DA   DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Strasbourg, den 15.2.2022  
COM(2022) 61 final  
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA -PARLAMENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET  
Køreplan for kritiske teknologier inden for sikkerhed og forsvar  
 
  
 
1 1. Indledning  
Europas velstand, sikkerhed og levevis kan kun sikres ved, at vi forbliver på forkant med den 
teknologiske udvikling. Nye teknologier skaber forandring i sikkerheds - og forsvarssektorerne 
hurtigere end nogensinde før og udvisker skillelinjen mellem det civile og det militære område. 
Digitale teknologier påvirker i særlig grad den etablerede magtbalance i det globale 
sikkerhed slandskab. Det er derfor afgørende at sikre, at Unionens sikkerheds - og 
forsvarssektorer forbliver teknologisk egnede til formålet.  
Mange kritiske teknologier inden for sikkerhed og forsvar stammer stadig oftere fra det civile 
område og anvender kritiske k omponenter med dobbelt anvendelse. For at øge tempoet i 
innovationen på tværs af områder og fremme teknologisk suverænitet inden for sikkerheds - og 
forsvarssektorerne er der behov for en bedre udveksling mellem civile og forsvarsrelaterede 
forsknings - og innovationskredse. Unionen har i lyset af sin mangeårige ekspertise inden for den 
civile sektors teknologiske udvikling og sine nye forsvarssamarbejdsinstrumenter1 gode 
forudsætninger for at påtage sig en ledende rolle. Dette forudsætter dog, at ressourcern e udnyttes 
mere effektivt, og at der er vilje til at udforske mulighederne for dobbelt anvendelse, samtidig 
med at Unionens grundlæggende værdier opretholdes. Det indebærer også, at strategiske 
afhængighedsforhold og sårbarheder i værdi - og forsyningskæder ne for disse teknologier skal 
mindskes.  
Opsplitningen af Europas sikkerheds - og forsvarskapacitet har ført til økonomisk ineffektivitet, 
mindsket den operationelle kapacitet og øget den strategiske afhængighed. Den igangværende 
revolution inden for sikkerheds - og forsvarsteknologier og Unionens nye 
forsvarssamarbejdsinstrumenter giver Unionen mulighed for at undgå at gentage fortidens 
fejltagelser, udbygge sin eksisterende kapacitet og opretholde sin økonomiske velstand og 
sikkerhed. Det fremtidige europæiske teknologi - og innovationslandskab ind en for 
sikkerheds - og forsvarssektoren bør fra første færd udvikles inden for rammerne af EU -
samarbejdet.  
Kommissionsformand Ursula von der Leyen anerkendte i sin tale om Unionens tilstand i 20212, 
at arbejdet med at udvikle et europæisk forsvarsøkosystem er påbegyndt, men at der er behov for 
en europæisk forsvarsunion. Inden for rammerne af EU's strategiske kompas ("det strategiske 
kompas"), der skal vedtages af medlemsstaterne i marts 2022, vil der blive fastlagt en fælles 
strategisk vision for det kommen de årti, og det vil blive skitseret, hvordan Unionen vil styrke sin 
handlekraft og evne til at reagere på forskellige kriser og udfordringer, sikre sine interesser og 
beskytte sine borgere samt investere og innovere med henblik på i fællesskab at udvikle d en 
nødvendige kapacitet og teknologi og udbygge partnerskaber baseret på Unionens værdier og 
interesser.  
                                                           
1  Den Europæiske Forsvarsfond, den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) og det 
permanente strukturerede samarbejde vedrørende forsvar ( PESCO).  
2  Kommissionsformand Ursula von der Leyens tale om Unionens tilstand 2021 . 
 
2 Med denne køreplan for kritiske teknologier inden for sikkerhed og forsvar følges der op på en 
anmodning fra Det Europæiske Råd af 25. -26. februar 202 13 om at forelægge en køreplan for at 
fremme forskning, teknologisk udvikling og innovation (FTU&I) og mindske Unionens 
strategiske afhængighed, når det gælder kritiske teknologier og værdikæder inden for sikkerhed 
og forsvar.  Køreplanen vil blive forelagt  på det uformelle topmøde i Paris den 10. -11. marts 
2022, og den vil indgå i det strategiske kompas. I køreplanen beskrives Unionens og 
medlemsstaternes kommende tiltag med henblik på i fællesskab at nå ovennævnte mål, navnlig 
ved at:  
 udpege teknologier af  kritisk betydning for Unionens sikkerhed og forsvar og fremme disse 
gennem Unionens FTU&I -programmer  
 sikre, at forsvarshensyn tages mere i betragtning dels i Unionens civile FTU&I -programmer 
og dels i industri - og handelspolitikker, alt efter hvad der er relevant, samtidig med at der i 
FTU&I -programmerne på forsvarsområdet også tages bedre højde for teknologiers civile 
anvendelsesmuligheder  
 fra første færd fremme en EU -dækkende strategisk og koordineret tilgang til kritiske 
teknologier inden for sikkerhed  og forsvar for at gøre bedst mulig brug af Unionens og 
medlemsstaternes FTU&I -programmer, opnå synergier mellem civile og forsvarsrelaterede 
kredse inden for forskning, teknologisk udvikling og innovation og afbøde den strategiske 
afhængighed af eksterne kilder og  
 så vidt muligt koordinere med andre ligesindede partnere såsom USA og Den Nordatlantiske 
Traktats Organisation (NATO) på gensidigt fordelagtige vilkår.  
2. Kritiske teknologier og strategisk afhængighed på sikkerheds - og forsvarsområdet  
I ajourføringen af "Den nye industristrategi fra 2020: Opbygning af et stærkere indre marked til 
fremme af Europas genopretning" ("den ajourførte industristrategi")4 af maj 2021 bekræftes det, 
at teknologisk lederskab fortsat er en væsentlig drivkraft for Un ionens konkurrenceevne og 
innovation — navnlig inden for såkaldt "kritiske teknologier"5. Endvidere understreges 
betydningen af at afdække og afbøde strategisk afhængighed inden for "følsomme økosystemer", 
bl.a. "nær - og social økonomi og civilsikkerhed" o g "luft - og rumfart og forsvar", for at sikre 
Unionens modstandsdygtighed.  
I Kommissionens handlingsplan om synergier mellem den civile industri og forsvars - og 
rumindustrien ("handlingsplanen for synergier")6 af februar 2021 anerkendes den voksende 
betydn ing, som disruptive teknologier og støtteteknologier fra det civile område har for Europas 
fremtidige sikkerhed og forsvar, og behovet for at fremme gensidig inspiration og synergier 
mellem civile og forsvarsrelaterede teknologier. Den indeholder en række nøgleaktioner med det 
                                                           
3  Erklæring fra medlemmerne af Det Europæiske Råd af 26. februar 2021 .  
4  COM(2021) 350 final . 
5  Kommissionen er som led i sit arbejde med Observatoriet for Kritiske Teknologier i færd med at definere, hvad 
der forst ås ved "kritisk" i rumfartssektoren, forsvarssektoren og tilknyttede civile sektorer (herunder sikkerhed).  
6  COM(2021) 70 final . 
 
3 formål at tilskynde til at udveksle oplysninger og samarbejde mellem civile og forsvarsrelaterede 
kredse med udgangspunkt i Unionens FTU&I -programmer og -instrumenter.  
2.1. De særlige træk ved sikkerheds - og forsvarssektorerne  
Struktu ren af Unionens forsvarsindustri spænder bredt, idet den består af store multinationale 
selskaber og små og mellemstore aktører. Efterspørgslen kommer næsten udelukkende fra de 
nationale regeringer, som også holder kontrol med alle indkøb af forsvarsrelate rede produkter og 
teknologier samt eksporten heraf. Uensartetheden, hvad angår nationale krav og nationale 
offentlige udgifter og investeringer, fragmenterer fortsat Unionens forsvarsmarked og risikerer i 
visse tilfælde at hæmme interoperabiliteten mellem medlemsstaternes nationale væbnede styrker. 
Forsvarssektoren følger derfor ikke de konventionelle regler og forretningsmodeller, der gælder 
for mere traditionelle markeder, og den har derfor begrænset råderum til at påvirke tilknyttede 
investeringer og mar kedsvalg. Dette gør det vanskeligt for industrien at gennemføre betydelige 
selvfinansierede FTU&I -projekter på forsvarsområdet.  
Unionens sikkerhedsindustri står over for de samme udfordringer, da markederne ligeledes 
overvejende er nationale, men endnu me re fragmenterede. Dens kundegruppe spænder bredt 
(f.eks. politistyrker, interne sikkerhedsagenturer, toldkontorer, grænsemyndigheder og private 
sikkerhedstjenester), aktiviteterne finder sted på forskellige niveauer (lokalt, regionalt og 
nationalt), og org anisationen varierer fra medlemsstat til medlemsstat. Kommissionen vil 
forelægge en undersøgelse af Unionens sikkerhedsmarked i 2022 for at opnå yderligere 
indsigt i denne komplekse sektor.  Desuden vil Kommissionen i første halvår af 2022 
sammenfatte forsl ag med henblik på at fremme vedtagelsen af de kapacitetsdrevne tilgange, der 
skal anvendes på tværs af sikkerhedssektorer. Disse forslag vil styrke den tidlige og 
fremadskuende udpegning af behov og løsninger inden for sikkerhed og retshåndhævelse.  
Rummet  og cyberspace er strategiske "katalysatorer" for sikkerheds - og forsvarssektorerne. 
Rumsektoren deler mange af disse sektorers særlige træk, bl.a. lav markedsvolumen og 
begrænset indflydelse på det private marked for komponenter. Modstandsdygtigheden i 
rumsektorens programmer og værdikæder har kritisk betydning for Unionens sikkerheds - og 
forsvarsmål. Cyberspace spiller også en stadig vigtigere rolle på tværs af forsvarskapaciteter, og 
dette område kræver opmærksomhed og investeringer. Med den hastige stig ning i antallet af 
cyberangreb, der er rettet mod både civile og forsvarsrelaterede aktiver og net, og den civile 
sektors styrkede rolle med hensyn til innovation og standardisering på cyberområdet er der 
behov for at knytte cybersikkerhed og cyberforsvar tættere sammen. I Kommissionens bidrag til 
det europæiske forsvar i forbindelse med det strategiske kompas ("meddelelsen om forsvar"), der 
indgår i denne forsvarspakke, skitseres yderligere foranstaltninger for disse to sektorer.  
2.2. Kortlægning af kritiske teknologier og strategisk afhængighed på sikkerheds - og 
forsvarsområdet  
Den ajourførte industristrategi rummer en bredt funderet kortlægning og analyse af Unionens 
strategiske afhængighed og kapacitet baseret på en første runde af dybdegående undersøgelser af 
 
4 følsomme økosystemer7. Dette arbejde har dannet grundlag for politiske tiltag til støtte for øget 
modstandsdygtighed i Unionen, men det anerkendes også, at der er behov for en større indsats 
for yderligere at øge vores forståel se af Unionens strategiske afhængighed, og hvordan den kan 
udvikle sig og risikere at føre til yderligere sårbarheder. Dette arbejde omfatter en anden runde af 
dybdegående undersøgelser af følsomme økosystemer og et overvågningssystem inden for 
rammerne af  Observatoriet for Kritiske Teknologier ("observationscentret"), se afsnit 2.3.   
Kommissionen har påbegyndt arbejdet på dybdegående undersøgelser af forsvars - og 
sikkerhedsteknologiske områder, herunder cybersikkerhedsområdet, for at støtte den ajourførte 
industristrategi og udviklingen af observationscentret. Der er indtil videre gennemført to 
indledende casestudier inden for de forsvarsteknologiske områder autonome systemer og 
halvledere, der betragtes som repræsentative stikprøver i kraft af deres tværgå ende relevans for 
militære kapaciteter på forskellige områder, jf. tekstboks 1.  Formålet var at udpege fælles 
mønstre på tværs af disse forsvarsteknologiske områder, navnlig hvad angår årsagerne til 
afhængighed og de dermed forbundne risici samt de indlede nde muligheder for at afbøde dem.  
Ifølge casestudierne præges forsvarssektoren af stort set de samme strategiske 
afhængighedsforhold og sårbarheder som andre følsomme økosystemer, navnlig hvad angår 
teknologikløfter, (kritiske) råstoffer, færdigheder og l ave FTU&I -investeringer samt 
eksterritoriale bestemmelser i lande uden for Unionen. Der peges også på, at den strategiske og 
følsomme karakter (f.eks. højere standarder for informationssikkerhed og forsyningssikkerhed) 
af sektorens aktiviteter og dens forh oldsvis marginale markedsstørrelse generelt gør sårbarheden 
mere udtalt.  
Det fremgår endvidere af casestudierne, at nogle af Unionens globale konkurrenter iværksætter 
mere offensive og defensive foranstaltninger for at fremme kritiske teknologier og håndtere 
strategisk afhængighed, end det hidtil har været tilfældet i Unionen. De knytter f.eks. på en mere 
systematisk måde nationale forsvarshensyn til den civile sektors teknologiske udvikling, de 
investerer kraftigt i deres indenlandske forskning, tekn ologiske udvikling, innovation og 
industrielle kapacitet, de tiltrækker eksterne investorer og anvender til tider aggressive 
overtagelsesstrategier i tredjelande. De beskytter desuden deres egen industrielle ekspertise og 
indflydelse ved at udnytte den ind byrdes afhængigheds afsmittende virkninger eller ved at 
anvende strenge eksterritoriale bestemmelser for at begrænse tredjelandes adgang til teknologier.  
Unionen råder selv over værktøjer til at styrke sin industrielle kapacitet i overensstemmelse med 
EU-reglerne, men en hæmsko består i den stadig relativt fragmenterede efterspørgsel på 
Unionens forsvarsmarked, det historisk betingede strenge skel mellem civil henholdsvis 
forsvarsrelateret FTU&I på EU -niveau og medlemsstaternes komparative underinvestering i den 
europæiske forsvarsteknologiske og -industrielle base (EDTIB). Medlemsstaternes kollektive 
udgifter til forsvarsinnovation (2,5 mia. EUR eller 1,2  % af forsvarsudgifterne) halter fortsat 
bagefter det mål på 2  %, som Det Europæiske Forsvarsagentur fas tsatte for 15 år siden.  
                                                           
7  SWD(2021) 352 final . 
 
5 Markedskræfterne har ført til en situation, hvor intet land i sig selv kan opnå fuld teknologisk 
suverænitet inden for et givet teknologiområde, men hvor der foregår et globalt kapløb om 
teknologisk lederskab og de dermed forbundne økonomiske og militære fordele. Dette kan 
forværre Unionens eksisterende strategiske afhængighed og skabe afhængighedsforhold på nye 
områder, medmindre den griber ind. En struktureret tilgang er nødvendig, for at Unionen kan 
holde sig på forkant med kritis ke teknologier og tillige afdække og afbøde strategisk 
afhængighed på sikkerheds - og forsvarsområdet. Denne køreplan har til formål at tilvejebringe 
en sådan tilgang, der vil skulle integreres i EU's strategiske kompas.  
Tekstboks 1: Casestudier — autonome systemer og halvledere til forsvarsområdet  
I Kommissionens analysearbejde angående autonome forsvarssystemer med særlig vægt på 
kunstig intelligens (AI) og maskinlæring blev der udpeget relevante kritiske teknologier og fire 
hovedområder, hvor Unionen har  et efterslæb: færdigheder, data, hardware og test. De mulige 
foranstaltninger, hvormed disse områder kan styrkes, vil bygge på Unionens eksisterende 
strategi for kunstig intelligens8 og dertil knyttede politiske initiativer samt medlemsstaternes 
nationale  strategier for kunstig intelligens. De omfatter FTU&I -aktiviteter (f.eks. øget 
tilgængelighed af data og AI -træning samt link til det europæiske processorinitiativ), 
infrastruktur (f.eks. cloud computing -kapacitet til forsvarsformål og indenlandske 
testfa ciliteter) og beskyttelse af eksisterende kritiske aktiver (f.eks. screening af udenlandske 
direkte investeringer).  
Det fremgik af analysearbejdet vedrørende halvledere til forsvarsområdet, at halvledere 
benyttes overalt i forsvarsmateriel, og at det eksis terende og fremtidige afhængighedsforhold 
for de mest avancerede halvlederes vedkommende navnlig skyldes manglen på EU -intern 
kapacitet (produktionsanlæg). Kommissionen har indføjet afbødende foranstaltninger i 
forslaget til en lovpakke om europæiske mikro chips, som blev vedtaget den 8. februar 20229, 
og som har til formål at skabe et avanceret europæisk økosystem for mikrochips for at forbedre 
Unionens kapacitet på dette område og dermed også imødekomme forsvarssektorens behov.  
 
2.3. Observatoriet for Kritiske Teknologier  
Manglende fremsyn med hensyn til teknologiernes fremtidige betydning ligger til grund for en 
del af Unionens eksisterende strategiske afhængighed af tredjelande (f.eks. fjernstyrede systemer 
og halvledere). Unionen har behov for et mer e struktureret fremsyn og strategiske overvejelser 
angående kritiske teknologier inden for sikkerhed og forsvar med henblik på at udpege 
prioriterede områder for derigennem at fremme forskning og innovation, nedbringe den 
eksisterende strategiske afhængigh ed og undgå, at afhængighedsforhold opstår på andre områder.  
Observatoriet for Kritiske Teknologier, som Kommissionen for indeværende er ved at oprette i 
overensstemmelse med handlingsplanen for synergier (foranstaltning nr. 4), vil bidrage til disse 
                                                           
8  COM(2018) 237 final . 
9  COM(2022) 45 final . 
 
6 overvejelser. Der vil i arbejdsmetoderne blive taget hensyn til andre lignende initiativer10 for at 
undgå dobbeltarbejde. Dette vil gøre det muligt at finjustere listen over kritiske teknologier i 
handlingsplanen for synergier for at afspejle udviklingen i tekn ologilandskabet og 
kapacitetsbehovene.  
Observationscentret vil udpege, overvåge og vurdere kritiske teknologier for rumsektoren, 
forsvarssektoren og relaterede civile sektorer samt deres potentielle anvendelse og relaterede 
værdi - og forsyningskæder. Det v il også udpege, overvåge og analysere eksisterende og 
forventelige teknologikløfter samt grundlæggende årsager til strategiske afhængighedsforhold og 
sårbarheder.  
Det vil være afgørende at nå til enighed med medlemsstaterne om en meningsfuld 
detaljeringsgrad for at drøfte disse spørgsmål på EU -niveau og om behovet for at dele relevante 
data mellem medlemsstaterne og med Kommissionen. En mekanisme i form af en særlig 
ekspertgruppe til udveksling og drøftelse i et fortroligt miljø med medlemssta terne vil blive 
oprettet i observationscentret. Her drøftes bl.a. fremkomsten af nye og disruptive teknologier for 
at undgå nye afhængighedsforhold for sikkerheds -, forsvars - og rumindustrien. Den højtstående 
repræsentant og de tilknyttede tjenestegrene vi l blive inddraget i denne proces.  
Kommissionen vil inden udgangen af 2022 og derefter hvert andet år på grundlag af data fra 
observationscentret forelægge medlemsstaterne en klassificeret rapport om kritiske teknologier 
og risici i forbindelse med strategi ske afhængighedsforhold, der påvirker sikkerheden, rummet 
og forsvaret. Kommissionen vil på grundlag af disse rapporter udarbejde teknologikøreplaner, 
som vil omfatte afbødende foranstaltninger med henblik på dels at fremme FTU&I og dels 
mindske den strate giske afhængighed, der påvirker sikkerheden og forsvaret.  
Når observationscentrets aktiviteter er veletablerede, kan dets opgaver udvides til at omfatte 
andre sektorer som anført i den ajourførte industristrategi.  
Kommende tiltag:  
 I 2022 vil Kommissionen n edsætte en ekspertgruppe for at lette udvekslingen med 
medlemsstaterne angående kritiske teknologier og kritiske værdi - og forsyningskæder. Den 
vil indgå i Observatoriet for Kritiske Teknologier på områderne forsvar, rumfart og 
tilknyttede civile sektorer.  Formålet vil være at:  
 gennemføre regelmæssige samråd med medlemsstaternes myndigheder med henblik på at 
udarbejde den klassificerede rapport  
 sikre en hensigtsmæssig håndtering af følsomme og klassificerede oplysninger, der kan 
udveksles inden for rammerne af Observatoriet for Kritiske Teknologier, og af tilhørende 
rapporter og køreplaner.  
 Medio 2022 vil Kommissionen forelægge en undersøgelse a f Unionens sikkerhedsmarked; 
undersøgelsen vil bidrage til at lette forståelsen af de særlige vilkår på markedet for civil 
sikkerhed, støtte udpegningen af kritiske teknologier og strategisk afhængighed og 
                                                           
10  Det kan dreje sig om støtte og værktøjer inden for avancerede teknologier til industrien (ATI), overvågning af 
kritiske teknologier for rumsektoren, den overo rdnede strategiske forskningsdagsorden (OSRA), 
teknologibyggeblokke (TBB) og Det Europæiske Forsvarsagenturs vigtige strategiske aktiviteter.  
 
7 underbygge den nye kapacitetsdrevne tilgang til si kkerhedsaktiviteter og andre FTU&I -
aktiviteter.  
 Desuden vil Kommissionen senest medio 2022 udarbejde en sammenfatning af forslag med 
henblik på at fremme vedtagelsen af de kapacitetsdrevne tilgange, der skal anvendes på tværs 
af sikkerhedssektorer.  
 
3. Fremme af forskning, teknologisk udvikling og innovation for kritiske teknologier 
inden for sikkerhed og forsvar  
De teknologikøreplaner, som Kommissionen vil udarbejde på grundlag af observationscentrets 
vurderinger, vil underbygge en vifte af aktiviteter  fra FTU&I -programmering inden for kritiske 
teknologier til udvikling af større flagskibsinitiativer, der vil bidrage til at styrke Unionens 
konkurrenceevne og modstandsdygtighed i sikkerheds - og forsvarssektorerne. For at opfylde 
disse mål må anvendelsen af de disponible finansielle ressourcer effektiviseres gennem en bedre 
koordinering af Unionens og de nationale eksisterende FTU&I -programmer og -instrumenter.  
3.1. Overvindelse af skellet mellem Unionens civile og forsvarsrelaterede FTU&I  
Kommissionen forpligtede sig i henhold til sin handlingsplan for synergier (foranstaltning nr. 2) 
til senest i 2022 at styrke den interne koordinering mellem EU -programmer og -instrumenter, jf. 
tekstboks 2, for at frigøre de enorme fordele for økonomisk væ kst, det indre marked og de 
europæiske borgeres sikkerhed, der opstår i kraft af synergier mellem civil og forsvarsrelateret 
FTU&I.  
Gennemførelsen af dette mål kan videreføres i 2023 (f.eks. gennem bedre planlægning og 
synkronisering samt vejledning af medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder), men visse 
hindringer vil være vanskeligere at imødegå på kort og mellemlang sigt og kan forudsætte andre 
berørte parters medvirken. Dette er navnlig tilfældet, hvis der i de retlige bestemmelser i EU -
programmers o g -instrumenters basisretsakter fastsættes praktiske begrænsninger. Aktiviteter 
med dobbelt anvendelse kan eksempelvis finansieres inden for rammerne af Connecting Europe -
faciliteten (CEF) og de europæiske struktur - og investeringsfonde (ESI -fondene), hvor imod der i 
aktiviteter, som gennemføres inden for rammerne af Horisont Europa11, fokuseres på civile 
anvendelsesformål; der findes ingen ramme for direkte støtte til sådanne aktiviteter i FTU&I -
programmer og -instrumenter. Tilsvarende rummer Den Europæiske Investeringsbanks 
udlånspolitik stadig restriktioner for forsvarssektoren.  
For at lette udvekslingen mellem den civile sektor og forsvarssektoren, navnlig hvad angår 
kritiske teknologier, vil Kommissionen i 2023 forberede en tilgang på EU -plan, som skal 
gennemføres fuldt ud på mellemlang til lang sigt på tværs af EU -programmer og -instrumenter, 
med henblik på at fremme FTU&I med dobbelt anvendelse. Denne indsats vil også indgå i 
                                                           
11  Ved udtrykket "Horisont Europa" forstås i dette dokument særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa 
og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, og aktiviteterne herunder fokuserer udelukkende på 
civile anvendelsesformål.  
 
8 midtvejsevalueringen af relevante sektorprogrammer, f.eks. fondene, som er omfa ttet af 
forordningen om fælles bestemmelser, herunder midler til beredskab på sundhedsområdet.  
Tekstboks 2: EU -programmer og -instrumenter til støtte for FTU&I for kritiske 
teknologier af relevans for sikkerhed og forsvar og etableringen af deres infrastr uktur 
inden for rammerne af det flerårige finansielle program (2021 -2027)  
- I Den Europæiske Forsvarsfond afsættes 8 mia. EUR til forsvarsrelateret forskning og 
udvikling. 4 -8 % af Den Europæiske Forsvarsfonds forsknings - og udviklingsbudget vil blive 
øremær ket til disruptive teknologier, dvs. op til 100 mio. EUR om året.  
- I Horisont Europa, under søjle II "Globale udfordringer og europæisk industriel 
konkurrenceevne", afsættes 1,6 mia. EUR til forskning og innovation på området 
civilsikkerhed under klyngen " Civilsikkerhed for samfundet", samtidig med at kritiske 
teknologier støttes under klyngerne "Det digitale område, industri og rummet", "Klima, 
energi og mobilitet" og "Fødevarer, bioøkonomi, naturressourcer, landbrug og miljø". 
Supplerende aktiviteter fina nsieres under søjle I "Videnskabelig topkvalitet" af Det 
Europæiske Innovationsråd (EIC) og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi 
(EIT) under søjle III "Et innovativt Europa" samt europæiske partnerskaber, der samler og 
mobiliserer ressourcer  for at sikre Unionens teknologiske lederskab og åbne strategiske 
autonomi på kritiske områder.  
- Programmet for et digitalt Europa vil fremme udbredelsesaktiviteter, der er relevante for 
kritiske teknologier inden for de prioriterede områder cybersikkerhed,  kunstig intelligens og 
supercomputere.  
- Industri -, Teknologi - og Forskningskompetencecentret for Cybersikkerhed og Netværket af 
Koordinationscentre vedtager i 2022 en strategisk dagsorden for investeringer på 
cyberområdet, der bidrager til Horisont Europa og Programmet for et digitalt Europa. 
Synergier mellem civile og forsvarsrelaterede teknologier og teknologier med dobbelt 
anvendelse kan udforskes via forbindelser til Den Europæiske Forsvarsfond i 
overensstemmelse med de gældende regler.  
- ESI-fondene (navnlig hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den 
Europæiske Socialfond Plus) kan anvendes til støtte for EDTIB.  
- Blandt andre relevante EU -programmer, -fonde og -instrumenter tælles rumprogrammet, 
Connecting Europe -facilitet en, InvestEU -programmet, genopretnings - og resiliensfaciliteten, 
Life-programmet, offentlig -private partnerskaber og blandingsfaciliteter.  
 
3.2. Sammenkædning af EU -programmer og -instrumenter med nationale programmer og 
instrumenter til støtte for FTU&I målrettet kritiske teknologier inden for sikkerhed og 
forsvar  
EU-programmer og -instrumenter yder en betydelig finansiering til FTU&I -aktiviteter inden for 
sikkerhed og forsvar i Unionen, men medlemsstaterne finansierer fortsat størstedelen af sådanne 
aktiviteter, og opsplitningen af sikkerheds - og forsvarsmarkederne  udgør fortsat et alvorligt 
problem. Derfor er en EU -dækkende koordinering påkrævet for at opnå teknologisk suverænitet 
på visse kritiske teknologiområder og mindske den strategiske afhængighed inden for andre.  
Medlemsstaterne opfordres til i det strategi ske kompas at påtage sig fra første færd 
sammen med Kommissionen at udvikle en EU -dækkende strategisk koordineret tilgang til 
 
9 kritiske teknologier, der er relevante for sikkerhed og forsvar,  under fuld hensyntagen til den 
alsidighed og kompleksitet, der er  forbundet med at forvalte Unionens og de nationale 
programmer og instrumenter. I denne tilgang vil der også blive taget hensyn til andre 
koordineringsstrukturer såsom det nye EU -Innovationscenter for Indre Sikkerhed, der ledes af 
Den Stående Komité for de t Operationelle Samarbejde om den Indre Sikkerhed (COSI), og det 
nye EU -Innovationscenter for Forsvar, som Det Europæiske Forsvarsagentur skal oprette.  
De klassificerede rapporter om kritiske teknologier og de teknologikøreplaner, som 
Kommissionen har forberedt, danner et udgangspunkt for drøftelser mellem medlemsstaternes 
myndigheder og Kommissionen. Målet vil være ud fra teknologikøreplanerne at udpege de 
områder, hvor indsatsen haster mest, og mobilisere Unionens og medlemsstaternes programmer, 
instrumenter og politikker for at håndtere dem på en koordineret måde i overensstemmelse med 
EU-statsstøttereglerne. Derved sikres det, at investeringerne målret tes de områder, der har størst 
betydning for EU -borgernes sikkerhed. Prioriteterne ajourføres regelmæssigt for at sikre, at de 
fortsat er relevante, og at der skabes værdi for pengene.  
Kommissionen vil samarbejde med medlemsstaterne om at finde frem til d en bedste mekanisme 
til at lette dette koordineringsarbejde (f.eks. observationscentrets ekspertgruppe).  
3.3. Støtte til innovation og iværksætteri på sikkerheds - og forsvarsområdet — oprettelse af 
en EU -ordning for forsvarsinnovation  
Unionen må udnytte s it innovationssamfunds fulde potentiale bedre til støtte for sikkerhed og 
forsvar. Dette kræver, at ikketraditionelle aktører og eksisterende innovative nystartede 
virksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) inden for de to sektorer bistås med  
at overvinde deres betydelige teknologiske, administrative og reguleringsmæssige hindringer og 
hindringer for markedsadgang samt med at overholde de høje sikkerhedsstandarder og opnå 
adgang til finansiering. Forsvarsmarkedet er ofte bygget op omkring enke lte store aktører, der 
støttes af en række specialiserede SMV'er, som har begrænset direkte adgang til dette marked. 
Som følge heraf kan det være vanskeligt for innovative SMV'er på forsvarsområdet at opnå 
adgang til finansiering, hvilket kan gøre dem mere  tilbøjelige til at henvende sig til eller blive 
opsøgt af udenlandske investorer. Der er tale om en lignende situation for innovative SMV'er på 
sikkerhedsområdet, som står over for tilsvarende udfordringer med hensyn til at opsøge 
potentielle kunder eller  opnå adgang til målrettet finansiering12. 
Kommissionen støtter innovative nystartede virksomheder og SMV'er, som beskæftiger sig med 
sikkerhed, inden for rammerne af Horisont 2020, hvor den tildelte finansiering og de samlede 
succesrater inden for rammerne  af den samfundsmæssige udfordring 7 "Civilsikkerhed for 
samfundet" har ligget over gennemsnittet for små innovatorer. Horisont Europa vil fortsat yde 
denne støtte, men nystartede virksomheder og SMV'er på sikkerhedsområdet vil stadig have 
behov for yderli gere målrettet støtte for at lette deres adgang til markedet. Ved at udforske nye 
instrumenter med henblik på at støtte innovation med dobbelt anvendelse kan deres 
produktionskapacitet, konkurrenceevne og bæredygtighed styrkes.  
                                                           
12 Trusler og muligheder for SMV'er og nystartede virksomheder inden for EU's forskning og innovation på 
sikkerhedsområdet , CERIS SSRI virtuelt arrangement, 30. april 2021.  
 
10 Kommissionen har iværksat li gnende aktiviteter inden for rammerne af Den Europæiske 
Forsvarsfond for at udvikle en værktøjskasse for forsvarssektoren og innovation med dobbelt 
anvendelse, der dækker de teknologiske modenhedsniveauer (TRL)13 1-9. Der arbejdes i 
øjeblikket på følgende værktøjer, der dækker forsvarssektoren, nye teknologier og dobbelt 
anvendelse:  
a) Forsvarsinnovation gennem Den Europæiske Forsvarsfond  — nærmere bestemte aktioner 
undersøges i øjeblikket for bedre at støtte projekter, som er målrettet disruptive teknologier 
og innovative og fremtidsorienterede forsvarsløsninger, der navnlig tilskynder innovative 
SMV'er, innovative laboratorier og forsknings - og teknologiorganisationer til at deltage. 
Disse aktioner kan antage forskellige former, f.eks. virksomhedscoaching 
(arbejdsprogrammet for 2021), teknologiske udfordringer (arbejdsprogrammet for 2022) og 
hackathons eller præmier (arbejdsprogrammet for 2023 eller derefter). De vil også trække på 
relevante erfaringer fra EIC og kan knyttes til det nye CASSINI -initiativ målre ttet 
forsvarsområdet.  
b) En blandingsfacilitet for forsvarsinvesteringer under InvestEU  — oprettelsen af en sådan 
facilitet vil gøre det muligt for Kommissionen at garantere investeringer, som foretages af 
finansielle formidlere i hele Unionen, i SMV'er, der beskæftiger sig med innovation eller 
strategisk forsvar. Dette vil lette problemerne i forbindelse med den begrænsede adgang til 
finansiering for SMV'er, der udvikler lovende teknologier til det europæiske forsvar, 
samtidig med at der stilles pålidelig kap ital til rådighed, og fjendtlige overtagelser fra 
tredjelandes enheder undgås. Hvis innovative SMV'er på forsvarsområdet og 
midcapselskaber får bedre adgang til egenkapitalfinansiering, vil det støtte deres vækst og i 
sidste instans gavne EDTIB's innovatio nsevne. Kommissionen vil også undersøge, om der er 
behov for yderligere instrumenter til støtte for centrale markedsaktører i værdikæden.  
c) CASSINI -initiativ målrettet forsvarsområdet  — dette initiativ søger inspiration fra det 
eksisterende CASSINI -initiativ  til støtte for SMV'er og nystartede virksomheder i 
rumindustrien.  De vil blive tilbudt tjenester såsom virksomhedsudvikling og -netværk (f.eks. 
matchmaking og business accelerator) samt præmier og konkurrencer (herunder hackathons 
og mentorordninger mv.),  der supplerer ovennævnte blandingsfacilitet for 
forsvarsinvesteringer.  
d) Innovationsvæksthus  — Kommissionen vil i 2022 oprette et innovationsvæksthus, der skal 
støtte udviklingen af nye teknologier og forme innovation med dobbelt anvendelse i tråd med 
handl ingsplanen for synergier (foranstaltning nr. 6), som kan spille en vigtig rolle med 
hensyn til at bygge bro over kløften mellem civile og forsvarsrelaterede FTU&I -programmer. 
Efter en systematisk analyse af resultaterne af den teknologiske udviklings tidli ge fase vil 
væksthuset fremhæve projekter og/eller teknologier, der potentielt kan anvendes i 
                                                           
13  Siden 2014 har Unionen i vid udstrækning anvendt en TRL -skala (Technology Readiness Level) i forbindelse 
med sine FTU&I -programmer og -instrumenter. På skalaen skelnes der mellem ni niveauer af teknologisk 
modenhed, der spænder fra grundforskning på TRL 1 til et slutprodukt, der er klar til at komme ind på markedet 
på TRL 9. Da en teknologis anvendelsespotentiale og dermed potentiale for dobbelt anvendelse typisk afdækkes 
ved TRL 5 -6, kan det antages, at en teknologi er "neutral" ved TRL 1 -4. 
 
11 sikkerheds -, rum - eller forsvarssektoren, over for relevante tjenester i Kommissionen og 
medlemsstaterne med henblik på potentiel udbredelse. Kommissionen vil vur dere, hvordan 
adgangen til yderligere finansieringsmuligheder, f.eks. EIC's overgangsfinansieringsordning 
eller Den Europæiske Forsvarsfond, kan lettes for disse fremhævede projekter, hvis det er 
relevant.  
e) Støtte til innovationsnetværk  — tværnationale for svarsinnovationsnetværk kan spille rollen 
som innovationsformidlere og tilskynde til, at der indarbejdes innovative løsninger i 
samarbejdsprojekter. Med teknologiscouting afdækkes og udpeges nye innovative løsninger 
og teknologier med potentielt fordelagti ge anvendelsesmuligheder i forsvarssektoren. 
Forskningscentre og tekniske testfaciliteter vil derefter teste relevansen af sådanne 
teknologier fra det civile område og udveksle bedste praksis. Det Europæiske 
Forsvarsagentur bliver en central partner for Ko mmissionen i forbindelse med 
gennemførelsen af en anden del af foranstaltning nr. 6 inden for rammerne af 
handlingsplanen for synergier.  
Kommissionen vil påpege, hvordan værktøjskassen kan knyttes til instrumenter til støtte for 
innovation inden for sikkerhed (f.eks. Horisont Europa) eller cybersikkerhed (f.eks. netværket af 
nationale koordinationscentre for cybersikkerhed i samarbejde med de europæiske digitale 
innovationsknudepunkter).  
Kommissionens og Den Europæiske Forsvarsfonds komplementære stær ke sider bør samles 
under en " EU-ordning for forsvarsinnovation ". I denne ordning vil Kommissionen på grundlag 
af sine erfaringer med gennemførelsen af EU -budgettet med henblik på at støtte FTU&I til 
forsvarsformål, civile formål og dobbelte anvendelsesfor mål spille en central rolle med hensyn 
til at stimulere innovation inden for rammerne af EDTIB. Den Europæiske Forsvarsfond vil 
yderligere sammenknytte og understøtte medlemsstaternes indsats via sit 
forsvarsinnovationscenter i kraft af sin forsvarsekspert ise, herunder med hensyn til at 
sammenføre nye og disruptive teknologier og militære kapacitetsbehov. Kommissionen og Den 
Europæiske Forsvarsfond vil i et tæt og synergipræget samarbejde fremskynde sikkerheds - og 
forsvarsinnovation for Unionen og dens medl emsstater.  
3.4. Færdigheder  
Mangel på færdigheder og mangel på arbejdskraft, navnlig højtkvalificerede medarbejdere med 
baggrund i naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik, udgør store 
udfordringer for forsvars - og sikkerhedsindustrien, der i lighed med mange andre 
højteknologiske industrier er yderst afhængige af disse ressourcer. Da teknologierne og 
trusselsbilledet er i hastig forandring, er det vigtigt for industrien i højere grad at nå ud til nye og 
unge forskere og iværksættere, bl. a. kvinder, ved at anlægge en inklusiv og imødekommende 
tilgang, der omfatter alle talenter og færdigheder og hele den disponible arbejdsstyrke.  
I november 2020 lancerede Kommissionen pagten for færdigheder med en første bølge af 
færdighedspartnerskaber i  de tre vigtigste industrielle økosystemer, dvs. industrien for 
mikroelektronik, bilindustrien samt luft - og rumfartsindustrien og forsvarsindustrien under ét. 
Medlemmerne af pagten (industrien, universiteter og uddannelsesorganisationer samt 
arbejdsmarked ets parter) har forpligtet sig til at sikre et kontinuerligt og bæredygtigt udbud af 
 
12 færdigheder på de områder, hvor behovet er størst, ved at opkvalificere 200  000 arbejdstagere og 
omskole 300  000 personer med en offentlig og privat investering på 1 mia. EUR senest i 2030.  
Kommende tiltag:  
 Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til i det strategiske kompas at påtage sig fra første 
færd at udvikle en EU -dækkende strategisk koordineret tilgang til kritiske teknologier, der er 
relevante for sikkerhed og forsvar.  
 I 2023 vil Kommissionen gennemgå eksisterende EU -instrumenter og foreslå yderligere 
måder, hvorpå der på EU -niveau kan bakkes op om FTU&I med dobbelt anvendelse.  
 Kommissionen vil støtte innovation og iværksætteri for kritiske teknologier inden for  
sikkerhed og forsvar baseret på følgende værktøjer: a) Den Europæiske Forsvarsfonds 
særlige aktioner, b) en ny blandingsfacilitet for forsvarsinvesteringer inden for rammerne af 
InvestEU, c) et nyt CASSINI -initiativ målrettet forsvarsområdet, d) et nyt 
innovationsvæksthus for nye teknologier og innovation med dobbelt anvendelse i 2022 og e) 
øget støtte til innovationsnetværk.  
 Kommissionen vil sammen med Den Europæiske Forsvarsfond og dens 
forsvarsinnovationscenter oprette en EU -ordning for forsvarsinnovati on for at øge tempoet i 
sikkerheds - og forsvarsinnovation inden for Unionen og dens medlemsstater.  
 
4. Mindsket strategisk afhængighed, hvad angår kritiske teknologier og værdikæder 
inden for sikkerhed og forsvar  
Unionen har foruden sine FTU&I -programmer og -instrumenter flere politiske værktøjer, der kan 
bidrage til at mindske dens strategiske afhængighed, hvad angår kritiske teknologier og 
værdikæder inden for sikkerheds - og forsvarssektorerne. De bidrager til at  styrke Unionens 
industrielle kapacitet, konkurrenceevne, teknologiske suverænitet og modstandsdygtighed, men 
også til at beskytte den igangværende og fremtidige teknologiske udvikling og kapacitet.  
Kommissionen vil på grundlag af arbejdet i Observatoriet  for Kritiske Teknologier og den 
ajourførte industristrategi systematisk vurdere hensynet til sikkerheden og forsvaret, hvis det er 
relevant, når den gennemfører og gennemgår eksisterende eller udformer nye industrielle og 
handelsmæssige EU -instrumenter fo r at sikre, at de egner sig til formålet.  
 Industrialliancer  — industrialliancer samler en bred vifte af partnere (f.eks. offentlige og 
private aktører samt civilsamfundet) i fælles tiltag vedrørende centrale EU -politiske mål i 
specifikke industrisektorer e ller værdikæder. De bygger på principperne om åbenhed, 
gennemsigtighed, mangfoldighed og inklusion og fungerer i fuld overensstemmelse med 
konkurrencereglerne. Industrialliancer kan, hvis det er relevant, omfatte specifikke 
arbejdsområder med henblik på at  mindske den strategiske afhængighed inden for 
sikkerheds - og forsvarssektorerne. Dette overvejes i den europæiske alliance for industrielle 
data og edge - og cloudteknologier og i industrialliancen om processorer og 
halvlederteknologier.  
 Vigtige projekter  af fælleseuropæisk interesse  — vigtige projekter af fælleseuropæisk 
interesse iværksættes af medlemsstaterne og er underlagt Unionens statsstøtteregler. De er 
 
13 udformet til at samle viden, ekspertise, finansielle ressourcer og økonomiske aktører i hele 
Unionen med henblik på at overvinde markedssvigt eller systemiske svigt og 
samfundsmæssige udfordringer, som ikke har kunnet imødegås af private aktører alene. Dette 
gælder navnlig banebrydende innovation og central infrastruktur. Der kan tages hensyn til 
sikkerheds - og forsvarsaspekter i vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse. Dette kan 
være tilfældet i det kommende andet vigtige projekt af fælleseuropæisk interesse om 
mikroelektronik, der blev bebudet i lovpakken om mikrochips.  
 EU's finansieringspro grammer  — Unionen har altid haft en åben forsknings - og 
innovationspolitik. Den er styret af princippet om åben strategisk autonomi og har til formål 
at sikre lige vilkår og gensidighed. I Unionens globale tilgang til forskning og innovation 
tilskyndes der  til strategiske partnerskaber med ligesindede partnere i overensstemmelse med 
Unionens internationale forpligtelser (f.eks. NATO, USA, Canada, Japan og Sydkorea)14. 
Samtidig er det nødvendigt for Unionen at sikre, at dens strategiske interesser bevares. Fo r 
2021 -2027 har Kommissionen præciseret og harmoniseret reglerne for tredjelandes 
deltagelse — og hvorvidt enheder kan komme i betragtning til at deltage — på tværs af EU -
programmer og -instrumenter. Der er fastsat særlige betingelser for deltagelse i 
sikkerhedsfølsomme aktiviteter for visse programmer (Horisont Europa, Programmet for et 
digitalt Europa, Den Europæiske Forsvarsfond, rumprogrammet og Connecting Europe -
faciliteten), og de er yderligere præciseret i de relevante arbejdsprogrammer for at beskyt te 
Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser. Den igangværende gennemgang af 
Kommissionens finansforordning vil også skabe større klarhed om, hvordan Unionens åbne 
strategiske autonomi kan opretholdes, dvs. fuldt ud beskytte Unionens væsentlige 
sikkerhedsin teresser under overholdelse af dennes internationale forpligtelser.  
 Standarder  — ifølge handlingsplanen for synergier fremmer Kommissionen anvendelsen af 
eksisterende hybride standarder for det civile område og forsvarsområdet og udviklingen af 
nye standa rder senest ved udgangen af 2022 (foranstaltning nr. 5) og hensynet til forsvaret i 
Kommissionens standardiseringspolitik og -tiltag. EU -strategien for standardisering15 har til 
formål at sikre Unionens lederskab med hensyn til at fastsætte civile standarde r, men den vil 
også være yderst relevant for forsvarssektoren, eftersom næsten 80  % af de standarder, der 
anvendes i forsvarssektoren, stammer fra civile sektorer. Kommissionen vil sammen med 
interesserede parter (f.eks. Det Europæiske Forsvarsagentur) und ersøge muligheden for at 
medtage forsvarets behov i den fremtidige standardiseringsindsats, som den støtter for at gøre 
standarderne mere forenelige med forsvarets behov.  
 Screening af udenlandske direkte investeringer  — Unionen er et af verdens mest åbne 
miljøer for udenlandske investeringer og et af de vigtigste mål for udenlandske direkte 
investeringer i verden. Nærmere bestemte investeringer kan dog også undergrave Unionens 
væsentlige sikkerhedsinteresser. For at fo rebygge sådanne risici har Unionen indført en 
ramme, der har været operationel siden oktober 2020, for screening af udenlandske direkte 
                                                           
14  Det må dog bemærkes, at EU -virksomheder ikke har adgang til hovedparten af vores partneres forsvarsrelaterede 
forsknings - og udviklingsprogrammer.  
15  COM(2022) 31  final 
 
14 investeringer. I den første årsrapport om screening af udenlandske direkte investeringer 
bekræftes betydningen af en eff ektiv screening af udenlandske direkte investeringer på 
medlemsstatsniveau og et tæt samarbejde på EU -niveau med fokus på potentielle risici for 
sikkerheden eller den offentlige orden. Medlemsstaterne opfordres til at oprette nationale 
mekanismer til scree ning af udenlandske direkte investeringer; 18 medlemsstater har allerede 
indført en sådan mekanisme, og yderligere seks medlemsstater arbejder på at indføre en. 
Kommissionen vil evaluere forordningen og forelægge Europa -Parlamentet og Rådet en 
rapport sene st i oktober 2023.  
 Kritisk infrastruktur  — nye og disruptive teknologier opstår i et stadig hurtigere tempo, 
hvilket har haft en betydelig indvirkning på sikkerheden af udstyr, infrastruktur og tjenester 
samt værdi - og forsyningskæder inden for strategisk e sektorer, herunder inden for 
sikkerheds - og forsvarssektorerne. Unionen og medlemsstaterne må i højere grad tage højde 
for sårbarheder af den art i forbindelse med relevante risikovurderinger og overvågning og i 
forbindelse med gennemførelsen af forholds regler, som opbygger modstandsdygtighed over 
for sikkerhedstrusler, f.eks. hybride trusler eller cybertrusler. Der vil være behov for EU -
koordinering for at sikre, at medlemsstaterne opretholder et fremtidssikret niveau af 
modstandsdygtighed og konsekvente  sikkerhedsstandarder på EU -plan for derved at undgå 
sårbarheder.  
 Intelligent og cirkulær materialeanvendelse  — den nye handlingsplan for den cirkulære 
økonomi af marts 2020 er en hjørnesten i den europæiske grønne pagt, Unionens nye 
dagsorden for bæredyg tig vækst. Innovation og nye forretningsmodeller, der er baseret på 
øget ressourceeffektivitet, udvikling af nye materialer, fremme af sekundære råmaterialer og 
mere bæredygtige offentlige indkøb, vil ikke blot bevare miljøet, men også sikre industrien 
adgang til materialer. Additive fremstillingsteknikker, grønne indkøb og 
materialegenanvendelse kan, hvis de gennemføres korrekt, også bidrage til at styrke 
konkurrenceevnen i Unionens sikkerheds - og forsvarsindustri og til Unionens 
modstandsdygtighed.  
 Datasi kkerhed  — den europæiske strategi for data indeholder foranstaltninger, hvormed det 
sikres, at enkeltpersoner og virksomheder kan bevare kontrollen over deres data. Dette vil 
blive taget op i den datalov, som Kommissionen vil vedtage i begyndelsen af 2022.   
Som led i det multilaterale projekt om fælles datainfrastrukturer og -tjenester (der samler den 
europæiske cloudsammenslutning og det fælles europæiske dataområde) fremmer 
Kommissionen investeringer (f.eks. via programmet for et digitalt Europa, Connecti ng 
Europe -faciliteten og Next Generation EU -fonden) i cloud -to-edge kapacitet, som er sikker, 
modstandsdygtig, energieffektiv og tilgængelig i realtid, og som sikrer tjenestekvaliteten i 
hele Europa. Sikring af teknologioverførsel inden for cloud - og edget eknologi mellem den 
civile industri (navnlig sikkerhedsindustrien) og forsvars - og rumindustrien vil øge den 
teknologiske suverænitet. Den europæiske alliance for industrielle data og edge - og 
cloudteknologier danner en platform, hvor det vil være muligt a t fremme sådanne synergier.  
 Handelspolitik  — de globale forsyningskæders kompleksitet og sårbarhed er ikke kun et 
problem for Unionen. Andre lande er afhængige af Unionen ("omvendt afhængighed"), og 
handel (eller "indbyrdes afhængighed") kan bidrage til at  stabilisere de globale værdikæder. 
 
15 Unionen står også rede til at handle beslutsomt og forsvare sig mod illoyal handelspraksis, 
f.eks. brug af konkurrenceforvridende udenlandske subsidier, samtidig med at den agerer i 
overensstemmelse med sine internationa le forpligtelser. Unionen vil fortsat udnytte sine 
handels - og konkurrenceredskaber bedst muligt, samtidig med at det sikres, at EU -
værktøjerne er effektive og ajourførte. Kommissionen har derfor foreslået nye instrumenter, 
f.eks. forordningen om udenlands ke subsidier16, der tager fat på konkurrenceforvridning på 
det indre marked som følge af udenlandske subsidier.  
Andre relevante politiske foranstaltninger (f.eks. indførelse af en potentiel fritagelse for 
merværdiafgift (moms) og lettelse af overførslen af EU-finansierede forsvarsprodukter) er nævnt 
i meddelelsen om forsvar.  
Kommende tiltag:  
 Kommissionen undersøger muligheden for at indføje forsvarsrelaterede aspekter i 
arbejdsområderne inden for initiativer såsom den europæiske alliance for industrielle data 
og edge - og cloudteknologier samt industrialliancen om processorer og 
halvlederteknologier.  
 I 2023 vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne kortlægge og aflægge rapport om 
behovet for en risikovurdering af forsyningskæder for kritisk infrastruktur,  navnlig på det 
digitale område, for bedre at beskytte Unionens sikkerheds - og forsvarsinteresser.  
 Kommissionen opfordrer alle de resterende medlemsstater til at oprette en national 
mekanisme til screening af udenlandske direkte investeringer.  
 
5. Den eks terne dimension  
Samarbejde med ligesindede partnere i hele verden er afgørende for at øge Unionens 
modstandsdygtighed og forsyningssikkerhed og samtidig mindske den strategiske afhængighed 
og øge de gensidige fordele. Princippet om gensidighed spiller en vigtig rolle i de nne 
forbindelse. Unionens traditionelle partnere inden for teknologi, sikkerhed og forsvar omfatter 
medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (navnlig Norge), 
kandidatlandene, naboskabslandene og andre tredjelande (f.eks. USA, Canada, Japan  og 
Sydkorea) samt internationale organisationer (f.eks. NATO). De seneste udvekslinger foregik 
navnlig i følgende fora:  
5.1. Handels - og teknologirådet mellem EU og USA  
Handels - og teknologirådet mellem EU og USA holdt sit første møde den 29. september 2021. I 
den fælles erklæring bekræftede Unionen og USA deres tilsagn om at "fokusere på at fremme 
modstandsdygtighed i forsyningskæden og forsyningssikkerhed i nøglesektorer med henblik på 
den grønne og digitale omstilling og beskyttelsen af vores borgere"  og dens mål om at "øge 
gennemsigtigheden af udbud og efterspørgsel, kortlægge de respektive eksisterende 
sektorkapaciteter, udveksle oplysninger om politiske foranstaltninger og forsknings - og 
udviklingsprioriteter og samarbejde om strategier til fremme a f modstandsdygtighed i 
                                                           
16  COM(2021) 223 final . 
 
16 forsyningskæden samt diversificering". Det igangværende arbejde i arbejdsgrupperne om sikre 
forsyningskæder (herunder behandles halvledere for sig), IKT -sikkerhed, eksportkontrol og 
screening af investeringer er yderst relevant for d enne køreplan. Den nyligt indledte dialog 
mellem Unionen og USA om sikkerhed og forsvar kan også danne et forum for at drøfte disse 
spørgsmål.  
5.2. Partnerskab med NATO  
På topmødet i Bruxelles i 2021 fastlagde NATO's ledere en ambitiøs dagsorden for teknol ogier, 
navnlig ny og disruptiv teknologi17. Dette affødte yderligere retningslinjer for det arbejde, der 
udføres i overensstemmelse med NATO's gennemførelsesstrategi for ny og disruptiv teknologi, 
som blev godkendt af NATO's forsvarsministre i februar 2021.  
Kommissionen og den højtstående repræsentant vil overvåge fremskridtene med hensyn til 
relevante NATO -initiativer på området gennem regelmæssig kontakt med NATO på 
arbejdsgruppeniveau med henblik på en eventuel gensidigt acceptabel og gavnlig interaktion 
med relevante EU -initiativer i fuld åbenhed over for medlemsstaterne, samtidig med det undgås 
at skabe nye eller øge eksisterende teknologi - eller kapacitetsrelaterede afhængighedsforhold.  
Kommende tiltag:  
 Kommissionen og den højtstående repræsentant vil i forbindelse med handels - og 
teknologirådet mellem EU og USA og den nyligt indledte dialog mellem Unionen og USA 
om sikkerhed og forsvar undersøge, hvordan modstandsdygtigheden i forsyningskæden kan 
fremmes, og beskyttelsen af vores borgere sikres.  
 Kommis sionen og den højtstående repræsentant vil sammen med NATO inden for 
rammerne af de fælles erklæringer om samarbejdet mellem EU og NATO og i fuld åbenhed 
over for medlemsstaterne undersøge, hvordan gensidigt acceptabel og gavnlig interaktion 
kan fremmes me llem deres respektive relevante initiativer.  
 
6. Konklusion  
Den globale geopolitiske situation er fortsat kompleks, og kapløbet om nye teknologier af 
relevans for sikkerhed og forsvar fortsætter. Derfor må Unionen og dens medlemsstater styrke 
samarbejdet om teknologier, der er afgørende for Europas sikkerhed og forsvar på lang sigt, og 
bestræbelserne på at mindske den dermed forbundne strategiske afhængighed.  
I denne køreplan foreslås et tæt samarbejde med medlemsstaterne om at udpege teknologier og 
værdik æder af kritisk betydning for sikkerhed og forsvar — og de grundlæggende årsager til den 
dermed forbundne strategiske afhængighed inden for rammerne af Observatoriet for Kritiske 
Teknologier — for at understøtte en EU -dækkende strategisk koordineret tilgan g til kritiske 
teknologier, der er relevante for sikkerhed og forsvar, hvorved Unionens og de nationale FTU&I -
programmer og -instrumenter udnyttes optimalt.  
                                                           
17  Dette omfattede beslutningen om at lancere DIANA (Defence Innovation Accelerator for the North Atlantic) og 
en NATO -innovationsfond.  
 
17 For at forbedre sikkerheds - og forsvarssektorernes konkurrenceevne og modstandsdygtighed vil 
observ ationscentrets arbejde og det relaterede arbejde inden for rammerne af den ajourførte 
industristrategi også bidrage til at sikre, at sikkerheds - og forsvarshensyn tages mere i 
betragtning i Unionens industri - og handelspolitikker, hvis det er relevant og i  overensstemmelse 
med Unionens konkurrenceregler og internationale forpligtelser.  
Forslagene i denne køreplan har til formål at bidrage til FTU&I -dimensionen i EU's strategiske 
kompas, hvorigennem medlemsstaterne vil fastsætte ambitiøse, langsigtede mål for en væsentlig 
forbedring af Europas sikkerhed og forsvar.