»MISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 203 endelig udg. 
Bruxelles, den 12. maj 1993 
UFnnFIFISF FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
SAMHØRIGHED OG FTU-POLTTIK - SYNERGI MELLEM 
POUIIKKEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKUNG OG 
POLITIKKEN FOR ØKONOMISK OG SOOAL SAMHØRIGHED 
MEDDELELSE TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
FRA KOMMISSIONEN 
SAMHØRIGHED OG FTU-POLIITK - SYNERGI MELLEM 
POLITIKKEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING OG 
POLITIKKEN FOR ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 
i. Situationen 
LI Samhørighedskløften på FTU-området 
1. Forskellene i levestandard mellem medlemsstaterne varierer i omfang fra en til 
tre (i), men forskellene med hensyn til bruttoudgifter til FTU er væsentlig større. 
FTU-udgifterne i absolutte tal er særlig lave i Spanien, Grækenland og Portugal 
(2), selvom stigningen i statens udgifter til FTU har været betydelig i de seneste 
år med udgangspunkt i et meget lavt niveau, særlig i Spanien. Denne tendens 
bekræftes yderligere, når man ser på udgiftsmønstret inden for højere uddannelser 
i de forskellige regioner i Fællesskabet. 
2. Forskellene med hensyn til rådigheden over FTU-specialiseret personale er endnu 
mere slående. I 1988 havde Danmark nogenlunde samme antal FTU-
videnskabsmænd og -teknikere som Grækenland og Portugal tilsammen (OECD 
1992). Frankrig og Tyskland råder over tre gange så meget FTU-personale pr. 1 
000 enheder af arbejdsstyrken som i Spanien og næsten dobbelt så meget som i 
Irland. 
3. Forskellene i erhvervslivets udgifter til FTU er også meget betydelige: udgifterne 
til effektiv formidling af FTU-resultater til produktionssektoren er yderst beskedne 
i de fleste mindre velstående medlemsstater sammenlignet med resten af 
Fællesskabet. I slutningen af 1980'erne tegnede erhvervssektoren i Grækenland 
og Portugal sig kun for en fjerdedel af de nationale bruttoudgifter til FTU (OECD 
1992) sammenlignet med et gennemsnit på ca. 60% for resten af Fællesskabet. 
4. Kløften bekræftes af indikatorer for teknologisk og videnskabeligt personale i 
erhvervslivet. Andre indikatorer, så som patentansøgninger og 
teknologibetalingsbalancen, antyder også, at disse lande er særlig dårligt forberedt 
på at nedbringe deres afhængig-hed af billig arbejdskraft og af aktiviteter med lavt 
teknologiindhold. Endvidere kan det af en nylig undersøgelse foretaget af FAST 
udledes, at firmaer og forskningslaboratorier i de mindre gunstigt stillede regioner 
kun deltager i 5-8% af de videnskabelige samarbejdsnetvæk i Vesteuropa (FAST 
(3), (4), 1992). 
5. Samhørighedskløften kan være lige så stor inden for nogle medlemsstater som 
mellem Fællesskabets medlemstater. Hvis man i Italien betragter forskning uden 
for universitetsregi og privat forskning under ét, ser man, at antallet af forskere 
pr. tusind indbygger i den sydlige del af landet kun er en syvendedel af hvad det 
er i landets centrale og nordlige del (MURST-rapporten 1988). I de 
medlemsstater, der er mindst veludstyret med FTU-faciliteter, ligger sådanne i 
hovedsagen i eller omkring hovedstæderne eller en anden større by. 
6. Der er også en væsentlig kløft mellem de velstående og de mere tilbagestående 
medlemsstater med hensyn til omfanget af statsstøtte til FTU og innovation. I de 
velstående lande prioriteres denne type støtte til erhvervslivet højt, medens den 
offentlige støtte til FTU og innovation i de mindre gunstigt stillede regioner er 
betydeligt lavere. Statsstøtten til FTU og innovation i forarbejdningssektoren i 
Fællesskabet i 1988-1990 udgjorde 10% af al støtte, men i Grækenland og 
Portugal var tallet på omkring 1% af al støtte (SEC(92) 1384/2, EØF 1992). Disse 
lave tal er naturligvis en følge af det meget lave støtteniveau i absolutte tal for 
forarbejdningssektoren. 
7. Denne korte analyse viser, det er nødvendigt med en bredt anlagt og integreret 
fremgangsmåde til at reducere de forskellige skævheder, der er beskrevet ovenfor. 
I de to følgende afsnit beskrives, hvorledes Fællesskabet i sin politik i de seneste 
år har reageret, og dette vil naturligvis være Kommissionens udgangspunkt i 
overvejelserne over den fremtidige indsats i anden del af denne meddelelse. 
1.2. FTU-rammeprogrammet 
8. Støtten via det andet rammeprogram til aktioner med omkostningsdeling til fordel 
for de mindst gunstigt stillede regioner (mål 1) beløber sig til 7,8% af al disponibel 
støtte. Tallene i forbindelse med det tredje rammeprogram, som ganske vist endnu 
ikke er afsluttet, synes at bekræfte en fortsættelse af denne tendens. 
9. De mindre gunstigt stillede regioner kan komme ud for større vanskeligheder med 
at deltage i internationale forskningsaktiviteter, som f.eks. Fællesskabets 
rammeprogram for forskning. Eftersom de er mindre gunstigt stillede, er det klart, 
at de ikke har samme adgang til ressourcer og heller ikke besidder de rigere 
regioners kritiske masse. 
Periferisk beliggenhed kan øge omkostningerne ved deltagelse i transnationale 
projekter, samtidig med at personalemobilitetAudveksling bliver vanskeligere. 
Virksomhedernes mere beskedne størrelse, det mere begrænsede antal 
forskningsområder og det snævrere sektorudvalg kan hæmme mulighederne for 
deltagelse. 
10. Bestemte landes eller regioners deltagelse i de specifikke programmer inden for 
FTU-rammeprogrammet varierer meget. I relation til de enkelte forskningsemner 
varierer den andel af midlerne under det andet rammeprogram til aktioner med 
omkostningsdeling, der er afsat til regioner omfattet af mål 1 fra 0,6% for 
programmet "Radioaktivt affald" til op til 32,1% for programmet "Koordination 
af landbrugsforskningen". Som helhed betragtet deltog regioner omfattet af mål 
li varierende grad i 31,9% af alle forskningsprojekter. Regioner omfattet afmål 
1 har klart både interesse i og evne til at opfylde ekspertisekriterierne på nogle, 
omend ikke alle forskningsområder. 
11. Hvad angår de praktiske aspekter skal der blandt de forskellige foranstaltninger, 
der allerede er planlagt for regioner omfattet af mål 1, især nævnes det 
supplerende tredje stipendieår som led i programmet "Menneskelige ressourcer 
og mobilitet", der sigter mod at tilskynde til en tilbagevenden til hjemlandet, 
foranstaltninger truffet som led i det nye VALUE-program (5) til at tilskynde alle 
regioner til at deltage i EF-programmerne og visse særbestemmelser vedrørende 
SMV (gennemførlighedsundersøgelser under BRITE-EURAM-programmet (6) og 
særlige ESPRTT-aktioner (7), som er særlig vigtige for de mindre gunstigt stillede 
regioner). 
Disse foranstaltninger burde hjælpe til at overvinde vanskelighederne som følge 
af, at der ikke findes større industrier i disse regioner. 
12. For at garantere, at der ved den overordnede planlægning og fastlæggelsen af 
specifikke FTU-programmer i højere grad tages hensyn til sam-
hørighedsprincippet, er rammeprogrammet blevet evalueret af en ekspertgruppe 
(8), som konkluderede, at rammeprogrammet ydede et vigtigt bidrag til 
samhørigheden, særlig ved: 
at mindske videnskabsfolks isolation, 
at skabe samarbejdsforbindelser, at øge troværdigheden, at befordre 
nærmere kommunikation og skabe tillid, 
at skabe et grundlag for "learning by doing" for alle partnere, der deltager 
i eller er tilknyttet rammeprogrammets aktiviteter. 
13. De mindre velstående medlemsstater er selv fremkommet med forslag til, hvordan 
der bedre kan tages hensyn til samhørigheden, særlig på Rådets samling 
(forskning) den 29. april 1992. Disse henstillinger, som er medtaget i 
overvejelserne ved forberedelsen af fjerde rammeprogram, kan sammenfattes 
således: 
der må sikres et vist mål af modulering og smidighed i finansieringssatserne 
og i definitionen af støtteberettigede udgifter, 
der bør i højere grad tages hensyn til problemerne i de traditionelle 
erhvervssektorer og små og mellemstore virksomheder. 
Mere specielt blev det henstillet, at man i højere grad anerkendte be­
hovene i de mindst velstillede lande ved fastlæggelsen af prioriterede 
aktioner for EF-forskning. 
1.3 Virkningerne af strukturfondene: 1989-1993 
14. Som vist i bilaget anslås det samlede beløb af støtten fra EF's strukturfonde til 
FTU- og innovationsrelaterede foranstaltninger, herunder telekommunikation, for 
1989-1993 til næsten 4 mia. ECU (1989-priser) ud af de samlede disponible 
strukturfondsmidler på 60,3 mia. ECU. Der er imidlertid betydelige forskelle 
medlemsstaterne imellem med hensyn til, hvor stor en andel af 
strukturfondsmidlerne de har valgt at afsætte til FTU-relaterede aktiviteter 
gennem fællesskabsstøtterammerne, hvilket også illustreres i bilaget. 
15. I almindelighed har de medlemsstater, der har ansvar for regioner omfattet afmål 
1, og hvor samhørighedskløften er størst, koncentreret deres ressourcer om 
opbygning af FTU-potentiellet snarere end at stimulere forskningsefterspørgslen 
i produktionssektoren. De har haft tendens til at fokusere på finansiering af 
infrastruktur og forskningsudstyr uden for virksomheder, ofte på læreanstalter og 
offentlige forskningsinstitutter. Dette har sammen med deres meget varierende 
indsats i almindelighed foranlediget Kommissionen til at foreslå en række 
teknologirelaterede EF-initiativer til at supplere de nationale initiativer, blandt 
hvilke særlig kan nævnes STRIDE (9) og EUROFORM (10). Førstnævnte sigter 
på en yderligere udvikling af den regionale forskningskapacitet, tilskyndelse til 
større deltagelse i internationale ekspertiseprogrammer og styrkelse af 
bestræbelserne for at stimulere og støtte produktionssektorens direkte inddragelse 
i FTU-aktiviteter. Formålet med EUROFORM-initiativet er at udvikle et 
internationalt samarbejde med henblik på at dække nye former for tværfaglig 
uddannelse i tilknytning til teknologi. 
Andre af Kommissionens foreslåede initiativer er stærkt teknologiorienterede, 
f.eks. inden for miljø (ENVIREG (li)), vedvarende energikilder og 
energieffektivitet (VALOREN (12)), kvalitetsinfrastruktur og erhvervsservice 
(PRISMA (13)) og anvendelse af avancerede telekommunikationstjenester (STAR 
(14) og TELEMATIQUE (15)), tillige med INTERREG (16) (samarbejde i 
grænseområder) såvel som LEADER (17) (udvikling af landdistrikter), som 
omfatter en række projekter med relation til IT og teknologistrukturer. 
1.4 Konklusioner 
16. Det kan blive nødvendigt med hensyn til de mindre velstående regioner igen at 
se nærmere på balancen mellem grundforskning og anvendt forskning og balancen 
mellem forskning og den faktiske formidling af resultaterne til 
produktionsvirksomhed. Det kan tillige blive nødvendigt at gøfe en større indsats 
for at oplyse og inddrage den private sektor, idet man bør holde sig for øje, at der 
fortrinsvis er tale om små og mellemstore virksomheder, og at der er en mangel 
på støttestrukturer og erhvervsservice til finansiering af innovation. Både med det 
fjerde rammeprogram og som led i den næste runde af programmeringen af struk­
turfondene gives der mulighed for at tage denne udfordring op som forklaret i de 
følgende afsnit. Den fælles indsats tegner sig allerede for en meget væsentlig 
andel af den nylige forøgelse af FTU-relaterede udgifter i lande omfattet af mål 
1, og den vil sandsynligvis fortsat være af allerstørste betydning i indeværende årti. 
II. Principperne 
"7. I Traktaten om Den Europæiske Union fremhæves styrkelsen af den økonomiske 
og sociale samhørighed som et af de grundlæggende mål for Den Europæiske 
Union (artikel B) sammen med gennemførelsen af det indre marked og 
oprettelsen af Den Økonomiske og Monetære Union. Der bør derfor lige fra 
begyndelsen ved fastlæggelsen af al EF-politik tages hensyn til samhørighedsmålet 
og ikke først ved politikkens gennemførelse (artikel 130 B). Andetsteds i 
Traktaten om Den Europæiske Union hedder det også, at Fællesskabet har som 
formål at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fællesskabets 
industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne (artikel 
130 F) samt at fremme udnyttelsen af det industrielle potentiale i politikkerne for 
innovation, forskning og teknologisk udvikling (artikel 130, afsnit XIII). Desuden 
anerkendes det i Traktaten, hvilken rolle erhvervsuddannelse kan spille med 
hensyn til at lette tilpasningen til den industrielle udvikling sammen med en 
stimulering af samarbejdet mellem virksomheder, forskningscentre og universiteter 
(artikel 123,127 og 130). 
18. Den generelle og ikke-sektorspecifikke karakter af målet økonomisk og social 
samhørighed fremgår med al tydelighed af den traktat, der blev vedtaget i 
Maastricht. De forskellige fælles politikker vil skulle bidrage til virkeliggørelsen 
af dette mål. Hver af de fælles politikker bevarer dog deres egne kendetegn, 
særlige karakter og regler. Maastricht-teksten fastslår dette udtrykkeligt, hvad 
angår FTU-politikken, idet hjørnestenen fortsat er videnskabelig ekspertise. 
Fællesskabets konkurrenceevne er betinget af dets FTU-præstationer i EF-
industrien som helhed. Det betyder, at der foruden aktiviteter med sigte på at 
fremme leading edge-teknologi også er et behov for at forbedre industrisystemet 
som helhed. I denne henseende er det vigtigt effektivt at integrere FTU-politikken 
i samhørighedsmålet. Derved vil man kunne udvikle FTU-kapaciteten ide mindre 
gunstigt stillede regioner og sætte dem i stand til at udnytte fordelene ved 
forskning og teknologisk udvikling og således bidrage til virkeliggørelse af 
ekspertise-målet. 
Begge politikker supplerer derfor hinanden, og enhver indsats for at skabe bedre 
rammer for de mindre gunstigt stillede regioners deltagelse i Fællesskabets FTU-
programmer vil bidrage til at øge deres kapacitet til det højeste videnskabelige 
ekspertiseniveau og dermed til virkeliggørelsen af det grundlæggende mål. 
Strukturfondene, hvis særlige opgave er at fremme den økonomiske og sociale 
samhørighed, spiller en rolle både men hensyn til at hjælpe de mindre gunstigt 
stillede regioner med at bringe deres FTU-potentiel, også de menneskelige 
ressourcer, op på samme niveau som de bedste EF-standarder, og til at overføre 
teknologi udviklet i produktionssektoren. 
Kommissionen skal således ved virkeliggørelsen af strukturfondenes hovedmål 
inden for rammerne af partnerskaber sikre koordinationen og sammenhængen 
mellem støtte fra fondene og den bistand, der stilles til rådighed via ressourcerne 
på Fællesskabets forskningsbudget (18). 
Ifølge bestemmelserne i artikel 130F i Traktaten om Den Europæiske Union er 
det klart, at Fællesskabets forskningspolitik som sådan ikke kan finansieres via 
strukturpolitikken. 
m. Pen fremtidige fremgangsmåde 
m.l En ny mulighed 
19. Som nævnt ovenfor er hjørnestenen i Fællesskabets FTU-rammeprogram 
princippet om ekspertise, men Traktaten om Den Europæiske Union slår også 
fast, at samhørighedsmålene i denne politik som i alle andre skal tilgodeses. 
20. Udfordringen går ud på at udvikle en integreret fremgangsmåde, der kan skabe 
synergi mellem FTU-rammeprogrammet og strukturfondene, samtidig med, at 
begge politikkers egen identitet respekteres. Strukturfondene bidrager således til 
at udvikle kapacitet i de mindre gunstigt stillede regioner, som kan lette deres 
deltagelse i FTU-rammeprogrammet. FTU-rammeprogrammet bidrager på sin 
side, hovedsagelig gennem udbredelse af teknologi, forskermobilitet gennem 
forsknernet og med balancen mellem forskningsaktiviteter, til at nedbringe 
forskellene i FTU-kapaciteten. 
21. Tiden er inde til at tage bestik af den fremtidige fremgangsmåde. Forhandlingerne 
om næste runde af strukturfinansiering fra 1994 og fremover går i gang om kort 
tid. Strukturfondene vil inden for rammerne af et partnerskab og i det omfang, 
medlemsstaterne ønsker det, kunne øge deres indsats inden for FTU og 
innovation. Hvad FTU-rammeprogrammet angår, har Kommissionen fremlagt 
principperne for fremtidige aktioner, hovedmålene og foranstaltningernes art. 
Dette kan danne grundlag for medlemsstaterne i forberedelserne af det fjerde 
rammeprogram og gøre det muligt at forberede en integreret fremgangsmåde. I 
de næste to afsnit undersøges, hvordan der kan opnås en integreret 
fremgangsmåde ved at bygge på synergier mellem de to berørte politikker. 
m.2 Fjerde FTU-rammeprogram 
22. Det er klart, at aktioner inden for rammerne af FTU-rammeprogrammet skal 
afspejle behovet for samhørighed. Alle fire foranstaltninger vil skulle bidrage, de 
første to i almindelighed, de sidste to mere specifikt. Hvad angår den første og 
anden aktivitet, søger de mindre velstående medlemsstater i første række et vist 
mål af kontinuitet med hensyn til finansiering af programmer for forskning, 
teknologisk udvikling og demonstration, med hensyn til hvilke de allerede har 
bevist deres relative kompetence og interesse. Men de vil også være i stand til at 
drage fordel af visse af de ændringer med hensyn til indsatsområder, der forslås, 
f.eks.: 
a) forbedret kommunikation og oplysning om aktioner omfattende elek­
troniske net vedrørende sprogteknik, informationsudveksling mellem 
institutioner for sundhedspleje, fjernundervisning og mere generelt 
industrisamarbejde. 
b) udvælgelse af forskningstemaer såvel som nye aktioner, med hensyn til 
hvilke de mindre gunstigt stillede regioner opviser gode resultater, som 
f.eks.: 
fornyet vægt i miljøsammenhæng på forvaltning af jord- og vandressourcer 
og bekæmpelse af ørkendannelse, 
muligheder for nyorientering inden for landbrugssektoren og i 
udviklingsspørgsmål verdrørende landdistrikter, 
udnyttelse af vedvarende energikilder og fremme af energieffektiv vækst. 
23. Kommissionen agter at undersøge, hvor effektive dens aktivitetsfremmende 
aktioner og oplysningskampagner til fordel for de mindre velstillede regioner har 
været i forbindelse med den første og anden foranstaltning med særlig henvisning 
til produktionssektoren i disse regioner, inklusive bistanden til oprettelse af 
konsortier. I tilslutning hertil vil der blive truffet yderligere foranstaltninger som 
led i programmerne vedrørende højere uddannelse og erhvervsuddannelse. 
24. De mest relevante muligheder fremgår i forbindelse med den tredje og fjerde 
foranstaltning i fjerde FTU-rammeprogram. Sigtet er at øge ressourcerne til disse 
to foranstaltninger, og deres andel af FTU-budgettet øges fra 9,8% til 10,6%. 
Foranstaltningerne vedrører interventioner på følgende områder: 
formidling og nyttiggørelse af resultaterne af aktiviteter vedrørende 
forskning og teknologisk udvikling i Fællesskabet, 
fremme af uddannelse og mobilitet for forskere i Fællesskabet. 
25. I forbindelse med den tredje foranstaltning lægges der særlig vægt på at 
gennemføre den i de mindre gunstigt stillede regioner. Kommissionen mener, at 
det i praksis vil indebære følgende: 
a) Kommissionens tjenestegrene vil sørge for og støtte adgang til international 
ekspertise med henblik på konstruktion og evaluering af 
teknologiformidlingsnet i de mindre velstående regioner. De af projek­
terne, der er lovende, men endnu ikke af den nødvendige standard, vil 
blive videreudviklet i et partnerskab, således at det så vidt muligt kan 
fastslås, om de er anvendelige; 
b) der vil i forbindelse med den foreslåede fond for teknologiintegration for 
SMV blive lagt særlig vægt på regioner, i hvilke SMV er den vigtigste 
erhvervsfaktor; 
c) desuden vil der i bestræbelserne for at skabe kontakter mellem forsknings-
og videnskabskredse hovedsagelig blive sat ind over for regioner og 
sektorer, hvor informationsformidlingen synes at være mindst effektiv i 
øjeblikket; 
d) der vil blive gjort en særlig indsats for de traditionelle erhvervssektorer 
gennem fremme af innovation og teknologioverførsel; 
e) der vil blive taget skridt til at anspore de mindre velstillede regioner til at 
udveksle erfaringer med de mere avancerede regioner om udformning og 
gennemførelse af foranstaltninger med henblik på at sætte deres SMV 
bedre i stand til at absorbere teknologi. 
f) der bør bestå en så tilstrækkelig fleksibilitet til, at der gennem FTU-
rammeprogrammet kan finansieres anskaffelse af udstyr og software, der 
direkte er forbundet med udviklingen af net til formidling af teknologi, 
foruden de løbende omkostninger ved nettenes drift. Kommissionen agter 
at tilskynde til oprettelse af GEIE (europæiske økonomiske firmagrupper) 
som den bedste metode til at organisere nettene mellem de mere 
velstående og de mindre velstående regioner i Fællesskabet. 
26. Som led i rammeprogrammets fjerde foranstaltning vil der blive lagt særlig vægt 
på følgende: 
Mulighed for et yderligere års finansiering af videnskabsfolk fra de mindre 
gunstigt stillede regioner for at anspore dem til at vende tilbage til 
hjemlandet. 
Særfinansiering af gæsteprofessorer og videnskabsfolk fra avancerede 
regioner, som ønsker at tage et sabbatår i mindre velstillede regioner. 
Når en videnskabsmand vender tilbage til et laboratorium, som deltager i 
et EF-net, vil der være mulighed for yderligere finansiering af udstyr til det 
pågældende laboratorium. 
Forskere fra mindre velstående regioner vil blive udvalgt i første række til 
deltagelse i Eurokonferencerne og med henblik på adgang til store 
videnskabs- og teknologicentre. 
Desuden kan andre tanker komme på tale: 
a) stipendier til at fremme en omvendt hjerneflugt fra de rigere regioner til 
de mindre velstående for at tilbyde mere attraktive betingelser end det 
normalt er tilfældet i forbindelse med mobilitet mellem mere velstående 
8 
regioner. 
b) initiativer til at foreslå forskere i de mindre gunstigt stillede områder at 
deltage i særlige videnskabelige og tekniske net eller universitets-
twinningarrangementer, som egner sig for dem. 
c) prioritering af aktioner til fremme af net mellem erhvervslivet og de højere 
læreanstalter. 
27. For hver af ovennævnte aktioner som led i den tredje og fjerde foranstaltning vil 
Fællesskabet i partnerskab med de mindre velstående regioner aktivt fremme 
deres deltagelse og med regelmæssige mellemrum vurdere, hvilke fremskridt der 
opnås, for at der eventuelt kan foretages tilpasninger af ledsageforanstaltningerne. 
Der kan her blive tale om en regelmæssig undersøgelse sammen med den berørte 
medlemsstat af effektiviteten af foranstaltninger til at tilskynde unge 
videnskabsmænd til at vende tilbage til hjemlandet, hvor det drejer sig om mindre 
velstillede medlemsstater. 
28. De mindre velstående medlemsstater vil eventuelt for bedst muligt at kunne 
udnytte disse muligheder ønske at overveje og synkronisere deres FTU-politik og 
dennes overensstemmelse med deres specifikke udviklingsproblemer. 
III.3 Strukturfondene 
29. En anden ny mulighed åbner sig via strukturfondene. Der er blevet aftalt en 
yderligere væsentlig forøgelse af ressourcerne til strukturfondene, særlig til fordel 
for de fire mindst velstillede medlemsstater, og der er forudset en fordobling af 
forpligtelserne til strukturformål i perioden 1993-1999 (19). Kommissionen har også 
foreslået en række ændringer af strukturfondsforordningerne, som vil bidrage til, 
at der lægges større vægt på støtte til uddannelse på sekundærtrinnet og den 
højere uddannelse og forbedring af forsknings- og teknologiudviklingspotentiellet 
i de mindre velstillede regioner. 
30. I de reviderede strukturfondsforordninger foreslår Kommissionen mere specifikt, 
på grund af de væsentlige bidrag, som forskning og teknologisk udvikling kan yde 
til udviklingen, af foretage følgende udtrykkelige henvisninger til denne sektor: 
I henhold til Kommissionens forslag vedrørende artikel 1, litra e), i forordning 
(EØF) nr. 4254/88 (EFRU) skal der kunne finansieres FTU-aktioner, inkl. 
sådanne, som bidrager til gennemførelsen af flerårige rammeprogrammer på dette 
område. 
Hvad ESF angår, forudses der med Kommissionens forslag vedrørende artikel 1, 
stk. 3, litra b), i forordning (EØF) nr. 4255/88 en styrkelse af det menneskelige 
potentiel inden for forskning, videnskab og teknologi, særlig postgraduate­
uddannelser, uddannelse afledere, teknikere og andet personale i forskningscentre 
og overførsel af know-how i forbindelse med arbejdsmarkedets funtion og 
udvikling af de menneskelige ressourcer. 
Forslagene indebærer for EFRU's vedkommende foranstaltninger, der giver 
mulighed for at forbedre de støtteberettigede regioners deltagelse i Fællesskabets 
FTU-rammeprogram, finansiering af teknologioverførsel og introduktion af 
innovation i virksomheder. ESF vil i de støttede regioner arbejde foren forbedring 
af det menneskelige potentiel inden for forskning, videnskab og teknologi i 
forskningscentre såvel som i virksomhederne som et vigtigt mål. 
Desuden findes der bestemmelser om ESF-støtte til at befordre forbindelserne 
mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder med henblik på at fremme 
anvendelsen af ny teknologi. Der vil også kunne overvejes foranstaltninger i 
henhold til det nye mål 4 til at lette omstillingen af arbejdstagere til 
industriudviklingen og ændringer i produktionssystemet. 
31. Hvis medlemsstaterne gør brug af disse nye muligheder, vil det være ønskeligt, om 
de satte sig praktiske mål for en nedbringelse af forskellene på FTU-området og 
undersøgte, hvorledes Fællesskabet i almindelighed kan bidrage ved en 
sammenlægning af de forskellige diponible finansieringskilder, særlig FTU-
rammeprogrammet, Fællesskabets strukturfonde og Fællesskabets programmer for 
uddannelse og erhvervsuddannelse, således at der opnås de størst mulige 
virkninger. 
For strukturfondene er udgangspunktet for den næste programmeringsperiode at 
forberede planer for mål 1-5. Det skal dog påpeges, at strukturfondene ikke 
intervenerer til fordel for FTU som sådan, men for FTU som et vigtigt middel til 
at fremme økonomisk udvikling, højere produktivitet og konkurrenceevne og 
dermed til at mindske ulighederne. Foranstaltninger til en bedre beherskelse af 
den teknologiske udvikling er en af de vigtigste faktorer, der bidrager til den 
økonomiske udvikling, og sådanne bør gives højere prioritet; men ved 
finansieringen af FTU-relaterede aktioner må det som i andre sektorer påvises, 
at virkningerne i regionerne i henseende til økonomisk udvikling står i forhold til 
indsatsen. 
32. I planerne for den næste periode for strukturfondenes intervention kan man søge 
efter synergi med de flerårige FTU-rammeprogrammer i forbindelse med præ-
konkurrencemæssig forskning, formidling af teknologi og innovation og højere 
uddannelse inden for videnskab og teknologi. 
Hvad angår præ-konkurrencemæssig forskning, vil der fortsat være adgang til 
strukturfondsmidler til finansiering af FTU-infrastruktur og udstyr, der er 
nødvendigt i forbindelse med den første foranstaltning i fjerde rammeprogram. 
Strukturfondene vil eventuelt i begrænset omfang kunne påtage sig en del af 
driftsomkostningerne for FTU-centre, som er blevet oprettet eller udbygget med 
fondsmidler i den foregående periode. Strukturfondene vil også kunne finansiere 
nogle forskningsprojekter, der er af direkte relevans for den økonomiske udvikling 
i den pågældende region. Men det er dog vigtigt, at man undgår andenklasses 
10 
projekter. Det er derfor nødvendigt, at der i den nationale udvælgelsesproces 
tages behørigt hensyn til de kriterier, der er aftalt på fællesskabsplan, og især at 
der i højere grad følges "peer review"-procedurer og gøres brug af erfaringerne 
med Fællesskabets FTU-rammeprogram. 
3. En vellykket politik for teknologiformidling forudsætter, at der foretages en 
indgående analyse af den specifikke lokale økonomiske situation og af den dér 
værende produktionssektors interesser og behov, og den skal tillige være forenelig 
med de bredere planlægningsrammer på nationalt plan. Om en offentlig politik, 
herunder også struktfondenes intervention, bliver effektiv, afhænger af, hvor godt 
partnerskabet mellem de offentlige myndigheder og de vigtigste FTU-operatører 
i regionerne fungerer, og af i hvilket omfang der tages højde for den nationale og 
internationale dimension. 
Kommissionen er derfor villig til at yde faglig bistand gennem strukturfondene til 
fastlæggelse af strategier for regional forskning og teknologisk udvikling i 
forbindelse med forbedeiserne til den næste runde af EF-strukturfondene i 
partnerskab med medlemsstaterne. 
Det er sandsynligt, at strukturfondene vil fortsætte med at støtte innovation og 
teknologioverførsel, f.eks. ved udvikling af teknologicentre, avanceret 
erhvervsservice baseret på telekommunikation, opgradering af teknologiske 
færdigheder, forbedring af uddannelses- og erhvervsuddannelsesfaciliteterne og 
udvidede muligheder for finansiering af teknologisk innovation og mere generelt 
modernisering af virksomhederne ved f.eks. indførelse af informationsteknologi. 
De vil kunne fremhjælpe indførelse af generiske teknologier (20) i produktionssek­
torerne i de mindre velstående regioner. Alle disse aktioner giver mulighed for 
synergi med FTU-rammeprogrammet og tillige med andre teknologi-relaterede 
aktioner som f.eks. COMETT- (21) og ERASMUS-programmerne (22). 
34. Hvad angår grunduddannelse, uddannelse og mobilitet for forskere og andet 
personale med videnskabelige og tekniske kvalifikationer, giver de foreslåede 
ændringer af både EFRU-forordningen vedrørende investeringer i uddannelse i 
regioner omfattet af mål 1 og ESF-forordningen vedrørende erhvervsuddannelse, 
undervisning på sekundærtrinnet og højere uddannelser i områder omfattet af mål 
1,2 og 5b mulighed for synergi særlig med den fjerde foranstaltning i fjerde FTU-
rammeprogram. 
Som i andre tilfælde er det en forudsætning for synergi, at der etableres et 
samarbejde med hensyn til planlægning og gennemførelse mellem de forskellige 
berørte myndigheder, organer og institutioner i medlemsstaterne og mellem de 
ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen. 
35. Endelig skal det nævnes, at Det Europæiske Råd på sit møde i Edinburgh 
fastslog, at 5 til 10% af forpligtelsesbevillingerne til strukturfondene skulle 
forbeholdes fællesskabsinitiativer i den næste planlægningsperiode. Kommissionen 
agter at fremkomme med en grønbog i nærmeste fremtid med henblik på at 
indhente synspunkter om, i hvilken retning EF-initiativer skal gå i næste 
11 
planlægningsperiode fra 1994 til 1999. 
IV. KpnMuskrøer 
36. En mindskelse af ulighederne både i generelle økonomiske og sociale termer og 
i henseende til FTU vil styrke Fællesskabet, øge væksten og stabiliteten på det 
indre marked og forbedre konkurrenceevnen i almindelighed. 
Kommissionen mener derfor, at det er nødvendigt at reducere den FTU-kløft, 
som de mindre gunstigt stillede regioner står over for, og som er en hindring for 
deres udvikling. 
37. Der vil i fjerde FTU-rammeprogram blive taget et vigtigt skridt med hensyn til 
indarbejdelse af samhørighedsmål i foranstaltningerne, særlig den tredje og fjerde 
foranstaltning, og det afspejles også i den foreslåede balance i finansieringen til 
fordel for formidling af teknologi, menneskelige ressourcer og mobilitet. Men på 
den anden side må en stor del af ansvaret og fjerde FTU-rammeprograms succes 
placeres hos de medlemsstater, der har mindre velstillede regioner, som selv må 
fremkomme med forslag af den nødvendige kvalitet. 
38. Strukturfondsforanstaltningerne forvaltes på medlemsstatsplan, og udfaldet af 
FTU-aktioner, som de samfinansierer, afhænger i endnu højere grad end for 
FTU-rammeprogrammet af den decentraliserede programmering og 
gennemførelse. Det er en forudsætning for udvikling af en integreret 
fremgangsmåde omfattende strukturfondsfinansiering ogFTU-rammeprogrammet, 
at der i visse tilfælde foretages en stramning af koordinationen mellem tjenester 
inden for de nationale og regionale administrationer og skabes et partnerskab 
mellem den offentlige og den private sektor. I budgetsammenhæng bør der 
tilstræbes en udvikling af det teknologiske potentiel med dermed forbunden 
uddannelse og erhvervsuddannelse. De ansvarlige for FTU-politikken vilimidlertid 
mere præcist skulle specificere udviklingsmålene, også for den regionale fordeling 
af FTU-potentiellet, de forventer at opnå. Kommissionen vil for sin part styrke 
samarbejdet inden for sine egne tjenestegrene. 
39. Kommissionen finder, at den faglige bistand, der samfinansieres af 
strukturfondene, til udformning, gennemførelse og evaluering af FTU-strategier, 
bør udnyttes bedre, og at der især bør trækkes på erfaringer og praksis i 
højtudviklede økonomier. Formålet er at anspore til videnskabelige partnerskaber 
og teknologiudveksling mellem den offentlige sektor og private organisationer og 
virksomheder i de mere avancerede regioner og i de støttede regioner, såvel som 
mellem de mindre udviklede regioner indbyrdes, både på grundlag af FTU-
rammeprogrammet og strukturfondene. 
40. Endelig åbner artikel 130 H i Traktaten om Den Europæiske Union mulighed for 
samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at udvikle FTU-potentiellet 
på et bredere grundlag end blot de ovenfor nævnte EF-finansierede 
foranstaltninger. Kommissionen er rede til at være forum for drøftelse af et sådant 
12 
samarbejde mellem medlemsstaterne, hvis medlemsstaterne mener, at det ville 
være nyttigt. 
13 
NOTER 
(1) I 1988 var det gennemsnitlige BNP-indeks (KKS) ide 10 svageste regioner i 
Fællesskabet 45 (EF-12 = 100) sammenlignet med 151 for de 10 stærkeste 
regioner (EØF 1991). 
(2) I 1988 udgjorde den offentlige FTU-finansiering i % af det samlede budget end 
ikke 1% i Irland, Portugal og Grækenland (EUROSTAT 1992) sammenlignet med 
et fællesskabsgennemsnit på 3,24%. 
(3) FAST Prospective Dossier : "Science, Technology and Social and Economic 
Cohesion in the Community". "Archipelago Europe -Islands of Innovation". Vol. 
18, Ulrich Hilpert, maj 1992. 
(4) Formålet med FAST er at foretage en samlet analyse på lang sigt af den 
videnskabelige og teknologiske udvikling og dens samspil med den sociale og 
økonomiske udvikling i Fællesskabet og udenfor. 
(5) VALUE - Spredning og udnyttelse af FTU-resultater (Rådets beslutning af 20. 
juni 1989). 
(6) BRTTE-EURAM står forgrundforskning inden for industriteknologier i europæisk 
forskning vedrørende avancerede materialer (opfølgningsprogram i EFT af 
25.9.1991). 
(7) ESPRIT står for europæisk strategisk forsknings-og udviklingsprogram inden for 
informationsteknologi (1990-1994) (EFT L 218 af 6.8.1991). 
(8) "Evaluation of the effects of the EC Framework Programme for Research and 
Technological Development on economic and social cohesion in the Community". 
Caraca-rapporten. KEF september 1991 (EUR 13994). 
(9) Videnskab og teknologi for regional innovation og udvikling i Europa (EFT C 196 
af 4.8.1990). 
(10) Udvikling af EF-dimensionen af erhvervsuddannelse og beskæftigelsesfremmende 
foranstaltninger (EFT C 327 af 29.12.1990,s. 3). 
(11) Fællesskabsinitiativ vedrørende miljøet (EFT C 115 af 9.5.1990,s.3). 
(12) Fællesskabsinitiativ for udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem udnyttelse af deres eget energipotentiel (EFT L 305 af 31.10.1986,s. 3). 
(13) Fællesskabsinitiativ for forberedelse af virksomhederne på det indre marked (EFT 
C 33 af 8.2.1991,s. 9). 
(14) Fællesskabsinitiativ for udvikling af visse ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet 
gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester (EFT L 305 af 
31.10.1986,s. 1). 
(15) Fællesskabsinitiativ inden for regionaludvikling vedrørende datakommunika­
tionstjenester og -net (EFT C 33 af 8.2.1991,s. 7). 
(16) Fællesskabsinitiativ vedrørende grænseområder (EFT C 215 af 30.8.1990,s. 4). 
(17) Fællesskabsinitiativ for udvikling af landdistrikter (EFT C 73 af 19.3.1991). 
(18) Se artikel 3 i forordning (EØF) nr. 4253/88. 
(19) Konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Edinburgh den ll.-12.december 
1992. 
(20) Ved generiske teknologier forstås teknologier, som har indflydelse på en hel 
række andre teknologier, der benyttes i produktionssystemet, og dermed på hele 
industrien ("Forskningen efter Maastricht: Status og strategi". EØF 1992). 
14 
(21) EF-handlingsprogram for uddannelse på teknologiområdet (EFT L 13 af 
17.1.1989). 
(22) Fællesskabets handlingsprogram til fremme af de studerendes mobilitet. 
15 
BILAG 
1. F&U-indikatorer for Det Europæiske Fællesskab. 
2. Overslag over EF-strukturfondenes forpligtelser vedrørende FTU- og inno­
vationsrelaterede foranstaltninger 1989-1993. 
3. Anslået procentvis andel af strukturfondsstøtten til FTU- og innovationsrelaterede 
foranstaltninger i fællesskabsstøtterammerne (1989-1993). 
16 
FTU-INDIKATORER FOR DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
MEDLEMSSTAT 
BELGIEN 
DANMARK 
TYSKLAND 
GR/EEKENLAND 
SPANIEN 
FRANKRIG 
IRLAND 
ITALIEN 
NEDERLANDENE 
PORTUGAL 
DET FORENEDE KONGERIGE 
EUR12 *** BNP PR. INDBYGG. 
EUR12 = 100 
1990 
105 
139 
128 
35 
69 
115 
66 
103 
102 
35 
93 
100 GERD I X AF BNP 
1990 
X 
1.69 
1.54 (2) 
2.81 
0.47 (2) 
0.87 (4) 
2.42 (4) 
0.91 
1.38 (4) 
2.06 
0.50 (1) 
2.21 
2.00 EUR12 « 100 
85 
77 (2) 
141 
24 (2) 
44 (4) 
121 (4) 
46 
69 <4) 
103 
25 (1) 
111 
100 BERD I X AF BNP 
1990 
X 
1.23 
0.85 (2) 
2.02 
0.10 (2) 
0.52 (4) 
1.48 (4) 
0.55 
0.77 (4) 
1.11 (4) 
0.12 (1) 
1.47 
1.30 EUR12 » 100 
95 
65 (2) 
155 
8 (2) 
40 (4) 
114 (4) 
42 
59 <4) 
85 (4) 
9 (1) 
113 
100 ERHVERVSSEKTORENS 
PROCENTVISE 
ANDEL AF GERD 
1990 
73 
57 (4) 
72 
22 (2) 
60 (4) 
61 (4) 
61 
56 (4) 
56 
25 (1) 
67 
65 OFFENTLIG 
F&U-FINANSIERING 
I X AF DET 
SAMLEDE 
BUDGET 
1988 
1.40 
2.28 
4.11 
0.60 
2.19 
6.91 
0.98 
1.85 
2.50 
0.98 
2.83 
3.24 SAMLET ANTAL F&U 
FORSKERE 
OG TEKNIKERE 
(ELLER UNIVERSITETS­
KANDIDATER) 
PR. TUSIND 
ENHEDER AF 
ARBEJDSSTYRKEN 
1989 
4.4 (3) 
3.8 
5.9 
1.4 
2.2 
5.1 (3) 
5.0 (3) 
3.2 (3) 
4.0 
1.1 (1) 
4.6 (1) 
4.2 F&U-FORSKERE 
OG TEKNIKERE 
(ELLER UNIVERSITETS 
KANDIDATER) 
I ERHVERVSLIVET 
PR. TUSIND 
ENHEDER AF 
ARBEJDSSTYRKEN 
1989 
2.4 (3) 
1.5 
3.8 
0.2 
0.6 
2.3 (3) 
1.3 (3) 
1.3 (3) 
1.6 
0.1 (1) 
2.8 (3) 
2.2 
1) 1988. 
2) 1989. 
3) 1990. 
4) 1991. KILDE : 
EUROSTAT KEF 
1992 KILDE : OECD 1992 KILDE : OECD 1992 KILDE 
OECD 
1992 KILDE : 
EUROSTAT KEF 
1992 KILDE : 
OECD 
1992 KILDE : 
DG XII EFTER 
DATA FRA OECD 
1992 
NB 
EUR12 - Ekskl. Storhertugdømmet Luxembourg.FTU-data for Storhertugdømmet Luxembourg foreligger ikke. 
BNP : bruttonationalprodukt. 
GERD : bruttoudgifter til forskning og udvikling. 
BERD : erhvervslivets udgifter til forskning og udvikling. 
ri 
OVERSLAG OVER EF-STRUKTURFONDENES 
FORPUGTELSERVEDRØRENDE FTU-OGINNOVATIONSRELATEREDE 
FORANSTALTNmGER 
1989-1993 
IOPERATIONELLE MIO ECU 
PROGRAMMER ___ 
FSR - Nationale initiativer 
Mål 1 (1989-93) 1113 (1) 
Mål 2 (1989-91) 306 (1) 
Mål 2 (1992-93) 232 (2) 
Mål 3 og 4 (1989-92/93) 453 (3) 
Mål 5b (1989-92) 32 (4) 
Andre Programmer 
(IMP, PEDIP, ...) 202 
Fællesskabsinitiativer 
STAR (1989-91) 624 (5) 
STRIDE 400 
TELEMATIQUE 200 
ANDRE (PRISMA, 
EUROFORM, LEADER....) 226 (6) 
SAMLET OVERSLAG 3788 (7) Kilde: KEF's tjenestegrene (1989 priser) 
(i) 
(2) 
(3) 
(4) 
(5) 
(6) 
(7) Inkl. tal vedrørende FTU- og innovationsrelaterede foranstaltninger i de relevante felter i mål 1 og 
mål 2 samt andre FTU-elementer fra andre felter. Det omfatter også PRODEP. 
Anslåede tal på grundlag af 1989-1991-tildelingerne. 
For 1993 foreligger der kun tal for Spanien. 
I tallene tages der kun hensyn til specifikke foranstaltninger vedrørende FTU. De omfatter ikke FTU-
og innovationsaktioner, der indgår i sektorforanstaltninger. 
Tal vedrørende den resterende finansiering for perioden 1989-1991. 
Anslåede tal på grundlag af tildelingerne til operationelle programmer, der tegner sig for 44% af 
totalen (3 200 mio. ECU) til PRISMA, EUROFORM, NOW, HORIZON, LEADER, REGIS, 
REGEN, RECHAR, ENVIREG og INTERREG. 
Dette tal repræsenterer ca. 6% af den samlede strukturfondstildeling for 1989-1991. 
Bemærkning 1 : Disse foranstaltninger dækker et bredt spektrum af FTU- og innovationsrelaterede aktioner som f.eks. 
information,\ddenskabsparker,infrastmktur,universiteter,erhvervsuddannelsesprogrammer,opførelse 
af nye FTU-centre, laboratorieudstyr, centre for teknologioverførsel, forbindelser mellem forskning 
og industri, demonstrationsprojekter. 
Bemærkning 2 : Nogle tidligere fællesskabsinitiativer (VALOREN, RESIDER, RENAVAL), andre programmer så 
som POSEICAN og POSEIMA, samt støtte til de 5 nye delstater og Ostberlin i Tyskland er ikke 
medtaget. 
ANSLÅET PROCENTVIS ANDEL AF STRUKTURFONDSSTØTTEN1 TIL FTU-
OG INNOVATIONSRELATEREDE FORANSTALTNINGER I 
FÆLLESSKABSSTØTTERAMMERNE 
(1989-1993) 
LAND MÅL 1 MÅL 2 
Belgien - 13.3 
Danmark - 12.8 
Tyskland - 14.1 
Grækenland 1.9 
Spanien 2.0 9.7 
Frankrig 1.1 10.7 
Irland 4.0 
Italien 4.9 20.9 
Luxembourg - 0.0 
Nederlandene - 7.9 
Portugal 6.5 
Det Forenede 2.1 5.3 
Kongerige 
EUR 12 3.6 9.3 
Kilde: KEF 
Disse foranstaltninger dækker et bredt spektrum af FTU- og innovationsrelaterede aktioner som f.eks. 
information,videnskabsparker,infrastruktur,universiteter,erhvervsuddannelsesprogrammer,opførelse 
af nye FTU-centre, laboratorieudstyr, centre for teknologioverførsel, forbindelser mellem forskning 
og industri, demonstrationsprojekter. 
Bemærkning: Procentsatserne er beregnet på grundlag af tal vedrørende EFRU, ESF og EUGFL og omfatter tal 
vedrørende FTU- og innovationsrelaterede foranstaltninger i de relevante felter i mål 1 og mål 2 samt 
andre FTU-elementer fra andre felter. IMO, PEDIP og PRODEP er også medtaget. Tidligere 
fællesskabsinitiativer (STAR, VALOREN, RESIDER, RENAVAL) og nye fællesskabsinitiativer 
(STRIDE, TELEMATIQUE, EUROFORM ...) er ikke medtaget. FSR for mål 2 (1992-1993) og 
finansieringsmidlerne til de 5 nye delstater og Østberlin i Tyskland er ikke medregnet. 
ISSN 0254-1459 
KO M (93) 203 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 15 
Katalognummer : CB-CO-93-252-DA-C 
ISBN 92-77-55914-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg