
rO eS 
1 I 
O oo 
c» ©^ 
2 2 
Os 1 
c» 1 
Os" ro 
1 1 
1 1 
1 1 1 1 
S? 
O so rO es 
Tf Tf 
00 00 
Os Os 
— c--
ro G 
4> E 
ZS 
'S 
es 
c < » 
— 
t-^ 
es <N 
Tf 
00 
r~" o 
1 
1 
1 
1 
Tf 
oo 
p-o 
1 
r-^ 
es fS 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
O 
ro 
r~ 
oo Os ^i 
oo* 
r~ 
00 
es 
ro 
r-^ 
00* 
o 
1 
1 
1 
1 
ro 
t^ 
00* 
O 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
r~ 
<o 
00 
<N 
1 
1 
Tf 
oo Os 
ro 
"O 
•o 
"3 
M\ 
S ro 
o* es 
Os 
r~ 
ro 
es 
ro 
S 
1 
1 
1 
1 
es 
s 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
Os 
P~ 
ro 
1 
1 
Tf 
00 
Os 
f-
& 
& 
O ro 
o 
fS °i. 
ro 
Tf 
o. SO 
«n 
°i> r-* 00 
I 
1 
| 
1 
>/o 
°V t--* 00 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
§ 
SO* 
1 
1 
00 
Os «/"> 
Tf* 
Tf 
>/"> Tf 
es 
Os 
r~ 
oo O 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
Tf 
«•> 
Tf 
es 
Os 
r^ 
oo O 
Tf 
00 
Os 
Tf 
"O 
•o 
3 
M 
ti 
•o > 
"5 X r-; 
r»* 
_ 
r-
uo es 
Os 
t^ 
É 
i 
i 
i 
i 
i 
i 
1 
i 
i 
i 
i 
i 
i 
p-
V"> 
es 
Os 
r-É 
Tf 
00 
Os 
r~ 
& 
S o es 
o M 
es* 
Os 
so 
O 
Tf 
r~ 
00 
Os 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
Os 
SO 
o 
Tf 
r~ 00 
Os 
00 
Os °*i> 
V©* 
*r> 
Os 
CO 
oo 
es r-
r-
o v" oo 
>o 
r» 
f-
oo 
1 
1 
oo 
r~ 
| 
1 
oo 
es r-
Os 
ro 
1 
1 
o 
o 
Tf 
00 
Os 
es 
•o 
O 
"3 
B 
S 
ed 
E SO 
3T Tf 
SO 
rO 
O 
00 
r-rO t~ 
es 
SO 
oo 
Os 
Tf 
oo 
1 
1 
00 
r-
t-
1 
1 
-
r~ Tf 
i— 
SO 
ro 
O 
1 
1 
Os 
es 
Os Os 
Tf 
00 
Os 
f-
B B o 
\ o ro r~ 
Os" 
r-
r* Os 
00 
*r% 
Os so 
es 
00 
r» 
oo 
°V ro* t-
1 
1 
oo 
Os SO 
1 
1 
Os 
es 
es r» 
r-
Os 
1 
1 
es 
Tf 
t~ oo 
00 
Os °°*. 
