rå-ilr * KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.11.1996 
KOM(96) 543 endelig udg. 
Mi 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
j» 
OM GENNEMFØRELSEN AF MATTHAEUS-TAX-PROGRAMMET 
I PERIODEN FRA DEN 1. JANUAR 1995 TIL DEN 31. DECEMBER 1995 
(ARTIKEL 11 I RÅDETS BESLUTNING AF 29. OKTOBER 1993) 
VW 
¥£v 
$?'; 
rå li 

INDLEDNING 
1. Matthaeus-Tax-programmet er et lille, men betydningsfuldt hjul i det indre 
markeds maskineri. Programmet har siden juli 1993 vist sig at være et væsentligt værktøj 
til at fremme den gensidige bistand og det administrative samarbejde mellem nationale 
afgiftsadministrationer, som er af afgørende betydning for et velfungerende indre marked. 
BAGGRUND 
2. Gennemførelsen af det indre marked på afgiftsområdet fra og med den 1. januar 
1993 tog udgangspunkt i indførelsen af den midlertidige momsordning1, den harmonise­
rede punktafgiftsordning" og forordningen om administrativt samarbejde på moms­
området . For at sikre at afskaffelse af grænsekontrol, som var en logisk følge af det indre 
marked, ikke skulle opfordre til svig, afgiftsunddragelse og konkurrencefordrejninger, var 
det nødvendigt at skabe et tæt og varigt samarbejde mellem de nationale 
afgiftsadministrationer på alle niveauer. Gensidig forståelse og dermed gensidig tillid er af 
central betydning for samarbejdet. Der var derfor behov for at uddybe forståelsen for EF-
dimensionen i afgiftsarbejdet og kendskabet til andre medlemsstaters arbejdstil­
rettelæggelse og -procedurer blandt embedsmænd i de nationale afgiftsadministrationer. 
3. Kommissionen foreslog derfor iværksat et pilotprojekt med henblik på at tilrette­
lægge seminarer og udvekslinger af embedsmænd fra afgiftsadministrationerne4. Pilot­
projektet blev gennemført fra 1991 til begyndelsen af 1993. Erfaringerne fra pilotprojektet 
og fra det lignende Matthaeus-program for toldområdet fik Kommissionen til at foreslå et 
handlingsprogram for faglig uddannelse af embedsmænd i afgiftsadministrationerne. Dette 
"Matthaeus-Tax-program" blev vedtaget af Rådet den 29. oktober 19935. 
4. Programmets formål er fastlagt i beslutningens artikel 3 og kan kort beskrives som 
følger. 
forberede de nationale embedsmænd på følgerne af oprettelsen af det indre marked 
og på det administrative samarbejde 
gøre de nationale embedsmænd bevidste om EF-dimensionen i deres arbejde og 
skabe gensidig tillid mellem administrationerne 
give nationale embedsmænd en relevant supplerende faglig uddannelse 
udbygge afgiftsadministrationernes forståelse for EF-anliggender og derved 
forbedre forvaltningen af det indre marked 
opmuntre til samarbejde på alle niveauer i de nationale administrationer. 
Rådets direktiv 91/680/EØF af 16. december 1991, EFT L 376 af 31.12.1991 
Rådets direktiv 92/12/EØF af 25. februar 1992, EFT L 76 af 23.2.1992 
Rådets forordning nr. 218/92/EØF af 27. januar 1992, EFT L 24 af 1.2.1992 
Interfisc-programmet KOM(89) 422 
Rådets beslutning af 29. oktober 1993. EFT L 280 af 13.11.1993 
5. Målsætningerne skulle nås gennem fire slags foranstaltninger: udveksling af 
embedsmænd, tilrettelæggelse af uddannelsesseminarer, koordinerede programmer for 
faglig uddannelse og sprogkurser for de embedsmænd, der skulle deltage i udvekslingerne. 
6. Aktiviteterne påbegyndtes den 1. juli 1993. Kommissions beretning til Rådet og 
Europa-Parlamentet KOM(95) 663 beskriver programaktiviteterne i perioden fra den 
1. juli 1993 til den 31. december 1994. 
MATTHAEUS-TAX-AKTIVITETERNE I 1995 
7. Den største nyskabelse i 1995 var de tre nye medlemsstaters fuldstændige integre­
ring i programmet. Nedenstående er en nærmere beskrivelse af de enkelte aktiviteter. 
Udvekslineer 
Målsætninger 
8. Udvekslingerne har først og fremmest til formål at give embedsmænd, der arbejder 
med afgiftsspørgsmål, en bedre indbyrdes forståelse for de organisationsformer, 
arbejdsmetoder og procedurer, der anvendes i de forskellige medlemsstater. Denne 
forståelse skal have en såvel praktisk som teoretisk dimension. Herved fremmes et bedre 
samarbejde og en større udbredelse af de bedste arbejdsmetoder. 
Tilrettelæggelse 
9. For 1993 og 1994 vedtog Kommissionen og medlemsstaterne på forhånd, hvor 
mange embedsmænd der skulle udsendes og modtages for hver enkelt medlemsstat. For 
1995 vedtog Kommissionen og medlemsstaterne, at kun halvdelen af udvekslingerne 
skulle forhåndsaftales på denne måde. De resterende udvekslinger fordeltes dernæst 
forholdsmæssigt mellem medlemsstaterne, men medlemsstaten kunne bilateralt aftale valg 
af værtsland. Denne større fleksibilitet, som allerede blev omtalt i beretningen for 1993 og 
1994, har sat medlemsstaterne i stand til i højere grad at målrette deres udvekslings­
programmer. 
10. For at udvekslingerne i større grad kunne svare til deltagernes behov, vedtog 
Kommissionen og medlemsstaterne en række ændringer i udvekslingernes tilrettelæggelse 
og evalueringsskemaerne, således at deltagerens forventninger er kendte på forhånd, og at 
der følges bedre op på indfrielsen af dem. 
Aktiviteter 
11. I 1995 fandt i alt 116 udvekslinger sted (mod 95 i 1994 og 88 i 1993). De tre nye 
medlemsstater har i høj grad kunnet integreres uden problemer i udvekslingsprogrammet. 
De i alt 20 embedsmænd fra de nye medlemsstater tegner sig for næsten hele stigningen i 
forhold til 1994-programmet. Bilag A til beretningen indeholder yderligere oplysninger om 
deltagerne i udvekslingerne. 
Evaluering 
12. Udvekslingerne overvåges igennem året af Kommissionen og medlemsstaterne. 
Hertil kommer tilbagemeldinger i form af de evalueringsskemaer, som deltagerne skal 
udfylde efter endt udveksling. Disse indeholder såvel statistiske oplysninger som delta­
gernes personlige bemærkninger om deres erfaringer. Denne form for tilbagemelding 
indgår allerede i 1996-programmet. Bilag A indeholder yderligere oplysninger. 
13. Generelt forlyder det fra deltagerne, at udvekslingerne har bidraget til en bedre 
gensidig forståelse. De er nu i højere grad målrettet deltagernes målsætninger, hvorved 
deltagerens erfaringer i højere grad med nytte kan overføres til det hjemlige arbejdsom­
råde. Det er ligeledes blevet mere sandsynligt, at der på baggrund af udvekslingerne vil 
kunne ske administrative ændringer af det hjemlige arbejde. De skriftlige bemærkninger 
fra embedsmændene indeholder konkrete eksempler på og forslag til forbedringer. 
Deltagerne udtrykker ønske om, at udvekslingerne forberedes bedre på forhånd, såvel af 
deres egen, som værtsadministrationen. De ønsker flere praktiske erfaringer og 
programmer, som i højere grad er rettet mod netop deres arbejdsområde. 
Fremtidig udvikling 
14. Kommissionen og medlemsstaterne har foretaget en række betydelige ændringer i 
tilrettelæggelsen af udvekslingsprogrammet som følge af deltagernes kritik. Fra 1996 vil 
"gruppebesøgene" (to ugers generel introduktion til værtsadministrationen) blive anvendt i 
mindre udstrækning. "Gruppebesøgene" indebar administrative fordele og var velegnede 
til at skabe kontakter mellem embedsmænd fra flere medlemsstater, men gav ikke 
mulighed for i tilstrækkelig grad fagligt og praktisk at målrette udvekslingerne i overens­
stemmelse med embedsmændenes behov. 
15. Fra 1996 kommer embedsmændene til at deltage i "individuelle" eller "målrettede" 
udvekslinger. Under en "individuel" udveksling vil deltageren kunne studere et specifikt 
emne af interesse i værtsadministrationen. Der vil i højere grad end tidligere blive 
redegjort for deltagerens forventninger, således at værtsadministrationen kan tilrettelægge 
et mere individuelt program i overensstemmelse hermed. Kommissionen vil ligeledes 
foreslå et nyt evalueringsskema for at vurdere synspunkter fra deltagernes overordnede 
seks måneder efter udvekslingen. 
16. Fra 1996 vil medlemsstaterne kunne vælge værtsland for alle deres deltagere på en 
række betingelser (for at opretholde en jævn geografisk spredning). De vil således bedre 
være i stand til at udvælge deltagerkandidater og værtslande i overensstemmelse med egne 
prioriteringer og personale, hvorved fordelene ved programmet optimeres. Det er vigtigt, 
at der snart sker en prioritering af EF-spørgsmål for at sikre et vist antal udvekslinger på 
områder inden for afgiftsadministration af særlig EF-betydning. Det vil ske i 1996 med et 
pilotprojekt på punktafgiftsområdet. 
17. Udvekslingsprogrammet vil blive udvidet fra 1996, især som følge af en bedre 
udnyttelse af de ressourcer, der er omhandlet i afsnittet om forvaltning nedenfor. Det er 
herudover Kommissionens opfattelse, at programmet fortsat bør udvides. De nuværende 
deltagere i udvekslingerne udgør kun en lillebitte andel af de embedsmænd, hvis arbejde i 
medlemsstaterne indebærer EF-aspekter. Sådanne aspekter vil fa stadig større betydning, 
hvorfor der vil være et stadigt større behov for et bedre kendskab i medlemsstaterne hertil. 
Antallet af ansøgere til udvekslingerne overstiger i øjeblikket i vidt omfang de afsatte 
midler. 
Seminarer 
Formål 
18. Formålet med seminarprogrammet er at danne et optimalt forum for en struktu­
reret udveksling af idéer mellem embedsmænd fra de nationale administrationer. 
Seminarerne skal give lejlighed til at udbrede de bedste arbejdsmetoder blandt medlems­
staterne, analysere fælles problemer og løsninger, undervise embedsmænd i EF-dimen-
sionen i deres arbejde og forbedre det administrative samarbejde. Seminarerne kan også 
føre til forslag til forbedringer af gældende EF-bestemmelser. 
Tilrettelæggelse 
19. Kommissionen og medlemsstaterne fastlægger emner, datoer og værtsadministra-
tioner for hvert enkelt seminar. I seminarerne deltager to eller flere repræsentanter for 
hver medlemsstat, nogle med et forberedt indlæg. Kommissionen og værtsmyndigheden 
deltager også, især for at opmuntre repræsentanternes deltagelse og drage konklusioner. 
Alle deltagere rapporterer til deres hjemlige administrationer og udfylder et evaluerings­
skema. Kommissionen forestår derefter rundsending af referater og arbejdsdokumenter fra 
seminaret som opfølgning og for at udbrede kendskabet til arbejdet på seminaret. Seks 
måneder senere evaluerer medlemsstaterne seminarets virkninger på længere sigt. 
Aktiviteter 
20. I løbet af 1995 fandt ti seminarer sted. Heriblandt et enkelt seminar udelukkende 
for embedsmænd fra de tre nye medlemsstater. De nye medlemsstater deltog ligeledes i 
fuldt omfang i de øvrige seminarer. Yderligere to seminarer blev udskudt til begyndelsen 
af 1996, men indgår i denne beretning, da de finansieredes over 1995-budgettet. Hertil 
kommer yderligere et seminar afholdt i 1995 sammen med Matthaeus-programmet for 
toldområdet. Tallet skal sammenholdes med de seks seminarer i 1993 (seks måneder) og 
de 8 i 1994. Bilag B indeholder yderligere oplysninger om seminarerne. I alt deltog ca. 
350 embedsmænd i de seminarer, der var åbne for alle medlemsstater. Hertil kommer de 
ca. 300 embedsmænd, der deltog i de seminarer, der blev afholdt for de nye 
medlemsstater. 
Evaluering 
21. I henhold til deltagerne er seminarernes høje niveau fra 1993-94 opretholdt. De 
spørgeskemaer, som deltagerne har udfyldt, viser, at en nyskabelse for 1995 har været 
særligt vellykket. Der var på et tidspunkt fare for, at seminarerne blev for passive. Derfor 
blev der for otte af seminarerne afsat megen tid til "workshops". Efter en introduktion til 
emnet fra en udvalgt taler opdeltes deltagerne i tre undergrupper efter sprog for at drøfte 
spørgsmål af central betydning. Denne udformning har vist sig mere effektiv, idet den 
optimerer alle de delegeredes deltagelse. Bilag B indeholder yderligere oplysninger om 
evalueringen af seminarerne. 
22. På det strategiske plan har seminarerne vist sig at være et uvurderligt forum for 
medlemsstaterne og Kommission for at udveksle erfaringer med forskellige fremgangs­
måder i forbindelse med fælles problemer. Det gensidige kendskab til kontrolsystemerne i 
medlemsstaterne er øget betydeligt. Denne gensidige forståelse har bidraget til øget tillid 
mellem medlemsstaterne. På det personlige plan gav seminarerne lejlighed til at skabe 
kontakter mellem eksperter på en lang række områder. Meget ofte var det første gang 
deltagerne deltog i et møde på EF-plan. Udbyttet af seminarerne optimeres ved de 
beretninger, som blev udarbejdet af Kommissionen og deltagerne selv. At seminarerne var 
vellykkede, kommer ligeledes til udtryk i opfølgningen på dem. Medlemsstaterne har 
tilrettelagt yderligere bilaterale besøg for at studere ordninger eller procedurer. Konkrete 
sager er blevet fulgt op bilateralt. På EF-plan har seminarerne ført til flere strategiske 
drøftelser og forslag. Kommissionen finder ligeledes seminarerne af stor værdi, da de 
uddyber Kommissionens eget kendskab til de nationale administrationer og giver 
anledning til en grundig drøftelse af problemer med medlemsstaterne. 
23. De seminarer, der blev tilrettelagt udelukkende for embedsmænd fra de nye 
medlemsstater, har i høj grad bidraget til en vellykket indførelse af det indre marked på 
afgiftsområdet i disse medlemsstater. I hvert enkelt tilfælde informerede Kommissionen og 
en ekspert fra en "gammel" medlemsstat direkte en stor andel af deltagerne fra disse 
medlemsstater og besvarede direkte deres spørgsmål om, hvordan det indre marked 
fungerer. 
Fremtidig udvikling 
24. I 1995 blev seminarerne videreudviklet betydeligt. Det har krævet en større indsats 
fra Kommissionen, værtslandet og deltagerne. I fremtiden ønsker Kommissionen at lægge 
yderligere vægt på tilrettelæggelsen, gennemførelsen og opfølgningen på seminarerne. I 
modsætning til udvekslingsprogrammet vil antallet af seminarer forblive nogenlunde 
konstant. Kommissionens og medlemsstaternes indsats bør koncentreres om at forbedre 
seminarernes kvalitet. Dette skyldes Kommissionens begrænsede ressourcer (tolkning og 
administration). 
25. Det er Kommissionens holdning, at emneområderne for seminarerne i fremtiden 
bør koordineres mere snævert med de områder, der er omfattet af udvekslings­
programmet. Kommissionen vil fra og med 1997 foreslå en årlig programplan for at 
identificere strategiske nøgleområder for EF, såvel for udvekslingerne som for 
seminarernes vedkommende. Siden starten har programmet til en vis grad været 
koncentreret om administrativt samarbejde og kontrolordninger i medlemsstaterne. I 
fremtiden skal sådanne sammenhænge være mere eksplicitte. 
Fælles programmer for faglig uddannelse 
Formål 
26. Efter høring af medlemsstaterne har Kommissionen vedtaget en beslutning6 om 
fastlæggelse af et fælles program for faglig uddannelse som omhandlet i artikel 4, litra c), i 
Matthaeus-Tax-beslutningen. Programmet fastlægger de emner, som bør være omfattet af 
medlemsstaternes programmer for grund- og efteruddannelse. Formålet er at give de 
embedsmænd, som i medlemsstaterne arbejder med afgiftsspørgsmål, en ensartet 
grunduddannelse, som er en forudsætning for den rette forståelse for deres arbejdsopgaver 
og resultater i deres udførelse heraf. 
Aktiviteter 
27. Beslutningen trådte først i kraft den 1. juni 1995 og er derfor endnu ikke fuld­
stændig iværksat. De fleste medlemsstater har dog allerede gjort en stor indsats for at 
gennemføre det fælles uddannelsesprogram i 1996. Bilag C indeholder yderligere 
oplysninger om gennemførelsen. 
Evaluering 
28. Det fælles uddannelsesprogram har naturligvis ikke ført til en fuldstændig 
omlægning af embedsmændenes uddannelse. Programmets centrale elementer, herunder 
især uddannelse i EFs afgiftsbestemmelser (principper i og anvendelse af EF's moms- og 
afgiftsbestemmelser) dannede allerede på forhånd kerne i medlemsstaternes uddannelse af 
egne embedsmænd. Den mest betydelige virkning af det fælles uddannelsesprogram har 
været en yderligere vægt på grundlæggende uddannelse i EF's struktur og politikker, EF's 
retskilder og EF-rettens bestemmelser om administrativt samarbejde og gensidig bistand. 
Fremtidig udvikling 
29. Det fælles uddannelsesprogram, der blev vedtaget i 1995, udgør en første etape. 
Kommissionen og medlemsstaterne vil overveje, hvilken værdi det vil have at indføre 
yderligere, måske mere udførlige fælles uddannelsesprogrammer rettet mod samtlige 
embedsmænd. Medlemsstaterne er i henhold til Matthaeus-Tax-programmet fortsat 
ansvarlige for embedsmændenes uddannelse. 
Sprogkurser 
Formål 
30. De erfaringer, som Kommissionen har med afgifter i det indre marked i almindelig­
hed, og med Matthaeus-Tax-programmet i særdeleshed, bekræfter det grundlæggende 
behov for at nedbryde sprogbarriererne. Sproguddannelse er af central betydning for alle 
aspekter ved det indre marked, men udvekslingerne og - i mindre udstrækning - semina­
rerne under Matthaeus-Tax-programmet afhænger i særlig grad af deltagernes rimelige 
sprogkundskaber. 
Kommissionens beslutning 95/279/EF af 12. juli 1995, EFT L 172 af 22.7.1995, s. 24 
Aktiviteter 
31. Andelen af embedsmænd, som behersker værtslandets sprog flydende, er faldet 
siden 1993-94. Som det fremgår af tabellen i bilag D, er de overordnede tal for sprog­
uddannelse i medlemsstaterne stadig på et beskedent niveau. Det fremgår dog også af de 
spørgeskemaer, som de udvekslede embedsmænd har udfyldt, at 21% af dem fik sprog­
undervisning forud for deres udveksling, og at de fleste fandt dette nyttigt. 
Evaluering 
32. De udvekslede embedsmænds dårligere evne til at kommunikere i forhold til 
tidligere er forståelig. Det er udtryk for, at en første gruppe udvekslingskandidater med 
sprogkundskaber nu er ved at være udtømt. Kommissionen har gentagne gange opfordret 
medlemsstaterne, som er ansvarlige for sprogundervisningen, til at opbygge en reserve af 
embedsmænd med egnede sprogkundskaber med henblik på at udnytte fordelene ved 
udvekslingsmulighederne. At 21% af de udvekslede embedsmænd har modtaget sprog­
undervisning og fundet det nyttigt, er imidlertid en opmuntring. Set i et bredere perspektiv 
er det værd at bemærke, at samtlige medlemsstater har en strategi for finansiering af 
sprogundervisning af deres embedsmænd. Dette omfatter lige fra en strategi for frivillig 
undervisning til embedsmænd på vigtige poster i nogle medlemsstater til fastsættelse af 
undervisningsmål for hver enkelt afdeling i andre medlemsstater. 
Fremtidig udvikling 
33. Kommissionen ønsker at opmuntre medlemsstaterne til at tænke i mere langsigtede 
baner i deres tilrettelæggelse af egnet sprogundervisning for deres embedsmænd. Der kan 
således skabes et lager af sprogligt kvalificerede kandidater. Medlemsstaternes større 
frihed med hensyn til at vælge værtsland for deres embedsmænd fremmer også denne mere 
langsigtede tænkning. Hertil kommer, at Kommissionen, som en del af den bredere 
opgave med at fremme det administrative samarbejde, agter at undersøge muligheden for 
udvikling af afgiftsspecifikke sproglige hjælpemidler. 
FORVALTNING OG FINANSIELLE ASPEKTER 
Forvaltning 
34. Den forvaltningsstruktur, der blev indført i 1993-94, er i al væsentlighed videre­
ført. Programmet styres af en central koordinator i hver enkelt medlemsstat (sædvanligvis 
to hvor punktafgifts- og momsadministrationerne er adskilte) og Kommissionen. Kommis­
sionen og koordinatorerne mødtes tre gange i 1995 i Matthaeus-Tax-udvalget. Udvalgets 
arbejde bestod hovedsageligt i planlægning og overvågning af udvekslings- og seminar­
programmet for 1995 samt udarbejdelse af 1996-programmet. Udvalget har ligeledes 
drøftet udkastet til Kommissionens beslutning om det fælles uddannelsesprogram. 
Budget 
35. Af proceduremæssige årsager omfatter budgetpost B5-3051 såvel Matthaeus-
programmet for toldområdet og Matthaeus-Tax-programmet. 1 1995 bevilgede Kommis­
sionen 712 000 ECU af budgetpostens samlede bevilling på 3 500 000 ECU til Matthaeus-
Tax-programmet. Der blev indgået forpligtelser for hele dette beløb på Matthaeus-Tax-
programmets vegne. 
Finansiel forvaltning 
36. Som i 1993-94 modtog medlemsstaterne hovedparten af midlerne til finansiering af 
udvekslingerne og seminarerne i begyndelsen af året, ligesom de har ansvaret for 
forvaltningen af midlerne. Ved udgangen af året fremsender medlemsstaterne en oversigt 
over deres omkostninger ledsaget af den nødvendige dokumentation til Kommissionen. 
Fremtidig udvikling 
37. Fra og med 1996 har programforvaltningen faet et sundere grundlag med konsoli­
deringen af erfaringerne fra de første tre år. Kommissionen har sammen med medlems­
staterne vedtaget en procedurehåndbog, som omfatter alle de praktiske aspekter ved 
udvekslings- og seminarprogrammerne. Håndbogen udgør hovedsageligt en checkliste for 
Matthaeus-Tax-koordinatorerne, men indeholder også omfattende vejledning og rådgiv­
ning til alle implicerede parter i programmet: mulige og faktiske deltagere i udvekslin­
gerne, disses overordnede, værtsadministrationens embedsmænd, arrangører af seminarer 
og seminarledere. Denne samling af de bedste forekommende arbejdsmetoder har allerede 
vist sig at være en stor hjælp i gennemførelsen af programmet og har bidraget til at højne 
kvaliteten. 
38. For 1996 har Kommissionen og medlemsstaterne ligeledes vedtaget en mere 
fleksibel forvaltning af programmidlerne for at sikre optimal anvendelse. På linje med den 
større fleksibilitet, som medlemsstaterne har faet med hensyn til valg af værtsland for 
udvekslingerne (som beskrevet ovenfor), er udvekslingsmidlerne i 1996 bevilget i ECU i 
stedet for som antal udvekslinger. Medlemsstaterne opfordres til at anvende midlerne, så 
der gennemføres så mange udvekslinger som muligt, dog med et minimumsantal. Der 
opstår således ikke problemer med, at omkostningerne pr. udveksling kan variere 
betydeligt. Denne ændring i den finansielle forvaltning har allerede medført et lidt større 
antal udvekslinger finansieret over programmet, end det ellers ville have været muligt. 
39. De finansielle kontrolprocedurer er ligeledes blevet omlagt. Medlemsstaterne er nu 
i videre udstrækning ansvarlige for midlernes anvendelse. De skal dog to gange årligt 
fremsende detaljerede finansielle opgørelser på edb-formularer, som udsendes af 
Kommissionen. Den første formular - halvårsopgørelsen - indeholder overslag for hele 
årets udgifter samt angivelse af faktiske udgifter til dato. Den anden formular anvendes til 
den endelige opgørelse af alle udgifter. Medlemsstaterne skal opbevare al nødvendig 
dokumentation i fem år med henblik på eventuel efterprøvning. 
40. Med en sådan procedure kan eventuelle ubrugte beløb kortlægges i god tid, 
således at værdifulde udvekslingsmidler kan bevilges til andre medlemsstater, som bedre 
er i stand til at udnytte dem. Proceduren opfylder også til fulde Kommissionens finansielle 
forvaltningsansvar. 
10 
41. For at forbedre overvågningen og evalueringen af programmet som helhed har 
Kommissionen og medlemsstaterne vedtaget en række målsætninger og mål for hver 
enkelt programbestanddel. Det drejer sig om operationelle målsætninger, der er udledt af 
programmets overordnede målsætninger, men udspringer af de svar, der gives i 
spørgeskemaerne efter udvekslingerne og seminarerne. De udgør en forpligtelse til at 
forsøge at nå den kvalitet i programgennemførelsen, som de vigtigste kunder, nemlig 
embedsmændene, ønsker. Kommissionen sættes også i stand til at sammenholde 
resultaterne fra de enkelte medlemsstater. Kommissionen vil fortsat arbejde sammen med 
medlemsstaterne for at indføre yderligere evalueringsmetoder, herunder for bedre at kunne 
måle programudbyttet og dernæst sammenholde med medlemsstaternes og EF's 
målsætninger. 
42. Endelig vil der i 1996 blive indført en større nyskabelse i programmet, idet 
embedsmænd fra associerede lande i Central- og Østeuropa, Malta og Cypern kan deltage 
i udvekslings- og seminarprogrammer på forsøgsbasis. Kommissionen opfylder således sin 
forpligtelse til at forberede EF-programmets udvidelse til også at omfatte disse lande, som 
omhandlet i hvidbogen om forberedelse af de associerede central- og østeuropæiske 
landes integration i Unionens indre marked og de fælles resolutioner om oprettelsen af 
strukturerede dialoger mellem Den Europæiske Union og henholdsvis Malta og Cypern. 
43. Der vil i næste årlige beretning blive redegjort for virkningerne af alle disse tiltag. 
KONKLUSION 
44. Takket være erfaringerne fra de første to år har 1995 været et effektivt konsoli­
deringsår for Matthaeus-Tax-programmet. Seminar- og udvekslingsprogrammerne har 
været til konkret nytte for de deltagende embedsmænd. Men programmets nytte stopper 
ikke her, for mange erfaringer er blevet videregivet på alle planer i de nationale 
administrationer til fordel for medlemsstaterne og for EF som helhed. De tre nye 
medlemsstaters integration samt udarbejdelsen og iværksættelsen af et fælles uddannelses­
program er ligeledes fuldført uden større vanskeligheder. Resultaterne fremgår af 
medlemsstaternes og deltagernes bemærkninger. Sværere er det at måle de objektive 
resultater. I de senere år har der imidlertid været en stærk stigende anvendelse af EF-
instrumentet om administrativt samarbejde (tilvejebringelse af oplysninger i forbindelse 
med kontrol og inddrivelse). Kommissionen mener i nogen udstrækning, at Matthaeus-
Tax-programmet har bidraget til denne videre anvendelse og instrumentets større 
effektivitet. 
45. Programmet har ligeledes vist sig rentabelt. Programmets forholdsvis små midler 
anvendes optimalt på flere måder. Opfølgningsrapporterne efter seminarerne og udveks­
lingerne har for de nationale administrationer mangedoblet nytten af de oprindelige 
udbetalinger til dækning af deltagernes rejse- og opholdsudgifter. Programmet har ført til 
konkrete ændringer i de nationale administrationer. 
46. 1995 var også et fremadskuende år. Der er skruet flere nye initiativer sammen, 
som vil bære frugt i 1996. Initiativerne har to formål. Programmet skal i højere grad 
skræddersys til de deltagende embedsmænds, deres administrationers og det indre 
markeds behov, og anvendelsen af de begrænsede ressourcer skal optimeres gennem en 
forsigtig udgiftspolitik og en multiplikatoreffekt for de udbetalte midler. I 1996 vil 
programmet skulle tage den udfordring op, som følger af deltagelsen fra lande uden for 
EU. 
47. Programmets retsgrundlag udløber i juni 1997. Det er Kommissionens over­
bevisning, at programmet bør videreføres, og Kommissionen agter derfor at fremsætte 
forslag herom i andet halvår af 1996. Forslagene vil tage udgangspunkt i program­
resultaterne hidtil og de nye initiativer, der iværksættes i 1996. 
48. Det nye program skal ligeledes være et centralt element i første gennem­
førelsesfase af den fælles momsordning for det indre marked. Den nye ordning vil kun 
kunne fungere, hvis der er et meget snævert personsamarbejde. Der skal skabes sådanne 
samarbejdsvaner i administrationerne. Dette skal naturligvis ske, inden den nye ordning 
træder i kraft, da denne del af den nye ordning nødvendigvis må bygge på den samar­
bejdsånd, der er opbygget som et led i den nuværende ordning. Der er derfor ikke tale om 
at starte på en frisk, men snarere om en intensivering af de gældende målsætninger. De 
samarbejdsfremmende metoder, der er udviklet i forbindelse med Matthaeus-Tax-
programmet (strukturerede personlige kontakter i forbindelse med seminarer eller udveks­
linger, fælles uddannelsesprogrammer og sprogundervisningsprogrammet) skal danne 
grundlag for det nye program. Fordelene ved en sådan programfornyelse vil også fa 
direkte virkning for de eksisterende moms- og punktafgiftsordninger før den nye 
momsordnings indførelse. 
12 
Bilag A: Udvekslinger 
Tabel 1 viser 1995-udvekslingernes fordeling på medlemsstater som en samlet oversigt 
over såvel de forhåndsaftalte udvekslinger, som de udvekslinger medlemsstaterne selv traf 
beslutning om. Tabel 2 sammenholder tallene fra 1993 og 1994 med tallene fra 1995 og 
giver således et billede af programmet siden starten. Det forventes, at afslutningen af 
udvekslingsprogrammet for 1996 vil betyde, at embedsmænd fra næsten samtlige 
medlemsstater har besøgt alle de øvrige. 
Fordelingen af de embedsmænd, der deltog i udvekslingerne, følger samme mønster som i 
1993-94, dog med nogle ændringer. 30% af deltagerne var kvinder (en stigning fra 23%) 
(tabel 3). Deltagernes gennemsnitsalder forblev omkring de 40 (tabel 4). Moms tegnede 
sig fortsat for ca. 80% af udvekslingerne og punktafgifter for resten (tabel 5). Fordelingen 
af embedsmænd fra de forskellige ledelsesniveauer forblev så godt som uændret med en 
rimelig ligevægt (tabel 6). De nye evalueringsskemaer for 1995 giver et bedre indblik i 
deltagernes arbejdsområder (tabel 7). Størstedelen af deltagerne arbejder med 
afgiftskontrol, hvilket kun kan forventes og er udmærket. Den næste gruppe kommer fra 
centraladministrationen. Det svarer til ca. 20% af deltagerne og udgør en optimal balance 
mellem centraladministration og arbejde i marken. Årsagerne til kandidaternes udvælgelse 
ser ud til at være bredt fordelt (tabel 8). 
Evaluering 
Tabel 9-18 giver en oversigt over deltagernes besvarelser af spørgeskemaet. Resultaterne 
er overvældende positive, og det ser ud til at bestræbelserne på at forbedre programmet 
har båret frugt. Andelen af deltagere, som mener, at programmet bør fortsætte, som det er 
(uden ændringer), er steget voldsomt fra 26% til 58% (tabel 18). Dette kommer også til 
udtryk i andre nøgleresultater, nemlig målsætningernes opfyldelse (tabel 10), udveks­
lingernes tilknytning til sædvanlige arbejdsområder (tabel 11), erfaringernes nytte for 
sædvanlige arbejdsopgaver (tabel 12) og det overordnede udbytte af udvekslingen for den 
hjemlige administration (tabel 17). 
Det er ligeledes positivt, at 99% på en eller anden måde vil kunne anvende erfaringerne i 
deres hjemlige administration. En anden positiv forbedring i forhold til 1993-94 er en 
stigning fra 12 til 27% af de deltagere, som forventer ændringer i deres hjemlige admini­
stration. 70%) af deltagerne i programmet fandt varigheden på to uger tilfredsstillende, og 
kun ganske få fandt den for lang (tabel 16). 
To områder, som allerede var identificeret med henblik på forbedring i 1996, er behovet 
for at klarlægge administrationens forventninger forud for udvekslingen (tabel 9). Alle 
deltagerne i 1996-programmet har skullet acceptere en række målsætninger på forhånd. 
De skal ligeledes udarbejde en skriftlig rapport efter udvekslingen (tabel 15). 
13 
De skriftlige bemærkninger, der er fremsat i forbindelse med spørgeskemaet, giver en idé 
om udvekslingernes konkrete virkninger. Spørgsmålet om, hvilke ændringer der kunne 
forventes indført som følge af udvekslingen, foranledigede mange forskellige svar. F.eks. 
angiver en finsk embedsmand fra punktafgiftsområdet, at der vil blive fulgt op på et 
forslag om udarbejdelse af en håndbog for punktafgifter til brug for finske embedsmænd. 
En britisk embedsmand angiver, at den britiske detaileksportordning vil blive fuldstændigt 
omlagt. En belgisk embedsmand angiver, at kontrollen af producenter af mineralske olier 
vil blive forbedret En gennemgående bemærkning var, at anvendelsen af oplysninger om 
transaktioner inden for Fællesskabet (hovedsageligt VIES) vil blive forbedret ligesom 
udvekslingen af oplysninger medlemsstaterne indbyrdes. 
Deltagerne blev kun anmodet om at fremsætte forslag til forbedring af programmet. En 
del fandt dog anledning til at kommentere programmet positivt: "programmet er perfekt, 
som det er", nævnte en græsk embedsmand. "Opholdet stemte fuldstændigt overens 
med mine forventer til programmet", nævnte en belgisk embedsmand. De fleste forslag til 
forbedringer omhandlede bedre forberedelse, et mere praktisk indhold og en højere grad af 
målretning efter deltagernes individuelle behov. Flere deltagere fandt deres grupperede 
udvekslingsophold sammen med embedsmænd fra de øvrige medlemsstater fordelagtig. 
Alle nyskabelserne for 1996-programmet er sat i værk for at imødekomme disse mål. 
Tilbagemeldingerne fra spørgeskemaerne og erfaringerne blev videregivet til 
medlemsstaterne inden påbegyndelsen af 1996-programmet. 
Tabel 1: Fordeling af udvekslingerne i 1995 
Hjemland 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
I ALT Antal 
udvekslede 
embedsmænd 
8 
7 
11 
9 
8 
8 
5 
11 
3 
7 
7 
8 
6 
7 
11 
116 Værtsland 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 
Antal modtagne embedsmænd 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
2 
1 
0 
0 
7 1 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
7 1 
0 
0 
1 
0 
0 
2 
1 
0 
3 
0 
2 
1 
1 
12 0 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
4 0 
1 
2 
1 
1 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
7 1 
1 
0 
1 
1 
0 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
1 
8 1 
1 
1 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
1 
0 
7 0 
1 
2 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
1 
0 
0 
1 
10 0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
3 0 
0 
0 
1 
1 
1 
1 
11 1 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
6 1 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
2 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
6 1 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
7 0 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
2 
10 0 
1 
0 
1 
2 
1 
1 
1 
0 
0 
0 
2 
1 
1 
H 
14 
Tabel 2: Fordeling af udvekslingerne i 1993-95 
Hjemland 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
I ALT Antal 
udvekslede 
embedsmænd 
24 
21 
29 
23 
24 
26 
18 
31 
11 
21 
7 
18 
6 
7 
33 
299 Værtsland 
B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN | S UK 
Antal modtagne embedsmænd 
1 
o J 
1 
2 
4 
1 
2 
2 
2 
0 
o j 
1 
0 
3 
25 2 
2 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
1 
1 
20 3 
1 
2 
3 
2 
3 
4 
2 
2 
i 
j 
0 
2 
1 
3 
31 1 
1 
2 
2 
2 
2 
-> j 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
2 
17 2 
2 
2 
2 
1 
2 
0 
1 
0 
I 
0 
0 
3 
19 3 
2 
3 
-> 
1 
4 
0 
2 
1 
3 
0 
0 
5 
30 2 
2 
4 
0 
1 
2 
2 
1 
1 
1 
2 
0 
1 
1 
20 1 
2 
4 
5 
2 
2 
2 
0 
-> 
0 
2 
0 
0 
3 
26 0 
1 
1 
0 
1 
0 
0 
1 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
7 2 
-> 
2 
-» J 
•> 
2 
2 
^ J 
1 
0 
2 
1 
1 
4 
29 1 
0 
1 
0 
0 
1 
0 
1 
1 
0 
0 
0 
1 
0 
6 2 
0 
1 
1 
0 
2 
1 
5 
1 
2 
0 
0 
0 
3 
18 1 
0 
1 
0 
0 
0 
1 
1 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
7 0 
1 
1 
1 
1 
1 
1 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
2 
10 4 
4 
3 
*> 
5 
2 
1 
2 
2 
2 
0 
4 
1 
1 
34 
15 
16 
Tabel 3-18: Deltagerprofil og -evaluering 
NB: Når der ikke foreligger sammenlignelige tal for 1993-94, er dette angivet med en 
Tabel 3: Køn 
I 1995 I 1993-94 
Mænd 70% 77% 
Kvinder [ 30% | 23% 
Tabel 4: Gennemsnitsalder 
1995 I 1993-94 
41 39 
Tabel 5: Arbejdsområde 
1 1995 1 1993-94 
Moms 79% 80% 
Punktafgifter 18% 20% 
Begge 1 3% | 0% 
Tabel 6: Funktionskategorier 
1995 1 1993-94 
Embedsmænd på ledernivau 23% 24% 
Embedsmænd på mellemlederniveau, også sådanne, som 48% 40% 
ligeledes udfører operationelle opgaver 
Operationelt personale, dog med beføjelse til personligt at 30% 36% 
træffe beslutninger i marken 
Tabel 7: Arbejdsopgaver i hjemlig administration og under udvekslingsophold9 
1995 Arbejdsopgaver i hjemlig Arbejdsopgaverunder 
administration udvekslingsophold 
Afgiftskontrol 47% 50% 
Opkrævning 5% 10% 
Centraladministration 20% 23% 
Afdelingsledelse 9% 4% 
Bekæmpelse af svig 4% 1% 
Undervisning 1% 2% 
Andet7 1 14% | 10% 
Omfatter eksperter i lovgivning, administrativt samarbejde og informationsmedarbejdere 
17 
Tabel 8: Hvorfor blev De udvalgt? 
1 1995 1 1993-94 
frivillig 28% 26% 
faglig viden 22% 24% 
sprogkundskaber 18% 25% 
funktion i national administration 26% 23% 
andet | 5% | 2% 
Tabel 9: Var der på forhånd for hjemlandsmyndighedens vedkommende fastlagt 
særlige målsætninger for udvekslingen?* 
Ja 1 74% 
Nej 1 26% 
Tabel 10: Var det i givet fald muligt at opfylde målsætningerne?' 
Ja, fuldstændigt 
26% I store træk 
61% Delvis 
9% Nej, 
overhovedet 
ikke 
4% 
Tabel 11: Hvor nyttig var udvekslingen for de sædvanlige arbejdsopgaver?9 
Meget nyttig I 36% I 42% I 18% I 5% I 0% I Overhovedet 
I I I I ikke nyttig 
Tabel 12: Har De haft udbytte af udvekslingen?* 
Stort udbytte | 50% | 37% | 12% | 1% | 0% | Intet udbytte 
Tabel 13: Kan erfaringerne anvendes i hjemlandsmyndigheden?* 
Alle 11% 26% 47% 15% 1% Intet 
Tabel 14: Kan udvekslingen føre til administrative ændringer? 
1995 1 1993-94 
Ja 27% 12% 
Nej 1 73% 1 88% 
Tabel 15: Har De udfærdiget en rapport om besøget? 
1 1995 1993-94 
- skriftlig? 52% 64% 
- mundtlig? U% 10% 
- begge? 37% 26% 
I ALT 1 100% 1 100% 
18 
Tabel 16: Var udvekslingens varighed' 
For lang | 0% 7% 70% 12% 10% Forkort 
Tabel 17: Hvordan ville De kort vurdere værdien af udvekslingen for hjemlands-
myndigheden?* 
Meget 
høj 28% 39% 27% 6% 1% Meget lav 
Tabel 18: Bør programmet videreføres? 
I 1995 I 1993-94 
Ja, som det er 58% 26% 
Ja, med enkelte ændringer 42% 74% 
Nej 1 0% 1 0% 
19 
Bilag B: Seminarerne 
Aktiviteter 
Briihl (Tyskland) den 25-27. januar 1995: "Momskontrol: EF-behovs integrering i 
national kontrol" 
Seminaret var en detaljeret gennemgang af de fremgangsmåder, som medlemsstaterne har 
anvendt for at integrere EF-aspekter i nationale kontrolordninger. Oprettelsen af det indre 
marked har gjort det muligt at integrere kontrol med handel inden for EF i kontrollen af 
den indenlandske handel og dermed en mere sammenhængende selskabskontrol. VAT 
Information Exchange System (VIES) er et centralt værktøj for kontrollen med denne 
handel. Under seminaret blev de forskellige metoder til integrering af VIES-data i de 
nationale kontrolordninger gennemgået og sammenholdt. 
Nevers (Frankrig) den 3. og 4. maj 1995: "Uddannelse af embedsmænd i momsadmini­
strationerne" 
Seminaret samlede skoleledere og undervisere fra medlemsstaternes forvaltningskoler med 
henblik på at sammenligne programmer for grund- og efteruddannelse. Seminaret bidrog i 
høj grad til udarbejdelsen af det første fælles uddannelsesprogram. 
Bad-Hofgastein (Østrig) den 15.-18. maj 1995, Stockholm (Sverige) den 4.-1 7. september 
1995. Helsinki (Finland) den 11 .-14. september 1995: "EF-introduktion for embedsmænd 
fra de nye medlemsstater" 
Denne seminarrække på tre blev først og fremmest tilrettelagt til fordel for de nye 
medlemsstater. Hvert seminar bestod af to dage om punktafgifter og to dage om moms. 
Repræsentanter fra et udsnit af medlemsstaterne (Tyskland, Spanien, Nederlandene og 
Det Forenede Kongerige) samt Kommissionen redegjorde for EF-rettens anvendelse i 
medlemsstaterne. Der blev lagt særlig vægt på de nationale kontrolordninger samt den 
praktiske side af gensidig bistand og administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne. 
Embedsmænd fra de nye medlemsstater fik præsenteret et detaljeret billede af de mere 
praktiske og hverdagsagtige sider af EF's moms- og punktafgiftsordninger. 
Helsingør (Danmark) den 18-20. september 1995: "Kvalitet i administrationen af 
indirekte afgifter" 
På seminaret blev medlemsstaternes forskellige kvalitetssikringssystemer gennemgået. 
Flere medlemsstater redegjorde for, hvordan de på forskellige niveauer i deres 
administration havde omlagt deres forvaltningsmetoder for at sikre opfyldelse af 
målsætningerne. Seminaret opdeltes derefter i workshops for at gennemgå og 
sammenholde de forskellige tilgange til vanskeligheder med fastlæggelse af målsætninger, 
overvågningsresultater, evaluering og konsekvent ressourceallokering. En række case­
studies om særlige administrative områder blev gennemgået for at sammenligne 
fremgangsmåder. 
20 
Ravenna (Italien) den 18-20. oktober 1995: "Samarbejde mellem medlemsstaterne inden 
for punktafgiftsområdet" 
Seminaret samlede eksperter på punktafgiftsområdet for at drøfte muligheder for at 
forbedre samarbejdet mellem medlemsstaterne i forbindelse med punktafgiftskontrollen. 
Seminaret opdeltes i workshops til gennemgang af følgende emner: udvikling af samtidig 
kontrol med multinationale selskaber, der driver virksomhed i flere medlemsstater, 
indsamling og analyse af oplysninger for at udvikle målrettet kontrol og opbygning af en 
bredere og mere systematisk dialog mellem medlemsstaterne. 
Estoril (Portugal) den 19. og 20. oktober 1995: "Ledere af centrale forbindelseskontorer" 
Seminaret samlede lederne af medlemsstaternes centrale forbindelseskontorer for at 
analysere stigningen i anmodningerne om gensidig bistand og følgerne for 
medlemsstaterne. Seminaret analyserede ligeledes informationsbehovet og de disponible 
midler i medlemsstaterne samt sammenlignede de centrale forbindelseskontorers opgaver 
og evalueringssystemer. 
Crawley (Det Forenede Kongerige) den 23-25. oktober 1995: "Momskontrol og 
tekstilindustrien" 
Seminaret samlede kontroleksperter med henblik på at drøfte de særlige vanskeligheder i 
forbindelse med kontrol i tekstilindustrien. Seminaret gennemgik de mest udbredte former 
for svig i tekstilindustrien og metoder til bekæmpelse af samme. Det blev understreget, 
hvor stor betydning det har, at der er et større samarbejde mellem medlemsstaterne med 
hensyn til udveksling af oplysninger og samtidig kontrol. 
Helsingør (Danmark) den 20-22. november 1995: "Betydningen af en informations­
strategi for told-, moms- og punktafgiftskontrol af virksomheder" 
Seminaret blev afholdt i fællesskab mellem Matthaeus-Tax- og Matthaeus-programmet. 
Det samlede eksperter i informationsstrategi. Seminaret koncentreredes hovedsageligt om 
workshops om følgende emner: grundlæggende principper i en informationsstrategi, 
informationsstrategiens integrering i kontrolstrategien og evaluering af informations­
strategier. 
Viterbo (Italien) den 14. og 15. december 1995: "Anvendelige sanktioner på moms­
området" 
Seminaret samlede eksperter i anvendelsen af sanktioner på momsområdet. Seminaret var 
opdelt i workshops, som sammenlignede medlemsstaternes forskellige tilgange til 
sanktioner, herunder især sanktioner, der skal sikre, at de erhvervsdrivende opfylder deres 
forpligtelser, og sanktioner, der skal forebygge afgiftsunddragelse. Under seminaret blev 
det ligeledes drøftet, hvordan sanktioner far virkning på et bredere plan i forholdet til den 
erhvervsdrivende. 
21 
Malmø (Sverige) den 7.- 9. februar 1996: "Momskontrol via edb" 
Seminaret samlede eksperter i kontrol af selskaber, der anvender edb i deres bogføring, og 
anvendelsen af edb i udførelsen af kontrollen. Seminaret blev opdelt i workshops, som 
sammenlignede de forskellige metoder til kontrol af selskaber, der anvender edb-
bogføring, virkningerne for udvekslingen af oplysninger mellem administrationerne og 
personaleuddannelse. Seminaret indeholdt ligeledes en gennemgang af de tre mest 
anvendte edb-systemer i medlemsstaterne i forbindelse med kontrol. De retlige 
konsekvenser af systemernes anvendelse blev også drøftet. 
Rovaniemi (Finland) den 28. og 29. marts 1996 
I seminaret deltog eksperter i kontrol af punktafgiftspligtige varer. Seminarets workshops 
så nærmere på følgende emner: det administrative ledsagedokuments rolle i kontrollen af 
varebevægelser inden for Fællesskabet, problemer i tilknytning til uhensigtsmæssig an­
vendelse af det administrative ledsagedokument, løsningsmuligheder og en sammenligning 
af de forskellige holdninger til sanktioner på området. 
Evaluering 
For seminarernes vedkommende består den væsentligste evalueringsmetode i et et-sides 
spørgeskema, som deltagerne skal udfylde ved seminarets afslutning. Tabel 19 i det 
følgende viser en oversigt over besvarelserne for 1995-seminarerne sammenholdt med 
1993-94. Det skal med hensyn til sammenligningen bemærkes, at der kun eksisterer 
oplysninger for seks af de fjorten seminarer, der blev afholdt i 1993-94, hvorimod der er 
medtaget oplysninger for ni af de tolv udelukkende Matthaeus-Tax-seminarer afholdt i 
1995. 
Evaluering ved hjælp af spørgeskemaer har sine fordele og svagheder. En væsentlig fordel 
ved metoden er den enkle indsamling og anvendelse af oplysningerne. Det er imidlertid 
begrænset, hvor meget besvarelserne egentlig fortæller om seminaret. Helt grundlæggende 
kan spørgeskemaer dog give en ledetråd om seminarproduktets kvalitet set fra de vigtigste 
kunders, nemlig deltagernes synspunkt. Kommissionen lader besvarelserne indgå i den 
rapport, den udarbejder om seminaret, og anvender også oplysningerne sammen med de 
indtryk, som Kommissionen egne repræsentanter har faet, med henblik på en umiddelbar 
evaluering afseminaret. Der tages derefter hensyn til evalueringerne i Kommissionens og 
medlemsstaternes almindelige styring af seminarprogrammet. Ændringen hen imod en 
mere workshop-baseret udformning er til dels et resultat af denne evaluering. 
Det samlede resultat af evalueringen som vist i tabel 19 er imidlertid interessant. Svarene 
på de centrale spørgsmål ( 1, 2 og 7), som skal give udtryk for helhedsindtrykket af semi­
naret, er overvældende positive, og ligger enten på linje med resultatet for 1993-94 eller er 
en smule forbedret i 1995. Et positivt aspekt er, at de færre indlæg (spørgsmål 3) til fordel 
for flere workshops tydeligt hilses velkommen. På den anden side viser det lille fald i til­
fredsheden med en del aspekter ved tilrettelæggelsen af seminarerne (spørgsmål 4, 5 og 
6), at der fortsat skal gøres en indsat på dette område. 
22 
Hertil kommer, at det nu i højere grad synes påvist, at hvert enkelt seminar har haft 
direkte virkning for strategiudformningen på såvel EF-plan som i medlemsstaterne. F.eks. 
igangsatte seminaret i Estoril en debat om de ressourcer, der er til rådighed for de centrale 
forbindelseskontorer, som spiller en central rolle i den gensidige bistand. Malmø-seminaret 
har ført til flere bilaterale kontakter mellem de medlemsstater, der er interesserede i 
kontrol-programmel og -teknikker, der er udarbejdet af de øvrige medlemsstater. Dette er 
også et punkt, der følges op af Kommissionen på EF-plan. Helsingør-seminaret fostrede 
en frugtbar udveksling af synspunkter mellem medlemsstaterne om, hvordan de kan øge 
kvaliteten i forvaltningen, hvilket igen har ført til flere opfølgende besøg. Rovaniemi-
seminaret lagde grunden til opbygningen af et forbindelsesnetværk for gensidig bistand på 
punktsafgiftsområdet. Crawley-seminaret førte til udveksling af oplysninger mellem to 
medlemsstater om mistænkelige tekstilvirksomheders samhandel mellem de to lande. 
Endelig spillede seminarerne for de nye medlemsstater en væsentlig rolle i uddannelsen af 
embedsmændene herfra og dermed for indførelsen af det indre marked på området for 
indirekte beskatning. 
Det blev i 1995 vedtaget, at medlemsstaterne skal udfylde endnu et evalueringsskema for 
hvert enkelt seminar, nemlig på myndighedens egne vegne. Dette skal ske inden seks 
måneder efter seminarets afslutning for at måle seminarets længerevarende virkninger og 
beskrive opfølgende foranstaltninger. På grund af de seks måneders forsinkelse foreligger 
disse evalueringer for 1995 endnu ikke til denne beretning. Kommissionen og medlemssta­
terne vil imidlertid gennemgå evalueringerne, især med henblik på udarbejdelsen af 
seminarprogrammet for 1997. Det nye evalueringsværktøj muliggør en bedre evaluering af 
programmets værdi for medlemsstaterne på længere sigt. 
Tabel 19: Deltagernes evaluering af seminarerne (alle tal er udtrykt i %) 23 
1. Svarede (eller oversteg) seminaret 
til Deres forventninger? 
2. Dækkede seminaret de forventede 
emner? 
3. Var der for mange indlæg? 
4. Var der tilstrækkelig diskussions-
tid? 
5. Var der tilstrækkelig tid til samta­
ler med deltagere fra andre medlems­
stater? 
6. Var der tilstrækkelig dokumenta­
tion? 
7. Synes De, at seminaret som helhed 
er nyttigt for Deres administration? 
8. Blev seminaret afholdt i gode 
omgivelser? 
9. Var tolkningsfaciliteteme tilfreds­
stillende? ja 
93-94 
74 
67 
19 
70 
71 
85 
74 
82 
69 95 
67 
72 
4 
60 
63 
63 
72 
87 
56 i store træk 
93-94 
22 
25 
4 
16 
16 
7 
17 
15 
17 95 
27 
23 
2 
21 
21 
16 
21 
12 
21 delvis 
93-94 
4 
9 
8 
9 
9 
7 
9 
3 
7 95 
6 
5 
7 
12 
11 
14 
6 
1 
14 nej 
93-94 
1 
0 
68 
5 
4 
0 
0 
0 
6 95 
0 
1 
87 
7 
5 
7 
0 
0 
9 
24 
Bilag C: Det fælles uddannelsesprogram 
Efter omfattende høring på seminaret i Nevers udarbejdede Kommissionen et udkast til et 
fælles uddannelsesprogram i henhold til artikel 4, litra c), i Matthaeus-Tax-beslutningen. 
Matthaeus-Tax-udvalget blev hørt, og det vedtog enstemmigt udkast til beslutningen. 
Denne blev vedtaget af Kommissionen den 12. juli 1995*. 
Beslutningen vedrører hovedsageligt nyansatte embedsmænd under grunduddannelse i 
afgiftsadministrationerne, og programmet er udformet for at give dem et fælles uddannel-
sesgrundlag, som kan bidrage til en bedre forståelse af EF-dimensionen i afgiftsarbejdet. I 
beslutningen er opstillet en række emner, der skal indgå i den grunduddannelse, som alle 
nyansatte embedsmænd i afgiftsadministrationer gennemgår. Emnerne skal ligeledes danne 
grundlaget for embedsmændene efteruddannelse. 
Selv om beslutningen først trådte i kraft i 1995, havde de fleste medlemsstater allerede 
gennemført den ved årets udgang. Alle medlemsstaternes uddannelsesprogrammer 
indeholdt allerede en stor del af programmets indhold, herunder især EF-retten om 
indirekte beskatning. Programmets mest iøjnefaldende virkning har været, at der er lagt 
yderligere vægt på generel baggrundsviden om EF (EF-rettens kilder, institutionerne og 
de fælles politikker) samt de EF-retlige instrumenter for administrativt samarbejde og 
gensidig bistand. 
Tabel 20 indeholder de tal for programmets gennemførelse, som medlemsstaterne for 
øjeblikket råder over. En del medlemsstater finder det vanskeligt at indsamle sådanne 
oplysninger på et fælles gaindlag, men det synes alligevel, at et betydeligt antal nyansatte 
embedsmænd allerede i 1995 har modtaget undervisning i de emner, der er indeholdt i det 
fælles uddannelsesprogram. Det har været opmuntrende at konstatere, at kun fa nyansatte 
embedsmænd synes at have faet undervisning uden nogen tilknytning til det fælles ud­
dannelsesprogram. 
Tallene for efteruddannelse er endnu mere sparsomme og vanskelige at fortolke. 
Medlemsstaterne synes dog at have gjort en indsats for at skabe bevidsthed om EF-
dimensionen i undervisningen af embedsmændene, herunder især anvendelsen af 
instrumenterne gensidig bistand og administrativt samarbejde, som umiddelbart kan finde 
anvendelse i praksis. 
Kommissionen vil fremover bestræbe sig på sammen med medlemsstaterne at indføre et 
bedre statistisk grundlag for evalueringen af de fælles uddannelsesprogrammer. Bedre 
evaluering vil også kunne bidrage til overvejelserne for næste fase i de fælles uddannelses­
programmer, herunder især hvorvidt det fælles uddannelsesprogram kan udbygges med 
mere detaljeret angivelse af centrale elementer for hvert emneområde, der skal indgå i det 
enkelte uddannelsesprogram. 
Kommissionens beslutning 95/279/EF af 12. juli 1995. EFT L 172 af 22.7.1995, s. 24 
Bilag 20: Grund- og efteruddannelse i medlemsstaterne 
1995 
B 
DK 
D 
EL 
E 
F» b 
IRLC 
I 
L d 
N 
A 
P 
FIN 
S 
UK GRUNDUDDANNELSE 
ANTAL EMBEDSMÆND, DER 
HAR DELTAGET I 
UNDERVISNING 
622 
114 
4800 
tal foreligger ikke 
483 
449 
52 
1607 
39 
255 
775 
0 
100 
tal foreligger ikke 
84 EMBEDSM-END, DER HAR 
MODTAGET UNDERVISNING 
I HENHOLD TIL DET FÆLLES 
UDDANNELSESPROGRAM 
622 
114 
4800 
tal foreligger ikke 
483 
388 
0 
407 
20 
255 
190 
0 
100 
100 
84 EFTERUDDANNELSE I EMNER UNDER DET 
FÆLLES UDDANNELSESPROGRAM 
UNDERVISNINGSBERETTIGE 
DE EMBEDSMAND 
2300 
1400 
tal foreligger ikke 
tal foreligger ikke 
tal foreligger ikke 
7800 
69 b 
tal foreligger ikke 
0 a 
tal foreligger ikke 
2000 
tal foreligger ikke 
300 e 
tal foreligger ikke 
tal foreligger ikke ANTAL EMBEDSMAND, DER 
HAR MODTAGET UNDERVIS­
NING 
2300 
350 
tal foreligger ikke 
950 
2751 
tal foreligger ikke 
69 b 
713 
0 a 
tal foreligger ikke 
820 
tal foreligger ikke 
120 e 
2013 
tal foreligger ikke 
udelukkende embedsmænd fra momsområdet 
embedsmænd fra såvel direkte beskatning som moms, da de ikke kan opsplittes 
tallene omfatter kun embedsmænd fra momsområdet under Finansministeriet og Guardia di Finanza 
embedsmænd fra såvel toldområdet som moms- og punktafgiftsområdet 
udelukkende embedsmænd fra punktafgiftsområdet 
26 
Bilag D: Sprogundervisning 
I henhold til artikel 6 i Matthaeus-Tax-beslutningen påhviler det medlemsstaterne at give 
de embedsmænd, som forventes at deltage i programmet, mulighed for at følge den 
nødvendige sprogundervisning. 
Det fremgår af de spørgeskemabesvarelser, som deltagerne i 1995 har indsendt (tabel 21), 
at værtslandets sprog beherskes mindre end før. Evnen til at kommunikere (tabel 24) er 
dog høj. 21% af deltagerne (tabel 22) deltog i et sprogkursus forud for udvekslingen, og 
kurserne synes at have haft stor betydning for deltagerne heri (tabel 23). 
Tabel 25 indeholder generelt statistisk materiale om den sprogundervisning, som 
medlemsstaterne tilbyder deres embedsmænd. Selv om tallene ikke er fuldstændige og kun 
vanskeligt kan sammenlignes, synes en række medlemsstater at gøre en konstant indsats 
for at fremme sprogundervisning. Samtlige medlemsstater har en sprogundervisnings­
politik. I nogle medlemsstater indebærer dette blot, at der stilles et program til rådighed 
efter frivillighedens princip. I andre medlemsstater opstilles der mål for alle 
administrationens afdelinger. Der er forskellige strategier for specifik sprogundervisning 
rettet mod deltagerne i Matthaeus-Tax-programmet. De fleste medlemsstater integrerer 
ganske enkelt denne undervisning i den almindelige undervisning. Andre tilbyder frivillig 
særundervisning, især når der i værtslandet tales et mindre udbredt EF-sprog. 
Også på dette område vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne forsøge at skabe 
et bedre statistisk grundlag for evaluering af bestræbelserne vedrørende sprog­
undervisning. Kommissionen vil fortsat opmuntre til en mere langsigtet tilgang til 
sprogundervisning, så der kan opbygges en tilstrækkelig reserve af kandidater til 
udvekslingsprogrammet. 
Udvekslingsdeltagernes sprogkundskaber 
Tabel 21: Taler De værtslandets sprog? 
1 1995 1 1993-94 ~ 
Ja, flydende 45% 66% 
Basalt kendskab 26% 13% 
Nej 1 29% 1 21% ~ 
Tabel 22: Fulgte De et sprogkursus forud for deltagelsen i Matthaeus-Tax-program­
met?* 
laI 21% 
"Nej 79% 
Tabel 23: Hvis ja, hvor nyttigt var det for udvekslingen?1 
Meget nyttigt | 52% | 26% | 4% | 15% | 4% | Overhovedet ikke nyttigt 
Tabel 24: Hvor godt har De kunnet kommunikere i værtslandet?* 
Meget godt 54% 33% 12% 1% 0% Med meget besvær 54% 33% 12% 1% 0% 
Tabel 25: Sprogundervisning generelt i medlemsstaterne 
1995 
Engelsk 
Fransk 
Tvsk 
Spansk 
Andet 
lait 
Gennem­
snit antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand 
antal embedsmænd 
timer/embedsmand B 
103 
50 
75 
75 
35 
58 
20 
112 
29 
80 
262 
66 DK 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i D 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
-
-
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
1200a 
f/i EL" 
15 
f/i 
3 
f/i 
1 
f/i 
f/i 
f/i 
4 
f/i 
22 
f/i E 
183 
92 
66 
130 
3 
88 
-
-
-
-
252 
102 pbC 
f/i 
f/i 
-
-
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
80 
f/i IRL" 
-
-
58 
118 
17 
118 
9 
118 
5 
118 
89+66g 
118 I-
437 
f/i 
116 
f/i 
87 
f/i 
93 
f/i 
-
-
733 
f/i L* 
4 
300 
-
-
-
-
2 
300 
-
-
6 
300 NL 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i A 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
f/i 
f/ 
f/ 
150 
f/i P 
88 
f/i 
41 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
f/ 
129 
f/i FIN" 
143 
30 
67 
30 
29 
30 
2 
30 
f/i 
f/i 
241 
30 Scf 
80 
31 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
f/i 
80 
31 UK 
-
-
346 
60 
20 
80 
107 
80 
10 
65 
527 
60 
f/i = foreligger ikke 
udelukkende oplysninger fra told- og punktafgiftsområdet. 
udelukkende embedsmænd fra momsområdet 
embedsmænd fra såvel direkte beskatning som moms, da de ikke kan opsplittes 
tallene omfatter kun embedsmænd fra momsområdet under Finansministeriet og Guardia di Finanza 
embedsmænd fra såvel toldområdet som moms- og punktafgiftsområdet 
indeholder også 6 måneder af 1994 
66 embedsmænd fra punktafgiftsområdet 
27 

ah 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 543 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 09 04 10 
Katalognummer : CB-C0-96-549-DA-C 
ISBN 92-78-10738-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg