KOMMISSIONEN FOR DE EUkOPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.01.1997 
KOM(97) 11 endelig udg. 
2. RAPPORT 
fra Kommissionen 
om kvantitative kontingenter 
og 
tilsynsforanstaltninger 
for visse andre varer end 
tekstilvarer med oprindelse i 
Den Kinesiske Folkerepublik 

Indhold 
INDLEDNING 
A. Historisk baggrund 
B. Rapportens mål 
C. Metode 
KAPITEL 1 - Gennemførelse af de kvantitative restriktioner 
I. Baggrund og udvikling siden den foregående rapport 
H. Forvaltning af kontingenterne 
IH. Udviklingen i handelen med de varer, der er undergivet kvantitative restriktioner 
KAPITEL 2 - Nødvendigheden af at opretholde fællesskabskontingenterne. 
I. Kommissionens fremgangsmåde 
H. Analyse af de berørte sektorer 
1. Fodtøj 
2. Bordservice af porcelæn og keramik 
3. Glasvarer 
4. Legetøj 
HL Konklusioner 
KAPITEL 3 - Gennemførelse og opretholdelse af tilsynsforanstaltnmger 
I. Tilsynsforanstaltningernes formål 
H. Gennemførelse.... 
HI. Udviklingen i importen af de varer, der er genstand for tilsyn 
IV. Nødvendigheden af at opretholde tilsynsforanstaltningerne 
KAPITEL 4 - Kommissionens konklusioner og forslag 
INDLEDNING 
A. Historisk baggrund 
Ved forordning (EF) nr. 519/94 af 7. marts 1994 indførte Rådet for Den Europæiske 
Union kvantitative restriktioner i hele Fællesskabet på 7 kategorier af varer med 
oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, nemlig handsker, fodtøj, bordservice af 
porcelæn, bordservice af keramik, bordservice m.v. af glas, bilradioer og legetøj; 
der indførtes endvidere visse tilsynsforanstaltnmger. 
Rådet var nået til enighed om princippet om sådanne foranstaltninger i december 
1993 som del af en samlet pakke, der omfattede godkendelse af resultaterne fra 
Uruguay-runden, styrkelse af de handelspolitiske instrumenter og færdiggørelse af 
den fælles handelspolitik. 
Sidstnævnte aspekt af pakken vedrørte den ensidige afskaffelse af 6 417 nationale 
kvantitative restriktioner (hvoraf ca. 4 700 vedrørte kinesiske varer) og indførelsen 
af fællesskabsomspændende kontingenter for importen fra Kina af et begrænset 
antal følsomme varer, hvis import på daværende tidspunkt var undergivet nationale 
restriktioner. Indførelsen af sådanne kontingenter var baseret på følgende 
overvejelser: 
a) de pågældende fællesskabsindustriers følsomhed; 
b) den stigende trussel mod disse industrier fra importen fra Kina, der blev 
gjort mere påtrængende af de særlige træk ved den kinesiske økonomi. 
B. Rapportens mål 
Under Rådets drøftelser om forordning (EF) nr. 519/94 fremsatte Kommissionen 
følgende erklæring i referatet: 
Kommissionen vil før den 31. december 1995 og før den 31. december af hvert år 
derefter aflægge rapport til Rådet om gennemførelsen af tilsynsforanstaltningerne 
og de kvantitative restriktioner, der er omhandlet i bilag II og III, samt behovet for 
at opretholde sådanne foranstaltninger og vil, efterhånden som der opstår behov 
herfor, stille forslag tilpassende ændringer. 
Denne 2. rapport er ligesom den første rapport (KOM(95) 614 endelig udg. af 6. 
december 1995) udarbejdet som følge af ovennævnte tilsagn. 
C. Metode 
1. Rapporten redegør først for gennemførelsen af de kvantitative restriktioner, 
herunder de problemer der følger af deres forvaltning. 
I andet kapitel behandles spørgsmålet om behovet for at opretholde de kvantitative 
restriktioner, som Rådet har indført. Med henblik herpå undersøgte Kommissionen, 
hvorvidt de forhold, der berettigede indførelsen af de pågældende foranstaltninger i 
1994, stadig eksisterer, navnlig 
a) de berørte fællesskabsindustriers følsomhed, og 
b) den trussel, som importen fra Kina udgør for disse industrier. 
Denne undersøgelse blev foretaget sektor for sektor. 
Gennemførelsen af tilsynsforanstaltningerne og behovet for at opretholde dem 
behandles i tredje kapitel. 
I fjerde kapitel fremlægges Kommissionens konklusioner og forslag på grundlag af 
ovennævnte analyse. 
2. Som i 1995 stod Kommissionen over for betydelige vanskeligheder ved 
indsamlingen af statistiske og faktuelle oplysninger om de berørte industrier og 
udviklingen af det kinesiske eksportpotentiale. Det skal især understreges, at det 
fortsat er vanskeligt at indhente pålidelige oplysninger om priserne på 
importvarerne fra Kina. 
Der blev gjort en omfattende indsats for at indhente oplysninger fra producenter, 
importører og handlende i Fællesskabet, der blev kontaktet direkte eller gennem de 
organisationer, som repræsenterer dem. Dette førte imidlertid til fragmentariske og 
derfor atter noget utilfredsstillende resultater. 
For så vidt angår oplysningerne om situationen for fællesskabsindustrien 
forstærkedes vanskelighederne af, at producenterne almindeligvis fremstiller et 
bredt varesortiment og ikke blot de varer, der er underlagt kontingenter, og af, at 
næsten alle disse sektorer består af mange små og mellemstore virksomheder, 
hvoraf en betydelig del end ikke kendes af organisationerne. 
Med hensyn til importørerne modtog Kommissionen kun generelle svar fra et lille 
antal sammenslutninger eller individuelle importører. 
Det skal også bemærkes, at kun én medlemsstat, nemlig Det Forenede Kongerige, 
fremsendte faktuelle oplysninger og bemærkninger til Kommissionen i forbindelse 
med denne rapport. 
Generelt er analysen baseret på tal for 1995, da fuldstændige statistikker for 1996 
ikke forelå på tidspunktet for udarbejdelsen af denne rapport. Tendenser for 1996 er 
imidlertid blevet benyttet, hvor det har været muligt. 
KAPITEL 1 
GENNEMFØRELSE AF DE KVANTITATIVE RESTRIKTIONER 
I. Baggrund og udvikling siden den foregående rapport 
1. Siden kontingenterne trådte i kraft i marts 1994, er de ved fire lejligheder 
blevet ændret: 
i juli 1994 besluttede Rådet at øge størrelsen af kontingentet for 
1994 for legetøj med fyld. Oplysninger indhentet fra de økonomiske 
aktører og medlemsstaterne pegede på, at balancen mellem målene 
om at sikre en passende beskyttelse af Fællesskabets legetøjsindustri 
og om at bevare samhandelen med Den Kinesiske Folkerepublik på 
et acceptabelt niveau ikke i tilfredsstillende grad var nået for denne 
vare. 
i marts 1995 blev kontingenterne yderligere ændret. 
Dette skete hovedsagelig for at tage højde for udstrækningen af de 
kvantitative restriktioner til Østrig, Finland og Sverige. Tilpasningen 
skete på grundlag af disse landes faktiske import fra Kina i 1993. 
Denne ændring skulle også løse problemer, som var opstået ved 
gennemførelsen af kontingenterne. Hvor det var foreneligt med 
beskyttelsen af de berørte producenter, besluttede Rådet, at 
kontingenterne i et vist omfang skulle mildnes (bordservice af 
keramik, porcelæn og glas, bilradioer, legetøj, visse former for 
sportsfodtøj gennem en mindskelse af tærskelprisen for sko 
fremstillet ved hjælp af særlig teknologi fra 12 til 9 ECU). Desuden 
blev tre underopdelinger af kontingenter afskaffet, to vedrørende sko 
og et vedrørende arbejdshandsker. 
På baggrund af konklusionerne i Kommissionens første rapport om 
tilsynsforanstaltninger og kvantitative kontingenter for import fra 
Kina af andre varer end tekstilvarer besluttede Rådet i april 1996 i 
kraft af forordning (EF) nr. 752/96 at gennemføre en yderligere 
lempelse af kontingentordningen over for Kina: 
kontingenterne for 3 varer (handsker, bilradioer og 
sammenbyggede bilradioer) blev afskaffet: 
de 3 kontingenter for legetøj blev samlet i et enkelt 
kontingent for at give de handelsdrivende større fleksibilitet 
og mulighed for at reagere hurtigere på markedsændringer; 
de resterende kontingenter blev forhøjet (bordservice af glas 
og porcelæn samt glasvarer med 10% og fodtøj med 2%). 
Endelig blev det i oktober 1996 i Rådets forordning (EF) nr. 1897/96 
fastsat, at rammeløse skifterammer ikke skulle være omfattet af 
kontingentet for glasvarer, da dette ikke ansås for at være nødvendigt 
for at beskytte de berørte sektorer af Fællesskabets industri. 
II. Forvaltning af kontingenterne 
a) Retsgrundlag og mål 
1. Forvaltningen af fællesskabskontingenterne er baseret på Rådets forordning 
(EF) nr. 520/94 af 7. marts 1994 om fastsættelse af en fællesskabsprocedure 
for forvaltning af kvalitative kontingenter og Kommissionens forordning 
(EF) nr. 738/94 af 30. marts 1994 om visse gennemførelsesbestemmelser til 
Rådets forordning (EF) nr. 520/94 (hovedsagelig om proceduremæssige 
aspekter, herunder den fælles indførselstilladelsesformular). 
Det bør erindres, at før udstedelsen af forordning (EF) nr. 520/94 blev 
kontingenter fordelt mellem medlemsstaterne og ikke direkte til 
importørerne. Siden reformen i marts 1994 finder ensartede kriterier, som er 
fastsat af Kommissionen efter konsultation af Forvaltningsudvalget, 
anvendelse på alle fællesskabsimportører i overensstemmelse med 
enhedsmarkedets principper og Domstolens relevante retspraksis. 
