MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit vedrørende Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser, om ændring af Rådets beslutning 90/424/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 92/117/EØF og Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bekæmpelse af salmonella og andre fødevarebårne zoonotiske agenser og om ændring af Rådets direktiv 64/432/EØF, 72/462/EØF og 90/539/EØF

2001/0176 (COD) 2001/0177 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET i henhold til EF-traktatens artikel 251, stk. 2, andet afsnit vedrørende Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser, om ændring af Rådets beslutning 90/424/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 92/117/EØF og Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bekæmpelse af salmonella og andre fødevarebårne zoonotiske agenser og om ændring af Rådets direktiv 64/432/EØF, 72/462/EØF og 90/539/EØF

1. SAGSFORLØB

Forslag sendt til Europa-Parlamentet og Rådet (dok. KOM(2001) [452] endelig - [2001]/[0176]COD og 2001/0177 (COD)): // 01.08.2001.

Udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (dok. CES 191/2002) [1]: // 22.02.2002.

[1] Regionsudvalget besluttede, at det ikke ville afgive udtalelse.

Udtalelse fra Europa-Parlamentets førstebehandling: // 15.05.2002.

Ændret forslag fremsendt (KOM(2002)684 endelig): // 27.11.2002.

Politisk enighed (kvalificeret flertal)

Vedtagelse af den fælles holdning: // 28.11.2002.

20.02.2003.

2. FORMÅLET MED KOMMISSIONENS FORSLAG

2.1 Formålet med direktivet om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser

Det foreslåede direktiv har følgende formål:

- bedre overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser med henblik på indsamling af sammenlignelige data

- overvågning af antimikrobiel resistens i den forbindelse

- epidemiologisk undersøgelse af fødevarebårne udbrud

- bedre udveksling af oplysninger om zoonoser og zoonotiske agenser.

2.2 Formålet med forordningen om bekæmpelse af salmonella og andre fødevarebårne zoonotiske agenser

Den foreslåede forordning tager sigte på at fastsætte effektive foranstaltninger, der gradvis skal indføres, for at bekæmpe specifikke fødevarebårne zoonotiske agenser, primært i nærmere angivne dyrepopulationer, men muligvis også i andre led i fødevarekæden, men henblik på at reducere de risici, de pågældende agenser udgør for folkesundheden. Det primære mål er at bekæmpe salmonella af betydning for folkesundheden i kritiske dyrekategorier. Forordningen har følgende formål:

- etablering af rammer for en indsats for reduktion af patogener via gradvis indførelse af EF-mål for mindskelse af forekomsten af specifikke zoonotiske agenser og gennemførelse af nationale bekæmpelsesprogrammer i den forbindelse

- fastlæggelse af en procedure for at underkaste anvendelsen af specifikke bekæmpelsesforanstaltninger særlige krav eller restriktioner

- fastlæggelse af bestemmelser om samhandel med og import af levende dyr og rugeæg

- fastlæggelse af specifikke krav vedrørende dyrepopulationer, der er omfattet af bekæmpelsesforanstaltninger, i givet fald også efter at overgangsperioderne er udløbet.

3. BEMÆRKNINGER TIL DEN FÆLLES HOLDNING

3.1 Bemærkninger til Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser (se også punkt 3.3)

3.1.1 Generelle bemærkninger

Kommissionen accepterede næsten alle Europa-Parlamentets ændringsforslag ved førstebehandlingen, og den ændrede sit forslag i overensstemmelse hermed. Næsten alle de af Europa-Parlamentets ændringsforslag, der var indarbejdet i Kommis sionens forslag, er med i den fælles holdning. Den fælles holdning har ikke medtaget ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, som Kommissionen havde afvist. Den fælles holdning indeholder yderligere ændringer, der er et resultat af Rådets drøftelser efter Europa-Parlamentets førstebehandling.

Europa-Parlamentet og Rådet har en sammenfaldende holdning til principperne og de fleste bestemmelser i direktivet.

Hvad angår betragtningerne i direktivet omfatter den fælles holdning Europa-Parlamentets ændringsforslag 1-4, som blev indarbejdet i Kommissionens forslag. Nedenstående bemærkninger vedrører ikke specifikt de øvrige ændringer af betragt ningerne i den fælles holdning, da disse har til formål at sikre sammenhængen med tekstens dispositive del.

Direktivets anvendelsesdato: Rådet bemærkede, at datoen i Kommissionens forslag (nemlig den 1. januar 2003) ikke var realistisk, i betragtning af hvor langt man var i proceduren, og det fastsatte så, at anvendelse skal ske senest 6 måneder efter ikrafttrædelsen. Kommissionen accepterer dette.

3.1.2 Anvendelsesområde for overvågningen af zoonoser og zoonotiske agenser (artikel 1, artikel 4-6 og bilag I i den fælles holdning)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 5, 6, 12 (den relevante del), 13-14, 16 (se punkt 3.1.8), 19, 24-25

I den fælles holdning er visse elementer flyttet fra artikel 1 til artikel 4. Hvad angår ændringsforslag 5 er henvisningen til "effektiv risikovurdering" i sidste punktum i artikel 1, stk. 1, som var med i Kommissionens forslag, ikke med i den fælles holdning, men der henvises til elementer af risikovurdering i artikel 4, stk. 1. Resten af det sidste punktum i artikel 1, stk. 1, er ikke med i den fælles holdning, da artikler ifølge de interinstitutionelle retningslinjer for EF-lovgivningens affattelse ikke bør indeholde politiske erklæringer. Kommissionen er enig heri.

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

- Visse zoonotiske agenser er det ikke relevant at overvåge i alle led i fødevarekæden. Rådet har derfor indført en vis fleksibilitet i det nye stk. 2 i artikel 4, hvilket stemmer overens med Kommissionens forslag.

- I den fælles holdning er der også to nye bestemmelser i artikel 4, stk. 5 og 6, som går ud på at gøre det klarere, at den harmoniserede overvågning indebærer mindstekrav, og at anmode Kommissionen om at give højeste prioritet til agenser, som det bliver obligatorisk at overvåge, når der fastsættes harmo niserede regler. Kommissionen er enig i disse mere detaljerede bestemmelser, og den har fremsat en erklæring til Rådets mødeprotokol, som går ud på, at harmonisering af den rutinemæssige overvågning foreslås i det omfang, det er nødvendigt for at sikre, at oplysningerne er sammenlignelige (se erklæringerne i bilaget til denne meddelelse).

- I artikel 5 i den fælles holdning gøres det endvidere klarere, at der kun indføres samordnede overvågningsprogrammer, hvis de data, der indsamles ved rutinemæssig overvågning i henhold til artikel 4, ikke skulle være tilstrækkelige. Kommissionen kan acceptere denne bestemmelse.

- Hvad angår artikel 6 om fødevarevirksomhedsledernes forpligtelser indeholder den fælles holdning et krav om, at virksomhedslederne skal opbevare relevante kulturer, og at der skal fastsættes nærmere bestemmelser herom. Kommissionen går ind for den udbygning af virksomhedsledernes forpligtelser.

- I artikel 1, stk. 3, i den fælles holdning gøres det klarere, at direktivet finder anvendelse, uden at der derved sker en tilsidesættelse af særlige EF-bestemmelser på forskellige områder (herunder bestemmelserne om trans missible spongiforme encephalopatier). Kommissionen er enig heri.

- I bilag I er punktet "Cryptosporidiose og agenser heraf" blevet flyttet fra del A til del B, så kravet om overvågning afhænger af den epidemiologiske situation i de enkelte medlemsstater i stedet for et krav om obligatorisk overvågning. Kommissionen kan acceptere dette, fordi den fødevarebårne overførsel ikke er af stor betydning, og fordi metoderne til analyse for cryptosporidia ikke er særlig udviklede, og det er derfor nok bedre først at kræve obligatorisk overvågning, når den epidemiologiske situation kendes bedre.

3.1.3 Generelle forpligtelser (artikel 3)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 8-11

Hvad angår ændringsforslag 11 er den ændrede formulering i den fælles holdning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets ændringsforslag.

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

Ifølge den fælles holdning kan en medlemsstat udpege mere end én kompetent myndighed i direktivets forstand, forudsat at myndighederne samarbejder og der er ét kontaktpunkt for Kommissionen. Kommissionen kan acceptere denne ændring, som stemmer overens med Europa-Parlamentets tilsvarende ændringsforslag 9 til forordningen, som Kommissionen indarbejdede i sit forslag.

3.1.4 Overvågning af antimikrobiel resistens (artikel 7 og bilag II i den fælles holdning)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 26-27

Ændringsforslag 27, der indeholder krav om rapportering om produktionssystemer, der indsamles data fra, var indarbejdet i Kommissionens forslag. I den fælles holdning er kravet i stedet indarbejdet i bilag IV, så det gælder for alle rapporter og ikke kun for rapporter om antimikrobiel resistens. Kommissionen accepterer denne holdning.

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der delvis er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 28, 30, 31 og 33

Med disse ændringsforslag ønskede Parlamentet regler om overvågning af antimikrobiel resistens hos zoonotiske agenser "og andre bakteriologiske agenser". Ændringsforslag 28 og 31 vedrører artikel 7, ændringsforslag 30 og 33 vedrører bilag II. Kommissionen accepterede disse ændringsforslag med nogle redaktionelle ændringer. Hvad angår ændringsforslag 28 og 31, der vedrører artikel 7, henviser teksten i Kommissionens forslag såvel som i den fælles holdning til zoonotiske agenser "og, i det omfang de udgør en trussel mod folkesundheden, andre agenser". Det er dermed klart, at det er nødvendigt at indsamle data i tilfælde af en trussel mod folkesundheden. Den tilsvarende sætning i bilag II er fjernet i den fælles holdning, fordi de tilsvarende bestemmelser i forvejen er fastsat i artikel 7. Kommissionen accepterer denne fremgangsmåde.

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

Ifølge bilag II skal der indsamles data fra kulturer ikke kun fra bestemte dyr, men også fra fødevarer fremstillet deraf. Kommissionen er enig i disse supplerende bestemmelser.

3.1.5 Fødevarebårne udbrud (artikel 8)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 17

Hvad angår ændringsforslag 17 om krav til fødevarevirksomhedsledere er den fælles holdning i overensstemmelse med første del af ændringsforslaget, idet der henvises til artikel 19, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed [2]. Den anden del af ændringsforslaget er ikke med i den fælles holdning. Efter Kommissionens opfattelse har dette dog ingen praktisk betydning, fordi teksten henviser til den pågældende fødevare eller en passende prøve heraf. En prøve kan udmærket bestå af flere prøveenheder.

[2] EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

Kommissionen kan acceptere yderligere redaktionelle ændringer, som ligeledes er foretaget i den fælles holdning.

3.1.6 Udveksling af oplysninger (artikel 9)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 29 og 32

Del af ændringsforslag, der er indarbejdet i Kommissionens forslag, men ikke i den fælles holdning: 20

Hvad dette ændringsforslag angår er det ikke med i artikel 9, stk. 1, i den fælles holdning, at dokumenter skal offentliggøres "omgående". Det er dog med i betragtning 21 i den fælles holdning og i artikel 3, stk. 1, hvor de generelle forpligtelser fastsættes. Der er en mindre forskel mellem Kommissionens forslag, der afspejler den del af ændringsforslaget, hvor det kræves, at de nationale rapporter og sammenfatninger heraf offentliggøres, og den fælles holdning, hvor det blot kræves, at en af dem offentliggøres. Kommissionen kan acceptere disse bestemmelser.

3.1.7 Udvalgsprocedure

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 13, 25-26, 28 (den relevante del) og 31 (den relevante del)

Et særligt resultat er, at mens ændringer af bestemmelserne i bilagene ændres ved udvalgsproceduren, er visse kriterier for sådanne ændringer nu fastsat i artikler i stedet for i bilagene.

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er delvis indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 23

I såvel den fælles holdning som i Kommissionens forslag tages der hensyn til ændrings forslag 23, som foreskriver høring, når det er relevant, af det udvalg, der er nedsat ved artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 2119/98/EF af 24. september 1998 om oprettelse af et net til epidemiologisk overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme i Fællesskabet [3]. Ifølge Europa-Parlamentets forslag skulle begge udvalg høres om det samme forslag, men det lader sig ikke gøre af juridiske årsager.

[3] EFT L 268 af 3.10.1998, s. 1.

3.1.8 Høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 16 - vedrørende høring af EFSA, inden der fremsættes forslag om tilrettelæggelsen af samordnede overvågningsprogrammer.

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er delvis indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 22

Kommissionen afviste Europa-Parlamentets ændringsforslag 22, ifølge hvilket EFSA systematisk skulle høres forud for ændringer af bilag, eller inden der træffes overgangsforanstaltninger. Begrundelsen herfor er, at der ved visse "administrative" foranstaltninger ikke er behov for videnskabelig sagkundskab. I stedet skal EFSA ifølge Kommissionens forslag høres om alle spørgsmål, der kan være af stor betydning for folkesundheden (som supplement til det foregående stykke). Den fælles holdning bygger på Kommissionens forslag og angiver, at EFSA yderligere skal høres i hvert fald, inden der foreslås ændring af bilag I eller II. Kommissionen kan acceptere formuleringen i den fælles holdning.

3.1.9 Definitioner (artikel 2)

Ændringsforslag, der er indarbejdet i Kommissionens forslag, men ikke i den fælles holdning: 7

Ændringsforslaget vedrører en redaktionel ændring af definitionen af antimikrobiel resistens. Efter Kommissionens opfattelse har det ingen praktisk betydning.

Følgende bemærkninger vedrører spørgsmål, som Europa-Parlamentet ikke har berørt ved førstebehandlingen. Da definitionen af "overførbare sygdomme" ikke var essentiel og måske endda var forvirrende, er den udgået af den fælles holdning. Kommissionen er enig i denne ændring. For at skabe konsekvens er visse defini tioner, der i forvejen er fastlagt i forordning (EF) nr. 178/2002, fjernet fra det ændrede forslag og fra den fælles holdning og erstattet af en henvisning til defini tionerne i forordning (EF) nr. 178/2002. Dermed anvendes bl.a. den brede definition af "fødevarer" i forordning (EF) nr. 178/2002.

3.2 Bemærkninger til Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bekæmpelse af salmonella og andre fødevarebårne zoonotiske agenser (se også punkt 3.3)

3.2.1 Generelle bemærkninger

Ved Europa-Parlamentets førstebehandling erklærede Kommissionen, at den kunne acceptere nogle af Europa-Parlamentets ændringsforslag helt eller delvis, men at den måtte afvise andre. Kommissionens ændrede forslag blev udarbejdet i overens stemmelse hermed. Den fælles holdning har ikke medtaget ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, som Kommissionen havde afvist.

Den fælles holdning indeholder en lang række yderligere ændringer, der er et resultat af Rådets drøftelser efter Europa-Parlamentets førstebehandling. De vedrører især EF-målenes anvendelsesområde, tidsplanen for gennemførelsen af forordningen og de finansielle aspekter.

Hvad angår betragtningerne i forordningen omfatter den fælles holdning Europa-Parlamentets ændringsforslag 4-6, som blev indarbejdet i Kommissionens forslag. Nedenstående bemærkninger vedrører ikke specifikt de øvrige ændringer af betragt ningerne i den fælles holdning, da disse har til formål at sikre sammenhængen med tekstens dispositive del.

Forordningens anvendelsesdato: Rådet bemærkede, at datoen i Kommissionens forslag (nemlig den 1. januar 2003) ikke var realistisk, i betragtning af hvor langt man var i proceduren, og det fastsatte så, at anvendelse skal ske senest 6 måneder efter ikrafttrædelsen. Kommissionen accepterer dette.

3.2.2 Anvendelsesområde (artikel 1 og henvisninger til foderstoffer)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 8 (primærproduktion af fødevarer til privatpersoners eget forbrug ikke med i forordningens anvendelsesområde) 11, 15, 17 (den relevante del) og 18-20 (klarere, at forordningen også bør gælde foderstoffer).

Formuleringen af artikel 1, stk. 2, indebærer en yderligere stramning af princippet om, at forordningen bør gælde for hele fødevarekæden, inkl. foderstoffer. I andre artikler i forordningen er der også indsat yderligere henvisninger til foderstoffer, hvilket stemmer overens med Europa-Parlamentets ændringsforslag 11, 15, 17 (den relevante del) og 18-20, som ligeledes var med i Kommissionens forslag.

Yderligere ændring i den fælles holdning:

- For at sikre overensstemmelse med nærhedsprincippet og den aftale, der er indgået om de foreslåede EF-bestemmelser om fødevarehygiejne (KOM(2000) 438 endelig), skal kontrollen af zoonoser i primærproduktionen ifølge den fælles holdning varetages på nationalt plan, når der er tale om produktion af meget lille omfang (artikel 1, stk. 3, litra b)). Den nationale lovgivning skal dog opfylde målene i forordningen (artikel 1, stk. 4). Kommissionen accepterer denne fremgangsmåde.

Hvad angår fastsættelsen af målene for leddene i fødekæden efter primærproduktionen har Kommissionen fremsat en erklæring, ifølge hvilken disse normalt fastsættes efter udvalgsproceduren, jf. artikel 4 i den foreslåede forordning om fødevarehygiejne (se erklæringerne i bilaget til denne meddelelse).

3.2.3 Definitioner (artikel 2) og kompetente myndigheder (artikel 3)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 9

Den ændrede formulering af artikel 3, stk. 1, i den fælles holdning stemmer overens med ændringsforslaget og svarer til formuleringen i de tilsvarende bestemmelser i artikel 3, stk. 2, i overvågningsdirektivet.

Følgende bemærkninger om ændringer i artikel 2 (definitioner) vedrører spørgsmål, som Europa-Parlamentet ikke har berørt ved førstebehandlingen. I lighed med direktivet sikrer Kommissionens forslag og den fælles holdning overensstemmelse med definitionerne i forordning (EF) nr. 178/2002. Ligeledes gentages heller ikke de definitioner, der er fastlagt i direktivet om overvågning om zoonotiske agenser. Dette stemmer overens med Kommissionens forslag som ændret af juridiske årsager. Desuden er definitionen af "forekomst", der var med i Kommissionens forslag, ikke med i den fælles holdning, da det ikke blev anvendt i bestemmelserne. Kommissionen kan acceptere disse ændringer.

3.2.4 EF-mål: generelle aspekter (artikel 4)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 12-13 og 30-31 (nærmere bestemmelser om visse kriterier for fastsættelse af mål og målelementer er flyttet fra bilag I til artikel 4)

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

- For det første udbygger den fælles holdning ændringsforslag 13 og 31. I artikel 4, stk. 2, litra e), indsættes i listen over målelementer definitionen af undertyper af zoonotiske agenser, og det indføres et nyt bilag III (med en dertil hørende ændringsprocedure i artikel 4, stk. 7), hvori der fastsættes særlige kriterier til bestemmelse af salmonella-serotyper med betydning for folkesundheden. Samtidig med at der stadig henvises til de generelle kriterier for fastsættelse af mål via artikel 4, stk. 6, litra c), opstilles der klarere regler for de særlige kriterier for fastsættelse af mål vedrørende salmonella, og på den måde åbnes der for muligheden for at fastsættes mål for andre zoonotiske agenser end salmonella. Kommissionen kan acceptere disse bestemmelser.

- For det andet skal Kommissionen ifølge et nyt stykke (artikel 4, stk. 4) gennemføre cost-benefit-analyser, inden den foreslår EF-mål, og medlems staterne skal yde al fornøden bistand, så Kommissionen kan udarbejde sådanne analyser. Kommissionen skal endvidere høre medlemsstaterne om resultatet af analysen og foreslå mål på grundlag af en positiv cost-benefit-analyse og af høringen af medlemsstaterne. Skønt sådanne analyser er ekstremt vanskelige at gennemføre, er Kommissionen villig til at påtage sig denne opgave, der er velbegrundet.

- For det tredje er der i den fælles holdning fastsat overgangsperioder i forbindelse med fastsættelse af de første EF-mål, dvs. for forskellige kategorier af fjerkræ. De enkelte mål for fjerkræ skal således de første tre år kun gælde for de hyppigst forekommende salmonella-serotyper (fem for avlshøns og to for andet fjerkræ). Begrundelsen herfor er, dels at der sandsynligvis først foreligger cost-benefit-analyser om adskillige år, dels at man på den måde kan undgå at pålægge primærproducenterne for store byrder i de første år, hvor forordningen anvendes. Hvis der imidlertid fremlægges analyseresultater i mellemtiden, bliver det muligt at udvide kravene til de fem hyppigst forekommende serotyper i overgangsperioden. Skønt overgangsperioderne vedrører et begrænset antal serotyper, fokuseres der på de kulturer, der er ansvarlige for langt hovedparten af salmonellosetilfældene hos mennesker. Kommissionen kan gå ind for denne gradvise fremgangsmåde.

3.2.5 EF-målenes anvendelsesområde og tidsplan: skema i bilag I

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 29 (den relevante del om æglæggende høner), 36 og 38

Serotyper af salmonella af betydning for folkesundheden er således i princippet omfattet for æglæggende høner, og der bliver fastsat mål for slagtesvin ud over målene for avlssvin.

Hvad angår tidsplanen for fastsættelse af mål for henholdsvis avlssvin og slagtesvin havde Kommissionen accepteret ændringsforslag 36 og 38, dog med mulighed for en anden tidsplan for avlssvin og slagtesvin. Kommissionens forslag, den fælles holdning og Europa-Parlamentets ændringsforslag er delvis sammenfaldende. Europa-Parlamentet ønskede, at begge målene fastsættes samtidig med målet for kalkuner. I Kommissionens forslag kan målene fastsættes samtidig eller forskudt, men det første mål skal fastsættes samtidig med målet for kalkuner. Den fælles holdning går ud på, at det første mål (slagtesvin) fastsættes samtidig med målet for kalkuner, og at målet for avlssvin fastsættes et år efter. Kommissionen har dog fremsat en erklæring til Rådets mødeprotokol, som går ud på, at rækkefølgen eventuelt vil blive ændret, hvis det af evalueringen af de foreliggende data fremgår, at det vil være mere hensigtsmæssigt (se erklæringerne i bilaget til denne meddelelse). Kommissionen har foreslået denne fleksibilitet, fordi fremgangsmåden for svin er ny i Fællesskabet og forudsætter høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, inden de mest relevante foranstaltninger træffes. Der er også behov for en sådan fleksibilitet i forbindelse med minimumsordningerne for prøvetagning, der er fastsat i bilag II.A (se punkt 3.2.6). Kommissionen kan acceptere denne fremgangsmåde i den fælles holdning, som stadig kan ændres på grundlag af videnskabelig rådgivning.

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

Hvad tidsplanen angår havde Kommissionen ikke ændret de konkrete datoer i kolonne 4 og 5 i bilag I, undtagen for det supplerende mål for slagtesvin, men i den fælles holdning fastsættes der datoer, der sættes i forhold til forordningens ikrafttrædelse. Fristerne for fastsættelse af mål (skemaets kolonne 4) svarer til perioderne i Kommissionens forslag, der bl.a. omfatter ikrafttrædelse den 1. januar 2003. Disse nye frister, der sættes i forhold til ikrafttrædelsen, betyder, at en forsinket vedtagelse af forslaget betyder forsinkelser i fastsættelse af mål. Endvidere er fristerne i kolonne 5 for medlemsstaternes gennemførelse af de godkendte nationale bekæmpelsesprogrammer blevet udvidet fra 12 måneder (Kommissionens forslag) til 18 måneder, og der er tilføjet et krav om, at der skal foreligge sammenlignelige data om forekomst mindst 6 måneder før, de enkelte mål fastsættes. Kommissionen kan acceptere denne fremgangsmåde, der giver medlemsstaterne og Kommissionen mere tid til at udarbejde udkast til programmerne, godkendelsen heraf og indførelse af national lovgivning til gennemførelsen heraf.

3.2.6 Særlige krav til bekæmpelse: bilag II

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 32 (den relevante del om æglæggende høner) og 34

Alle foranstaltninger vedrørende æglæggende høner omfatter således i princippet salmonella-serotyper af betydning for folkesundheden, og der udtages prøver af voksne høner hver 15. uge i stedet for hver 9. uge.

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

Ud over nogle redaktionelle ændringer indeholder den fælles holdning yderligere en række materielle ændringer. De kommenteres i det følgende.

I bilag II.A er punkt 1.8 og 1.9 blevet mere detaljerede, og der er indsat et nyt punkt 1.10 om finansiel bistand til virksomhedsledere. Kommissionen går ind for disse bestemmelser.

Angående bilag II.B.1:

- Kravet om, at virksomhedsledere for egen regning skal udtage analyseprøver er udgået. Medlemsstaterne kan derfor beslutte at yde finansiel bistand, når blot EU-lovgivningen ikke overtrædes (i henhold til det nævnte nye punkt 1.10 skal Kommissionen underrettes).

- Endvidere er "data"-kolonnen udgået i skemaet i såvel den fælles holdning som i Kommissionens forslag, da den blev opfattet som unødvendig og forvirrende, idet prøveudtagningen blev fastlagt i skemaets sidste kolonne. I en bemærkning under skemaet findes fortsat en henvisning til undersøgelse før slagtning.

- Kommissionens forslag, den fælles holdning og Europa-Parlamentets ændringsforslag er delvis sammenfaldende hvad angår kravene til prøve udtagning vedrørende svin. I ændringsforslag 32 ønskede Europa-Parlamentet en detaljeret prøveudtagning, navnlig vedrørende slagtesvin. Kommissionen accepterede princippet om prøveudtagning af svin, dog med mulighed for ændring af prøveudtagningsstedet. I Kommissionens forslag hedder det, at de nærmere detaljer fastsættes, når målet er fastlagt, dvs. efter at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er hørt. I den fælles holdning henvises der til undersøgelse før slagtning eller udtagning af prøver af slagtekroppe på slagterierne. Kommissionen kan acceptere den fælles holdning, men vil evt. revurdere den som led i den videnskabelige høringsproces.

De særlige krav for avlsflokke (bilag II.C) i den fælles holdning stemmer overens med Kommissionens forslag, selv om formuleringen er blevet lavet om. Dertil kommer, at der i et afsnit fastsættes betingelser for, hvornår der træffes foranstalt ninger som følge af forekomst af (relevant) salmonella efter første påvisning eller efter bekræftet forekomst. Kommissionen accepterer denne fremgangsmåde.

Hvad angår de særlige krav for æglæggende høner (bilag II.D) er fristen for at gennemføre foranstaltninger i lighed med de øvrige frister (jf. ovenfor) sat i forhold til ikrafttrædelsen. I Kommissionens forslag fastsattes overgangsperioden mellem begyndelsen af gennemførelsen af de pågældende nationale bekæmpelses programmer og gennemførelsen af obligatoriske særlige krav til 24 måneder, mens den i den fælles holdning udgør 30 måneder. Dertil kommer nogle redaktionelle ændringer. Kommissionen kan ganske vist acceptere de nye bestemmelser, men den forventer, at medlemsstaterne er villige til at gennemføre bestemmelserne hurtigere, når først bekæmpelsesprogrammer er fastlagt.

Hvad angår de særlige krav for fersk kød (bilag II.E) er den absolutte frist i Kommissionens forslag ændret til en frist, der står i forhold til ikrafttrædelsen, således af overgangsperioden, som det var tilfældet med æglæggende høner, også her udvides fra 24 til 30 måneder. Desuden skal der fastsættes nærmere bestemmelser om gennemførelsen af kriteriet et år før, kriteriet anvendes. Kommissionen kan acceptere disse bestemmelser.

3.2.7 Bekæmpelsesprogrammer og bekæmpelsesmetoder: artikel 5-8

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 14-15 og 17-20.

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

- For det første er der indsat flere detaljer om frister i forbindelse med proceduren for godkendelse af de nationale bekæmpelsesprogrammer. Denne procedure er ganske sammenlignelig med den procedure, der anvendes ved godkendelse af programmer for bekæmpelse/udryddelse af sygdomme i henhold til Rådets beslutning 90/424/EØF, og Kommissionen kan derfor acceptere den.

- For det andet er artikel 7 vedrørende virksomhedslederes bekæmpelses programmer blevet omformuleret, så de ansvarlige myndigheder "kan" (i stedet for "skal") godkende programmerne: Således kan den ansvarlige myndighed etablere en ordning, der sikrer, at brancheprogrammer er tilstrækkeligt repræ sentative. Denne ændring var også indarbejdet i Kommissionens forslag, og Kommissionen kan acceptere de øvrige redaktionelle ændringer.

3.2.8 Handel: artikel 9-10

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 23 og 25 (den relevante del om FVO's indsats)

Yderligere ændringer i den fælles holdning:

- Hvad angår artikel 9 om handel inden for EF indeholder den fælles holdning nogle yderligere ændringer vedrørende de supplerende garantier. Det gøres for det første klart, at supplerende garantier for dyr og rugeæg kun vedrører salmonella (omformulering af artikel 9, stk. 2). For det andet indsættes der et nyt stk. 3 i artikel 9, hvor det fastsættes, at de relevante supplerende garantier, som nu gælder for Sverige og Finland, fortsat finder anvendelse, men at de kan ajourføres efter proceduren i henhold til forordningen. Kommissionen er enig i disse bestemmelser, og den har fremsat en erklæring til Rådets mødeprotokol, som går ud på, at den ikke vil foreslå foranstaltninger, der mindsker de garantier, der blev givet Finland og Sverige ved deres tiltrædelse af Fælles skabet (se erklæringerne i bilaget til denne meddelelse).

- Hvad angår artikel 10 om import fra tredjelande findes der nogle ændringer i den fælles holdning. Stk. 1 er blevet omformuleret lidt for at gøre det klart, at programmerne skal godkendes. Desuden indeholder stk. 4 et nyt punktum, som tillader opstilling af mål for visse "eksotiske" serotyper af salmonella (eller andre undertyper af andre zoonotiske agenser), der forekommer i tredjelande, hvis de er af særlig betydning for Fællesskabet. Stk. 5 er omformuleret for at svare til formuleringen i artikel 9. Kommissionen kan acceptere disse bestemmelser.

3.2.9 Høring af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA)

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 21 - vedrørende høring af EFSA, inden der træffes beslutning om særlige bekæmpelsesmetoder.

Ændringsforslag fra Europa-Parlamentet, der er delvis indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning: 27

Kommissionen afviste Europa-Parlamentets ændringsforslag 27, ifølge hvilket EFSA systematisk skulle høres forud for ændringer af bilag, eller inden der træffes overgangs- eller gennemførelsesforanstaltninger, med samme begrundelse som for direktivet (jf. punkt 3.1.8). Fremgangsmåden i Kommissionens forslag svarer til fremgangsmåden i direktivet. Den fælles holdning bygger på Kommissionens forslag og angiver, at EFSA yderligere skal høres i hvert fald, inden der foreslås EF-mål eller særlige bekæmpelsesmetoder. Kommissionen kan acceptere formuleringen i den fælles holdning.

3.2.10 Andet

Hvad angår laboratorier (artikel 11 og 12) blev den relevante del af Europa-Parlamentets ændringsforslag 26 om en almen henvisning til EN/ISO-standarden for kvalitetssikring accepteret af Kommissionen og indarbejdet i forslaget og i den fælles holdning. Den fælles holdning indeholder nogle yderligere redaktionelle ændringer, så laboratoriernes frist til at overholde standarden bliver sat i forhold til ikrafttrædelsen (i stedet for en absolut frist), og så nogle af elementerne i bestem melserne bliver klarere. Kommissionen kan acceptere disse ændringer.

Hvad angår EF-kontrol blev Europa-Parlamentets ændringsforslag 28 indarbejdet i Kommissionens forslag og i den fælles holdning.

Artikel 16-18, der var med i Kommissionens oprindelse forslag og er med i den fælles holdning, var af juridiske årsager ikke med i Kommissionens ændrede forslag, idet disse ændringer af direktiv 64/432/EØF [4], 72/462/EØF [5] og 90/539/EØF [6] blev anset for unødvendige på baggrund af artikel 9 og 10. Det ser ud til at Rådets Juridiske Tjeneste, i forbindelse med at de lægger sidste hånd på den fælles holdning, går med til, at disse artikler skal udgå.

[4] EFT 121 af 29.7.1964, s. 1977. Direktivet er senest ændret ved direktiv 2000/20/EF (EFT L 163 af 4.7.2000, s. 35).

[5] EFT L 302 af 31.12.1972, s. 28. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/79/EF (EFT L 24 af 30.1.1998, s. 31).

[6] EFT L 303 af 31.10.1990, s. 6. Direktivet er senest ændret ved Kommissionens beslutning 2000/505/EF (EFT L 201 af 9.8.2000, s. 8).

3.3 Finansielle spørgsmål

Ved førstebehandlingen anmodede Europa-Parlamentet ikke om ændringer af de finansielle bestemmelser i Kommissionens oprindelige forslag. Begrundelsen til betænkningen om forordningen fra Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik indeholdt et afsnit om de økonomiske aspekter. Heri hed det bl.a.: "Derfor bør det overvejes i højere grad at flytte udgifterne derhen, hvor "gevinsten" opstår, dvs. i rimeligt omfang lægge dem over på skatteyderne".

I Kommissionens forslag er de finansielle bestemmelser fastsat i artikel 15 i forslaget til direktiv om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser (artikel 16 i den fælles holdning). Herved ændres nogle bestemmelser i kapitlet om "kontrol med zoonoser" i Rådets beslutning 90/424/EØF (afsnit III, kapitel 2). Disse bestemmelser omfatter overvågningsforanstaltninger under direktivet såvel som kontrol- og bekæmpelses foranstaltninger under forordningen. EF-udgifterne kan dække:

- udpegede EF-referencelaboratoriers aktiviteter

- medfinansiering af samordnede EF-overvågningsprogrammer

- medfinansiering af visse særlige bekæmpelsesforanstaltninger.

Hvad angår særlige bekæmpelsesforanstaltninger, blev det i forslaget fastsat, at medfinansieringen af tekniske foranstaltninger, der i forvejen blev medfinansieret i henhold til gældende lovgivning (direktiv 92/117/EØF), skulle fortsætte, f.eks. bortskaffelse af avlsflokke inficeret med Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium. Begrundelsen herfor var navnlig behovet for en revision af den gældende ordning for EF's medfinansiering af programmer for bekæmpelse af sygdomme. I rapporten i forbindelse med de oprindelige forslag (KOM(2001) 452 endelig) understregede Kommissionen, at "da zoonoser således er årsag til meget høje udgifter ikke blot for erhvervslivet, men også for samfundet som helhed, er det på sin plads med offentlig finansiering af foranstaltninger, der skal reducere eller fjerne sygdommene.... Der er også et klart behov for finansielle tilskud på EF-plan... Samtidig er det ikke så ligetil at sige, hvordan de begrænsede EF-midler anvendes mest effektivt". Det hed endvidere, at disse muligheder skulle undersøges nærmere og drøftes med alle berørte parter. Indtil resultatet af en høring iværksat af Kommissionen forelå, blev det foreslået, at EF-finansieringen skulle fortsætte på grundlag af de eksisterende bestemmelser.

Under drøftelserne i Rådet opstod der betragtelige problemer, navnlig med hensyn til EF-støtten til de nye foranstaltninger til zoonosebekæmpelse, der forventedes i medfør af forordningen. Et flertal af medlemsstaterne krævede et utvetydigt tilsagn vedrørende EF-støtten til sådanne nye foranstaltninger.

Visse elementer i forbindelse med de finansielle spørgsmål blev medtaget i den fælles holdning vedrørende forordningsforslaget: kravet om cost-benefit-analyser (jf. punkt 3.2.4) og ændringen i artikel 5 (accept af Europa-Parlamentets ændringsforslag 14, der var indarbejdet i Kommissionens forslag) vedrørende de finansielle virkninger for virksomhedslederne ved at indføre effektiv bekæmpelse.

Dertil kommer to vigtige ændringer, som den fælles holdning indeholder, og som specifikt vedrører EF-medfinansieringen. For det første er det i forordningens nye artikel 26 fastsat, at Kommissionen skal aflægge rapport om finansielle spørgsmål - og, hvis der er relevant, fremsætte forslag - senest tre år efter, at forordningen er trådt i kraft (dvs. når man begynder at have udgifter til de nye obligatoriske bekæmpelses foranstaltninger). For det andet indeholder den fælles holdning vedrørende direktivet en ændring af bestemmelserne i artikel 15, så udgifterne i forbindelse med gennemførelsen af de obligatoriske bekæmpelsesforanstaltninger bliver berettigede til EF-medfinansiering (højst 50 %) inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 24, stk. 3-11, i Rådets beslutning 90/424/EØF. EF-medfinansieringen vil således ikke blot vedrøre ovennævnte eksisterende foranstaltninger til bortskaffelse af avlsflokke, men også nye foranstaltninger. Det fastsættes dog, at afgørelsen om, hvor store midler der skal afsættes til Fællesskabets medfinansiering, træffes på baggrund af den rapport, som Kommissionen skal forelægge.

Kommissionen er gået med til nævnte bestemmelser, som stemmer overens med de mål, der blev fremhævet i den rapport, der ledsagede de oprindelige forslag, men Kommissionen har peget på de budgetmæssige begrænsninger og sin begrænsede indflydelse på de budgetmæssige ressourcer. Kommissionen har sammen med Rådet fremsat en fælles erklæring til Rådets mødeprotokol (se erklæringerne i bilaget til denne meddelelse), hvor det hedder: "Rådet og Kommissionen finder, at de midler, der er til rådighed, skal være tilstrækkelige til at dække medfinansiering af foranstaltninger til bekæmpelse af zoonoser. De er enige om, at afgørelsen om, hvor store midler der skal afsættes til Fællesskabets medfinansiering, bør træffes på baggrund af den rapport, som Kommissionen skal forelægge i henhold til forordningens artikel 16. Afgørelsen skal være budgetneutral, hvilket vil sige, at den skal gennemføres inden for de givne finansielle rammer for kapitel I."

4. ERKLÆRINGER FRA KOMMISSIONEN

Kommissionens erklæringer til Rådets mødeprotokol og en fælles erklæring fra Kommissionen og Rådet om de finansielle aspekter findes i bilaget til denne meddelelse.

5. KONKLUSION

Set i lyset af ovenstående bemærkning går Kommissionen ind for de to fælles holdninger, Rådet har vedtaget med henblik på vedtagelse af:

- Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser, om ændring af Rådets beslutning 90/424/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 92/117/EØF, og

- Europa-Parlamentets og Rådets forordning om bekæmpelse af salmonella og andre fødevarebårne zoonotiske agenser og om ændring af Rådets direktiv 64/432/EØF, 72/462/EØF og 90/539/EØF.

Denne meddelelse forelægges for Europa-Parlamentet.

BILAG MED ERKLÆRINGER FRA KOMMISSIONEN

DIREKTIVET

Ad artikel 4, stk. 5 - Harmonisering af den rutinemæssige overvågning

Kommissionen vil foreslå en harmonisering af den rutinemæssige overvågning af zoonoser og zoonotiske agenser, herunder harmonisering af de laboratoriemetoder, der skal anvendes til kontrol, hvis og i det omfang det er nødvendigt for at sikre, at oplysningerne er sammenlignelige. Den vil i den forbindelse tage behørigt hensyn til nærheds- og propor tionalitetsprincippet og nødvendigheden af at undgå at skabe unødige finansielle eller administrative byrder for de kompetente myndigheder.

Ad artikel 5 - Samordnet overvågning

Kommissionen vil foreslå foranstaltninger i overensstemmelse med gældende fælles skabslovgivning, således at det bliver muligt at indsamle de data, der er nødvendige for at vedtage de første bekæmpelsesmål i henhold til forordningen, inden direktivet træder i kraft.

Ad artikel 16, nr. 1 - Ændring af beslutning 90/424/EF

Rådet og Kommissionen finder, at de midler, der er til rådighed, skal være tilstrækkelige til at dække medfinansiering af foranstaltninger til bekæmpelse af zoonoser. De er enige om, at afgørelsen om, hvor store midler der skal afsættes til Fællesskabets medfinansiering, bør træffes på baggrund af den rapport, som Kommissionen skal forelægge i henhold til forordningens artikel 16. Afgørelsen skal være budgetneutral, hvilket vil sige, at den skal gennemføres inden for de givne finansielle rammer for kapitel I.

FORORDNINGEN

Ad artikel 9, stk. 3 - Supplerende garantier

Kommissionen vil ikke foreslå foranstaltninger, der mindsker de garantier, der blev givet Finland og Sverige ved deres tiltrædelse af Fællesskabet.

Ad bilag I og bilag II, del B - Mål for leddene efter primærproduktionen

Kommissionen erklærer, at målene for leddene i fødekæden efter primærproduktionen normalt fastsættes efter udvalgsproceduren, jf. artikel 4 i den foreslåede forordning om fødevarehygiejne. Disse skal supplere målene for konsumæg og fjerkrækød i den foreslåede forordning om bekæmpelse af zoonoser (der også vil kunne ændres eller suppleres efter udvalgsproceduren).

Ad bilag I og II - Mål for svin

Kommissionen erklærer, at den påtænkte rækkefølge for Fællesskabets mål for svin eventuelt vil blive ændret, hvis det af evalueringen af de foreliggende data fremgår, at det vil være mere hensigtsmæssigt.