:OMV[I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(94) 87 endelig udg. 
Bruxelles, den 23.03.1994 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1993 
(forelagt af Kommissionen) 
FORORD 
I henhold til 
artikel 4 i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af de særforskningsprogrammer, der 
skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab 
(1992-1994) (92/273/EØF) 
artikel 4 i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af de særforskningsprogrammer, der 
skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab (1992-
1994) (92/274/Euratom) 
artikel S i Rådets beslutning af 29. april 1992 om vedtagelse af et supplerende forskningsprogram, 
der skal gennemføres af Det Fælles Forskningscenter for Det Europæiske Atomenergifællesskab 
(1992-1999) (92/275/Euratom) 
skal Kommissionen hvert år forelægge Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg en rapport om programmets gennemførelse. 
Årsberetningen for 1993 er den anden af disse rapporter. 
Den er ledsaget af Styrelsesrådets bemærkninger. 
-3-
STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER TIL 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS ÅRSBERETNING FOR 1993(l) 
Styrelsesrådet bemærker, at FFC's årsberetning indeholder oplysninger om alle FFC's forskellige 
aktivitetskategorier, og at den er velforberedt og hensigtsmæssigt opbygget. 
Rationalisering af ressourcer 
FFC's årsberetning afspejler meget af det arbejde, som Styrelsesrådet har koncentreret sig om i årets løb, 
herunder forbedringer i centrets interne effektivitet. Selv om der stadig er en række forskellige 
administrative foranstaltninger og infrastrukturmæssige tilpasninger, som venter på at blive gennemført, 
fortsatte den effektive rationalisering af ressourcerne, navnlig på anlægget i Ispra. På samme måde har 
Styrelsesrådet fulgt planerne om et ECO-center i Ispra. 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet yder et afgørende bidrag til integreringen af FFC i 
det europæiske forskersamfund. Det fungerer tilfredsstillende med hensyn til stipendiater, net med 
nationale partnere og anvendelse af store anlæg af forskerhold fra medlemsstaterne. Der er lagt stor vægt 
på at øge antallet af stipendiater og at udvælge kandidater på grundlag af relevansen af deres 
kvalifikationer. Der er endvidere opnået en afbalanceret geografisk fordeling. 
Samarbejde med nationale forskningsorganisationer 
Styrelsesrådet har nøje fulgt centrets samarbejde med nationale laboratorier og oprettelsen af 
forskningsnet. Kvaliteten af deres forskning og metoderne til samordning af deres aktiviteter på tværs af 
Europa har optaget Styrelsesrådet meget og er blevet behandlet grundigt i årets løb. Styrelsesrådet lægger 
kraftig vægt på, at FFC skal samarbejde med institutter i alle medlemsstater - og i fremtiden fra de 
deltagende EFTA-lande. Det store antal samarbejdsaktiviteter, der er beskrevet i rapporten vidner om 
centrets forståelse for virkeligt samarbejde, som også er af afgørende betydning for fremtiden. 
Globale ændringer og deres indvirkning på jordkloden og miljøet er blandt de nye forskningsområder 
inden for miljø. Styrelsesrådet har ansporet Kommissionens initiativ vedrørende et europæisk net for 
forskning i globale ændringer (ENRICH), som FFC også skal bidrage til. 
Jordobservationscentret er omfattet af det samme net-initiativ, og det skal tilskynde til og muliggøre 
anvendelsen af jordobservationsdata til fordel for samfundet som helhed. Det blev oprettet i samarbejde 
med Den Europæiske Rumorganisation (ESA), og Styrelsesrådet brugte det meste af dets møde i juni 
1993 til at drøfte resultatet af gennemførlighedsundersøgelsen. Den næste fase - stifinderfasen - er nu i 
gang og Styrelsesrådet vil følge denne fase nøje, med særlig vægt på at projektet afpasses efter brugernes 
behov. 
O) I henhold til Rådets beslutning 92/273/EØF, 92/274/Euratom og 92/275/Euratom af 29. april 1992 om 
de særprogrammer som FFC skal gennemføre i 1992-1994 for EØF og Euratom, samt om det 
supplerende forskningsprogram (HFR-reaktoren), som GFFC skal gennemføre i 1992-1995 for 
Euratom, skal Kommissionens årsberetning være ledsaget af Styrelsesrådets bemærkninger. I henhold 
til Rådets resolution 92/C 118/03 af 29. april 1992 skal årsberetningen indeholde oplysninger om alle 
kategorier af FFC's aktiviteter. 
-4-
Teknisk-videnskabellg støtte 
Styrelsesrådet har bemærket sig udviklingen i den teknisk-videnskabelige støtte til Fællesskabets politik, 
som Kommissionens øvrige generaldirektorater har anmodet om. I denne forbindelse har Styrelsesrådet 
med tilfredshed konstateret, at Kommissionen overdrager yderligere langsigtede strukturerede aktioner til 
FFC. 
Dette omfatter Det Europæiske Kemikaliekontor og Det Europæiske Kontor for Vin, Alkohol og 
Spiritus, samtidig med at Det Europæiske Center for Alternative Metoder (alternativer til vivisektion) 
indledte sit arbejde i årets løb. Dette er eksempler på, hvorledes Kommissionen har glæde af FFC's 
teknisk-videnskabelige kompetence på områder, som kræver, at dets eget laboratorium tager fat. 
Evaluering af FFC's aktiviteter 
Det nuværende program for 1992-1994 nåede midtvejs i årets løb. I denne forbindelse oprettede 
Styrelsesrådet med henblik på en bedre evaluering af arbejdets resultater, kvalitet og tilstrækkelighed et 
system af uafhængige besøgsgrupper, som skal inspicere hvert FFC-institut. Sent på året 1993 modtog 
Styrelsesrådet rapporter fra evalueringerne af højfluxreaktoren i Petten, Instituttet for Teknologiske 
Fremtidsstudier og Instituttet for Systemteknik og Informatik. Yderligere evalueringer af de andre FFC-
institutter er på vej, og Styrelsesrådet vil behandle rapporterne i løbet af 1994. 
FFC's rolle i Fællesskabet 
Styrelsesrådet har altid brugt megen tid og anstrengelser på fremtidsplanlægningen af centret, men 
koncentrerede sig særlig meget om denne sag i 1993. Styrelsesrådet har på alle dets møder drøftet FFC's 
rolle i forbindelse med det fjerde rammeprogram for Fællesskabets indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration, som Kommissionen stillede forslag om sidste sommer. Et første 
skridt i vedtagelsesprocessen (Europa-Parlamentets udtalelse og Rådets fælles holdning) er nu taget. 
Styrelsesrådet er lige som Kommissionen ivrig efter at sikre FFC's fortsatte stilling som en integrerende 
del af Fællesskabets F&U-system, men er klar over, at det kan være nødvendigt at søge nye veje.til dette 
formål. Styrelsesrådet har givet udtryk for sin vilje til at bistå Kommissionen med de nødvendige 
tilpasninger med henblik på fremtiden. 
I denne forbindelse glæder det Styrelsesrådet at takke professor Antonio Ruberti, kommissionsmedlem 
med ansvar for forskning, og professor Claude Desama, formand for Europa-Parlamentets udvalg for 
energi, forskning og teknologi for deres drøftelser og værdifulde hjælp til Styrelsesrådet med at 
fastlægge FFC's kommende rolle. 
Styrelsesrådet vil gerne i korthed udtrykke sin anerkendelse for den konstante pligtopfyldelse og det 
effektive arbejde, der i årets løb er udført af generaldirektøren, direktørerne og personalet i Det Fælles 
Forskningscenter, og af deres erklærede vilje til at gå i gang med nye opgaver og omstille sig til 
ændrede krav. Fremtiden indebærer mange nye udfordringer for FFC. 
I 1993 har Styrelsesrådet, bestående af repræsentanter fra de 12 medlemslande, arbejdet nært sammen 
med observatører fra EFT A-landene som forberedelse på aftalen om Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde (EØS), og det takker for deres værdifulde bidrag. Det glæder Styrelsesrådet, at 
aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde træder i kraft den 1. januar 1994, og det ser 
frem til det styrkede samarbejde med de deltagende EFTA-lande. 
Bruxelles, januar 1994 
-5-
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1993 
Rapport fra Kommissionen 
-6-
INDHOLDSFORTEGNELSE 
side 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 7 
1. FFC'S VIRKSOMHED 11993 8 
1.1 Særprogrammerne 9 
1.2 FFC's støtte til EU's politik 12 
1.3 FFC's arbejde for eksterne kunder 14 
1.4 FFC's samarbejde med nationale forskningsorganisationer 16 
1.5 Renovering i Ispra 19 
1.6 Publikationer og Eurokurser 20 
2. FFC-INSnTUTTERNES VIRKSOMHED I 1993 21 
2.1 Instituttet for Målinger og Referencematerialer (IRMM) 21 
2.2 Instituttet for Transuraner (ITU) 23 
2.3 Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) 25 
2.4 Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISI) 26 
2.5 Miljøinstituttet (MI) 29 
2.6 Instituttet for Anvendt Telemåling (IAT) 31 
2.7 Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) 33 
2.8 Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (ITF) 36 
3. MENNESKELIGE RESSOURCER 38 
3.1 Personalepolitik 38 
3.2 Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater 39 
4. FINANSIERING 40 
BILAG A 42 
BILAG B 43 
-7-
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
De Europæiske Fællesskabers Fælles Forskningscenter er oprettet af Kommissionen for De Europæiske 
Fællesskaber med hovedsæde i Bruxelles og er et europæisk center for videnskabelig og teknisk forskning. Dets fire 
afdelinger, som ligger i henholdsvis Belgien, Tyskland, Italien og Nederlandene, huser til sammen 8 forskellige 
institutter med hver sit speciale. 
Disse institutter er 
IRMM Instituttet for Malinger og Referencematerialer (Geel) 
ITU Instituttet for Transuraner (Karlsruhe) 
IAM Instituttet for Avancerede Materialer (Petten og Ispra) 
ISI Instituttet for Systemteknik og Informatik (Ispra) 
MI Miljøinstituttet (Ispra) 
IAT Instituttet for Anvendt Telemåling (Ispra) 
1ST Instituttet for Sikkerhedsteknologi (Ispra) 
ITF Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (Ispra) 
Denne årsberetning er en generel oversigt over FFC's virksomhed i 1993. 
Læseren kan desuden finde yderligere oplysninger i årsberetningerne fra de 8 institutter. Endelig offentliggør FFC 
en lang række videnskabelige rapporter, bringer indlæg på konferencer og i videnskabelige tidsskrifter og afholder 
workshops, seminarer og konferencer for at videreformidle sine videnskabelige resultater. 
Dette materiale kan fas ved henvendelse til: 
Public relations og publikationer 
Det Fælles Forskningscenter 
I - 21020 Ispra (VA) Italien 
Uf.: + 39 332 78 91 80 
fax: + 39 332 78 58 18 
-8-
1. FFC'S VIRKSOMHED 11993 
I 1993 nåede Det Fælles Forskningscenter (FFC) midtvejs i det arbejde, der blev fastsat i Rådets resolution og 
Rådets beslutninger, som blev vedtaget den 29. april 1992 for perioden 1992-1994. Som forventet var centret i fuld 
gang med at gennemføre de aktiviteter, det havde fået pålagt, og samtidig i færd med en dynamisk 
fremtidsplanlægning. 
FFC fortsatte med at bidrage til det tredje rammeprogram via aktionslinjerne for industri- og materialeteknologi, 
måling og prøvning, miljø, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, kontrolleret termonuklear fusion og 
menneskelige ressourcer og mobilitet. 
FFC har en stærk tradition for at udføre tværfaglige projekter. Dette afspejlede sig i de fleste institutters 
emneområder med sigte på at opfylde behovene i EU som helhed og dens institutioners og medlemsstaters behov. 
Alle otte institutter fortsatte deres arbejde i forbindelse med særprogrammerne, videnskabelig og teknologisk støtte 
til Kommissionen, kontraktforskning for eksterne kunder og forberedende forskning. 
FFC's neutrale og uafhængige rolle blev understreget, dets standardforberedende forskning blev fremhævet og dets 
teknisk-videnskabelige aktiviteters europæiske karakter betonet. FFC's Styrelsesråd har lagt stor vægt på at 
efterleve nærhedsprincippet og skabe øget samarbejde med medlemsstaternes nationale forskning. Der er blevet 
opstillet planer for et eventuelt fremtidigt samarbejde med EFT A-landene. Europæisk og internationalt samarbejde 
er blevet videreført under ordninger som EUREKA og ved hjælp af EF-aftaler med forskellige lande i hele verden. 
Takket være dets evner og dets engagement i udformningen og gennemførelsen af Fællesskabets politik, på 
forskellige områder, har FFC indtaget rollen som et neutralt og uafhængigt redskab. 
Det teknisk-videnskabelige støttearbejde for Kommissionen fortsatte, og der blev lagt stor vægt på at anvende 
kunde/kontrahent-princippet. Praktisk taget alle større opgaver blev i årets løb udført under en flerårig kontrakt på 
generaldirektoratsplan, en rådsafgørelse eller en kommissionsafgørelse, og den resterende del blev gennemført efter 
nærmere anmodning fra Kommissionens generaldirektorater. Nye initiativer omfatter det europæiske Center for 
Validering af Alternative Forsøgsmetoder (alternativ til vivisektion) og Det Europæiske Kemikaliekontor begge for 
Generaldirektoratet for Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse og nyt arbejde inden for nuklear 
sikkerhedskontrol for Generaldirektoratet for Energi. 
Det kontraktarbejde, som udføres for eksterne kunder, har fortsat været af høj kvalitet, og FFC har både centralt 
og på institutplan styrket sine markedsføringsbestræbelser. Omfanget af nye kontrakter blev større end året før. 
De mange projekter inden for forberedende forskning har stimuleret FFC til at arbejde i nye retninger og øget 
centrets videnskabelige vitalitet. 
Der blev tidligt gået i gang med planlægningen af FFC's bidrag til det fjerde rammeprogram om Fællesskabets 
indsats inden for forskning og teknologisk udvikling. Programmernes teknisk-videnskabelige mål og indhold blev 
fastlagt i samarbejde med FFC's Styrelsesråd. 
Kommissionen forelagde sit forslag til det fjerde rammeprogram om Fællesskabets indsats inden for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) og forskellige ledsagedokumenter. 
-9-
1.1 Særprogrammerne 
FFC's vigtigste opgave er stadig at medvirke til rammeprogrammets gennemførelse, og denne opgave tegnede sig 
for 65% af FFC's budget. FFC har bidraget til det tredje rammeprograms målsætninger ved at udføre følgende 
særprogrammer: 
• Frogrammet for industri- og materialeteknologi omfattede forskning i avancerede materialer, som fandt 
sted på Instituttet for Avancerede Materialer (IAM), og forskning i arbejdsmiljø, der blev udført af Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISI) og Miljøinstituttet (MI). 
Europæiske forskningsnet blev aktivt fremmet af IAM inden for overfladeteknik, som er et voksende område. 
Forskningen omfattede slidfaste hårde overflader, overfladebehandling af fibre til kompositmaterialer og 
biokompatible belægninger til proteser. Centret for Avanceret Overfladebehandling, der er et joint venture med det 
nederlandske energiinstitut ECN, blev fuldstændigt driftsklart i 1993. 
Der blev fastlagt en metode til fremstilling af grænsefladestrukturer til kompositmaterialer under EUREKA-CEFIR-
projektet. Der blev udviklet en teknik til fremstilling af nanokrystallinske keramikbelægninger. 
Der blev oprettet tre net til integrering af den europæiske indsats i forbindelse med bedømmelse af procedurer til 
inspektion af svære konstruktionsdele. Der er tale om følgende net, hvori IAM fungerer som operatør og 
referencelaboratorium: 
AMES: Europæisk net for skørhed og udglødning i forbindelse med reaktortryktanke 
ENIQ: Europæisk net for inspektionsvalidering og -verifikation 
NESC: Net for evaluering af stålkomponenter. 
Forskningen i arbejdsmiljø på ISI blev koncentreret om modeller og metoder til vurdering af menneskelige fejl 
inden for fly-elektronik, flyveledelse og den kemiske industri. Modeller blev valideret ved feltarbejde og ved 
analyse af registrerede ulykker og uheld. 
Miljøinstituttets arbejde vedrørende spormetaleksponering og sundhedsvirkninger blev hovedsagelig rettet mod 
bedømmelsen af spormetallers toksikologiske virkninger på generelt og lejlighedsvist eksponerede populationer. Der 
blev indledt forsøg med et nyt miljøforsøgsrum til undersøgelser af indendørs forurening og eksponering 
(INDOORTRON). 
• Programmet for måling og prøvning drejede sig om forskningsprojekter for nukleare målinger og 
referencematerialer, som blev udført af Instituttet for Målinger og Referencematerialer (IRMM), og om 
forskningsprojekter for referencemetoder til ikke-nuklear energi og vurdering af strukturers pålidelighed, og disse 
projekter blev udført af Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISI) og Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST). 
IRMM fortsatte som hidtil med at udarbejde referencematerialer. I samarbejde med nationale institutter blev 
Avogadros konstant beregnet med en nøjagtighed på 107, hvilket skulle kunne bruges ved en ny fastlæggelse af de 
internationale standarder. 
Der blev fortsat målt nukleare data. Der blev foretaget målinger af meget lave kontaminationer i forskellige 
materialer i det ultrarene kemiske laboratorium og med en ny detektionsanordning, som er installeret i et 
underjordisk anlæg i SCK/CEN i Mol. Der blev udført ringlaboratoriemålinger med henblik på at analysere 
sporgrundstoffer i vand og i menneskelig serum inden for det internationale målingsevalueringsprogram (IMEP). 
- 10 -
Det Europæiske Laboratorium for Strukturvurderinger (ELSA) fortsatte sine forsøgs- og modelberegningsaktiviteter 
i samarbejde med Den Europæiske Sammenslutning af Strukturmekaniklaboratorier, som omfatter ca. 30 
laboratorier i medlemsstaterne. Hovedformålet er standardforberedende forskning med henblik på bedre forståelse 
af materialers og strukturers ikke-lineære reaktion på dynamisk belastning med henblik på design af bygninger og 
anlæg i jordskælvshær^ede områder. På ISI blev der gennemført standardforberedende forskning med udvikling af 
en ny prøvemetode for tyndfilm til solceller. 
• Miljøbeskyttelsesprogrammet, hvis projekter blev udført af Miljøinstituttet (MI), drejede sig om luft-, jord-
og vandforurening og forurening fra affald. Programmet omfattede desuden arbejde med anvendelse af 
telemålingsteknik, som blev udført af Instituttet for Anvendt Telemåling (IAT) og forskning i industririsici, der blev 
udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) og Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISI). 
På Miljøinstituttet blev der arbejdet videre på projektet for biogene emissioner i Middelhavsområdet (BEMA), som 
er et bidrag til programmet om globale ændringer, idet der blev lavet et udkast til et europæisk fireårsprojekt. FFC 
fungerede som projektkoordinator for en første målekampagne, der blev gennemført i maj 1993, med tværfagligt 
samarbejde mellem 12 laboratorier fra forskellige europæiske lande. 
Miljøinstituttet samordnede den europæiske deltagelse i en international eksperimentel undersøgelse vedrørende 
aerosoler og klima. Data fra en videnskabelig kampagne over det nordlige Atlanterhav blev analyseret og viste, 
hvorledes den kontinentale forurening har indflydelse på aerosol- og skysystemer i det fjerne nordlige Atlanterhav. 
Som led i undersøgelsen af globale ændringer udviklede Instituttet for Anvendt Telemåling (IAT) 
telemålingsbaserede metoder til undersøgelse af landjordens og havets biosfærer med særlig vægt på ændringer i 
vegetationsfordeling (f. eks. afbrænding af biomasse) og regionale og tidsmæssige variationer i 
havoverfladetemperatur og biologisk aktivitet. 
Der blev evalueret en række avancerede teknikker til telemåling. Det påvistes, at sensorer med høj 
spektralopløsningsevne kan tilvejebringe oplysninger om særlige elementer af interesse, såsom lignin- og 
vandindhold, som ikke for øjeblikket kan opnås med de eksisterende sensorer. Telemåling ved hjælp af mikrobølger 
blev også evalueret til anvendelsesformål inden for skovbrug og landbrug. Der kan muligvis ad denne vej opnås 
data uafhængigt af de herskende vejrforhold. 
Det Europæiske Mikrobølgesignaturlaboratorium (EMSL) vil blive anvendt i et forsøgsprogram, som går ud på at 
gennemføre spektralsignaturforskning som forberedelse for kommende luftbårne observationer. Dette program er 
fastlagt på grundlag af anbefalinger og ønsker fra interesserede forskningsinstitutter fra alle dele af Europa 
Der udvikles metoder (neurale net, ekspertsystemer og spectral mixture modeller) til overvågning af vegetations- og 
miljøforholdene i flere dele af Europa med særlig vægt på økosystemkortlægning, ødelæggelse af jorden og 
ørkendannelse. 
Mulighederne for at oprette et jordobservationscenter (JOC) er blevet undersøgt af ISI, IAT og MI. Centrets 
vigtigste opgave var at skabe et effektivt, decentraliseret net for den fulde udnyttelse af jordobservationsdata, 
herunder data, som skaffes ved hjælp af satellitsensorer. 
På Instituttet for Sikkerhedsteknologi fortsattes forskningen i industririsici. Anlægget for forskning i sikkerhed i 
forbindelse med ukontrollable begivenheder (FIRES), som beskæftiger sig med at undersøge sikkerheden omkring 
kemiske batchreaktorer, har arbejdet på undersøgelsen af aromatiske nitrationer. Der er foretaget undersøgelser 
med henblik på udvikling og anvendelse i FIRES af avancerede metoder til bestemmelse af sikkerhedsbetingelser, 
procesoptimering, processtyring og forvarsling af udløsningen af ukontrollable begivenheder. 
-11-
• Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission drejede sig om forskning i områder, der 
strækker sig fra reaktorsikkerhed, der blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) og forskning i nuklear 
sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer, der blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi og 
Instituttet for Systemteknik og Informatik(ISI), til forskning i nukleart brændsel og actinider, som blev udført af 
Instituttet for Transuraner (ITU). 
1ST fortsatte sit bidrag til undersøgelsen af alvorlige ulykker på kernekraftværker med deltagelse i det internationale 
PHEBUS-program på CEA i Cadarache og med gennemførelsen af FARO-forsøgsprogrammet (anlæg til forsøg 
med smeltning af brændslet) i Ispra, hvor der simuleres alvorlige uheld i reaktorkernen. 
Udviklingen af edb-programmelpakken til den europæiske kildebegrebsforskning (ESTER - European Source Term 
Code System) fortsattes i samarbejde med mange europæiske institutioner. Den forventes at blive den europæiske 
kode til det bedste skøn med henblik på beregningen af kildebegrebet i scenarier for alvorlige uheld. 
Instituttet for Transuraner (ITU) bidrog til undersøgelsen af nukleart brændsels sikkerhed, herunder navnlig høj 
udbrændings indvirkning på brændslets og indkapslingens integritet. Der blev lagt særlig vægt på strukturelle 
ændringer i brændslets overflade og fissionsprodukternes indflydelse på brændslets vanneledningsevne. 
Undersøgelserne vedrørende aktiniders sikkerhed og transmutation fortsatte i samarbejde med flere europæiske 
laboratorier. 
Forskningen i nuklear sikkerhedskontrol fortsatte på ISI, ITU og 1ST. Der blev udviklet en mobil robot til 
televerifikation og et aktivt videodetektionssystem. Der blev forsket videre i in situ forseglingsteknikker og der blev 
udtaget patent på ultralydsforseglings- og identifikationsteknikker. 
• Programmet for fusionsteknologi og -sikkerhed gennemføres af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), 
Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISI) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 
Verifikation og prøvning af de sikkerhedsrelevante systemer i Det Europæiske Tritiumlaboratorium (ETHEL) 
fortsatte i 1993 med henblik på at opnå driftstilladelse til nuklear prøvning i 1994. Samarbejdet mellem 1ST 
(ETHEL) og kerneforskningscentret i Karlsruhe (KFK), Karlsruhe tritiumlaboratorium (TLK-anlægget), skrider 
fremad. 
ISI har udviklet en række edb-simuleringsmodeller, som simulerer de fysiske fænomener inden i reaktoren og kan 
benyttes til bedømmelse af fjernstyringsprocedurerne. 
FFC's program for menneskelige ressourcer og mobilitet fortsatte med øget styrke i 1993 og omfattede alle 
institutter. Herigennem blev der tilbudt individuelle forskningsstipendier til interesserede forskere, deltagelse i net 
med andre forskningsorganisationer og adgang til projekter med anvendelse af store forskningsanlæg. FFC's 
styrelsesråd godkendte i 1993 200 individuelle stipendier på post-doktoratsniveau, 11 net med FFC-deltagelse og 3 
projekter med adgang til store forskningsanlæg ved FFC. 
* 
Disse programmers udførelse beskrives nærmere i kapitel 2, der drejer sig om de enkelte FFC-institutters 
virksomhed. 
- 12-
1.2 FFC's støtte til EU's politik 
Kommissionens øvrige generaldirektorater kan benytte sig af FFC's videnskabelige og tekniske sagkundskab, 
når de skal fastlægge og gennemføre EU's politik. 
FFC's støtte kan være af forskellig art: 
laboratoriearbejde eller teoretiske undersøgelser, som trækker på FFC's videnskabelige kompetence eller 
forsøgsanlæg 
teknisk-videnskabeligt arbejde med henblik på gennemførelse af EU-lovgivning eller teknisk-videnskabelig 
støtte til udarbejdelse af nye bestemmelser 
videnskabelig bistand med forvaltning af projekter eller kontrakter. 
I 1993 tegnede FFC's videnskabelige og tekniske støtte sig for 22% af FFC's budget, hvilket var på samme niveau 
som i 1992. Figur 1 viser, hvorledes støtten fordeler sig på EU's forskellige former for politik. 
I årets løb blev der indgået en række flerårige aftaler mellem generaldirektoratet for FFC og andre 
generaldirektorater for at skabe et effektivt kunde/kontrahentforhold og sikre kontinuitet og langtidsplanlægning. 
Endvidere er større langtidsaftaler blevet konsolideret ved konunissionsafgørelser, som er blevet meddelt til Rådet 
og Europa-Parlamentet. De vigtigste sektorer var miljø, energi og landbrug. 
Omkring 83 % af alle årets aktiviteter blev udført på grundlag af flerårige kontrakter med generaldirektoraterne, 
beslutninger eller afgørelser fra Rådet eller Kommissionen og som følge af mere sporadiske henvendelser fra 
Kommissionens generaldirektorater. 
• FFC's støtte til miljøpolitikken, som tegner sig for 27,8% af budgettet for videnskabelig og teknisk støtte, 
går ud på at give GD XI teknisk-videnskabelig bistand, når det skal udarbejde og gennemføre lovgivning om 
forurenende kemikalier, luftforurening, vandkvalitet, kemisk affald, industririsici og større ulykker, og bygger på 
EU's handlingsprogram for miljøområdet. Der er tale om følgende aktiviteter: 
Støtte til arbejde med luftforurening, som udføres i forbindelse med gennemførelsen af direktiverne 
80/779/EØF og 85/203/EØF om luftkvalitet (SO,, NO„ fotokemiske oxideringsmidler). Arbejdet med 
oprettelsen af Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAB) er skredet betydeligt 
fremad og Kommissionen vil snart fremsende en meddelelse herom til Rådet og Europa-Parlamentet. 
Støtte i forbindelse med affaldsbehandling ydes i samarbejde med en gruppe uafhængige eksperter som 
forberedelse til den europæiske affaldsoversigt (direktiv 91/156). 
Opstilling af "European Tracer Experiment" (ETEX) med henblik på at afprøve værdien af 
atmosfæremodeller for nødreaktioner under anvendelse af kunstige sporestoffer. ETEX, der blev iværksat i 
1992 til støtte for GD XI's aktiviteter i forbindelse med strålingsbeskyttelse, forløber tilfredsstillende med 
deltagelse fra over tyve lande, og det første forsøg skulle kunne være operationelt i 1994. 
Arbejde med større ulykker, som udføres til støtte for gennemførelsen af direktiv 82/501/EØF, og 
undersøgelser af risikoen i forbindelse med bestemte erhvervsaktiviteter, f. eks. forarbejdning og oplagring af 
farlige kemikalier. 
Oprettelsen af Det Europæiske Kemikaliekontor inden for Miljøinstituttet med virkning fra den 1. januar 1993 
med den opgave at gennemføre og samordne teknisk-videnskabeligt arbejde med henblik på gennemførelsen af 
EU-beatemmelser om kontrol med kemikalier, i fortsættelse af lignende arbejde, som instituttet i flere år har 
gennemført for GD XI. 
- 13 -
Flfur 1 
Teknisk-Tidenskabelig støtte til Kommissionens tjenestegrene 
Budget for FFC's støtte 
(Mio. ECU) 
AP TF GDI GDIII GD VI GD VIIIGD XI GD XIII GD XVII Andre 
AP 
TF 
GDI 
GDIII 
GDVI 
GD VIII Analyse- og Prognosegruppen 
Tjenesten for Forbrugerpolitik 
Økonomiske forbindelser med 
tredjelande 
Industri 
Landbrug 
Udviklingspolitik GDXI 
GD XIII 
GD XVII MUjø 
Telekommunikation, informationsmarked 
og forberedende forskning 
Energi 
• FFC's støtte Ut energipolitikken (GD XVII) tegner sig for 27,2% af budgettet for videnskabelig og teknisk 
støtte. 
Det meste af arbejdet drejer sig om følgende opgaver 
uddannelse af inspektører, harmonisering af metoder til kontrol tuder drift, fremskaffelse af tidssvarende 
udstyr og referenceanalyser af nukleare materialetyper 
drift af in situ laboratorier med henblik på sikkerbedskontrolanalyser på oparbejdningsanlæg som Sellafield og 
La Hague 
bidrag til langsigtede energiscenarier, herunder udvikling af kerneenergiindustri 
bidrag til energibesparelser og rationel energiudnyttelse i små og mellemstore virksomheder, i bygninger og i 
transportsystemer 
overvågning af demonstrationsprojekter for solceller og solvarmeenergi. 