2. Ved forvaltningen af kontingenterne har Kommissionen fulgt følgende 
principper: 
at sikre, at administrative procedurer ikke vil tilføje noget til 
kontingenternes forventede virkning på handelen, og at de 
tilgængelige mængder ville blive helt opbrugt; og 
at sikre, at der ikke forekommer forskelsbehandling mellem nogen 
importører i Fællesskabet, uanset hvor de er etableret, og uanset hvor 
de indgiver ansøgning om tilladelse. 
b) Kontingentforvaltningssvstemets funktion 
1. I overensstemmelse med ovennævnte principper anså Kommissionen det for 
hensigtsmæssigt at benytte den første tildelingsmetode, der er foreskrevet i 
forordning (EF) nr. 520/94, nemlig metoden baseret på hensynet til de 
traditionelle handelsstrømme, der sikrer, at i det mindste en del af den 
tidligere handelsmængde, de havde i en referenceperiode, forbeholdes de 
"traditionelle" importører, mens ikke-traditionelle importører samtidig sikres 
en retfærdig adgang til kontingenterne. 
Denne fordel i ngsmetode har tilsyneladende fungeret tilfredsstillende, rnen 
gav dog anledning til visse praktiske problemer vedrørende valget af 
referenceperioden og fastlæggelsen af størrelsen af de forholdsmæssige 
andele, der var afsat til henholdsvis traditionelle og andre importører. 
Desuden fører forvaltningen af den del af kontingenterne, der er afsat til de 
ikke-traditionelle importører, til et problem. Den kronologiske metode 
("først til mølle får først malet"), hvis anvendelse ikke var praktisk mulig i 
forbindelse med forvaltningen af kontingenterne for 1994, er blevet erstattet 
af den tredje metode, der er angivet i forordning (EF) nr. 520/94, nemlig en 
fordeling i forhold til de mængder, der ansøges om. Det problem, der følger 
af den ubegrænsede adgang til denne del af kontingentet, findes imidlertid 
stadig: i 1994 blev der indgivet 12 232 ansøgninger om indførselstilladelser 
af ikke-traditionelle importører; dette tal steg til 21 926 ansøgninger for 
første tranche i 1995, til 19 613 for anden tranche (med færre varer, der 
skulle fordeles) og til 28 204 ansøgninger for tildelingen af kontingenterne 
for 1996. I år er antallet af ansøgere for 1997-tildelingen faldet til 19 708, 
men da antallet af varer, som er underlagt kontingenter, er blevet reduceret 
yderligere, består problemet fortsat. Dette yderst høje antal ansøgninger 
betyder, at de ikke-traditionelle importører tildeles stadig mere begrænsede 
mængder, hvilket kan føre til, at kontingenterne ikke anvendes i fuldt 
omfang. Kommissionen finder, at en garanti fastsat til en passende værdi vil 
være den bedste mulighed for at afskaffe anmodninger i 
spekulationsøjemed. Denne løsning er imidlertid hidtil blevet mødt med 
modstand fra medlemsstaternes side. 
10 
2. Ved forvaltningen af kontingenterne gjorde Kommissionen sig alle 
anstrengelser for at opfylde importørernes ønske om så tidligt som muligt at 
modtage oplysninger om deres tildeling for den følgende periode. Med 
henblik herpå indledte Kommissionen tildelingsproceduren for 1997-
kontingenterne i god tid før begyndelsen af kontingentåret. 
3. I samme ånd ændrede Kommissionen hurtigt den oprindelige 
gyldighedsperiode for indførselstilladelserne for at imødekomme 
importørernes anmodninger om smidighed. I henhold til 
forvaltningsreglerne for 1997 er indførselstilladelserne i øjeblikket gyldige i 
12 måneder, idet Rådet har vedtaget Kommissionens forslag om at tillade 
overførsel af ubrugte kontingenter til det følgende kontingentår. 
4. For så vidt angår de administrative procedurer er Fællesskabets 
forvaltningssystem baseret på en fremgangsmåde, hvorefter alle importører i 
Fællesskabet, uanset hvor i dette de er etableret, kan indgive en ansøgning 
om indførselstilladelse til den kompetente myndighed i en medlemsstat efter 
deres eget valg og indhente en indførselstilladelse, som er gyldig i hele 
Fællesskabet. 
Desuden er ansøgningsproceduren gjort så enkel som muligt, og 
formaliteterne er begrænset til det strengt nødvendige; tilladelsen er helt 
gratis for fællesskabsimportørerne. 
c) Konklusion 
Som det ikke kan undgås, når handel pålægges begrænsninger, har forvaltningen af 
disse kontingenter ført til visse problemer, navnlig i deres første anvendelsesår. 
Kommissionen finder imidlertid, at ordningen stort set fungerer godt takket være 
medlemsstaternes samarbejde. Især er den af den opfattelse, at den legitime frygt 
for, at forvaltningssystemet skulle øge virkningen af de af Rådet vedtagne 
kontingenter, har kunnet bilægges. 
III. Udviklingen i handelen med de varen der er undergivet kvantitative 
restriktioner 
Følgende to tabeller giver en faktuel oversigt over den mængde- og værdimæssige 
udvikling i handelen med hver enkelt vare, som er undergivet kvantitative 
restriktioner. 
a) Den mængdemæssige udvikling for de pågældende varer (import og kontingenter) 
Vare 
Fodtøj med 
overdel af 
gummi eller 
plast (6402 99) 
Læderfodtøj 
(6403 51 & 59) 
Læderfodtøj 
(6403 91 & 99) 
Tekstilfodtøj 
(6404 11) 
Tekstilfodtøj 
(6404 19 10) 
Fodtøj i alt Enhe 
d 
par 
par 
par 
par 
par 
par Import 
1992 
33 498 463 
3 030 801 
24 860 632 
23 849 323 
34 789 708 
120 028 927 1993 
37 894 757 
3 942 271 
36 215 974 
20 853 012 
31 039 693 
129 945 707 1994 
37 259 535 
(inkl. 9 989 423 hi-
tech) 
2 614 453 
30 661 174 
(inkl. 14 122 199 
hi-tech) 
22 739 304 
(inkl. 6 288 335 hi-
tech) 
26 575 875 
119 850 341 
(inkl. 33 361 807 
hi-tech) Kontingenter 
1995-kontingenter 
(årlig basis) 
39 151481 
(+hi-tech-undtagelse) 
2 740 116 
11881963 
(+hi-tech-undtagelse) 
18 228 780 
(+hi-tech-undtagelse) 
31897 716 
103 900 056 
(+hi-tech-undtagelse) 1996-kontingenter 
(årlig basis) 
39 151 481 
(+hi-tech-undtagelse) 
2 795 000 
12 120 000 
(+hi-tech-undtagelse) 
18 228 780 
(+hi-tech-undtagelse) 
31897 716 
104 192 977 
(+hi-tech-undtagelse) Ubrugte 
mængder i 1995 
8 437 277 
924 173 
1934 408 
5 721 246 
7 644 723 
24 661 827 
- fœllesskabstilsynstallene for fodtøj fremstillet ved hjælp af særlig teknologi er baseret på udstedte tilsynsdokumenter, som ikke nødvendigvis afspejler den reelle 
importmængde 
- tallene for ubrugte mængder er baseret på indførselstilladelser, der er returneret til medlemsstaterne (der foreligger ingen oplysninger for Portugal) 
12 
Vare 
Bordservice af 
porcelæn (691110) 
Bordservice af 
keramik (691200) 
Bordservice m.v. af 
glas (7013) 
Legetøj med fyld 
(9503 41) 
Legetøj (9503 49) 
Legetøj (9503 90) 
Legetøj i alt Enhed 
ton 
ton 
ton 
ECU 
ECU 
ECU 
ECU Import 
1992 
43 960 
33 247 
14 374 
260117 000 
110 648 000 
621 200 000 
991 965 000 1993 
42 300 
36 681 
16 722 
302 919 000 
171334 000 
678 864 000 
1 153 117 000 1994 
58 917 
46 851 
12 462 
247 764 000 
88 686 000 
478 069 000 
814 519 000 Kontingenter 
1995-kontingenter 
(årlig basis) 
43 619 
33 000 
14 210 
274 764 243 
132 767 177 
649 465 212 
i 056 996 632 1996-kontingenter 
(årlig basis) 
45 800 
34 650 
15 600 
FI«> 
FId) 
FIa> 
1 056 996 632 Ubrugte mængder 
i 1995 (*} 
7 686 
3 912 
3 714 
50 990 985 
34 034 572 
135 279 994 
220 305 551 
Kilde: EUROSTAT 
(*) Tallene for ubrugte mængder er baseret på indførselstilladelser returneret til medlemsstaterne (der foreligger ingen oplysninger for Portugal) 
(1) FI = Foreligger ikke; Særskilte oplysninger foreligger ikke længere, fordi kontingenterne er samlet under ét kontingent. 
13 
Importpriser for varer med oprindelse i Kina 
Vare Enhedspris i 1993 Enhedspris i 1994 Enhedspris i 1995 
Fodtøj 
6402 99 3,68 ECU/par 3,68 ECU/par 4,14 ECU/par 
6403 51 9,76 ECU/par 11,86 ECU/par 6,65 ECU/par 
- 6403 59 3,30 ECU/par 3,31 ECU/par 2,99 ECU/par 
6403 91 9,54 ECU/par 10,17 ECU/par 11,25 ECU/par 
- 6403 99 7,45 ECU/par 8,02 ECU/par 9,33 ECU/par 
-6404 11 3,94 ECU/par 4,33 ECU/par 7,19 ECU/par 
6404 19 10 1,00 ECU/par 0,90 ECU/p ar 0,82 ECU/par 
Bordservice af porcelæn(*) : 
6911 10 1 105,25 ECU/ton 1011,58 ECU/ton 1 049,20 ECU/ton 
Bordservice af keramik(*) ; 
6912 00 1 060,06 ECU/ton 1 054,41 ECU/ton 1 112,21 ECU/ton 
Bordservice m.v. af glas(*) : 
7013 1 961,07 ECU/ton 2 227,57 ECU/ton 2 547,29 ECU/ton 
Legetøj : 
- 9503 41 7 831 ECU/ton 7314 ECU/ton 6 249 ECU/ton 
9503 49 6013 ECU/ton 6 106 ECU/ton 5 983 ECU/ton 
9503 90 4812 ECU/ton 4 926 ECU/ton 4911 ECU/ton 
Kilde: EUROSTAT; (*) 1995: priser indtil september 
14 
KAPITEL 2 
NØDVENDIGHEDEN AF AT OPRETHOLDE 
FÆLLESSKABSKONTINGENTERNE 
I. Kommissionens fremgangsmåde 
For at vurdere dette har Kommissionen dels undersøgt, om de forhold, der 
berettigede indførelsen af de kvantitative restriktioner i 1994, stadig er gældende, 
dels de pågældende fællesskabsindustriers følsomhed og den trussel, som de står 
over for fra kinesiske varer. 
