[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 3.10.2007

SEK(2007) 1267

ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN DET EUROPA-PARLAMENTET, TIL RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Partnerskab om formidling af EU RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN

{KOM(2007) 568 endelig}{KOM(2007) 569 endelig}{SEK(2007) 1265}

Resumé

Kommissionen fremlægger forslag til en europæisk kommunikationspolitik med henblik på at konsolidere de reformer af dens interne kommunikationsstrukturer, der blev igangsat ved handlingsplanen[1], videreføre den ved Plan D[2] indledte dialog med borgerne og ved konkret handling opfylde de forventninger, der kom til udtryk under høringen om hvidbogen, til handling[3].

I meddelelsen "Partnerskab om formidling af EU" anvendes resultaterne af ovennævnte initiativer til at konsolidere de igangværende aktiviteter og formulere en række konkrete forslag, der skal danne grundlag for en mere effektiv europæisk kommunikationspolitik. Der gøres rede for målene og de vigtigste indsatsområder i forbindelse med en integreret og fremadskuende politik for EU's kommunikation, som bl.a. skal omfatte borgerorienteret politikindhold baseret på lydhørhed og offentlige høringer samt styrkelse af partnerskabstilgangen i forhold til de øvrige EU-institutioner, EU's organer og medlemsstaterne og inddragelse af disse i formidlingen af EU-spørgsmål.

Kommissionen foreslår derfor konkret handling på tre med hinanden forbundne områder:

- styrkelse af Kommissionens kommunikationsvirksomhed ved at levere klare oplysninger, som er tilpasset de nationale, regionale og lokale forhold, og fremme et aktivt medborgerskab i Europa

- udvikling af et europæisk offentligt rum ved at forstærke den grænseoverskridende kommunikation om EU-politik og fremme strukturer, der kan styrke den europæiske politiske debat og dækningen heraf i medierne

- styrkelse af partnerskaber og koordinering mellem EU's institutioner, organer og medlemsstater.

Endelig fremsættes der i meddelelsen foreløbige forslag til en institutionel ramme, der kan fremme denne politik på en sammenhængende måde. Det foreslås bl.a., at der udarbejdes en interinstitutionel aftale.

AFSNIT 1

Procedure og høring af berørte parter

I en periode fra offentliggørelsen af hvidbogen til januar 2007 (30. september 2006 for internethøringen) havde enkeltpersoner og institutioner mulighed for at fremsætte bemærkninger til og drøfte de vigtigste idéer i hvidbogens fem kapitler. De fleste af indlæggene fra både internethøringen og konferencerne for de involverede parter blev omsat til praktiske henstillinger til brug for Kommissionen ved udarbejdelsen af dens kommende kommunikationsstrategi. Herudover skulle der ifølge hvidbogen foretages en række meningsmålinger med henblik på at supplere meningstilkendegivelserne fra den offentlige høring og sammenligne dem med resultaterne af målingerne.

1.1. Institutionel procedure

Der blev oprettet en tværtjenstlig gruppe, og udkastet til meddelelsen inkl. bilag blev drøftet meget indgående ved flere lejligheder. Herudover blev der afviklet en række diskussionsrunder med de relevante tjenestegrene på bilaterale møder og også i Kommissionens eksterne kommunikationsnetværk (ECN - External Communication Network).

1.2. Udtalelse fra udvalget for konsekvensanalyse

Den 17. april 2007 blev et udkast til konsekvensanalyse forelagt udvalget for konsekvensanalyse (IAB - Impact Assessment Board). Alle de bemærkninger, Generaldirektoratet for Kommunikation modtog fra IAB, er blevet taget i betragtning, og den 15. maj 2007 fremsatte IAB sin endelige udtalelse.

1.3. Anvendte data

De data, der er anvendt i konsekvensanalysen, stammer fra de to Flash Eurobarometer-undersøgelser fra november 2006, de offentlige høringer på internettet og de fire konferencer, der er blevet afholdt for de involverede parter.

AFSNIT 2

Identifikation af problemet

Hovedproblemet er manglende viden om EU, som meget ofte skyldes EU-institutionernes og medlemsstaternes begrænsede engagement. Dette står i klar modsætning til borgernes voksende behov for oplysninger. De oplysninger, de i øjeblikket modtager, er utilstrækkelige, både med hensyn til mængde og kvalitet.

Som følge heraf er borgernes aktive deltagelse i EU-politik ringe, og det er gået støt tilbage for opbakningen om EU i den seneste tid. For eksempel var den reelle valgdeltagelse ved valget til Europa-Parlamentet i 2004 kun 45,6 %. Sagens kerne hvad angår deltagelse på EU-plan ligger tilsyneladende i logistikken, rent bortset fra, at der i det hele taget kun er moderat interesse for at deltage i politik. Det er uklart for de europæiske borgere, hvordan EU er opbygget, og hvem de kan henvende sig til med et eventuelt spørgsmål eller problem. De ved ikke, hvem der træffer beslutningerne. To tredjedele af europæerne er ikke klar over, hvem der repræsenterer dem i Europa-Parlamentet. Men over otte ud af ti europæere finder det vigtigt at blive informeret om EU-spørgsmål. Et flertal af borgerne i 25 medlemsstater mener, at deres egen regering bærer ansvaret for at oplyse dem om, hvad EU foretager sig, og hvordan dette påvirker deres dagligdag. Tre fjerdedele af EU's borgere finder, at deres regering bør oplyse mere og bedre om EU-spørgsmål.

Det samme gælder for medierne. Næsten to tredjedele af europæerne deler den opfattelse, at de nationale medier oplyser "for lidt" om EU. Kun ca. en fjerdedel af de europæiske borgere vurderer, at de modtager en nogenlunde passende mængde oplysninger. En lille del af EU's befolkning udtaler, at de får for mange oplysninger om EU.

AFSNIT 3

Mål

Det centrale mål er at sætte borgerne i stand til at blive bedre informeret om EU, så de kan give deres meninger om EU-spørgsmål til kende. For at virkeliggøre dette vil Kommissionen styrke sin kommunikationsvirksomhed ved at stille oplysninger til rådighed, som er tilpasset de nationale, regionale og lokale forhold, fremme et aktivt medborgerskab i Europa og bidrage til udviklingen af et europæisk offentligt rum.

Internt tilsigter Kommissionen, at alle dens tjenestegrene gør en effektiv og integreret indsats, og at de disponible ressourcer mobiliseres fuldt ud og på en sammenhængende måde for at opnå størst mulig gennemslagskraft.

Udadtil agter Kommissionen at arbejde tæt sammen med de øvrige EU-institutioner, medlemsstaterne og alle berørte parter og formidlingsaktører om udvalgte årlige prioriteringer på kommunikationsområdet, samtidig med at den fuldt ud holder sig inden for sine særlige institutionelle beføjelser.

AFSNIT 4

Mulige løsninger

I øjeblikket er Kommissionens kommunikationsvirksomhed baseret på dens institutionelle beføjelser, der udgør "retsgrundlaget" for gennemførelsen af budgettet. I hvidbogen blev der foreslået to foranstaltninger, der skulle ligge til grund for informations- og kommunikationsaktiviteterne i forbindelse med EU-spørgsmål og involvere samtlige aktører i et fælles engagement, nemlig et charter eller en adfærdskodeks om kommunikation. Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og civilsamfundet har slået til lyd for, at fremtidige kommunikationstiltag skal forankres i en mere struktureret ramme. Konferencen "Communicating Europe Together" i Berlin mundede bl.a. ud i følgende løsningsmuligheder:

- at fortsætte som hidtil på grundlag af Kommissionens beføjelser

- at udarbejde en interinstitutionel aftale (baseret på de eksisterende beføjelser)

- at oprette et fællesskabsprogram på et juridisk grundlag.

AFSNIT 5

5.1. Den valgte løsning: udarbejdelse af en interinstitutionel aftale

For at stramme op på den nuværende situation, hvor en række aktører kommunikerer ukoordineret om EU, er man nået frem til, at en interinstitutionel aftale kan udgøre en passende institutionel ramme for bedre samarbejde om kommunikationsprocessen i EU, uden at det berører EU-institutionernes, -organernes og -medlemsstaternes autonomi. Den interinstitutionelle aftale vil forankre EU-institutionernes, -organernes og -medlemsstaternes politiske forpligtelse til at tage ansvaret for at oplyse borgerne og kommunikere med dem om EU-spørgsmål. En sådan politisk aftale vil sætte fokus på de vigtigste principper og rettigheder, der skal respekteres i forbindelse med formidlingen af EU, sørge for synergi og fastsætte regler for samarbejdet mellem de involverede partnere, som sikrer korrekt overvågning og politisk ansvarlighed.

Denne løsning, der har fået klar opbakning fra Europa-Parlamentet (Herrero-betænkningen) og Kommissionens tjenestegrene, er udarbejdet i tæt samarbejde med Generalsekretariatet, Juridisk Tjeneste og Generaldirektoratet for Budget.

5.2. Merværdien ved en interinstitutionel aftale

Merværdien ved en interinstitutionel aftale vil vise sig på følgende områder:

- etablering af en struktureret dialog mellem Kommissionen, Parlamentet og medlemsstaterne om kommunikationsaktiviteter og -prioriteringer,

- styring af kommunikationsprocessen over flere år

- styrkelse af alle berørte medlemsstaters og institutioners engagement

- forbedring af synligheden af samtlige aktørers kommunikationsaktiviteter.

5.3. Myndiggørelse af borgerne

Der er i offentligheden et ønske om en mere åben debat, hvor borgerne har ret til at give deres meninger til kende og blive hørt. EU har imidlertid behov for at udvikle passende strukturer, midler og kompetencer for at opfylde sin forpligtelse til at sikre, at der foreligger tilstrækkelige oplysninger.

Erfaringerne med gennemførelsen af handlingsplanen og Plan D har vist, at hvis der skal gives relevante oplysninger, og hvis borgerne skal involveres i en europæisk debat, er det meget vigtigt at det sker på "lokalt niveau" . Det pilotprojekt, hvorved man øgede personalet i elleve af Kommissionens repræsentationer i medlemsstaterne og i fire af disses regionale kontorer, har ført til stor fremgang i antallet og kvaliteten af deres aktiviteter og har således fremmet debatter og diskussioner om og engagement i EU-spørgsmål i de nationale politiske kulturer. Det vil også være tilfældet med de europæiske offentlige rum, der er oprettet i Kommissionens og Europa-Parlamentets fælles lokaler.

I meddelelsen tages spørgsmålet om netværk op med udgangspunkt i konklusionerne fra Berlin. Et tættere samarbejde mellem netværk vil styrke Kommissionens kommunikationskapacitet, da denne form for horisontal kommunikation - udveksling af synspunkter og erfaringer inden for (og mellem) sociale grupper, erhverv, sektorer og regionale eller lokale aktører - kan være et nyttigt supplement til den vertikale (top down) informationsstrøm.

5.3.1. Aktivt medborgerskab i Europa

Den kompetence, der er nødvendig for at forstå og bidrage til politiske beslutninger på EU-plan, er ikke den samme som den, der skal til for at deltage i lokal eller national politik. For at løse dette problem er det meget vigtigt, at der skabes forbindelser mellem borgerne og de offentlige institutioner ved at gøre EU mere lydhør, åben og tilgængelig, hvilket blev bekræftet under den offentlige høring og specielt på konferencen i Bergamo for civilsamfundets involverede parter.

Ansvaret for uddannelse i aktivt medborgerskab påhviler medlemsstaterne. Europæiske borgeres rettigheder og pligter indgår i læseplanerne i 10 medlemsstater, og europæisk integrationshistorie i 20 medlemsstater. Kommissionen støtter imidlertid allerede undervisning i medborgerskab i Europa gennem "Europa for Borgerne", "Grundlæggende Rettigheder og Unionsborgerskab" og andre programmer, der fremmer aktivt medborgerskab i Europa og tilskynder til at deltage mere i EU's demokratiske liv.

5.4. Udvikling af et europæisk offentligt rum

Kommunikation og debat skal række ud over de nationale grænser. Det blev anerkendt i Laeken-erklæringen, i hvilken EU's stats- og regeringschefer igangsatte forfatningsprocessen, og som understregede behovet for at "udvikle et europæisk offentligt rum" for at sikre demokrati, gennemsigtighed og effektivitet i EU.

Der er dog mange hindringer for udviklingen af et sådant europæisk offentligt rum, bl.a. af kulturel, sproglig og historisk art. Det er derfor nødvendigt med grænseoverskridende kommunikationskanaler, der kan fremme debat og dialog om fælles problemer efter en europæisk dagsorden og under hensyntagen til arbejdet i Kommissionen, Parlamentet og Rådet.

Kommissionen kan medvirke til udviklingen af disse kanaler ved at fremsætte forslag, der udbygger de europæiske politiske partiers arbejde og involverer de nationale parlamenter i EU-spørgsmål, ved sit arbejde med de forskellige medier samt ved at blive bedre til at lytte til og reagere på den offentlige mening.

5.5. Styrkelse af partnerskabstilgangen

De nationale regeringer spiller en central rolle for formidlingen af deres politikker til borgerne. Meningsmålinger viser, at borgerne forventer, at deres egen regering tager hovedansvaret for at oplyse dem om, hvad EU foretager sig, og hvordan dette berører deres dagligdag. Regeringerne anses også for at have det største ansvar, når det drejer sig om at tage hensyn til befolkningens synspunkter vedrørende EU. Kommissionen kan og bør dog yde en værdifuld støtte i den forbindelse.

Høringen om hvidbogen viste, at der var klar tilslutning til bredere partnerskaber mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne på nationalt, regionalt og lokalt plan. Kommissionen vil derfor tilstræbe at styrke sine partnerskaber med aktører på alle niveauer. "Forvaltningspartnerskaber" vil blive hovedredskab for EU's og medlemsstaternes fælles initiativer. Denne tilgang vil på et frivilligt grundlag forbedre koordineringen af kommunikationsaktiviteter vedrørende EU-spørgsmål, skabe synergi ved sammenlægning af menneskelige og finansielle ressourcer og undgå dobbeltarbejde. Den vil også medvirke til at tilpasse formidlingen af oplysninger til de lokale forhold og knytte den til de nationale politiske dagsordener.

AFSNIT 6

Konsekvensanalyse

Med den nye tilgang foreslås et kvalitativt skift mod en decentralisering af EU's kommunikationsvirksomhed, øget dialog med de vigtigste berørte parter og kommunikation med fokus på borgerne. Formålet er at styrke offentlighedens deltagelse på EU-plan. Tiltagene bør derfor have indvirkning på et stort antal EU-borgere.

Initiativet skal altså give borgernes bevågenhed og viden om EU og borgernes deltagelse i EU-politik et kraftigt løft. De berørte parter vil blive tilskyndet til at deltage i høringer om politikspørgsmål for at forbedre politikudformningsprocessen. Samarbejde og koordinering mellem de vigtigste aktører på alle niveauer, dvs. EU's institutioner og organer, medlemsstaterne, civilsamfundsorganisationer, medier og netværk, skal styrkes. Der vil blive taget behørigt hensyn til alle aktørers og berørte parters forskellighed og autonomi.

Gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger vil indvirke positivt på de offentlige institutioner og myndigheder. Enkeltpersoners rettigheder og forbindelser med de offentlige myndigheder vil derfor blive styrket. Tilgangen på "lokalt niveau" vil desuden styrke forbindelserne mellem offentligheden og EU-institutionerne på regionalt og lokalt plan, navnlig ved at give Kommissionen bedre muligheder for at fremme den sproglige mangfoldighed i EU-sammenhæng. Befolkningen vil følgelig vil blive bedre informeret om EU-spørgsmål og få nemmere adgang til oplysninger.

6.1. Indsatsens og de finansielle virkningers varighed

Tiltagene er planlagt for perioden 2007-2013. De finansielle virkninger i denne periode nødvendiggør ikke nogen ændring af budgetplanlægningen for afsnit 16 under udgiftsområde 3b i de finansielle overslag som fastsat i det foreløbige budgetforslag for 2008.

6.2. Sammenfatning af ressourcerne

Ressourcerne går ikke ud over, hvad der er fastsat i det flerårige finansielle program, jf. SEK(2007) 500 og SEK(2007) 530.

AFSNIT 7

Overvågning og evaluering

Det interne operationelle rapporteringssystem, som findes for de nuværende aktiviteter, vil blive udvidet til også at omfatte de nye tiltag. Der vil eventuelt blive aflagt rapporter til kollegiet og afholdt debatter i Parlamentet og Den Interinstitutionelle Informationsgruppe. Den interinstitutionelle aftale vil blive overvåget efter den procedure, der er fastsat i aftalen.

[1] Jf. bilag I.

[2] Jf. bilag II.

[3] Jf. bilag III.