• FFC's støtte til den fælles landbrugspolitik, som tegner «g for 14,2% af budgettet for videnskabelig og 
teknisk støtte, omfatter navnlig følgende fire forskningsområder: 
- 14 -
anvendelse af telemåling i forbindelse med udarbejdelse af landbiugsstatistikker med henblik på at udvikle og 
demonstrere metoder, som integrerer telemålingsdaU i indsamlingen af statistisk materiale til overvågning af 
EF's afgrødeareal og landbrugsproduktion (Rådets afgørelse af 26.9.1988), og føre disse metoder frem til et 
halvvejs brugsklart stadium 
praktisk støtte til udarbejdelse af registre til arealkontrolsystemer i landbruget ved hjælp af telemåling fra 
luften eller rummet 
oprettelsen af EF-centret for Vin, Alkohol og Spiritus, som Kommissionen meddelte Rådet og Europa-
Parlamentet (Kom(93)360 endelig udg. af 16. september 1993). 
Yderligere oplysninger om FFC's videnskabelige og tekniske støtte til Kommissionens tjenestegrene findes i kapitel 
2. 
1.3 FFC's arbejde for eksterne kunder 
Det Fælles Forskningscenters kunder 
FFC har siden 1988 stillet sin forskningsekpertise til rådighed for eksterne kunder med et samlet ordrebeløb på 
over 60 mio. ECU i løbet af de sidste seks år efter at denne form for opgaver er taget op. 
Industrien er stadig langt den 
vigtigste kunde, med 68% af de 
ordrer, som FFC har modtaget, 
og som stadig er under 
udførelse, medens forsknings­
organisationer og offentlige 
administrationer står for 
henholdsvis 22% og 8%. Andre 
dækker de resterende 2% [fig. 
21. 
Den nukleare sektor er også 
stadig FFC dominerende kunde, 
når der ønskes ekspertise, 
medens andre sektorer samlet 
udgør godt 25 % af de samlede 
ordrer, som FFC har modtaget, 
og som stadig er under 
udførelse. Figur 2 
Forskningsorganisationer Andre 
Offentlige administrationer 
Industri 
Andre sektorer 
» Den nukleare sektor 
Den offentlige sektor, med dens øgede behov for ekspertise inden for miljøforvaltning, er ved at få betydning som 
kunde hos FFC til projekter, som omfatter undersøgelser af luft-, vand- og jordforurening og forvaltning af 
industri- og byaffald. 
Miljørelaterede kontrakter, som nu gennemføres af FFC, udgør 9% af alle de ordrer, der blev udført i 1993, 
hvilket er en stigning på 25% i forhold til sidste år. 
-15-
FFC modtog i 1993 nye ordrer for i alt 11.7 mio. ECU. 
Mængden af nye ordrer modtaget i 1993 var 30% højere end ordremængden modtaget i 1992. 
Figur 3 viser udviklingen i ordrer, fakturaer og betalinger i forbindelse med arbejde på kontrakt for eksterne 
kunder i løbet af perioden 1992-1993. 
I løbet af denne periode er det samlede fakturerede beløb nået op på [10 mio. ECU], hvilket betyder, at stort set 
halvdelen af de ordrer, der blev modtaget i 1992-1993 er blev udfort i løbet af disse to år, medens den anden 
halvdel vil blive udført i 1994 og 
De modtagne betalinger følger nært de fakturerede beløb. 
Figur 3 
FFC's ordrer fra eksterne kunder i løbet af perioden 1992-1993 
Mio. ECU 
22 
16 
12 Ordrer 
Fakturaer 
Modtagne beløb 
» » I » » « » I » » I » » 
1992 1993 
Som i 1992 ligger to institutter, nemlig Instituttet for Avancerede Materialer og Instituttet for Transuraner, langt 
foran de øvrige FFC-institutter med hensyn til opnåelse af kontrakter om arbejde for eksterne kunder. Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi havde den største stigning i nye kontrakter fra eksterne kunder. I 1993 modtog det dobbelt så 
stor en ordremængde som i 1992. 
-16-
Gennemførdsen af de ordrer, der indgik i perioden 1988-1991, forløber planmæssigt og fonrentes at vare 
endnu nogle ar. 
Tabel 1 viser, periode for periode, udviklingen i gennemførelsen af ordrer fra eksterne kunder i årene 1988-1991. 
Tabel 1 
FFC' gennemførelse af ordrer fra eksterne kunder i årene 1988-1991 
År 
Oprindelig ordrebog 
Annullering 
Nuværende ordrebog 
Faktureret beløb 
Modtagne betalinger 1988-1991 
45,64 
— 
45,64 
17,83 
15,33 1988-1992 
45,64 
1,45 
44,19 
25,43 
23,38 1988-1993 
45,64 
1,79 
43,85 
29,18 
27,74 
I denne periode blev der indgået kontrakter for i alt 45,64 mio. ECU, som nu er reduceret til 43,85 mio. ECU 
efter at enkelte kontrakter er blevet annulleret eller ændret. 
Ved udgangen af 1993 beløb fakturaerne for kontraktarbejdet sig til i alt 29,18 mio. ECU. 66% af det bestilte 
arbejde var således udført på dette tidspunkt. De tilsvarende modtagne betalinger var på i alt 27,74 mio. ECU. 
Gennemførelsen af det resterende arbejde på kontrakterne fra 1988-1991 vil i løbet af de kommende år fortsætte 
som fastlagt i kontrakterne, og i enkelte tilfælde helt til år 2000. 
1.4 FFC's samarbejde med nationale forskningsorganisationer 
FFC samarbejder med nationale organisationer inden for forskellige ordninger: bilateralt samarbejde, multilateralt 
samarbejde, net for menneskelige ressourcer og mobilitet og EUREKA-projekter. 
Eksemplerne på bilateralt samarbejde mellem FFC-institutterne og medlemsstaternes organisationer er talrige, og 
over 100 bilaterale samarbejdsaktiviteter er for øjeblikket i gang. De er normalt koncentreret om højt specialiserede 
felter, hvor FFC deler sin videnskabelige ekspertise med andre forskningsorganisationer for at øge begge partneres 
viden. 
Omkring 60 tilfælde af multilateralt samarbejde mellem FFC-institutter og nationale organisationer er i gang. 
Antallet af partnere i disse samarbejdsaktiviteter er generelt på mellem to og 20 partnere, men i ekstreme tilfælde 
deltager indtil 70 laboratorier. Emnet for samarbejdet er generelt bredere end i det bilaterale samarbejde, og 
formålet er at øge partnernes kollektive viden. Derfor har denne form for samarbejde stor betydning for EU. Figur 
4 viser fordelingen af disse bilaterale og multilaterale samarbejdsaktiviteter mellem FFC-institutterne. 
FFC deltager også i elleve net for menneskelige ressourcer og mobilitet (HCM). Fordelingen af disse 
samarbejdsaktiviteter mellem FFC-institutteme er vist i figur 5, medens tabel 2 indeholder en oversigt over de 
vigtigste bilaterale og multilaterale samarbejdsaktiviteter. 
Alle disse samarbejdsaktiviteter står åbne for nye potentielle deltagere, som ønsker at deltage og udnytte dem ved at 
bibringe deres egen supplerende videnskabelige ekspertise. 
- 17-
Figur4 
FFC's bilaterale og multilaterale samarbejde 
Antal samarbejdsaktiviteter 
30 Bilaterale ||p 
Multilaterale 
IRMM 
FFC's samarbejde med net for menneskelige ressourcer og mobilitet (HCM) og med EUREKA 
° • Antal samarbejdsaktiviteter upw E 
EUREKA 
IRMM ITU IAM MI ISI IAT 1ST ITF 
- 18-
Tabel2 
_^___ PC vigtigste forskningsområder, hvor FFC ansporer til et væsentligt samarbejde i hde EF 
Institut Forskningsområde Bemærkninger 
IRMM - Referencemålinger af nukleare materialer - REIMEP samarbejdsforskning, som omfatter mere end 30 laboratorier 
- Referencemålinger til kemiske analyser - IMEP : samarbejdsforskning, som omfatter op til 65 laboratorier 
- Bestemmelse af forurenende sporelementer i miljøet - Envirotraoe: et HCM-net, som omfatter 15 laboratorier 
ITU - Grundlæggende actinkJeforskning - Bilateralt samarbejde med interesserede universiteter og forsluùngsinstitutter 
- Deling og transmutation af langlivede actinider for at formindske farerne på - Net med interesserede forskningsinstitutter lang sigt 
IAM - Højtemperaturs keramiske fibre til keramik-matrix kompositmaterialer - Forskningsnet med universiteter og forskningsinstitutter 
- Standardforberedende forskning i avancerede materialer - VAMAS 
- Ikke-destruktive inspektionsmetoder til pålidelige vurderinger af mekaniske - ISC langvarige multinationale samarbejdssystemer udvidet til at omfatte 3 nye net: 
strukturer NESC net til evaluering af stålkomponenter 
ENIQ europæisk net tU inspektkmskvalifikation 
AMES europæisk aktionsgruppe vedrørende forældede reaktormaterialer og -
komponenter 
- Udvikling af pålidelige keramiske komponenter til avancerede gasturbiner - HCM-net, som omfatter 5 europæiske laboratorier 
ISI - Halvautonom overvågning og robotteknik (SMART) - HCM-net, som omfatter 13 europæiske laboratorier 
- Interaktiv billedanalyse og -behandling med innovativ edb-arkitektur - HCM net, som omfatter 8 europæiske laboratorier 
- Diagnose og pålidelighed af innovative materialer og strukturer til - HCM net, som omfatter 8 europæiske laboratorier 
transportformål 
MI - Interkalibrering og udvikling af målemetoder til overvågning af luftforurening - Større samarbejdsindsats inden for interkalibrering og udvikling af målemetoder med alle 
interesserede europæiske laboratorier 
IRSA - International skovundersøgelse - Eksisterende samarbejde med ESA og fire nationale institutter 
Landbrugsstatistikker - Kontraktforskning i net 
- Overvågning i forbindelse med den fælles landbrugspolitik - Kontraktforskning i net 
1ST - Strukturmekanik (jordskælvsteknisk forskning), drift af ELSA-anlægget - Eksisterende europæisk sammenslutning af stnikturmekaniklaboratorier (30 europæiske 
- Standardforberedende forskning til støtte for Eurocode N° 8 laboratorier) 
- Reaktorsikkerhed : Alvorlige uheld - HCM-net, som omfatter 19 europæiske laboratorier 
- Samarbejde med 16 europæiske laboratorier, som bidrager til Phebus PF-programmet, 
samarbejde med 8 organisationer, som er inddraget i FARO-projekter 
IST/ISEI/ - Nuklear sikkerhedskontrol - ESARDA langvarigt formelt samarbejde med alle interesserede europæiske 
ITU forskningsinstitutter 
-19-
FFC deltager også i fem EUREKA-projekter (europæisk samarbejde om avanceret teknologi)® 
• CEFIR (Ceramic European Fibre Research, EU 658), et initiativ, der tager sigte på europæisk fremstilling af 
keramikfibre, som er modstandsdygtige over for høje temperaturer, hvor der er blevet udviklet en ny metode 
ol fremstilling af komporitmaterialernes fibeigirnæflanV (se punkt 2.3. om IAM). 
• FORMENTOR (EU 19), der går ud på at udvikle ekspertsystemer til støtte for beslutningstagningen i 
katastrofesituationer, hvor den første version af en sammenhængende metode er blevet udviklet (se punkt 2.4) 
til et tidstro støttesystem for operatørernes beslutningstagning. 
• EUROTRAC (EU 7) med delprojektet TRACT (Transport of Air Pollutants over Complex Terrain), der går 
ud på at benytte kunstige sporstoffer for at bedømme luftforureningens spredning i Alperne, hvor data i 
forbindelse med tidligere forsøg er blevet samlet i en database, som nu står ol rådighed for verificeringen af 
prognosemodeller, og delprojektet LACTOZ (Laboratory Studies of Chemistry related to Tropospheric 
Ozone), hvori luftforurenende stoffers kemiske og fotokemiske omdannelse søges bedømt ved hjælp af 
laboratorieforsøg, og hvor samarbejdet med Keel universitet og med Milano universitet har fort til interessante 
resultater (se punkt 2.S.). 
• EUROENVIRON (EU 330) med projektet TRACY (Toxic Metals in Human Tissues and Flmds)fJBU 618), 
som skal udvikle en database over giftige materialer i menneskeligt væv og menneskelige legemsvæsker, og 
projektet for et mobilt analyselaboratorium (EU 674), der går ud på at udvikle et mobilt analyselaboratorium 
til vand-, jord- og affaldsanalyser, og hvor der er indledt et ringlaboratorieforsøg (se punkt 2.5). 
• VISMAR (Visualisation and Simulation of Marine Environmental Processes, EU 495), der drejer rig om 
overvågning af havmiljøet, er færdigt, idet der er produceret et animeringssystem, som viser de geofysiske 
processers dynamiske adfærd (se punkt 2.6). 
1.5 Renovering i Ispra 
Planerne om et ECO-center i Ispra peger efterhånden i retning af en helt ny masterplan for anlægsområdet og dets 
energibalance. De første resultater omfatter en undersøgelse ved hjælp af mfrarøde målinger af energitab fra 
bygninger, den løbende modernisering af adskillige bygninger og de detaljerede planer om installation af solpaneler 
på sydfacaden af forsøgshallen til ELSA (European Laboratory for Structural Assessment) der forventes færdig i 
1994. 
°> EUREKA-initiativet blev taget for at skabe et nærmere samarbejde om avanceret teknologi mellem 
virksomhederne og forskningsinstitutterne og derved øge de europæiske industriers og nationaløkonomiers 
produktivitet og konkurrencedygtighed på verdensmarkedet og styrke grundlaget for varig velstand og 
beskæftigelse. Programmet omfatter 20 lande plus Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. 
-20-
1.6 Publikationer og Eurokurser 
• Publikationer 
11993 offentliggjorde FFC 884 artikler og afhandlinger. Følgende tabel 3 viser, hvorledes disse publikationer 
fordeler sig på FFC's institutioner. 
Tabel 3 
FFC-publikationernes fordeling på de enkelte FFC-institutter i 1993 
Institutter 
Generaldirektoratet 
Instituttet for Referencematerialer og 
Målinger 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede Materialer 
Instituttet for Systemteknik og 
Informatik 
Miljøinstituttet 
Instituttet for Anvendt telemåling 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi 
Instituttet for Teknologiske 
Fremtidsstudier 
lait EUR-
rapporter 
6 
6 
2 
13 
18 
14 
9 
31 
1 
100 Konference­
indlæg 
5 
60 
109 
79 
82 
94 
98 
63 
4 
594 Artikler 
28 
33 
63 
20 
19 
21 
6 
190 lait 
11 
94 
144 
155 
120 
127 
128 
100 
5 
884 
I "Publications Bulletin" offentliggøres hvert år en detaljeret liste over FFC's publikationer. Det sidste nummer, 
13/ISSN 0254-3133, som udkom i april 1993, indeholder en liste over FFC's publikationer i 1992. 
• Eurokurser - andre workshops og seminarer 
FFC arrangerede 8 Eurokurser med 90 gæsteforelæsere fra EU's medlemsstater, USA, Canada og Japan og 40 
eksperter fra FFC's institutter og Kommissionens forskellige generaldirektorater. 