Analysen er foretaget sektor for sektor på grundlag af følgende økonomiske 
indikatorer: 
1. Industriens struktur 
2. Produktion 
3. Beskæftigelse 
4. Udviklingen i importen 
5. De importerede varers pris 
6. Den Kinesiske Folkerepubliks eksportpotentiale 
15 
II. Analyse af de berørte sektorer 
Fodtøj 
KN 6402 99; 6403 51 og 59; «403 91 og 99; 640411; 64041910 
A. Den europæiske fodtøisindustris situation 
1. Industriens struktur 
Der var ingen større ændringer i de strukturelle kendetegn, der blev fremhævet i den 
første rapport. Da der blev lukket flere produktionsenheder, faldt antallet af 
producenter yderligere med 1%. Der kan konstateres tilsvarende tendenser i de tre 
nye medlemsstater. 
2. Fællesskabets produktion 
Trods et trægt forbrugermarked kunne EU's fodtøjsproducenter i 1995 mærke en 
bedring med hensyn til den hastige mindskelse af deres andel af 
fællesskabsmarkedet, idet deres salg stabiliserede sig på det nedadgående marked. 
Eksportstigningen var på kun 1,5% og nåede dermed ikke op på niveauet i de 
foregående år. Faldet i EU-produktionen var derfor relativt begrænset. 
1000 par 
Produktion 
Eksport 
Forbrug 
Salg af 
fællesskabsproduktion på 
hjemmemarkedet 
Fællesskabs­
produktionens 
markedsandel 1992 (x) 
1 081 568 
271 438 
1 549 124 
810 130 
52% 1993 (x) 
1 090 236 
291 889 
1 529 327 
798 347 
52% 1994 (x) 
1 108 143 
339 687 
1 525 128 
768 446 
50% 1994 (xx) 
1 125 575 
FI 
FI 
FI 
FI 1995 (x) 
1099 119 
343 024 
1 482 125 
756 095 
51 % 1995 (xx) 
1 116 153 
306 331 
1 549 201 
809 822 
52% 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
Der foreligger ikke fuldstændige og sammenlignelige tal for de enkelte varer, der er 
underlagt kontingenter, men ovenstående generelle oversigt skulle kunne give et relativt 
repræsentativt billede af udviklingen. 
3. Beskæftigelse 
Faldet i antallet af beskæftigede afspejledes i en nedgang i produktionen, der var 
støt (om end langsomt) faldende. 
^|l7 
Direkte beskæftigede 
EUR 12 
EUR 15 1991 
318 819 1992 
302 819 1993 
291 465 1994 
295 717 
303 129 1995 
292 112 
299 426 
4. Igangværende omstrukturering 
Industrien arbejder på at forbedre sin konkurrenceevne. Presset fra konkurrenterne 
tog af som følge af fællesskabskontingenteme, således at bestræbelserne kunne give 
hurtigere og mere gennemgribende resultater. Foruden forbedringer af udvalget og 
kvaliteten af varer samt automatiseringen af de fleste fremstillingsstadier blev der 
investeret i systemer for udveksling af edb-data, især med toldmyndighederne, 
således at markedsføringen kunne forbedres mest muligt. 
B. Følsomhed over for importen fra Kina 
1- Udviklingen i importen 
Fællesskabets import af fodtøj faldt i 1995 med 7% og udgjorde således ca. 50% af 
det samlede marked, dvs. et beskedent fald i forhold til 1994. 
Følgende tabel giver en samlet oversigt over udviklingen i importen fra de vigtigste 
leverandørlande: 
11000 par 
Ikke-EF i alt 
Kina 
Indonesien 
Vietnam 
Thailand 
Indien 
Sydkorea 
Taiwan 
Brasilien 1992(x) 
738 994 
293 197 
85 960 
12 255 
69 981 
14 656 
54 999 
37 145 
24 570 1993(x) 
731 580 
296 700 
86 673 
32 752 
61 118 
18 393 
30410 
21538 
23 209 1994(x) 
786 675 
316413 
105 461 
61509 
55 541 
20 980 
20 578 
18 102 
17 809 1995(x) 
730 836 
280 491 
99 573 
74 834 
35 930 
19 294 
14 283 
19 452 
FI .. ...... 
1995(xx) 
750 542 
294 990 
102 275 
76516 
37 627 
19 718 
15 237 
20 455 
FI 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
Denne udvikling afspejler den generelle stagnation på det europæiske marked, hvor 
forbraget ligger på det laveste niveau i de seneste fem år. 
Importen fra Kina og fra alle Fællesskabets vigtigste leverandører undtagen 
Vietnam faldt. 1 forbindelse med Kina skyldtes dette hovedsagelig den samlede 
virkning af markedsnedgangen og kontingenterne. 
Samlet ser udviklingen i importen fra Kina således ud: 
1000 par 
Fodtøj underlagt 
kontingenter 
Fodtøj ikke underlagt 
kontingenter 
lait 1992 
131671 
161 526 
293 197 1993 
137 679 
159 021 
296 700 1994 
103 908 
212 505 
3)6413 1995 (x) 
70 911 
209 580 
280 491 1995 (xx) 
75 940 
219 050 
294 990 
(x) EUR 12 
(xx)EUR15 
Det største fald fandt sted i fodtøj underlagt kontingenter, som tegnede sig for en 
fjerdedel af den samlede import fra Kina. Forklaringen herpå er sandsynligvis, at de 
kinesiske eksportører delvis har diversificeret deres produktion for at undgå 
kontingenterne. Som følge heraf er de fortsat i stand til at modstå markedspresset. 
De kinesiske varer udgjorde fortsat 38% af EU's samlede import af fodtøj og satte 
sig på en femtedel af det samlede marked. Derfor havde de fortsat en betydelig 
indvirkning på Fællesskabets markedsvilkår. 
Hvad nærmere angår de toldpositioner, der er berørt af kontingenterne, var 
nedgangen en anelse større for læderfodtøj end for andre typer: 
Par 
6402 99 
6403 51 og 59 
6403 91 og 99 
6404 11 
6404 19 10 1991 (x) 
24516513 
2 547 468 
12 066 280 
23 922 387 
34 466 034 1992 (x) 
33 498 463 
3 030 801 
24 860 632 
23 849 323 
34 789 708 1993 (x) 
37 894 757 
3 942 271 
36 215 974 
20 853 012 
31039 693 * 
19S.-4 (x) 
37 259 535 
2 614 453 
30 661 174 
22 739 304 
26 575 875 1995 (x) 
23 591 101 
1 100 882 
14 848 403 
12 717 692 
18 653 036 1995 (xx) 
26 046 878 
1 241 836 
15616755 
14 148 760 
18 885 207 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
Den nedgang, der i 1995 kunne konstateres for kontingentomfattet import fra Kina, 
synes ikke at have fortsat i 1996; mellem januar og april 1996 steg importen til de 
otte største importerende medlemsstater med 27% på årsbasis. 
19 
Importpriser 
Af de årsager, der blev fremført i den første rapport til Rådet, er det ikke generelt 
muligt at foretage direkte sammenligninger mellem importerede varer fra Kina og 
Fællesskabets fodtøj svarer. Imidlertid viser de igangværende antidumping­
undersøgelser, at der har været tale om særdeles kraftige prisunderbud. 
En sammenligning mellem de gennemsnitlige priser på importen fra Kina og de 
gennemsnitlige priser for Fællesskabets eksport er ligeledes meget sigende: 
Vare 
6402 99 
6403 51 
6403 59 
6403 91 
6403 99 
640411 
6404 19 10 Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 1992 (x) 
3,17 
6,43 
8,66 
21,28 
3,56 
17,38 
8,63 
20,41 
6,72 
14,82 
3,14 
9,14 
0,94 
3,85 1993 (x) 
3,68 
5,98 
9,76 
21,19 
3,30 
16,64 
9,54 
18,71 
7,45 
14,12 
3,94 
8,80 
1,00 
4,12 1994 (x) 
3,68 
6,24 
11,86 
21,50 
3,31 
16,43 
10,17 
19,73 
8,02 
14,17 
4,33 
8,25 1995 (x) 
4,14 
6,08 
6,65 
21,07 
2,99 
18,20 
11,25 
20,28 
9,33 
14,64 
7,19 
10,75 1995 (xx) 
4,09 
6,17 
6,74 
21,07 
3,16 
18,11 
11,15 
20,87 
FÏ 
14,68 
7,15 
10,74 
0,90 0,82 ! 0,83 
4,12 I 4,01 | 4,03 
ECU 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
I de fleste tilfælde var de gennemsnitlige enhedspriser for importerede varer fra 
Kina i 1995 desuden lavere end priserne hos alle Fællesskabets øvrige vigtigste 
leverandører, til trods for at priserne på nogle varer var opadgående (hvilket måske 
skyldtes et system med kontingenter pr. antal par og mere avancerede (og derfor 
dyrere) varer, som nu vil blive eksporteret). For toldposition 6404 11 var der tale 
om en kraftig prisstigning for alle importerede varer (f.eks. steg Thailands priser 
med 43%), hvilket satte de kinesiske tal i perspektiv. For position 6403 51 var der 
imidlertid tale om et mærkbart prisfald. 
20 
C. Importørernes standpunkt 
FTA (Foreign Trade Association) har fremført det synspunkt, at de kvantitative 
restriktioner for fodtøj ikke var berettigede ud fra den betragtning, at de på 
mellemlang sigt ville true den europæiske fodtøj sindustris eksportmuligheder, da de 
ville fremkalde tilsvarende foranstaltninger fra eksportørlandenes side. Endvidere 
fremhæver FTA, at importrestriktionerne forhindrer flytning af fodtøjsproduktionen 
til steder med bedre disponible produktionsfaktorer uden for EU. 
D. Konklusion 
Fodtøjsindustrien er fortsat særdeles følsom over for omfanget af importen fra Kina, 
dens andel af fællesskabsmarkedet, det meget kraftige prisunderbud og de kinesiske 
producenters eksportpotentiale. Disses indtrængning på markedet blev for en kort 
stund kontrolleret i 1995, men dette skyldtes kontingenterne og mere generelt den 
svage efterspørgsel. Den forventede markedsopgang vil sammen med forbedringer 
af kontingentsystemet formodentlig føre til yderligere import til 
fællesskabsmarkedet af de mest følsomme varer, der i øjeblikket er undergivet 
kontingenter, og det er nødvendigt at kontrollere denne situation. 
21 
Bordservice af porcelæn og keramik 
KN-kode 6911.10 og 6912.00 
Generelt set er det vanskeligt at indhente statistikker over keramikindustrien, da 
producenterne er meget modvillige til at udlevere, hvad de mener er handelsmæssigt 
følsom information til deres brancheorganisationer. Desuden er der i bordservicesektoren 
mange meget små producenter, som ikke er medlemmer af noget nationalt forbund. 
A. Strukturen i EU's sektor for keramisk bordservice 
I 1995 tegnede sektoren for bordservice sig for 12,5% af EU's keramikindustris samlede 
produktion målt i værdi, men beskæftigede ca. 30% af de ansatte i sektoren. Den er den 
mest arbejdskraftintensive af de seks keramiske undersektorer, og den er derfor særlig 
følsom over for virkningerne af lavprisimport. 
Sektoren består af nogle store producenter såsom Villeroy & Boch fra Tyskland samt Royal 
Doulton og Wedgwood fra Det Forenede Kongerige, der er de tre største producenter i 
verden, men også af et stort antal meget små og mellemstore virksomheder. Det europæiske 
forbund anslår, at det blandt sine medlemmer tæller 171 uafhængige producenter, som har 
ét eller flere fabriksanlæg. Desuden er mange små producenter i hele Europa ikke 
medlemmer af noget forbund, og det er vanskeligt at have føling med disse. Det er navnlig 
tilfældet i Spanien og Italien. 
Alle producenterne fremstiller en lang række varer, der afviger meget for de enkelte 
producenters vedkommende og i stor udstrækning afhænger af kundernes smag og 
disponible indtægt. 
Oprindeligt blev fremstillingen af keramiske varer bygget op tæt ved råvare- og 
energikilder, og hvor transportfaciliteterne var gode. Dette er ikke længere de primære 
afgørende faktorer, men sektoren er stadig stærkt geografisk koncentreret med en stor 
tæthed i f.eks. Staffordshire i Det Forenede Kongerige, Limoges i Frankrig, det nordlige 
Bayern i Tyskland og Maastricht i Nederlandene. Dengang industrien etablerede sig i 
Staffordshire (området blev derefter kendt under betegnelsen "The Potteries", og der opstod 
i løbet af de første hundrede produktionsår ca. 400 forskellige produktionsenheder), var der 
her store forekomster af 1er og kul samt et velfungerende kanalsystem. 
Under drøftelserne i Rådets arbejdsgruppe vedrørende handelsspørgsmål blev det foreslået, 
at en del af kontingentet på KN-kode 6912.00 for stentøj skulle afskaffes, eftersom der ikke 
længere var nogen stentøjsproduktion i Den Europæiske Union. Dette er ukorrekt: Der 
produceres fortsat stentøj i EU, især i Det Forenede Kongerige, selvom der ikke foreligger 
nogen præcise tal herfor, fordi stentøj (KN-kode 6912.00.30) og fajance (KN-kode 
6912.00.50) sædvanligvis indberettes sammen. Der eksisterer en betydelig handel med 
denne vare både inden og uden for EU. 
22 
B. Udviklingen i produktionen og det åbenbare forbrug 
Den europæiske sektor for keramisk bordservice er repræsenteret på europæisk niveau i 
Fédération européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence de Table et 
d'Ornementation (FEPF) (Det Europæiske Forbund af Industrier for Bordservice og 
Dekorationsgenstande af Porcelæn og Fajance), som igen er medlem af det overordnede 
europæiske keramikforbund, Cérame-Unie. Cérame-Unie anslår, at det repræsenterer ca. 
75% af bordservice-producenterne, idet nogle af de små producenter i Spanien og Italien 
muligvis ikke er medlem af deres nationale forbund; tallene nedenfor er overslag over 
produktion osv. for EUR 12. Tallene umiddelbart nedenfor vedrører alle keramiske 
varer. 
I mio. ECU 
Produktion 
Eksport 
Import 
Åbenbart 
forbrug 
EU's salg på 
hjemme­
markedet 
EU's 
markedsandele 
Importens 
markedsandel 
Direkte 
beskæftigelse 
Antal selskaber M*^&*m i ts^*^. 
22 761,7 
3 301,9 
1 233,0 
20 692,8 
19 457,4 
94,03% 
5,97% 
319 899 
ca. 2 500 fMåm^A 
21 216,2 
3 667,2 
1 259,4 
18 808,4 
17 595,2 
93,55% 
6,45% 
292 889 
FI ? • llEfe.;; 
22 187,4 
4 217,4 
1 342,1 
19312,1 
17981,5 
93,11% 
6,89% 
280 586 
FI t 1995 
22 581,3 
4 475,4 
1 360,5 
19 466,4 
18 105,9 
93,01% 
6,99% 
279 270 
ca. 2 000 
Ovenstående import- og eksporttal er taget fra COMEXT. 
beskæftigelsestallene stammer fra DEBA-databasen (Eurostat). Produktions- og 
23 
Til sammenligning hermed følger tilsvarende oplysninger om bordservice: 
KN-kode 6911 + 6912 + 6913 I mio. ECU 
Produktion 
Eksport 
Import 
Åbenbart 
forbrug 
EU's salg på 
hjemme­
markedet 
EU's 
markedsandel 
Importens 
markedsandele 
Direkte 
beskæftigelse »<S*\J 
3 600 
856,4 
501,6* 
668,2 
375,4* 
3411,8 
2 743,6 
80,4% 1993 
3 400 
901,4 
544,7* 
659,0 
370,0* 
3 157,6 
2 498,6 
79,1% 
19,6% 20,9% 
105 000 90 000 3 000 
1 002,6 
653,9* 
677,0 
399,3* 
2 674,4 
1 997,8 
74,7% 
25,3% 
81000 FI 
(aftagende) 
1 043,4 
705,6* 
651,7 
377,6* 
FI 
FI 
FI 
FI 
ca.75 000** 
Kilde: import/eksport: COMEXT 
produktion og beskæftigelse: Cérame-Unie 
* KN-kode 6911.10+ 6912.00 
** groft skøn fra Cérame-Unie 
Som det fremgår tydeligt af ovenstående tal, er importens markedsandele for alle keramiske 
varer under ét ikke betydelig, men det skal dog huskes, at Europa er en stærk traditionel 
eksportør af keramiske varer, og at eksporten udgør en integreret og nødvendig del af 
mange europæiske virksomheders ordrebøger. 
Omvendt viser tallene for bordservice alene en mere mærkbar indtrængen af importen 
(25,3% i 1994). 
Det skal endvidere bemærkes, at den kinesiske andel af importen af samtlige keramiske 
varer er vokset støt og i 1995 tegnede sig for 14,9% (målt i værdi). 
C. Udviklingen i import og eksport 
Som nævnt ovenfor er eksport meget vigtig for EU's producenter af bordservice, idet 
mange eksporterer op til 30% af deres produktion, selvom mængden af eksporteret 
bordservice generelt ligger et godt stykke under den importerede mængde. Nedenstående 
tabeller viser EU's handel i 1995 med dens vigtigste importører og dens største 
eksportmarkeder. 
EU's import Kilde: COMEXT 
24 
Kina 
Polen 
Tjekkiet 
Rumænien 28134 
16 179 
11 757 
7 734 27,85 
16,02 
11,64 
7,66 24 845 
9 667 
817 
5 579 25,14 
9,78 
0,83 
5,65 
Hong Kong 4 600 4,55 885 0,90 
Filippinerne 3 917 3,i 1 191 1,21 
Bulgarien 3 759 3 72 676 0,68 
Indonesien 3 218 3,19 5 014 5,07 
lait 101014 100,00 98 829 100,00 
EU's eksport Kilde: COMEXT 
mørn® w 912.00 
Bestemmelse /lQIi.S :'#.||lamlet 
tøe]i§pørt ••• 
•nm i iitfttiii «åii i H i MIM %åf samlet 
eksport 
USA 11081 28,69 63 004 61,38 
Tjekkiet 4 608 1,93 423 0,41 
Schweiz 3 520 9,1 3 663 3,57 
Japan 3 300 8,54 4 371 4,26 
Israel 2 189 5,67 4 095 3,99 
Australien 1791 4,64 5 364 5,23 
Canada 696 4,39 3 877 3,78 
Kina 0,02 0,00 
Ikke-EF i alt 38 624 100,00 102 646 100,00 
Så mens hovedparten af EU's import af porcelæn og fajance er fra Kina, er EU's eksport 
til Kina fortsat lig med nul. Kina importerer ikke, hvilket formodentlig er af 
forsyningsmæssige grunde; derimod er landet en vigtig eksportør, da prisen på dets 
eksporterede varer ikke fastsættes i overensstemmelse med produktionsomkostningerne, 
men afhængigt af behovet for fremmedvaluta. 
De tre største bordservice-producentlande i EU er Frankrig, Tyskland og Det Forenede 
Kongerige, hvor producenterne mener, at den billige import fra Kina i årenes løb har 
påført de vigtigste produktionsområder stor skade. F.eks. kan man i nedenstående tabel se 
de seneste års udvikling i Frankrigs, Tysklands og Storbritanniens forbrug af bordservice 
af porcelæn (KN-kode 6911), idet der foreligger tal herfor. 
25 
FRANKRIG 
Kilde: COMEXT 1000 ECU 
wto 1993 1994 
Salg på hjemmemarked 94 440 110 471 111555 102 261 
Import 79 167 73 405 85 442 82 230 
Kinas andel af importen 9 757 15 260 11473 6 906 
Kinas andel (i %) af 
importen 12,3 20,8 13,4 8,4 
Åbenbart forbrug 173 607 83 876 196 997 184 491 
Kinas andel (i %) af det 
åbenbare forbrug 5,6 8,3 5,8 3,7 
* Importen omfatter import fra tredjelande og fra andre medlemsstater. 
TYSKLAND 
Salg på hjemmemarked 
Import 
Kinas andel af importen 
Kinas andel (i %) af 
importen 
Åbenbart forbrug 
Kinas andel (i %) af det 
åbenbare forbrug 1992 
494 948 
93 363 
3 773 
3,6 
588 311 
0,6 1993 
610 771 
106 015 
4 334 
4,1 
716 786 
0,6 1994 
579 813 
111979 
6 358 
5,7 
691 792 
0,9 1995 
FI 
119 284 
7 976 
6,7 
FI 
FI 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Salg på hjemmemarked 
Import 
Kinas andel af importen 
Kinas andel (i %) af 
importen 
Åbenbart forbrug 
Kinas andel (i %) af det 
åbenbare forbrug 1992 
109 292 
44 778 
1011 
2,2 
154 070 
0,6 1993 
147 764 
43 344 
894 
2,1 
191 108 
0,5 1994 
168 197 
46 387 
2 943 
6,3 
214 584 
1,4 1995 
174 592 
44 677 
3 728 
8,3 
'219 269 
1,7 
Det bør bemærkes, at disse tal for importen fra Kina og de derpå baserede beregninger er 
mærkbart forskellige fra niveauerne i rapporten for sidste år. Dette skyldes den 
omstændighed, at medlemmer af Cérame-Unie fremsendte tal for importen fra Kina under 
udarbejdelsen af rapporten. De pågældende tal er blevet kontrolleret i COMEXT, og der er i 
den forbindelse fremkommet en række uoverensstemmelser, hvilket betyder, at den 
kinesiske imports procentvise andel af den samlede import til ovenstående tre 
26 
medlemsstater er faldet. Det skal dog understreges, at den samlede import ikke kun 
omfatter import fra tredjelande, men også import fra alle de øvrige medlemsstater, og 
der eksisterer en betydelig handel inden for EU med bordservice af keramik. 
Forbruget i disse lande i ovennævnte tre år er faldet i forhold til tidligere år, idet 
producenterne af bordservice mener, at tilbagegangen langt fra er overstået for deres varer, 
og at truslen fra den kinesiske import støt vokser. 
D. Priser 
De gennemsnitlige priser på importerede varer fra Kina ligger langt under de europæiske 
priser for både porcelæn og fajance. Herunder gengives en sammenligning af de 
gennemsnitlige priser, som handlende i EU tager for importvarer fra Kina, og de 
gennemsnitlige priser for tilsvarende varer fremstillet i Fællesskabet. 
ECU/kg Kilde: Cérame-Unie*s medlemmer 
KN 6911 
KN 6912 Kina 
EU 
Kina 
EU 1991 
1,21 
5,65 
0,96 
2,43 1992 
1,06 
5,55 
1,04 
2,38 1993 
1,11 
4,15 
1,08 
2,21 1994 
1,04 
5,34 
1,19 
2,34 1995 
1,10 
3,39 
1,10 
2,06 
For de to varer, der er omfattet af kontingenter, giver en sammenligning af kinesiske priser 
med de gennemsnitlige interne EU-niveauer i 1995 følgende resultat: 
ECU/kg Kilde: COMEXT 
KN 6911.10 _U06 5,57 
1 KN 6912.00 I 1,08 1 2,46 
Det fremgår af ovenstående tal, at selvom kontingenterne kan have begrænset omfanget 
af importen fra Kina, har priserne på de importerede varer været forholdsvis stabile. De 
europæiske priser er derimod blevet udsat for et voksende pres, ikke kun på grand af 
lavprisimporten fra især Sydøstasien og Central- og Østeuropa, men også fordi der 
eksisterer en betydelig overskydende produktionskapacitet i Den Europæiske Union. 
E. Udviklingen i beskæftigelsen 
Antallet af ansatte i keramikindustrien har i de seneste år været støt faldende, hvilket 
fremgår af nedenstående tabel. 
1 000 pers. 
27 
Den keramiske 
industri i alt* 
1992 320 
1993 293 
1994 281 
1995 279 Sektoren for 
bordservice 
105 
103 
81 
75 Bordservice-sektorens 
andel af den samlede 
mængde (i %) 
32,8 
35,2 
28,8 
26,9 
* Herunder grov keramik - ildfaste varer, mursten og tegl. 
Tallene for 1995 er baseret på skøn. 
Tallene for beskæftigelsen i industrien som helhed stammer fra Panorama of European 
Industry; tallene for sektoren for bordservice er baseret på skøn fra Cérame-Unie. 
Cérame-Unie har ligeledes fremlagt en række skønsmæssige tal for udviklingen i 
beskæftigelsen i sektoren for bordservice i visse medlemsstater over de seneste 2 år: 
Frankrig 4 005 3 894 
Tyskland 24 725 21 424 
Portugal 12 278 11898 
Spanien 656 F]_ 
Det Forenede 22 085 22 000 
Kongerige 
Italien 6 060 FI 
Nederlandene 640 605 
Østrig 1 994 | F F 
1, Det er ikke let at fastslå, i hvor vidt omfang beskæftigelsesfaldet i denne sektor er 
forårsaget direkte af den voksende import af billigt kinesisk bordservice, men der en 
række eksempler på lukninger eller flytninger, hvor der i forbindelse med 
beslutningstagningen er skelnet kraftigt til den billige import: 
I Det Forenede Kongerige er 3 anlæg blevet lukket i de seneste år, mens 
andre arbejder med reduceret kapacitet. 
Royal Doulton (UK) er begyndt at fremstille bordservice i Indonesien for 
at kunne drage fordel af billigere arbejdskraft og bedre modstå 
lavpriskonkurrencen på dets europæiske markeder. 
Villeroy & Boch (Tyskland) har flyttet en del af produktionen fra anlægget 
i Mettlach, Tyskland, hvor beskæftigelsen og de sociale udgifter udgør ca. 
35% af de samlede omkostninger, til anlæg i Frankrig og Ungarn, hvor de 
tilsvarende tal er henholdsvis 25% og 11%. Baggrunden for denne 
beslutning er det specifikke ønske om bedre at kunne modstå 
konkurrencen fra de billige importvarer. 
Denne flytning vil nødvendigvis få alvorlige konsekvenser for byen, hvor 
ca. 3 500 af byens ca. 8 000 indbyggere er beskæftiget i Villeroy & Boch's 
28 
anlæg, hvor der fremstilles fliser og tegl, sanitetsvarer og bordservice. Det 
nuværende antal ansatte er allerede faldet fra 5 500 for nogle få år siden, 
og dette i et område, hvor der ikke er mange alternative 
beskæftigelsesmuligheder. Dertil kommer, at arbejdsløsheden i Saarland 
ligger et godt stykke over gennemsnittet i Tyskland. 
N.B. Antallet af ansatte i keramikindustrien som helhed faldt med ca. 12,7% 
mellem 1992 og 1995; antallet af ansatte i sektoren for bordservice faldt 
med ca. 28,6% i samme periode. 
F. Problemet med efterligninger 
EU's producenter af bordservice kæmper med et andet, voksende problem i forbindelse 
med de importerede kinesiske varer, nemlig at de ofte er efterligninger. De kinesiske 
producenter er kendt for at sende repræsentanter til Europa, hvor de kopierer europæisk 
design, som så produceres i Kina og sælges i Europa til langt lavere priser end de 
europæiske varer. Der har været eksempler på, at kinesiske varer er blevet solgt på de 
europæiske markeder som fuldstændigt nøjagtige kopier af EU~varer (Cérame-Unie kan 
om fornødent fremlægge beviser herfor). 
G. Den kinesiske sektor for bordservice 
Der vides ikke ret meget om den nuværende struktur i Kinas sektor for bordservice, 
selvom det er bekendt, at Kina eksporterer ca. 25% af sin samlede produktion. I 1995 
anslog et tysk tidsskrift, at den kinesiske produktion af bordservice i samme år løb op på 
6 mia. stk. til en samlet værdi af 3 mia. DM, der kom fra ca. 1 000 produktionsenheder 
med ca. 260 000 ansatte. 
Så vidt det vides, er der ingen EU-producenter, der er involveret i produktion af keramisk 
bordservice i Kina. Det synes på nuværende tidspunkt ikke muligt, at der skulle være 
noget stort kinesisk marked for deres varer. Der er dog et marked for deres varer i andre 
sydøstasiatiske lande, og i den sammenhæng vil det på længere sigt måske være 
fordelagtigt at producere i Kina. 
H. Fællesskabsindustriens standpunkt 
Cérame-Unie, der repræsenterer de største europæiske keramikproducenter, går fortsat 
stærkt ind for at opretholde kontingenterne. Denne holdning støttes af adskillige 
medlemmer af Europa-Parlamentet (Ceramic Intergroup). 
29 
I. Importørernes standpunkt 
FTA (importørsammenslutning) mener, at kontingenternes konsekvenser for keramik- og 
porcelænsektoren på grund af den ringe efterspørgsel er mindre dramatiske end i andre af 
de berørte sektorer. FTA fastholder dog fortsat, at alle kvantitative restriktioner bør 
afskaffes. 
J. Konklusion 
Kina er fortsat et statshandelsland, hvor det skønnes, at over halvdelen af 
industriproduktionen stadig udføres af statsejede virksomheder, og hvor det finansielle 
system og omvekslingen af hård fremmed valuta fortsat kontrolleres af staten. Det 
betyder, at de kinesiske eksportører kan fortsætte med at sælge bordservice på de 
europæiske markeder til priser, der ikke afspejler omkostningerne, og dermed fortsat 
påfører EU-markedet skade. 
Disse omstændigheder forringer yderligere den i forvejen vanskelige situation i en sektor, 
der, som det er nævnt ovenfor, er kraftigt geografisk koncentreret og lider under faldende 
efterspørgsel og en vis overskydende produktionskapacitet. 
På den baggrund er sektoren for bordservice fortsat følsom på grund af den omfattende 
import fra Kina, den betydelige risiko for forstyrrelser fra denne import og det store 
prisunderbud. 
30 
'^^•^y^—-" ^w-'^mÅ -af---1 
KN-kode 7013 (undtagen varer henhørende u^despos. 7010 eller 7018) 
A. Strukturen i EU's Industri for bordservice af glas 
I 1995 tegnede sektoren for bordservice af glas sig for 3,94% af den samlede 
glasproduktion i EU over for emballageglas, der er den største undersektor med 64,73%, 
og planglas med 25,46%. 95% af alt EU's bordservice af glas fremstilles i Frankrig.. 
Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige. 
Frankrig har en dominerende stilling og tegner sig for over halvdelen af Fællesskabets 
produktion,. Landets største producent, Verrerie Cristallerie d'Arques, har en ledende 
position på verdensplan, beskæftiger ca. 11 000 personer, producerer omkring 5 mio. 
artikler og eksporterer ca. 75% af produktionen. Der findes andre store producenter, f.eks. 
Schott (Tyskland), Bormioli Rocco (Italien) og Durobor (Belgien/Det Forenede 
Kongerige), men hovedparten af producenterne er små og mellemstore virksomheder. 
Konkurrencen kommer primært fra USA og Japan, hvor henholdsvis Corning og Asahi er 
dominerende; konkurrencen fra Fjernøsten er dog voksende. 
I 1995 var den samlede produktion på 944 351 tons, hvoraf ca. 60% var drikkeglas. 
Selvom drikkeglasproduktionen kun udgør 3,94% af den samlede glasproduktion målt i 
tons, er den i betragtning af den potentielle salgspris, som kan være særdeles høj, meget 
vigtigere, end tallet kunne tyde på. 
Industrien for bordservice af glas er på europæisk niveau repræsenteret af European 
Domestic Glass (EDG) for krystal og håndlavet glas og af Fédération Européenne du 
Verre d'Emballage (FEVE) for mekanisk fremstillet glas, selvom FEVE's kontakt med 
producenterne er begrænset. Begge disse organisationer er selv tilknyttet Det Stående 
Udvalg for EF s Glasindustri (CPIV). 
EDG har medlemmer i de fleste medlemsstater, men har endnu ikke formået at knytte 
kontakter i Spanien og Portugal, og der er ingen produktion i Luxembourg. EDG anslår, 
at den i de lande, hvor den har medlemmer, repræsenterer ca. 80% af industrien, dvs. ca. 
86 selskaber. Hovedparten af disse selskaber har kun ét fabriksanlæg; nogle har dog mere 
end ét anlæg, og undertiden i mere end én medlemsstat, som f.eks. Durobor (Belgien/Det 
Forenede Kongerige) og Saint-Gobain (Frankrig/Tyskland). 
31 
Udviklingen i denne sektor hænger nøje sammen med ændringer i livsstil, disponibel 
indkomst og personlig smag. Blandt de øvrige faktorer, der i de seneste år har været 
fremtrædende, kan nævnes: 
stadig større mekanisering, som har medført et betydeligt prisfald og udvidet 
varesortiment 
nye distributionsformer, især massedistribution 
nye teknologiske behov i forbindelse med den hastige udbredelse af 
opvaskemaskiner og mikrobølgeovne 
konkurrence fra metal-, keramik- og plastikvarer, specielt inden for køkkenvarer. 
B. Udviklingen i produktionen og det åbenbare forbrug 
Selvom EDG anslår, at den repræsenterer ca. 80% af produktionen af bordservice af glas, 
er de statistikker, den har til rådighed meget fragmentariske - medlemmerne er ofte 
modvillige til at udlevere, hvad de mener er handelsmæssigt følsomme oplysninger. 
Derfor er tallene for udviklingen i det åbenbare forbrug i de seneste år baseret på CPIV-
skøn for EUR 11 (uden Spanien og, for at foretage den sædvanlige sammenligning, uden 
de tre nyeste EU-medlemsstater). Produktionstallene gælder også for EUR 11 og stammer 
ligeledes fra CPIV. 
For så vidt angår produktionen af bordservice af glas faldt niveauerne efter et højdepunkt 
i 1991 med 6% i både 1992 og 1993, steg igen i 1994 (+6%) og faldt atter med 2% i 
1995. Meget af forbedringen i 1994 skyldtes eksporten, da det åbenbare forbrug i EU 
fortsatte med at falde. I 1995 steg det åbenbare forbrug igen med 1,5%, mens eksporten 
faldt med 2,6%. 
De seneste tal, der foreligger for produktionen og det åbenbare forbrug i EU, følger 
nedenfor: 
32 
Tallene angiver tons, undtagen hvor andet er anført 
1991 
Produktion 1 032 000 967 000 911000 963 229 944 351 
EU-eksport 358 074 299 372 301 979 368 539 358 643 
EU-import 121 509 135 292 149 851 149 353 175 507 
Åbenbart 
forbrug 795 435 802 920 758 872 750 043 761215 
EU's salg på 
hjemmemarkedet 673 733 668 029 609 374 600 784 585 708 
EU's 
markedsandel 84.7% 83.2% 80.3% 80.1% 77.0% 
Importens 
markedsandel 15.3% 16.8% 19.7% 19.9% 19.9% 
Direkte 
beskæftigelse 15 428 15 366 15 212 15 000 15 000* 
Kilde: Import/eksport: COMEXT 
Produktion, beskæftigelse og antal selskaber: CPIV 
Importens markedsandel er beregnet på grundlag af det åbenbare forbrug. 
* skønsmæssigt tal 
C. Udviklingen i import og eksport 
Eftersom bordservice af glas og krystalvarer uden problemer kan transporteres over lange 
afstande under normale markedsvilkår, er EU-producenterne særdeles dynamiske på 
eksportmarkederne og har i mange tilfælde længe været tilstede på disse markeder. Ca. en 
tredjedel af alle de varer, der fremstilles i EU, eksporteres. De varer, der primært 
eksporteres, ligger i toppen med hensyn til kvalitet og design. Varer med en større 
værditilvækst udgør derfor en vigtig del af omsætningen. 
I 1995 eksporterede EU-producenterne over 38% af deres samlede produktion, og der er 
således tale om en støt stigning siden 1987, hvor producenterne eksporterede ca. 30% af 
deres produktion. 
33 
Nedenfor følger en oversigt over de vigtigste leverandører til EU's import af bordservice 
af glas samt de vigtigste aftagerlande til EU's eksport af bordservice af glas i 1995 (EUR 
12). 
>ns l-detfî:;;! 
je impptfr; samledeëksport 
Tyrkiet 36 252 21,71 10 084 3,07 
Polen 25 243 15,12 18 444 5,62 
Tjekkiet 24 486 14,67 3 809 1,16 
Indonesien 13 970 8,37 268 0,37 
Slovenien 11005 6,59 2518 0,77 
Rumænien 8 420 5,04 268 0,08 
Kina 6 822 4,09 668 0,20 
USA 6 186 3,71 75 865 23,11 
I alt uden for EU 166 960 100,00 328 299 100,00 
Mens visse producenter i f.eks. Tyrkiet eller Østeuropa forøgede deres samlede andel af 
importen til EU, blev Kinas andel i 1995 halveret fra over 8% i 1994. Samtidig har EU's 
producenter af bordservice af glas forøget deres eksport til Kina fra 179 tons i 1994 til 
668 tons i 1995, svarende til præcis 0,20% af EU's samlede eksport af bordservice af 
glas. 
De kinesiske producenter har længe været inde på EU's marked for bordservice af glas, 
med en periode mellem 1990 og 1993, hvor der blev indført stadig større mængder varer 
til lave priser; siden 1994 er importen imidlertid faldet støt. Dertil kommer, at langt 
størsteparten (næsten 100%) af den samlede import af bordservice af glas fra Kina er 
almindelige, simple glasvarer, dvs. ikke glaskeramik eller blykrystal, og det meste er 
maskinfremstillet. Dvs. at der er tale om glasvarer af laveste kvalitet, i den nedre ende af 
varesortimentet. 
D. Priser 
Den vigtigste bekymring, EU's sektor for bordservice af glas står over for, er de kinesiske 
eksportørers lave priser, som ikke synes at være baseret på omkostningsniveau men på 
Kinas behov for fremmedvaluta. Det kan derfor ikke hævdes, at der gælder normale 
markedsvilkår, eftersom Kina grundlæggende fortsat er et statshandelsland. 
Desuden er det yderst vanskeligt at indhente nærmere oplysninger om priserne på 
importvarer fra Kina. Der findes to indlysende kilder: industrien selv og COMEXT-
statistikkerae. Når en forbruger køber bordservice af glas, er oprindelsesstedet ikke 
umiddelbart så klart (hvis det overhovedet fremgår) for den endelige forbruger som 
34 
tilfældet er for keramisk bordservice. Derfor har industriens repræsentanter gentagne 
gange forsøgt at få prislister fra importører af kinesiske varer, uden held. De 
handelsdrivende, man har kontaktet, har nægtet at oplyse priserne. 
Som nævnt ovenfor er priser, som fremkommer ved en simpel beregning på grundlag af 
COMEXT-statistikker, upålidelige, da de kinesiske salgspriser i EU for KN-kode 7013 
som helhed var højere end de salgspriser, europæiske producenter kunne nå op på i andre 
medlemsstater. 
Der synes dog at være grund til at formode, at de kinesiske salgspriser ikke er højere end 
de europæiske, idet 
størsteparten af de glasvarer, der importeres fra Kina (97%), er maskinfremstillet 
basisglas i den nedre ende af vareudvalget, som koster mindre end varer med 
større værditilvækst; 
den europæiske gennemsnitspris omfatter samtlige varer henhørende under 
kapitel 7013, herunder varer med større værditilvækst såsom krystal eller 
graverede glasvarer, som kræver højere salgspriser; gennemsnitsprisen kan derfor 
forventes at være højere end gennemsnitsprisen for ordinære glasvarer i den 
laveste kategori. 
Derfor må det konkluderes, at EU's og Kinas priser på bordservice af glas ikke kan 
sammenlignes, da de foreliggende tal ikke er pålidelige og de respektive varer ikke er 
indbyrdes konkurrerende. 
E. Udviklingen i beskæftigelsen 
I perioden fra 1980 til 1994, hvor den samlede glasproduktion steg med 34%, faldt det 
faktiske antal ansatte med 30%. Dette kan i vid udstrækning tilskrives glasproducenternes 
omstruktureringsbestræbelser i de seneste år, selvom dette ikke alene kan være 
forklaringen. Sektoren for bordservice af glas er særdeles arbejdskraftintensiv, og det er 
derfor sandsynligt, at en del af beskæftigelsesfaldet, i hvert fald delvis, skyldes forøgelsen 
af billig import. 
Der foreligger ingen tal for beskæftigelsen fordelt efter medlemsstat og undersektor. De 
eneste tal, hvori der er foretaget en opdeling efter medlemsstater, omfatter den samlede 
produktion af alle former for glasvarer. I de seneste fem år har udviklingen i 
beskæftigelsen i EU og i de fire lande, der er de største producenter af bordservice 
(samlet produktion, alle former for glasvarer), været følgende: 
35 
År EUR 12 Tyskland Frankrig UK Italien 
1991 223 464 71736 37 309 45 094 21500* 
1992 219 458 69 737 36 601 44 904 21000* 
1993 221611 74 000 35 283 46 817 19 500* 
1994 208 770* 69 000 34 330 38 713 20 000 
1995 FI FI FI FI FI 
* skønsmæssige tal 
Tallene for bordservice af glas alene foreligger kun på EU-basis, og her har udviklingen 
været følgende: 
1991 - 15 428 -1,1% 
1992 - 15 366 -0,4% 
1993 - 15 212 -1,0% 
1994 - 15 000 -1,4% 
Tallene for 1995 foreligger ikke, men der er sandsynligvis ikke sket større ændringer i 
forhold til det samlede beskæftigelsesniveau i 1994. 
Hvad angår de lande, der er de største producenter af bordservice af glas (Frankrig, 
Tyskland og UK), er der ikke mange detaljerede oplysninger til rådighed, men det kan 
dog konstateres, at beskæftigelsessituationen efter en periode med jobtab fra 1989 til 
1994 (som skyldtes strukturtilpasninger) nu er stabiliseret for bordservicesektoren. 
F. Fællesskabsindustriens standpunkt 
De producenter, der repræsenteres af CPIV, mener, at kontingenterne skal opretholdes, 
fordi yderligere import af billige varer vil medføre yderlige tab af markedsandele, 
driftstab og i sidste ende tab af produktionskapacitet og dermed jobtab. 
G. Importørernes standpunkt 
FTA mener, at kontingenternes konsekvenser for glasvaresektoren på grund af den ringe 
efterspørgsel er mindre dramatiske end i andre af de berørte sektorer. FTA fastholder dog 
fortsat, at alle kvantitative restriktioner bør afskaffes. 
36 
H. Konklusion 
Glasvaresektoren er fortsat følsom over for de kinesiske producenters stadig større 
kapacitet til at eksportere prisbillige varer til EU. 
I betragtning af de importerede kinesiske glasvarers beskedne og faldende markedsandel 
og omfang synes det dog ikke at være fuldt ud berettiget at opretholde kvantitative 
restriktioner. 
37 
A. EF- legetøjsindustriens situation 
1. Industriens struktur 
De strukturelle kendetegn, der blev fremhævet i den første rapport, har kun 
ændret sig en smule. Der er blevet lukket flere produktionsenheder, hvilket har 
resulteret i et fald på ca. 1 % i antallet af virksomheder. 
2. Fællesskabets produktion 
På baggrund af Fællesskabets øgede forbrug, der voksede med 3% i 1995, steg 
legetøjsproduktionen i EU med 5%, således at producenterne kunne bevare deres 
andel af EU-markedet (ca. 31%) i en periode med stagnerende import. 
Fællesskabets legetøjsfabrikanter måtte imidlertid konstatere en eksportnedgang 
på over 10%. 
Den samlede situation for varer henhørende under KN-kode 9501 til 9505 er 
følgende: 
11 000 ECU 
Produktion 
Eksport 
Import 
-heraf import fra Kina 
Åbenbart forbrug 
Importens markedsandel 
De importerede kinesiske 
varers markedsandel 1992 
3 110412 
961 588 
4 954 520 
1 979 575 
7 103 344 
69,7 % 
27,9 % 1993 
3 033 146 
1 076 856 
4 828 483 
2 196 957 
6 784 773 
71,2% 
32,4 % 1994 
2 879 777 
1 220 209 
4 326 595 
2 069 550 
5 986 163 
72,2 % 
34,6 % 1995(x) 
2 966 170 
1 071 486 
4 230 665 
2 109 307 
6 126 350 
69,1 % 
34,4 % 
(x) EUR 12 
Beskæftigelse 
På den baggrund tog jobtabene af, idet der mellem 1993 og 1994 blev konstateret 
et fald i arbejdsstyrken på ca. 1%. 
38 
Arbejdsstyrke 
Direkte beskæftigelse 1990 
71065 1991 
68 336 1992 
65 012 1993 
61906 1994 
61300 
Igangværende omstruktureringer 
Industrien blev som følge af sine bestræbelser på at forbedre produktions­
faciliteterne yderligere konsolideret. 
Følsomhed Over for importen fra Kina 
Udviklingen i importen 
Den samlede import af legetøj fra tredjelande faldt med 2,2%, undtagen for 
importen fra Kina, som steg med 1,9%. Det forholdt sig imidlertid sådan, at 
kinesisk legetøj, der ikke var omfattet af kontingenter, og som udgjorde 76% af 
den samlede import, steg med 27%, mens importen af kontingentomfattet legetøj 
faldt med 37%. 
I 1000 ECU 
Legetøj omfattet af 
kontingenter i 1994 
-9503 41 
- 9503 49 
- 9503 90 
Legetøj uden for 
kontingent 
lait 1992 
991 965 
260 117 
110 648 
621 200 
987 610 
1 979 575 1993 
1 153 117 
302 919 
171 334 
678 864 
1 043 840 
2 196 957 1994 
814519 
247 764 
88 686 
478 069' 
1 255 031 
2 069 550 1995 (x) 
509 465 
171 348 
42 680 
295 436 
1 599 842 
2 109 307 
(x)Eur 12 
Sammenligningen mellem udviklingen i importen af legetøj, som er underlagt 
kontingent, og legetøj, der er fri for restriktioner, belyser udmærket de kinesiske 
producenters evne til at udvikle deres eksport på fællesskabsmarkedet: for de varer, 
der ikke var omfattet af kvantitative restriktioner, er importen fortsat steget 
voldsomt (med 27%) mellem 1994 og 1995. 
2. Importpriser 
Sammenlignet med 1994 var det kinesiske legetøj henhørende under pos. 9503 41 
og 9503 49 i 1995 billigere end tilsvarende varer fra andre EU-leverandører. For 
pos. 9503 90 var priserne hos alle de vigtigste leverandører stort set ens. 
39 
Nedenstående tal viser, hvorledes Kina underbyder Fællesskabets eksportpriser, 
selvom der ikke foreligger tal for fællesskabsvarernes pris ab fabrik. 
Gennemsnitspris på importvarer fra Kina og på EF-eksportvarer 
(ECU/tons) 
Vare 
9503 41 
9503 49 
9503 90 EU 
Kina 
EU 
Kina 
EU 
Kina 1992 
14 179 
7 737 
9 172 
5 944 
7 724 
5 116 1993 
13 137 
7 831 
9 736 
6013 
7 248 
4812 1994 
13 400 
7 314 
9 420 
6 106 
7 009 
4 926 1995 
12 963 
6 249 
9 137 
5 983 
6 199 
4911 
Prisen på importvarer fra Kina faldt atter i 1995 med 15% på årsbasis for legetøj 
henhørende under pos. 9503 41. 
Et andet problem, som fællesskabsproducenterne fortsat kæmper med, er 
efterligninger: Kineserne synes ikke at have gjort meget for at bekæmpe dette 
fænomen, og fremgangsmåderne for at tackle problemet har været langsomme at 
gennemføre. 
C. Fællesskabsindustriens og importørernes standpunkt 
Toy Manufacturers of Europe (importører) og Fédération Européenne des industries 
du Jouet (producenter), som repræsenterer næsten hele den europæiske 
legetøjsindustri, har for nylig foreslået at liberalisere importen af dele til legetøj, der 
er omfattet af kontingentet. De mener, at dette vil medvirke til at stimulere 
beskæftigelsen i flere EU-lande, hvor der arbejdes med lokal samling og andre 
værdiforøgende aktiviteter. 
Det skal dog bemærkes, at legetøjsindustriens forslag tager sigte på, at fritagelsen 
for at være omfattet af kontingentet udelukkende skal gælde for "dele til legetøj, 
som skal gøres til genstand for videre industriel forarbejdning (...), og som ikke må 
sælges som individuelle enheder til de endelige kunder". Kommissionen mener, at 
en sådan definition vil medføre mange forvaltningsproblemer for de nationale 
toldmyndigheder, fordi den vil kunne fortolkes forskelligt, og foreslår derfor, at 
"dele til legetøj", uden yderligere specifikation, fritages for at være underlagt 
kontingentet. 
40 
D. Konklusion 
Legetøj ssektoren er fortsat følsom over for omfanget af importen fra Kina, såvel i 
absolutte som relative tal, de lave priser og de kinesiske producenters 
eksportpotentiale. Forbedringer i kontingentordningen vil sandsynligvis føre til 
forøget import, hvorfor det er så meget desto mere nødvendigt at gennemføre en 
løbende kontrol. 
41 
III. Konklusioner 
Kommissionen har på grundlag af de indsamlede oplysninger draget følgende 
konklusioner: 
1. De sektorer, der er omfattet af kvantitative restriktioner, har udfoldet en række 
bestræbelser, som har båret frugt i form af omstrukturering af produktionen og 
forbedring af kvaliteten af de varer, der er underlagt kontingenter. Selvom de 
europæiske producenter fortsætter disse bestræbelser, er de pågældende sektorer 
dog fortsat følsomme. 
Den generelle situation er usikker: alle disse industrier er i forskellig grad 
berørt af stagnerende produktion, nedgang i salg og eksport, lukninger og jobtab. 
De fleste industrier er arbejdskraftintensive og fragmentariske og særligt 
sårbare over for konkurrence fra lande med lave omkostninger, som de allerede 
har mistet en stor del af fællesskabsmarkedet til. 
De fleste industrier er i gang med omstruktureringer, som tegner lovende, 
men er dyre og vanskelige at gennemføre: hvis der kommer en bølge af 
lavprisimport, vil de mislykkes. 
Visse selskaber har flyttet eller planlægger at flytte deres produktion, eller 
har overdraget en del af arbejdet i underentreprise i omkostningsbillige lande for 
at nedbringe omkostningerne og dermed konkurrere med disse omkostningsbillige 
lande. 
2. Konkurrencen fra Kina i disse sektorer udgør fortsat en reel trussel: 
Kina råder over en enorm - og voksende - produktions- og 
eksportkapacitet i de sektorer, der er omfattet af kvantitative restriktioner, og hvis 
der ikke fandtes sådanne restriktioner, ville landets eksportører hurtigt kunne 
tilrive sig enorme dele af fællesskabsmarkedet. 
Importen fra Kina tegnede sig allerede for eller var ved at opnå 
betragtelige markedsandele, da der blev indført kvantitative restriktioner på 
fællesskabsniveau. 
Priserne på importvarer fra Kina er fortsat langt lavere end priserne på 
tilsvarende fællesskabsvarer. De ligger også et godt stykke under priserne hos 
andre af Fællesskabets leverandører. Priserne underbydes i et sådant omfang, at de 
kinesiske producenter har mulighed for at forstyrre fællesskabsmarkedet. 
I forbindelse med visse varer bidrager den hyppige forekomst af 
efterligninger til at fordreje konkurrencen yderligere. 
Et andet forhold, der må overvejes, er den kinesiske økonomis særlige 
karakter. Kina har i de seneste år bestræbt sig på at liberalisere sit handelssystem og 
åbne sin økonomi op for omverden. Selvom disse foranstaltninger udgør vigtige 
skridt fremad, er de dog fortsat utilstrækkelige til at gøre det kinesiske 
handelssystem foreneligt med de internationalt accepterede regler. De kinesiske 
myndigheder udøver stadig stor indflydelse på den kinesiske industris virksomhed, 
42 
bl.a. ved at fastsætte kunstigt lave priser, der ikke afspejler de pågældende varers 
faktiske økonomiske omkostninger, og eksportstrategier, der ikke styres af rent 
handelsmæssige overvejelser. Med hensyn til importen opretholder Kina høje 
afgifter på mange forbrugervarer, mens de mere prohibitive restriktioner spænder 
over ikke-toldmæssige hindringer som f.eks. kontingenter, licenskrav, restriktioner 
på fremmedvaluta og tekniske handelshindringer. Varer kan kun importeres af 
udenrigshandelssammenslutninger, som er bemyndiget hertil og i vid udstrækning 
kontrolleres af centralregeringen. 
Der er derfor grund til at tro, at en afskaffelse af de kvantitative restriktioner ville føre til en 
fornyet forøgelse af importen fra Kina og bidrage yderligere til en farlig svækkelse af de 
pågældende fællesskabsindustriers markedsposition, undtagen for så vidt angår 
glasvareindustrien, hvor dette ikke er lige så sandsynligt. 
På den baggrund mener Kommissionen, at de bevæggrunde, der fik Rådet til at indføre de 
kvantitative restriktioner, som er genstand for denne rapport, generelt set fortsat gælder, 
undtagen med hensyn til glasvarer. 
43 
KAPITEL 3 
GENNEMFØRELSE OG OPRETHOLDELSE AF 
TILSYNSFORANSTALTNINGER 
I. Tilsvnsforanstaltningernes formål 
Rådet indførte disse foranstaltninger for så nøje som muligt at kunne følge 
udviklingen i importen af en række varer, idet denne udvikling var foruroligende, 
men ikke udgjorde en umiddelbar fare for Fællesskabets industri. 
II. Gennemførelse 
Gennemførelsen af forudgående tilsynsforanstaltninger sker gennem en ordning 
med automatiske tilladelser, der omkostningsfrit udstedes for enhver ønsket 
mængde senest fem arbejdsdage fra indgivelsen af ansøgningen fra en hvilken som 
helst importør i Fællesskabet. 
Det ved forordning (EF) nr, 519/94 indførte standardiserede og forenklede 
fællesskabstilsynsdokument har muliggjort en maksimal begrænsning af de 
formaliteter, som importørerne og medlemsstaterne skal overholde ved import af 
varer, der er underlagt tilsyn. 
På baggrund af konklusionerne i Kommissionens første rapport besluttede Rådet i 
april 1996 ved forordning (EF) nr. 752/96: 
at fjerne en række varer, for hvilke importen i 1994 var enten 
ubetydelig eller lavere end i 1993, fra listen over varer, som er omfattet af 
fællesskabstilsyn 
at opføre visse varer, for hvilke kontingenterne blev afskaffet 
(handsker og sammenbyggede bilradioer), på listen over varer, der er 
omfattet af forudgående fællesskabstilsyn. 
Kommissionen må desværre konstatere, at et betydeligt antal medlemsstater trods 
dens anmodninger ikke har indgivet de krævede oplysninger om udstedelsen af 
tilsynsdokumenter eller kun har gjort dette i begrænset omfang eller efter den 
fastsatte frist, undtagen for så vidt angår fodtøj, og at tilsynet derfor ikke har været 
fuldstændigt effektivt. 
44 
III. Udviklingen i importen af de varer, der er omfattet af tilsyn 
I nedenstående tabel redegøres der for importen af varer under tilsyn i 1995 (med 
undtagelse af fodtøj) sammenlignet med importen i 1994, målt i tusinder ECU. 
—. _ 
KN-kode 
190190 90 
2827 10 00 
2905 49 90 
2918 14 00 
2941 30 00 
2941 40 00 
3204 13 00 
3204 15 00 
3604 
3905 20 00* 
4203 29 91 
4203 29 99 
6913 10 
7004 90 
7901 12 
8527 21 
8712 00 
9503 30 
9503 60 
9504 40 
9603 29 
9603 30 
9603 40 
9603 90 Varebeskrivelse 
Tilberedte næringsmidler 
Ammoniumch 1 orid 
Andre polyvalente alkoholer 
Citronsyre 
Tetracycliner og derivater 
deraf 
Chloramphenicol 
Basiske farvestoffer.... 
Kype-farvestoffer... 
Pyrotekniske artikler 
Poly vinylalkoholer 
Handsker 
Handsker 
Dekorationsgenstande af 
porcelæn 
Andet planglas 
Ulegeret zink ... 
Bilradioer 
Cykler 
Byggesæt 
Puslespil 
Spillekort 
Koste og børster 
Koste og børster 
Koste og børster 
Koste og børster 1994 
2 408 
1083 
1716 
28 380 
38 101 
9 736 
7 815 
5 034 
41578 
15 748 
4 764 
4 992 
94 126 
3 485 
0 
63 696 
1661 
33 687 
5 201 
2318 
14 476 
5 068 
15 174 
12 267 1995 
1 897 
1 307 
3 463 
21313 
48 402 
7 786 
7 773 
9 927 
67 210 
19711 
5 513 
4 041 
75 303 
3 223 
0 
35 174 
2 001 
50 884 
6 163 
2 592 
20 235 
7 037 
17 895 
15 857 Import fra 
Kina/tredje­
lande (1995) 
5,48% 
77,78% 
31,48% 
56,03% 
58,18% 
89,48% 
27,84% 
17,59% 
77,50% 
18,69% 
22,45% 
12,13% 
68,22% 
8,92% 
0% 
4,93% 
0,42% 
20,48% I 
31,82% 
24,73% 
41,94% 
24,22% 
67,27% 
28,58% 
Kilde : EUROSTAT 
tidligere 3905 30 00 45 |% 
For så vidt angår importen af fodtøj, skelnes der i EUROSTAT's statistikker ikke 
mellem fodtøj, der er underkastet tilsyn, og fodtøj, der ikke er det, hvorfor 
Kommissionen kun kan henvise til de tilsynsdokumenter, der er udstedt i 1995: 
ex 6402 99 1517 290 par 
ex 6403 91 et 99 10 331 353 par 
ex 6404 11 4 466 577 par 
lait 1 35 781 669par* 
( *) 1. Heri medregnet 19 466 449 par for Italien, hvor fordelingen på kategori er ukendt 
2. Tyskland har ikke indgivet oplysninger fra slutningen af juli 1995 til december 
1995. 
IV. Nødvendigheden af at opretholde tilsynsforanstaltningerne 
Ovenstående tal viser en betydelig vækst i importen for en række varer. 
Kommissionen finder, at det for de pågældende varer er nødvendigt at opretholde et 
forudgående tilsyn. 
For en række andre varer (KN-kode 1901 90 90, 7004 90, 7901 12 og 8527 21), 
hvor importen er ubetydelig eller er faldet siden 1994, finder Kommissionen, at det 
ikke længere er nødvendigt at opretholde tilsynsforanstaltningerne og foreslår derfor 
med henblik på at mindske den administrative byrde for både de nationale 
administrationer og importørerne at fjerne dem fra listen over varer, der er omfattet 
af foranstaltningerne. 
47 
KAPITEL 4 
KOMMISSIONENS KONKLUSIONER OG FORSLAG 
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at ordningen med kvantitative 
restriktioner og tilsynsforanstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 519/94, bør 
opretholdes, dog med følgende ændringer: 
1. Kvantitative restriktioner 
Afskaffelse af kontingentet for bordservice af glas (KN-kode 7013). 
Fritagelse af "dele til legetøj" fra kontingentet for legetøj. 
2. Tilsynsforanstaltninger 
Det foreslås at afskaffe tilsynet for varer henhørende under KN-kode 1901 90 90, 
7004 90, 7901 12 og 8527 21 og medtage bordservice af glas (KN-kode 7013) på 
listen over varer, der er omfattet af tilsyn. 
48 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 11 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 02 
Katalognummer : CB-CO-97-007-DA-C 
ISBN 92-78-14984-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
ki