Tf 
O 
o 
Os 
es 
t— 
00 
o Tf 
oo 
S 
r~* 
1 
1 
Os sO_ 
r--
I 
1 
Os 
es 
r--
1 
1 
1 
1 
o 
o 
Tf 
oo Os 
•o 
o 
T3 "O S 
2 
1 
B 
B 
et 
E — 
SO* 
ro 
Os 
es 
of 
V) 
Os 
es r^ 
oo 
so 
o" 00 
es 
°V 
oo 
1 
1 
% 
ro* r~ 
I 
1 
w> 
°l es* r-
I 
1 
1 
1 
Os 
es 
£ 
Tf 
00 
Os 
t^ 
& 
s 
O 
»O °\ o* ro 
es 
Tf 
r>-00 
Os 
r~ SO 
SO 
es 
o 
r~ 
so 
oo 
r~ 
1 
1 
so 00 
00 
SO 
1 
1 
Os 
r-
*" 
1 
1 
1 
1 
es 
Tf 
f-oo 
00 
OS 00 
es* <n 
a Tf 
O 
""" 
>r> 
o a SO 
1 
1 
1 
1 
O 
es 
SO 
00 
* 
es r> 
1 
1 
»/-i 
o Os SO 
Os 
Tf 
O 
*Tl 
Tf 
a" 
Os 
r~ 
</•> 
Os 
Tf 
00 
Os 
=3 
"5 •o 
T3 
1 
O U ©^ 
es" >n 
s© 
00 
es o 
r~ 
SO 
t-» SO 
1 
1 
1 
1 
O 
f* 
es 00 
"o 
o r~ 
1 
1 
r-
SO 
r-VO 
SO 
00^ 
es* 
o 
Os 
ri Os Os 
Tf 
Os 
Tf 
oo Os 
r~ 
60 1 
C 
si °l 
Tf 
r~ 
O OS 
00 
o es SO 
1 
1 
1 
1 
*© 
es r-
oo 
00 
<i-> 
SO 
1 
1 
oo 
O 
es SO 
t>-
o 
Os 
es 
Tf 
t-oo 
O 
oo 
es oo 
v> 
00 
Os t-^ ro^ O, 
Tf Tf T? 
es Tf Tf 
ro O Os 
5 Tf es 
ro Tf r-
Tf Tf os 
O 00 Os 
""•• 
in ^ o 
O «n r-es — os 
os so 00 
vo r*- -H 
— SO 00 
es -« os 
Tf Tf ro 
es es Tf 
ro oo Os es — os 
- -
O Os T? 
00 Tf OS 
1 1 1 1 1 1 
ro Tf i-
Tf Tf OS 
O 00 OS 
O Os 00 
es — O 
ro f- Os 
2 i B 
SO Tf Tf 
t~; O Os^ 
Tf rf es 
Os Os Tf 
es r- T> 
Q SO O 
Tf ro es 
Tf Tf \r> 
— r- — 
O _ 
•£ B 
G 6 
°T? 
J2 
o ^ •O O O es 
C — — — 
t^^^OO 
o o ro r~ 
C —' —< — 
« O es TI-T3 25 o — c — — — 
CO r-^ oo v© "« 
U« >o so ro M 
.O 
«> O ro O 2 
•ooo-^ 
I © 00 00 O 
: °°. -. V < 
•S s 
O SO sin 
O. Tf 
- — « « ^ 00 S » »g > > > ~* *~" M* dZ *Z2 ££ 
2 oåå 
M m rf <n 
Nr. C 177/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 20 A 
Gennemsnitlige cif-priser på kul importeret fra tredjelande 
(i US-dollars) 
A. Dampkul(i) 
Effektiv nedre brændværdi 
(KJ/kg) 
Pr. ton (t = t) 
Pr. ton - 29,3 GJ 
B. Kokskul (2) 
Effektiv nedre brændværdi 
(KJ/kg) 
Pr. ton standard 
Pr. ton - 29,3 GJ 
C. Forhold pr. ton på 
29,3 GJ — B: A i % 1. kvartal 
1983 
25 994 
54,60 
61,40 
31 124 
76,25 
71,80 
117% 2. kvartal 
1983 
25 977 
51,30 
57,80 
31 124 
68,95 
64,90 
112% 3. kvartal 
1983 
26 003 
48,95 
55,15 
31 124 
67,05 
63,15 
114,5% 4. kvartal 
1983 
25 946 
49,80 
56,20 
31 124 
65,95 
62,10 
110% 1. kvartal 
1984 
25 764 
45,75 
51,95 
31 124 
66,20 
62,35 
120% 2. kvartal 
1984 
25 990 
45,40 
51,05 
31 124 
65,00 
61,20 
120% 3. kvartal 
1984 
25 778 
44,85 
50,95 
31 124 
64,45 
60,70 
119% 4. kvartal 
1984 
— 
— 
31 124 
64,30 
60,55 
(1) Ifølge de kvartalsmæssige meddelelser fra medlemsstaterne (77/707/EKSF af 7.11. 1977). 
(2) Vejledende pris (73/287/EKSF af 25.7.1973), udgangsdato: ved kvartalets begyndelse. 
