Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002)« (97/C 379/07)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til

- Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets (1998-2002) [KOM(97) 142 endelig udg. - 97/0119 (COD)] (),

- Kommissionens beslutning af 30. april 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 1, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

- sin beslutning af 8. marts 1996 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 7 »Borgernes Europa, Forskning, Kultur, Ungdom og Forbrugerspørgsmål«,

- Kommissionens meddelelse »Forske for fremtiden: Europæisk forskning i borgernes tjeneste« (KOM(96) 332 endelig udg.),

- Kommissionens arbejdsdokument »Mod det femte rammeprogram: Nye punkter til debatten om retningslinjerne« (KOM(96) 595 endelig udg.),

- Kommissionens arbejdsdokument »Mod det femte rammeprogram: Videnskabelige og teknologiske mål« (KOM(97) 47 endelig udg.),

- Regionsudvalgets udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 1110/94/EF (som formuleret i afgørelse nr. 616/96/EF) om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (1994-1998)« og »Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om anden tilpasning af afgørelse nr. 94/268/Euratom (som formuleret i afgørelse 96/253/Euratom) om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998)« (),

- Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens »Grønbog om innovation« (),

- Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens grønbog »Almen uddannelse - Erhvervsuddannelse - Forskning: Hindringer for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab« (),

- Regionsudvalgets udtalelse om »Første handlingsplan for innovation i Europa - Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende faktor« (),

- 5-års-evalueringen af Den Europæiske Unions FTU-rammeprogrammer ved et uafhængigt ekspertpanel under forsæde af E. Davignon,

- Underudvalg 7's forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 158/97 rev.), som blev vedtaget den 11. juli 1997 med Christina Tallberg som ordfører -

på den 19. plenarforsamling den 17.-18. september 1997 (mødet den 18. september) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Udgangspunkt

1.1. Regionsudvalget hilser Kommissionens forslag om et femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling for perioden 1998-2002 velkommen. De foreslåede indsatsområder skaber store muligheder for udviklingen på lokalt og regionalt niveau.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Regionsudvalget bifalder Kommissionens arbejdsform med meddelelser og arbejdsdokumenter, som har gjort det muligt i vidt omfang at inddrage andre i udformningen af det endelige forslag. De foranstaltninger, der iværksættes, vil bidrage til at støtte udviklingen og løse problemerne lokalt og regionalt. En fortsat dialog er meget vigtig, hvis de muligheder, som det kommende rammeprogram skaber, skal realiseres.

2.2. Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag til seks programområder og udformningen af dem, dog med visse tilføjelser og ændringsforslag. Regionsudvalget påpeger allerede nu, at det er under den detaljerede udformning af programområderne og i fremtidige ændringer, at de afgørelser, der får størst betydning for kommunerne og regionerne, træffes. Det er meget vigtigt, at Regionsudvalget høres og inddrages, før der træffes beslutninger på disse områder.

2.3. Regionsudvalget sætter spørgsmålstegn ved, at Kommissionen selv skal kunne gennemføre særprogrammerne. De seks programmer har så stor betydning for kommuner og regioner, at Regionsudvalget ønsker samråd, både inden særprogrammerne fastlægges og i løbet af programperioden før revisionen.

2.4. Det er vigtigt, at også forskningen og den teknologiske udvikling bidrager til løsningen af dagens samfundsproblemer. Forskningspolitikken bør derfor udformes på en sådan måde, at den i højere grad på én gang støtter samfundets behov på lokalt og regionalt plan og EU's forskellige politikker.

2.5. Flere af de samfundsproblemer, som tages op på europæisk niveau, er særligt mærkbare lokalt og regionalt. Det gælder arbejdsløshed, det faldende skatteprovenu fra arbejdsstyrken, miljøproblemer, det stigende antal ældre osv. Der må gøres en indsats for at få borgerne til at genkende problembeskrivelserne og forstå, at løsningerne kommer dem til gode, der hvor de bor.

2.6. Regionsudvalget fremhæver det samspil på regionalt niveau, som eksisterer mellem strukturfondene og FTU (forskning og teknologisk udvikling). Hertil kommer national, regional og lokal udviklingsstøtte. På lokalt og regionalt niveau er der behov for koordinering af forskellige indsatser, som sigter på samme område.

2.7. Regionsudvalget har på eget initiativ udtalt sig om Kommissionens meddelelse om de vigtigste emner for forbrugerpolitikken 1996-1998 (). Regionsudvalget bifalder forslaget om at udvide forbrugerbeskyttelsen til områder som samfundsvigtige offentlige tjenester og levnedsmiddelsikkerhed for at fremme forbrugsmønstre, som fører til en bæredygtig udvikling på miljø- og folkesundhedsområdet.

2.8. Regionsudvalget er af den opfattelse, at der er behov for de lokale og regionale myndigheders aktive medvirken i forbindelse med gennemførelsen af det kommende femte rammeprogram. Det er disse beslutningsniveauer, som står borgerne og de økonomiske aktører nærmest. Der er stor interesse for en sådan medvirken.

2.9. Regionsudvalget understreger, at mulighederne for at skabe regionale forskningsinstitutioner bør udnyttes. Gennem lokal og regional støtte til opbygningen af sådanne institutioner kan der ske en udvikling af viden, som er særlig vigtig på det lokale og regionale niveau. Spredningen af viden sker hurtigt og foregår i nær kontakt med brugerne.

2.10. Kommissionen har i sin meddelelse »Forske for Fremtiden« () beskrevet de udfordringer og muligheder, som Unionen og dens medlemsstater står overfor. Regionsudvalget deler Kommissionens opfattelse i disse spørgsmål, men ønsker samtidig at fremhæve nedenstående områder. De er lige så vigtige som de områder, der nævnes i Kommissionens arbejdsdokument, og bør derfor tages med i betragtning:

- Befolkningens aldring sammen med andre forandringer i samfundet kræver, at der sættes ind på områder som viden om nationale og internationale tendenser i forandringen af befolkningens sammensætning, aldringsprocessen, forebyggelse af aldersbetingede sygdomme og pleje.

- For funktionshæmmede skaber den hurtige udvikling inden for bl.a. informations- og kommunikationsteknologierne nye muligheder for øget livskvalitet - privat, uddannelsesmæssigt og i arbejdslivet.

Udviklingen gør det muligt at overvinde hindringer, som tidligere gjorde det umuligt for personer med et handicap at deltage i samfundslivet på lige vilkår med andre borgere.

- På FN-konferencen i Rio blev regeringscheferne enige om, at der skulle udarbejdes lokale udgaver af Agenda 21. Ansvaret for dette arbejde hviler på de lokale og regionale myndigheder. Formålet er bl.a. at fremme overgangen til miljøvenlig produktionsteknik, nye miljøvenlige produkter og kredsløbstænkning i stedet for genbrug.

- Informations- og kommunikationsteknologierne skal anvendes i demokratiets tjeneste såvel lokalt, regionalt og nationalt som inden for Unionen til information og dialog med borgerne.

- Arbejdsløsheden er et stort problem for borgerne og de kommuner og regioner, de bor i. De lokale og regionale myndigheder gør en stor indsats for at skabe arbejdspladser og mildne arbejdsløshedens virkninger.

- Samfundsproblemer som følge af f.eks. arbejdsløshed, trafikskader, vold, narkotika, alkohol og andre former for afhængighed øger risikoen for sygelighed i befolkningen.

- Man bør være særlig opmærksom på børns og unges behov og muligheder i forbindelse med samfundsændringerne.

- Når der iværksættes aktioner under det femte rammeprogram, skal der udarbejdes redegørelser, som viser deres følger for kvinder og mænd, og det skal godtgøres, at kvindelige og mandlige forskere får samme forudsætninger for at deltage. Kvinders og mænds forskellige forudsætninger og muligheder på forskellige områder kendes i dag, bl.a. gennem forskning i emnet.

- Tiltag, som støtter lokal og regional udvikling, skal være af højeste kvalitet. Dette kræver, at der samtidig sættes ind med støtte til udviklingen i forskellige regioner, så de kan deltage på dette kvalitative niveau. Udligning af forskelle (samhørighed) skal være målet på dette høje niveau.

- Den stigende interesse for udviklingssamarbejde mellem landene rundt om Middelhavet og Østersøen skal støttes, og udvekslingen af viden og erfaring mellem disse lande skal udbygges. Et sådant samarbejde kombineret med forskning kan medføre udligning af de sociale forskelle.

- Lokale og regionale myndigheder er stærkt engageret i transport af mennesker og varer og i problemer i tilknytning hertil.

- Der kan være behov for at støtte mobiliteten i det indre marked med forskning, der kan vise, hvordan man kan leve i et multietnisk samfund.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Tilrettelæggelse af programmerne: større koncentration og effektivitet

3.1.1. De tematiske programmers indhold

Regionsudvalget efterlyser et socioøkonomisk afsnit for forskning i samfundet som helhed - ikke kun på de områder, der er afgrænset af nøgleaktionerne. De socioøkonomiske forskningsprojekter, som foreslås, er alle små. De dækker ikke alle de områder, som kan blive berørt af foreslåede nøgleaktioner. Skal virkningerne af forskellige indsatser sættes ind i en større sammenhæng, er det nødvendigt med et særskilt tematisk programområde.

3.1.2. Nøgleaktioner

3.1.2.1. Regionsudvalget bifalder, at store dele af programmerne skal tage udgangspunkt i brugerne og forbrugerne. Det giver de lokale og regionale myndigheder en vigtig rolle ved udformningen af delprogrammer og spredning af forskningsresultater.

3.1.2.2. Regionsudvalget noterer sig, at nøgleaktionerne skal gennemføres ud fra et bottom up-perspektiv. Det er kun muligt, hvis programmerne i deres udformning bygger på denne forudsætning, dvs. at lederne af programmerne har eller skaffer sig viden om bl.a. forbrugernes og brugernes synspunkter.

3.1.3. Samordning og smidighed

3.1.3.1. Regionsudvalget ønsker, at programmerne i det kommende rammeprogram koordineres bedre, end det i dag er tilfældet. Det må dog ikke ske på en sådan måde, at det forhindrer en forenkling af programadministrationen, eller at subsidiaritetsprincippet negligeres.

3.1.3.2. Regionsudvalget er enig i, at der er behov for et vist råderum. Regionsudvalget går ud fra, at Regionsudvalget bliver hørt, før aktionerne iværksættes og målrettes.

3.1.4. Bedre og mere hensigtsmæssige forvaltningsmetoder

3.1.4.1. Regionsudvalget sætter spørgsmålstegn ved forslaget om, at Kommissionen selv skal kunne gennemføre særprogrammerne. Disse programmer har stor betydning for de lokale og regionale myndigheder. Forbrugere og brugere skal stå i centrum, når der udformes løsninger. Spørgsmålet er, om en afdeling i Kommissionen - i betragtning af den store afstand - kan varetage kommunernes, regionernes, brugernes og forbrugernes interesser, når særprogrammerne fastlægges. Tvivlen ville være noget mindre, hvis der fandtes en rådgivende gruppe med repræsentanter for det lokale og regionale plan.

3.1.4.2. Regionsudvalget går ud fra, at der udvikles samrådsformer mellem Kommissionen og repræsentanter for kommuner og regioner, så den viden, som findes i disse grupper samt i kommuner og regioner, udnyttes, og deres interesser varetages.

3.1.5. Finansierings- og budgetforhold

3.1.5.1. Regionsudvalget mener, at finansieringsrammen for det femte rammeprogram bør være mindst lige så stor som for det fjerde rammeprogram, og at programmet skal være åbent for lokale og regionale projekter, som har behov for denne form for finansiering. Kommissionens forslag til fordeling af bevillingerne mellem de forskellige dele af det kommende rammeprogram virker hensigtsmæssig.

3.1.5.2. Regionsudvalget ønsker at blive hørt, inden der træffes beslutninger om særprogrammerne. Det har stor lokal og regional betydning, hvordan disse programmer udformes, da de påvirker udviklingen.

3.2. Kriterier for udvælgelse af emner og mål for EU-aktioner

3.2.1. Regionsudvalget bakker op om Kommissionens forslag til forskningsmål, hvor der lægges lige stor vægt på opretholdelse og udvikling af den europæiske forskningskvalitet, borgernes behov og den europæiske konkurrenceevne. Regionsudvalget efterlyser den præcisering på dette område, som findes i Kommissionens arbejdsdokument ().

3.2.2. Regionsudvalget påpeger, at kriterierne bør fortolkes således, at forskningen også kan tage sigte på viden og teknik, som både erhvervsvirksomheder og samfundsinstitutioner kan udnytte i borgernes tjeneste.

3.2.3. Regionsudvalget bakker op om kriterierne for »merværdi« på EU-niveau, men påpeger samtidig, at det kan være nødvendigt med en aktiv indsats fra EU's side for at opbygge en »kritisk masse« i forskellige regioner, som giver disse regioner mulighed for at være med inden for forskellige forskningsområder. En sådan indsats kan f.eks. foretages inden for rammerne af de tre tværgående programmer.

3.3. Programmerne: indhold og mål

3.3.1. Regionsudvalget understreger behovet for tværvidenskabelige aktiviteter. Der er ofte brug for tværvidenskabelige aktiviteter i forbindelse med spørgsmål, som vedrører det lokale og regionale niveau. Tværvidenskabelig bearbejdning forudsætter koordinering af tiltagene.

3.3.2. Regionsudvalget fremhæver betydningen af støtte til forskningens infrastruktur. Herved tilvejebringes forudsætninger for, at der kan gennemføres vellykkede projekter i hele Unionen.

Tematiske programmer

3.3.3. Forskning i bioressourcer og økosystemer

3.3.3.1. Bioressourcer og økosystemer I: Sundhed og ernæring

Regionsudvalget foreslår, med henvisning til de problemer, kogalskaben har givet anledning til, og mistilliden til levnedsmidlernes kvalitet (det aktuelle spørgsmål om genteknologien), at der iværksættes et delprogram til støtte for såvel forbrugerne som producenterne. Det bør omfatte alle aspekter af levnedsmiddelproduktionen, herunder kvalitetstest, maksimering af næringsværdi og sikkerhed. Man skal være opmærksom på, at det i mange lande er de lokale myndigheder, der har ansvaret for levnedsmiddelkontrollen. Regionsudvalget mener, at man også bør prioritere forskningen i nye levnedsmidler, f.eks. levnedsmidler med helbredende eller forebyggende egenskaber.

3.3.3.2. Bioressourcer og økosystemer II: Bekæmpelse af virus- og infektionssygdomme

Regionsudvalget anser folkesundheden for at være et meget vigtigt område. Det er også et af de områder, hvor EU har kompetence, jf. artikel 129. Der bør gøres en indsats for at komme sygelighed til livs og få skabt det bedst mulige sundhedsniveau i forskellige lande og befolkningsgrupper - først og fremmest gennem forebyggende foranstaltninger. Dette bør afspejles i en højere prioritering af folkesundhedsområdet og øget ressourcetildeling.

Regionsudvalget efterlyser et område, som i et bredere perspektiv belyser konsekvenserne af befolkningens aldring. Der er brug for større viden om, hvorledes de deraf følgende behov og problemer kan løses. Det kunne dreje sig om demografi og aldersrelaterede sygdomme og deres indvirkning på sundheds- og sygehusvæsenets økonomi. Dette område vedrører mange medlemslande og er af betydning for det lokale og regionale ansvar for borgerne.

3.3.3.3. Bioressourcer og økosystemer IV: Forvaltning af vandressourcerne og vandets kvalitet

Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at adgang til rent vand er af fundamental betydning for alle. Samtidig står det klart, at spørgsmålet om rent vand har forskellige aspekter i de enkelte medlemslande afhængigt af deres forudsætninger. Dette spiller ind på programmets udformning. I mange lande er de lokale myndigheder ansvarlige for vandforsyningen.

3.3.3.4. Bioressourcer og økosystemer V: Samspillet mellem miljø og sundhed

Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at der må træffes foranstaltninger for at mindske miljøødelæggelsen. Den ovenfor omtalte adgang til rent vand er et område, hvor miljøet spiller en stor rolle. Meget af den forurening, der her beskrives, påvirker drikkevandsindvindingsområder, større vandløb og indhave som Østersøen.

3.3.3.5. Bioressourcer og økosystemer VI: Integreret udvikling af landdistrikter og kystområder

Regionsudvalget har tidligere peget på behovet for udviklingsforanstaltninger for tyndt befolkede områder og kystområder. Samme udviklingsbehov har skærgårdsområderne. Allerede i dag foregår udviklingen også på andre områder end inden for landbrug, skovbrug og fiskeri. Man bør være opmærksom på skovbrugsforskningen. Med optagelsen af de nye medlemslande er interessen for at fremdrage dette område steget. Man bør udnytte de gamle og nye medlemslandes samlede sagkundskab til at støtte producenter i f.eks. landdistrikterne samt producenter, der udnytter træfiber. Turisme og informations- og kommunikationsteknologi, ICT, er områder, som vil få stor betydning fremover. Regionsudvalget mener, at forskning er påkrævet for at støtte udviklingen på disse områder.

3.3.3.6. Generel udvikling af generiske teknologier samt grundforskning

Regionsudvalget har tidligere påpeget behovet for viden for at få folk til at benytte sig af den nyeste viden på f.eks. folkesundhedsområdet og ændre adfærd i forlængelse heraf. Hertil kræves, at forskningen indgår i samarbejde med sundhedsuddannelsesprogrammer, der kan forventes at påvirke borgernes adfærd i positiv retning.

3.3.4. Udvikling af et brugervenligt informationssamfund

3.3.4.1. Generelle mål

Regionsudvalget bakker op om de mål, der er formuleret for de forskellige programmer. Det efterlyser dog et krav om, at udviklingen af et brugervenligt informationssamfund skal resultere i løsninger, som accepteres af såvel kvinder som mænd i forskellige aldre og forskellige faser af livet.

Regionsudvalget fremhæver den store betydning, informationssamfundet vil få for EU's borgere. Det stiller krav om infrastruktur og et prissystem, som gør informations- og kommunikationssystemerne tilgængelige for alle.

3.3.4.2. Informationssamfundet I: Systemer og tjenester for borgerne

- Regionsudvalget fremhæver specielt de funktionshæmmedes behov. Det drejer sig bl.a. i vid udstrækning om hjælpemidler, som muliggør høj livskvalitet og et selvstændigt liv, både privat og arbejdsmæssigt, f.eks. gennem distancearbejde.

- Regionsudvalget efterlyser et område, som tilgodeser det demokratiske systems behov. Udviklingen af informations- og kommunikationsteknologierne, ICT, åbner nye muligheder for de politiske organisationer på lokalt, regionalt, nationalt og EU-niveau. Der kan etableres en ny form for dialog, som inddrager borgerne i de demokratiske processer. Egnede løsninger kræver forskning i emnet.

- Regionsudvalget efterlyser endnu et element under denne »nøgleaktion«, som skal fokusere på samordning af forskellige brugerprogrammer, især inden for uddannelse, sundhed, ældreområdet, offentlig forvaltning, miljø og transport. Samordningen omfatter applikationer udformet på nationalt, regionalt og lokalt niveau. »Digital sites« i kommuner, byer og regioner er et eksempel på en aktuel aktivitet på dette område (IADS, Integrated Actions for Digital Sites). I Kommissionens arbejdsdokument var der en sådan beskrivelse.

3.3.4.3. Informationssamfundet II: Elektronisk handel (eng: »electronic trading«, o.a.) og nye arbejdsmetoder

Regionsudvalget understreger værdien af den udvikling, som foreslås. Samtidig er overskriften alt for begrænset, når man tager i betragtning, hvilken udvikling der allerede er i gang. I stedet for »electronic trading« (elektronisk handel) kunne man f.eks. skrive »electronic commerce« (elektronisk erhvervsvirksomhed). Elektroniske indkøbs- og betalingssystemer, som omfattes af »commerce«, vil få stor betydning for kommuner og regioner og de virksomheder, disse handler med.

3.3.4.4. Informationssamfundet III: Multimediernes indhold

Regionsudvalget deler Kommissionens opfattelse af behovet for støtte på de nævnte områder. Et område, som savnes, er dog livslang uddannelse. Det vil fremover få central betydning som middel til at mindske risikoen for arbejdsløshed for dem, der har arbejde i dag, og til at øge mulighederne for dem, der ikke har det. Det er også en måde at bekæmpe social udstødelse på.

3.3.4.5. Informationssamfundet IV: Vigtige teknologier og infrastrukturer

Regionsudvalget understreger, at de funktionelle krav til teknologierne skal formuleres af brugerne, dvs. borgere, politikere og erhvervsliv, mens den tekniske udvikling hovedsageligt er producenternes anliggende.

3.3.5. Fremme af en konkurrence- og bæredygtig vækst

3.3.5.1. Konkurrence- og bæredygtig vækst I: Produkter, fremstillingsmetoder, organisation

- Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed, at teknologi og miljø er stillet lige i støtten til »konkurrence- og bæredygtig vækst«. Der er behov for nye produkter og fremstillingsmetoder samt en anden tilrettelæggelse af arbejdet, som letter overgangen til et »kredsløbssamfund«.

- Regionsudvalget finder det vigtigt, at de eksisterende ressourcer til FTU støtter denne indsats. På FN-konferencen i Rio i 1992 om miljø og udvikling blev regeringscheferne enige om, at der skulle udarbejdes en lokal agenda for det 21. århundrede. Kommuner og regioner har en nøglerolle i dette arbejde.

- Regionsudvalget understreger betydningen af, at der kun går kort tid mellem tilkomsten af ny viden og dens anvendelse i industrien. Der er behov for et tæt samarbejde mellem dem, der har brug for løsning af et problem, og den forskning, som kan udvikle løsninger i form af viden eller ny teknologi. Dette er vigtigt for evnen til at konkurrere med lande uden for EU. Denne nøgleaktion viser, hvor vigtigt det er, at rammeprogrammet er så fleksibelt, at der løbende kan inddrages nye prioriterede områder.

3.3.5.2. Konkurrence- og bæredygtig vækst II: Bæredygtig mobilitet og intermodalitet

Regionsudvalget mener, at udviklingen af miljømæssigt bæredygtige transportsystemer er nært knyttet til lokal og regional fysisk planlægning og miljøplanlægning. Forskningen i infrastruktur og tilgængelighed skal understøtte såvel europæiske som nationale, regionale og lokale ambitioner.

3.3.5.3. Konkurrence- og bæredygtig vækst IV: Havteknologi

Regionsudvalget minder om, at EU's regioner har forskellige forudsætninger. Der skal findes forskellige løsninger, som tilgodeser behovene både i et varmt klima og i arktisk klima. Ud over hensyntagen til behovene som følge af forskelligt klima skal der findes løsninger for regionale og interregionale transportsystemer samt for indlandstrafik ad vandvejen.

3.3.5.4. Konkurrence- og bæredygtig vækst V: Avancerede energisystemer og -tjenester

Regionsudvalget peger på nødvendigheden af at udvikle nye, vedvarende energikilder, f.eks. forskellige former for solenergi og geotermisk energi. Sammen med udveksling af erfaringer om energibesparelser og fremtidige, decentrale løsninger vil dette gøre det muligt at opfylde såvel miljømålene som energimålene. Forskning i brint som energikilde har f.eks. interesse for fremtidens køretøjer. Dertil kommer, at alle disse løsninger samtidig skaber betingelser for nye arbejdspladser.

3.3.5.5. Konkurrence- og bæredygtig vækst VI: Fremtidens by

Regionsudvalget bifalder forslaget om at gøre byerne til forskningsområde. De foreslåede indsatsområder er velvalgte, men et sådant program bør også fokusere på områder som leve- og arbejdsvilkårene i byerne, befolkningens aldring, det høje indvandrertal og konsekvenserne af den øgede anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi.

Følgerne af fænomener som narkotikamisbrug, vold, segregation og arbejdsløshed bør belyses, så der kan lægges planer for bekæmpelsen af dem. En indsats for at kortlægge fremtidens problemer og imødegå dem er vigtig for borgerne. Det moderne samfund - med dets mangler og muligheder - kommer først til syne i byerne. Derfor er det særligt vigtigt, at der forskes i, hvordan byerne kan udvikles og problemerne løses.

Mange af disse fænomener begynder i større byer og spreder sig derfra til mindre byer. Andre spreder sig fra byer til landdistrikter. Under alle omstændigheder er der et samspil mellem by og land. En undersøgelse af fremtidens by må omfatte disse aspekter for at fremme forståelsen af forskellige udviklingsforløb.

Regionsudvalget understreger behovet for satsningen på demokratiske informationsnet (kodeord: »den digitale by«). Samtidig er det vigtigt at koordinere denne indsats med foranstaltningerne under nøgleaktionen »Informationssamfundet I: Systemer og tjenester for borgerne«. Alle programapplikationer på nationalt, regionalt og lokalt plan bør udformes på en sådan måde, at de kan samordnes ud fra et brugerperspektiv.

Tværgående programmer

3.3.6. Befæstelse af europæisk forsknings internationale rolle

3.3.6.1. Regionsudvalget er af den opfattelse, at det samarbejde, som er blevet skabt omkring Middelhavet, er vigtigt. I det sidste år har det fået en pendant i Østersøsamarbejdet. I begge tilfælde er der tale om et samarbejde mellem EU-medlemsstater og tredjelande med henblik på at løse spørgsmål af fælles interesse. Det er vigtigt at videreudvikle projekterne og udveksle erfaringer.

3.3.6.2. Regionsudvalget mener, at der skal fastlægges klare regler for finansieringen af tredjelandes deltagelse i FTU. Skal deltagerlandet betale, opstår der begrænsninger af økonomisk art. Eksempler på dette er landene i Central- og Østeuropa. Finansiering via PHARE-, TACIS- eller MEDA-programmerne forekommer ikke hensigtsmæssig pga. de meget komplicerede regler. For udviklingslande er selvfinansiering ofte umulig. Navnlig i denne forbindelse kan det være nødvendigt med et særskilt budget.

3.3.7. Innovation og små og mellemstore virksomheders deltagelse

3.3.7.1. Regionsudvalget bakker op om forslagene om støtte til SMV's deltagelse i arbejdet med og udnyttelsen af innovationer.

3.3.7.2. Regionsudvalget understreger, hvor vigtig udformningen af det enkelte projekt er for SMV's mulighed for at deltage. Jo større og dyrere projekterne er, desto sværere er det for SMV at deltage af praktiske grunde, og jo sværere er det at finde en løsning på finansieringsproblemet. Det er i sig selv et problem, at der er mange aktører, som støtter lokal og regional udvikling. Støtten gives lokalt, regionalt, nationalt og på EU-niveau gennem bl.a. strukturfondene og FTU. Der er et udtalt behov for at hjælpe SMV med at finde vejen til succes gennem de forskellige støtteordninger uden dermed at øge antallet af mellemliggende strukturer.

3.3.7.3. Regionsudvalget efterlyser foranstaltninger, som øger virksomhedernes mulighed for at ansætte personale. Hensigten er at øge forskernes mobilitet og deres praktiske viden om erhvervslivet, især gennem ansættelse af unge forskere og ingeniører på tværs af de nationale grænser. Det er nødvendigt som supplement til innovations- og teknologioverførslen.

3.3.7.4. Regionsudvalget understreger, at SMV's deltagelse i forskning og teknologisk udvikling skal bygge på bottom up-perspektivet, dvs. på viden, som findes lokalt og regionalt. Det er vigtigt, at administrationen og ledelsen af programmerne udformes under hensyntagen til dette perspektiv. Det kan ske ved, at repræsentanter for lokale og regionale myndigheder knyttes til forskningsinstitutioner og universiteter o.l. samt til programledelsen.

3.3.7.5. De lokale og regionale myndigheder, der har ansvar for og deltager i den lokale og regionale udvikling, spiller en helt central rolle mht. at finde støtte til den ønskede udvikling gennem samarbejde med de mange forskellige aktører. For at støtte virksomhederne tilbyder de bl.a. lokale finansieringsformer, rådgivning, uddannelsesmuligheder for de ansatte og lederrekruttering.

3.3.8. Udvikling af de menneskelige ressourcer

Regionsudvalget fremhæver, at det er vigtigt at udforme indsatsen på en sådan måde, at den støtter både kvinders og mænds deltagelse i udviklingsprogrammerne og medvirker til, at der fremover vil være en ligelig fordeling mellem dem. Støttens udformning skal også bidrage til, at forskere i alle regioner får mulighed for at konkurrere med projekter af højeste kvalitet.

4. Konklusion

4.1. Regionsudvalget noterer sig med tilfredshed, at Kommissionen har valgt at udforme det kommende rammeprogram i dialog med bl.a. Regionsudvalget. Denne dialog viser, at de udfordringer og muligheder, som rammeprogrammet tager udgangspunkt i, genfindes på lokalt og regionalt plan. Den forskning og udvikling, som programmet medfører, er af største betydning for kommuner og regioner.

4.2. Regionsudvalget kan tilslutte sig de seks foreslåede programmer, dog med visse tilføjelser og ændringer. Samtidig står det klart, at de mere detaljerede beskrivelser af særprogrammerne er afgørende for, hvordan de programmer, der nu anbefales, bliver gennemført ude i kommuner og regioner.

4.3. Regionsudvalget sætter spørgsmålstegn ved forslaget om, at Kommissionen selv skal kunne gennemføre særprogrammerne som foreslået. Regionsudvalget ønsker at blive hørt, inden særprogrammerne lægges fast for at sikre, at der tages hensyn til kommunernes, regionernes, brugernes og forbrugernes interesser.

4.4. Der er efter Regionsudvalgets mening brug for et bredt tematisk socioøkonomisk program for forskning i samfundet som helhed. Forslaget om at medtage socioøkonomiske projekter i nøgleaktionerne medfører en opdeling, som gør det vanskeligere eller ligefrem umuligt at sætte forskellige tiltag ind i en større sammenhæng. Det er ikke tilstrækkeligt at bedømme hvert tiltag for sig. Det er den samlede effekt af flere tiltag, som det er vigtigt at beskrive.

4.5. Regionsudvalget fremhæver tre områder, hvor forskningen og udviklingen har særlig betydning eller kræver særlig opmærksomhed. Det første er personer med et handicap, for hvem udviklingen åbner store muligheder både privat og i arbejdslivet. Den hidtidige udvikling inden for informations- og kommunikationsteknologi har vist, at der her findes store muligheder.

4.6. Det andet område er kvinder og mænds forskellige behov og interesser, som man skal være opmærksom på under udarbejdelsen af særprogrammerne. Når der f.eks. iværksættes foranstaltninger inden for informations- og kommunikationsteknologi og bæredygtig udvikling, skal de udformes sådan, at de støtter en udvikling, som giver kønnene lige forudsætninger. Hvor der er en forskel, skal foranstaltningerne støtte en forandring, så at mænd og kvinder får lige vilkår.

4.7. Det tredje område er befolkningens aldring. Den påvirker behovet for at sætte ind på områder som ICT, forskning i aldersbetingede sygdomme, indvirkningen på sundheds- og sygehusvæsenets økonomi. Når scenarier om f.eks. fremtidens by skal udformes, er demografien en vigtig del.

4.8. Inden for de tre tematiske programmer peger Regionsudvalget på nogle områder. Levnedsmiddelproduktionen har fået stor opmærksomhed på grund af kogalskaben. Inden for nøgleaktionen »Sundhed og ernæring« foreslås et bredt delprogram, som omfatter alle aspekter af levnedsmiddelproduktionen. Den viden, som erhverves, skal være til støtte for såvel forbrugere som producenter.

4.9. Regionsudvalget foreslår, at der anlægges et bredere syn på nøgleaktionen »Bekæmpelse af virus- og infektionssygdomme«. Spørgsmål som folkesundhed og befolkningens aldring inddrages.

4.10. Informationssamfundet påvirker i allerhøjeste grad kommuner og regioner. Inden for nøgleaktionen »Systemer og tjenester for borgerne« foreslås et område, som tilgodeser det demokratiske systems behov. Teknologien gør det muligt at skabe et nyt forum for dialog mellem borgerne og politikerne på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk niveau. Et andet område, som efterlyses, er en samordning af forskellige programapplikationer ud fra et brugersynspunkt. Det gælder såvel lokale og regionale som nationale applikationer.

4.11. Udformningen af programmet »Konkurrence- og bæredygtig vækst« har særlig betydning på grund af arbejdet med Agenda 21 på lokalt plan. De projekter, som støttes, bør gøre rede for, hvordan resultaterne opfylder målet om at skabe et »kredsløbssamfund«.

4.12. Regionsudvalget bifalder forslaget om at skabe et tværvidenskabeligt program om »Fremtidens by«. Det er vigtigt for borgerne, at der gøres en indsats for at kortlægge fremtidens problemer og løse dem. Det er også vigtigt at få belyst samspillet mellem større og mindre byer og landdistrikterne.

4.13. Regionsudvalget peger endvidere på betydningen af foranstaltninger for små og mellemstore virksomheder. De skal have bedre forudsætninger for at deltage i forskningsprojekter, anvende forskningens resultater og ansætte kvalificeret personale.

Bruxelles, den 18. september 1997.

Pasqual MARAGALL i MIRA

Formand for Regionsudvalget

() EFT C 173 af 7. 6. 1997, s. 30.

() EFT C 337 af 11. 11. 1996, s. 55.

() EFT C 182 af 24. 6. 1996, s. 1.

() EFT C 215 af 16. 7. 1997, s. 1.

() EFT C 244 af 11. 8. 1997, s. 9.

() KOM(95) 519 endelig udg.

() KOM(96) 332 endelig udg.

() KOM(97) 47 endelig udg.