***** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.11.1995 
KOM(95) 546 endelig udg. 
95/0281 (CNS) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om oprettelse af Den Europæiske Garantifond til 
Fremme af Produktionen af Biograf- og TV-film 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDKLSi: 
A. INDLEDNING 
1. Det Europæiske Råd vedtog på sit møde i Bruxelles i december 1993 hvidbo­
gen "Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse".! hvidbogens kapitel 5 understre­
ges den audiovisuelle sektors økonomiske betydning for EU's og med­
lemsstaternes industrielle udvikling (KOM(93) 70 endelig udg. af 5.12.1993). 
Det Europæiske Råd fastslog på sit møde på Korfu i juni 1994, at inden for av-
sektoren burde programproduktion tillægges en særlig strategisk betydning på 
baggrund af det kommende informationssamfund. I denne forbindelse støttede 
Rådet sig på "Bangemann-gruppen"'s rapport "Europa og det globale informa­
tionssamfund - Anbefalinger til Det Europæiske Råd" (CD-84-94-299 af 
26.5.1994). 
Kommissionen overvejer i denne forbindelse behovene og mulighederne for fi­
nansiering af de nye tjenester, der er knyttet til informationssamfundet. Den vil 
gøre rede for sine overvejelser i den grønbog om de nye audiovisuelle tjene­
ster, som er under udarbejdelse. 
I april 1994 udsendte Kommissionen en grønbog om de "Strategiske 
muligheder for at styrke programindustrien", hvori den undersøger 
mulighederne for at øge sektorens vækst og konkurrenceevne Det 
påpeges, at der er tale om en sektor, som lider af en række betydelige 
strukturelle svagheder, bl.a. lukkede nationale markeder, opsplittede 
virksomheder og kapitalmangel, hvilket har ført til, at den europæiske 
av-industri er fanget i en underskudsspiral i forhold til konkurrencen fra 
tredjelande (KOM(94) 96 endelig udg. af 6.4.1994). 
Anbefalingerne i grønbogen er i vidt omfang blevet drøftet af fagfolk, 
bl.a. under en "Europæisk Audiovisuel Konference", som samlede mere 
end 400 repræsentanter for sektoren i juni/juli 1994. 
Konferencen bidrog til, at man fik bekræftet to højt prioriterede mål­
sætninger for fællesskabspolitikken: 
en styrkelse af de eksisterende støtteforanstaltninger, bl.a. via 
MEDIA-programmet 
indførelse af supplerende, markedsorienterede foranstaltninger, 
der tager sigte at mobilisere nye ressourcer til programindu­
strien. 
2. Hvad angår støtteordningerne, har Kommissionen forelagt Rådet to forslag til 
afgørelser om fornyelse af MEDIA-programmet som tager sigte på at øge det­
tes virkning gennem øgede bevillinger og fokusering på et begrænset antal pri­
oriterede områder. Det første forslag, som vedrørte områderne udvikling og di­
stribution af europæiske audiovisuelle produktioner, blev vedtaget af Rådet den 
10. juli 1995 (95/0027 (CNS)); det andet, som vedrører uddannelse af av-
branchefolk, er genstand for en fælles holdning (95/0026 (SYN) og skulle 
kunne vedtages inden udløbet af 1995. 
MEDI A-programmet supplerer de nationale støtteordninger og stimu­
lerer på en effektiv måde programindustrien i Fællesskabet. Imidlertid 
forekommer det nu at være nødvendigt at supplere denne indsats med 
yderligere midler, der er rettet direkte mod markedet. De offentlige til­
skyndelsesforanstaltninger er således ikke længere tilstrækkelige til at 
frembringe den kritiske masse af investeringer, der er nødvendig for at 
øge av-industriens konkurrenceevne. For at opnå en virkelig massiv 
forøgelse af disse investeringer, specielt på baggrund af det informa­
tionssamfund, der er under udvikling, er det nødvendigt at anvende fi­
nansielle stimuleringsmekanismer, der fungerer på markedsvilkår, og 
som kan tilskynde til en betydelig deltagelse af aktører fra den private 
sektor. 
3. På Rådets anmodning har Kommissionen hørt den finansielle sektor om, 
hvilken type foranstaltninger der på den mest effektive måde vil kunne stimu­
lerer bankers og andre investorers aktiviteter inden for av-sektoren. Disse hø­
ringer blev afsluttet med en "Konference om finansiering af av-aktiviteter", 
som afholdtes i begyndelsen af juni 1995 i Bruxelles, med deltagelse af 70 re­
præsentanter for finansieringsinstitutter i de fleste af Unionens medlemssta­
terne. 
Konklusionerne herfra indgik i en feasibility-undersøgelse vedrørende 
et EU-finansieringsinstrument, som på Kommissionens initiativ blev 
gennemført af en gruppe af uafhængige eksperter. Undersøgelsen be­
kræftede, at den finansielle sektor ville have interesse i et sådant 
instrument, og at aktørerne var rede til at udvide deres aktiviteter inden 
for av-sektoren i det omfang, instrumentet ville kunne virke tilskyn­
dende hertil. 
Ministrene for av-området/kultur, der var forsamlet i Rådet den 
21. juni 1995, opfordrede Kommissionen til at udarbejde et forslag til 
en afgørelse, og Det Europæiske Råd noterede sig på sit møde i Cannes 
den 26. og 27. juni 1995, at Kommissionen havde til hensigt at fore­
lægge dette forslag inden årets udgang. 
B. FINANSIERINGSINSTRUMENTETS ART 
1. Høringerne og undersøgelserne har vist, at der er store potentielle finansie-
ringsressourcer på marikedettil udvikling af den audiovisuelle programindustri, 
som er genstand for en hurtigt stigende efterspørgsel. Men sektoren betragtes 
ofte af de finansielle aktører som en højrisikosektor, og de er forsigtige med 
at foretage regelmæssige investeringer i større målestok. 
Deres forbehold kan imødegås gennem etablering af en mekanisme til 
risikospredning, der har form af et specialiseret garantiinstrument for 
av-sektoren. Instrumentet, som forbinder offentlig og privat finansiering 
i et partnerskab, vil gøre det muligt at formindske den enkeltes risiko 
gennem risikospredning. Instrumentet vil sikre en del af de investerin­
ger, som banker og finansieringsinstitutter anmodes om at foretage af 
branchefolk inden for av-sektoren, og disse får således adgang til kre­
ditter og lån til finansiering af projekter og produktionsvirksomheder. 
Av-industrien, og specielt biograffilmsektoren, er for en stor dels ved­
kommende sammensat af små og mellemstore virksomheder, der ofte 
har vanskeligheder med at skaffe ressourcer på finansienngsmarkedet. 
Fordi kapitalgrundlaget er begrænset og produktet af immateriel art, kan 
disse virksomheder ikke altid tilbyde den sikkerhed, der kræves af 
banker og investeringsselskaber. Garanti instrumentet vil bidrage til at 
begrænse vanskelighederne idet det vil fungere som en slags forsikring. 
Mod betaling af præmier kan det tilbyde de kreditformidlende organer 
at stille sikkerhed for en del af de kreditter og lån, de yder av-produ-
centerne, idet instrumentet træder ind i stedet for en misligholdende de­
bitor. 
Gennem en sådan risikofordeling vil garantiinstrumentet bl.a. lette fi­
nansieringen af "projektpakker", som gør det muligt for virksomhederne 
at opnå en kritisk masse af produktioner, der vil kunne skabe et rime­
ligt forhold mellem tab og gevinst på markedet. Det vil ligeledes ned­
bringe omkostningerne ved produktioner med store budgetter, som for 
mange virksomheder er urealistiske, men normalt giver det største øko­
nomiske udbytte. 
Garantiinstrumentet vil virke som en katalysator, idet det vil opnå tillid 
hos de private aktører, fordi det skaber et miljø, der er favorabelt for 
dem, ikke blot gennem risikospredningen, men også fordi denne spred­
ning tilbydes på favorable betingelser. 
Desuden vil mekanismen gøre det muligt at forstærke den finansielle 
virkning af den kapital, der er indskudt af partnerne, både de offentlige 
og de private, da de produktions- og investeringsressourcer, der mobili­
seres via instrumentet, er flere gange større end dettes kapital. 
- I to af EU-landene, nemlig Frankrig og Spanien, har erfaringen vist, at 
et sådant garanti instrument er en vigtig stimulerende faktor for den fi­
nansielle sektor, der spiller en vigtig rolle som løftestang for investe­
ringer inden for programindustrien. Der er imidlertid tale om fonde af 
hovedsagelig national rækkevidde, som kun har ringe betydning for av-
produkter, der vil kunne interessere ud over de nationale grænser. 
2. Derimod vil en garantifond på EU-plan gøre det muligt at mobilisere ressour­
cer i stort omfang til av-produktioner, som er rettet mod det europæiske og 
øvrige internationale marked. Instrumentets løftestangsvirkning vil kunne 
resultere i betydelige finansieringsressourcer til programindustrien. 
I overensstemmelse med nærhedsprincippet vil fonden fungere sammen med 
de eksisterende instrumenter og samarbejde med andre finansieringsmekanis­
mer for av-sektoren på nationalt plan, f.eks.: 
inden for den offentlige sektor, de støttefonde, der er oprettet af EU-
medlemsstaterne 
inden for den private sektor: de forsikringsordninger, der specielt er ret­
tet mod av-sektoren, og som fungerer med succes i visse af medlems­
staterne. 
C. OPGAVER FOR DEN EUROPÆISKE GARANTIFOND TIL FREMME AF PRO­
DUKTIONEN AF BIOGRAF- OG TV-FILM 
1. Fællesskabets garantifond skal først og fremmest være rettet mod europæiske 
audiovisuelle produktioner, beregnet for både biograf og tv. 1 denne henseende 
vil den være nært tilknyttet MEDI A-program met, som ikke omfatter støtte til 
egentlig produktion. 
Med sin støtte til produktionsprojekter og -virksomheder, vil fonden være en 
absolut nødvendig ledsageforanstaltning til MEDIA Dog skal fondens opgave 
fortolkes i bred betydning: den skal støtte ikke blot europæiske producenter, 
men også andre europæiske aktører, der er involveret i finansiering af audio­
visuel produktion, bl.a. distributører og tv-stationer, som deltager gennem inve­
steringer, køb af rettigheder eller tilbud til producenter om sikkerhed for mi­
nimumsindtægter. 
Hvad projekterne angår, er det europæiske fiktionsværker beregnet for 
biograf eller tv (herunder tegnefilm), der bør prioriteres højest. Det er 
nemlig på fiktionsområdet, at Europa har det største underskud med 
hensyn til produktion af originale programmer, der vil kunne nå et stort 
publikum. Det er også på dette område, at produktionsomkostningerne 
udviser den største stigning, hvilket medfører en øget risiko for inve­
storerne. 
Del vil være absolut nødvendigt, at projekterne har store potentielle afstig­
ningsmuligheder på europæisk og internationalt plan i øvrigt, hvis produ­
centerne/distributørerne skal kunne nyde godt af den europæiske garantifond 
ved mellemkomst af finansieringsinstitutter. I henhold til nærhedsprincippet vil 
fonden ikke kunne støtte produktioner, der udelukkende er bestemt for de na­
tionale markeder; mandatet vil være at stimulere en produktion, der henvender 
sig til et internationalt publikum, således at av-industrien kan drage fordel af 
Unionens indre marked og af markeder uden for EU. 
D. FONDENS VIRKEMÅDE 
Fonden skal fungere på markedsvilkår. Når Fonden dækker risici på grundlag 
af præmiebetaling, vil der ikke kunne opstå konkurrenceforvridning. 
Støttemodtagerne vil være de europæiske produktionsselskaber og europæiske 
distributions-/tv-selskaber, som bidrager til finansiering af produktionen. 
Imidlertid vil fonden ikke fungere i direkte kontakt med ovennævnte, 
men via kreditformidlende organer og forsikringsselskaber, som skal fo­
reslå en risikofordeling i forbindelse med de finansielle aktiviteter inden 
for av-sektoren. 
Under alle omstændigheder vil fonden ikke dække mere end 50% af 
kreditter og individuelle lån (deling af risikoen med de kreditfor­
midlende organer). Risikofordelingen skal sikre, at de kreditformidlende 
organer kun forelægger garantifonden projekter med et reelt potentiale 
på det audiovisuelle marked, og som de selv er finansielt involveret i. 
Fonden stiller garanti på grundlag af en kontrakt med de kreditformid­
lende organer, hvori præmiebeløbene fastsættes alt efter risikotypen. 
Præmierne beregnes på en sådan måde, at fonden bliver selvfinansie­
rende. 
Garantifondens dækning kan vedrøre individuelle produktionsprojekter og op­
bygning af produktionskataloger. Fonden kan ligeledes bidrage til en strukturel 
styrkelse af de produktionsselskaber og distributionsselskaber, der er involveret 
i produktionsfinansiering. 
Støtten vil antage følgende former: 
garantier for kortfristede kredittransaktioner vedrørende pro­
duktionsprojekter 
garantier for mellemfristede og langfristede lån vedrørende pro­
duktionsprojekter, opbygning af produktionskataloger og finan­
siel styrkelse af virksomheder. 
Garantierne kan både dække lån med første prioritet og lavere prioriterede lån 
(kvasiegenkapital). 
Fonden skal udvise forsigtighed i sin risikoforvaltning. Dens løftestangsvirk­
ning vil gradvis blive øget, efterhånden som der erhverves erfaring inden for 
av-sektoren. 
E. ETABLERING AF FONDEN 
For at Den Europæiske Garantifond til fremme af produktionen af biograf- og 
tv-film kan fungere effektivt, vil det være hensigtsmæssigt at udnytte de in­
strumenter og fremgangsmåder, der allerede er udviklet på fællesskabsplan. 
både med hensyn til metoder og ekspertise. 
For at opnå maksimal effektivitet af EU-initiativeme gennem koncen­
tration foreslår Kommissionen, at garantiinsti umentet forvaltes af Den 
Europæiske Investeringsfond (EIF) på grundlag af et særligt mandat. 
Oprettelsen af EIF blev besluttet af Det Europæiske Råd på dets møde i 
Edinburgh i december 1992 som led i EF-politikken med henblik på "Vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse". Fonden blev oprettet i 1994 af Den Euro­
pæiske Investeringsbank (EIB), Det Europæiske Fællesskab og 58 finansie­
ringsinstitutter (i dag 76). Fondens autoriserede begyndelseskapital var på 
2 mia ECU, hvoraf 30% blev betalt over Fællesskabets budget, 40% af EIB og 
30% af de øvrige finansieringsinstitutioner. Kapitalen gør det muligt at dække 
garantiaktiviteter indtil 16 mia ECU. 
ElF's formål er at bidrage til opfyldelsen af EF-målsætninger, bl.a. gen­
nem støtte til etablering af transeuropæiske net og til små og mellem­
store virksomheder. Den bidrager til, at det indre marked kan fungere 
hensigtsmæssigt og til jobskabelsen. EIF deltager i øvrigt i særlige for­
anstaltninger af interesse for Fællesskabet, specielt investeringer med 
henblik på miljøbeskyttelse inden for små virksomheder. 
Forslaget om at involvere Den Europæiske Investeringsfond i oprettelsen og 
driften af Garantifonden til fremme af produktionen af biograf- og tv-film er 
begrundet i følgende: 
EIF fungerer som et garantiinstrument for kreditter og lån til projekt­
finansiering 
et af de vigtigste aktivitetsområder for EIF er små og mellemstore 
virksomheder (SMV); SMV udgør den største del af den europæiske 
av-sektor 
et antal af de finansieringsinstitutter, der er medlemmer af EiF, er 
allerede aktive på av-området; med deres kendskab til sektorens behov 
vil de uden tvivl udvise en særlig interesse for disse aktiviteter inden 
for rammerne af Garantifonden 
EIF har erfaring i forvaltning af garantitransaktioner på EU-plan og vil 
kunne tilpasse deres erfaringer til av-området på grundlag af et særligt 
mandat 
EIF vil kunne optræde ikke blot som forvalter af fonden, men også som 
medgarant for individuelle transaktioner i alle tilfælde, hvor dette 
forekommer fonden hensigtsmæssigt og foreneligt med betingelserne 
for dens funktion 
endelig tillader artikel 32 i EIF's vedtægter denne at påtage sig forvalt­
ning af særlige ressourcer, som måtte være betroet fonden af tredje­
parter. Med støtte i denne artikel har fondsmyndighederne givet deres 
principielle samtykke til at forvalte de ressourcer, der stilles til rådighed 
til EU-garantiinstrumentet for av-sektoren. EIF vil modtage vederlag for 
denne aktivitet. 
En samarbejdsaftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investerings­
fond skal fastslå betingelserne for forvaltning af Den Europæiske Garantifond 
til fremme af produktionen af biograf- og tv-film. 
Aftalen skal bl.a. omfatte: 
de generelle retningslinjer for fonden samt dens målsætninger 
kriterierne for godkendelse af projekter 
udvælgelsesmekanismerne (idet beslutningerne om ydelse af individuel 
garanti træffes af EIF's kompetente instanser, i overensstemmelse med 
fondens forvaltningskriterier) 
de nærmere bestemmelser vedrørende de finansielle aktiviteter 
fondens politik for præmiefastsættelse 
grænser for de finansielle engagementer 
betaling til EIF for fondsforvaltningei;. 
For at øge virkningen af aktiviteterne skal fonden søge at dele de risici, den 
påtager sig, med EIF gennem indgåelse af medgaranti aftal er (undtagen for 
aktiviteter, der ikke opfylder EIF's udvælgelseskriterier). 
Fonden kan ligeledes indgå genforsikringsaftaler med andre garanti- og/eller 
forsikringsinstitutter og søge andre former for samarbejde med institutioner, der 
deler dens målsætninger (bl.a. med de nationale støttefonde for av-sektoren). 
Endelig kan fonden benytte andre garanti- eller forsikringsinstitutter som 
underkontrahenter i forbindelse med en del af sine aktiviteter. 
6. De finansielle midler, der skal forvaltes af EIF, vil omfatte midler tilført af 
Kommissionen og af finansieringssektoren, både den offentlige og den private. 
Disse bevillinger vil repræsentere garanti kap i tal en og skal med tiden udgøre 
200 mio ECU. Det foreslås, at Unionen bidrager med 90 mio ECU. 
For at sikre Fondens levedygtighed og finansielle troværdighed er det nødven­
digt med en minimumskapital. Den foreslåede tildeling opfylder dette krav, 
eftersom den vil blive suppleret med kapitaltilførsel fra den private og offent­
lige finanssektor. 
I betragtning af den medgaranti, der kan tilbydes af EIF, og af forsikringssel­
skabernes deltagelse, vil det således fremkomne garantibeløb kunne nå op 
1 mia ECU til gavn for den audiovisuelle produktion. 
7. Kommissionen vil regelmæssigt rådføre sig med branchefolk inden for av-
sektoren angående den generelle strategi for Garantifonden og dens funktion 
og fremsende deres bemærkninger til EIF. 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om oprettelse af Den Europæiske Garantifond dl 
Fremme af Produktionen af Biograf- og TV-film 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2), 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalgt, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd, der var forsamlet i Bruxelles den 10. og II december 1993, vedtog 
hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse" som fælles grundlag for Fællesskabets 
og medlemsstaternes indsats; hvidbogen anbefaler en strategi for industriel udvikling, der er 
baseret på en global konkurrenceevne som vejen til vækst og beskæftigelse; den audiovisuelle 
sektors økonomiske betydning understreges i hvidbogen, navnlig i kapitel 5-C; 
Det Europæiske Råd, der var forsamlet på Korfu den 24. og 25. juni 1994, noterede sig 
"Bangemann-gruppens" rapport "Europa og det globale informationssamfund - Henstillinger 
til Det Europæiske Råd", som anerkender den audiovisuelle programindustris strategiske 
betydning; 
Rådet noterede sig den 17. juni 1994 grønbogen om "Strategiske muligheder for at styrke pro­
gramindustrien"; 
Kommissionen har hørt en række branchefolk om de muligheder, der er omtalt i grønbogen, 
bl.a. på "Den Europæiske AV-konference", der blev afholdt i Bruxelles fra 30. juni -
2 juli 1994; 
Rådet noterede sig på mødet "industri/telekommunikation" den 28 september 1994 med til­
fredshed Kommissionens meddelelse af 19. juli 1994 om "Europa på vej mod informations­
samfundet - en handlingsplan" og understregede nødvendigheden af at forbedre den europæ­
iske audiovisuelle industris konkurrenceevne; 
(,) EFT nr. 
(2) EFT nr 
m EFT nr 
10 
Rådet opfordrede på mødet "kultur/av-sektoren" den 3. og 4. april 1995 i Luxembourg Kom­
missionen til at udarbejde et forslag om oprettelse af et finansieringsinstrument til supplering 
af MEDIA II, idet det fastslog, at instrumentet, der har til formål at stimulere investeringerne 
til fordel for europæiske av-produktioner, skulle ledsage de traditionelle støttemekanismer og 
fungere i overensstemmelse med markedsbetingelserne; 
Rådet vedtog på mødet den 10. juli 1995 første del af MEDIA li-programmet vedrørende 
fremme af udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle programmer; anden del, der 
vedrører uddannelse af branchefolk inden for av-industrien, er blevet vedtaget på mødet den 
20 november 1995; 
på sit møde den 21. juni 1995 i Luxembourg noterede Rådet sig resultaterne af det forbere­
dende arbejde vedrørende det nye finansieringsinstrument; 
Det Europæiske Råd, der var forsamlet i Cannes den 26. og 27. juni 1995, noterede sig, at 
Kommissionen havde til hensigt inden årets udløb at forelægge Rådet et forslag til afgørelse 
om oprettelse af et garanti instrument for den europæiske audiovisuelle produktion, inden for 
rammerne af de finansielle overslag; 
Kommissionen har i forlængelse af den europæiske av-konference foretaget en bred høring 
af repræsentanter for den audiovisuelle og finansielle sektor, bl.a. i forbindelse med en konfe­
rence i juni 1995 om finansiering af av-aktiviteter; disse høringer har bekræftet, at der er be­
hov for et finansieringsinstrument, der tager sigte på at begrænse risikoen i forbindelse med 
finansiering af produktionen af europæiske fiktionsværker; 
det er nødvendigt at begrænse risikoen for at gøre det muligt for de europæiske produktions-
og distributionsselskaber at opnå de kreditter og lån, de har brug for til finansiering af produk­
tioner og udvikling af virksomheder; det er nødvendigt med yderligere midler, først og frem­
mest til finansiering af produktioner bestemt for det europæiske og øvrige internationale mar­
ked og til udvikling af selskaber, der vil kunne producere eller bidrage til produktion af vær­
ker bestemt for disse markeder; 
en undersøgelse af de eksisterende finansieringsmekanismer for av-programindustrien har klart 
vist, at et EF-garantiinstrument, som kan dække en del af risikoen i forbindelse med lån, vil 
være det mest hensigtsmæssige middel til at imødekomme behovet for yderligere ressourcer; 
oprettelsen af en europæisk garantifond, der tager sigte på at nedbringe risikoen i forbindelse 
med finansiering af produktionen af fiktionsværker, vil stimulere og støtte udviklingen af den 
europæiske programindustri; 
oprettelsen af en europæisk garantifond til fremme af produktionen af biograf- og tv-film vil 
få en betydelig løftestangsvirkning, da det udløste finansieringspotentiale langt vil overstige 
fondens kapital; fondens aktiviteter vil også omfatte lånetransaktioner; 
fonden vil gennemføre sine aktiviteter på en sådan måde, at de både supplerer og er forenelige 
med markedskræfterne, og således at den i overensstemmelse med traktatens artikel 130, 
stk. 3, ikke skaber konkurrenceforvridning inden for av-sektoren; den vil stimulere og lette 
finansieringen af audiovisuelle fiktionsværker uden at yde selve finansieringen; 
11 
fondens deltagelse i de individuelle finansielle aktiviteter vil altid ske i samarbejde med andre 
finansielle aktører, både private og offentlige (banker, forsikringsselskaber, finansieringsin­
stitutter m v.), som er involveret i den audiovisuelle sektor; fonden bør undgå at gentage eller 
konkurrere med aktiviteter, der varetages af de eksisterende institutioner eller organer; 
et antal offentlige og private organer (finansielle og andre) har samme målsætninger og inter­
esser som Fællesskabet med hensyn til finansiering af europæiske audiovisuelle produktioner, 
den Europæiske Garantifond bør udvikle partnerskaber og andre former for samarbejde med 
disse institutioner for at øge virkningen af fondens aktiviteter; 
Den Europæiske Investeringsfond (EIF) blev oprettet i juni 1994 med det formål at bidrage 
til opfyldelsen af Fællesskabets målsætninger ved at fremme investeringerne i de transeuro-
pæiske net og i de små og mellemstore virksomheder, bl.a. gennem ydelse af lånegarantier; 
Fællesskabet blev medlem af fonden i henhold til Rådets afgørelse 94/375/EF(4), 
i henhold til artikel 32 i EIF's vedtægter kan fonden påtage sig at forvalte særlige midler, der 
overdrages den af tredjemand; EIF har meddelt, at den er rede til at administrere en garanti­
fond, der særligt tager sigte på den audiovisuelle sektor; 
fonden har samme målsætninger som visse andre fællesskabsprogrammer, specielt MEDIA II; 
opbygningen af et europæisk audiovisuelt marked kræver, at der produceres europæiske vær­
ker, dvs. produktioner med oprindelse i Fællesskabets medlemsstater som defineret i artikel 6 
i Rådets direktiv 89/552/EØF(5); 
ifølge traktatens artikel 128, stk. 4, skal Fællesskabet tage hensyn til de kulturelle aspekter 
i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten; 
uden at dette berører de aftaler og konventioner, Fællesskabet er kontraherende part i, skal de 
virksomheder, der modtager støtte gennem fonden, være ejet og fortsætte med at være ejet, 
enten direkte eller gennem majoritetsinteresser, af medlemsstater og/eller statsborgere i med­
lemsstaterne; 
det er hensigtsmæssigt, at fonden er åben for samarbejde med tredjelande, der har indgået 
aftaler omfattende klausuler vedrørende det audiovisuelle område, og at de nærmere bestem­
melser for dette samarbejde til sin tid fastsættes af de berørte parter; 
i overensstemmelse med nærhedsprincippet skal Fællesskabets indsats støtte og supplere den 
indsats, der gøres af medlemsstaternes myndigheder; 
Fællesskabets bidrag skal sikre, at fonden er finansielt troværdig; bidraget skal også fastsættes 
under hensyntagen til de finansielle overslag og til de årligt til rådighed stående budgetmidler, 
EFTnr. L 173 af 7.7.1994, s. 12. 
EFTnr L 298 af 17.10.1989, s. 23. 
12 
fondens forvaltningsregnskab og balance skal vedlægges Fællesskabernes forvaltningsregnskab 
og balance; fondens regnskaber revideres af Kommissionen og Revisionsretten i over­
ensstemmelse med traktatens artikel 188 C og med bestemmelserne i finansforordningen af 
21 12 I977(6), senest ændret ved forordning (EF, Euratom, EKSF) nr 2335/95(7) -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Fondens oprettelse 
Der oprettes en europæisk garantifond til fremme af produktionen af biograf- og tv-film, i det 
følgende benævnt "Fonden". 
Artikel 2 
Mål 
I Fondens formål er at lette finansieringen af produktionen af europæiske audiovisuelle 
fiktionsværker gennem garantistillelse under enhver form, der er tilladt af lovgivnin­
gen. 
2. Fondens aktiviteter har følgende mål: 
fremme af produktionen af europæiske fiktionsværker, beregnet for biograf og 
tv, bestemt for det europæiske og andre internationale markeder 
fremme af europæiske produktionsselskaber, der kan producere sådanne værker, 
og fremme af europæiske distributionsselskaber, der bidrager til finansieringen 
af produktionen af sådanne værker; disse selskaber skal være ejet og fortsætte 
med at være ejet, enten direkte eller gennem majoritetsinteresser, af medlems­
stater og/eller statsborgere i medlemsstaterne. 
3 Fonden er åben for samarbejde med tredjelande, der har indgået aftaler med Fællesska­
bet omfattende klausuler vedrørende det audiovisuelle område 
Artikel 3 
Interventionsformer 
1 Med henblik på at opfylde de i artikel 2 omhandlede mål stiller Fonden garantier for 
kortfristede kredittransaktioner og for lån på mellemlang og lang sigt. Der kan stilles 
garanti for både førsteprioritetslån og lavere prioriterede lån. 
(<3i 
O) EFTnr. L 356 af 31.12.1977, s. 1. 
EFT nr. L 240 af 7.10.1995, s. 12. 
13 
2. Fonden kan finansiere enhver anden aktivitet, der har forbindelse til dens opgaver og 
bidrager til at opfylde dens mål. Hvor det forekommer hensigtsmæssigt, kan der endvi­
dere: 
(i) foreslås andre garantiinstitutter, bl.a. Den Europæiske Investeringsfond (EIF), 
at optræde som medgarant ved individuelle aktiviteter og "projektpakker" 
(ii) indgås genforsikringsaftaler med andre garanti- og/eller forsikringsinstitutter, 
bl.a. EIF, med henblik på at begrænse og sprede risikoen 
(iii) benyttes andre garanti- eller forsikringsinstitutter som underkontrahenter ved 
en del af aktiviteterne og betale de dermed forbundne udgifter og præmier 
(iv) etableres andre former for samarbejde og risikodeling med finansieringsinsti­
tutter. 
3. Der kan indgås aftaler om partnerskab og andre former for samarbejde med institutio­
ner, der deler de mål, der er omhandlet i artikel 2. 
Artikel 4 
Generelle principper for Fondens funktion 
I For at øge den samlede virkning af Fondens aktiviteter skal den påtagne risiko så vidt 
muligt deles med EIF, undtagen for så vidt angår aktiviteter, der ikke opfylder EIB s 
kriterier. 
2. Den af Fonden stillede garanti kan normalt ikke overstige halvdelen af de individuelle 
lån og kreditter. Hvor der er tale om garanti i fællesskab med EIF, begrænses Fondens 
ansvar forholdsmæssigt. 
3 Der fastsættes bindende lofter for Fondens garanti for individuelle transaktioner. 
Artikel 5 
Kapital og indtægter 
1. Fællesskabet bidrager til Fondens kapital med forbehold af de disponible budgetmidler. 
Fællesskabets bidrag samt bidrag fra tredjeparter indbetales på en særlig konto, der er 
åbnet hos EIF. 
2. Renterne fra den særlige konto, hvortil indbetalingerne til kapitalen foretages, indtæg­
terne stammende fra præmier, honorarer og provisioner samt enhver anden form for 
indtægter tilføjes kapitalen. 
14 
3. De præmier og provisioner, der betales af modtagerne af garantien, fastsættes således, 
at der er ligevægt mellem indtægter og udgifter. 
Artikel 6 
Mandat 
1. Fonden forvaltes af EIF. De nærmere betingelser for forvaltningen fastsættes i en sam­
arbejdsaftale, der indgås mellem Kommissionen og EIF, og hvis indhold godkendes 
efter proceduren i artikel 7, stk. 2. 
2 EIF udfører denne opgave med samme omhu, som den udfører aktiviteter vedrørende 
sine egne midler. De enkelte garantitransaktioner godkendes i overensstemmelse med 
de procedurer, der gælder for EIF's egne transaktioner 
3 EIF indgår med tredjemand og på Fondens risiko de kontrakter, der er nødvendige for 
den i stk. I omhandlede forvaltning. 
4 Samarbejdsaftalen omfatter bl.a.: 
de generelle retningslinjer for Fonden og dens mål 
udvælgelseskriterier for de enkelte projekter 
finansielle og operationelle regler for Fondens aktiviteter 
Fondens præmiepolitik i forhold til risikoen ved de individuelle projekter 
loft for engagementer og tilsynsmæssige begrænsninger 
regelmæssig evaluering af Fondens størrelse 
EIF's vederlag for forvaltning af Fonden 
ordninger vedrørende den regelmæssige revision af aftalen. 
5. EIF fremsender alle garantiforslag til Kommissionen med henblik på udtalelse. 
Hvis Kommissionen fremsender sit samtykke til EIF, kan denne yde garantien 
Artikel 7 
Udvalg 
Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlemssta­
terne og har Kommissionens repræsentant som formand. 
15 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et forslag til foranstaltninger. Udvalget 
fremsætter en udtalelse om forslaget inden for en frist, som formanden kan fastsætte, alt efter 
hvor hastende den pågældende sag er, eventuelt efter afstemning 
Udtalelsen anføres i mødeprotokollen; desuden har hver enkelt medlemsstat ret til at få sin 
holdning anført i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager i videst mulige udstrækning hensyn til udvalgets udtalelse Den under­
retter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til udtalelsen. 
Artikel 8 
Evaluering 
Når Fonden har fungeret i tre år, og derefter hvert femte år, forelægger Kommissionen 
Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en uafhængigt udarbejdet 
evalueringsrapport om de opnåede resultater, om nødvendigt ledsaget af passende forslag. 
Artikel 9 
Finansberetninger 
Senest den 30. april hvert år forelægges en beretning udarbejdet af EIF's finansudvalg for 
EIF's tilsynsråd til godkendelse. Den omfatter bl.a. Fondens regnskaber, afsluttet ultimo det 
foregående år, samt en liste over de foranstaltninger, Fonden har gennemført. Kommissionen 
fremsender den godkendte beretning til Europa-Parlamentet og til Rådet. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
16 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Den Europæiske Garantifond til fremme af produktionen af biograf- og tv-film 
2. BUDGETPOST 
Sektion III (Kommissionen), del B (aktionsbevillinger) 
B3-2015 
3. RETSGRUNDLAG 
Etableres ved den foreslåede afgørelse på grundlag af EF-traktatens artikel 130. 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens generelle formål 
Foranstaltningen er et svar på Det Europæiske Råds og Kommissionens ønske 
om at styrke den europæiske audiovisuelle industri Sammen med foranstalt­
ningerne inden for MEDIA li-programmet (som hovedsagelig er rettet mod ud­
dannelse, projektudvikling og distribution) forekommer det nødvendigt med et 
instrument, der har til formål at lette produktionsselskabernes adgang til bank­
finansiering. 
4.2. Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlængel­
se/fornyelse. 
Den gradvise opbygning af Den Europæiske Garantifond til fremme af produk­
tionen af biograf- og tv-film vil gøre det muligt at fordele Fællesskabets bidrag 
til Fondens kapital over mindst fire år (1997-2000). Når Fonden har nået det 
planlagte omfang, vil den kunne fungere ved selvfinansiering. Fondens kapital 
vil også være åben for bidrag fra ikke-fællesskabslande (offentlige og private 
aktører med interesse i sektorens udvikling) under former, som de pågældende 
parter selv definerer. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5 3. Indtægtstype: ingen 
17 
I DGIITERNES/INI)l/M.FERNES ART 
Fællesskabets deltagelse vil ske i form af kapitalindskud i Den europæiske Ga­
rantifond til fremme af produktionen af biograf- og tv-film, som er et instru­
ment uden status som juridisk person, der forvaltes af Den Europæiske Investe­
ringsfond i henhold til et tildelt mandat. 
Foranstaltningen medfører ikke nogen indtægter for fællesskabsbudgettet, efter­
som de opkrævne præmier og det finansielle afkast (kapitalinvestering) vil ind­
gå i Fondens kapital. 
FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1. Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen (forbin­
delsen mellem enhedsomkostninger og samlede omkostninger). 
Nærværende forslag til oprettelse af en Europæisk Garantifond til 
fremme af produktionen af biograf- og tv-film skal ses i sammenhæng 
med den finansielle planlægning for den audiovisuelle sektor 
(MEDIA II), for hvilken Kommissionen har foreslået en samlet finan­
siering på 400 mio ECU (perioden 1996-2000). Den foreslåede tildeling 
til Garantifondens kapital skal afskrives på dette beløb. Kommissionen 
mener i øvrigt, at for at sikre Fondens levedygtighed og troværdighed 
er det nødvendigt med en vis minimumskapital. Den foreslåede tilde­
ling (90 mio ECU for perioden 1996-2000) opfylder dette krav. 
Fællesskabet bidrag på 90 mio ECU vil blive fordelt på fire årlige beta­
linger, i henhold til nedenstående tidsplan. Betalingerne vil blive fore­
taget til EIF, som forvalter Fonden. 
7 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer 
FB i mio ECU 
Tildeling 
til 
kapitalen Budget 
1996 
p.m 1997 
10 1998 
25 1999 
25 2000 
30 I ALT 
90 
7.3 Tidsplan 
FB i mio ECU 
Forpligtelser 
Betalinger Budget 
1996 
p.m. 
p.m. 1997 
10 
10 1998 
25 
25 1999 
25 
25 2000 
30 
30 I ALT 
90 
90 
FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) 
Forvaltningen af garantierne, kontrollen og evalueringen af mekanismen varetages af 
EIF, som råder over den fornødne ekspertise inden for denne form for aktiviteter. EIF 
vil især være ansvarlig for at vurdere sagerne, sikre at udvælgelseskriterierne overhol­
des, og at hele projektet er økonomisk forsvarligt. I tilfælde af tab foretager EIF alle 
nødvendige undersøgelser. Ethvert konstateret tilfælde af svig eller falsk angivelse vil 
blive betragtet som aftalebrud. 
Den samarbejdsaftale, der indgås mellem Fællesskabet og EIF, fastslår de nærmere 
regler for kontrol og bestemmer bl.a., hvilke oplysninger der regelmæssigt skal med­
deles Kommissionen. 
Disse aktiviteter, som EIF er pålagt ved mandat, vil være undergivet den samme in­
terne og eksterne kontrol som Fondens aktiviteter for egen regning. 
En beretning om Fonden, der udarbejdes af EIF's finansudvalg, forelægges hvert år se­
nest den 30. april EIF's tilsynsråd til godkendelse. Beretningen omfatter bl.a. Fondens 
regnskaber, afsluttet ultimo det foregående år og påtegnet af eksterne revisorer, og en 
liste over de forskellige transaktioner, der er gennemført af Fonden Kommissionen 
fremsender den godkendte beretning til Parlamentet og Rådet 
OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Specifikke mål: at lette produktionsselskabernes adgang til bankfinan­
siering. Disse selskaber har traditionelt vanskeligheder med at få 
adgang til eksterne finansieringskilder, især for at kunne få en sammen­
hængende finansieringsplan for deres film. Industrien, som generelt har 
et utilstrækkeligt kapitalgrundlag og tilmed frembringer immaterielle 
produkter, kan normalt ikke tilbyde den sikkerhed, de finansielle for­
midlere kræver. 
19 
Den Europæiske Garantifond til fremme af produktionen af biograf-og 
tv-film, som vil kunne dække indtil 50% af lån og individuelle kreditter 
(ligelig risikofordeling med andre finansiel ingsmslitutioner) vil gøre del 
muligt at formindske vanskelighederne for branchefolkene inden for 
sektoren. EIF vil desuden blive anmodet om at deltage i risikoen ved 
hvert enkelt projekt i det omfang, projekterne er forenelige med EIF's 
kriterier. 
Målgruppe: De direkte modtagere af garanti fra Fonden vil være de eu­
ropæiske produktionsselskaber og distributionsselskaber (for så vidt 
som disse yder direkte bidrag til produktion, f eks i form af mini­
mumsgaranti til producenter). I øvrigt vil garantien altid være genstand 
for en aftale om garanti og risikofordeling mellem den finansielle for­
midler og Den Europæiske Garantifond til fremme af produktionen af 
biograf- og tv-film. 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Fællesskabets formål er at bidrage til at styrke den europæiske audio­
visuelle industri. Dette ønske skal ses som en opfølgning af de forslag, 
der blev fremsat i hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne og beskæftigel­
se", af rapporten fra "Bangemann-gruppen" og af grønbogen om "Stra­
tegiske muligheder for at styrke programindustrien". 
Den 3. og 4. april i år opfordrede Rådet således Kommissionen til at 
udarbejde et forslag om oprettelse af finansieringsinstrument, der vil 
kunne supplere MEDIA li-programmet, og som har til formål at frem­
me investeringerne til fordel for film- og tv-produktionen i Europa. De 
to MEDIA-programmer omfatter nemlig ikke nogen del, der tager sigte 
på produktionsselskaberne. Det har endvidere vist sig, at når produk­
tionsselskaberne søger at opnå bankfinansiering, støder de på talrige 
vanskeligheder, som de nationale mekanismer kun delvis kan afhjælpe. 
En fællesskabsindsats forekommer især at være nødvendig, eftersom 
Fondens udvælgelseskriterier vil gøre det muligt at favorisere finansie­
ringen af produktioner med et stort (europæisk og internationalt) publi-
kumspotentiel. 
Den valgte mekanisme har den fordel, at den ikke medfører konkur­
renceforvridning, eftersom den vil fungere på markedsvilkår (risikoned­
sættelse og præmiebetaling). Når Fondens kapital er indskudt, vil det 
i øvrigt ikke være nødvendigt med en løbende finansiering over Fælles­
skabernes budget. Desuden vil delingen af risikoen med finansierings­
institutterne gøre det muligt i betydelig grad at lette proceduren for un­
dersøgelse af sagerne og at sikre sig, at finansieringsinstitutterne henvi­
ser økonomisk levedygtige projekter til Fonden. Endelig vil den an­
vendte mekanisme gøre det muligt at drage fordel af den ekspertise, der 
findes hos Den Europæiske Investeringsfond. 
20 
Den foreslåede mekanisme vil i betydelig grad forstærke den finansielle 
virkning af Fællesskabets bidrag, eftersom de ressourcer, som pro­
duktionsselskaberne får adgang til via Fonden, er flere gange større end 
Fondens egen kapital (som i begyndelsen består af indbetalinger fra 
Fællesskabet). 
Den vigtigste usikkerhedsfaktor, som vil kunne påvirke Fondens resul­
tater, er størrelsen af de præmier, som Fonden vil skulle opkræve (som 
vil afhænge af risikoen). Fonden vil derfor få tilladelse til at variere 
sine præmier i overensstemmelse med princippet om, at den skal være 
selvfinansierende. 
9.3 Opfølgning og evaluering af foranstaltningen 
Når Fonden har fungeret i tre år, og derefter hvert femte år, forelægger Kom­
missionen Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
en uafhængigt udarbejdet evalueringsrapport om de opnåede resultater, om nød­
vendigt ledsaget af passende forslag. 
Foranstaltningens effektivitet måles ved hjælp af en række elementer: 
Fondens regnskaber og dens finansielle situation i almindelighed 
antallet af produktioner, der er gennemført med bistand fra Fonden, idet 
der sondres mellem støtte til produktionsselskaber og støtte til distri­
butionsselskaber, der har bidraget til finansiering af produktionen 
antallet af produktionsselskaber, distributionsselskaber og finansie­
ringsinstitutter, der har anvendt instrumentet 
antallet og omfanget af de investeringer, Fonden har bevirket, samt 
deres fordeling på biograf- og tv-film 
Fondens betydning for den europæiske produktion som helhed (specielt 
hvor stor en del af den europæiske produktion, der har modtaget støtte 
fra Fonden) 
andet. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
Den foreslåede foranstaltning indebærer hverken en forøgelse af Kommissionens per­
sonale eller af driftsudgifterne. Den Europæiske Garantifond til fremme af produktio­
nen af biograf- og tv-film vil således blive forvaltet af Den Europæiske Investe­
ringsfond, som til gengæld vil modtage en provision af de ydede garantier, som fast­
sættes i samarbejdsaftalen. 
21 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 546 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 10 
Katalognummer: CB-CO-95-604-DA-C 
ISBN 92-77-96222-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
22