Kurserne omfattede forskellige emner inden for miljø, telemåling, nuklear sikkerhed, materialeforskning og 
civilbeskyttelse. De havde 316 deltagere, der kom fra industrien, de offentlige administrationer, universiteter og 
forskningsorganisationer fra EU's medlemsstater og fra 20 tredjelande. 
Der blev afholdt tre andre kurser af en uges varighed for den europæiske sammenslutning for 
nuljøforvaltningsundervisning som led i programmet for den europæiske master-grad i miljøforvaltning, der blev 
indført af Kommissionen i 1991. 
Endvidere arrangerede FFC's institutter en række workshops og seminarer for at drøfte deres virksomhed med 
forskere fra andre foretagender og videreformidle resultatet af deres arbejde. 
-21-
2. FFC-INSTITUTTERNES VIRKSOMHED 11993 
Dette kapitel er en oversigt over FFC-institutteraes virksomhed i 1993 
2.1 Instituttet for Målinger og Referencematerialer (IRMM) 
IRMM, det tidligere Centralbureau for Kernefysiske Malinger (CBKM), som ligger i Ged (Belgien), 
beskæftiger sig med europæiske standarder og harmonisering af referencemetoder og referencematerialer. 
Instituttet bidrog til rammeprogrammets område "måling og prøvning" ved at gennemføre særprogrammet 
for dette område. Dets arbejde havde fortsat tendens til at begunstige ikke-nukleare aspekter og at bevæge 
sig fra grundforskning i retning af anvendt forskning, uden hermed, imidlertid, at tilsidesætte de 
forpligtelser, der er fastsat i Rom-traktaten. Det udførte støtteaktiviteter, der fortrinsvis gælder nuklear 
sikkerhedskontrol, for Generaldirektoratet for Forbindelser med Tredjelande (GD I), Den Internationale 
Atomenergiorganisation (IAEA) og Generaldirektoratet for Energi (Direktoratet for Euratoms 
Sikkerhedskontrol, GD XVII). Det leverer også tjenesteydelser og referencematerialer til forskellige kunder 
fra EU's medlemsstater. 
• Målinger og referencematerialer 
IRMM leverer referencematerialer af høj kvalitet til kalibrering af det analyseudstyr, der benyttes i alle det nukleare 
brændselskredsløbs forskellige led, og på forskellige ikke-nukleare områder, for at øge målingernes pålidelighed 
inden for kemi og fysik. Der blev opstillet og karakteriseret forskellige mål og prøver til målinger af nukleare data, 
såsom nye l0B og 6LiF referenceudfældninger. 
En række referencematerialer blev fremstillet, karakteriseret og certificeret. Produktiviteten og kvaliteten ved 
fremstillingen af referencematerialer inden for biologi-, miljø- og levnedsmiddelområdet blev forbedret, og dette 
gælder også kontrollen under deres fremstilling (fugtighed, partikelstørrelse, homogenitet og kontaminering). Der 
blev certificeret en lang række referencematerialer til BCR, f. eks. appelsinjuice (sukker, aminosyrer), svinelever 
(vitaminer), flyveaske (dioxiner) og jordbundstyper (phenoler, cyanider). Analyserne af metallo-proteiner og 
tungmetalspor af miljømæssig eller biomedicinsk betydning blev også videreført. 
Aktiviteterne under programmet for indbyrdes sammenligninger af europæiske laboratoriers målinger (REIMEP) 
fortsatte med forskellige ringlaboratoriemålinger i forbindelse med blandede oxid-pellets og opløsninger af brugt 
brændsel, syntetisk input og plutoniumnitrat. Endvidere har Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) 
foreslået at medtage REIMEP i dets kvalitetsanalyseordning. 
Det nu operationelle ultrarene kemiske laboratorium vil blive anvendt til bestemmelse af meget lave koncentrationer 
af sporgrundstoffer i forskellige materialer. Ringlaboratorierundersøgelser med indtil 70 deltagere vedrørende 
naturligt og syntetisk vand samt jern i human serum blev afsluttet inden for det internationale program for 
evaluering af laboratoriemålinger (IMEP). 
Bestemmelser af siliciums molmasse for at beregne Avogadros tal med større nøjagtighed blev udført for tyske, 
italienske og japanske partnere. Næsten absolutte isotopmålinger af adskillige gasser og antalsmålinger pi 
gravimetrisk fremstillede gasblandinger blev udført under anvendelse af metoder, som blev udviklet under 
Avogadro-projektet. 
Der blev udarbejdet en række regler for "god laboratoriepraksis'' for at opnå mulighed for en nøjagtig sporing af 
kemiske målinger over hele verden. 
Inden for fissionsteknologi blev der fortsat gennemført neutronmålinger på grundlæggende tværsnit: 
-22-
forsøg vedrørende 2MU's fissionstværsnit i forhold til neutnm-protonspredningstværsnittet (i 
neutronenergiområdet fra 0,3 til 2 MeV) og vedrørende det samlede tværsnit for i0B (i neutronenergiområdet 
fra 100 eV til omkring 10 MeV). 
analyse af det samlede tværsmt for "Ni og "Ni op til en neutronenergi på 800 keV, som er blevet medtaget i 
Kerneenergiagenturets (NEA's) databank og i den løbende evaluering til JEF (Joint European File). Der blev 
indledt målinger af strålingsindfangningsrværenit samt af indfangningsgammastrålingsspektra for 58Ni. 
tværsnit for uelastisk neutronspredning fra 2NU og fra palladium-isotoper (fissionsprodukter) er ved at blive 
undersøgt. Der blev foretaget en undersøgelse af alpha- og tritonudbyttet (vigtigt for tritiumopbygning i 
brændselselementer) fra ternær fission af "U i resonansområdet samt fissionsproduktemes masse- og 
energidistribution ved spontan spaltning af a43Pu, '"Pu og neutroninduceret spaltning af "'Am. 
I forbindelse med fusionsteknologi er der foretaget højopløsningsmålinger af det samlede tværsnit for naturligt jem. 
Data, som er relevante for forudsigelsen af gasproduktion, herunder navnlig tværsnittet for *Ni(n,a) i forhold til 
"Alfocr) som standard, er blevet målt. 
En indbyrdes sammenligning af standardiseringen af tynde lag af mU, med deltagelse fra National Institute of 
Standards and Technology (NIST), blev gjort færdig. 
Der blev udført målinger af meget lave kontaminationer i forskellige materialer, f. eks. miljøprøver, under 
anvendelse af en afskærmet 100 cm3 HP (High Purity) Ge detektor. Dette detektionssystem blev installeret i 225 
meters dybde i SCK/CEN's underjordiske laboratorium HADES (High Activity Disposal Experimental Site) i Mol. 
Formålet hermed var at opnå en væsentlig begrænsning af baggrundsstøjen fra kosmisk stråling og neutronaktivitet. 
Under programmet for strålingsfysik blev der anvendt optisk overgangsstråling til energi- og divergensmålinger af 
elektronstråler med on-line display af stråleparametrene. 
Ved hjælp af 7 MV Van de Graaff acceleratoren blev der foretaget keraereaktionsanalyser til støkiometrisk analyse 
af fim tykke boraitridfilm via simultan registrering af bor og nitrogen (a,p) reaktioner. Analyserne af 
oxygendiffusion i implanteret rustfrit stål fortsatte. Det strukturelle arbejde i forbindelse med frembringelsen af en 
l5N+ stråle til hydrogenprofileringsforsøg. 
• Arbejde for Fællesskabet og for eksterne kunder 
IRMM fortsatte fremstillingen af en række faste spikes til sikkerhedskontrolmålinger, som blev leveret til IAEA. 
Det foretager også sikkerhedskontrolmålinger efter henvendelser fra GD XVII's direktorat for Euratoms 
sikkerhedskontrol. Der er her tale om det kvalitetsstyringsprogram, som instituttet koordinerer for alle ECS AM-
laboratorierne (European Commission's Safeguards Analytical Measurements). Navnlig blev resultaterne af de 
analytiske målinger af blandede uran- og plutoniumoxidpastiller, plutoniumnitratopløsning, brugt brændsel og 
syntesiske tilførselsopløsninger samlet til vurdering. 
Isotopfingeraftryksmetoden, hvormed en række produkters eller forurenende stoffers oprindelse kan påvises, blev 
udviklet og anvendt på svovl i fossilt brændsel (som er ansvarlig for S02-emissioner under forbrændingen, som 
fører til miljøforurening) og på carbon, oxygen og nitrogen i levnedsmidler og medicinalvarer, da de giver 
mulighed for at afværge svindel. 
Der blev indledt forsøg på at udvikle metoder til forskriftskontrol (GD III) ved at fremskaffe egnede certificerede 
referencematerialer. 
I forbindelse med støtten til Tjenesten for Forbrugerpolitik blev der gennemført testmålinger ved hjælp af 
blyanalyser i forskellige hårprodukter. 
-23-
Der blev indledt atøttearbejde for Generaldirektoratet for Landbrug: testproduktion af fareost-referencematerialer, 
frysetørreproces for citronsaft og fremstilling af mælkepulver tilsat dioxiner og furaner. 
2.2 Instituttet for Transuraner (ITU) 
ITU er i besiddelse af ekspertise og enestående udstyr, når det gælder undersøgelser af nukleare 
brændselsmaterialers egenskaber. Inden for programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
forsker instituttet i sikkerhedsaspekter omkring actinider i det nukleare brændsdskredsløb. Det deltager 
desuden i forskningen i reaktorsikkerhed og forvaltning af radioaktivt affald. Det yder videnskabelig og 
teknisk støtte til den nukleare sikkerhedskontrol for Generaldirektoratet for Forbindelser med Tredjelande 
(GD D og Generaldirektoratet for Energi (GD XVII). ITU har desuden indgået en række vigtige kontrakter 
med kernekraftindustrien. 
• Sikkerhedsaspekterne omkring actinider i det nukleare brændsdskredsløb 
ITU fortsatte sin indsats for at bedømme grænserne for sikker håndtering af nukleart brændsel. Ved 
undersøgelserne vedrørende grænsen for levetiden af det nuværende brændsel til letvandsreaktorer lægges der 
særlig vægt på opståeisen af strukturfejl i brændselsstavens overflade ved høj opbrænding ("randeffekt''). 
Arbejdet vedrørende transmutation af actinider fortsatte. I samarbejde med CEA, EdF, ECN og KFK 
koncentreredes hovedparten af undersøgelserne om transmutation af Tc-99,1-129 og lavere actinider i en inert 
matrix med henblik på bestråling i PHENIX, HFR og OSIRIS. Der blev indledt et bestrålingsforsøg med henblik på 
at undersøge mulighederne for at omdanne technetium i Petten-reaktoren. Der er endvidere blevet projekteret et nyt 
laboratorium for "lavere actinider" med henblik på at fremstille og afprøve brændsel til nye transmutationsforsøg. 
Det er lykkedes at udskille actinider ved hjælp af trialkylphosphinoxid i processer, som blandt andet omfatter 
centrifugalekstraktion. 
Der blev gennemført et forsøg til undersøgelse af transportmekanismer for store nukleare aerosolpartikler (navnlig 
U02-partikler) i rør og skorstene. Agglomerationen af fine støvpartikler i et turbulent flow-felt blev detaljeret 
undersøgt. 
Der blev foretaget undersøgelser af højtemperaturs faseovergange i U03 for at supplere de eksisterende 
varmekapacitetsdata i præ-smelteområdet. En termodynamisk model for elektron- og atompunktdefektbidrag til 
UO,'s varmekapacitet blev konstrueret og valideret. 
Der blev konstrueret en laser flash maskine til spredningsmålinger på bestrålede brændselsprøver og en afskærmet 
Knudsen-celle til fordampningsforsøg med bestrålede brændselsprøver blev kalibreret. 
Undersøgelser vedrørende actiniders sikkerhed fortsattes i samarbejde med mere end 50 nationale 
forskningsinstitutioner rundt om i verden. 
• Reaktorsikkerhed 
Matematiske programmer til reaktorsikkerhedsundersøgelser blev videreudviklet og anvendt med henblik på de 
planlagte forsøg med fissionsgasudslip under PHEBUS. Ultralydstermometre til kerneinterne 
midterlinjetemperaturmålinger er blevet installeret og afprøvet. 
• Karakterisering af radioaktivt affald 
Arbejdet inden for karakterisering af radioaktivt affald var koncentreret omkring undersøgelsen af, hvilke 
virkninger der er afgørende for brugt brændsels stabilitet på lang sigt i forskellige miljøer. Der blev og vil blive 
udført udludningsprøver i autoklaver med: 1) bestrålet U02-pulver, 2) dele af bestrålede brændselsstave med 
præfabrikerede fejl, 3) blandet oxidbrændsel bestrålet til en opbrænding på 50 GWd/t (under forberedelse). 
-24-
Virkningen af strålingsskader og af oxideringstilstanden på udludningsforløbet ved simuleret høj opbrænding af 
brændslet blev yderligere undersøgt. Modeller til beskrivelse af vekselvirkningerne mellem vand, damp og brugt 
brændsel blev udvidet til også at omfatte udludning og oxidering. 
Der blev gjort en indsats for at klarlægge oxideringen af brændsel med indhold af fissionsprodukter og for at 
fastlægge relationerne mellem oxygenpotentiale og oxygen/metal-forholdet ved forskellige opbrændinger. 
Der blev anvendt nyudviklet udstyr til ikke-destruktiv analyse af bestrålede brændselsstænger ved passiv 
neutronundersøgelse. 
• Grundlæggende actinideundersøgelser 
Der blev fremstillet (hovedsagelig i form af enkeltkrystaller), karakteriseret og indkapslet forskellige klasser 
neptunium- og plutoniumforbindelser til grundundersøgelser af de fysiske egenskaber. Der blev gjort en særlig 
indsats for at fremstille store enkeltkrystaller af NpSb og af UFe,AJ4 til strukturundersøgelser. 
Der blev foretaget Mossbauer-målinger på NpXj-forbindelser under tryk for at udrede disse forbindelsers 
elektroniske struktur. Der blev afprøvet et nyt anlæg til måling af actiniders specifikke varme ved lave 
temperaturer. Der blev gjort forsøg på at finde ud af, hvilke faktorer der har indflydelse på permanent magnetisme 
i lanthanoid/overgangsmetalsystemer, og der blev udviklet en teori om Curie-temperaturer i lokalsystemer. Der blev 
gennemført elektron- og strukturundersøgelser med synkrotronstråling fra europæiske og amerikanske kilder. 
• Arbejde for Fællesskabet og eksterne kunder 
Der blev fortsat analyseret prøver taget af inspektører på forskellige nukleare anlæg i EU efter anmodning fra 
Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol (DES). Et ekspertsystem til kvalitetsstyring blev videreudviklet og 
afprøvet. Forberedelseroe til installation og drift af laboratorier til sikkerhedskontrolanalyser på stedet i store 
oparbejdningsanlæg fortsatte. Der blev udviklet nye metoder til adskillelse af inputprøver og til gravimetriske 
analyser. De endelige specifikationer til Sellafield-laboratoriet blev fastsat. Udstyret til ikke-destruktiv analyse (n-
gamma sammenfaldsanalyser, K-kants densitometri) blev afprøvet og installeret. Der blev rekrutteret nyt personale, 
som nu uddannes på stedet i laboratorierne i La Hague og Sellafield. 
I 1993 blev der i medlemsstaterne fundet illegalt importeret nukleart materiale, som blev sendt til ITU til analyser, 
og her viste sig at være af ringe betydning. 
Arbejdet for eksterne kontrahenter omfatter fremstilling af brændsel med indhold af lavere actinider, karakterisering 
af urandioxid bestrålet til høj opbrænding i kraftværker, analyse af kemiske vekselvirkninger mellem Zr02 og U02 
og en undersøgelse af de mekaniske egenskaber ved brændsel til letvandsreaktorer. Arbejdet for eksterne 
kontrahenter steg i løbet af 1993 og udgør nu omkring 5% af instituttets budget. 
• Forberedende forskning 
Der blev fremstillet og karakteriseret UN-puIver, UN-Al-pulverblandinger og sintrede UN-Al-plader. Der blev 
udført kompatibilitetsprøver ved temperaturer op til 600°C. Resultaterne er ved at blive evalueret med henblik på 
udvikling af nye brændsler til materialetestreaktorer. 
-25-
2.3 Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) 
IAM, der har lokaliteter både i Petten og Ispra, gennemfører særprogrammet for avancerede materialer og 
driver højfluxreaktoren for de nederlandske og tyske myndigheder. Instituttet foretager 
standardforberedende forskning i forbindelse med standarder og kodekser og arbejder på kontraktbasis for 
industrien. 11993 beskæftigede instituttet sig især med forskning i overfladeændringsteknologi, pålidelighed 
og holdbarhedsforlængelse, materialer til ekstreme omgivelser og fusionsmaterialer. 
• Materialer og målinger 
Europæiske forskningsnet blev aktivt fremmet inden for det voksende overfladetekniske område. Forskningen 
omfattede hårde slidbestandige overfladebelægninger, overfladebehandling af fibre i forbindelse med 
grænsefladeteknikken i kompositmaterialer og biokompatible belægninger til proteser. Centret for Avanceret 
Overfladebehandling, som er et fællesforetagende med Energie Centrum Nederland (ECN) blev fuldt driftsklart i 
1993 og indledte bilaterale aktioner til udviklingen af nye belægninger og procesteknologi til overfladebehandling. 
Dets forskellige anlæg omfatter plasma- og termosprøjtning, og termo- og plasmastøttet kemisk 
damppåJægnmgsteknik. 
Under EUREKA's CEFIR-projekt om forskning i keramiske fibre blev der etableret en metode til fremstilling af 
grænsefladestrukturer for kompositmaterialer under anvendelse af kontrollerede belægninger på keramikfibre 
sammen med en ny fremstillingsproces for kompositmaterialer. 
Der blev udviklet en kemisk metode til fremstilling af nanokrystallinske keramiske belægninger. Der blev anbragt 
10-25 nm tykke aluminium- og yttriumoxidbelægninger på ceriumoxid-stabiliseret zirkomumoxid. Der blev udviklet 
en emulsionsudfældningsteknik til fremstilling af store mængder keramikpulver med en sammensætning, som er 
vanskelig at opnå på andre måder. 
Laseroverfladesmeltning kan forlænge perioden inden rustfrit stål bliver metaltræt mindst lige så meget som 
højkvalitets elektropolering. Mulighederne for at erstatte guldlegeringer i tandproteser med plasmapåsprøjtede 
glaskeramiklag blev undersøgt. Glanspolerede films klæbeevne på titan eller på et mellemliggende lag blev bestemt 
ved afrivnings- og forskydningsprøver. Lavtryks plasmaspray, flerlagsbelægninger af porøs titan og hydroxyapatit 
på titanlegeringssubstrater til ortopædiske formål, herunder navnlig til lår- og knæproteser, blev karakteriseret 
strukturelt og mekanisk. Slidhastigheden og friktionskoefficienterne for titan- og CoCrMo-legeringer som 
ledforbindende komponenter mod polyethylen blev bestemt. 
Der blev oprettet tre net, som skal integrere den europæiske indsats med hensyn til 
inspektionsprocedurekval i fleering til tunge strukturkomponenter - vedrørende materialeforyngelse, vedrørende 
integration af brudmekanik og vedrørende inspektion. Disse net, hvori IAM fungerer som operatør og 
referencelaboratorium er: 
AMES: European Network on Reactor Pressure Vessel Embrittlement and Annealing. 
ENIQ: European Network of Inspection Validation or Verification. 
NESC: Network for the Evaluation of Steel Components. 
Disse europæiske initiativer, der blev indledt officielt i 1993, omfatter forvaltning af projekter, som er rettet mod 
kodekser, standarder og forbedringer af industriens praksis. De støtter aktiviteter under GD III, GD XI og GD 
XVII. 
Der blev udført karakteriseringer af de kemiske/mekaniske egenskaber ved nyudviklede avancerede metalmaterialer, 
som vil kunne anvendes i forbindelse med gasturbiner, under langvarig udsætning for høje temperaturer. Der blev 
gennemført målrettede korrosionsundersøgelser med henblik på at fastslå, hvorfor korrosion, der konstateres i 
praksis i industrien, undervurderes ved laboratorieundersøgelser i simulerede miljøer. 
Der blev udviklet enestående anlæg, som gør det muligt at måle kryberevneudbredelse på enten kompaktspændings-
prøveemner eller på takkede komponenter under forhold, hvor spændinger kombineres med meget højt 
hydrogentryk, som det ofte er tilfældet i den petrokemiske industri. En model, som forudsiger krybeadfærden i stål 
til damproduktionsanlæg blev opstillet og verificeret. 
-26-
Der blev bygget et ultrahøjtemperatursanlæg til prøvning af keramikkompositmaterialers mekaniske adfærd ved høj 
temperatur (f. eks. 2-D forstærkede keramikkompositmaterialer) i ætsende miljøer. 
Arbejde på SiC/SiC- materiale, som skulle kunne anvendes til fusionsreaktorer, viste, at europæisk SiC/SiC-
materiale, som er fremstillet industrielt ved kemisk dampinfiltration, vil tilfredsstille lavaktiveringskriterierne. 
Keramiske formeringsmaterialer viste sig imidlertid ved højtemperaturprøver at reagere mod Si02-indholdet i 
SiC/SiC-kompositmaterialer. Den termiske træthedslevetid i komponenter til den indre væg, som er fremstillet med 
sammensvejsede og hærdede dele, blev målt til at være en faktor 5 under den, der regnes med anvendelse af 
nukleare kodekser. Derimod har komponenter med revner produceret ved plasmanedbrydningssimulering med 
elektronstråler vist sig at have træthedslevetider på mindst en størrelsesorden mere end den, der regnes med ved 
brudmekanik. 
• Højfluxreaktoren 
Højfluxreaktoren (HFR) i Petten blev drevet med tæt på 100% af den planlagte driftstid, og bestrålingskapaciteten 
blev udnyttet med omkring 60%. 
Der blev anvendt stort set samme kapacitet i forhold til 1992 til de forskellige emnebestemte sektorer, nemlig 40% 
til bestråling af materialer og brændsel til fissionsreaktorer og fusionsan vendelsesformål, 30% til 
radioisotopproduktion, hovedsagelig til medicinske anvendelsesformål, 12% til forberedende F&U i forbindelse med 
bomeutronfangstterapi. Neutronradiografi, aktiveringsanalyse og siliciumdotering i lille målestok stod for den 
resterende bestrålingskapacitet. 
• Arbejde for Fællesskabet og eksterne kunder 
Der blev gjort en stor indsats inden for karakterisering af ydeevnen ved nye og/eller forbedrede mekaniske 
prøvningsmetoder til avancerede materialer. Denne standardforberedende forskning har også ført til en forbedring 
af udstyr, såsom prototyper af en højtemperaturs stråleovn, et laserekstensiometer og et avanceret pyrometer. Disse 
forbedringer overføres nu til markedsførte produkter. 
IAM var kraftigt engageret i et standardforberedende ringprøveprogram vedrørende avancerede 
keramikmaterialer/kompositmaterialer/overiladebehandlinger. Der blev også afholdt europæiske workshops om 
standardisering af prøvemetoder til keramikkorrosion og mekanisk prøvning. 
En undersøgelse af den ætsende nedbrydning af bilkatalysatorsystemer gjorde det muligt at formulere forbedringer i 
katalysator/washcoat/bærersystemer. Der blev givet tekniske råd til GD XI (miljø) og GD III (industri) med henblik 
på udformningen af Kommissionens direktiver om keramiske katalysatorbærere og keramiske standarder. 
Arbejdet på kontrakt for tredjemand steg i løbet af 1993 og udgør nu omkring 10% af instituttets budget. Der blev 
opnået kontrakter fra energisektoren til materialeudvikling og kontrakter til højfluxreaktoren i forbindelse med 
produktionen af radioisotoper til medicinske og industrielle formål og til nuklear bestråling af strukturmaterialer. 
2.4 Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISI) 
ISI udfører dele af særprogrammerne for arbejdsmiljø, måling og prøvning, miljø og sikkerhed i forbindelse med 
kernespaltning og fusion. Instituttet udfører adskillige opgaver til støtte for Fællesskabets politik og beskæftiger sig 
med forberedende forskningsarbejde for eksterne kunder. 
-27-
Arbejdsmiljø 
Arbejdet med kognitiv ergonomi og organisatoriske faktorer har især drejer sig om forsøg og praktisk forskning i 
arbejdsmiljø inden for flydeledertjeneste. Undersøgelserne af nye teknologier til sikkerhed på arbejdspladsen gjaldt 
især analyse af vekselvirkningeroe mellem menneske og maskine, modeller af integreret kontrol på komplekse 
områder, forskning i menneskelig pålidelighed og udvikling af simuleringsmodeller for overordnet menneskelig 
kontrol. Identificering og diagnosticering af faktiske industriprocesser er blevet foretaget ved hjælp af den tidligere 
udviklede edb-kode TREE. 
Måling og prøvning 
I forbindelse med modellering af strukturers pålidelighed blev udviklingen af et bærbart elektronisk 
pletmønsterinterferometer gjort færdig. Den optiske metode til diagnosticering af stenoverflader ved hjælp af 
saltkrystallisering blev afprøvet, og arbejdet med at udvikle standarder for anvendelse af akustiske emissioner på 
aeronautiske materialer blev fortsat. Der blev desuden foretaget en forbedring af interferometriteknikken ved hjælp 
af impulslaser og afprøvninger af to yderst fintmærkende interferometriske sensorer til måling af svag 
temperaturgradient. 
Den tidligere udviklede nye metode til vurdering af træthedsskader i metalliske strukturer som følge af 
højcylduspåvirkning blev afprøvet for deterministiske belastningsforhold. 
Den standardforberedende forskning i fotovoltaiske systemer blev videreført med udvikling af et hurtigt 
flashradiometer til stikprøveanvendelse og af procedurer til afprøvning af tyndfilms pålidelighed. Lysfremkaldt 
nedbrydning af amorfesilikonmoduler med stor tyndfilmoverflade er blevet afprøvet ved hjælp af glødning. Arbejdet 
med at installere facademoduler med stor overflade i nye anlæg blev videreført, og det samme gælder bidraget til 
standardiseringsorganisationerne, især den internationale elektrotekniske kommission og Deutsches Komite fur 
Elektrotechnik. 
Miljø 
Inden for industririsici er arbejdet med anvendelse af beslutningsstøttesystemer i forbindelse med forvaltning af 
farligt affald blevet videreført, og de første forsøg med multimediesystemer til beslutningsstøtte er blevet foretaget. 
Desuden er mulighederne for at inddrage geografiske informationssystemer i beslutnmgsstøtteteknikken blevet 
undersøgt. I samarbejde med TOMHID, et STEP (Videnskab og teknologi på miljøbeskyttelsesområdet) projekt for 
påvisning og vurdering af risici i sociotekniske systemer, og med FORMENTOR, et EUREKA-projekt, som har til 
formål at udvikle beslutningsstøttesystemer for tidstro drift til direkte anvendelse i forbindelse med kontrol af 
komplicerede, risikofyldte anlæg, er der blevet foretaget undersøgelser af driftsanlægs sikkerhed og pålidelighed. 
Endvidere er det integrerede programmelsystem STARS (Software Tools for the Analysis of Reliability and Safety) 
blevet anvendt på særlige tilfælde, og endelig er der blevet iværksat en ny aktivitet, som drejer sig om kritiske edb-
systemers sikkerhed. 
Inden for telemålingsteknik blev jordobservationscentrets (JOC) indkøringsfase afsluttet, og den banebrydende fase 
påbegyndt. 
Nuklear sikkerhedskontrol, sikkerhed i forbindelse med kernespaltning og fusion 
I forbindelse med sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materiale blev der udviklet en mobil robot til 
fjernkontrol i oplagringsområder og et aktivt videovisionssystem, som udløses af sceneskiftdetektion. På laboratoriet 
for overvågning og indeslutning (LaSCo) blev der foretaget fugtighedsprøver og termiske og mekaniske prøver 
foruden undersøgelser af sensorer og arbejde med videoovervågningssystemer, hvori der indgår andre sensorer. Der 
er blevet arbejdet med udvikling af forseglingsteknikker og anvendelse af dem på stedet, og der er blevet indgivet 
ansøgning om internationalt patent på ultrasoniske forseglings- og identificeringsbolte. Laboratoriet for 
rumfangsmålinger (TAME) fik sine behov nærmere specificeret, og der er blevet indsamlet oplysninger om 
kernekraftværker og nukleare materialer, heriblandt også oplysninger fra den tidligere Sovjetunion. 
Undersøgelserne af fissionsreaktorers sikkerhed fortsatte med, at den probabilistiske sikkerhedsvunteringsteknik 
blev benyttet i modeller for komplekse anlægs pålidelighed og sikkerhed, f.eks. STARS edb-systemet, og ved, at 
DYLAM-TRETA kodesystemet for sikkerhedsvurdering ved hjælp af hændelsesanalyse, hvortil der benyttes 
træstrukturteknik, blev taget i brug. Forsøgene med anlægget til termisk chokprøvning under tryk blev gjort 
-28-
færdige. Det videnbaserede system (BOSS -Backtracking and Overviewing for Structural Safety) blev forbundet 
med systemet for datafangst fra opbevaringen af data over overvågede struktur- og materialeskader. 
I forbindelse med termonuklear fission blev arbejdet til støtte for konstruktion af en anordning til håndtering af 
formeringskappen i den næste Torus (NET/ITER - Next European Torus/International Thermonuclear Experimental 
Reactor) videreført på ROBERTINO anlægget ved hjælp af kombineret datamatsimulering og forsøgsmæssig 
afprøvning på modeller i en tredjedel størrelse. 
De elektromagnetiske kræfter, som på det næste trin opstår i formeringskappens fastgørelsesanordninger ved 
plasmasammenbrud, blev beregnet, og der blev iværksat afprøvninger af dæmpningseffekteme på magnetisk 
fremkaldte vibrationer. Desuden blev der med henblik på det næste trin og på en kraftreaktor foretaget 
korttidsanalyse af omslutningens temperatur efter uheld og klassificeringsundersøgelser af aktive affaldsstoffer. 
Arbejde for Fællesskabet og eksterne kunder 
Billedbehandlingsteknik og laserafstandsmåler blev benyttet i forbindelse med kontrol af konstruktionsoplysninger, 
termiske mekaniske afprøvninger med henblik på indeslutning og overvågning, montering af ultrasoniske 
forseglingsbolte på BNFL's anlæg i Sellafield og ramfangsafprøvninger i mini-TAME (til støtte for GD I i 
forbindelse med nuklear sikkerhedskontrol for IAEA). 
Den nye parallelle datamat CONCERTO blev toget i brug, og der blev afprøvet et programmel til anvendt 
telemåling (SPACE) (til støtte for GD III). 
Det foreløbige grundlag for et europæisk center, der skal koordinere indberetningssystemer for flyulykker, er blevet 
udviklet (til støtte for GD VII). 
Fællesskabets dokumentationscenter for industriel risiko (CDCIR) og dokumentationscentret for bioteknologisk 
sikkerhed og regulering (BIOSAFE) kom begge i gang. Arbejdet med det eksperimentelle informationssystem for 
civilbeskyttelse blev gjort færdigt. Bistand i forbindelse med nuklear sikkerhed blev påbegyndt (til støtte for GD 
XI). 
Der blev desuden foretaget undersøgelser inden for hologramsyntese, interferometri, mærkning/forsegling og 
solenergiteknik (til støtte for GD XIII i forbindelse med udnyttelse af europæisk forskning og teknologioverførsel). 
Arbejdet med en lang række opgaver, som udarbejdelse af videoovervågningssystemer til datamatstøttet registrering 
og kontrol (CAVIS/CARES), fremstilling af forseglingsbolte og udvikling af edb informationsarkiver til transport 
og uddannelse, blev påbegyndt (til støtte for GD XVII). 
Forslag til europæiske demonstrationsprojekter i den fotovoltaiske og termiske sektor, og i bygnings-, transport- og 
industrisektoren blev vurderet (til støtte for GD XVII i forbindelse med solenergi og energibesparelser). 
ISI bistod fortsat Kommissionens generalsekretariat med drift og udvikling af forfattersystemet til projektet for 
dokumentation i forbindelse med bekæmpelse af svig og af den datamatstøttede behandling af henvendelser fra 
Parlamentet. 
Konnektionistiske værktøjer blev toget i brug til statistiske formål som de europæiske regioners typologi eller 
tidsrækker i forbindelse med statistik over den eksterne handel (til støtte for EUROSTAT). 
For eksterne kunder er der blevet foretaget kalibrerings- og certificeringsprøver foruden supplerende afprøvninger 
af nye fotovoltaiske elementer på ESTI (European Solar Test Installation), altsammen på kontrakt med forskellige 
foretagender. Der er desuden blevet indgået kontrakter om arbejde inden for områder som risikovurdering og 
nuklear sikkerhedskontrol, især i forbindelse med forseglingsbolte. 
Forberedende forskning 
Den forberedende forskning gjaldt forskellige emner som neurale netværk til styring af fjernstyrede køretøjer, 
overfladesensorer og soli ton forplantning. 
- 29 -
2.S Miljøinstituttet (MI) 
Miljøinstituttet er placeret i Ispra, da dets arbejde navnlig vedrører miljøbesJcyttelsesprogi-aiiimet og 
delprogrammet for arbejdsmiljø. Instituttet yder også videnskabelig og teknisk støtte til nogle af 
Kommissioiiens tjenestegrene, f.eks. generaldirektoratet for miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse «2D 
XD. 
Kemikalier i miljøet 
Den europæiske samarbejdsaktion om indendørs luftkvalitet og dens indflydelse på mennesker, hvori eksperter fra 
laboratorier i 14 europæiske lande deltager, har fortsat arbejdet med spørgsmål i forbindelse med indeluftens 
kvalitet og opstilling af retningslinjer for undersøgelser af indeluften og realisering af "sunde" bygninger. Der er 
lagt særlig vægt på karakterisering og vurdering af kilderne til organisk forurening af indeluften. 
Der er fremstillet en tredje, ajourført compact disc-udgave af ECDIN (Environmental Chemical Data and 
Information Network) -datahanken for kemikalier i miljøet. 
Luftforurening 
Undersøgelserne af vekselvirkningerne mellem biosfære og atmosfære har været koncentreret om at klarlægge, 
hvilken rolle emissionerne fra plantevæksten i Middelhavsområdet spiller for dannelsen af troposfærisk ozon og 
globale klimaændringer. FFC har også fungeret som koordinator for et europæisk projekt vedrørende biogene 
emissioner i Middelhavsområdet (BEMA). I en indledende målekampagne i maj-juni 1993 i Castel Porziano i 
nærheden af Rom deltog 12 forskningslaboratorier fra forskellige europæiske lande. Målingerne blev fokuseret på 
vurdering af VOC (Volatile Organic Compounds) -strømme fra udvalgte økosystemer, herunder sammenligning 
mellem indeslutningsmetoder og mikrometeorologiske metoder. 
European IGAC (International Global Atmospheric Chemistry) Project Office (EIPO) er blevet oprettet i Ispra, 
hvor det skal koordinere den europæiske deltagelse i IGAC og fremme forbindelserne med Fællesskabets 
miljøprogram. 
Laboratories felt- og modelleringsundersøgelserne af de kemiske egenskaber ved svolvprodukterae i havets 
troposfære, af deres omdannelse til partikler og virkningerne af aerosoldannelsen på atmosfærens 
strålingsegenakaber er blevet videreført og udvidet. Man har analyseret de data, der blev indsamlet under en 
kampagne over det nordlige Atlanterhav i efteråret 1992, med benblik på at vurdere, hvilken rolle naturligt 
forekommende og menneskeskabt svovl spiller i dette område. 
Planerne om et Aerosol Characterisation Experiment (ACE-2) i det nordlige Atlanterhav er blevet godtaget som et 
internationalt (Europa-USA) forsøg IGAC-projektet. 
De data, der blev indsamlet under kampagneroe for måling af sporgasser i atmosfæren i 1989-1991 og 1992 (i 
Baden-Wurttemberg) under EUREKA-programmet TRACT/TRANSALP (Transport af Air Pollutants over Complex 
Terrain/Transalpine Transport of Air Pollutants), er blevet samlet i en database, som står til rådighed for TRACT-
modelberegningerne til brug for model-validering. 
Laboratorieundersøgelserne af mekanismerne for oxidering i troposfæren af biogene og antropogene emissioner er 
videreført, inden for rammerne af det fælles EF/EUROTRC LACTOZ-projekt. Man har fortsat fokuseret på 
nitratradikalet (NO,), de kemiske reaktioner om natten og den rolle, dette radikal spiller. I samarbejde med Kiels 
universitet har man fået større indsigt i, hvordan alken (isopren) -N03-rcaktioner, der fører til dannelse af epoxid, 
fungerer. I et forskningssamarbejde med universitet i Milano har man evalueret dannelsen af giftige nitro-
forbindelser i aromastoffers (methylarener) reaktion med NO,. 
Miljøinstituttet har, sammen med fire europæiske laboratorier, der medvirker i LACTOZ, bidraget til et fælles 
projekt om udvikling af et stort udendørs røgkammer. Dette vil i høj grad udvide rækken af forsøgsfaciliteter for de 
europæiske forskere, der undersøger de atmosfæriske reaktioners kinetik og mekanismer. 
-30-
Analysen af udviklingen i troposfærisk ozon og ozon-episoder i Alpeområdet er blevet videreført. Peroxyacetylnitrat 
(PAN) måles nu regelmæssigt samtidig med ozonkoncentrationen med henblik på at karakterisere de fotokemiske 
komponenter, der viser sig i ozon-episoder nær jordoverfladen. 
Jord- og vandforurening; affald 
I samarbejde med "Universidad Politecnica de Cataluna" i Barcelona er der arbejdet videre med afprøvning i 
feltskala af laboratoriebaserede modeller af forurenende stoffers spredning i jord- og vandsystemer. Metoden til 
sporing af gnmdvandastrømninger med 79 Br er blevet valideret. 
Ikke-invasive spektroskopiske målinger ved grænsefladen mellem jord og vand ved hjælp af 
røntgensynchrotronstråling, til undersøgelse af selens transportadfærd i feltmigrationsforsøg. 
Opdatering af vejledningen i toksin-detektion, miljøovervågning og behandling af forgiftninger i tilknytning med 
udvikling af mycotoksiner i algeforekomster. 
En række sammenlignende forsøg med deltagelse af laboratorier i medlemsstaterne med henblik på at vurdere 
analysefejl i forbindelse med vandanalyse. 
Inden for rammerne af EUROENVIRON-projektet er EU-674 delprojektet (mobilt analyselaboratorium) gået støt 
frem. Der er indledt sammenlignende jordanalyser med deltagelse fra en række laboratorier, og en indledende 
kampagne i Brembate (Bergamo - Italien) er blevet fastlagt. 
Det Europæiske Kemikaliekontor 
Kemikaliekontoret, som blev oprettet den 1. januar 1993 (Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-
Parlamentet, EFT C 1 af S. 1.1993), udfører teknisk og videnskabeligt arbejde til støtte for gennemførelsen af 
fællesskabslovgivningen om kontrol med kemikalier: klassificering og etikettering af farlige stoffer, anmeldelse af 
nye stoffer, prøvningsmetoder, eksisterende kemikalier, kontrol med eksport/import osv. 
European Chemicals Inventory Database (EUCLID) er nu i drift, og en række harmoniserede elektroniske datasæt 
disses fra den kemiske industri og fra importører er blevet behandlet og registreret. 
Kemikaliekontoret har afholdt omkring 15 møder med eksperter fra medlemsstaterne om de ovennævnte spørgsmål. 
Europæisk Center for Validering af Alternative Metoder (CEVMA) 
Centret blev formelt oprettet ved en kommissionsbeslutning og en meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet, 
SEK(91)1794. Centret yder GD XI bistand med alle aspekter af direktiv 86/609/EØF om beskyttelse af dyr, der 
anvendes til laboratorieforsøg. Arbejdet har været koncentreret om udvikling, prævalidering, formel validering og 
de videnskabelige og lovgivningsmæssige aspekter omkring accepten af alternative procedurer og undersøgelser, 
testbatterier og teststrategier til erstatning for de gængse procedurer og testsbaseret på dyr. 
Arbejdsmiljø 
Inden for rammerne af EUROENVIRON-projektet har man med TRACY-delprojektet (EUROENVIRON EU/618) 
videreført systematisk indsamling og kritisk evaluering af publiceret information om spormetaller i menneskevæv og 
-væsker, med henblik på opstilling af "referenceværdier". Arbejdet udføres i samarbejde med International 
Commission on Occupational Health og International Union for Pure and Applied Chemistry. 
-31-
Arbejde for Fællesskabet og eksterne kunder 
Tilrettelæggelse og gennemførelse af 2. sammenligning af måleprocedurerne for nitrogendioxid (NO,), navnlig 
med sigte på laboratorier i de sydeuropæiske lande; undersøgelsen blev gennemført med kalibreringsbænken i 
FFC's Central Laboratory of Air Pollution i Ispra. 
Samordning af den ugentlige luftprøvetagning på en række EMEP (European Monitoring and Evaluation 
Programme) stationer placeret i Middelhavsområdet, til kontrol med VOC. 
Luftkvalitetskampagne i Bruxelles i snævert samarbejde med GD XI/A3 og byens miljømyndigheder. 
Udvikling og forvaltning af databanker for strålingskontaminering af miljøet og den erhvervsmæssige 
udsætning for stråling i kernekraftværker. 
Forberedelse på CD-ROM (Compact Disk Read-Only-Memory) af en første pilotudgave af EF-databanken for 
lægemidler (ECPHIN), til støtte for GD III. 
Forberedelse af kodnmgs/dekodningssoftware til hurtig informationsudveksling i EF i tilfælde af 
strålingsulykker (ECURIE - Radiological Information Exchange System). 
European Atmospheric Tracer Experiment (ETEX) til kvalitetsvurdering af atmosfæriske modeller, når de anvendes 
i katastrofetilfælde, fik uventet stor deltagelse med 23 lande i den første øvelse, der afholdtes i foråret 1993. 
Det arbejde, som siden 1987 har været udført for GD VI vedrørende NMR-kontrol med vin (sukker og 
vandindhold, databank osv.), har ført til oprettelse af "The European Office for Wine, alcohol and spirit drinks". 
2.6 Instituttet for Anvendt Telemåling (IAT) 
IAT, der ligger i Ispra, udfører programmet for anvendt telemålingsteknik. Efter anmodning fra generaldirektoratet 
for landbrug (GD VI) og Det Statistiske Kontor (Eurostat) leverer instituttet et væsentligt videnskabeligt bidrag til 
udnyttelsen af telemålingsdata i forbindelse med landbrugsstotistikker. Det yder desuden videnskabelig og teknisk 
støtte til generaldirektoratet for forbindelser med tredjelande (GD I), generaldirektoratet for udvikling (GD VIII) og 
generaldirektoratet for miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse (GD XI). 
I tilknytning til programmet for anvendt telemålingsteknik har IAT arbejdet med en lang række emner i forbindelse 
med miljøovervågning og deltagelse i aktiviteteroe omkring den globale klimaændring. 
Miljøovervågning i Europa 
Samarbejdsprogrammet for udvikling af telemålingsteknikker til overvågning af Det Europæiske Fællesskabs 
ugunstigt stillede områder er blevet omdannet til et projekt for integreret økologisk kortlægning. Det har medført en 
række nye initiativer: 
udvikling af et nyt projekt for europæiske skovøkosystemer under benævnelsen skovoplysninger ved hjælp af 
telemåling (FIRS) 
udvikling af driftsmetoder for kortlægning og overvågning af jordforringelse i Middelhavsområdet ved hjælp 
af data fra satellitter og luftbårne sensorer, herunder billedspektrometre med høj opløsning. Dette arbejde, 
som er blevet inspireret af et tidligere projekt for kortlægning af jordudnyttelse i Sydfrankrig, afprøves for 
tiden i Grækenland og Spanien. 
-32-
Til støtte for disse aktiviteter blev der foretaget datofortolkning ved hjælp af helt nye teknikker som neurale 
netværk, ekspertsystemer, integrerede geografiske oplysningssystemer og automatisk bil ledsegmentering. 
Den globale ændring 
Som bidrag til den verdensomspændende indsats for at forstå og forudsige de globale miljøændringer har IAT 
fortsat udviklet teknikker, hvormed der kan skaffes relevante oplysninger på grundlag af jordobservationsdata. 
Datasæt for Afrika og Asien er blevet indsamlet og behandlet for at disse kontinenters vegetationsprocesser kan 
vurderes på et multitemporalt grundlag. Der er desuden blevet udviklet nye teknikker for udledning af oplysninger 
på grundlag af disse data. Der er i denne forbindelse blevet udarbejdet en ny oversigt over plantevæksten under 
betegnelsen GEMI (Global Environmental Monitoring Index). 
Forskningen i den globale ændring har også drejet sig om havmiljø. I denne forbindelse har der især været lagt 
vægt på udvikling af teknik til måling af overfladetemperatur og primær produktivitet ved hjælp af havfarve og på 
at samle disse dato i numeriske modeller. 
Avancerede jordobservationsteknikker 
Der har fortsat været arbejdet med at vurdere og fremme avancerede jordobservationsteknikker. Polarimetiske 
radardato, som stammer fra målinger fra luften, er blevet analyseret og kombineret med dato fra optisk 
spektralanalyse med høj opløsning. Formålet er at opnå bedre kendskab til skovene og deres udvikling. 
