Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 150/06)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM EN STANDARDÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

Eger/Egri

PDO-HU-A1328-AM06

Meddelelsesdato: 5.1.2022

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Ændring af »tidligste salgsdato« til 1. december i høståret for Classicus Egri Csillag-typen

a) Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

— VIII. Yderligere betingelser

b) Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:

9. Yderligere betingelser

c) Begrundelse:

Data fra de seneste år viser, at virkningerne af klimaændringerne også har stor indvirkning på høstdatoen. For visse sorter er høstdatoen næsten en måned tidligere. De druesorter, der anvendes til fremstilling af Classicus Egri Csillag-typen, påvirkes også betydeligt af denne ændring. Det betyder også, at vinen produceres tidligere. Ændringen er nødvendig for at bevare vinens egenskaber som fastsat i den organoleptiske beskrivelse, da de uden ændringen ville blive påvirket negativt af langvarig oplagring.

2. Udvidelse af navnene på skråninger, der er godkendt i kommunen Egerszólát, til at omfatte Nagy-határ-skråningen samt angivelse af Nagy-határ-skråningen på det kort, der er knyttet som bilag til produktspecifikationen

a) Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

— VIII. Yderligere betingelser

b) Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:

9. Yderligere betingelser

c) Begrundelse:

Producenterne har allerede i de foregående år produceret vine, der opfylder produktspecifikationen på Nagy-határ-skråningen inden for det afgrænsede område. Det er derfor blevet nødvendigt at anvende betegnelsen »Nagy-határ skråning« på grand superior-vinene. Nagy-határ-skråningen er en af de højest beliggende skråninger i Egerszólát. Dens (østlige og sydøstlige) eksponering gør den egnet til fremstilling af aromatiske kølige klimavine med lidt højere syreindhold end på andre skråninger. Jordbundens sammensætning svarer til den velkendte Kántor-tag-skråning i nærheden. Dette produktionsområde har brun skovjord dannet på rhyolitisk tuf med dyb muldjord og et højt lerindhold og er derfor egnet til fremstilling af mere fyldige vine.

3. Præcisering af afgrænsningen af Kutya-hegy-skråningen på det kort over kommunen Ostoros, der er vedlagt som bilag til produktspecifikationen for Eger, og medtagelsen af Tehéntánc-skråningen som en betegnelse, der er godkendt til anvendelse

a) Afsnit i produktspecifikationen, som berøres:

— VIII. Yderligere betingelser

b) Afsnit i enhedsdokumentet, som berøres:

9. Yderligere betingelser

c) Begrundelse:

Jordbundssammensætningen og jordbundsforholdene i området omkring Kutya-hegy-skråningen er de samme som for Kutya-hegy-skråningen som anført i produktspecifikationen. Tehéntánc-skråningen har et af de varmeste mikroklimaer i Ostoros. Dens eksponering er sydøstlig, hvilket gør den egnet til fremstilling af aromatiske, velafrundede, fyldige vine. Jordbundens sammensætning er brun skovjord, der er dannet på rhyolitisk tuf, med gode vandforvaltningsegenskaber og dyb muldjord.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Eger

Egri

2. Type geografisk betegnelse:

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vine

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Classicus bikavér

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Kékfrankos-baseret tør, sammenstukket rødvin med farvenuancer fra dybrød til dyb rubinrød, fyldig, krydret og frugtagtig duft og smag og ingen udtalte tanniske noter. Denne vin har karakteristiske noter at modning og frisk frugt, og dens kompleksitet fremtræder også ved, at ingen enkelt druesort får mulighed for at dominere vinens karakter.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11,5 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

2. Classicus muskotály

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Livlige og friske hvidvine med farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul og tydelig duft og smag af muskatel. Tør, halvtør, halvsød eller sød vin.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

3. Classicus siller

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vine fremstillet af røde druer indeholder mere farvestof og er dybere i farven end rosévine, farvenuancer af lys rød alt efter sorten og sortssammensætningen. Tørre vine med strejf af orange, kraftigere og mere syrlige med frugtige og krydrede noter i både duft og smag.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

4. Classicus rozé

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Lette, friske vine med en livlig syrlighed, fremstillet af røde druer, med farvenuancer fra løgskal til rosa, med livlige og friske frugtige aromaer og smagsnuancer (hindbær, fersken, sure kirsebær, ribs, solbær, jordbær osv.) og til tider blomsteragtige aromaer.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10,5 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

5. Classicus fehér

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Livlige og friske hvidvine med lang eftersmag og farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Sortsvinene har frugtagtige og andre dufte og smagsnuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Hvidvinen kan fremstilles som tør, halvtør, halvsød eller sød.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 10,5 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

6. Classicus csillag

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Livlig og frisk, tør hvidvin med farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Duften er frugtagtig og/eller blomsteragtig, og smagsnuancerne intenst frugtagtige. Dens kompleksitet fremtræder tydeligt ved, at ingen enkelt druesort og heller ikke lagringen på træfade har mulighed for at dominere vinens karakter.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

7. Classicus vörös

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vine med farvenuancer fra dybrød til dyb rubinrød. Sortsvinene har den farvedybde og de farvenuancer, som er typiske for den anvendte druesort. De sammenstukne vine har duft, smag og afrundet syre- og tanninindhold, som afspejler den relative andel af de anvendte sorter. Vine, fra tørre til søde, fløjlsagtige i smagen og meget fyldige, med aromaer af frugt (sure kirsebær, hindbær, valnød, ribs, solbær osv.) og krydderier (kanel, vanilje, chokolade, tobak osv.).

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

8. Superior bikavér

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Kékfrankos-baserede sammenstukne tørre rødvine af høj kvalitet med dybere farvenuancer end klassiske Eger-rødvine fra dybrød til dyb rubinrød, fyldig, krydret og frugtagtig duft og smag, men aldrig med udtalte tanniske noter. De har karakteristiske noter af modning og frisk frugt, men lang lagring i tønder og på flaske giver dem en moden, fyldig karakter. Dens kompleksitet fremtræder tydeligt ved, at ingen enkelt druesort får mulighed for at dominere vinens karakter.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12,5 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

9. Superior fehér

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Udviklede, modne vine af høj kvalitet med lang eftersmag og forholdsvis højt alkoholindhold og farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Sortsvinene har frugtagtige og andre dufte og smagsnuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Flerdruevinene er fyldige med lang eftersmag og forskellige karakteristika alt efter sorternes andel i sammenstikningen og kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

10. Superior csillag (Superior stjerne)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

En mere udviklet, mere moden, intens og kompleks tør hvidvin med en fyldig, robust smag, farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul og en frugtagtig og/eller blomsteragtig duft. Ingen enkelt druesort er fremherskende med sin karakter. Den kan lejlighedsvis have mineralsk karakter (afhængigt af skråningen) eller andre specifikke aromaer.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

11. Superior vörös (Superior rød)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Vine med dybere farvenuancer end klassiske Eger-rødvine fra dybrød til dyb rubinrød. Sortsvinene har den farvedybde og de farvenuancer, som er typiske for den anvendte druesort. De sammenstukne vine har duft, smag og afrundet syre- og tanninindhold, som afspejler den relative andel af de anvendte sorter. Vine med udtalte modne aromaer, fra tørre til søde, fløjlsagtige i smagen og meget fyldige, med aromaer af frugt (sure kirsebær, hindbær, valnød, ribs, solbær osv.) og krydderier (kanel, vanilje, chokolade, tobak osv.).

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

12. Superior késői szüretelésű (Superior sen høst)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvinene har farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul, rødvinene fra dybrød til dyb rubinrød. Når der anvendes en enkelt druesort, får vinene den farvedybde og de nuancer, dufte og smagsnuancer, som er specifikke for sorten. Når der sammenstikkes flere sorter, er egenskaberne mere komplekse. Aromaer og smag af lagrede (let tørrede) druer dominerer, og der kan forekomme botrytis-aromaer dannet ved ædel råddenskab.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 33,33 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

13. Grand superior bikavér (Grand superior tyreblod)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

En solid, kraftig og fyldig rødvin med farvenuancer og -dybder fra dybrød til dyb rubinrød. På grund af den obligatoriske anvendelse af Kékfrankos-sorten er det en enestående tør sammenstukket rødvin, som adskiller sig fra andre røde flerdruevine. Den har også fyldige, krydrede og frugtagtige dufte og aromaer. Den har en karakteristisk lang eftersmag uden særlig udtalte tanniske noter. I mange tilfælde har vine, som skal markedsføres med en angivelse af oprindelsesskråningen, et unikt særpræg (såsom mineralitet). Som følge af lang lagring i tønder og på flaske kan den også udvise kraftige noter af modning. Dens kompleksitet fremtræder tydeligt ved, at ingen enkelt druesort får mulighed for at dominere vinens karakter.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

14. Grand superior fehér (Grand superior hvid)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

En robust, fyldig, kraftig og moden hvidvin med farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Dens meget modne karakter, lange eftersmag og forholdsvis høje alkoholindhold beviser dens høje kvalitet. Sortsvinene har frugtagtige og andre dufte og smagsnuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Flerdruevinene er fyldige med lang eftersmag og forskellige karakteristika alt efter sorternes andel i sammenstikningen og kan være tørre, halvtørre, halvsøde eller søde.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

15. Grand superior csillag (Grand superior stjerne)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

En fyldig, kraftig, robust tør hvidvin. Den har farvenuancer fra grønlig hvid til grønlig gul eller gul. Takket være veletableret vindyrkning og lagring er det en vin med særlig modne dufte og smagsnuancer. Dens kompleksitet fremtræder ved, at ingen enkelt druesorts karakter får mulighed for at dominere. Vinen har også fyldige, frugtagtige smagsnuancer og kan lejlighedsvis have mineralsk karakter (afhængigt af skråningen). Den har en robust smag og en lang eftersmag og lagres i trætønder.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

16. Grand superior vörös (Grand superior rød)

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

En fyldig, robust, kraftig lagret rødvin. Farven kan gå fra dybrød til dyb rubinrød. Sortsvinene har den farvedybde og de farvenuancer, som er typiske for den anvendte druesort. Som følge af en særlig lang lagringsperiode er vinen primært kendetegnet ved modningsaromaer, modne dufte og smagsnuancer, modnede tanniner og afrundet syre. Flerdruevinene er fyldige med fløjlsagtige, meget modne smagsnuancer og et tanninindhold, der afhænger af sorternes andel i sammenstikningen. Deres dufte og smagsnuancer kan have aromaer af frugt (sure kirsebær, hindbær, valnød, ribs, solbær osv.) og krydrede aromaer (kanel, trækul, vanilje, chokolade, tobak osv.). Vinene varierer fra tør til sød.

* De grænser, der er fastsat i EU-lovgivningen, gælder for det maksimale totale alkoholindhold og det maksimale totale svovldioxidindhold.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 12 Minimalt totalt syreindhold g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (mg/l):

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Specifikke ønologiske fremgangsmåder

1. Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (1)

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Classicus bikavér:

— Druekvas skal fermenteres med skallerne i mindst 8 dage.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Vinen skal lagres på træfade i mindst 6 måneder med undtagelse af: vine fremstillet af sorterne Blauburger, Kadarka, Kékoportó og Turán.

— Regler for sammenstikning: — Sammenstikning af mindst fire druesorter er obligatorisk, herunder mindst 5 % af hver sort. — Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen. — Sorterne Turán og Bíborkadarka må under ét og hver for sig udgøre højst 10 % af vinen.

Classicus muskotály:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Mosten skal renses.

— Classicus siller:

— Druekvas skal fermenteres med skallerne.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

Classicus rozé og Classicus fehér:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Mosten skal renses.

2. Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (2)

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Classicus csillag:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Druemosten skal renses.

— Regler for sammenstikning: — Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. — Andelen af en enkeltdruevin må ikke overstige 50 %. — Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő. — Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír.

Classicus vörös:

— Druekvas skal fermenteres med skallerne.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

3. Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (3)

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Superior bikavér:

— Druekvas skal fermenteres med skallerne i mindst 14 dage.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Vinen skal lagres på træfade i mindst 12 måneder.

— Regler for sammenstikning: — Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. — Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen. — Vin af sorten Turán må ikke udgøre over 10 %.

Superior fehér:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Mosten skal renses.

Superior csillag:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Mosten skal renses.

— Regler for sammenstikning: — Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. — Andelen af en enkeltdruevin må ikke overstige 50 %. — Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő. — Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír.

4. Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (4)

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Superior vörös:

— Druekvas skal fermenteres med skallerne.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

Superior késői szüretelésű:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Mosten skal renses.

Grand superior bikavér:

— Druekvas skal fermenteres med skallerne i mindst 14 dage.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Vinen skal lagres på træfade i mindst 12 måneder.

— Regler for sammenstikning: — Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. — Andelen af sorten Kékfrankos skal ligge på 30-65 %, og denne sort skal udgøre den største andel i sammenstikningen. — Vin af sorten Turán må ikke udgøre over 10 %.

Grand superior fehér:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Druemosten skal renses.

— Lagring i mindst 6 måneder.

Grand superior vörös:

— Druekvas skal fermenteres med skallerne.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

5. Obligatoriske ønologiske fremgangsmåder (5)

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Grand superior csillag:

— Druerne skal forarbejdes, samme dag som de høstes.

— Presningen i vinpressen må kun foregå i partier.

— Druemosten skal renses.

— Lagring i mindst 6 måneder.

— Regler for sammenstikning: — Mindst fire druesorter skal hver for sig udgøre mindst 5 % af sammenstikningen. — Andelen af en enkeltdruevin må ikke overstige 50 %. — Det er obligatorisk at anvende mindst en af følgende sorter, og den skal udgøre mindst 50 % i sammenstikningen med disse sorter: Cserszegi fűszeres, Ezerfürtű, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Irsai Olivér, Juhfark, Kabar, Királyleányka, Leányka, Mátrai muskotály, Mézes, Olaszrizling, Zefír, Zenit og Zengő. — Følgende sorter må under ét og hver for sig udgøre højst 30 % af sammenstikningen: Cserszegi fűszeres, Gyöngyrizling, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Zefír.

6. Andre ønologiske fremgangsmåder end de godkendte (ud over eksisterende lovgivning)

Relevant restriktion vedrørende vinfremstillingen

Sødning af vinene:

— Classicus bikavér

— Classicus csillag

— Alle Superior- og Grand superior-vine

Superior késői szüretelésű og Grand superior csillag:

— anvendelse af egetræsspåner

— omvendt osmose

— delvis fjernelse af vinens alkohol.

7. Regler for druedyrkning (1)

Dyrkningspraksis

Regler for beskæring af vinstokken:

a. For vinmarker, der fandtes den 1. august 2010 (klassiske, Superior- og Grand superior-vine): Druer, der er egnede til fremstilling af klassiske, Superior- og Grand superior-vine med beskyttet oprindelse, kan høstes fra en hvilken som helst vinmark uanset dyrkningsmetode, så længe vinmarken fortsat drives.

b. For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (klassiske, Superior- og Grand superior-vine): i. guyot ii. middelhøj kordon iii. lav kordon iv. paraply v. vifte vi. krone vii. gobelet.

Regler om beplantningstæthed på vinmarken.

a. For vinmarker, der allerede eksisterede den 1. august 2010: Druer, der er egnede til fremstilling af klassiske, Superior- og Grand superior-vine med beskyttet oprindelse, kan høstes fra en hvilken som helst vinmark uanset afstand, så længe vinmarken fortsat drives.

b. For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (klassiske vine): i. beplantningstæthed: mindst 3 700 vinstokke pr. hektar ii. afstand mellem vinstokkene: mindst 0,8 m.

c. For vinmarker, der er tilplantet efter den 1. august 2010 (Superior- og Grand superior-vine): i. beplantningstæthed: mindst 4 000 vinstokke pr. hektar ii. afstand mellem vinstokkene: mindst 0,8 m.

Høstmetode: mekanisk eller manuel.

Fastsættelse af høstdatoen: Modenheden af de dyrkede druesorter fastslås af den kompetente sagkyndige i vinkooperativet, som på grundlag heraf fastsætter startdatoen for høsten af en bestemt sort.

8. Druekvalitet (minimumssukkerindhold udtrykt som potentielt alkoholindhold) (1)

Dyrkningspraksis

Classicus bikavér:

— 10,60 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 17°): Bíbor kadarka, Blauburger, Kadarka, Kékfrankos, Kékoportó, Turán og Zweigelt

— 12,08 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 19°): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir og Syrah

Classicus muskotály:

— 9,83 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 16°): Chasselas, Csaba gyöngye, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Hamburgi muskotály, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály og Sárga muskotály

— 10,57 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 17°): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni og Zöld veltelíni

Classicus siller:

— 10,60 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 17°): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán og Zweigelt

Classicus rozé:

— 10,60 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 17°): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Cabernet dorsa, Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Menoire, Merlot, Pinot noir, Syrah, Turán og Zweigelt

9. Druekvalitet (minimumssukkerindhold udtrykt som potentielt alkoholindhold) (2)

Dyrkningspraksis

Dyrkningspraksis

Classicus fehér:

— 9,83 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 16°): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály, Sárga muskotály og Kadarka

— 10,60 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 17°): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni og Zöld veltelíni

Classicus csillag:

— 9,83 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 16°): Chasselas, Cserszegi Fűszeres, Ezerfürtű, Chasselas, Irsai Olivér, Mátrai muskotály, Ottonel muskotály og Sárga muskotály

— 10,57 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 17°): Bouvier, Chardonnay, Furmint, Gyöngyrizling, Hárslevelű, Juhfark, Kabar, Kerner, Királyleányka, Leányka, Mézes, Olaszrizling, Pinot blanc, Rajnai rizling, Rizlingszilváni, Sauvignon, Szürkebarát, Tramini, Viognier, Zefír, Zenit, Zengő, Zöldszilváni og Zöldveltelíni

Classicus vörös:

— 10,60 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 17°): Alibernet, Bíborkadarka, Blauburger, Csókaszőlő, Kadarka, Kármin, Kékfrankos, Kékoportó, Turán og Zweigelt

— 12,08 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 19°): Cabernet franc, Cabernet sauvignon, Menoire, Merlot, Pinot noir og Syrah

Alle Superior og Grand superior-vine:

— 12,83 % vol. (ungarsk most af en kvalitet på 20°) for alle sorter

5.2. Maksimumsudbytter

1. For klassiske vine 100 hl pr. hektar

2. For klassiske vine — manuel høst 13 600 kg druer pr. hektar

3. For klassiske vine — mekanisk høst 13 100 kg druer pr. hektar

4. For Superior-vine 60 hl pr. hektar

5. For Superior-vine — manuel høst 8 100 kg druer pr. hektar

6. For Superior-vine — mekanisk høst 7 800 kg druer pr. hektar

7. For Grand superior-vine 35 hl pr. hektar

8. For Grand superior-vine — manuel høst 6 000 kg druer pr. hektar

9. For Grand superior-vine — mekanisk høst 5 600 kg druer pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

1. KLASSISKE VINE:

Områder i kommunerne Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu og Verpelét, der er klassificeret som klasse I eller II alt efter vinmatrikel.

2. SUPERIOR- OG GRAND SUPERIOR-VINE

Områder i kommunerne Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu og Verpelét, der er klassificeret som klasse I eller II alt efter vinmatrikel.

7. Primær druesort (primære druesorter)

alibernet

blauburger

bouvier

bíbor kadarka

cabernet franc — cabernet

cabernet franc — carbonet

cabernet franc — carmenet

cabernet franc — gros cabernet

cabernet franc — gros vidur

cabernet franc — kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay — chardonnay blanc

chardonnay — kereklevelű

chardonnay — morillon blanc

chardonnay — ronci bilé

chasselas — chasselas blanc

chasselas — chasselas dorato

chasselas — chasselas doré

chasselas — chrupka belia

chasselas — fehér fábiánszőlő

chasselas — fehér gyöngyszőlő

chasselas — fendant blanc

chasselas — saszla belaja

chasselas — weisser gutedel

cserszegi fűszeres

csókaszőlő

ezerfürtű

furmint — furmint bianco

furmint — moslavac bijeli

furmint — mosler

furmint — posipel

furmint — som

furmint — szigeti

furmint — zapfner

gyöngyrizling

hamburgi muskotály — miszket hamburgszki

hamburgi muskotály — moscato d’Amburgo

hamburgi muskotály — muscat de hambourg

hamburgi muskotály — muscat de hamburg

Hamburgi Muskotály — Muszkat Gamburgszkij

hárslevelű — feuilles de tilleul

hárslevelű — garszleveljü

hárslevelű — lindeblättrige

hárslevelű — lipovina

irsai olivér — irsai

irsai olivér — muskat olivér

irsai olivér — zolotis

irsai olivér — zolotisztüj rannüj

juhfark — fehérboros

juhfark — lämmerschwantz

juhfark — mohácsi

juhfark — tarpai

kabar

kadarka — csetereska

kadarka — fekete budai

kadarka — gamza

kadarka — jenei fekete

kadarka — kadar

kadarka — kadarka negra

kadarka — negru moale

kadarka — szkadarka

kadarka — törökszőlő

kerner

királyleányka — dánosi leányka

királyleányka — erdei sárga

királyleányka — feteasca regale

királyleányka — galbena de ardeal

királyleányka — königliche mädchentraube

királyleányka — königstochter

királyleányka — little princess

kármin

kékfrankos — blauer lemberger

kékfrankos — blauer limberger

kékfrankos — blaufränkisch

kékfrankos — limberger

kékfrankos — moravka

kékoportó — blauer portugieser

kékoportó — modry portugal

kékoportó — portugais bleu

kékoportó — portugalske modré

kékoportó — portugizer

leányka — dievcenske hrozno

leányka — feteasca alba

leányka — leányszőlő

leányka — mädchentraube

menoire

merlot

mátrai muskotály

Mézes

olasz rizling — grasevina

olasz rizling — nemes rizling

olasz rizling — olaszrizling

olasz rizling — riesling italien

olasz rizling — risling vlassky

olasz rizling — taljanska grasevina

olasz rizling — welschrieslig

ottonel muskotály — miszket otonel

ottonel muskotály — muscat ottonel

ottonel muskotály — muskat ottonel

pinot blanc — fehér burgundi

pinot blanc — pinot beluj

pinot blanc — pinot bianco

pinot blanc — weissburgunder

pinot noir — blauer burgunder

pinot noir — kisburgundi kék

pinot noir — kék burgundi

pinot noir — kék rulandi

pinot noir — pignula

pinot noir — pino csernüj

pinot noir — pinot cernii

pinot noir — pinot nero

pinot noir — pinot tinto

pinot noir — rulandski modre

pinot noir — savagnin noir

pinot noir — spätburgunder

rajnai rizling — johannisberger

rajnai rizling — rheinriesling

rajnai rizling — rhine riesling

rajnai rizling — riesling

rajnai rizling — riesling blanc

rajnai rizling — weisser riesling

rizlingszilváni — müller thurgau

rizlingszilváni — müller thurgau bijeli

rizlingszilváni — müller thurgau blanc

rizlingszilváni — rivaner

rizlingszilváni — rizvanac

sauvignon — sauvignon bianco

sauvignon — sauvignon bijeli

sauvignon — sauvignon blanc

sauvignon — sovinjon

syrah — blauer syrah

syrah — marsanne noir

syrah — serine noir

syrah — shiraz

syrah — sirac

szürkebarát — auvergans gris

szürkebarát — grauburgunder

szürkebarát — graumönch

szürkebarát — pinot grigio

szürkebarát — pinot gris

szürkebarát — ruländer

sárga muskotály — moscato bianco

sárga muskotály — muscat blanc

sárga muskotály — muscat bélüj

sárga muskotály — muscat de frontignan

sárga muskotály — muscat de lunel

sárga muskotály — muscat lunel

sárga muskotály — muscat sylvaner

sárga muskotály — muscat zlty

sárga muskotály — muskat weisser

sárga muskotály — weiler

sárga muskotály — weisser

tramini — gewürtztraminer

tramini — roter traminer

tramini — savagnin rose

tramini — tramin cervené

tramini — traminer

tramini — traminer rosso

viognier

zefír

zengő

zenit

zweigelt — blauer zweigeltrebe

zweigelt — rotburger

zweigelt — zweigeltrebe

zöld szagos — decsi szagos

zöld szagos — zöld muskotály

zöld szilváni — grüner sylvaner

zöld szilváni — silvanec zeleni

zöld szilváni — sylvánske zelené

zöld veltelíni — grüner muskateller

zöld veltelíni — grüner veltliner

zöld veltelíni — veltlinské zelené

zöld veltelíni — zöldveltelíni

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Vine (1)

1. Beskrivelse af det geografiske område

Naturbestemte faktorer

Eger er beliggende i en højde af 160-180 meter over havets overflade mellem Mátra- og Bükk-bjergene, hvor det nordlige ungarske højland og den store slette mødes. Mod øst og vest er Eger-dalen afgrænset af bakker på 200-300 meters højde.

Nordøst for byen ligger det store Nagy-Eged-bjergmassiv, som rejser sig i over 500 meters højde. Bjerget strækker sig fra øst til vest, og den bjergside, hvor vindyrkningsarealerne er beliggende, vender mod syd.

Jordbundstyper i Eger-vindistriktet

Jorden i produktionsområdet med det geografiske navn Eger består af flere forskellige typer brunjord dannet på rhyolitisk tuf af vulkansk oprindelse (ramman, chernozem, skjult, eroderet) med undtagelse af de alluviale sandaflejringer i udkanten af kommunerne Verpelét, Feldebrő, Aldebrő og Tófalu. Med nogle få undtagelser ligger vinmarkerne på plateauer og på de lette syd-, vest- og østvendte skråninger. Fra dette terræn rejser Nagy-Eged-bjerget sig, som har brunjord dannet på marine kalkstensaflejringer, og Mész-bjerget, som har andesitgrundfjeld.

Jordbundens egnethed til plantning af vinmarker styrkes yderligere af de gunstige topografiske forhold i udkanten af byen Eger. Vinstokkene blev plantet på bjergenes og bakkernes syd- og sydvestvendte skråninger, de såkaldte »verő« (solskinsskråninger). De typiske meteorologiske data for vinområdet over et gennemsnit på 47 år er som følger: årlig gennemsnitstemperatur: 10,65 °C, gennemsnitlig årlig nedbør: 592,6 mm, gennemsnitligt årligt antal solskinstimer: 1 964 timer. Den gældende lovgivning indeholder de områder, der er egnede til plantning af vinstokke som dem, der er klassificeret i klasse I og II i vinmatriklen. Derfor er der 18 431 hektar i klasse I-områder og 3 914 hektar i klasse II-områder, som er egnede til plantning af vinstokke i Eger-vindistriktet. Det samlede areal er: 22 345 ha.

Menneskelige faktorer

Vinstokkenes opdukken i omegnen af Eger og vindyrkning i Middelalderen

Et 30 mio. år gammelt forstenet vinblad, »Vitis Hungarica«, blev fundet på bjergsiden af Kis-Eged-bjerget. Det har imidlertid ingen forbindelse til vindyrkningen i dag. Baseret på arkæologiske data var Eger og omegn befolket fra det 10. århundrede og frem. Tidligt i det 11. århundrede menes Eger at være blevet en vigtig by i Ungarn. Ifølge Kong Béla IV’s charter fra 1261 skænkede Ungarns første konge, Szent István, retten til at opkræve vintiende i Eger-dalen til stiftet i Eger. Tatarernes invasion i 1241 decimerede befolkningen, og manglen på arbejdskraft tvang Kong Béla IV til at invitere udlændinge til at bosætte sig i Ungarn. Det var omkring den tid, at de første vallonere menes at være ankommet til Eger. De var kendt for at bo i Olasz utca-gaden. Der var også vallonske bosættere i Tállya, som indførte fransk vindyrkning og lagring af vin i tønder.

De første vinkældre menes at være blevet bygget af kirken, og de tidligste blev kaldt »dézsmapince« [vintiendekælder].

Eger-vindyrkningens omdømme er århundreder gammelt. Den flamske trykker og gravør Gaspar Bouttats fremstillede adskillige kobberstik med motiver fra Ungarn, herunder en udsigt over Eger eller »Erlau« i »Description exacte des Royaumes de Hongrie« (nøjagtig beskrivelse af kongeriget Ungarn), udgivet i Antwerpen i 1688. Også et tidligere tryk af Eger (Agria vulgo Erla), »Vinbyen, der slog tyrkerne«, blev udgivet af G. Hoefnagel i 1617 og har overlevet frem til i dag . Begge stik gengiver byens berømte borg og vinmarker.

Ifølge kilderne blev vindyrkningen gennemgribende forandret i de 17. århundrede. Røde druesorter begyndte at vinde terræn og fortrænge de tidligere fremherskende hvide druer.

Det bemærkes, at vinavlere i Eger udviklede et særligt redskab kaldet »Eger-hakken« til dyrkning af den hårde jord i området. Som målestok for vinproduktionen brugte de »Eger akó« [ca. 200 liter], som var ca. fire gange den almindelige »akó«. De næsten syrlige vine med den gode lagringsevne var oplagte at lagre længe på træfade. Producenterne lagrede deres vine i tønder i kældre og underjordiske gange, som var udgravet i den rhyolitiske tuf under byen og havde et naturligt kældermiljø (modningsmiljø).

Klassifikation af vinområder i fortiden

Eger-vinfremstillingen havde sin første guldalder i det 15.-16.-århundrede og oplevede en renæssance i det 18. århundrede. Optegnelser fra 1760 og 1789 indeholder oplysninger om kvaliteten af vinområderne. I 1760 var vinmarkerne opdelt i tre klasser efter jordbundens kvalitet, skråningens hældning, solskinstimer osv. Næsten 50 % af vinmarkerne var førsteklasses.

I 1789 blev Eger-vinmarkerne inddelt i seks klasser (på nationalt plan var der otte klasser, men Eger-området havde ingen marker i de to sidste klasser). Klassificeringen lignede den fra 1760 med den forskel, at mange fremragende vinmarker med avl af druer til »aszú«-vine blev klassificeret som førsteklasses.

Eger havde så tidligt som det 18. århundrede indført vinkooperativregler, som blev håndhævet af kooperativets embedsmænd under tilsyn af den sagkyndige.

8.2. Vine (2)

1. Beskrivelse af det geografiske område (fortsat)

Vinsorter, der avles, og vine fremstillet heraf

Indtil sorten Kadarka i det 15. århundrede blev indført i Eger af serbere, som flygtede fra deres hjem under tyrkernes besættelse, blev der primært avlet hvide druer i området. Ud over kadarka indførte serberne også metoder til at fremstille rødvin. Ikke færre end 56 druesorter er anført i Heves amts fortegnelser ifølge vinavlsstatsskolen i Buda. Kun amterne Pest og Baranya havde flere sorter. De fleste vingårde avlede sorterne Lúdtalpú og Kereklevelű lige før vinlusepidemien. I 1859 gjorde vinavleravisen »Szőlészeti Lapok« opmærksom på, at der var behov for tilstrækkelig udbredelse af andre sorter end Kadarka, og roste den fremragende farvningskvalitet i sorterne Oporto og Fekete muskotály.