TABEL 20 B 
Priser franko forbruger for kul til boligopvarmning inklusive afgifter 
(i ECU/29,3 GJ) 
1. januar 1983 
1. januar 1984 
± % D 
197,25 
200,69 
+ 1,7 B 
226,27 
223,87 
-1,1 F 
269,49 
283,40 
+ 5,2 I 
283,08 
292,06 
+ 3,2 NL 
215,93 
227,02 
+ 5,1 UK 
192,91 
220,51 
+ 14,3 IRL 
149,06 
152,92 
+ 2,6 
Den 1. januar 1984 var der følgende forhold mellem kulpriserne og priserne på fyringsolie: 
Boligopvarmning inklusive afgifter 
, , (i ECU/29,3 GJ) 
Kul 
Fyringsolie D 
6,85 
9,40 B 
7,64 
9,43 F 
9,67 
10,51 I 
9,97 
11,66 NL 
7,75 
10,36 UK 
7,53 
9,79 IRL 
5,22 
9,64 
Prisforskellen mellem fyringsolie og kul til boligopvarmning, der lå på mellem 13 og 99% i 1983 i de forskellige lande, faldt i 1984 til 
fordel for fyringsolie og lå på mellem 9 og 85%. 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/27 
TABEL 21 
Udviklingen i Fællesskabets interne samhandel med kul 
(i 1000 tons) 
Fra 
Til 
Belgien 
1983 
1984 
1985 
Danmark 
1983 
1984 
1985 
Tyskland 
1983 
1984 
1985 
Frankrig 
1983 
1984 
1985 
Grækenland 
1983 
1984 
1985 
Irland 
1983 
1984 
1985 
Italien 
1983 
1984 
1985 
Luxembourg 
1983 
1984 
1985 
Nederlandene 
1983 
1984 
1985 
Det forenede Kongerige 
1983 
1984 
1985 
EUR 10 
1983 
1984 
1985 Belgien 
— 
— 
344 
500 
500 
173 
210 
215 
— 
5 
10 
2 
10 
10 
— 
22 
50 
50 
66 
70 
25 
612 
850 
800 Danmark 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
—. 
— 
— 
— Tyskland 
2 182 
2 635 
2 370 
11 
10 
— 
3 784 
3 620 
3 155 
20 
20 
21 
30 
25 
1803 
1790 
1505 
9 
5 
5 
955 
950 
820 
487 
425 
400 
9 252 
9 485 
8 300 Frankrig 
25 
20 
20 
6 
370 
300 
300 
— 
— 
8 
45 
10 
100 
10 
— 
— 
8 
135 
75 
517 
500 
415 Græken­
land 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— Irland 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
5 
5 Italien 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— Luxem­
bourg 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— Neder­
landene 
113 
135 
160 
14 
200 
200 
— 
— 
30 
10 
— 
15 
10 
10 
— 
95 
270 
267 
625 
370 Det 
forenede 
Kongerige 
154 
45 
10 
1626 
590 
1000 
860 
200 
500 
1698 
1420 
1 170 
705 
457 
205 
400 
92 
10 
22 
5 
5 
385 
200 
200 
— 
5 294 
2 665 
4000 EUR 10 
2 474 
2 835 
2 560 
1657 
600 
1000 
1574 
1200 
1500 
5 655 
5 250 
4 540 
20 
725 
521 
300 
435 
1997 
1800 
1535 
46 
20 
20 
1362 
1200 
1070 
661 
900 
500 
15 947 
14 125 
13 885 
Nr. C 177/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 22 
Udviklingen i Fællesskabets interne samhandel med koks 
(i 1000 tons) 
Fra 
Til 
Belgien 
1983 
1984 
1985 
Danmark 
1983 
1984 
1985 
Tyskland 
1983 
1984 
1985 
Frankrig 
1983 
1984 
1985 
Grækenland 
1983 
1984 
1985 
Irland 
1983 
1984 
1985 
Italien 
1983 
1984 
1985 
Luxembourg 
1983 
1984 
1985 
Nederlandene 
1983 
1984 
1985 
Det forenede Kongerige 
1983 
1984 
1985 
EUR 10 
1983 
1984 
1985 Belgien 
— 
4 
5 
5 
88 
180 
100 
187 
325 
325 
— 
— 
1 
15 
30 
116 
140 
135 
12 
20 
25 
9 
70 
50 
417 
755 
670 Danmark 
— 
— 
3 
— 
— 
— 
— 
— 
-— 
— 
3 Tyskland 
58 
155 
150 
10 
10 
10 
— 
1056 
1225 
950 
1 
20 
20 
4 
5 
31 
55 
5 
1401 
1690 
1600 
481 
380 
275 
32 
900 
50 
3 074 
4440 
3 060 Frankrig 
77 
90 
90 
27 
30 
30 
249 
300 
300 
— 
4 
— 
62 
50 
48 
30 
30 
14 
1 
145 
482 
595 
500 Græken­
land 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— Irland 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— Italien 
— 
— 
— 
— 
11 
— 
— 
— 
— 
— 
11 Luxem­
bourg 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— 
— Neder­
landene 
219 
250 
250 
1 
5 
5 
93 
100 
100 
226 
270 
225 
— 
— 
— 
9 
10 
10 
— 
— 
548 
635 
590 Det 
forenede 
Kongerige 
1 
5 
10 
11 
10 
10 
71 
20 
100 
— 
30 
30 
3 
3 
8 
— 
56 
5 
5 
121 
— 
263 
73 
163 EUR 10 
355 
500 
500 
53 
60 
60 
504 
600 
600 
1469 
1820 
1 500 
16 
50 
50 
7 
8 
8 
94 
70 
85 
1630 
1875 
1780 
628 
400 
300 
42 
1 115 
100 
4 798 
6 498 
4 983 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/29 
TABEL 23 
Import af kul fra tredjelande 
(i mio tons) 
• 
A. Efter modtagerland 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
EUR-10 
B. Efter oprindelsesland 
USA 
Canada 
Australien 
Sydafrika 
Polen 
USSR 
Andre 
lait 
C. Efter forbrugssektor 
Dampkul 
Kokskul 
Antracit og magre kul 
lait 1983 
Faktisk 
5,0 
7,1 
8,0 
12,9 
1.4 
0,9 
15,8 
0.1 
6,4 
3,7 
61,3 
23,5 
1,4 
8,6 
15,7 
10,0 
1,2 
0,9 
61,3 
41,5 
18,1 
!'7 
61,3 1984 
Foreløbig 
6,7 
9,1 
8,3 
16,7 
1,9 
0,9 
19,0 
0,2 
9,0 
7,1 
78,9 
24,5 
2,0 
14,7 
19,6 
15,2 
1.4 
1,5 
78,9 
51,2 
26,5 
1,2 
78,9 1985 
Forventet 
5,8 
8,8 
8,0 
18,0 
1,3 
1,5 
18,5 
0,1 
9,1 
9,0 
80,1 
26,0 
2,5 
13,0 
19,5 
13,6 
0,7 
4,8(0 
80,1 
53,0 
26,0 
1,1 
80,1 
(') Omfatter import fra ikke nærmere angivne lande. 
Nr. C 177/30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 24 
Import af kul fra tredjelande i 1985(]) 
(i 1000 tons) 
USA 
Canada 
Australien 
Sydafrika 
Polen 
USSR 
Andre 
lait B 
3 270 
299 
378 
1800 
548 
146 
249 
6 690 DK 
678 
433 
1759 
2 737 
3 205 
185 
148 
9 145 D 
1 191 
456 
695 
2 249 
3 039 
177 
446 
8 253 F 
3 483 
504 
4 704 
5 602 
1997 
284 
126 
16 700 GR 
613 
593 
139 
69 
264 
182 
1860 IRL 
126 
13 
734 
14 
887 IT 
6 940 
53 
2 637 
6 045 
2 940 
387 
42 
19 044 L 
6 
154 
160 NL 
4 850 
100 
2 100 
600 
1400 
9 050 UK 
3 336 
116 
1859 
258 
1222 
9 
336 
7 136 EØF 
24 493 
1961 
14 725 
19 597 
15 154 
1452 
1543 
78 925 
(>) Foreløbige tal. 
TABEL 25 
Eksport af kul og koks til tredjelande 
(i 1000 tons) 
A. Stenkul 
Belgien 
Tyskland 
Frankrig 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
lait 
B. Koks 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
lait 1983 
Faktisk 
115 
1548 
134 
— 
1898 
3 695 
180 
31 
990 
376 
— 
200 
65 
437 
2 279 1984 
Anslået 
143 
1 100 
200 
100 
335 
1878 
145 
3 
1350 
400 
— 
330 
35 
197 
2 460 1985 
Forventet 
175 
1000 
100 
105 
1300 
2 680 
160 
— 
1250 
250 
— 
220 
35 
187 
2 102 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/31 
TABEL 26 
Global produktion og handel med kul 
(i mio tons) 
I. VERDENSHANDEL PR. LAND 
OG OMRÅDE 
Import i Japan 
Import fra tredjelande i Fællesskabet 
Andre landes import 
Subtotal søhandel med kul (a) 
Fællesskabets interne samhandel med kul 
Intern samhandel inden for COMECON (2) 
Samhandel USA/Canada 
Subtotal regional samhandel med kul (b) 
I alt: Verdenshandel med kul (c) = 
(a) + (b) 
Svingning fra år til år (%) 
II. VERDENSPRODUKTION AF KUL 
Vesteuropa 
(EUR-10) 
Nordamerika 
(Canada) 
USSR 
Kina 
Polen 
Sydafrika 
Australien 
Indien 
Japan 
Latinamerika 
Resten af verden 
I alt verdensproduktion af kul 
III. SØHANDEL MED KUL I % AF 
VERDENSPRODUKTIONEN 
l(a):(d)] 1982 
79 
72 
60 
211 
17 
34 
16 
67 
278 
-0,3% 
1982 
267 
(241) 
734 
(22) 
718 
640 
189 
140 
98 
131 
18 
21 
114 
3 070 
7,0% 1983 
74 
61 
62 
197 
16 
38 
13 
67 
264 
-4,5% 
1983 
265 
(229) 
740 
(23) 
716 
675 
190 
144 
99 
135 
18 
21 
116 
3 119 
6,3% 1984(1) 
86 
79 
64 
229 
16 
41 
17 
74 
301 
+14% 
1984(1) 
198 
(157) 
775 
(25) 
717 
730 
191 
145 
104 
137 
18 
23 
118 
3 156 
7,1% 
(') Overslag 
(2) Lande med centralt styret økonomi: Bulgarien, Tjekkoslovakiet, Østtyskland, Ungarn, Polen, Rumænien, 
USSR. 
Nr. C 177/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
TABEL 27 A 
Producentlagre af kul og koks 
(ved periodens udgang) 
(i 1000 tom) 
1) Lagre af kul 
Belgien 
Tyskland («) 
Frankrig 
Irland 
Det forenede 
Kongerige 
EUR 10 
2) Lagre af koks 
Belgien 
Tyskland (') 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Det forenede 
Kongerige 
EUR 10 1983 
Faktisk 
851 
13 408 
4 807 
30 
24 493 
43 589 
114 
9 462 
816 
785 
17 
1566 
12 760 (2) 1984 
Foreløbig 
lOOOt 
645 (3) 
9 072 
3 796 
30 
20 960 
34 503 
71 
4 694 
700 
600 
10 
1627 
7 702 Dages' 
forbrug 
38 
40 
82 
180 
160 
83 
• 
4 
81 
28 
32 
1 
82 
52 1985 
Forventet 
730 
8 772 
3 796 
30 
15 660 
28 988 
81 
2 614 
700 
600 
10 
1627 
5 632 Forskel 
1984/83 
- 206 
-4 336 
-1011 
— 
-3 533 
-9 086 
- 43 
-4 768 
- 116 
- 185 
7 
+ 61 
-5 058 1985/84 
+ 85 
- 300 
— 
— 
-5 300 
-5515 
+ 10 
-2 080 
— 
— 
— 
— 
-2 070 
(') Uden den nationale sikkerhedsreserve (7 222 for kul og 2 977 for koks). 
(2) Herunder 40 i Grækenland. 
(3) Eksklusive 37 på lager i den lukkede Roton-mine. 
TABEL 27 B 
Skøn over samlede lagre i Fællesskabet af stenkul hos producenter, forbrugere og i havne eller 
centrale depoter > 
(Situationen ved udgangen af 1984) 
(i 1000 tons) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 Producenter 
Samlede 
mine-
lagre 
645 
— 
9 072 
3 796 
— 
30 
— 
— 
— 
20 960 
34 503 Lavlødige 
pro­
dukter 
(400) 
(-) 
(3 100) 
(2 000) 
(-) 
(-) 
(-) 
(-) 
(-) 
(••) 
(.-)• Kraft­
værker 
710 
6 631 
14-435 
4 993 
— 
996 
— 
333 
14 402 
42 500 Koks­
værker 
500 
— 
260 
1300 
— 
250 
— 
300 
1 199 
3 809 Havne, 
centrale 
depoter 
og andre 
2 000 
200 
8 300 
815 
200 
270 
250 
— 
2 000 
— 
14 035 lait 
3 855 
6 831 
32 067 
10 904 
200 
300 
1496 
— 
2 633 
36 561 
94 847 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/33 
TABEL 27 C 
Skøn over samlede lagre i Fællesskabet af kul og koks (angivet i stenkulsækvivalenter) 
hos producenter og forbrugere samt i havne og/eller centrale depoter 
(situationen ved udgangen af 1984) 
(i mio tons) 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
EUR 10 Kul 
3,8 
6,8 
32,1 
10,9 
0,2 
0,3 
1,5 
— 
2,6 
, 36,6 
94,8 Koks 
(x 1,3) 
0,1 
— 
10,0 
0,9 
— 
— 
0,8 
0,1 
— 
2,1 
14,0 lait 
3,9 
6,8 
42,1 
10,4 
0,2 
0,3 
2,7 
0,1 
2,7 
38,7 
108,8 Skøn over 
forbruget 
1985 
15,3 
9,8 
86,5 
38,6 
2,0 
2,1 
19,5 
0,2 
9,7 
100,5 
284,2 Dages 
forbrug 
78 
250 
170 
98 
37 
52 
50 
— 
102 
140 
140 
Nr. C 177/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
-J 
w aa <t H B 
1 
£ 
2 
el 
CA | 
o 
Oli 
D UJ 
•o 
g-C 
<2 c 
i?^ Q 
u e 
"S'S •S B 
c 
.2 
"O 
.* 8 
O 
•c 
2 
£ 
•o 
J 
H 
•B c« 
g 
s) 
O 
C 
05 O O «^ 
00 rO 00 
v© ^t O 
ON — 
Hl Os -« 00 
1 1 s o 
1 1 s 
1 1 g 
O 1 «/-> r-- 1 ro 
1 1 ""> <N r-
IIS 
§88 
«o "^ 
1 1 8 
~ 
o«« 
v© *fr *r\ 
VO —• <N Produktion (t = t) 
Genvinding 
Modtaget fra andre EKSF-lande 
« ri ci t» 
•* 
o 00 
§ 
Os 
O ro 
Os 
CN 
S 
00 
o v© 
r-«N 
f-
o\ 
r~-
§ 
00 
s 00 
00 
o 
Os r~ 
u "O B _2 
"S 
CD 
t: 
o 
a 
S 
•<t r~ s© 
ro 
00 
<N 
8 v> 
8 
8 <N 
O 
cN 
§ 
o (S 
$ 
CN 
O 
8 
CS 
trt 
Os 
ro 
8 
o\ 
8 00 
Os 
§ 
v© 
+ ro 
+ 
CN 
+ 1 
3 O 1 
uS 1 
ti 
1 
fi 
V© </-> © O 00 © © 
CN o «n o O *r% «/•> -H o\ en oo oo 
Ov oo oo CN w </-> 
«/•> s© es 
fi O O S o o 
</•> ro CN — © 
ro O w — 
18S8T8 r-» oo ro ^ oo 
<* ro 
1118£§ 
188 I TS «r> v© y—' t-» 
O0 Os <-< 
»O O 1 1 ?o nm 1 1 1 oo f~ ^-" CN 
1 O 1 O IO 
1 {C ' 2 ±2 
o o o o o o 
—« >o — r- — </•> 
v© CN —* w •* O Os 
o »/•> — •* 
F^, ""* 
II CN wo 
1" 
I* 
Ts 
J^o 
1 o X ^° /—N >*-^. /~\ /—N S~\ /^ O O O «*> v> O Q VO W-> 00 «/"» — s© © 
Os ^ <S oo ^ w ro 
r» —< ro w CN 
/^ /—S >^v Z-N ^-N /-•* O O O O O O O in m ifl m - ^ in 
Os CN oo ro w w ^ 
"> o w w O 
iXIXX11 
lTTTTTT ^—' s_^ -»• •*.' ^—' ^S 
T* O^ ^> T^ •CN 'Ts 
1 M i M 1 
^> ^T^ ^T> T> »T* ^T> 
i XsLXvLXJ. 
i i i i i i i i X X vL J^ sL J^ 
/—\ /-*\ /^s /^s /TN /^s 
88S8S ^ <N 
<N 
8*888888 o • r~ o\ v© r^ ro 9 v© woo 
^ CN 
18 1 1 18 
0\ 
°-88§T°. ro —< ^ w CN 
w p- —< a) minernes kraftværker 
b) offentlige kraftværker 
c) koksværker 
d) jern- og stålindustri 
(heraf kraftværker) 
e) andre industrier v© O 
S< "" 
W f^ 
1 ° 
sis "° W ^N N ^^^ 
/""< /~S /'"S r-N ^~\ >—S 
O O O «r> >r> O Q 
Q « O ^ *^N O 7 «(S N s—' 00 
^ w C- "^ "^ 
/^s y"v /^« ^—\ /—N /—N 
^iiiiiE 
/^> /-*< /"~\ /TN ^N ^s 
O o O O 
v© rs^ ro, --, J^ J^ J^ (heraf kraftværker) 
f) boligopvarmning 
g) forskelligt 
1. leverancer til arbejdere 
2. briketværker 
3. minernes eget forbrug 
4. gasværker 
5. jernbaner 
6. andre <N U0 
•* 
00 
<N 
8 uo 
8 
(N 
r~» 
Os 
«N 
§ 
O 
<s 
s fM 
O 
o\ 
8 v© 
oo 
ro 
8 
se 
00 
8 00 
Os 
§ 
ro 
<•> 
fe 
1 
E 
G 
"é3 
r-00 00 CN v© 
ro fN 
§8 O ro 
•«t — 
r~ o 
ro — 
1 1 
1 1 
1 1 1 1 
1 1 1 1 
2 8 Tt — 
88 ro O 
00 — 
1 1 
O »O o r~ 
oo —< 
ti •o 
C 
JS 
ti 
Vi 
w « 
c "S 
8-a 
§ ti 
fe Q. CM 
00 
so 
00 
es 
8 00 
o 
8 <N 
O 
CN 
8 
o <N 
S 
«N 
O 
Os 
>T> 
Os 
ro 
8 ro «-> Ov 
8 00 
ON 
m 
ro 
vo 
oT 
+ 
+ 
1 
> 
3 
00 OS o 5? 
S 
•^ 
1 
1 
1 
i 1 
o 
+ 
1 
8 ro I 
1 
00 
+ 
4> 
C 8 
•3 
2 
If 
60 2 
8 §• 
ti'" 
•81 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/35 
o 
D 
g-c 
O 
fe c 
li 
i? 
S-8 
c 
3 
•o 
c 
.2 
•o 
c 
i2 
"S 
1 
60 •c M C 
•o c et 
t 
B 
c 
51950 
(4 983) 
592 
o o o 
8 8? 
VO ro 
eS 
1 O <N 1 00 eS 
O 00 
1 °° 1 
I O o 
8 8 S 
00 — 
8 8 8 
o es 
1 § 1 
8 8 « 
JS -o o c 
.* CO 
§ S S'S a-s 
1^ Is II 1 i mil 
—' es' ro «S 
eS 
O 
oo 
3 
<N 
00 
o o o 
VO 
00 
o 
00 
o 
s 
o 
8 
rO 
eS 
o 
VO 
es 
VO 
+ 
es 
+ 
1 9 o O 00 (N O O —" O 
ro © ^ ro oo -* ro 
o <r> r- ro vo w-» — 
«r> ro — —> w w w 
8 | 8 8 IIT 
—< Tf O ro es — w 
VO' - w W 
s i2 i 1X1 
i i N i 111 
§ § § i 111 
VO 
l-'l 1 Hl 
es ^ 1 es 1 1 es 
8 8 S 8 TfT 
es oo es w es s-' 
oo w 
© © © © O S" ©" © © r~ © oo —• »-« <r> ro -<t oo "T N -« vo _ www 
2 S'S 1 Hl 
*r> O O O » - T ro vo ro —« ^ ^ o es w 
"O 
•c 
S 1 
-• •§ § .s r s» 
§ s s i ^ ii 
S 5 -o « .- giiig 
j .1 a i 1 JS i i i 
PS 'cf £ 9 9 O 
es 
8 
00 
ro 
es 
es o 
00 
o 
r-
VO 
oo 
O 
o 
es 
Os 
o 
o 
S 
ro ro 
i 
> 
E 
VO ro es 
00 o 
o — •* es 
VO 00 
O »O O ro 
1 1 
1 S es 
1 1 
1 1 
o o © </-> v> es 
© © vp </1 © es 
1 1 
© © f» v© VO —' 
"O 
g a 
G j3 
9S "O 
8 a. o u wa g« 
j w. w 
r^ < oo es 
VO 
© 
oo 
5 
es 
es © oo 
© 
VO 
oo 
© 
00 
© 
es 
© 
© 
© oo ro ro es 
© 
VO 
VO 
VO 
00 
+ 
r-
+ 
w 
C C8 
O 
> 
J3 
e> © 
© 
es 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
© 
oo 
© 
es 
1 
1 
© 
+ 
tJ O & S 
u > 
s? 
«> SS 
> o 
S li 
o 
Nr. C 177/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
o o o CM Q <S v© ^ O 
<o r-© © © 
CM CM *r> 
v> — ro «r> 
00 
</•> © 
«/"> CO O 
r» 
•* v> 
O o 00 
CM <r> 
CM 
CM O 
oo co o' 
ro O 
r-
5« III III I I I I I I I I I 
"S' z s III III I?. I 
E EP III III I 8 I 
2 | 
ja 
t 
a 
å o — 
0 
S I S 
CM CM I I 8 I I 
•S o 00 o 
v© '§ O 
5 r-O 00 CM T? 
ro CM O 
ro O 
III III I I ? 
III III I I S I I 
"3 
i !i .. * -S-
11 £ « "C .-g 1 "2 (2 oo £ < Hl 
9 3^ 
C 
Hl 
XXX 
ffl 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/37 
FIGUR 1 
FÆLLESSKABET 
Bruttonationalprodukt i milliarder ECU, 
i 1975-priser og -kurser. 
Internt bruttoforbrug af elektricitet 
i 109 kwh. 
Internt bruttoforbrug af energi 
i 10« t. 
19J3 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 
350 
300 
250 
mr Forbrug i koksværker i 106 t. 
1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1984—1985 anslået 
Nr. C 177/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 7. 85 
FIGUR 2 
EUR 10 FAST BRÆNDSEL 
TIL RÅDIGHED 
280 10° t 
240 
200 
160 
c?!-
t[ Kulproduktion 
Anslået samlet beholdning 
af kul og koks (1) 
Oo°oo, ooooookj KU OT: 
I I i , »olo° 
lEur-10 m Import af kul 
• Brunkul (2) 
*% m 
(#;i Lagre af kul hos 
FKSl producenterne 
1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Anslået 
(1) Tons koks udtrykt i tons kul (x 1,3) 
(2) Tons brunkul udtrykt i tons kul (x 0,32) 
15. 7. 85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 177/39 
FIGUR 3 
EUR 10 PRISSAMMENLIGNING MELLEM KUL OG FUEL OIL 
US ft/29,3 Gigajoules 
Heavy fuel oil 
(forbrugerpris) 
*4 Fællesskabsdampkul 
(ab mine) 
Importeret kokskul 
(indikativpris cif) 
Importeret dampkul 
" (cif) 
1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984