Desuden er der to ERS-1 (European Remote Sensing Satellite nr. 1) projekter i gang: 
det internationale skovforskningsprojekt, som er en undersøgelse af mulighederne for at benytte dato, der 
skaffes ved hjælp af syntetisk aperturradar (SAR) fra satellit, til kortlægning og overvågning af skovene 
et ERS-1 pilotprojekt, som går ud på at bedømme mulighederne for ved hjælp af SAR-dato at skaffe 
oplysninger om det europæiske landbrugsareal og det udbytte, det giver. 
Kalibreringen af det europæiske mikrobølgesignaturlaboratorium (EMSL), der beskæftiger sig med måling af en 
række naturlige og menneskeskabte objekters signaturer, blev afsluttet i 1993. Der blev indkaldt forsøg fra de 
europæiske laboratorier og opstillet en forsøgsplan, som overvåges af et rådgivende udvalg af internationalt 
anerkendte eksperter. 
Endelig er der blevet iværksat et nyt program, som går ud på at udforske mulighederne for at opstille geofysiske 
parametre på grundlag af spektralanalyse med høj opløsning og anvende dem inden for især skovbrug og landbrug. 
Der skal benyttes data fra laboratorie-, mark-, satellit- og flyobservationer. 
Arbejde for Fællesskabet 
Observationerne af opstigningen af næringsrigt havvand ud for Nordvestofrikas kyst blev fortsat. Havdato, som blev 
indsamlet i 1992 og satellitdata vedrørende overfladetemperatur og havfarve er blevet undersøgt for at vurdere 
havets produktivitet i dette område. Dataene benyttes i forbindelse med vurderingen af de kort over 
chlorofyldannelsen, som fremstilles på grundlag af dato fra satellitobservationer, og i forbindelse med modellering 
af opstigningsområdets hydrodynamik (til støtte for GD I). 
Pilotprojektet for anvendelse af telemåling i forbindelse med landbrugsstatistik, aktion 2 (overvågning af 
vegetotionsforholdene på kontinentalt plan ved hjælp af satellitindsamlede dato med lav opløsning) har i sær drejet 
sig om rutinebehandling af satellitdato. Aktion 4 (hurtig vurdering af ændringer i landbrugsareal og potentielt 
udbytte) har behandlet S3 lokaliteter i hele Europa, hvorfra faksimiler, som viser det anslåede areal under dyrkning, 
hver anden uge sendes til GD VI og EUROSTAT. 
-33-
Arbejdet for "Fond Européen d'Orientation et de Garantie Agricole" (FEOGA) under GD VI har især drejet sig om 
udarbejdelse af registre over vinmarker og oliven- og citrustræer. 
Der blev udviklet teknikker, hvormed vegetotionsmønstrene og især afbrændingen af biomasse kan overvåges og 
beskrives på kontinentalt plan. Dette arbejde blev støttet af praktiske undersøgelser i Det Sydlige Guinea og 
indsamling og behandling af datasæt fra jordobservationer på kontinentalt plan. Et nyt projekt med benævnelsen 
FIRE (Fire and Global and Environmental Monitoring) er blevet udviklet på grundlag af dette arbejde og har til 
formål at overvåge brandkatastrofer på kontinentalt og subkontinentalt grundlag (til støtte for GD VHJ). 
Projektet for det europæiske arkivnet for havfarve (OCEAN), der udføres i samarbejde med den europæiske 
rumorganisation (ESA), har fremstillet alt det værktøj og apparatur, der kræves til behandling og arkivering af data 
fra farvescanning af kystzonen ved hjælp af satellit. Desuden er et anvendelses- og udviklingsprogram for 
udnyttelse af dato, som omfatter over 30 europæiske laboratorier, blevet taget i brug. I forbindelse hermed er et nyt 
program, projektet for havfarveteknik til observation, behandling og udnyttelse (OCTOPUS), hvis formål er 
udnyttelse af havdata, der indsamles ved hjælp af en sensor med bredt synsfelt, blevet påbegyndt i samarbejde med 
ESA. Der er desuden blevet foretaget undersøgelser af brugen af telemåling i forbindelse med ajourføring af 
CORINE (Coordination of Informatics on the Environment) -programmets kort over plantedække ved hjælp af 
datamatstøttet fortolkning og hel- og halvautomatiske ajourføringsteknikker (til støtte for GD XI). 
Arbejde for eksterne kunder 
TREES (Tropical Ecosystem Environmental Observations by Satellites) -projektet, der udføres i samarbejde med 
ESA, har opstillet en grundliggende fortegnelse over tropiske skove ud fra data, som er blevet indsamlet ved hjælp 
af radiometersensor med meget høj opløsning (AVHRR). Desuden er de første dato fra ERS-1 SAR blevet modtoget 
og vurderet. 
Inden for EARSEC (European Airborne Remote Sensing Capability), som også udføres i samarbejde med ESA, har 
arbejdet udviklet sig tilfredsstillende. Det omfattede bl.a. kontrakter om udvikling af et avanceret 
billedspektrometer, der kan bruges fra luften, forbedring af det nuværende luftbårne SAR-system og udvikling af 
systemer til behandling af både SAR- og spektrometerdato. 
Der blev indgået kontrakt med et fransk foretagende om oprettelse af et net for rettidig overvågning af 
vandressourcerne i Middelhavsregionerne, herunder oprettelse af afdelinger for overvågning af vandressourcerne i 
de enkelte regioner. 
EUREKA/EUROMAR's projekt VISIMAR (Visualsation and Simulation of Marine Environment Processes) har 
fremstillet et animationssystem, der viser de geofysiske processers dynamiske adfærd på grundlag af telemålingsdato 
og dato fra opstilling af matematiske modeller. Projektets sidste fase blev afsluttet i 1993. 
2.7 Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) 
1ST, der ligger i Ispra, bidrager til programmerne for måling og prøvning, sikkerhed i forbindelse med 
kernespaltning og fusion og til miljøprogrammerne. Instituttet deltager i flere støtteaktiviteter for 
Kommissionen, især i forbindelse med nuklear sikkerhedskontrol for generaldirektoratet for forbindelser 
med tredjelande (GD I) og generaldirektoratet for energi (GD XVII). 
Reaktorsikkerhed 
Undersøgelserne af alvorlige ulykker, et område, hvor den offentlige risikobevidsthed er stor og internationalt 
samarbejde er afgørende, har været led i aktiviteterne i forbindelse med FARO-programmet og det fælles 
CEA/FFC Phebus-program for fissionsprodukter. 
Inden for FARO er der blevet udført forsøg med at nedkøle smeltet brændsel i vand ved at simulere de forhold, der 
opstår inde i en reaktor under alvorlige ulykker, ved hjælp af en model i stor målestok og efter omfattende ændring 
af anlægget. 
-34-
I forbindelse med Phebus-FP er det indledende arbejde til de første forsøg med brændselsnedsmeltning og udslip af 
fissionsprodukter i simuleret reaktorindeslutning blevet afsluttet i samarbejde med CEA i følgende rækkefølge: 
uidførelse af nye beklædnmgsparametre og andre konstruktionsændringer, udførelse af analytiske genberegninger, 
udarbejdelse af den endelige forsøgsprotokol, efterforsøgsundersøgelser og selve forsøget, som blev udført i 1993. 
1ST fortsatte i samarbejde med mange andre europæiske foretagender udarbejdelsen af ESTER (European Source 
Term Research) edb-kodepakken, der skal blive til et europæiske værktøj for afgivelse af det bedste skøn ved 
beregning af source term i forbindelse med scenarier for alvorlige ulykker. ESTER vil blive benyttet til 
efterforsøgsanalyse af de første Phebus-FP-forsøg. 
Fusionsteknologi 
Arbejdet med at kontrollere og afprøve sikkerhedssystemet på det europæiske tritiumlaboratorium (ETHEL) er 
blevet fortsat under de italienske myndigheders opsyn (ENEA/DISP) med henblik på nuklear afprøvning i 1994. 
Med henblik på tritiumforskningsaktiviteter er der på ETHEL blevet foretaget samling af to eksperimentelle loops i 
handskekasser, deres komponenter og systemer er blevet afprøvet, og komponenterne til endnu en eksperimentel 
loop er blevet anskaffet og samlet. 
De forberedende forskningsaktiviteter med hydrogen og deuterium er også blevet videreført. 
Samarbejdet mellem 1ST (ETHEL) og det tyske Kernforschungzentrum i Karlsruhe (KFK) (TLK) er blevet fortsat, 
og der blev afholdt en tredje workshop for at drøfte resultaterne af den forberedende forskning på de forskellige 
anlæg. 
Direktoratet for EURATOM's sikkerhedskontrol og den fælles ETHEL/TLK task force fortsatte deres drøftelser om 
udarbejdelse af en fælles metode for tritiumkontrol, som kan benyttes specielt af disse to civile tritiumanlæg. 
Arbejdsmiljø 
Projektet for modellering af ventilation og fomreningsspredning har gjort fremskridt i kraft af en forbedring af edb-
koden TRAFLU (f.eks. indførelse af en transportligning, hvormed produktkoncentrationen kan beregnes, ændring 
af turbulensmodellen, navnlig i forbindelse med den diskrete repræsentation af randbetingelserne osv.). 
Måling og prøvning 
Den nye reaktionsmur (ELSA) benyttes i forbindelse med standardforberedende forskning til støtte for 
EUROCODE 8, de foreløbige europæiske standarder for udførelse af bygge- og anlægsarbejder i 
jordskælvsområder. Denne aktivitet, der udføres inden for et videnskabeligt netværk i forbindelse med programmet 
for menneskelige ressourcer og mobilitet, toger sigte på at udvide EUROCODE 8's anvendelsesområde og forbedre 
dets pålidelighed. En fire etagers bygning af armeret beton, som blev opført til formålet, er blevet afprøvet på 
ELSA under en simuleret belastning, som svarer til et alvorligt jordskælv. Samtidig er der gjort forberedelser til 
afprøvning af en model af en uregelmæssig bro i stor målestok ved hjælp af den såkaldte substruktureringsteknik. 
Med denne teknik kan den fysiske afprøvning af en kompleks struktur begrænses til dens kritiske dele (dvs. dem, 
der forventes at blive udsat for svære deformationer), mens den øvrige del af strukturen modelleres af en 
datomatkode, samtidig med at forsøget finder sted. 
Som led i forskningssamarbejdet med den europæiske forening af konstruktionsmekaniske laboratorier vil en stor 
kompositkonstruktion af stål og beton, som er opført i overensstemmelse med EUROCODE 8, blive afprøvet i 1994 
med henblik på at sammenligne dens faktiske adfærd med den tilsigtede adfærd. ELSA-holdet har desuden bidraget 
til COST Cl-projektet, der drejer sig om kontrol med bygningsstrukturers halvstive adfærd. 
-35-
Industririsici 
Arbejdet på dette område har især koncentreret sig om vurdering, forbedring og harmonisering af 
sikkerhedsmetoder. 
FIRES-anlægget, hvormed ukontrollable forløb kan undersøges sikkert, er levet benyttet til undersøgelse af 
diskontinuerlige aromatiske nitreringer for at udvikle avancerede metoder for bestemmelse af sikkerhedsforhold, 
procesoptimering, processtyring og afsløring af ukontrollable processer med henblik på tidlig varsling. 
Ibrugtagningen af det nye, store DRACULA (Depresurisation, Relief and Containment Using Large Apparatus) -
aflufmingsanlæg er nu ved at blive afprøvet, og ibrugtagningen af COLUMBUS-anlægget (afluftning af lange, 
horisontale beholdere) forventes at blive påbegyndt inden årets slutning. Forsøgsdata og konstruktionsmetoder fra 
det tidligere MPMC (Multi-Phase Multi-Component)-anlæg har bidraget til en lang række internationale 
arbejdsgruppers arbejde (f.eks. ISO's tekniske udvalg 18S, DIERS/Design Instirute for Emergency Relief Systems 
og DECHEMA "Deutsche Gesellschaft fur chemisches Apparatewesen, chemische Technik und Biotechnologie, 
e.V."). 
Edb-pakken er RELIEF for trykaflastning i nødstilfælde er klar til brug for kontrolforsøg. En model, som beskriver 
afluftning af højtryksreaktorer (superkritiske reaktorer) med katalysator, er levet afsluttet. 
I forbindelse med tætte gasformationers spredning er en tredimensional edb-kode under afprøvning, og den 
endimensionelle model af tynde lag er ved at blive udvidet til en todimensional model. 
En todimensional edb-kode for numerisk simulering af forbrændings- og eksplosionsprocesser, som for tiden er 
under udarbejdelse, har vist sig at være i besiddelse af en høj opløsnings- og forudsigelsesevne. 
Arbejde for Fællesskabet og eksterne kunder 
1ST har fortsat ydet videnskabelig og teknisk støtte inden for nuklear sikkerhedskontrol til generaldirektoratet for 
forbindelser med tredjelande (IAEA) og til direktoratet for EURATOM's sikkerhedskontrol. 
Et omfattende program for uddannelseskurser og kalibreringsøvelser er blevet gennemført på PERLA for at opfylde 
Kommissionens krav i forbindelse med nuklear sikkerhedskontrol på anlæg, som fremstiller nukleart brændsel. 
Instrumenter til ikke-destruktiv analyse og datovurderingsmetoder i forbindelse hermed er blevet udviklet og 
afprøvet til brug for IAEA's inspektører. 
Udviklingen af kalibrerings- og måleteknikker i industriel målestok, som kan benyttes på oparbejdningsanlæg, til 
støtte for direktoratet for EURATOM's sikkerhedskontrol er blevet fortsat på TAME-laboratoriet. TAME, som er 
et stort multitanklaboratorium, blev driftsklart i 1993. Der er blevet foretaget undersøgelser, som drejer sig om 
nøjagtig måling af bruttorumfang på nøglepunkter i typiske oparbejdningsanlæg, hvor sådanne målinger 
sædvanligvis foretages af hensyn til regnskabet med det fissile materiale. 
Forberedende forskning 
En lang række aktiviteter har drejet sig om langvarige miljøproblemer i forbindelse med f.eks. forvaltning af 
radioaktivt affald, jernfremstilling med brug af hydrogen og luftcirkulationsmodeller. 
-36-
2.8 Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (TTF) 
ITF fungerer som en slags teknologiobservatør og udfører videnskabelige og teknologiske undersøgelser for 
Kommissionens tjenestegrene, især inden for transport, mhjø og energi, med særligt sigte på industriel 
fornyelse. 
Arbejdet med at udvikle et europæisk observatorium for videnskab og teknologi (ESTO) tager sigte på at oprette et 
informationssystem for igangværende europæisk forskning. Dato, som var blevet indsamlet i forbindelse med 1992-
oversigten over forsknings- og udviklingsprojekter, blev analyseret og bragt i overensstemmelse med 
Kommissionens anbefalede standard CERIF. Undersøgelserne af brugerbehov og gennemførlighed i forbindelse med 
indførelsen af en intelligent grænseflade til dette informationssystem blev afsluttet. 
I tilknytning til undersøgelsen af den europæiske rumindustris konkurrencedygtighed har ITF foretaget en 
undersøgelse af rumindustriens fremtidige markeder. Undersøgelsens formål var: 
at beskrive rumindustriens markeder efter en række bestemte kriterier: konkurrenceevne, tilpasningsevne og 
potentielt sikre markeder 
at bedømme markedets størrelse og dets potentielle vækst for hver enkelt kategori 
at vurdere den europæiske rumindustris konkurrencemæssige stilling. 
Den anden fase i en undersøgelse, som blev påbegyndt i 1991, og som drejer sig om elektrificeringen af det 
europæiske banenet for højhastighedstog, blev afsluttet. Formålet var: 
at foretage en tilbundsgående vurdering af tre konkurrerende elektrificeringsystemers fordele i forhold til 
hinanden 
at opstille tekniske og økonomiske modeller over den internationale trafiks fremtidige vækst i Europa 
at opstille prognoser over efterspørgslen på rullende materiel til højhastighedsjernbaner i de forskellige 
regioner (til støtte for GD for industrien). 
Aktiviteterne til støtte for Kommissionens analyse- og prognosegruppe drejede sig om industri- og miljøproblemer, 
herunder også den globale ændring. Arbejdet med markedsbaserede miljøbeskyttelsesmetoder gjaldt især de billigste 
løsninger for opnåelse af miljøkvalitet og hindringerne for erhvervslivets accept af markedsbaserede metoder. 
Rapporten "den miljøvenlige virksomhed", som gennemgår instituttets aktiviteter på dette område i de sidste tre år 
(gennemgang af konkrete tilfælde, indflydelse på beskæftigelsen, markedsbaserede metoder), blev afsluttet og 
udgivet. Oversigten over forskning og politik i forbindelse med den globale ændring, som blev påbegyndt i 1991, 
blev i 1993 videreført med en videnskabelig vurdering af disse problemer og kan tjene som grundlag eller reference 
for opstilling af politiske retningslinjer i Fællesskabet og på internationalt plan eller for vurdering af dem. 
Inden for miljøbeskyttelse har ITF desuden fremsat forslag om oprettelse af et observatorium for de bedste 
disponible teknologier. Et bidrag, som gælder overfladebehandlingsteknologi for bredbånd af stål, skal tjene som 
prototype i forbindelse med de bedste disponible teknologier. Et standardiseret tillæg om teknologiske 
fremtidsstudier inden for alle andre bedste disponible teknologier er under overvejelse. I forbindelse med 
vurderingen af miljøprojekter og miljøprogrammer har en anden undersøgelse, der bygger på omfattende 
litteraturgennemgang suppleret med samtaler med eksperter og deltagelse i særlige konferencer og workshops, 
resulteret i et katalog over de forskellige metoder og teknikker, som for øjeblikket benyttes i forbindelse med 
vurdering af miljøpåvirkninger, og en foreløbig vurdering af de enkelte metoders styrke og svagheder (til støtte for 
GD for miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse). 
-37-
Som led i en undersøgelse af langtidænergiscenarier, der udføres til støtte for GD for energi, blev der foretaget en 
undersøgelse for at vurdere, hvilke teknologier der kan blive aktuelle på længere sigt (efter år 2020). Der blev i 
første omgang behandlet tre teknologier: 
den første undersøgelse, som gjaldt udviklingen af brændselscelleteknologi og blev færdig i september 1993, 
gjorde det muligt at opstille flere vigtige kriterier: specifikationerne for de mest almindelige 
systemkonfigurationer, de tilnærmelsesvise tidspunkter for markedsføring af dem, parametrene for deres drift, 
de forventede investerings- og driftsomkostninger, deres anvendelsesområde og indflydelse på miljøet osv. 
den anden undersøgelse går ud på at bestemme, på hvilket stadium de nuværende teknologier for udskillelse, 
oplagring og/eller isolering af CO, befinder sig, og hvorledes de vil udvikle sig på mellemlangt sigt (år 2020). 
Hvis det bekræftes, at drivhuseffekten er en alvorlig trussel mod jordens klima, kan disse teknologier blive 
nødvendige for at forhindre, at benyttelsen af fossile brændstoffer øger atmosfærens C02-indhold. Der blev 
især lagt vægt på at opstille prognoser for de fremtidige teknologiske og økonomiske parametre (effektivitet, 
energiintensitet, investerings- og drifteomkostninger osv.), som er bestemmende for disse teknologiers adgang 
til energiteknologimarkedet. 
den tredje undersøgelse drejede sig om dato for fissionsreaktorer og nuklear brændselscyklus. Der er blevet 
udarbejdet en foreløbig oversigt over brændselsfremstillingens og brændselsoparbejdningens udviklingsstadium 
og udsigterne for forbedring af oparbejdningsanlæggene for at skabe et grundlag for indførelse af avancerede 
reaktorer i kerneenergisystemet. 
I forbindelse med disse undersøgelser blev der i 1993 afholdt en lang række seminarer og workshops. 
-38-
3. MENNESKELIGE RESSOURCER 
3.1 Personalepolitik 
FFC's faste personale er normeret til 2080 ansatte, iberegnet både videnskabeligt og administrativt personale. 
Det faste personale omfattes af EF's personalevedtægt. I mange år har FFC imidlertid ikke tjenestemandsansat nyt 
personale. Midlertidigt ansatte videnskabelige og tekniske medarbejdere ansættes som regel på en femårig kontrakt, 
der kan fornyes. Efter to kontraktperioder kan der indgås kontrakt på ubestemt tid. Midlertidigt ansat administrativt 
personale ansættes direkte på kontrakt med ubestemt varighed. 
Tabel 4 viser, hvorledes FFC's tjenestemænd og midlertidigt ansatte pr. 31. december 1993 fordelte sig på 
direktorater og institutter. I december 1993 havde 80 ansatte i disse to kategorier forladt FFC, og 54 nye var blevet 
ansat. 
Tabel 4 
Personalets fordeling 
Sted Personale 
Generaldirektoratet 21 
Direktoratet for programmer 18 
Direktoratet for administration - videnskabelig og teknisk støtte 397 
Instituttet for Referencematerialer og Målinger 170 
Instituttet for Transuraner 192 
Instituttet for Avancerede Materialer 261 
Instituttet for Systemteknik og Informatik 213 
Miljøinstituttet 196 
Instituttet for Anvendt Telemåling 91 
Instituttet for Sikkerhedsteknologi 292 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 16 
Udstationeret personale 8 
lait 1875 
Forskellen på det normerede og det faktiske personale på FFC kan forklares således: 
ledige stillinger er efter aftale med Rådet og Parlamentet bevidst holdt ubesatte for at spare 
personalebevillinger, der i stedet benyttes til gæsteforskere, udstationerede eksperter og andre videnskabelige 
stipendiater, der ikke omfattes af programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet 
den øvrige del af forskellen svarer til den fleksibilitetsmargen (± 6%), som kræves af hensyn til 
personalemobiliteten i årets løb. 
-39-
3.2 Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater 
Foruden det faste personale arbejder talrige videnskabsmænd på FFC under forskellige ordninger: 
førende videnskabsmænd opholder sig på FFC som gæsteforskere i et eller undertiden to år 
eksperter fra nationale institutter udstationeres på FFC for at deltoge i udvalgte videnskabelige aktiviteter 
FFC uddanner forskere ved hjælp af et stipendieprogram for kandidater, som forbereder en doktorgrad 
FFC deltager i programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet og modtager på dette grundlag forskere 
med doktorgrad. 
Tabel 5 viser, hvorledes denne personalekategori fordeler sig på FFC's forskellige institutter. 
Det skal desuden nævnes, at antallet af forskere med doktorgrad på grund af programmet for menneskelige 
ressourcer og mobilitet er vokset fra 13 til 91. Derudover arbejder ca. 18 videnskabsmænd fra tredjelande på FFC 
som stipendiater efter aftale mellem Kommissionen og deres hjemlande eller IAEA. Endvidere arbejder adskillige 
førende videnskabsmænd og ca. 120 praktikanter på FFC uden udgifter for EF's budget, som regel i kortere 
tidsrum. 
Tabel 5 
Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater pr. 31. december 1993 
Institut 
Instituttet for Reference-
materialer og Målinger 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede 
Materialer 
Instituttet for Systemteknik og 
Informatik 
Miljøinstituttet 
Instituttet for Anvendt 
Telemåling 
Instituttet for 
Sikkerhedsteknologi 
Instituttet for Teknologiske 
Fremtidsstudier 
1 alt Gæste­
forskere 
2 
-
3 
5 
6 
8 
-
2 
26 Udstationerede 
eksperter 
1 
-
-
3 
3 
2 
2 
1 
12 Videnskabs­
mænd med 
doktor­
grad 
9 
8 
24 
12 
9 
12 
13 
4 
91 Kandidat­
stipen­
diater 
9 
3 
20 
13 
17 
9 
12 
5 
88 lak 
21 
11 
47 
33 
35 
31 
27 
12 
217 
En udstationeret ekspert i generaldirektoratet bringer det samlede antal op på 218. 
-40-
4. FINANSIERING 
Budgetmyndigheden har afsat følgende forpligtelsesbevillinger til FFC's udførelse af særprogrammer og til 
videnskabelig og teknisk støtte til Kommissionen i 1993: 
- Særprogrammer 177,3 mio. ECU 
Videnskabelig og teknisk støtte til Kommissionen 62,1 mio. ECU 
I alt 239,4 mio. ECU 
Midlerne til drift af HF-reaktoren og arbejde for eksterne kunder beløber sig til følgende: 
- HF-reaktoren 18,5 mio. ECU 
- Arbejde for eksterne kunder 14,1 mio. ECU 
I alt 32,6 mio. ECU 
De samlede bevillinger bliver derfor på 272,0 mio. ECU. 
Nærmere oplysninger om forpligtelserne for 1993 i forbindelse med særprogrammer, forberedende forskning, 
videnskabelig og teknisk støtte til Kommissionen samt arbejde for eksterne kunder (HF-reaktoren og andet) findes i 
tabel 6. 
Der er kun disponeret over 8,11 mio. ECU af forskuddene på budgettet for bevillinger til udførelse af arbejde for 
eksteroe kunder, fordi ordrebeholdningen ikke nåede op på det oprindeligt fastsatte antal. De uudnyttede bevillinger 
på 6,0 mio. ECU har budgettet fået refunderet ved annullering. 
Til forberedende forskning var der i budgettet oprindelig afsat pm. Bevillingerne er skaffet i årets løb ved 
overførsler fra andre programområder inden for den grænse, som er fastsat i Rådets beslutninger og 
finansforordningen. 
-41-
TabeU 
Forpligtelser i forbindelse med programudførelsen i 1993 
(afrundede tal i mio. ECU) 
Savprogrammer 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Menneskelige ressourcer og mobilitet 
Sikkerhed i forbindelse med 
kernespaltning 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Forberedende forskning 
Subtotal 
Videnskabelig og teknisk støtte til 
Kommissionen 
Subtotal 
Andet 
HF-reaktoren 
Arbejde for eksterne kunder (forskud: 
bevillinger, som skal tilbagebetales) 
Subtotal 
lait Personale 
17,41 
18,09 
31,48 
0,15 
27,63 
8,54 
5,46 
108,76 
33,92 
33,92 
5,90 
4,44 
10,34 
153,02 Andre udgifter 
7,52 
10,21 
15,57 
7,54 
18,55 
4,91 
3,10 
67,40 
25,44 
25,44 
11,02 
3,67** 
14,69 
107,53 lait 
24,93 
28,30 
47,05 
7,69 
46,18 
13,45 
8,56 
176,16 
59,36 
59,36 
16,92 
8,11*** 
25,03 
260,55 1993-
budgettet 
25,42 
30,04 
48,93 
8,23 
50,93 
13,71 
p.m. 
177,26 
62,12 
62,12 
18,51* 
14,14 
32,65 
272,03 
* Midler til HFR 
** Særlige bevillinger, som betales af kontrahenterne for at udføre arbejdet, er ikke medregnet. De 
beløber sig til 3,36 mio. ECU. 
Det samlede kontraktarbejde i 1993 beløber sig således til 11,47 mio. ECU. 
*** Der er kun disponeret over 8,11 mio. ECU af forskuddene på budgettet for bevillinger til udførelse af 
arbejde for eksterne kunder, fordi ordrebeholdningen ikke nåede op på det oprindeligt fastsatte antal. 
De uudnyttede bevillinger på 6 mio. ECU har budgettet fået refunderet ved annullering. 
-42-
T ABELLER OG FIGURER BILAG A 
Tabeller 
1. FFC gennemførelse af ordrer fra eksterne kunder i årene 1988-1991 16 
2. De vigtigste forskningsområder, hvor FFC ansporer til et væsentligt samarbejde i hele EF 18 
3. FFC-publikationemes fordeling på de enkelte FFC-institutter i 1993 20 
4. Personalets fordeling 38 
5. Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater pr. 31. december 1993 39 
6. Forpligtelser i forbindelse med programudførelsen i 1993 41 
Figurer 
1. Teknisk-videnskabelig støtte til Kommissionens tjenestegrene 13 
2. FFC's arbejde for eksterne kunder 14 
3. FFC's ordrer fra eksterne kunder i løbet af perioden 1992-1993 15 
4. FFC's bilaterale og multilaterale samarbejde 17 
5. FFC's samarbejde med net for menneskelige ressourcer og 
mobilitet (HCM) og med EUREKA 17 
-43-
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
FORKORTELSER OG AKRONYMER BILAG B 
BCR 
CEA 
CEN 
GD 
DYLAM-TRETA 
ECN 
EdF 
ELSA 
ESD 
ESTER 
ETHEL 
EURATOM 
EUREKA 
EUROENVIRON 
EUROSTAT 
EUROTRAC 
FARO 
FIRES 
FORMENTOR 
HCM 
HFR 
IAEA 
ISO 
KFK 
LACTOZ 
NMR 
PERLA 
PHEBUS 
PHENIX 
SAR 
SKN/CEN 
STARS Bureau Communautaire de Référence 
Commissariat à l'Energie Atomique 
Comité Européen de Normalisation 
Directorate General 
Dynamic Logical Analytical Methodology - Transient Response Thermal-Hydraulic 
Analysis 
Energie Centrum Nederland 
Electricité de France 
European Laboratory for Structural Assessment 
European Safeguards Directorate 
European Source Term Research Code 
European Tritium Handling Experimental Laboratory 
European Atomic Energy Community 
European Research Coordination Agency 
EUREKA Environmental Umbrella Project 
European Statistical Office 
European Experiment on Transport and Transformation of Environmentally Relevant 
Trace Constituents in the Troposphere (EUREKA project) 
Experimental Facility for Fuel Melting 
Facility for Investigating Runaway Events Safety 
EUREKA project to develop expert system to help decision in hazardous situations 
(complex man made systems) 
Human Capital and Mobility 
High Flux Reactor (Petten Site) 
International Atomic Energy Agency 
International Standards Organization 
Keroforschungszentrum Karlsruhe 
Laboratory Studies of Chemistry Related to Tropospheric Ozone 
Nuclear Magnetic Resonance 
Performance and Training Laboratory (Nuclear Safeguards) 
French In-Pile Programme (Severe Fuel Damage) 
French Prototype Fast Reactor 
Synthetic Aperture Radar 
Studiecentrum voor Kemenergie/Centre d'Etudes Nucléaires 
Software Tools for Analysis of Reliability and Safety 
l\^ 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 87 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 15 
Katalognummer : CB-CO-94-096-DA-C 
ISBN 92-77-66643-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg