10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/31
Resultatafafstemningen
For:33,imod:59,hverkenforellerimod:7.
Punkt5.3.1
Dettepunktaffattessåledes:
»ØSUkonstaterermedbekymring,atEUGFL-budgettet somfølgeafRådetsbeslutningidecemberomat
bevareswitchover-mekanismen toårendnuerhårdtbelastet.EfterKommissionens skønkandetteøge
udgifternemed1,6mia.ecuudovervalutareserven ,ogyderligerejusteringervilsættedettetalivejret.ØSU
mener,atswitchover-mekanismen børfjernessnarestmuligt.«
Begrundelse
Bevarelsenafswitchover-mekanismen erenafhovedårsagerne tildennepakkesenormeudgiftsstigning .
Switchoverudgørogsåenpermanentinflationstrussel forfødevarepriserne .Sermanf.eks.pådebritiske
landbrugsprisers stigningpå23%(hidtilkundelvistafspejletidetailpriserne),skyldesca.15%herafpundets
devaluering,restenhovedsageligtswitchover-mekanismen .
Resultatafafstemningen
For:49,imod:57,hverkenforellerimod:10.
UdtalelseomFællesskabets forbindelsermeddebaltiskelande
(93/C129/10)
DetØkonomiskeogSocialeUdvalgbesluttededen25.februar1992ihenholdtilforretningsor­
denensartikel20,stk.4atudarbejdeenudtalelseomFællesskabetsforbindelsermedde
baltiskelande.
DetforberedendearbejdehenvistestilØSU'sSektionforEF'sEksterneForbindelser ,Handels-
ogUdviklingspolitik ,somudpegedeJ.P.Petersentilordfører.Sektionenvedtogsinudtalelse
den11.marts1993.
DetØkonomiskeogSocialeUdvalgvedtogpåsin304.plenarforsamling af24.og25.marts
1993,mødetden25.marts1993,medetflertalafstemmerforog2hverkenforellerimod
følgendeudtalelse.
senidebaltiskelande,menmankoncentrerersigisær
omenyderligereudbygningafdepolitiske,økonomiske
ogsocialeforbindelsermellemFællesskabetogdisse
lande.ØSU'skommentarererhovedsageligtbaseretpå
deoplysninger,derforelåprimo1993.Indledendebemærkninger
IdesenesteårharDetØkonomiskeogSocialeUdvalg
vedflerelejlighederbeskæftigetsigmedreformproces­
seniCentral-ogØsteuropa.Densenestedetaljerede
behandlingafemnetvardetotillægsudtalelser om
Europa-aftalerne medPolen,Ungarnogdentidligere
TjekkiskeogSlovakiskeFøderativeRepubliksamtmed
BulgarienogRumænien(1).Idenforeliggendeinitiati­
vudtalelsebehandlesomstillings-ogfornyelsesprocesResumé
(!)EFTnr.C339af31.12.1991,side44ff.ogEFTnr.C19af
25.januar1993,side74ff.Idenneforbindelsehenviser
ØSUogsåtilsinudtalelseomErhvervs-ogsamfundslivets
interesseorganisationer iCentral-ogØsteuropa:rådgivende
mekanismer (EFTnr.C19af25.1.1993,side114ff.).SelvomEstlands,LetlandsogLitauensforholdsvissmå
økonomierikkehardetsammemarkedspotentiel som
deflesteuafhængigestateridettidligereSovjetunionen ,
udgørdedogikkemindstpågrundafderesgeografiske
placeringetvigtigtbrohovedmellemØstogVest(1.1).

Nr.C129/32 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
Udviklingenogkonsolideringen afdemokratiskestruk­
turersamtdengensidigeåbningafmarkederneeraf
afgørendebetydningforenudbygningafsamarbejdet
medvorenaboeriØst.Samarbejdeerdetbedsteog
mestpålideligemiddeltilatskabe,konsolidereogud­
byggetilliden.Denvoksendeinternationaleøkonomi­
skeafhængighed,depolitiskeogøkonomiskeprocessers
stadigstørrekompleksitetindenforområdersomopret­
holdelseaffreden,miljøspørgsmål ,kerneenergieller
genteknologi,forkunatnævntenoglefåeksempler,
gørsamarbejdeogsamrådbaseretpågensidigtillidtil
enaltafgørendenødvendighed (3.1).AlleredefornoglemånedersidengjordeØSUsigtil
talsmandfor,atderhurtigstmuligtblevindgåetEuro­
pa-aftalermeddebaltiskelande.Afsåvelpolitiskesom
økonomiskeårsagerbørFællesskabetknyttesnævrere
forbindelsermeddisselandeoggivedemenpladsi
depaneuropæiske strukturer.ØSUhilserdetmeget
velkomment,atdetdanskeformandskabikkeblotvil
arbejdeforenhurtigimplementering afhandels-og
samarbejdsaftalerne ,menogsåforensnarligudbygning
afforbindelserne meddebaltiskelandepågrundlag
afaftaler.Deterdogenbetingelse,atindførelsenaf
demokratiogmarkedsøkonomi ernåettil»thepoint
ofnoreturn«,ogatdenpolitiske,samfundsmæssige og
økonomiskeomstillingsproces skridergodtfrem(3.9).
Etendnuuafklaretspørgsmålerdenfuldstændigetil­
bagetrækningafdettidligereSovjetunionens tropperfra
Baltikum.Trodsstats-ogregeringschefernes opfordring
pådet18.økonomisketopmødeiMunchen,trods
appellenpåtopmødetafKonferencenomsikkerhedog
samarbejdeEuropa(CSCE)iHelsinkiogtrodsintensive
bilateraleforhandlingeraftegnerdersigendnuikkeen
løsningpådettevanskeligespørgsmål.ØSUbetragter
stationeringen affremmedestyrkeridebaltiskerepu­
blikkersomenalvorlighæmskofordeindledtereform­
processer,ogdetopfordrerFællesskabettilatvisesig
beredvilligtilatoptrædesommæglervedløsningenaf
detyderstvanskeligespørgsmålomtroppetilbagetræk­
ning(1.7/1.9).ØSUgørsiguforbeholdenttiltalsmandforenudbyg­
ningafdepolitiskeogøkonomiskefrihedsrettigheder ,
somdannerdetegentligegrundlagforassocieringen .
Deterogsånødvendigtmedenfælleshensigtserklæring ,
hvorafdetfremgår,atopbygningenafennypolitisk
ogøkonomiskordenskalskepågrundlagafrespekten
forretsstaten,fortsatoverholdesafmenneske-ogmino­
ritetsrettigheder ,indførelseafetflerpartisystem med
frieogdemokratiske (hemmelige)valg,fortsatliberali­
seringaføkonomienefterdemarkedsøkonomiske prin­
cippersamtsocialretfærdighed (4.2).
ØSUmener,atdereretstortbehovforateliminerede
økonomiskeogsocialeskævhedermellemdenøstlige
ogvestligedelafEuropa.Disseudfordringeroverstiger
langtdebaltiskelandesformåen;kunhvisdemodtager
effektivstøtteudefra,vildetlykkesdem.(3.2)ØSUfremhæverkraftigtnødvendigheden af,atman
ipræamblentilEuropa-aftalerne nævnerdensociale
dimensionafdeneuropæiskeenhedsprocessamtFælles­
skabspagtenomArbejdstagernes Grundlæggende Ar­
bejdsmarkedsmæssige ogSocialeRettigheder,somblev
vedtagetaf11medlemsstaterpåDetEuropæiskeRåds
mødeiStrasbourgidecember1989.Enudbygningaf
forbindelsernemellemarbejdsgiverneogarbejdstagerne
somautonomeparterpåarbejdsmarkedet ,samtidig
medatdetoffentligesrolleogansvaropretholdes,eri
dennesammenhængafgrundlæggende betydning(4.3).Detrebaltiskelandegennemleverdenvanskeligstefase
afomstillingsprocessen fraplanøkonomitilmarkeds­
økonomi.Detgamlesystemeristorudstrækningbrudt
sammen,ogdetnyevinderkungradvistindpas.Konse­
kvenseneretfaldidenøkonomiskevækst,somman
næppehavdekunnetforudse,enfortsathøjinflation­
stakt,voksendearbejdsløshedogfaldenderealindkomst
(2.3).IpræamblentilEuropa-aftalerne meddetrebaltiske
landebørmanogsåomtalemulighedenfortiltrædelse
afEF,sådansomdetertilfældetideassocieringsaftaler ,
deralleredeerblevetindgåetmedøsteuropæiskepart­
nere(4.4).
ØSUunderstreger,atmanvedformuleringen og
gennemførelsen afomlægningenafdenøkonomiske
politiktilenmarkedsøkonomi skaltagehøjdeforden
»socialedimension«.Denøkonomiskepolitik,finans-
ogsocialpolitikken kanikkelængereføresisoleret,men
markedsorienterede ogsocialtorienteredeforanstalt­
ningerskalfølgessideløbende (2.4).EfterØSU'sopfattelseerdenpolitiskedialogdetcentra­
leelementiEuropa-aftalerne ,mendererhidtilikke
sketdefremskridtidialogen,somdebaltiskelandes
vanskeligepolitiskeogøkonomiskesituationkræver.
ØSUforeslårpåny,atderiensupplerendeartikeltil
Traktaten—ogikkeblotienfælleserklæring ved
traktatsparterne —bestemmes,aterhvervs-ogsam­
fundsgrupperne skaldeltageidialogeniAssocieringsrå­
det,ogatderefterenovergangsperiode opretteset
rådgivendeassocieringsudvalg (3.8/4.5/4.7).Handels-ogsamarbejdsaftalerne eretvigtigtskridt
modsnævrereforbindelsermeddebaltiskelande.Men
ØSUpåpegerdog,athandelsaftalerne isidsteende
blotkonsolidererdedefacto-importbestemmelser ,som
gælderoverforallelandeafDenalmindeligeoverens­
komstomToldogUdenrigshandel (GATT).Setidette
lyshardeikkenogenvæsentlighandelspolitisk værdi
fordebaltiskelande(3.8).IdesenesteEuropa-aftaler hedderdetsomnogetnyt,
atrespektenfordemokratiskeprincipperogmenneske­

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/33
rettighedernesamtrespektenfordemarkedsøkonomi­
skereformerervæsentligeforudsætninger forenassoci­
ering.ØSUseruforbeholdentpositivtpådennetilføjelse
tilassocieringsaftalerne ,menopfordrerdogtil,atre­
spektenforsocialeogarbejdsmarkedsmæssige grun­
drettigheder,samtsikringenafmindretalsrettigheder ,
betragtessomenforudsætningforassociering.Endvide­
rebørderydesspecifikstøttetilnationalemindretal
f.eks.tilfinansieringafseminarer,sprogkurserog
undervisningsmateriale (4.8).ØSUgårindforenintegreringiFællesskabetaflegalt
beskæftigedearbejdstagerefradeøstligepartnerlande ,
menpågrundafdenfortsatvanskeligebeskæftigelsessi­
tuationiFællesskabetgiverdetdogudtrykforbetænke­
lighedervedenforhurtiglettelseafadgangentilbeskæf­
tigelsehenovergrænserne.Manbørogsåtagestilling
tilspørgsmåletomillegaltbeskæftigedearbejdstagere ,
hvilketmanpåtrodsafØSU'skritiskebemærkninger
harundladtidehidtidigeEuropa-aftaler .Endeliger
derbehovforetoverbevisendearbejdsmarkedskoncept
påtværsaflandegrænserne ,somåbnervirkelighedsnæ­
reperspektiverforaftalepartnerne iCentral-ogØst­
europa(4.14).
IfølgeEuropa-aftalerne erdethandelspolitiske mål
gradvistatopretteetfrihandelsområde indenforhøjst
tiår.DogvilFællesskabetindførefrihandeltidligere
enddeassocieredepartnere.ØSUgårindfordenasym­
metriskeindfaldsvinkel ,menopfordrerogsåFællesska­
bettilatydevidtgåendeadgangtilsitmarkedfor
industrivarer—såsnartassocieringsaftalen træderi
kraft(4.9).Hvadangåraftalerneometableringsfrihed ,erØSU
fortsatafdenopfattelse,atetableringsfriheden vilfrem­
meovergangentilmarkedsøkonomi ogbidragetilat
skabeenmoderneogkonkurrencedygtig økonomiide
østligepartnerlande .ØSUserdogskeptiskpåeventuelle
beskyttelsesforanstaltninger tilfordelforvirksomheder
ipartnerlandene ,derlider»drastiske«tabafmarked­
sandelepåhjemmemarkederne (4.15).
Pågrundafdensamfundsøkonomiske betydningaf
tjenesteydelser oghandelenmedtjenesteydelser bør
manidengrænseoverskridende handelhermedmålret­
tetarbejdepåengradvisoggensidigliberalisering ,
herunderogsåiaftalernemeddebaltiskelande(4.16).ØSUforstårfuldtudbehovetforundtagelsesbestem ­
melserforsektorer,hvorFællesskabetselvkæmper
medalvorligestrukturelletilpasningsproblemer .Disse
undtagelserbørdogbegrænsestiletminimum,idet
EF'sforpligtelsetilattiltrædefrihandelsaftaler iover­
ensstemmelse medderelevanteGATT-bestemmelser
indebærerenforpligtelsetilindenforetgiventtidsrum
atfjernetold-ogandrehandelsbestemmelser for»ialt
væsentligtalhandel«(4.11). Detvilleikkeværesærligrealistisk,hvismanallerede
underassocieringsforhandlingerne afdebaltiskelande
kræverenkonkrettidsplanforliberaliseringen afkapi­
talbevægelser ,hvorafdetklartfremgår,hvornårder
skalskeen»ubetingetliberalisering «afdeforskellige
kategorieraffinanstransaktioner .Associeringsrådet
burdesnarere,efterudløbetafdenførsteovergangspe­
riode,pånytageliberaliseringsspørgsmålet opogdrøfte
yderligeretiltag(4.17).ØSUhargentagnegangeudtaltsigomdeledsageforan­
staltninger,derskalletteoprettelsenafetfrihandelsom­
råde.Maneriprincippetvedvarendegåetindfor
pakkenafforanstaltninger .(4.13)ØSUlæggersærlig
vægtpåkonsultationer itilfældeaf,atdumpinger
blevetkonstateretogopfordrerattertil,atGATT-
kodekserne (antidumping/subsidier)overholdesuden
begrænsninger .Endviderebørøstligepartnerlandefor­
pligtesigbindendetiludenforbeholdatrespektereEF's
subsidiebestemmelser (4.13.1).ØSUforventer,atkonkurrencebestemmelserne iassoci­
eringsaftalerne meddebaltiskelandeligeledesvilbasere
sigpåartikel85,86og92iEØF-Traktaten .Enklar
bestemmelseomåbenhedomdeforskelligeformerfor
statsstøtteerabsolutnødvendigt.ØSUgentagersin
tilskyndelsetilatgørekontrolafstøttenihenholdtil
EØF-Traktatens artikel93pligtigihenholdtilaftalerne.
Endvidereskalstatsstøttenikkeanvendestilkunstig
strukturbevaring ,mentilatlettestrukturelletilpasning­
sprocesserogfremmeopbygningafnyeindustristruktu­
rer(4.18).ØSUserkritiskpåde»megetrestriktive«oprindelses­
regler,dererfastlagtiEuropa-aftalernes handelsbe­
stemmelser.Forarbejdsdelingen iEuropaerdetnød­
vendigtmedetensartetregelsætforfastlæggelsenaf
produktersoprindelse,ogdisseskalgældesåvelfor
EFTA-landene somforassocieredelandeiCentral-og
Østeuropa.DerforopfordrerØSUtil,atdefremtidige
EØS-reglersammenmedetalternativtprocentsatskrite­
riumindarbejdes isamtligeEuropa-aftaler (»paneuro­
pæisk«kumulation )(4.13.3).ØSUhargentagnegangeopfordrettil,atdetfastlægges,
hvilkeretsbestemmelser ogadministrativeforskrifterde
associeredelandeførstskalsøgeattilpassetil
EF-Retten.MedtilfredshedfastslårØSU,atEF-Kom

Nr.C129/34 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
missionennuogsåseriøstovervejertankenomenpriori­
teringsliste.Udovertoldlovgivningen ,konkurrencepoli­
tikkenogbeskyttelseafophavsrettigheder børmiljølov­
givningogbeskyttelsenafarbejdstagerne påarbejds­
pladsenmedregnesblandtdeprioriteredeforanstaltnin­
ger.EndviderebørLitauenforpligtesigtilomgående
atovertageEURATOM'ssikkerhedsbestemmelser for
sitkernekraftværk iIgnalina(4.19).februar1920blevfredstraktaten mellemEstlandog
Sovjetunionen underskrevet,ogmediojuliogprimo
august1920fulgtefredstraktaterne medhenholdsvis
LitauenogLetland.Alletrerepublikkerblevmedlem­
merafFolkeforbundet ogopnåedesåledesinternational
anerkendelse .Detvardogyderstvanskeligtfordisse
ungestateratkonsoliderederesindenrigspolitiske situa­
tion.Skøntdenyeforfatningerlagdegrundlagetfor
pluralistiskeparlamentariske demokratier,forhindrede
enugunstigudgangsposition —såvelpolitisk,somøko­
nomisk—etableringenafinternestrukturer.Partipoli­
tiskesplittelsergjordedetvanskeligtatopnåflertalsbe­
slutninger,førtetilhyppigeregeringsskiftogvarisidste
endemedvirkendetil,atderopstodudemokratiske
bevægelser.Massivekrænkelserafmenneske-ogmin­
dretalsrettigheder samtmagtmisbrugfulgtenødvendig­
visikølvandetherpå,ogdetvarkunetspørgsmålom
tid,førdetparlamentariske demokratiblevbragttilen
endeogdiktatoriskeregeringsformer indført.Idecem­
ber1926fandtetmilitærtkupstediLitauen,ogi
EstlandogLetlandsluttededendemokratiskeperiode
omkringmidtenaf1934.Nogleårseneremistedede
baltiskelandedereshårdttilkæmpedeuafhængighed .
Denblevbragttilendemeddenberygtedeikke-angrebs­
pagtmellemHitlerogStalinaf23.august1939.Ien
hemmeligtillægsprotokol blevEstlandogLetlandogi
tosenereprotokollerogsåLitauenogdetøstligePolen
gjorttilSovjetunionens interesseområde .Somenbitter
konsekvensafdenneaftalebesatteDenRødeHærde
baltiskelandeisommeren1940ogafsattedesiddende
regeringer.Fåugerefterudbruddetafkrigenmellem
TysklandogUSSRbesattetysketropperdebaltiske
lande,hvordeblev,indtildeblevtilbageerobretafDen
RødeHæriefteråret1944.Iforbindelsemeddetøkonomiskesamarbejdenærer
ØSUbegrundettvivlom,hvorvidtdetindenforen
giventidsfristvilværemuligtforEF'sorganeratfå
iværksatoverbevisendeaktionerpåalledefelter,der
nævnesiaftalerne.ØSUopfordrerderforogsåhertil,
atderforetagesenprioritering.Envigtigforudsætning
forgennemførelsen afdenstrukturelletilpasningsproces
erop-ogudbygningenafenbæredygtiginfrastruktur .
Dettilskyndesendvidere,atmanovervejerenfordeling
afopgavernemellemEF-medlemsstaterne ogEF-Kom­
missionen.EF-medlemsstaternes ,denordiskelandesog
EF-Kommissionens mangfoldigerådgivningsaktiviteter
børhurtigstmuligtkoordinerespåEF-planogafstem­
mesindbyrdesindenforetkoordineringsudvalg (4.21/
4.22).
Hvaddetfinansiellesamarbejdeangår,understreger
ØSUpåny,atallefinansielleydelserskalregistreres
konsekvent,såvelnårdeydes,sommensdeanvendes.
Endvidereskaldeafstemmesefterhinandenogkontrol­
leresudfranøjefastlagtekriterier.Vedydelsenaf
bistandbørmaniøvrigtværeopmærksompå,atman
imodtagerlandet respektererbefolkningensrettigheder
pårimelig,internationaltanerkendtvis,ogatmindre­
tallenesstatusdikteresafbehovetforsåvelpolitiskog
socialstabilitetsamtetgodtnaboskab.(4.26/4.27)
1.Vejentiluafhængighed
1.1.SelvomEstlands,LetlandsogLitauensforholds­
vissmåøkonomierikkehardetsammemarkedspotenti­
elsomdeflesteuafhængigestateridettidligereSovjetu­
nionen,udgørdedogikkemindstpågrundafderes
geografiskeplaceringetvigtigtbrohovedmellemØst
ogVest.Debaltiskelandehartraditionelthaftsnævre
kulturelle,økonomiskeogsocialeforbindelsermedde
nord-ogvesteuropæiske landeogerligefremprædesti­
nerettilatfungeresomkrumtapiforbindelsemed
skabelsenaftættereforbindelsermellemØstogVest.1.3.Selvomdebaltiskelandealdrigbetragtedesig
selvomendelafSovjetunionen ,skulledergåethalvt
århundrede,indendegenvandtderesuafhængighed .
PerestrojkaogGlasnostspilledeenyderstvigtigpolitisk
rolleidennesammenhæng ,danetopdissereformbe­
stræbelsergjordedetmuligtatformulereprincipperfor
etægtedemokratiiUSSRogvækkeborgernespolitiske
bevidsthed .Alleredei1986dannedes»Helsinki86«-
gruppeniLetland,derkonsekventbaseredesinepoliti­
skekravpåHelsinki-slutakten .Blandtdefremsattekrav
vargenetableringen afdebaltiskelandesuafhængighed
samtindførelsenafægtedemokratiskeprocesserog
ubetingetoverholdelseafmenneskerettighederne .Kun
treårsenereblevderoprettetpopulærefolkebevægelser
ialletrelande—SajudisiLitauen,TautasFrontei
LetlandogRahvarinne iEstland.Imaj1989oprettede
parlamenterne fordissetre»folkeorganisationer «den
»baltiskeforsamling«,hviscentralepolitiskemålsæt­
ningvar»debaltiskelandesselvbestemmelse oguaf­
hængighedienneutraldemilitariseretzoneiEuropa«.1.2.Denvestligeverdenharmedbetydeligsympati
oginteressefulgtdebaltiskelandeskampigennem
årtierforrettentilselvbestemmelse —somnedfældeti
FN'scharterogHelsinki-slutakten —oguafhængighed .
Alleredeefter1.Verdenskriglykkedesdetdebaltiske
landeatfrigøresigfordetrussiskeoverherredømme .I

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/35
Den16.november1988vedtogEstlandsinsuverænitet­
serklæring,ogLitauenogLetlandfulgteefterden
18.majogden28.juli1989.Deterbemærkelsesværdigt ,
atendelafdetkommunistiske partitidligtløsrevsig
fradetsovjetiskekommunistparti ogengageredesig
aktivtifolkefronterne .1.7.Etendnuuafklaretspørgsmålerdenfuldstændi­
getilbagetrækning afdettidligereSovjetunionens trop­
perfraBaltikum.Trodsintensivebilateralefor­
handlingeraftegnerdersigendnuikkeenløsningpå
dettevanskeligeproblem.Stats-ogregeringschefernes
opfordringpådet18.økonomisketopmødeiMünchen
til,atmanunderdeigangværendeforhandlingerhurtigt
nåedetilenighedomentidsplanfortilbagetrækningen
aftropperne(3),forblevudenmærkbarvirkning.Også
opfordringenpåCSCE-topmødet iHelsinkitil»ufortø­
vetatindgåbilateraleaftalermedtidsplanerforen
hurtig,metodiskogtotaltilbagetrækning afudenland­
sketropperfradebaltiskelandesterritorium«(4)har
hidtilhaftringesucces.1.4.Foratmarkere50-årsdagenforHitler-Stalin­
pagtenden23.august1989foranledigedefolkebevægel­
serne,atderblevdannetenubrudtmenneskekæde fra
TallinoverRigatilVilnius.Overenmillionmennesker
demonstrerede såledesforgenetableringen afdebaltiske
landesuafhængighed .Kortefter,den11.marts1990,
erklæredeDetØversteRådforLitauenlandetuafhæn­
gigt.Ultimomarts1990erklæredeDetØversteRåd
forEstland,atlandetvillebliveuafhængigtefteren
overgangsperiode ,ogden4.maj1990fulgteLetland
efter.Disseerklæringerfremkaldtebittermodstandi
Moskvaogførteuafvendeligttiløkonomiskesanktio­
nerogenmilitæreskalering.MedrettegavDetEuro­
pæiskeRådudtrykforalvorligbekymring»overde
gentagnetilfældeafintimideringogvoldsanvendelse «,
sompådetsenestevarkommettiludtryk.Detopfordre­
deindtrængendedesovjetiskemyndighedertilat»brin­
gealledissehandlingerogaktivitetertilophør«{!).1.8.FåugerefterCSCE-topmødet redegjordeRus­
landforsitsynpåenyderligeretroppetilbagetrækning
ietni-punkts-program ,somkanbetegnessometforsøg
påenpakkeløsning .Derblevfremsatsåforskellige
kravsomstøttetilboligbyggeritilhjemvendtesoldater,
socialsikringafpensioneredeofficererogderesfamilier,
derboridebaltiskelande,reelbeskyttelseafrussiske
mindretalogafkaldpåterritorialekrav.Detblevogså
understreget,atenrækkestrategiskebaseridebaltiske
lande,somf.eks.SkrundaogLiepajaiLetlandog
PaldiskiiEstland,iførsteomgangskulleforblivepå
russiskehænder.Debilateraleforhandlingerledetyder­
ligeretilbageslagislutningenafoktober1992,daden
russiskepræsidentkrævede,attroppetilbagetrækning -
enfradebaltiskelandeblevstandset.Kerneniden
officiellebegrundelsevarbeskyldningenfor,atderussi­
skemindretalsborgerligeoggrundlæggende rettigheder
vedvarendeblevkrænketidetreøstersølande .Inden­
rigspolitiskeårsager—forudforfolkekongressen —
spilledeudentvivlogsåenvæsentligrolleher,idet
udskydelsenaftroppetilbagetrækningen varheltiover­
ensstemmelsemeddenoffentligemeningsønskeriSov­
jetunionen.Udenrigspolitisk kandenrussiskepræsi­
dentsbeslutningmegetvelhaveværetetforsøgpåførst
ogfremmestatlodde,hvoralvorligtdevestligelande
mentedetmeddereserklæringeromdetteemneif.eks.
MünchenogHelsinki.Heftigereaktionerforanledigede
Ruslandtilomgåendeatudsendeforsonendeerklærin­
ger,hvoridethed,atprincippetomtroppetilbagetræk­
ningstodfast,ogdetvarpåingenmådehensigten
atkædetroppetilbagetrækningerne sammenmedde
påståedekrænkelserafmenneskerettighederne .1.5.DatraktatenomTysklandsforeningendelig
blevunderskrevet iMoskvaden12.september1990,
appellerededebaltiskelandetilstormagterneomogså
atsættespørgsmåletomEstlands,LetlandsogLitauens
uafhængighedpådagsordenen .»Dettespørgsmålerpå
ingenmådekunetinterntsovjetiskanliggende.Deteret
internationaltspørgsmål,somskalløsesiinternationale
organer.Deterumuligtatbyggedetfælleseuropæiske
hus,sålængedetrebaltiskelandeerbesat.Enhver
nationharrettilatafgøresinegenskæbne.Billedligt
taltbørnationeraldrigblivehandelsobjekter «(2).
1.6.Ibegyndelsenaf1991stemtedebaltiskelandes
befolkningitrereferendamassivtforløsrivelsefra
USSR.Resultatetopmuntredelandenesregeringertil
resolutatfortsætteaddenvej,manvarslåetindpå
ogtilatbringedetbaltiskespørgsmålfrempåden
internationale scene.Mendevestligelandesfolkeretlige
anerkendelseafdetrerepublikkerloddogventepåsig.
FørstefterdetmislykkedestatskupiMoskvaanerkend­
tede12EF-medlemsstater debaltiskelandeden
27.august1991.Samtidigbekræftedede,atdeomgåen­
devilleoptagediplomatiskeforbindelsermeddetre
lande.NogledageseneregjordeUSAdetsamme.Samti­
digkomogsådenlængeventedeacceptfraSovjetunio­
nen.Estlands,LetlandsogLitauensuafhængighed blev
godkendtietdekretvedtagetafpræsidentGorbatchov ,
folkekongressens deputeredeogstatsrådet.1.9.ØSUmener,atstationeringenafmilitærestyrker
fradettidligereSovjetunionen idebaltiskerepublikker
fortsaterenalvorlighæmskofordeindledtereformpro­
cesser.Deterafdenoverbevisning ,atdersomledi
denfinansiellestøttetilRusland,ufortøvetbørskabes
ensærligfondforatgøretroppetilbagetrækningen fi­
nansieltmindrebelastendeogdermedryddeenvæsent­
lighindringforfjernelsenafderussiskestyrkerafvejen.
()ØkonomisktopmødeiMünchen:mødemellemstats-og
regeringscheferne fordesyvrigestelandefra6.-8.juli1992.
Erklæringaf7.juli1992.
(4)CSCE,erklæringfratopmødetiHelsinki,10.juli1992.(')DetEuropæiskeRåd,SN/151/2/91.
(z)Citatfra:K.Ludwig.DasBaltikum:Estland,Letland,Litau­
en,2.revideredeudgave,München:Beck,1992.

Nr.C129/36 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
baltiskelandeatsælgederesprodukter,såvelpåderes
hjemmemarkeder sompåudenlandskemarkeder.Den
deraffølgendesamfundsøkonomiske afmatningblev
langtmerealvorligi1992,endmanalmindeligvisfor­
ventede.Mankunneforestillesig,atdenøkonomiskebistand
tilRusland,hvilketvilleværeioverensstemmelse med
detvotum,detamerikanskesenatafgavijulisidsteår,
efterenovergangsperiode blevgjortbetingetaf,at
tilbagetrækningen afudenlandsketropperfradebalti­
skelandeskriderklartfremad.Fællesskabetbørogså
visesiguforbeholdent beredvilligtilatoptrædesom
mæglervedløsningenafdetyderstvanskeligespørgs­
målforatstyrkeopbygningenafdeungedemokratier
ogfjerneeventuellepolitisketrusler.
2.Dengenerelleøkonomiskeudvikling2.2.1.ILitauenfaldtbruttonationalproduktet ifaste
priseri1992medca.40%,efteratdetalleredevar
faldetnæsten13%i1991.Industriproduktionen lågodt
50%underdetforegåendeårsniveau,ogdenstørste
tilbagegangsketeindenforfølgendeindustrier:råoli­
eforarbejdning ,træ-,papirmasse-ogpapirindustrien
samtmaskinsektoren .IfølgeDenInternationaleValuta­
fondvardenalvorligeforværringafdebaltiskelandes
bytteforholdenvæsentligårsagtilfaldetibruttonatio­
nalproduktet .Situationenblevyderligereforværretaf
Ruslandsmanglendeefterkommelse afsineleverings­
forpligtelsersamtafdehæmmendebank-ogclearingbe­
stemmelser,somMoskvafastlagde.Faldetiproduktio­
nenafspejlersigogsåiforværringenafsituationenpå
arbejdsmarkedet .Isæriandenhalvdelaf1992steg
antalletafarbejdsløsekraftigere.Inflationstakten ,som
fortsattemedatstigei1992oglåpåover1000%på
årsbasis,giverligeledesanledningtilbetænkeligheder .2.1.Isinsenestesamfundsøkonomiske vurderingaf
Central-ogØsteuropakommerOrganisationen for
økonomiskSamarbejdeogUdvikling(OECD)tilhøjst
forskelligeresultater(1).Ivissestater,somf.eks.Un­
garn,Polen,DenTjekkiskeogSlovakiskeRepublik,er
derstadigfleretegnpå,atdenøkonomisketilbagegang
erblevetstandset,ogatinflationstakten erfaldende.
Denmakroøkonomiske stabiliseringsproces visersigat
væremerevanskeligiBulgarienogRumænien.Repu­
blikkerneidettidligereSovjetunionen sakkerlangt
bagud,dabetingelserneforensuccesrigstabiliserings­
politikendnuikkeeksisterer.Denmanglendeklarhed
overomfangetoghastighedenidenmarkedsøkonomi­
skereformproces ,usikkerhedenomdenøkonomiske
politikogdentidligerenomenklaturs—ikkemindst
destatsligekombinaters—bestræbelserpåatstandse
reformerneskaberspændingerogusikkerhedoggør
ethvertforsøgpåatkvantificeredesamfundsøkonomi ­
skeudviklingstendenser tilenspekulativaffære.Den
enestekonklusion,manrealistisksetkandrage,er,at
produktionstilbagegangen vilfortsættei1993,ar­
bejdsløsheden vilstige,inflationenideenkelterepublik­
kervilgaloperevidere,ogdenrussiskerubelvilfortsat
faldeiværdi.Påbaggrundafdennemegetvanskeligeøkonomiske
ogsocialesituationhardenlitauiskestatspræsident ,
AlgirdasBrazauskas,givetudtrykforsinetankerom
denøkonomiskepolitikogopfordrettil,atdenøkono­
miskereformprocesfortsættes»varsomt«.Deforhaste­
dereformer,isærdenoveriledeopløsningaflandbrug­
skooperativerne ,havdeefterhansopfattelsebidraget
afgørendetildendramatiskeproduktionstilbagegang .
Hanvilgenåbnedetabtemarkederideuafhængige
SNG-republikker ,føreforhandlingerne medRusland
omolieimporttilenpositivafslutningogforhøjestøtten
tillandbruget.2.2.Dendårligeøkonomiskesituationidenuuaf­
hængigestaterafdettidligereSovjetunionen belaster
ogsådebaltiskerepublikkersøkonomier,eftersomdei
årtiervarintegreretpolitisk,såvelsomøkonomiski
Sovjetunionen ,ogmereend60%afderesnationalind­
komststammedefrahandelenindenforSovjetunionen .
Deimporterederåstoffer,energiogkemiskegrundstof­
fertilgunstigepriserfraandresovjetrepublikker og
eksporteredetilgengældmaskiner,fødevarerogkon­
sumgoder.Omstillingentilverdensmarkedspriser har
betydetenklarforringelseafbytteforholdet forde
baltiskelande:importerederåstofferogenergiersteget
ipris,hvorimodindtjeningenpåmaskinerogforbrugs­
goderfaldtpågrundafderesrelativtlaverekvalitet
ogteknologiskeniveau.Denstørreåbningafderes
markederforhandelmedvestligelande,problemerne
medderesprodukterskonkurrenceevne ogsammen­
bruddetidetraditionellecentraldirigerede afsætning­
skanalerhargjortdetstadigtmerevanskeligtforde2.2.2.Skøntbruttonationalproduktet iLetland
»kun«faldtmed3,5%i1991ogdermedvæsentligt
mindreendiLitauen,måmanfor1992'svedkommende
ligeledesregnemedettocifretfaldibruttonationalpro­
duktetifastepriser.Deførsteskønskaberformodning
ometfaldpåca.30%.Detteskønunderbyggesaf
faldetiindustriproduktionen påmereend30%,og
tilbagegangenerisærmarkantindenformaskinsekto­
ren,metalforarbejdning ,træforarbejdning oglevneds­
middelindustrien .Stigendeproblemermedatfåråstof­
fer,flaskehalseienergiforsyningen ogafsætningsvan­
skeligheder ilandenemodøst(skabtafblandtandeten
højvekselkursforlettiskerubleriforholdtilSNG-
valutaer)ervæsentligeårsagertilproduktionstilbag ­
egangen.Situationenblevforværretafdenlangetørke­
periode,somførtetiletkraftigtfaldihøstudbyttet .
Arbejdsløsheden stegikkesåhurtigt,sommankunne
haveforventetafafmatningen idensamfundsøkonomi­
skeaktivitet.Denlave(registrerede)arbejdsløshedspro (1)OECDEconomicOutlook,nr.52—december1952.

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/37
cent(2,3)skjulerlatentearbejdsmarkedsproblemer .Ar­
bejdsløsheden vilstigevedvarende,nårstorestatsvirk­
somhederbliverprivatiseretogden»skjulte«arbejdsløs­
hedkommerfordagenslys.OgsåiLetlandtoginflatio­
nenfortsatkraftigttil,menvistedogidenresterende
delafåretenvisafmatningpågrundaffaldenderealløn.problemer,somovergangenfraencentraldirigeret øko­
nomitilenmarkedsøkonomi rejserfordisselande(!).
Manmåogsåhuskepå,atdenøkonomiskepolitik,
finans-ogsocialpolitikken ikkelængerekanføresisole­
ret,menatmarkedsorienterede ogsocialtorienterede
foranstaltninger vedvarendeskalfølgessideløbende.
ØSUharoftepåpeget,atdetmeddegivnesamfundspo­
litiskeogkulturellevilkåriEuropaerutænkeligtat
skabeet»økonomiskområde«,somikke-ogsåindebæ­
reret»socialtområde«.De,derfortsattror,atder
kanskabeseneffektivmarkedsøkonomi udenensocial
dimension,viluvægerligtføreenøkonomiskpolitik,
somaldrigvillykkes.Detteeretbudskab,somikke
kunpolitikerne idenyedemokratier iCentral-og
Østeuropamåtagetilindtægt.
3.Handelspolitisk ogøkonomisksamarbejdemedde
baltiskelande2.2.3.HvadangårEstland,faldtdetsbruttonational­
produktifasteprisermedca.13%i1991,ogi1992
forventesetlangtstørrefaldpåca.25%.Industripro­
duktionenlåca.40%underdetforegåendeårsniveau,
ogetstørrefaldendgennemsnittetblevregistreretinden
forcellulose-ogpapirindustrien ,byggematerialeindu ­
strien,maskinindustrien ,metalforarbejdningen ogden
kemiskeindustri.Afsætningsproblemer ogflaskehalse
iforsyningenafråstofferermedvirkendetilfaldeti
Estlandsproduktion .MenimodsætningtilLitauenog
Letland,somsenderlangtstørstedelenafdereseksport
tilSNG-republikker ,harEstlandværetistandtilat
findenyemarkederidevestligeindustrilandeogisærat
udbyggesinehandelsforbindelser medFinland,hvorved
detdelvistharopvejetafsætningstabene iSNG.Den
registreredearbejdsløshederogsåiEstlandlangtlavere,
endmankunnehaveforventetpågrundafdetkraftige
faldidensamledeøkonomiskeaktivitet.Stigningeni
inflationstakten ,somfortsatteuhæmmetiførstehalv­
delaf1992,afdæmpedesmærkbartefterindførslenaf
denestiskekrone,somhidtilharopretholdtetfast
kursforholdtilD-marken.Denstrammepengepolitik,
menogsåetstadigtmerevelfungerende finansvæsen,
harbidragetafgørendetildennesucces.Vedårsskiftet
havdeEstlandpåmånedsbasisdenlavesteinflationstakt
(ca.3,5%)afalledebaltiskelande.3.1.SomØSUpåpegedeisinudtalelseomEuropa­
aftalernemedPolen,UngarnogdentidligereTjekkiske
ogSlovakiskeRepublik,erudviklingenogkonsoliderin­
genafdemokratiskestrukturersamtdengensidigeåb­
ningafmarkederneafafgørendebetydningforenud­
bygningafsamarbejdetmedvorenaboeriØst.Samar­
bejdeerdetbedsteogmestpålideligemiddeltilat
skabe,konsolidereogudbyggetilliden.Denvoksende
internationaleøkonomiskeafhængighed,depolitiske
ogøkonomiskeprocessersstadigstørrekompleksitet
indenforområdersomopretholdelseaffreden,miljø­
spørgsmål,kerneenergiellergenteknologiforkunat
nævnenoglefåeksempler,gørsamarbejdeogsamråd,
baseretpågensidigtillid,tilenaltafgørendenødvendig­
hed.Nationalenegangharlængeværetudenfremtid­
sperspektiver .Detalrigemulighederforetsnævrere
samarbejdemellemØstogVestblevdogikkeudnyttet
iårtier,idetideologiernevirkedemegetbelastendepå
degensidigeforbindelserogprægedemagtstrukturen
ogholdningsmønstret kraftigt.2.3.Analysenafdensamledeøkonomiskesituation
viseréntingheltklart:detrebaltiskelandegennemlever
denvanskeligstefaseafomstillingsprocessen fraplanø­
konomitilmarkedsøkonomi .Detgamlesystemeristor
udstrækningbrudtsammen,ogdetnye—ikkemindst
pågrundafforskellige»timetags«ideenkeltereforme­
lementer—vinderkungradvisindpas.Konsekvensen
eretfaldidenøkonomiskevækst,sommannæppe
havdekunnetforudse,enfortsathøjinflationstakt ,
voksendearbejdsløshedogfaldenderealindkomst ,hvil­
ketbefolkningen idebaltiskelandeudentvivlhar
vanskeligtvedatforståogendnuvanskeligerevedat
klare.Idevestligelandenærermanderimodtillidtil,
atbefolkningen ireformstaterne erredetilikkebloti
dag,menogsåimorgen,tålmodigtatbæredebetydelige
byrder,somfornyelses-ogomstruktureringsprocessen
indebærer.Afdesenestevalgresultater ideøstligenabo­
staterkanderdogogsåudledesetandetbudskab.3.2.Det,dertrængersigallermestpåifølgeØSU,er
elimineringenafdeøkonomiskeogsocialeskævheder
mellemdenøstligeogvestligedelafEuropa.Disse
udfordringeroverstigerlangtdenyedemokratiersfor­
måen;kunhvisdemodtagereffektivstøtteudefra,vil
detlykkesdem.DerforharØSUgentagnegangeudtrykt
tilfredshedmed,atFællesskabetognavnligmedlemssta­
terneogandrevestligeindustrilandepåforskellige
måderstøtterogfremmerudjævningenafdeøkonomi­
skeogsocialeforskelle.IsærFællesskabetbørsatse
på,atinfrastrukturen idisselandeforbedresforat
fremskyndedenøkonomiskeomstrukturering ogunder­
byggereformprocessen .
2.4.ØSUunderstreger,atmanvedformuleringen og
gennemførelsen afomlægningenafdenøkonomiske
politiktilenmarkedsøkonomi ogsåskaltagehøjdefor
den»socialedimension«.Vestligerådgiverebørholde
sigforøje,athverkendenøkonomisketeoriellerde
hidtidigeerfaringeranvisernogenpatentløsningpåde()Jf.den61.årsberetningfraDenInternationaleBetalingsbank
iBaselaf10.6.1991.

Nr.C129/38 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
bejde«C1).MedandreordønskedeDetEuropæiskeRåd
enaftale,somgiklangtvidereenddeneksisterende
handels-ogsamarbejdsaftale .Påbaggrundafde
gennemgribende politiskeogøkonomiskeændringer,
derharfundetstedidettidligereSovjetunionen siden
da,burdedetidagværeredetilatfremsætteendnu
merevidtgåendeforslag.Tidenvilvise,ompartner­
skabs-ogsamarbejdsaftalen medStatsforbundet afUaf­
hængigeStatervilimødekommedettekrav.Derindled­
tesforhandlinger islutningenaf1992,ogaftalerne
skalifølgeEFindeholdebestemmelserom»etbredt
spektrumafpolitiske,økonomiskeoghandelsmæssige
forbindelser«mellemdetoparter.Denpolitiskedialog
ogdetkulturellesamarbejdeskalfastlæggesisuppleren­
debestemmelser .3.3.DerergrundtilatsemedtilfredshedpåEFTA-
landenesoverbevisende initiativer,idetdevedvarende
udvikleroguddyberderesforbindelsermeddeunge
demokratier iCentral-ogØsteuropa.Isærdenordiske
lande—somudoverdefireEFTA-landeogsåindbefat­
terDanmark—harenstærksolidaritetsfølelse over
fordebaltiskerepublikker.Despilledeenvæsentlig
rollesomtalsmændfordisselandesselvstændighed .På
ettidligttidspunktpegededepå,atdemokratiseringen
afdeinternationaleforbindelservarenvæsentligforud­
sætningfor,atvoremindrenaboeriØsteuropakunne
fåmulighedfor—underhensyntagentilderesråderum
ogbeståendeengagementer -atøveaktivindflydelsepå
etableringenafforbindelser iEuropaogskabelsenaf
detfælleseuropæiskehus.Alleredeidecember1991
underskrevEFTA-landene samarbejdserklæringer med
Estland,LetlandogLitauen.Dekontraherende parter
forpligtersigtilatfindevejeogmidlertilatudbygge
ogliberaliseredereshandelsforbindelser ,fremskynde
udviklingenafdetøkonomiskeogindustriellesamarbej­
desamtbanevejenforskabelsenaffrihandelogudbyg­
gedenstrukturelletilpasningsproces idebaltiskeøko­
nomier.3.7.Sålængedebaltiskelandestadigvarendelaf
Sovjetunionen ,dannedehandels-ogsamarbejdsaftalen
medUSSRrammenomdereshandelsmæssige ogøko­
nomiskeforbindelsermedFællesskabet .Umiddelbart
efteratdebaltiskelandehavdegenvundetderesselv­
stændighed,indledtessåledesforhandlingeromnye
handels-ogsamarbejdsaftaler ,ogdisseblevunderskre­
vetallerededen11.maj1992.Idecember1992stad­
fæstedeEF-Parlamentet ogEF'sudenrigsministre afta­
len.Detcentraleidisseaftalerer,atmestbegunstigel­
sesklausulengælderindenforhandelen,ogindenfordet
handelspolitiske samarbejdegælderregleroglettelsertil
fordelforøkonomiskeoperatører (virksomheder )på
basisafprincippetomikke-diskriminering oggensidig­
hed.Indenfordetøkonomiskesamarbejdetilstræber
aftalenisærenudbygningogdiversificeringafdeøko­
nomiskeforbindelser,økonomiskudvikling,åbningaf
nyeforsyningskilder ogfremmeafdetvidenskabelige
ogtekniskefremskridt.Enerklæringomdenpolitiske
dialog,offentliggjortsamtidigmedunderskrivelsen af
aftalerne,erknyttethertil,ogmåleteratstyrkeog
udbyggedegensidigepolitiske,økonomiskeogkulturel­
leforbindelser .3.4.Østersørådet,derblevoprettetaføstersølande­
nesudenrigsministre ibegyndelsenafmarts1992iKø­
benhavn,betragtesogsåsometmegetvigtigtskridt.
Rådeteretregionaltforumfordebatogudvekslingaf
ideer.Derlæggesisærvægtpåfølgende:demokratiske
institutioner,økonomiskogtekniskbistand,humanitæ­
respørgsmålogsundhed,miljøbeskyttelse ogenergi,
transportogkommunikation samtkulturoguddan­
nelse.
3.5.Denfælleserklæring ,derblevunderskrevetaf
FællesskabetogRådetforGensidigØkonomiskBistand
(COMECON )iLuxembourgden25.juni1988,varet
afgørendevendepunkt inormaliseringen afFællesska­
betsforbindelsermedlandeneiCentral-ogØsteuropa.
Etableringenafdiplomatiskeforbindelserogindgåelsen
afhandels-ogsamarbejdsaftaler medvorenaboermod
ØstervæsentligeelementeriopbygningenafEuropa.
Liberaliseringen afindførsleniFællesskabetogden
gradviseophævelseafkvantitativerestriktionerinden
1995ernøglepunkter idisseaftaler.3.8.ØSUbetragterogsådisseaftalerafførstegenera­
tionsometvigtigtskridtmodsnævrereforbindelser
meddebaltiskelande.Mendetpåpegerdog,athandel­
saftalerneisidsteendeblotkonsolidererdedefacto­
importbestemmelser ,somgælderoverforalleGATT-
lande.Setidettelyshardedermedikkenogenvæsentlig
handelspolitisk værdifordebaltiskelande.Dersynes
ligeledesatværemulighedforatforbedredenpolitiske
dialog.EfterØSU'soverbevisning erderhidtilikke
sketdefremskridtidialogen,somdebaltiskelandes
vanskeligepolitiskeogøkonomiskesituationkræver.
LejlighedsvisemødermedEF-parlamentarikere ogle­
denderepræsentanter forKommissionen erikkenok.3.6.AftalenmedUSSRomhandeloghandelspolitisk
ogøkonomisksamarbejdeblevunderskrevet den
18.december1989ogtrådteikraftden1.april1990.
AlleredenoglefåmånedersenereopfordredeDetEuro­
pæiskeRådKommissionen til»sammenmeddecentrale
sovjetiskemyndighederatundersøgemulighedenforen
omfattendeaftalemellemFællesskabetogUSSR,som
skalomfatteenpolitiskdialogogdækkesamtlige
aspekterafetudbyggetøkonomiskogkultureltsamar ()DetEuropæiskeRåd,SN/428/90.

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/39
Enpolitiskdialog,derskaludbyggeogintensiverede
gensidigeforbindelserpådetpolitiske,økonomiskeog
kulturelleområde,skalopfyldelangthøjerekrav.Ifølge
ØSUskaldenpolitiskedialogværeendynamiskog
integrerendedelafaftalen.Denbørikkeudviklesigtil
entomformel.Dettevilleværesåmegetmerealvorligt,
somaftaleparterneudtrykkeligterblevetenigeom,at
»respektenfordedemokratiskeprincipperogmenne­
skerettighederne ,somstadfæstetislutaktenfraHelsinki
ogParis-chartretometnytEuropa,liggertilgrundfor
parternesinterneogeksternepolitikkerogudgøret
væsentligtelementiaftalerne«(*).rencemateriale ,f.eks.omforløbetafforhandlingerne
omassocieringsaftaler ,harværetyderstmangelfuldt.
ØSUbetragterdettesomenreeltrusselmodsininiti­
ativret.EndvideremåtteØSUerkende,atEF-Kommis­
sionenvarmegetuvilligtilbagefteratindarbejdehen­
stillingerfraØSUiforhandlingsretningslinjerne ogat
opnåRådetsbilligelseheraf.ØSUserdetderforsomsin
opgaveatfremlæggesinesupplerendebemærkninger
(herunderogsåkritik),førdenyeforhandlingsretnings ­
linjerforeuropæiskeassocieringsaftaler udarbejdesen­
deligt.DettegiverogsåØSUmulighedforatorientere
potentielleforhandlingspartnere iØsteuropa—især
regeringerne idebaltiskelande—omdeeuropæiske
erhvervs-oginteresseorganisationers synpådeenkelte
elementeriaftalerne.ØSUgåridenneforbindelseud
fra,atdenfællesramme,somdetidligereEuropa-
aftalerharværetbaseretpå,vilblivebibeholdt.Disse
rammerharvistderesværdiogertilstrækkeligtfleksible
tilattagetilbørligthensyntildeenkeltelandessituation
ogderesrespektiveprioriteter.
Præambel3.9.AlleredefornoglemånedersidengjordeØSU
sigtiltalsmandfor,atderhurtigstmuligtblevindgået
Europa-aftaler mellemFællesskabetogdebaltiske
lande.Afsåvelpolitiskesomøkonomiskeårsagerbør
Fællesskabetknyttesnævrereforbindelsermeddisse
landeoggivedemenpladsidepaneuropæiske struktu­
rer.SammeopfattelseharDetEuropæiskeRåd,som
påtopmødetiRomidecember1990understregede ,at
Fællesskabetsåhurtigtsommuligtbørindgå»euro­
pæiskeaftaler«,som»skalmarkereennyetapeiFælles­
skabetspolitiktiludviklingafstadigtættereforbindel­
sermed...(landeneiCentral-ogØsteuropa)«(2).ØSU
hilserdetmegetvelkomment,atdetdanskeformand­
skabikkeblotvilarbejdeforenhurtigimplementering
afhandels-ogsamarbejdsaftalerne ,menogsåforen
snarligudbygningafforbindelserne meddebaltiske
landepågrundlagafaftaler.Medhenblikherpåopfor­
drerformandskabet til,at»detløbendeovervejes,om
situationen idetrebaltiskelandeermodentilatindlede
eksploratoriske drøftelseromindgåelseafassociering­
saftalermeddisse(3).«Deterdogenbetingelse,at
indførelsenafdemokratiogmarkedsøkonomi ernået
til»thepointofnoreturn«,ogatdenpolitiske,sam­
fundsmæssigeogøkonomiskeomstillingsproces skrider
godtfrem.4.2.ØSUgørsiguforbeholdent tiltalsmandforen
udbygningafdepolitiskeogøkonomiskefrihedsrettig­
heder,somdannerdetegentligegrundlagforassocierin­
gen.Deterogsånødvendigtmedenfælleshensigtser­
klæring,hvorafdetfremgår,atopbygningenafenny
politiskogøkonomiskordenskalskepågrundlagaf
respektenforretsstaten,fortsatoverholdelseafmenne­
ske-ogminoritetsrettigheder ,indførelseafetflerparti­
systemmedfrieogdemokratiske (hemmelige)valg,
fortsatliberaliseringaføkonomienefterdemarkeds­
økonomiskeprincippersamtsocialretfærdighed .De
kontraherendeparterskalligeledesklarttilkendegive,
atdeerredetiludtrykkeligtatstøtteforpligtelser,der
eraffødtafCSCE-processen ,isærgennemførelsen afde
principperogbestemmelser ,dererindeholdtiHelsinki­
slutakten,slutdokumenterne fradesenerekonferencer
iWienogMadrid,Paris-chartretforetnytEuropaog
DetEuropæiskeEnergicharter .4.FremtidigeeuropæiskeaftalermedEstland,Letland
ogLitauen
4.1.Vedudarbejdelsen afinitiativudtalelserne om
forbindelserne mellemEFoglandeneiCentral-og
Østeuropahardethvergangværetenudfordringfor
ØSUatfårelevanteoplysninger .EF-Kommissionen var
ganskevistiprincippetredetilatdeltageidrøftelser
ogbesvarespecifikkespørgsmål,men»up-to-date«refe­4.3.ØSUfremhæverendnuengangnødvendigheden
af,atmanipræamblentilEuropa-aftalerne nævnerden
socialedimensionafdeneuropæiskeenhedsprocessamt
Fællesskabspagten omArbejdstagernes Grundlæggende
Arbejdsmarkedsmæssige ogSocialeRettigheder,som
blevvedtagetaf11medlemsstaterpåDetEuropæiske
RådsmødeiStrasbourgidecember1989,Enudbygning
afforbindelserne mellemarbejdsgiverne ogarbejdsta­
gernesomautonomeparterpåarbejdsmarkedet uden
dermedattilsidesættedetoffentligesrolleogansvarer
idennesammenhængafgrundlæggende betydning.Som
svarpåØSU'stidligereanmodningererdetgentagne
gangeblevetfremført,atderikkeernogetbehovfor
enudtrykkeligreferenceipræamblen,daaftalerneinde­
holdertalrigepassagermedsocialtindhold.Dennear­
gumentationersletikkerelevant.Detmåerkendes,HEFTnr.L403af31.12.1992.
(2)DetEuropæiskeRåd,SN/428/90.
(3)Detdanskeformandskabsarbejdsprogram forførstehalvår
1993,SN/1075/93.

Nr.C129/40 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
Politiskdialog
4.5.EfterØSU'sopfattelseerdenpolitiskedialog
detcentraleelementiEuropa-aftalerne .Formåletmed
denneeratlettedeøstligetraktatpartneres integrering
iFællesskabetafdemokratiskenationer,videreføreden
gradvisetilnærmelsetilFællesskabet,etablerenyesoli­
daritetsbåndogbidragetilatopnåstørresikkerhedog
stabilitetiheleEuropa.Påministerplanforegården
politiskedialogindenforAssocieringsrådet ogpåparla­
mentariskplanføresdeniDetParlamentariske Associe­
ringsudvalg .atEF-pagtenikkeblevenstemmigtvedtaget(hvilket
formodentligerdenegentligeårsagtil,atdenikke
omtales),menFællesskabetbørikkeglemme,atman
ideøkonomiskebegreber,derliggertilgrundfor
overgangenfraenplanøkonomitilenmarkedsøkonomi
ideøstligereformstaterkuniutilstrækkeliggrad—i
detmindsteefterØSU'sopfattelse—tagerhensyntil
densocialedimension.Etsærligtdeprimerendeaspekt
er»denligegyldigeaccept(fradevestligeindustrilandes
side)affattigdom,arbejdsløshed ...ogenfaldende
levestandard .Disseelementeransesforathaveentera­
peutiskværdi«(*).DeterØSU'sfasteoverbevisning ,at
megetvilleværevundet,hvisdeforskelligeEF-Rådville
tagemereindgåendestillingendhidtiltilspørgsmålet
om,hvordanmanideøsteuropæiske landekanformu­
lereenlovendereformpolitik ,somtagerbehørigthen­
syntildesocialeaspekter,ogsomkangennemførestil
gavnforEuropasomhelhed.Hvisdethovedsageligt
erinternationalefinansieringsinstitutter ,derfårpålagt
denneopgave,erderrisikofor,atdenvilblivegennem­
førtensidigt.4.6.Underdennuværendefaseafdengennemgriben­
defornyelseafderespolitiske,økonomiskeogsociale
livstårdenyedemokratier iCentral-ogØsteuropa
overforikkeubetydeligerisici.Enhverradikalisering
afdepolitiskekræfter,enhverformforsocialekstremis­
mevilværeskæbnesvanger forintegrationsprocessen i
Europasomhelhed.Ensuccesrigforebyggelseaflatente
konfliktsituationer —isæridenindledendefaseaf
omstillingsprocessen —stillerstorekravtilud­
formningenogkvalitetenafdenpolitiskedialog.En
bortforklaring afproblemerneogdivergensernemed
ordrigeerklæringererikkenok.Gensidiginformations­
udvekslingogkonsultationer spillernaturligvisenafgø­
renderolleidennefasesåvelfordepolitiskeaktører
somforerhvervs-ogsamfundslivets grupper.Efter
ØSU'sopfattelseerdetderforkunlogisk,atsamfunds-
ogerhvervskredsene sammendeltageridialogen.Jo
mereintensivtdissegrupperarbejdersammenindbyr­
des,desmerefrugtbartvilefterØSU'soverbevisning
deresbidragtildenpolitiskedialogvære.4.4.ØSUhargentagnegangeopfordretRådettilpå
etegnettidspunktatovervejespørgsmåletomdebalti­
skelandesEF-medlemskab .IpræamblentilEuropa­
aftalernemeddetrebaltiskelandebørmanderforogså
omtalemulighedenfortiltrædelseafEF,sådansomdet
ertilfældetideassocieringsaftaler ,deralleredeerblevet
indgåetmedøsteuropæiske partnere.Dermedville
beggepartertilkendegive,atdevilarbejdeseriøstpåat
udbyggederesfællesforbindelserbetydeligtindenfor
enoverskueligfremtid.Detteforudsætterdog,atde
baltiskelandevedudformningenafderesretsgrundlag
itideafstemmerderespraktiskelovgivningefter
EF-rettenogfølgergrundtankerne idenøkonomiske
politik,finans-ogsocialpolitikken iEF.Detvillevære
forkert,hvismanafformodentligtvingendepolitiske
omstændigheder ellerafvejningenafandreinteresser
skyderdenødvendigeændringerudifremtiden.De
lande,derønskeratblivemedlemafFællesskabet ,bør
alleredeidagerkende,hvilketEF-Kommissionen med
retteharpåpeget,atdevedetfremtidigtfuldtmedlem­
skabvilblivestilletoverforvæsentligtændredevilkår:
detindremarked,økonomiskogmonetærunion,uden­
rigs-ogsikkerhedspolitik samtdengældendeEF-ret.
Dettestillerbetydeligekravtilpotentiellemedlemssta­
ter.Sålængedenmarkedsøkonomiske reformproces
endnuerprægetafstoremangler,ogdetrelandes
konkurrenceevne ladermegettilbageatønske,erdet
derforikkesærligfornuftigtatforceretiltrædelsenaf
EF.Isåfaldvilledebaltiskelandepånyblivestillet
overforgennemgribende tilpasningsproblemer ,og
endnuengangmåttederegnemedbetydeligenegative
konsekvenserafvæksten,beskæftigelsen ,priserneog
udenrigsøkonomien .4.7.ØSUharvedflerelejlighederforeslået,atder
iensupplerendeartikeltilTraktatenbestemmes,at
erhvervs-ogsamfundsgrupperne skaldeltageidialogen
iAssocieringsrådet ,ogatderefterenovergangsperiode
oprettesetrådgivendeassocieringsudvalg .Deopgaver,
derkunnepålæggesetsådantrådgivendeudvalg,blev
fornyligtskitseretiØSU'sudtalelseområdgivende
mekanismerforerhvervs-oginteresseorganisationer i
Central-ogØsteuropa(2).Deterklart,atetsådant
rådgivendeorgankunvilkunnearbejdeeffektivt,hvis
erhvervs-oginteresseorganisationerne ideøsteuropæ­
iskelandeinformeresindgåendeomEuropa-aftalerne
oginddragesigennemførelsen afdisse.Imellemtiden
hardetvistsig,atmanstillersigpositivtoverfor
ØSU'sforslag.Ienfælleserklæring erRumænienog
Fællesskabetnåettilenighedom,at»Associeringsrådet
...skalsenærmerepåoprettelsenafetrådgivendeorgan
beståendeafmedlemmerafDetØkonomiskeogSociale
Udvalgogrepræsentanter fortilsvarendeorganisationer
iRumænien«(3).ØSUhilserfælleserklæringen velkom
(J)EFTnr.LJ.K.Galbraith,EinRezeptnamensKapitalismus .
Artikeli»DieZeit«nr.44af26.10.1990.(2)EFTnr.C19af25.1.1993,s.114ff.
(3)EFTnr.C19af25.1.1993,s.88.

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/41
menogmener,atdeteretskridtidenrigtigeretning.
ØSUopfordrersamtidigRådetogKommissionen til,
atmannårtilenighedomlignendeerklæringermed
andreassocieredepartnere,ogatdeindføjesideindgå­
edeEuropa-aftaler .bortfrasintraditionellefremgangsmåde medattilbyde
kapital,tekniskbistandogrådgivning,mensmantøver
medatydedenmestsimpleformforbistand,nemlig
enhurtigåbningafmarkederne (1).Selvmeddenbedste
viljekanensådanstrategiikkeforenesmedEF'sgentag­
nepåstandeom,atdetaltidharforsvaretenåben
approach.
Generelleprincipper 4.10.DeførsteoptimistisketegnkansporesiKom­
missionensrapporttilDetEuropæiskeRådiEdinburgh,
hvordetiforbindelsemedspørgsmåletomenforbedret
markedsadgang fordeassocieredelandeiCentral-og
Østeuropahedder,at:»liberaliseringsrytmen børøges
ogdehandelsmæssige hindringerifølsommesektorer
fjerneshurtigere...denøkonomiskeekspansioniCen­
tral-ogØsteuropavilnemligikkeblotværetilgavnfor
dedirekteberørtelande,menogsåforFællesskabet «(2).
Deternetopdenfremgangsmåde ,ØSUgentagnegange
harskitseretoggjortsigtiltalsmandforisineudtalel­
ser.Associeringsrådene skaldognøjeovervågedeøko­
nomiskeogarbejdsmarkedsmæssige konsekvenseraf
liberaliseringen ogsætteenstopperfortilfældeafsocial
dumping.Hvorpositivekonsekvenser ,liberalisering­
stiltagkunnehavepåverdenshandelen ,blevdemonstre­
retienOECD-analyse udarbejdeti1992iforbindelse
medencomputersimulation ,somviste,atliberalise­
ringsforanstaltninger somdem,dererforeslåetinden
forGATT'sUruguay-runde ,vilresultereienyderligere
indkomstgevinst iheleverdenpåca.200mia.dollar
indenår2002,hvorimodenfuldstændigliberalisering
afverdenshandelen kunneøgevelstandenmednæsten
500milliarderdollars(3).4.8.IaftalernemedBulgarienogRumænienhedder
detsomnogetnyt,atrespektenfordemokratiskeprin­
cipperogmenneskerettighederne ,somnedfældetiHel­
sinki-slutakten ogParis-chartretforetnytEuropa,samt
respektenfordemarkedsøkonomiske reformerervæ­
sentligeforudsætninger forenassociering.ØSUsåufor­
beholdentpositivtpådennetilføjelsetilassocieringsaf­
talerne,menopfordrededogtil,atrespektenforsociale
ogarbejdsmarkedsmæssige grundrettigheder ,samtsik­
ringenafmindretalsrettigheder skullebetragtessomen
forudsætningforassociering .IEstlandogLetlander
mereend30%afbefolkningenrussere.Idenneforbin­
delsefremhæverØSUdenbeslutning,derblevtruffet
pådensenesteCSCE-konference iHelsinkiomatud­
nævneenhøjkommissær fornationalemindretal.Ihen­
holdtiltopmødeerklæringen af10.juli1992skalhøj­
kommissæren igodtidhenledeopmærksomheden på
spændinger,derindenforCSCE-området eventuelt
kunneføretilkonflikter,somkunnetruefreden,stabili­
tetenogforbindelserne mellemsignatarlandene .Den
nyehøjkommissær haralleredebesøgtdebaltiskelande
ogsatsiggrundigtindidenationalemindretalssitua­
tionidisselande.ØSUhåberinderligt,athanogsåi
Baltikumvilydeetvigtigtbidragtilforebyggelsenog
løsningenafkonflikter.SamtidigopfordrerØSUtil,at
derfraVestenssideydesspecifikstøttetilrepræsentan­
terformindretal,derønskeratblivenaturaliseret (f.eks.
tilfinansieringafseminarer,sprogkurserogunder­
visningsmaterialer ).4.11.ØSUforstårfuldtudbehovetforundtagelses­
bestemmelserforsektorer,hvorFællesskabetselvkæm­
permedalvorligestrukturelletilpasningsproblemer .
Disseundtagelserbørdogbegrænsestiletminimum,
idetEF'sforpligtelsetilattiltrædefrihandelsaftaler i
overensstemmelse medderelevanteGATT-bestemmel ­
serindebærerenforpligtelsetilatfjernetoldogandre
handelsbestemmelser for»ialtvæsentligtalhandel«.
Pålangsigtskaldengensidigeåbningafmarkederne
gældeforallesektorer.
Frievarebevægelser
4.12.Defølsommeproduktområder harhidtilindbe­
fattettekstilvarer,produkterafDeteuropæiskeKul-og
Stålfællesskab (EKSF)oglandbrugsvarer .Tillægsproto­
kollernetildeeuropæiskeassocieringsaftaler indehol­
dersærligereglerfordisseproduktgrupper ,somFælles­
skabetudentvivlomnødvendigtviltageianvendelse.4.9.IfølgeEuropa-aftalerne erdethandelspolitiske
målgradvistatopretteetfrihandelsområde indenfor
højst10år.Ihenholdtilaftalerne—ogdetviluden
tvivlgældeforaftalernemeddebaltiskelande—vil
Fællesskabetindførefrihandeltidligereenddeassoci­
eredeøstligepartnere.ØSUeraltidgåetindforden
asymmetriske indfaldsvinkel ,mendetharopfordret
Fællesskabettilatydevidtgåendeadgangtilsitmarked
forindustrivarer—dogmedsærordningerfornoglefå
følsommesektorer—såsnartassocieringsaftalen træ­
derikraft.Dettekraversærligtvigtigtfordebaltiske
lande,somskalovervindebetydeligestrukturproblemer
ogskabemarkederforderesprodukter,iNord-somi
Vesteuropa,forgradvistatløsesigfradesnævrebånd
tilSNG-republikkerne .EFburdehurtigstmuligtgå()G.Fels,Morgendämmerung imOsten?(informationstjene­
stenvedInstitutsderdeutschenWirtschaft)Köln,bind19,
7.januar1993.
(2)ModensnævrereassocieringmedlandeneiCentral-og
Østeuropa.RapportvedKommissionen tilDetEuropæiske
RådiEdinburghden11.og12.december1992.
HOECD»TradeLiberalisation :What'satStake?«,Paris,1992.

Nr.C129/42 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
valuta,ogtildetteformålbørFællesskabetstillemidler
tilrådighed(erimellemtidenblevetimødekommet af
Rådet).Deterogsåglædeligt,atdererblevetindgået
aftalermeddebaltiskelandeomsamarbejdepåfiske­
riområdet(fangstrettigheder og-kvoter,jointventures,
erhvervsuddannelse osv.).4.12.1.Debaltiskelandeharvissestærketekstilvirk­
somheder,somhøjstsandsynligthurtigtvilovervinde
deresgamleproblemer,indhentederesvestligekonkur­
renterogtrækkepåmellemkrigstidens traditioner.På
dettidspunktvartekstil-ogbeklædningsindustrien en
vigtigindustrisektor idebaltiskelande.Deterikke
umuligt,at»udviklingenaftekstilindustrien ietbælte,
derstrækkersigfraCentral-ogØsteuropaoverde
baltiskelandetilSt.PetersborgogendeligtilMoskva,
ivoksendegradvilafspejlesigihandelsstatistikkerne i
dekommendeår«(1).SomdetertilfældetmedBulgari­
enogRumænien,bliverpassivforædlingtoldfri,når
handelsafsnittet idefremtidigeaftalertræderikraft.
ØSUformoder,atdenuligebehandlingafmængdemæs­
sigtogikke-mængdemæssigt begrænsedebeklædning­
svarervilbortfaldefrastarten.Detopfordrerderforde
baltiskelandetilhurtigstmuligtatskabestabilejuridi­
skeogandrerammevilkårforudenrigshandelen .Disse
erenforudsætningforstørreinternationalhandelmed
varerogtjenesteydelser .Fællesskabetharogsåenrolle
atspilleher.Detmåsørgefor,athindringer,somf.eks.
vanskelighederne iforbindelsemedtransittransport
igennemPolen,undgåsifremtiden.Handelshindringer ,
hvadentendeeråbneellerskjulte,erikkenogetegnet
middeltilatskabeenfriogrimeligarbejdsdeling i
Europa.4.13.ØSUhargentagnegangeudtaltsigomdeledsa­
geforanstaltninger ,derskalletteoprettelsenafetfri­
handelsområde .Maneriprincippetvedvarendegået
indforenrækkeforanstaltninger ,herunderstandstill­
aftaler,konsultationer itilfældeafdumping,beskyttel­
sesaftaler,ikke-diskriminering ogbilæggelseaftvister
samtfastlæggelsenafpræferentielleoprindelsesregler .
SamtidigharØSUunderstreget,atdetforventer,at
disseaftalervilbidragetil,atmanundgårgnidningeri
samhandlenmellemFællesskabetogdeassocierede
landeelleridetmindstehurtigtløserdem.
4.12.2.ØSUmenerikke,atEKSF-produktervilrejse
størreproblemerunderforhandlingerne .Letlandharet
stålværkmedenårligproduktionskapacitet på
550000tonråstålog840000tonvalsetstål.Detteer
ikkemængder,derskulleskabevæsentligeforstyrrelser
påEF-markedet ,menunderdennødvendigestrukturtil­
pasningskalderdogtageshøjdefordetsamledestål­
markediEuropa.4.13.1.ØSUharlagtsærligvægtpåkonsultationer
itilfældeaf,atdumpingerblevetfastslået,oghar
gentagnegangeopfordrettil,atGATT-kodekserne
(antidumping/subsidier)skaloverholdesudenbe­
grænsninger .Endviderebørdeøstligepartnerlandefor­
pligtesigbindendetiludenforbeholdatrespektere
EF'ssubsidiebestemmelser .Detmådogerkendes,atde
erfaringer,manpådetsenesteharmåttetgøremed
importenfraøsteuropæiske landetildumpingpriser ,
næppeeropmuntrende .Derrejsersiguvilkårligtdet
spørgsmål,omderelevanteafsnitiaftalerneerformule­
retforuklart(ØSUharkritiseretdetteidetidligere
aftaler),elleromdefastlagtesanktionertræderikraft
forsentelleriutilstrækkeligtomfang.Idenneforbindel­
seskalopmærksomheden henledespådebattenom
artikel60iWiener-overenskomsten omtraktatsret.4.12.3.Landbrugsprodukter spillerenvisrolleide
baltiskelandesudenrigshandel ,mendeforeliggende
oplysningererendnuformangelfuldetil,atmankan
fremkommemedetvelbegrundetogpålideligtskøn
overudenrigshandelen medenkelteprodukter.Afstati­
stikkerneirapporterafDeninternationaleValutafond
(IMF)fremgårdetblot,atlevnedsmiddel-,landbrugs-
ogfiskeriprodukter i1990udgjordegodt20%afdisse
trelandeseksport,hvorimodimportenafdisseproduk­
tersvingedemellemgodt10%(Estland)og25%(Litau­
en).Omderidenneforbindelseertaleomprodukter,
somFællesskabetrealistisksetkanbetragtesom»sær­
ligtfølsomme«,vilførstbliveklartunderdekonkrete
associeringsforhandlinger .Forensikkerhedsskyldgen­
tagerØSUsitforslagom,atlandbrugsoverskud ,herun­
derogsåfradebaltiskelande,eksporterestilandre
østeuropæiske lande,isærSNG-republikker modhård4.13.2.ØSUgikafpolitiskegrundemedtil,atpart­
nerlandenefrastartenblevkategoriseretsomlandemed
enfungerendemarkedsøkonomi ,menogsåfordidet
kunnebetragtessomentilskyndelsetilmålrettetat
fortsættereformprocessen .MensomØSUanførteisin
senesteudtalelseomBulgarienogRumænien,vildeti
dekommendeårikkeværeletforKommissionen altid
atforetageenretfærdigsammenligning —ihenhold
tilFællesskabetsantidumping-forordning —mellem
eksportprisogvarens»normalværdi«.Denkendsger­
ning,atKommissionen næstenvaretåromattræffe
enafgørelseombehovetforoghøjdenafantidumping­
toldpåsømløsestålrør,eretyderligerebevispå,hvilke
problemerdetkangiveanledningtil,hvismanfor
hurtigtgårudfra,atreformlandene iØsteuropaallere­
deharen»fungerende«markedsøkonomi .
(*)A.Gålli,NoteundPerspektivenderTextil-undBekleidungs­
industrieinOstmitteleuropa undderGUS,(ifoSchnelldienst),
München,45/nr.30/1992.4.13.3.ØSUharudtryktbetænkelighed vedde
»megetrestriktive«oprindelsesregler ,dererfastlagti

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/43
Europa-aftalernes handelsbestemmelser .Forarbejds­
delingeniEuropaerdetnødvendigtmedetensartet
regelsætforfastlæggelsenafproduktersoprindelse,og
disseskalgældesåvelforEFTA-landenesomforassoci­
eredelandeiCentral-ogØsteuropa.DerforharØSU
opfordrettil,atdefremtidigeEØS-reglersammenmed
etalternativtprocentsatskriterium indarbejdesisamtli­
geEuropa-aftaler (»paneuropæisk «kumulation).Det
erforkertatpåstå,atdenafEF-Kommissionen hidtil
påberåbtedifferentieringafoprindelsesreglerne erbase­
retpåenvelovervejetpolitik.ØSUharendviderevan­
skeligtvedatforstådetargument,atforskelligeoprin­
delsesreglerernødvendigtforatunderbyggeomstruktu­
reringsprocessen ilandeneiCentral-ogØsteuropa.
Kunétstårfast,nemligatmangfoldigheden afoprindel­
sesregleriEuropanuudgørenbetydelighindringfor
enyderligereudbygningafarbejdsdelingen iEuropa
somhelhed.Det,atderfindesforskelligeoprindelses­
regler,betyderurimeligthøjeorganisatoriske ogad­
ministrativeudgifterforvirksomhederne ,hvilketofte
opvejertoldfordeleneogindebærer,atvirksomhederne
oftemåafståfraatsendeproduktertilvidereforarbejd­
ningiandreeuropæiskelandepågrundafuovervindeli­
gepraktiskeproblemer.Isærsmåogmellemstorevirk­
somhederrammes.Meddisseovervejelserforøjeser
ØSUmedtilfredshedpå,atEF-Kommissionen efterhån­
denervedatslåindpåtankenom»paneuropæisk «
kumulation .Isinsenesteberetningometableringen
afensnævrereassocieringmedlandeneiCentral-og
ØsteuropaunderstregerKommissionen ,atEFskal
fremmedetregionaleøkonomiskesamarbejde,idetder
indenforrammerneafoprindelsesreglerne givestilla­
delsetilenkumuleringforalleprodukterfraassocierede
landeiCentral-ogØsteuropaogfraEFTA-lande.ØSU
håber,atDetEuropæiskeRådiKøbenhavnvilaccepte­
reKommissionens synspunktogopfordretildenødven­
digeforbedringer ideeksisterendeEuropa-aftaler .ØSU
appellerertildetdanskerådsformandskab omatsætte
sigiselenfor,atderiforbindelsemedoprindelsesregler­
neogsåfastlæggesalternativeprocentsatskriterier for
importfratredjelande .NetopforlandeneiCentral-og
Østeuropa,ogikkemindstfordebaltiskelande,somi
RådetforgensidigøkonomiskBistand(COMECON )
varknyttetnøjesammenogfortsaterdetmedandre
central-ogøsteuropæiske samtasiatiskelande,vilbe­
stræbelsernepåatudvidehandelenmedVestenblive
hæmmetkraftigtudenetrimeligtprocentsatskriterium .oglegaltbeskæftigetietandetpartnerland .EF-med­
lemsstaternesbilateraleaftaleromadgangtilbeskæfti­
gelsebør,såvidtdetladersiggøre,forbedresogudbyg­
ges.Påetseneretidspunktvilderespektiveassocierings­
rådundersøge,hvordanadgangentilarbejdsmarkeder­
nekanforbedresunderhensyntagentildeøkonomiske
ogsocialeforholdsamtbeskæftigelsessituationen .ØSU
erisineudtalelservedvarendegåetindforenintegrering
aflegaltbeskæftigedearbejdstagerefradeøstligepart­
nerlande,menpågrundafdenfortsatvanskeligebe­
skæftigelsessituation iFællesskabethardetdogogså
givetudtrykforbetænkeligheder vedenforhurtig
lettelseafadgangentilbeskæftigelsehenovergrænser­
ne.AlligevelfastholderEF-Kommissionen uanfægtet
denéngangfastlagtelinjeogopfordrerisitseneste
dokumentomensnævrereassocieringmedlandenei
Central-ogØsteuropatil»hurtigstmuligtatgennemfø­
rebestemmelserne iEuropa-aftalerne omadgangentil
arbejdsmarkedet ,fremforaltmedindgåelsenafbilate­
raleaftaler(fraEF-medlemsstaternes side)omkvoter«.
Pånymanglerderkonkretehenvisningertildenkritiske
beskæftigelsessituation iFællesskabet,dermednogle
fåundtagelserikkevisertegnpånogetyderligtbehov
forarbejdskraftindenforenoverskueligfremtid.Da
deri1993vilværenæsten2millionerfærreiarbejdei
EFendi1991—ifølgeenandentjenestegren iEF-
Kommissionen idenøkonomiskeårsberetningfor1993
—kunneantalletafarbejdsløsestigetilca.17millioner.
Såledesmå»deresultater,derblevopnåetisidste
halvdelaf80'erne,sigesatværeblevetsatoverstyri
løbetafdetreførsteåraf90'erne«.Måskekunneen
bedrekoordineringmellemEF-Kommissionens tjene­
stegreneresulterei,attraktatsbestemmelserne omar­
bejdskraftensfriebevægelighedhenovergrænserneblev
formuleretmererealistiskifremtiden.Endvidereburde
EF-Kommissionen gøredetklartforEF-medlemsstater­
ne,hvilketankerdenharombilateraleaftalerom
kvoter(pt.mereend70aftaler)ogredegøreforkonse­
kvenserneafkvotabestemmelserne .Endeligerder
behovforetoverbevisendearbejdsmarkedskoncept på
tværsaflandegrænserne ,somåbnervirkelighedsnære
perspektiverforaftalepartnerne iCentral-ogØsteuro­
pa.Idenneforbindelseburdemanligeledestagestilling
tilspørgsmåletomillegaltbeskæftigedearbejdstagere ,
hvilketmanpåtrodsafØSU'skritiskebemærkninger
harundladtidehidtidigeEuropa-aftaler .ØSUsermed
tilfredshedpåresultatetafkonferencen iBudapestom
ukontrolleretmigration.Endvidereskaldetpåskønnes,
atdetiudkastettilenpartnerskabs -ogsamarbejdsafta­
lemedStatssamfundet afUafhængigeStaterforførste
gangnævnes,atsamarbejdsrådet skalundersøge,hvor­
danmanifællesskabkankontrolleredenillegaleind­
vandring.
Fribevægelighedforpersoner,etableringsretogud­
vekslingaftjenesteydelser
4.14.MåletmedindgåelsenafEuropa-aftaler om
arbejdskraftens friebevægelighedhenovergrænserne
eriførsteomgangatforhindrediskriminering afar­
bejdstagere,dererstatsborgere ietafpartnerlandene4.15.Hvadangåraftalerneometableringsfriheden
harØSUgentagnegangegivetudtrykfor,atetable­

10.5.93 Nr.C129/44 DeEuropæiskeFællesskabersTidende
Kapitalbevægelser ,konkurrenceoglovgivningsharmo­
nisering
4.17.Liberaliseringen afkapitalbevægelser henover
grænserneerafstorbetydningfordebaltiskelandes
økonomiskeintegrering.Friekapitalbevægelser frem­
merdetvalutariskesamarbejdeogtvingertilstabilise­
ringspolitiskeanstrengelser .ØSUharisineudtalelser
omdeeuropæiskeassocieringsaftaler støttetalleaftaler,
somfremmerfriekapitalbevægelser mellemEFogpart­
nerlandeneiØsteuropa.Deterisærglædeligt,atman
alleredevedaftalernesikrafttræden,vilsikrefriekapi­
talbevægelser iforbindelsemeddirekteinvesteringer ,
dereslikvidationogtilbageførslenafeventuelleover­
skud.Fremhævesskalendvideredeassocieredelandes
tilsagnom,atdeefterenovergangsperiode vilovertage
EF-bestemmelserne omkapitalbevægelser fuldtud.ringsfrihedenvilfremmeovergangentilmarkedsøkono­
miogbidragetilatskabeenmoderneogkonkurrence­
dygtigøkonomiideøstligepartnerlande .ØSUserdog
skeptiskpådefastlagtebeskyttelsesforanstaltninger til
fordelforvirksomheder ipartnerlandene ,derlider
»drastiske«tabafmarkedsandele påhjemmemarkeder ­
ne.ØSUerikkeblotoverrasketoverdenmegetuklare
passageiaftalenomrelevantemarkedsvariabler og
markedsandelsdefinitioner ,sommågiveanledningtil
langediskussioner iassocieringsrådene ,menogsåde
tilløbtilenstrukturpolitisk filosofi,deraftegnersig.
Hvismanpåbekostningafkonkurrencengennem(fle­
rårige)beskyttelsesklausuler forhalerlukningenafvirk­
somhederindenforformodentligtalrigesektorer,for­
spildermanressourcer,somkunneanvendesproduktivt
andrestederogvanskeliggørdermeddeøstligereform­
landesvejmodenkonkurrencedygtig økonomiskstruk­
tur.Detskalindrømmes,atreformlandene —allerede
ienafsvækketsituation—fortidenerstilletoverfor
enormthøjekrav:manskalmestrereformbetingede
dybtgåendestrukturproblemer iensituationmedvok­
sendekonkurrencepåimportenogstigendeenergi-og
råstofudgifter .Denneopgaveervanskeligforvirksom­
hederneogsærligsmerteligforderamtearbejdstagere .
Menden,dervilløsedenvedhjælpafstrukturpolitiske
støtteforanstaltninger ,løberdogenrisikoforatbe­
handlesymptomerneogudløseuønskedelangsigtede
bivirkninger .Pådenmådevilmanhverkenfjernede
egentligeårsagertil»drastiske«tabafmarkedsandele i
deøstligereformlandeellerskabeforudsætningerne for
enpositivgennemførelseafdenøkonomiskeogsociale
omstilling.4.17.1.Debaltiskelandehartagetdeførsteskridt
tilenliberaliseringafkapitalbevægelserne .Etcentralt
elementidenmarkedsøkonomiske transaktionsproces
ervalutaerneskonvertibilitet ,ogdetteerderforden
mestpresserendemålsætning .Det,atenindenlandsk
valutakanvekslestilenudenlandskvaluta,fjernerogså
potentielleudenlandskeinvestorersfrygtfor,atden
investeredekapitalendagbliverofferforen»musefæl­
devaluta«.Somdeførsteuafhængigestaterafdettid­
ligereSovjetunionen løsteEstlandogLetlandsigsidste
årfradenrussiskerubel.Sidenjuli1992hardenletiske
rubelværetdetenestebetalingsmiddel iLetlandogi
praksiskonvertibel.PrimomartsbragteLetlandde
førstepengesedlerafennyvalutaiomløb.Dennenye
valuta,lat'en,erstatterdenlettiskerubelogskalfra
sommeren1993værekonvertibel .Denetniskekrone
kansidenindførslenijuni1992betegnessomenægte
hårdvaluta,ogpengemængden dækkesafguldog
valutareserver .Denfastsattevekselkursforkronen,der
liggerpå8kr.iforholdtilenD-mark,begunstiger
ganskevisteksporten,menfordyrersamtidigmeget
væsentligeimportvarersområolie,jordgasogkunst­
gødning.ILitauengælderkuponvalutaen »Talona«
somenvalutaparalleltmeddenrussiskerubel.Den
nyeregeringharstilletindførslenafenegenvalutai
udsigt,mendeterdogusikkert,ommankanregne
meddetteendnuiår.Detvanskeliggøres ihvertfald
af,atdenlitauiskeregeringhartilhensigtatbremse
denhøjeogstadigtstigendeinflationvedpånyat
indførekontrolleredepriser.4.16.Densamfundsøkonomiske betydningaftjene­
steydelseroghandelenmedtjenesteydelser udmønter
sigforskelligtideenkeltestater.Selvomdenermange­
formigogvanskeligatopgørerentstatistisk,mådet
skønnes,atca.60%afarbejdspladserne iFællesskabet
direkteellerindirektehørertiltjenesteydelsessektoren .
Aleneafdennegrundbørmanidengrænseoverskriden­
dehandelmedtjenesteydelser målrettetarbejdepåen
gradvisoggensidigliberalisering,herunderogsåiafta­
lernemeddebaltiskelande.ØSUharfleregangeud­
trykttilfredshedmed,atFællesskabetogdeassocierede
partnereiCentral-ogØsteuropatilsintidvilinkorpo­
rereresultaterneafGATT-Uruguay-forhandlingsrun ­
deniaftalerne.Manmådoghåbe,atmanikkeveden
overiletudelukkelseafenkeltesektorer(f.eks.telekom­
munikation,finansielletjenesteydelser ellerluft-ogsø­
transport)skaberpræcedensforyderligereundtagelser,
såledesatdetilstræbteGATT-aftaleromprincipperog
reglerforhandelenmedtjenesteydelser ikkeudhules
forkraftigt.4.17.2.Detvilleikkeværesærligtrealistisk,hvisman
alleredeunderassocieringsforhandlingerne krævedeen
konkretliberaliseringstidsplan afdebaltiskelande,
hvorafdetklartfremgår,hvornårderskalskeen»ube­
tingetliberalisering «afdeforskelligekategorieraf
finanstransaktioner .Associeringsrådet burdesnarere

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/45
aflettiskeråstofferogtjenesteydelser )spilleridenne
forbindelseenligesåstorrollesomdesandsynlige
konsekvenserforproduktiviteten ,produktkvaliteten ,
konkurrenceevnen ogmiljøet.efterudløbetafdenførsteovergangsperiode pånytage
liberaliseringsspørgsmålet opogdrøfteyderligeretiltag.
Selvstorevestligeindustrilandeharværetlængeomat
gennemførefriekapitalbevægelser henovergrænserne.
IårtiervardetideenkelteEF-medlemsstater almindelig
praksismedenbredvifteafkontrolforanstaltninger
medkapitalbevægelser ogvalutabegrænsninger forfi­
nansielletransaktioner .Etkravskalnødvendigvisindgå
iassocieringsaftalerne ,nemlig,atindenlandskevirk­
somhederskalhaveubegrænsetadgangtilvalutatil
betalingstransaktioner .Dettemindstekraveristorud­
strækningioverensstemmelse medDenInternationale
Valutafondsdefinitionafkonvertibilitet .IfølgeIMF's
vedtægterermedlemsstaterne ,altsåogsådebaltiske
republikker,forpligtettilikkeatladebetalingerog
overførslerpåbetalingsbalancens løbendepostervære
underkastetvalutarestriktioner .Detsammeertilfældet
medkravetiEuropa-aftalerne om,ataftaleparterne
skalgodkendebetalingerpåbetalingsbalancens løbende
posterifritkonvertiblevalutaer.4.18.Konkurrencen erenvigtighjørnesten iden
internationalearbejdsdeling .Denskalforanledigevirk­
somhedernetilatdeltageaktivtogåbentidettekniske
ogøkonomiskefremskridt,tilpassesigstrukturforan­
dringerneogsåledesværemedtilatskabesamfundsø­
konomiskvækstogsikrearbejdspladser .Påbaggrund
afdennepåingenmådeudtømmendelisteoverkonkur­
rencensfunktionerharØSUiprincippetudtaltsig
positivtomdekonkurrencemæssige bestemmelser iEu­
ropa-aftalerne ogunderstreger,atudenkonkurrence
villedenfælleseuropæiske integrationsproces udviseal­
vorligemangler.ØSUforventerderfor,atkonkurrence­
bestemmelserne idefremtidigeassocieringsaftaler med
debaltiskelandeligeledesvilbaseresigpåartikel85,
86og92iEØF-Traktaten .Enklarbestemmelseom
åbenhedomdeforskelligeformerforstatsstøtteer
absolutnødvendigt.ØSUgentageridenneforbindelse
sintilskyndelsetilatgørekontrolafstøttenihenholdtil
EØF-Traktatens artikel93pligtigihenholdtilaftalerne.
Netopdensenestetidsfortilfælde,blandtandetpå
stålmarkedet ,skullehavegjortdetheltklartforFælles­
skabet,hvornødvendigtenløbendeogomfattendekon­
trolafstatsstøttener.Denidehidtidigeaftalerkrævede
årligeindberetningomomfangetogfordelingenafstøt­
tener,efterØSU'sopfattelse,mangelfuldogskerfor
sent.EndvidereerØSUafdenopfattelse,atstatsstøtte
forfremtidenikkelængereskalanvendestilkunstig
bevaringafforældedestrukturer,mentilatlettestruk­
turelletilpasningsprocesser ogfremmeopbygningenaf
nyeindustristrukturer .Det,dererbehovfor,eren
direkteproblemorienteret statsstøttetilafhjælpningaf
flaskehalse:infrastruktur,uddannelse,saneringafgam­
melgældellergrundforskning forblotatnævneenkelte
eksempler.Altsammenopgaver,dererafsærligrelevans
idebaltiskelande.EfterØSU'sopfattelsevilledetvære
yderstgavnligtogproduktivt,hvisEF-Kommissionen
underassocieringsforhandlingerne meddebaltiske
landeudtrykkeligtomtaltedisseaspekterafenlovende
støttepolitikogoverfordeøstligepartnereredegjorde
forgrundtankerne bagEF'sindustripolitik ietåbentog
konkurrencebaseret miljø.4.17.3.Valutaerneskonvertabilitet erforudenland­
skeinvestorerenvigtig,mendogikkeisigselvaltafgø­
rendebetingelseforatøgeinvesteringerne idebaltiske
lande.Dererogsåbehovforyderligere»formålstjenli­
ge«rammevilkårforudenlandskedirekteinvesteringer .
Alletrelandevedtogrelativthurtigtrelevanteinveste­
ringsloveoghåbede,atenøgettilstrømningafuden­
landskanlægskapitalvillesættegangidensamfundsø­
konomiskevækst,forbedrebeskæftigelsessituationen
samtoverføreknowhowogteknologi.Måltefterantal­
letafregistreredejointventuresharresultatetherafdog
væretforskelligidetrelande.IsæriLitauen,som
alleredeidecember1990vedtogen»lovomudenland­
skeinvesteringer «efterfulgtaftodekreterimaj1991,
svaredelovbestemmelserne ikkehelttildeudenlandske
investorersforventninger .Frygtenforfremmeddomi­
nansogudsalgtilVestenprægedelovteksterne,men
ogsåstatensdominerendeindflydelsevirkedeafskræk­
kende.Vissestederkunnedeførstelitauiskeinveste­
ringsloveogdekretertolkessom»enberetningomen
forsvarskrigmodfjendtligeudenlandskeinvestorer«.I
mellemtidenharLitauenforbedretrammevilkårene for
investeringerbetydeligt,hvilketmedsikkerhedskullefå
enpositivindflydelsepåtilstrømningen afudenlandsk
investeringskapital .Lovbestemmelserne iEstlandog
Letlandvarligefrastartenmereinvesteringsvenlige .
SåledeskanudenlandskeinvestoreriEstlandfritoverfø­
rederesoverskudifremmedvaluta,forsåvidtsom
deharoverholdtderesbeskatningsmæssige ogandre
forpligtelser .Endviderekandeninvesteredekapitalfri­
gøresoghjemtagesudenbegrænsninger .»Lovgivningen
omudenlandskeinvesteringer «iLetlandindeholder
lignendebestemmelser ,dogskalinvesteringerpåover
1mio.dollarstadiganmeldes.Konsekvenserne forden
lettiskeøkonomi(skabelseafarbejdspladser ,udnyttelse4.19.IsinudtalelseomEuropa-aftalerne medVise­
grad-staterneskrevØSU,atvirksomhederne iEuropa
idetgrænseoverskridende samarbejdeståroverfordet
problem,atdemålevemed»treretssystemer :a)deres
egen(nationale)ret,b)EF-retten,somogsåforpartner­
neiØsteuropabliverafstadigstørrebetydning,ogc)
rettenidelande,dereksporterestilellerinvesteresi«.
Spørgsmålafsammekaraktervurderesofteforskelligt
ogløsesinkonsekvent .Johurtigeredetderforlykkesat

Nr.C129/46 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
ataftalepartnerne frastartenafviltagemiljømæssige
hensyniallederesøkonomiskeforanstaltninger .Dette
indebærersamtidigetøgetbehovforrådgivningifor­
bindelsemedvurderingenafdemiljømæssigekonse­
kvenser.Idebaltiskelandemanglerderikkeeksempler
på,atudenlandskeinvestorervægrersigvedatindgå
erklæringerafvurderingafvirkningernepåmiljøet
(VVM).fåtilpassetderesegenlovgivningtilEF-retten,desto
gunstigerevil»miljøet«væreogsåfordetgrænseover­
skridendesamarbejdemellemØstogVest,ogdesto
bedreerudsigternetilenintensiveringafvarer-og
tjenesteydelsesudvekslingen samtkapitalbevægelser hen
overgrænserne.Deterkendes,atretsharmoniseringen
erenenormopgave,derikkekangennemføresfraden
enedagtildenanden.ØSUharderforgentagnegange
opfordrettil,atdetnedfældesiEuropa-aftalerne ,hvilke
retsbestemmelser ogadministrativeforskrifterdeasso­
cieredelandeførstskalsøgeattilpassetilEF-retten.
MedtilfredshedfastslårØSU,atogsåEF-Kommissio­
nenendeligseriøstovervejertankenomenprioriterings­
liste.IdenalleredenævnteberetningtilDetEuropæiske
RådiEdinburghtilskynderdentil,atdernedsættes
arbejdsgrupper underassocieringsudvalgene foratfast­
lægge,hvilkeområderaflovgivningsharmoniseringen
derskalprioriteres.Tildeprioriteredeområderhører
ifølgeEF-Kommissionen blandtandettoldlovgivningen ,
konkurrencepolitikken ogbeskyttelseafophavsrettig­
heder.ØSUsermedtilfredshedpådetteudvalg,men
foreslårsomalleredenævntitidligereudtalelser,at
manogsåmedregnermiljølovgivning ,bestemmelserom
beskyttelseafarbejdstagerepåarbejdspladsen samt
visseforbrugerbeskyttelsesdirektiver blandtdepriorite­
redeforanstaltninger .EndvidereburdeLitauengive
tilsagnomhurtigtattilpassesinlovgivningefterrets-og
administrative forskrifterforkerneteknikogomgående
overtageEURATOM'ssikkerhedsbestemmelser forsit
kernekraftværk iIgnalina.Debaltiskelande,somførst
skalforhandlesigfremtilEuropa-aftaler medFælles­
skabet,børøjeblikkeligydesyderligeretekniskbistand
indenforrammerneafPHARE-programmet ,såledesat
manmeddetrelandesbilligelseifællesskabkanindlede
tilpasningenafdereslovgivningtilEF-retten.4.21.Deskitseredemålsætninger resultererien
mangfoldighed afmuligeognødvendigesamarbejdsom­
råder.ØSUhargentagnegangeunderstreget ,atantallet
afaktionsfeltervirkerbesnærendeogmåprincipielt
støttes.Detnærerdogbegrundettvivlom,hvorvidtdet
indenforenoverskueligfremtidoverhovedetvilvære
muligtforEF'sorganeratfåiværksatoverbevisende
aktionerpåalledissefelter.Manharhverkenpersonale
ellerressourcernoktilattagereelleinitiativerinden
foralleaktionsfelter .Genereltforholderdetsigsådan,
atdeflesteforanstaltninger ermultilaterale ideres
udformning ,de»ratificerende «EF-medlemsstater øn­
skerdem,ogdeskalogsågennemføres ifællesskab.
Denmultilateraleformuleringindebærerganskevisten
vishindring,sommandogskullekunneovervinde.
Detmestpresserendeer,atmanpåfællesskabsplan
overvejerenopgavefordeling ogomgåendeudarbejder
forslagtil,påhvilkeområderEF-medlemsstaterne kan
sætteeffektivtindfrastarten,oghvilkeområderEF­
organerneumiddelbartskalsatsepå.NordiskMinister­
rådharf.eks.fornyligdrøftetetableringenafetbredt
baltisk/østeuropæisksamarbejdeogidennesammen­
hængovervejet,hvilkeområderderbedstunderlægges
NordiskMinisterråd,oghvilkedereregnetforbilate­
raltsamarbejde .
ØkonomiskSamarbejde
4.22.Imellemtidenharvisselandeselvtagetinitiati­
verogudbyggetderesrådgivendeaktivitetideøstlige
nabolande.SåledesharForbundsrepublikken Tyskland
besluttetatintensiveresinhjælpindenforrammerne
afenglobalpolitikforrådgivningiforbindelsemed
opbygningenafdemokratiogsocialmarkedsøkonomi .
Dennepolitikomfatterfølgendecentral-ogøsteuropæ­
iskelande:destater,dererindgåetEuropa-aftaler med,
debaltiskerepublikkerogfire»europæiske«SNG-sta­
ter.Indsatsenpådetøkonomiskeområdeomfatterbl.a.
støttetilopbygningenafensocialmarkedsøkonomi ,
rådgivningiforbindelsemedprivatiseringogudveksling
aferfaringermeddettyske»Treuhandanstalt «(forval­
terprivatiseringen afstatsejedevirksomheder idettid­
ligereØsttyskland),hjælptilopbygningenafbæredygti­
geinfrastrukturer ,enbæredygtig »middelklasse«,en
funktionsdygtig servicesektorogenmodernefinansfor­
valtning(skat,told,offentligebudgetter)baseretpå
markedsøkonomiske principper.Indenforretsvæsenog4.20.IEuropa-aftalerne mellemFællesskabetogde
østligeaftalepartnereindtagerdetøkonomiskesamar­
bejdeencentralplads.Denneformforsamarbejdeer
ifølgeEF-Kommissionen væsentligtforatunderbygge
bestræbelserne påatliberaliserebevægeligheden for
varer,personer,tjenesteydelser ogkapital.Defælles
aktiviteterskalstyrkedenøkonomiskereformproces
ogsamtidigimødegåkravetomen»varigsocialudvik­
ling«.Foranstaltningerne skalendvidereværemedtil
atskabeenharmoniskudviklingiregionen.Såveldet
økonomiske ,videnskabelige ogtekniskesamarbejde
skalsamordnesogdiversificeres .DettevilifølgeKom­
missionenfremmestrukturændringen ideassocierede
lande,rustedelokalevirksomheder tilkonkurrencen
påverdensmarkedet oggøreindpasningen ideninterna­
tionalearbejdsdelinglettere.Deterendviderepositivt,

10.5.93 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.C129/47
indenrigspolitik tagerrådgivningensigtepåskabelsen
afennyretsordenogforfatningsmæssige bestemmelser
samtenoffentligforvaltningbaseretpåretsstatslige
principper,ogendvidereydesderstøttetilopbygningen
aforganisationer afsamfundspolitisk betydning.Det
sigersigselv,atsåvelEF-medlemsstaternes ,denordiske
landesogEF-Kommissionens mangfoldigeaktiviteter
skalkoordineres,førEuropa-aftalernes ikrafttræden .
ØSUforeslårderfor,atderhurtigtoprettesetkoordine­
ringsudvalgpåEF-niveau,derkankoordinereogsa­
mordnedenmangesidederådgivningshjælp ogsikre,at
manividestmuligtomfangundgåroverlapninger .oghandelsbetingelser eftermålsætningerne idesovjeti­
skeøkonomiskeprogrammer .Mereend90%afderes
»udenrigshandel «afsattesideøvrigesovjetrepublikker .
Denaktuelleopgave,nemligengrundlæggende ændring
afdeøkonomiskestrukturer ,ogetableringenafhandels­
forbindelsermedvestligeindustrilandesomlediden
markedsøkonomiske reformproces ,ersåledesbetinget
afenlangtmereomfattendestøttefraVesten.Debalti­
skelandesforholdsviststorebehovforfinansiering
skulledogkunnedækkes,dadetdrejersigomsmå
samfundsøkonomier .Pågrundafdenoverskueligefi­
nansielleindsatsvildetendvidereværelettereatanven­
demidlerneeffektivtogatkontrolleredetteipraksis
endiandrereformlande .
4.25.Dererikkeblotbehovforhjælptilomlægning
ogmoderniseringaføkonomien,tilop-ogudbygning
afenrelevantinfrastrukturogtiluddannelseafarbejds­
kraften,menmuligvisogsåforyderligerefinansielbi­
stand,forf.eks.atstøttevalutaerneskonvertibilitet eller
gøredetmuligtatbetaleimportenafvigtigeråstofferi
hårdvaluta.Derkanogsåblivebehovforkortfristet
hjælptilsærligenødlagre(bl.a.afnæringsmidler og
medikamenter ).4.23.Detvilleafgjortlettedennødvendigeuddyb­
ningogudvidelseafdetøkonomiskesamarbejdeide
baltiskelande,hvisderblevgjortstørrefremskridtidet
regionalesamarbejde .DetBaltiskeRåd,somi30'erne
fungeredesometforumforsamarbejdeomgrundlæg­
gendeudenrigspolitiske ogøkonomiskespørgsmål,har
ganskevistgenoptagetsitarbejde,menmanharhidtil
ikkeopnåetetgennembrud iretningafetmeresnævert
økonomisksamarbejde .Manplanlæggerfællesinveste­
ringerindenforf.eks.telekommunikation ,bygningaf
motorveje,energiøkonomi ogforsyningenmedoliepro­
dukter.Disseprojekterskaldogførstrealiserespå
længeresigt.Ogsåplanenometfrihandelsområde mel­
lemEstland,LetlandogLitauenbleviførsteomgang
lagtpåis.ManvilifølgeforlydenderfraEstlandførst
koncentreresigomløsningenafenkeltspørgsmål inden
forrammerneafbilateraleaftaler.Forholdenevanske­
liggøresaf,atdebaltiskerepublikker ideforløbne
årtierkunharkunnetopretholdesvageøkonomiske
forbindelser medhinanden,idethandelsstrukturen
indenfordettidligereUSSRellerrettereindenfor
COMECONmerevarbetingetafpolitiskvilkårlighed
endetableringenafenøkonomiskfornuftigogeffektiv
arbejdsdeling .Detvilleværeglædeligt,omledende
repræsentanter forEFunderderespolitiskesamtaler
meddebaltiskelandesregeringervillelæggestørre
vægtpånødvendigheden afetsnævrereøkonomisk
samarbejdemellemdetrelande.4.26.Pr.medio1992havdeG24-landegruppen givet
tilsagnomatydeøkonomiskbistandpåca.
100milliarderecuherunder70milliarderecutildet
tidligereUSSR.DestorebidragydereerEF-landene
(herunderEF-institutionerne )medenandelpågodt
70%.Detvidesdogikke,hvilkebeløbderhidtilrent
faktiskertilstrømmetdeøstligereformlande .Skøns­
mæssigtfastsættesdettilentredjedeleller30-35milliar­
derecu.G24-landegruppen havdeindtilmidtenaf1992
forpligtetsigtilatydeknap500millionerecutildetre
baltiskelande.Behovetforfinansieringtilbetalingsba­
lanceformålanslåsafIMFtiletlignendebeløb.Idenne
sammenhængserØSUmedtilfredshedpå,at24-lande­
gruppeniRigaislutningenafnovember1992besluttede
atkoordinerehjælpen.Foratsikreatmidlerneanvendes
effektivtskalallefinansielleydelserregistrereskonse­
kvent,nårdeydesoganvendesogskalkontrolleresaf
aftaleparterneudfranøjefastlagtekriterier.Associer­
ingsrådetskalsenærmerepåresultaterneafdenne
kontrol,somogsågiverlandeneogdeinternationale
finansieringsinstitutter skalunderrettesom.Finansieltsamarbejde
4.24.Vedovergangenfraplanøkonomi tilsocial
markedsøkonomi stårdebaltiskelandeoverforlangt
størreudfordringerendandrereformlande iCentral-
ogØsteuropa .Ganskevistvarde»uafhængige«CO­
MECON-lande ogsåomfattetafdenøkonomiskear­
bejdsdelingindenforsammenslutning forøkonomisk
samarbejde iØsteuropa,mendeopretholdtdogsåvel
indenrigs-somudenrigsøkonomisk envishandlefrihed .
Debaltiskelandederimodmåtte,somdelafdettidligere
USSR,ensidigtafstemmederesøkonomiskestrukturer4.27.IøvrigtgårØSUudfra,atbistandenydesefter
desædvanligeprincipper.Fremforaltmåmanvære
opmærksompå,atmanimodtagerlandet respekterer

Nr.C129/48 DeEuropæiskeFællesskabersTidende 10.5.93
befolkningensrettighederpårimelig,internationalan­
erkendtvis,ogatmindretallenes statusdikteresafbehovetforsåvelpolitiskogsocialstabilitetsamtet
godtnaboskab.
Bryssel,den25.marts1993.
SusanneTIEMANN
Formandfor
DetØkonomiskeogSocialeUdvalg
Udtalelseomgrønbogomudviklingafdetindremarkedforposttjenester
(93/C129/11)
Kommissionen forDeEuropæiskeFællesskaberbesluttededen16.juni1992atanmodeom
DetØkonomiskeogSocialeUdvalgsudtalelseomgrønbogomudviklingafdetindremarked
forposttjenester .
DetforberedendearbejdehenvistestilØSU'sSektionforTransportogKommunikation ,som
udpegedeB.N.J.Pompentilordfører.Sektionenvedtogsinudtalelseden10.marts1993.
DetØkonomiskeogSocialeUdvalgvedtogpåsin304.plenarforsamling af24.og25.marts
1993,mødetden25.marts1993,med90stemmerfor,47imodog1hverkenforellerimod,
følgendeudtalelse.
1.Indhold
1.1.Igrønbogenbeskrivespostsektoren iEFihoved­
punkter,ogdergøresredefor,hvorledesposttjenesterne
fungerer.Devigtigstepunktererfølgende(oplysninger­
negælder1990/1991):c)Denationaleposttjenesterharmonopolpåbesørgel­
senafbestemtetyperpostihvertenkeltmedlem­
sland.Monopoletgælderhovedsageligt breve,
undertidenogsåtryksager,optilenbestemtvægt­
grænse(500-2000g).Monopoletindebærertilgen­
gældenpligttilatsikreenpostservice,somomfatter
megetmereendmonopoltjenesterne ;
d)Udoverbreveerhovedkategorierne indenforpost­
tjenesteydelserne pakke-ogeksprespost .Deter
indenfordisseserviceydelser ,somogsådækkesaf
denationaleposttjenester,atdeprivatefirmaer
finderderesmarked;
e)80-85%afpostforsendelserne erpostfraerhvervs­
virksomheder ,15-20%kommerfraprivatpersoner .
Adressaterneerderimodmestprivatpersoner ;det
gælder55%afbreveneog70%afsmåpakkerne .
f)93%afpostforsendelserne erindenlandske ,4%er
tværnationaleindenforEF,og3%berørertredje­
lande;
g)DentværnationalebrevpostiEFopfylderi60%af
tilfældeneikkedetkvalitetskravomomdelingsenest
dentredjearbejdsdagefterindsamlingen ,somanbe­
falesafDenEuropæiskeKonferenceafPost-og
Teleadministrationer (CEPT).Postbesørgelsensa)PostsektorensbidragtilEF'sbruttonationalprodukt
(BNP)liggerpå1,3%.Denbeskæftiger1,7millioner
menneskerogharenårligomsætningpå
59milliarderecu.Denårligemængdemæssige til­
vækster6%idenationaleposttjenesterogforven­
teligtendnustørreideprivatevirksomheder ;
b)Vedsidenafdenationaleposttjenester (statslige
og/ellermonopoliserede tjenester)arbejderprivate
virksomheder medpostbesørgelse .Denationale
posttjenestersomsætningsvarertilenmarkedsandel
på60%,deprivatefirmaerliggerpå40%.
Mængdemæssigt stårdenationaleposttjenesterfor
96%,deprivatevirksomhederforkun4%;