1.Behovet for en EU-indsats for bestøvere

Offentligheden er de seneste år blevet bevidst om problematikken vedrørende honningbibestanden, som har været nedadgående i EU og resten af verden. Der gemmer sig et meget mere alvorligt problem bag dette meget omtalte fænomen, nemlig det dramatiske fald i forekomsten og diversiteten af alle typer bestøvende vilde insekter i Europa, herunder vilde bier, svirrefluer, sommerfugle og natsværmere. Flere bestøverarter er udryddet eller udryddelsestruede.

Dette giver anledning til stor bekymring, da bestøvere er en integreret del i sunde økosystemer. Uden bestøvere ville der ske en tilbagegang i bestanden af mange plantearter, som i sidste ende ville forsvinde sammen med de organismer, der er afhængige af dem, med alvorlige økologiske, samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser til følge. Bestøverafhængige afgrøder er i varierende grad afhængig af dyrs bestøvning. Det anslås, at 5-8 % af verdens afgrødeproduktion i dag direkte kan tilskrives dyrs bestøvning. Alene i EU afhænger omkring 84 % af afgrødearterne og 78 % af de vilde blomsterarter – i det mindste delvis – af dyrs bestøvning. Op imod næsten 15 mia. EUR af EU’s årlige landbrugsproduktion kan direkte tilskrives bestøvende insekter.

I den første globale rapport om bestøvere, der er udsendt af Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser, anføres ændringer i arealanvendelse, intensiv landbrugsforvaltning og anvendelse af pesticider, miljøforurening, invasive fremmede arter, patogener og klimaforandringer som de største trusler mod bestøvere. Rapporten identificerer endvidere betydelige mangler i viden om de bagvedliggende årsagers betydning og behovet for en fælles indsats på tværs af sektorerne for at tackle dem. Konventionen om den biologiske mangfoldighed støttede rapportens resultater og fremhævede betydningen af bestøvere og de økosystemydelser, som de leverer, for opnåelsen af en række af FN’s mål for bæredygtig udvikling.

EU har iværksat en række foranstaltninger til gavn for bestøvere, navnlig inden for rammerne af miljø- og sundhedspolitikkerne (især fugle- og habitatdirektiverne og EU’s lovgivning på pesticidområdet) samt inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik, samhørighedspolitikken og forsknings- og innovationspolitikken. Derudover er der iværksat en række bestøverstrategier på nationalt og regionalt plan. Til dato har der dog ikke været nogen enkelt, koordineret EU-indsats til at tackle tilbagegangen for bestøverne via en integreret tilgang, der involverer forskellige sektorer og politikker. EU og medlemsstaterne vil skulle afhjælpe problemet i en fælles indsats.

Nærværende meddelelse indeholder de strategiske målsætninger og en række tiltag, der skal træffes af EU og medlemsstaterne for at modvirke tilbagegangen for bestøvere i EU og bidrage til de globale bevarelsesbestræbelser. Den sætter rammerne for en integreret tilgang til problemet og en mere effektiv anvendelse af eksisterende værktøjer og politikker.

Initiativet afspejler Kommissionens ambition om at fremskynde udviklingen i retning af EU’s 2020-mål om at standse og vende tabet af biodiversitet og økosystemydelser som bekræftet på ny i handlingsplanen for naturen, mennesket og økonomien. Det er en reaktion på Europa-Parlamentets, og Rådets opfordring til at gøre en indsats for at beskytte bestøvere og deres levesteder for at standse faldet i bestanden. Den offentlige høring, der gik forud for dette initiativ, viste, at interessentgrupperne og navnlig offentligheden støtter et EU-initiativ vedrørende bestøvere på det kraftigste.

2.Initiativets elementer

De målsætninger og tiltag, der er beskrevet i initiativet, har til formål at forbedre den videnskabelige viden om tilbagegangen for bestøvende insekter, tackle de vigtigste kendte årsager hertil og styrke samarbejdet mellem alle berørte parter. Fokus ligger på vilde bestøvere, men initiativet behandler også de udfordringer, der er fælles for alle bestøvere. Det vil således også være til gavn for domesticerede bestøvere, navnlig honningbier, og supplerer den eksisterende EU-støtte til biavl og biernes sundhed.

De foreslåede tiltag skal sikres på kort sigt, men vil samtidig sætte gang i nogle vigtige processer og iværksætte nogle mekanismer for at imødegå udfordringen på en holistisk måde og med et længere perspektiv. Den vellykkede gennemførelse af disse tiltag kræver passende økonomiske og menneskelige ressourcer. De politiske beslutningstagere og de offentlige myndigheder kan ikke løfte udfordringen alene. EU-borgerne og erhvervslivet vil også skulle inddrages.

PRIORITET I: Større viden om tilbagegangen for bestøvere, årsagerne hertil og følgerne heraf PRIORITET II: Bekæmpelse af årsagerne til tilbagegangen for bestøvere PRIORITET III: Øget bevidstgørelse, inddragelse af samfundet som helhed og styrket samarbejde.

Initiativet fastsætter langsigtede mål og kortsigtede tiltag fordelt på tre prioritetsområder:

Tabellen i bilaget indeholder detaljer vedrørende de forskellige foranstaltninger og delforanstaltninger under hver prioritet.

2.1.PRIORITET I: større viden om nedgangen i bestanden af bestøvere samt årsagerne hertil og følgerne heraf

EU har tidligere understøttet frembringelsen af værdifuld viden (eksempelvis gennem projekterne ALARM og STEP og den europæiske rødliste). Ovenstående har med al tydelighed påvist den alarmerende nedgang i bestanden af bestøvere og opfordret til en øjeblikkelig indsats. Der mangler dog fortsat i høj grad viden på området. Det fulde omfang af nedgangen er ukendt, og der er endnu ikke fuldt kendskab til konsekvenserne for det menneskelige samfund og økonomien. De vigtigste trusler mod bestøvere er godt nok blevet klarlagt, hvilket muliggør en øjeblikkelig og videnbaseret indsats, men der er brug for yderligere forskning for at kunne opnå en viden om deres individuelle virkninger og indbyrdes samspil. Videnopbygning udgør således en hjørnesten i initiativet og kræver en fælles indsats fra Kommissionen, medlemsstaterne, Det Europæiske Miljøagentur, den akademiske verden, interessenterne og borgerne.

Bestøverarterne og -bestandene i EU skal overvåges bedre. Der skal en fælles indsats fra EU’s og medlemsstaternes side til for at kunne igangsætte en koordineret overvågningsproces til afhjælpning af den manglende viden vedrørende status og udvikling for bestøvere. Der er brug for en teknisk ekspertgruppe til at udforme en omkostningseffektiv og standardiseret overvågningsmetode. Processen vil potentielt kunne styrkes gennem borgerdrevet videnskab, IKT-værktøjer og teknologi såsom DNA-stregkodning og maskinindlæring. Ved hjælp af kvalitetsdata fra lokaliteten, der er indsamlet ved overvågning, vil de truede bestøverarter kunne vurderes, og der vil kunne udarbejdes solide bestøverindikatorer ud fra disse. Indikatorerne kan bruges til at vurdere effekterne af de forskellige EU-politikker, navnlig inden for miljø, landbrug og sundhed, og spore fremskridt på EU-plan i forhold til FN’s mål for bæredygtig udvikling nr. 2 (udryddelse af sult) og nr. 15 (livet på land). Sammenholdt med data vedrørende truslerne mod bestøvere og bestøvning vil de muliggøre en integreret vurdering af tilbagegangen for bestøvere, konsekvenserne heraf for samfundet og økonomien ved hjælp af værktøjer, herunder kortlægning og vurdering af økosystemer og deres ydelser samt naturkapitalregnskaber over bestøvere og bestøvning, foruden udviklingen af passende politiske reaktioner.