Det forventede underskud i 2020 er således over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse betragtes som exceptionel som defineret i stabilitets- og vækstpagten, mens overskridelsen i øjeblikket anses for at være af midlertidig karakter. Analysen antyder således, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og forordning (EF) nr. 1467/97 umiddelbart ikke er opfyldt.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi ventes at være midlertidig, idet underskuddet ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 vil være under 3 % af BNP i 2021. Disse prognoser er imidlertid forbundet med usædvanlig stor usikkerhed.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi i 2020 er exceptionel, da den skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien for den græske økonomi, forventes det reale BNP at falde med 9,7 % i 2020.

Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Grækenlands offentlige underskud i 2020 at udgøre 4,7 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

Det planlagte underskud for 2020 peger umiddelbart i retning af et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten. Desuden peger dataene for 2019 i retning af utilstrækkelige fremskridt hen imod overholdelse af gældsreduktionsmålet, hvilket også umiddelbart tyder på et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Ifølge de tal, som de græske myndigheder indberettede den 22. april 2020, og som efterfølgende blev godkendt af Eurostat, udgjorde det offentlige underskud i Grækenland 1,5 % af BNP i 2019, mens den offentlige gæld udgjorde 176,6 % af BNP. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventer Grækenland et underskud på -4,7 % af BNP i 2020, mens gælden forventes at nå op på 188,8 % af BNP.

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i september 2017 var Grækenland underlagt en treårig overgangsperiode, hvor landet skulle sikre tilstrækkelig fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet. Overgangsperioden varede fra 2017 til 2019. For at sikre stadige og effektive fremskridt hen imod opfyldelsen af kriteriet i overgangsperioden bør Grækenland samtidigt opfylde følgende to betingelser:

a.For det første bør den årlige strukturelle tilpasning ikke afvige mere end 0,25 % af BNP fra den minimale lineære strukturelle tilpasning (MLSA), der sikrer, at gældsreduktionsmålet opfyldes ved overgangsperiodens udløb.

b.For det andet bør den resterende årlige strukturelle tilpasning på intet tidspunkt i overgangsperioden overstige 0,75 % af BNP (medmindre den første betingelse indebærer en årlig indsats over 0,75 % af BNP).

De indberettede data viser, at Grækenland ikke har gjort tilstrækkelige fremskridt i retning af at opfylde gældsreduktionsmålet i 2019, da den strukturelle saldo anslås at være blevet forringet med -2,2 % af BNP sidste år sammenlignet med den gældende MLSA på 0,8 % af BNP.

Analysen baseret på de endelige tal for 2019 antyder således, at gældskriteriet umiddelbart ikke er opfyldt.

4. Relevante forhold

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 3, skal Kommissionen udarbejde en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge disse kriterier. I denne rapport "tages der ligeledes hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt".

I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen".

Analysen af de relevante forhold er særligt berettiget ved en klar overtrædelse af gældskriteriet, idet gældsdynamikken i højere grad end underskuddet påvirkes af forhold, der ligger uden for regeringens kontrol. Dette anerkendes i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, hvor det fastsættes, at der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, skal tages hensyn til de relevante forhold uanset overtrædelsens omfang. I den forbindelse skal der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, som minimum tages hensyn til følgende tre aspekter på grund af deres indvirkning på gældsdynamikken og holdbarheden: i) fastholdelsen af den mellemfristede budgetmålsætning eller af tilpasningsstien i retning heraf, ii) gennemførelsen af strukturreformer og iii) de underliggende økonomiske forhold.

Som præciseret i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, kan der dog, for så vidt angår opfyldelsen af underskudskriteriet i 2020, eftersom den offentlige gældskvote overstiger referenceværdien på 60 %, og den dobbelte betingelse ikke er opfyldt — dvs. at underskuddet fortsat er tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig — ved vurderingen af, om Grækenland overholder underskudskriteriet ikke tages hensyn til disse relevante forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud.

I den aktuelle situation udgør covid-19-pandemien og dens økonomiske følger, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere forhold, der skal tages i betragtning. Pandemien har desuden ført til aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

4.1. Covid-19-pandemien og aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Den Europæiske Union. Dens konsekvenser for BNP-væksten vil afhænge dels af pandemiens varighed, dels af de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. Medlemsstaterne har allerede truffet eller er i færd med at træffe budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemernes kapacitet og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Der er også truffet omfattende foranstaltninger til at understøtte likviditeten såvel som vedtaget andre garantier. Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet vil disse foranstaltninger føre til væsentligt større offentlige underskud og gældsstillinger.

4.2 Den økonomiske situation på mellemlang sigt, herunder strukturreformer

Siden 2016 har væksten i det reale BNP været stigende som følge af nettoeksporten og det private forbrug. Den nominelle vækst steg indtil 2018, men faldt noget i 2019. Det kan dog ikke hævdes, at de makroøkonomiske betingelser er en formildende omstændighed, der kan lægges til grund for, at Grækenland ikke har gjort tilstrækkelige fremskridt med at opfylde gældsreduktionsmålet i 2019.

Det forventes, at den økonomiske aktivitet bliver alvorlig ramt af covid-19-udbruddet og de dertil knyttede inddæmningstiltag. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2020 forventes det, at BNP falder med 9,7 % i 2020, idet turistsektoren og skibsfartssektoren — som er to meget vigtige sektorer for Grækenlands økonomi — forventes at blive særligt hårdt ramt, samtidig med at den forventede stigning i arbejdsløsheden også kan føre til et fald i den indenlandske efterspørgsel. De makroøkonomiske udsigter er præget af usædvanlig stor usikkerhed på grund af uvisheden med hensyn til pandemiens varighed og dens økonomiske følger. Dette er en formildende omstændighed i vurderingen af Grækenlands opfyldelse af underskudskriteriet i 2020.

I sin landerapport for 2020 vurderede Kommissionen, at Grækenland havde gjort visse fremskridt med at opfylde de landespecifikke henstillinger for 2019. Nærmere bestemt videreførte Grækenland sine reformer i overensstemmelse med de tilsagn, der efter programgennemførelsen blev givet på mødet i Eurogruppen den 22. juni 2018. I 2019 gennemførte Grækenland vigtige reformer med henblik på at øge effektiviteten i den græske offentlige sektor, styrke den socialpolitiske effektivitet, fremme privatiseringsdagsordenen og yderligere forbedre erhvervsklimaet. Navnlig fortsatte myndighederne med at tage skridt til at styrke kapaciteten hos den uafhængige myndighed for offentlige indtægter og forbedre forvaltningen af menneskelige ressourcer i den offentlige forvaltning. Med hensyn til tilsagnene vedrørende finanssektoren gøres der fortsat visse fremskridt med de reformer, der er nødvendige for at rydde op i beholdningen af misligholdte lån. Myndighederne har også gennemført en bredere reformdagsorden, f.eks. inden for god lovgivning, digital forvaltning og uddannelse.

4.3 Budgetstillingen på mellemlang sigt, herunder offentlige investeringer

Det samlede overskud steg fra 1,0 % af BNP i 2018 til 1,5 % i 2019 som følge af en solid økonomisk vækst, en kontrolleret vækst i udgifterne og overførsler af de beløb, der svarer til euroområdets nationale centralbankers udbytte fra de græske statsobligationer, der holdes i henhold til aftalen om finansielle nettoaktiver (ANFA) og programmet vedrørende værdipapirmarkeder. De offentlige investeringer anslås at være faldet fra 3,0 % af BNP i 2018 til 2,2 % i 2019.

Da Grækenland var fritaget for at forelægge stabilitetsprogrammer, mens det var omfattet af et makroøkonomisk tilpasningsprogram ("programmet"), har de græske myndigheder ikke fastlagt en mellemfristet budgetmålsætning for 2019. I foråret 2018 vedtog Rådet ingen landespecifik henstilling til Grækenland som led i det europæiske semester, idet Grækenland i henhold til artikel 12 i forordning (EU) nr. 472/20132 var fritaget fra overvågningen og vurderingen under det europæiske semester på det tidspunkt, fordi landet var underlagt programmet. Under disse omstændigheder gennemføres vurderingen for 2019 uden en mellemfristet budgetmålsætning, idet der tages hensyn til ovennævnte faktorer, det mål for det primære overskud, som Rådet har anbefalet, og som overvåges under den skærpede overvågningsprocedure, samt den strukturelle saldo for 2019.