Den mørkerøde Eger-vin kaldet Bikavér [tyreblod] optræder første gang i et opslagsværk i 1851: »Tyreblod er navnet på de kraftige rødvine, f.eks. Eger-vine«. I kølvandet på vinlusepidemien oprettede Ampelological Institute sammen med vinavlsskolen Eger-stationen for at demonstrere betydningen af drueavlen og vinproduktionen i Eger. Det blev senere et af de mest betydningsfulde ungarske institutter for resistensforædling, forskning i sortsværdi, evaluering af produktionsområder (skråninger) og forskning i vindyrkningsteknikker, navnlig til rødvin.

Beskyttelse af oprindelsesbetegnelsen Eger

Betydningen af Eger-vine bekræftes af det forhold, at oprindelsesbetegnelserne EGER (ERLAU) og EGRI (ERLAUER) den 15. september 1970 blev registreret under afsnit 33, VINE, i Lissabonaftalen om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser og deres internationale registrering, hvilket bidrog betydeligt til beskyttelsen af deres markeder.

2. Beskrivelse af vinene

Regionen egner sig til fremstilling af hvidvine, som enten er lette, men med lang eftersmag, eller tunge, robuste og fyldige. Disse vine er rige på aromaer og mineraler og også rigere på naturlig syre end vine fremstillet i vinområderne syd for Eger.

I vinområdet fremstilles også rosévine med en stor smag og længere eftersmag end gennemsnittet i Ungarn samt siller-vine, som har aromaer af såvel friske som modne frugter.

Rødvinene har et relativt lav tanninindhold, og på grund af nærheden til den nordlige grænse for vindyrkning og vindene i bjerge og dale er de næsten syrlige med en lang eftersmag og forskellige udtalte frugtige og krydrede aromaer, som gør dem egnede til lang lagring.

Anvendelsen af et stort antal sorter har altid være kendetegnende for vinområdet. Dette har givet området dets omdømme som et område med flerdruevine, herunder især Egri Bikavér.

3. Redegørelse for og påvisning af årsagssammenhængen

De generelle klimaforhold i vinområdet er navnlig under indvirkning af de nærliggende Bükk-bjerge. De beskytter mod vinterfrost, og de kølige nætter som følge af »bjergvind« efter varme sommer- og efterårsdage sikrer, at druerne bevarer en raffineret og elegant syrlighed og deres primære frugtaromaer. Derfor har »Eger«-vinene generelt en livlig syrlighed og lang eftersmag. Jordbunden i Eger-regionen har en god vandbalance, og på grund af den gennemsnitlige årlige nedbørsmængde på 600 mm udvikler druerne sig på en afbalanceret, stressfri måde. Derfor dannes der ingen umoden syre som følge af vandmangel i disse vine.

Udsvingene i klimaforhold og jordbundssammensætning i Eger-regionen betyder, at der er væsentlige forskelle mellem de enkelte skråninger med hensyn til alkoholindhold, syreindhold og aroma i vinene, især i »svagere« årgange. Forsøg udført på Egri Szőlészeti és Borászati Kutató Intézet (Eger vinforskningsinstitut) har vist, at produktionsområdernes placering og eksponering har størst indvirkning på vinenes alkoholindhold og berusende virkning, mens jordbundssammensætningen spiller den største rolle i den subtile aromasammensætning. Skråninger med forskellige jordbundsegenskaber giver derfor mulighed for fremstilling af vine med forskellige specifikke karakteristika. F.eks. er vin produceret på jorde med et tyndere jorddække af vulkansk oprindelse mere mineralske, vine produceret på dybe jordlag med et højt indhold af ler mere fyldige, og vine produceret på sandede jorde i Debrő-regionen mere berusende på grund af den hurtige opvarmning af jordbunden.

Traditioner og denne klimatiske forskelligartethed kræver og begrunder dyrkningen af mange forskellige druesorter og produktionen af en meget bred vifte af vine i vinområdet. Det er helt enestående i forhold til andre vinregioner, at de klimatiske betingelser og jordbundsforholdene i det afgrænsede produktionsområde Eger giver vinavlerne mulighed for at producere alle typer vin af fremragende kvalitet.

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Generelle bestemmelser om mærkning (1)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Beskrivelse af betingelsen:

a) Den traditionelle benævnelse »védett eredetű bor« [vin af beskyttet oprindelse] kan anvendes som erstatning for udtrykket »oltalom alatt álló eredetmegjelölés« [beskyttet oprindelsesbetegnelse] i form af »védett eredetű Classicus bor« [klassisk vin af beskyttet oprindelse], »védett eredetű superior bor« [Superior-vin af beskyttet oprindelse] eller »védett eredetű grand superior bor« [Grand superior-vin af beskyttet oprindelse].

b) Sortsnavne, traditionelle benævnelser, andre udtryk, der er underlagt begrænsninger, eller udtryk, der henviser til vinens farve, kan kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

c) For Superior-vine føjes benævnelsen »Superior« og for Grand superior-vine benævnelsen »Grand Superior« til vinens navn*, som skal anføres på etiketten efter oprindelsesbetegnelsen med samme typografi. Hvis skråningens navn angives, skal hvert synsfelt, som indeholder skråningens navn, også indeholde klassificeringen og kommunens navn.

d) Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på vin fremstillet af druer avlet i følgende områder: Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, og Szomolya, som er klassificeret som klasse I eller II alt efter vinmatrikel, skråningerne Cinege, Közép-bérc, Ördöngös, Öreg-hegy, Padok og Szirák i kommunen Verpelét og Dobi tető-skråningen i Tarnaszentmária.

Generelle bestemmelser om mærkning (2)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

a) Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

b) Omridset af en tyr eller et tyrehoved eller ethvert billede, der minder derom, og ordet »bikavér« udtrykt på et fremmed sprog eller ethvert udtryk, der henviser til tyreblod på ungarsk eller på et fremmed sprog, må kun angives på etiket og flaske på Egri Bikavér-, Egri Bikavér Superior- og Egri Bikavér Grand Superior-vine. Undtaget herfra er den figur, der forestiller et tyrehoved, på Eger-vinområdets varemærke.

c) Billeder, der forestiller eller minder om en stjerne af enhver størrelse eller facon, eller ordet »csillag« [stjerne] udtrykt på et fremmed sprog eller ethvert udtryk, der henviser til en stjerne på ungarsk eller et fremmed sprog, må kun angives på Egri Csillag-, Egri Csillag Superior- og Egri Csillag Grand Superior-vine.

d) Angivelse af sortsnavn på en flerdruevin er kun mulig, hvis andelen af hver sort i sammenstikningen er mindst 5 %. I så fald må sortsnavnet kun angives med tegn, som ikke overstiger en femtedel af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen. Årgangen skal være angivet.

e) Det er obligatorisk at angive skråningens navn for Grand superior-vine.

Regler for afgrænsning og angivelse af navnet på mindre geografiske enheder (1)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

a) Kommuner: i) klassiske, Superior- og Grand superior-vine, alle vintyper ii) oprindelse: mindst 85 % iii) navne på de kommuner, der kan angives: Aldebrő, Andornaktálya, Demjén, Eger, Egerbakta, Egerszalók, Egerszólát, Feldebrő, Felsőtárkány, Kerecsend, Maklár, Nagytálya, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Szomolya, Tarnaszentmária, Tófalu og Verpelét.

b) Forbindelse mellem mindre geografiske områder og varemærker: For vinprodukter, der angives ved hjælp af registrerede varemærker, som helt eller delvist består af navnet på et mindre geografisk område eller en henvisning til et geografisk område i landet, eller ved hjælp af varemærker, der har vundet hævd før den 11. maj 2002, finder reglerne om oprindelse af de druer, der anvendes til fremstilling af vin, ikke anvendelse.

c) Skråninger: i) kun på Grand superior-vine ii) oprindelse: mindst 95 % iii) på etiketten skal også angives kommunen i vinområdet iv) navne på skråninger: — Aldebrő: Káli-völgy, Poharas-dűlő, Sík-hegy, Szent Donát-dűlő og Uraké — Andornaktálya: Bánya-tető, Cserje, Cserjés-lápa, Dezerta, Felső-rétre járó, Felső-tábla, Gesztenyési-dűlő, Kerek-szilvás, Kétágú-dűlő, Kis-hegy, Málnás, Marinka, Mocsáry, Nagy-parlag, Nagy-völgy, Parti-dűlő, Pesti, Pünkösd-tető, Rózsa-hegy, Schwarcz, Szállás-völgy, Szél-hegy og Zúgó-part — Demjén: Bodzás-tető, Farkas-hegy, Hangács, Nyitra, Pünkösd-tető, Szőlőhegy og Varjasi-dűlő.

Regler for afgrænsning og angivelse af navnet på mindre geografiske enheder (2)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

iv) navne på skråninger (fortsat): — Eger: Almagyar, Áfrika, Agárdi, Almár-völgy, Bajusz, Bajusz-völgy, Bánya-tető, Békési, Benke-lápa, Birka, Braun-völgy, Cigléd, Cinege, Déllés, Dobrányi, Donát, Érseki, Erzsébet-völgy, Fehér-hegy, Felső-galagonyás, Fertő, Gőzmalmos, Grőber, Grőber-völgy, Gyilkos, Hajdú-hegy, Hergyimó, Kerékkötő, Kis-Eged, Kis-galagonyás, Kis-Kocs, Kolompos, Kolompos-völgy, Kőlyuk-tető, Kőporos, Kutya-hegy, Losonci-völgy, Makjány, Marinka, Merengő, Mész-hegy, Mezey alsó, Mezey öreg, Nagy-galagonyás, Nagy-Eged-dűlő, Nagy-Eged-hegy, Nagy-Kocs, Nyerges, Nyúzó, Öreg-hegy, Pap-hegy, Pirittyó, Posta út, Rác-hegy, Rádé, Répás-tető, Rózsás, Sík-hegy, Steiner, Szarkás, Szépasszony-völgy, Szőlőcske, Szőlőske, Tiba, Tibrik, Tihamér, Tót-hegy, Új-fogás, Vécsey-völgy, Vidra og Vizes-hegy — Egerbakta: Dobos-lápa, Ivánka, Ivánkafő, Magyalos, Muki-lápa, Ortás, Pap-tag, Szőlő-tető, Töviskes og Zsebe-lápa — Egerszalók: Ádám-völgy, Buk-tető, Ferenc-hegy, Juhkosár, Káptalan-völgy, Kis-határ, Kovászó, Kővágó, Magyalos, Nagy Ádám-tető, Pap-tag og Vágás — Egerszólát: Alsó-hegy, Birka-tető, Boldogságos, Csutaj-tető, Felső-hegy, Kamra-völgy, Kántor-tag, Nagy-határ, Szarvas og Tó-bérc — Feldebrő: Alberki, Bogár-hát, Csepegő, Csonkás, Egri út og Szőlők háta — Felsőtárkány: Homok-hegy, Homok-lápa, Nyavalyás, Öreg-hegy og Tiba alja.

Regler for afgrænsning og angivelse af navnet på mindre geografiske enheder (3)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

iv) navne på skråninger (fortsat): — Kerecsend: Nagy-aszó, Öreg-hegy og Tardi-dűlő — Maklár: Nagy-aszó og Öreg-hegy — Nagytálya: Kendervát, Nagy-aszó, Öreg-hegy, Pipis og Vitis-dűlő — Noszvaj: Csókás, Dóc, Herceg, Hosszú-szél, Kőkötő, Nagyfai-dűlő, Nyilas-már, Perzselő, Pipis, Szeles-oldal, Szeles-tető, Tekenő-hát og Zsidó-szél — Novaj: Halom, Hegyi-tábla, Hermány, Hodály-tető, Juhszalagos, Kis-gyepföld, Mezőkövesdi út tető, Nagy-gyepföld, Nagyút, Öreg-hegy, Pap-föld, Szeszfőzde-tető og Vitéz — Ostoros: Bikus, Csárda-kert, Gólint, Hermány, Janó, Kutya-hegy, Pajados, Sóderbánya-tető, Szél-hegy, Szilvás-tető, Tag, Tehéntánc og Verem-part — Szomolya: Csáj-lapos, Demecs, Galagonyás, Gyűr, Ispán-berki, Jató-tető, Kangyalló, Mácsalma, Nagy-völgy-tető, Pazsag, Proletár, Szilos-oldal, Vas-lápa og Vén-hegy — Tarnaszentmária: Dobi-oldal, Dobi-tető og Szőlőhegy — Tófalu: Bogár-hát og Petes alja — Verpelét: Ácsok, Alberki, Cinege, Fekete-oldal, Hagyóka, Hosszúi-dűlő, Kecske-hát, Kerékkötő, Keresztfa, Királyi-dűlő, Kis-hegy, Kő-hegy, Közép-bérc, Majka, Ördöngős, Öreg-hegy, Padok, Pallagfő, Szent János-völgy, Szirák, Tilalmas, Tölgyes-szél, Túró-mező, Varjas og Veres.

Regler for angivelse af vintyper (1)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Classicus bikavér:

— Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade], »termőhelyen palackozva« [tappet i produktionsområdet], »ó« [årgangsvin],»muzeális bor« [historisk vin].

Classicus muskotály:

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »cuvée«, »első szüret« [første høst], »virgin vintage« [nyårgang], »újbor« [ny vin], »primőr« [primeur] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

— Benævnelsen »Muskotály« må kun anføres, hvis skrifttypen, skriftstørrelsen eller skriftfarven ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

Classicus siller og Classicus rozé:

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »cuvée«, »első szüret« [første høst], »virgin vintage« [nyårgang], »újbor« [ny vin], »primőr« [primeur] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Classicus fehér:

— Navne på druesorter må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

— Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade], »első szüret« [første høst], »virgin vintage« [nyårgang], »újbor« [ny vin], »primőr« [primeur], »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet], »ó« [årgangsvin] og »muzeális bor« [historisk vin].

Regler for angivelse af vintyper (2)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Classicus csillag:

— Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret i trætønder], »első szüret« [første høst], »virgin vintage« [nyårgang], »újbor« [ny vin], »primőr« [primeur] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Classicus vörös:

— Navne på druesorter må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

— Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade], »első szüret« [første høst], »virgin vintage« [nyårgang], »újbor« [ny vin], »primőr« [primeur], »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet], »ó« [årgangsvin] og »muzeális bor« [historisk vin].

Superior bikavér:

— Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Superior fehér:

– Navne på druesorter må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

– Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

– Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade], »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet] og »főbor« [prima vin].

Regler for angivelse af vintyper (3)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Superior csillag:

— Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Superior vörös:

— Navne på druesorter må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

— Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade], »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet] og »főbor« [prima vin].

Superior késői szüretelésű:

— Navne på druesorter må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

— Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Grand superior bikavér:

— Den traditionelle benævnelse »Bikavér« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Regler for angivelse af vintyper (4)

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Grand superior fehér:

— Navne på druesorter må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

— Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Grand superior csillag:

— Benævnelsen »csillag« må kun angives på etiketten umiddelbart efter »Egri«-udgaven af oprindelsesbetegnelsen »Eger« på samme linje og med samme typografi.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Grand superior vörös:

— Navne på druesorter må kun anføres, hvis deres skrifttype, skriftstørrelse eller skriftfarve ikke er mere iøjnefaldende end oprindelsesbetegnelsen.

— Andre sortsnavne må kun angives med tegn, som ikke overstiger halvdelen af den skriftstørrelse, som anvendes til oprindelsesbetegnelsen.

— Traditionelle benævnelser, der er tilladt til brug, og andre begrænsede benævnelser: »barrique«, »cuvée«, »fahordós érlelésű bor« [vin lagret på træfade] og »termőhelyen palackozva« [aftappet i produktionsområdet].

Regler for præsentation

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

a) Superior- og Grand superior-vine (enhver type vin) og Classicus Bikavér og Csillag må kun markedsføres i glasflasker. Alle andre vintyper må kun markedsføres i glasflasker eller i bag-in-boxes.

b) Vinene må kun aftappes på tapperier registreret af rådet for vinkooperativer i Eger-vinområdet. Aftapningskravene finder ikke anvendelse inden for produktionsområdet på vine fremstillet af vinavlere på egen vingård til eget forbrug.

c) Aftapningen må kun foregå uden for det afgrænsede område, hvis det anmeldes 48 timer forinden. Aftapningen skal finde sted inden 90 dage efter afsendelse fra produktionsstedet for at opretholde de organoleptiske egenskaber.

Tidligste salgsdato

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

a) Klassiske vine: i) Bikavér: 1. september i året efter høståret ii) Csillag: 1. december i året efter høståret iii) alle andre vintyper: ikke reguleret.

b) Superior-vine: i) Bikavér: 1. november i året efter høståret ii) Csillag: 15. marts i året efter høståret iii) alle andre vintyper: ikke reguleret.

c) Grand superior-vine: i) Bikavér: 1. november i året efter høståret ii) Csillag: 1. juli i året efter høståret iii) alle andre vintyper: ikke reguleret.

Produktion uden for det afgrænsede produktionsområde

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

I kommunen Kompolt, i kommunerne Bogács, Bükkzsérc og Cserépfalu vedrørende druer avlet på skråningen Dóc dűlő i kommunen Noszvaj.

Overgangsbestemmelser

Retlig ramme:

Af en organisation, der forvalter BOB/BGB, når dette er fastsat af medlemsstaterne

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

a) Producenter, der har markedsført Egri Bikavér-vine med angivelse af skråningen og fremstillet af druer avlet før den 31. december 2009, og som har opfyldt kravene i afsnit 20 i landbrugs- og regionaludviklingsministeriets dekret nr. 102/2009 af 5. august 2009 om vine med beskyttet oprindelsesbetegnelse i Eger-vinregionen, skal de følgende år i forbindelse med fremstilling af Egri Bikavér-vine sammenstukket af druer fra samme vinmark og skråning anvende de tidligere regler om sammenstikning af Egri Bikavér som fastlagt i landbrugs- og regionaludviklingsministeriets dekret nr. 103/2003 af 31. december 2003, så længe vinmarken dyrkes, eller indtil producenten ændrer sortssammensætningen på vinmarken.

b) Vinavlere, der fremstiller Classicus Egri Bikavér efter økologiske standarder på økologiske vinmarker, og som kan godtgøre, at de et givet år ikke er i stand til at sammenstikke vinene af fire druesorter som fastlagt i punkt III, kan i det pågældende år fremstille økologisk Classicus Egri Bikavér ved at sammenstikke vinene af tre druesorter under overholdelse af reglerne om sammenstikning.

c) Overgangsbestemmelserne ophører fra vinåret 2021/2022.

Link til produktspecifikationen

https://boraszat.kormany.hu/download/4/03/d2000/Eger_OEM_term%C3%A9kle%C3%ADr%C3%A1s_v5.pdf

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.