Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge

(2021/C 501 I/04)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

1. Den Europæiske Union og dens medlemsstater er nået til enighed om, at samarbejde på EU-plan på ungdomsområdet »understøtter et socialt engagement og et aktivt medborgerskab og sigter mod at sikre, at alle unge har de nødvendige ressourcer til at deltage i samfundet« (1).

2. Unge er en af vores samfunds styrker og er indehavere af individuelle rettigheder. De har således ret til en meningsfyldt deltagelse i udformningen, gennemførelsen, overvågningen, evalueringen og opfølgningen af politikker, der berører dem og samfundet som helhed (2).

3. »Et sundt demokrati afhænger af borgernes engagement og et aktivt civilsamfund, ikke kun på valgdagen, men hele tiden.« Engagerede og velinformerede unge borgere med tilstrækkelig indflydelse og organisationer, der forfægter deres interesser, er den bedste garanti for vores demokratiers modstandsdygtighed (3) og for almenvellet.

4. Den Europæiske Union bygger på værdier som demokrati, pluralisme, ligestilling og retsstaten. Respekt for menneskerettighederne, frihed, ikkeforskelsbehandling, kønsligestilling, tolerance og beskyttelse af mindretal er umistelige hjørnestene i den europæiske idé (4).

5. »Den igangværende covid-19-pandemi og dens socioøkonomiske konsekvenser har en stigende negativ indvirkning på menneskerettighederne, demokratiet og retsstaten, herunder på det civilsamfundsmæssige råderum« (5).

6. Videreudvikling af unges deltagelse i demokratiske processer i overensstemmelse med Rådets resolution om fremme af unges politiske deltagelse i det demokratiske liv i Europa (6), Rådets konklusioner om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (7) og konklusionerne om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (8) vil bidrage til at styrke civilsamfundsmæssige råderum for unge og opfordre til unges engagement heri,

MENER FØLGENDE:

7. Civilsamfundsmæssige råderum for unge er råderum, der giver dem mulighed for meningsfuld deltagelse i samfundet, og er en afgørende del af ethvert demokratisk samfund (9). Det drejer sig om (online og offline) politiske, offentlige og sociale miljøer, der opfylder en række retlige, politiske, institutionelle og praktiske betingelser for at give unge mulighed for at udøve deres borgerlige frihedsrettigheder med hensyn til at få adgang til oplysninger, give udtryk for deres synspunkter og danne foreninger eller organisationer for at deltage i det offentlige liv med henblik på at påvirke og forme samfund.

8. Eftersom civilsamfundsmæssige råderum for unge er dynamiske og i konstant forandring, har alle demokratiske og uafhængige organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle grupper af unge vist sig at være nøgleaktører i forbindelse med fremme af unges deltagelse og bør derfor støttes og sikres.

9. Unge har brug for frie, sikre, åbne, tilgængelige, inklusive og repræsentative civilsamfundsmæssige råderum, der giver dem mulighed for at danne foreninger, engagere sig på områder, der vedrører deres behov og interesser, uanset emnet, tale frit om offentlige anliggender og deltage i offentlig beslutningstagning.

10. Aktiv inddragelse af forskellige grupper af unge, herunder sårbare unge eller unge, der sjældent bliver hørt, såsom unge migranter, i en række civilsamfundsmæssige råderum hjælper dem med at udvikle de kompetencer, som de har brug for til et aktivt medborgerskab. Samtidig fremmer det deres personlige, faglige og sociale udvikling, bidrager til Den Europæiske Unions værdier (10), social samhørighed, samarbejde mellem generationerne – og sikrer, at demokrati og medborgerskab afspejler de forskellige perspektiver og den mangfoldighed, der findes i samfundet.

11. Inddragelse af unge i civilsamfundsmæssige råderum har været en vigtig katalysator for forskellige sociale fornyelser (11), hvilket viser, at disse råderum bidrager til mere demokratiske og velfunderede beslutningsprocesser og dermed styrker kvaliteten af demokratiet. På den anden side er unge særligt sårbare over for forskelsbehandling og begrænsninger, hvad angår civilsamfundsmæssige råderum (12).

12. Det stadig mindre råderum for unge og de rapporterede krænkelser af grundlæggende og demokratiske rettigheder er globale fænomener, der kan udgøre en trussel mod demokratier i hele Europa, uanset økonomisk udvikling eller geografisk placering. Undersøgelser viser, at mulighederne for, at civilsamfundsorganisationer for unge kan deltage i politikprocesser, også meldes at være begrænsede (13).

13. Organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle ungdomsgrupper bør inddrages i udvikling af vigtige projekter om alle de emner, der er omfattet af blandt andet de 11 europæiske ungdomsmål. Desuden er disse organisationer afgørende for at kunne yde tjenester og støtte til unge, ofte som supplement til de tjenester, som de offentlige myndigheder yder.

14. Som følge af covid-19-pandemien indskrænkes de civilsamfundsmæssige råderum for unge i mange lande endnu mere, og deres onlinemodstykker anvendes ofte som det eneste mulige alternativ. Nogle af de indhøstede erfaringer er positive, for eksempel hvor der er fundet nye funktioner i digitale råderum, men migrationen til civilsamfundsmæssige onlineråderum har vist, at der er problemer med adgang (infrastruktur), evner (kompetencer) og onlinesikkerhed for unge;

FREMHÆVER FØLGENDE:

15. Samme tilgang for alle er ikke egnet til at opbygge et gunstigt miljø for at støtte organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle grupper af unge. Universelt design, forskellige kulturelle og geografiske baggrunde, strukturelle uligheder, ulighed mellem kønnene og andre mellemliggende faktorer skal alle tages i betragtning, når de hindrer unge og civilsamfundsorganisationer for unge i at fungere frit og deltage på en meningsfuld måde.

16. Overeksponering for skærme og onlineaktiviteter har negativ indvirkning på unges mentale, fysiske og sociale sundhed (14). Ikke desto mindre har civilsamfundsmæssige onlineråderum givet mange unge et vigtigt tilflugtssted, hvor de kan udnytte deres borgerrettigheder, navnlig under covid-19-pandemien. Selv om sundhedsrelaterede spørgsmål er et aspekt, der skal tages i betragtning, skal onlinesikkerhed og den digitale kløft (herunder infrastruktur og kognitive grænser) imidlertid også tages op. Det bør derfor være en prioritet for alle interessenter at finde den rette balance mellem online- og offlinedeltagelse, når det drejer sig om at støtte civilsamfundsmæssige råderum for unge;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER:

17. at sikre og udvide civilsamfundsmæssige råderum for alle unge, navnlig dem, der er hårdest ramt af covid-19-pandemien, og indføre yderligere foranstaltninger for at sikre, at unge fra dårligt stillede miljøer og med færre muligheder, navnlig unge fra fjerntliggende områder og landdistrikter og unge med handicap, kan få adgang til og deltage i disse råderum. Synligheden af og adgangen til disse råderum for unge bør også fremmes

18. at løse problemer i forbindelse med processer og instrumenter, der forårsager mangel på frie og tilgængelige offentlige rum, eller som skaber betydelige hindringer for unge, der søger at få adgang til og deltage i civilsamfundsmæssige råderum, navnlig kommercielle værktøjer, der anvender algoritmer, som fører til personaliseret markedsføring, gentrificering, landdistriktsmigration og øget kommercialisering af fysiske råderum og onlineråderum (15)

19. at tage hånd om bekymringer vedrørende privatlivets fred for unge, der udøver deres borgerlige rettigheder og frihedsrettigheder, med henblik på at sørge for deres personlige sikkerhed og sørge for respekt for den enkeltes rettigheder, der bør fremmes i et letforståeligt sprog, og give kontrol over deres data, først og fremmest gennem sikker og lovlig behandling af alle data, der tilhører dem eller vedrører dem, som defineret i EU’s generelle forordning om databeskyttelse

20. at tage hensyn til de hindringer for onlinedeltagelse, som unge står over for (bl.a. adgang til internettet, digitale kompetencer, mangel på infrastrukturer og udstyr), og stræbe efter at garantere sikkerhed i digitale civilsamfundsmæssige råderum for unge ved at fremme den digitale modstandsdygtighed, navnlig ved at styrke unges digitale færdigheder, mediekendskab og bevidsthed, herunder gennem sikkerhedsforanstaltninger for at beskytte unge mod misinformation, desinformation, propaganda, samfundsmæssig polarisering, hadefuld tale og cybermobning, cybergrooming osv.

21. at anerkende uddannelsesudbydere inden for alle læringsområder (formelle, ikkeformelle og uformelle) som nøgleaktører i forbindelse med fremme af forskellige former for undervisning i medborgerkundskab, der fokuserer på kompetencer til det nødvendige aktive medborgerskab, hvilket igen bidrager til et mere demokratisk samfund

22. at fremme civilsamfundsmæssige og politiske processer og aktivt samarbejde mellem ungdomsorganisationer og uddannelsesinstitutioner om fælles projekter, bl.a. med henblik på at forbedre vilkårene for eksisterende civilsamfundsmæssige råderum eller skabe nye civilsamfundsmæssige råderum og derved også yde et praktisk bidrag til opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling og de europæiske ungdomsmål

23. hvor det er relevant, at forpligte sig til og støtte i fællesskab udformede og samstyrede interaktioner eller kommunikationskanaler mellem offentlige myndigheder og unge gennem civilsamfundsmæssige råderum, herunder råderum, som støttes og opretholdes af organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle grupper af unge, med henblik på at lette en meningsfuld og mangfoldig repræsentation af unges stemmer og opnå en reel indvirkning på udarbejdelsen, gennemførelsen og opfølgningen af politikker, der er relevante for unge;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET:

24. at bestræbe sig på at sikre og udvide en række forskellige civilsamfundsmæssige råderum for unge på alle niveauer gennem bæredygtig strukturfinansiering og, hvor det er relevant, at overveje projektbaseret finansiering til organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle grupper af unge samt at øge bevidstheden blandt unge om deres borgerlige og politiske frihedsrettigheder og mulighederne for at udøve dem gennem engagement i civilsamfundsmæssige råderum

25. at støtte organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle grupper af unge, som bekæmper hadefuld tale og andre trusler mod deres aktiviteter, navnlig med hensyn til udøvelse af deres ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed

26. løbende at overvåge, vurdere og støtte et gunstigt miljø for civilsamfundsmæssige råderum for unge, samtidig med at trusler mod disse råderum identificeres og håndteres

27. at give let adgang til oplysninger i tilgængelige formater og, hvor det er relevant, i et ungdomsvenligt sprog og i overensstemmelse med det europæiske ungdomsinformationscharter (16) for at fremme gennemsigtighed og øge unges tillid til politiske institutioner, samtidig med at der træffes passende foranstaltninger, navnlig ved at fremme mediekendskab for at tackle misinformation, desinformation, propaganda, samfundsmæssig polarisering, hadefuld tale, konspirationsteorier, cybermobning, cybergrooming osv.

28. at øge det institutionelle opsøgende arbejde over for unge (direkte eller gennem organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle grupper af unge) ved hjælp af effektive værktøjer til offline- og onlinedeltagelse samt at anvende mekanismer, der er udformet i fællesskab med de unge selv, anerkendt af beslutningstagere og støttet af uafhængig forskning med henblik på at lette unges deltagelse i civilsamfundsmæssige råderum og i politik

29. hvor det er relevant, at undersøge de virkninger, som kommercielle værktøjer, der anvender algoritmer til personaliseret markedsføring, har på civilsamfundsmæssige råderum for unge, og indgå i en dialog med udbyderne af disse værktøjer for at imødegå de virkninger, som de kan have på civilsamfundsmæssige råderum, samt at overveje at træffe nødvendige, passende og forholdsmæssige foranstaltninger for at håndtere eventuelle negative virkninger af kommercielle værktøjer, som ikke kan afbødes gennem dialog

30. at støtte forskning i og overvåge tilstanden for civilsamfundsmæssige råderum for unge i hele Den Europæiske Union og på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder de udfordringer og trusler, som de står over for, og evaluere unges deltagelse i civilsamfundsmæssige råderum

31. at overveje at lægge særlig vægt på civilsamfundsmæssige råderum for unge og unges grundlæggende frihedsrettigheder inden for rammerne af det europæiske ungdomsår 2022;

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL:

32. at støtte ikkekommercialiserede, åbne, inklusive og sikre civilsamfundsmæssige råderum for unge gennem forskellige europæiske programmer, herunder de centrale programmer på ungdomsområdet såsom Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps, og på tværs af sektorer

33. yderligere at inddrage unge, organisationer, der er aktive på ungdomsområdet, og ikkeformelle grupper af unge i planlægningen, gennemførelsen og opfølgningen af europæiske initiativer, der har indvirkning på deres liv, såsom det nye europæiske Bauhaus, EU’s klimapagt og konferencen om Europas fremtid, under hensyntagen til den rolle, som disse initiativer spiller for tilvejebringelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge.

(1) Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

(2) Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

(3) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020) 790 af 3. december 2020, s. 3).

(4) Dette punkt er baseret på artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.

(5) Rådets konklusioner om en menneskerettighedsbaseret genopretning efter covid-19 (6324/21 af 22. februar 2021).

(6) Rådets resolution om fremme af unges politiske deltagelse i det demokratiske liv i Europa (EUT C 417 af 15.12.2015, s. 10).

(7) Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (EUT C 415 af 1.12.2020, s. 16).

(8) Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241 af 21.6.2021, s. 3).

(9) Begrebet »civilsamfundsmæssige råderum for unge«, der anvendes i disse konklusioner, er baseret på OECD’s definition af civilsamfundsmæssige råderum for ikkestatslige aktører.

(10) Konsoliderede udgaver af traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (EUT C 202 af 7.6.2016, s. 1).

(11) Det Europæiske Ungdomsforum, Safeguarding Civic Space for Young People in Europe (Sikring af civilsamfundsmæssige råderum for unge i Europa), s. 8.

(12) Ungdomspartnerskabet: Deželan, Tomaž og Yurttagüler, Laden, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth (Indskrænkning af det demokratiske råderum for unge), 2021.

(13) Ungdomspartnerskabet: Deželan, Tomaž og Yurttagüler, Laden, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth (Indskrænkning af det demokratiske råderum for unge), 2021.

(14) UNICEF-erklæring, Growing concern for well-being of children and young people amid soaring screen time (Voksende bekymring for børn og unges trivsel i forbindelse med den voldsomme stigning i skærmtid), 8. februar 2021.

(15) Smith, Neil, »The new urban frontier: Gentrification and the revanchist city« (Den nye bygrænse: gentrificering og den revanchistiske by), Routledge, London, 1996, Dag, Kristen, »Introducing gender to the critique of privatized public space« (Indførelse af kønsaspektet i kritikken af det privatiserede offentlige rum), Journal of Urban Design, bind 4, nr. 2, 1999, og Kohn, M., »Brave new neighborhoods: The privatization of public space« (Fagre nye naboområder: privatiseringen af det offentlige rum), Routledge, New York, 2004.

(16) Det europæiske ungdomsinformationscharter er et sæt faglige principper og retningslinjer for ungdomsinformation og -rådgivning.