KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 347 endelig udg. 
Bruxelles, den 01. september 1993 
Meddelelse 
fra 
Kommissionen 
vedrørende etablering af et tværeuropæisk ISDN-net 
Forslag t i I 
Rådets beslutning 
om en række retningslinjer for udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net 
Forslag t i I 
Rådets beslutning 
om vedtagelse af en flerårig EF-foranstaltning for udvikling af et 
tværeuropæisk ISDN-net (TEN-ISDN) 
(forelagt af Kommissionen) 
_4-2 
Indholdsfortegnelse 
Resumé 4 
1. Et tværeuropæisk ISDN-net - behovet for en ny fase 5 
2. Retningslinjer for ISDN 10 
2.1. Målsætninger 10 
2.2. Prioriterede områder 13 
2.3. Indsatsområder 14 
2.4. Projekter af almen interesse 18 
2.4.1 Projekter under indsatsområde 1 18 
2.4.2. Projekter under indsatsområde 2 19 
2.4.3. Projekter under indsatsområde 3 20 
2.4.4. Projekter under indsatsområde 4 20 
3. EFs bidrag: det flerårige TEN-ISDN program 22 
3.1. Indledning 23 
3.2. Støtte til projekter af almen interesse 23 
3.2.1 .Forundersøgelser 23 
3.2.2. Økonomiske incitamenter til udførelse af projekter af almen interesse 23 
3.2.3. To vigtige projekter: datakommunikationsplatformen og EURO-mærket 24 
3.3. Interkonnektivitets- og interoperabilitetsfremmende foranstaltninger 24 
3.4. Finansieringsaspekter 25 
4. Koordination af medlemsstaternes politik 26 
4.1. Generelle aspekter 26 
4.2. TEN-ISDN Udvalget 27 
4.3. EURO-ISDN koordinationsplatformcn 27 
5. Samarbejdet udadtil 29 
6. Baggrunden for El-'s ISDN-foianstaltning M) 
1. Konklusion 33 
3 
Bilag A 
Bilag B 
Bilag C Oversigt over bilag 
Ov«?rvi«?w (Xi thr ISDN conæpt 
Details of the Conmunity ISDN policy 
Series of guidelines: overview 
BilagD: Summary table on Euro-ISDN availability 
Bilag E: % territorial coverage of Euro-ISDN 
RESUME 
Formålet med denne meddelelse er at fremsætte forslag til en række foranstaltninger til etablering af et 
tværeuropæisk ISDN-net (TEN-ISDN). Det er tanken, at der skal etableres avancerede 
teleinfrastrukturer, således at alle aktører på det indre marked, og ikke mindst de mange små og 
mellemstore virksomheder, får bedre muligheder for at udnytte det grænsefrie marked. 
Fordelen ved at etablere sådanne avancerede infrastrukturer er, at dette vil betyde en forbedring af det 
indre markeds funktion, hvilket vil skærpe Europas konkurrenceevne. 
ISDN er et generelt orienteret net med mange anvendelsesmuligheder. Det kan anvendes til fremføring 
af både tale, data og billeder via én enkelt tilslutning. Systemet er en videreudvikling af nutidens 
telefonnet og det vil derfor naturligt egne sig som tværeuropæisk net. 
ISDN har været hjørnestenen i EF's telekommunikationspolitik lige siden 1984, hvor man begyndte at 
samordne indførelsen ISDN i alle medlemsstater. 
Flere af Rådets retsakter har tager sigte på en samordnet indførelse af ISDN, og i juni 1992 
understregede Rådet da også, hvor vigtigt det er, at ISDN udvikles som et tværeuropæisk net. 
Med udgangspunkt i Traktatens bestemmelser og i de ovennævnte rådsbeslutninger fremsætter 
Kommissionen hermed forslag til en EF-foranstaltning med følgende indhold: 
For det første skal der vedtages en række retningslinjer for etablering af et tværeuropæisk ISDN-neL 
Disse retningslinjer omfatter målsætninger, prioriterede områder, indsatsområder og projekter af 
almen interesse. 
For det andet skal der vedtages en flerårig EF-foranstaltning med henblik på implementering af 
projekter af almen interesse og af interoperabilitetsfremmende foranstaltninger. Denne IiF-
foranstaltning kommer først og fremmest til at omfatte forundersøgelser samt implementeringsstøtte i 
form af rentetilskud og lånegarantier. Heri indgår kun foranstaltninger, hvor den tilsigtede målsætning 
ikke kan realiseres gennem medlemsstaternes egne bestræbelser. 
For det tredje skal der etableres en samordningsgruppe på højt niveau, som skal bistå Kommissionen i 
gennemførelsen af den flerårige foranstaltning. 
Slutteligt foreslår Kommissionen på baggrund af ISDN's globale natur, at man indleder sonderende 
drøftelser med lande uden for EF, og blandt andet med EFTA-landene, for at undersøge, hvorvidt 
disse lande kan inddrages i projekter af fælles interesse. 
Sammen med denne meddelelse fremsendes to forslag til rådsbeslutninger, dvs. én om de generelle 
retningslinjer og én om en flerårig EF-foranstaltning. 
1 . ET TVA-RKUKOIM-ISK ISDN-NKT - HMIOVIiT FOR HN NY 1-ASK 
1. Et af de vigtigste mål i EF's telekommunikationspolitik er at sørge for, at nettene sammenkobles 
i en infrastruktur, som giver mulighed for at stille et sæt harmoniserede tjenester til rådighed i 
hele EF. 
Det er generelt et karakteristisk træk ved nettene i de forskellige europæiske lande, at de altid har 
været baseret på landenes egne infrastrukturer, og at der ikke har været nogen indbyrdes 
forbindelse mellem disse. Dette har betydet, at det har være vanskeligt at indføre harmoniserede 
tjenester på fælleseuropæisk grundlag, og at der nu findes en række systemer, som er teknisk 
inkompatible. 
2. Det er klart, at disse forhold er uforenelige med det indre markeds sigte. 
Med realiseringen af et indre marked opstår der ikke blot nye behov for kommunikation mellem 
medlemsstaternes administrationer0, den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer 
og kapital medfører også, at der opstår nye behov for kommunikation mellem de økonomiske 
aktører på det indre marked. 
Der er almindelig enighed om, at det er særligt vigtig for etableringen af et konkurrenceorienteret 
marked, at de små og mellemstore virksomheder har optimale kår. Disse virksomheder har ofte 
ikke råd til specialløsninger, såsom egne interne net eller skræddersyede programmer. Da der i 
EF findes omkring 10 mio virksomheder af denne art, vil det helt klart være en fordel, om de 
kan sikres adgang til samme generelle telenet. 
3. ISDN2) er en naturlig videreudvikling af telefonnettet og anvender de eksisterende 
infrastrukturer. Dette system har således siden 1984 været et nøgleelement i EF's 
telekommunikationspolitik. 
ISDN, der bygger på avanceret teknologi, er et system i stadig udvikling. Det stiller en lang 
forskellige tale- og datatjenester i udsigt og må derfor betragtes som den ideelle løsning på 
telekommunikationsbehovene i det indre marked. Rådet vedtog således i december 1986 en 
henstilling om samordnet indførelse af ISDN i Det europæiske Fællesskab3), hvori man lagde 
en tidsplan for en trinvis indførelse af ISDN-tjenester på grundlag af harmoniserede standarder 
for grænseflader og udstyr. 
1) Jf. Kommissionens meddelelse om etablering af datakommunikationsnet mellem administrationerne, KOM(93)69 
endelig udgave 
2) Der star for Integrated Services Digital Network - det tjenesteintegrerede digitalnet 
3) Rådets henstilling af 22. december 1986 om samordnet indførelse af et tjenesteintegreret digitalnet i Det europæiske 
Fællesskab (86/659/EØF, EFT nr. L 382 af 31.12.1986, s. 36) 
Kommissionen udailxîjdei hvert år en meddelelse med en statusrapport om ISDN. Rådet har 
med baggrund i disse rapporter udstedt to resolutioner om ISDN. I 1989 vedtog Rådet en 
resolution om yderligere samordning i forbindelse med indførelsen af et tjenesteintegreret 
digitalnet (ISDN) i Fællesskabet inden 19924), og i juni 1992 blev der vedtaget endnu en 
resolution, hvori det understreges, hvor vigtigt det er at etablere et tværeuropæisk ISDN-net5*. 
Man har via STAR-programmet ydet et bidrag til indførelsen af ISDN i de mindre gunstigt 
stillede områder6). 
ISDN betragtes ydermere som et af de højt prioriterede områder i forbindelse med indførelsen af 
ONP-vilkår7). 
Med hensyn til ONP skal det fremhæves, at ISDN-initiativeme inden for ONP og inden for 
TEN supplerer hinanden, og at de i to henseender kan betragtes som en nødvendig indbyrdes 
forstærkning. For det første i henseende til bestemmelserner, der skal udformes således, at 
leverandører af tillægstjenester gives adgang til de offentlige net på et åbent og ikke-
diskriminerende grundlag, og således at indførelsen af nye tjenester på et liberaliseret grundlag 
fremmes. For det andet i henseende til infrastrukturer, idet disse må udbygges, så de giver 
mulighed for at anvende de hjælpemidler, der omhandles inden for TEN-rammerne, til at 
fremme enhedsmarkedets funktion. 
ISDN er et kredsløbskoblet net, som anvender en basal transmissionshastighed på 64 kbit/s til 
fremføring af en lang række forskellige tjenester (tale, data, tekst og billeder) via én og samme 
tilslutning. I forhold til telefonnettet kan man med ISDN opnå en bedre kvalitet og en højere 
transmissionskapacitet. Til eksempel kan nævnes, at det varer omkring 1 minut at overføre 1 
A4-side pr. fax via telefonnettet, mens samme transmission via ISDN vil tage omkring 3-4 
sekunder og resulterer i et dokument af langt højere kvalitet (højere opløsning). 
For nærmere enkeltheder om ISDN-konceptet henvises til bilag A. 
Det overordnede sigte i EF's ISDN-politik har siden 1984 været en koordineret indførelse af 
ISDN i medlemsstaterne. De vigtigste punkter i denne politik er harmoniseringen af bruger/net­
grænsefladen, idet dette giver mulighed for at skabe et marked for masseproducerede terminaler, 
og adgangen til standardiserede tilslutninger, der vil gøre det lettere (for tredjedpart) at stille 
tillægstjenester (Value Added Services - VAS) til rådighed. 
ISDN er yderst velegnet, hvis der skal indføres et generelt, koblet net i hele Europa og i den 
øvrige verden. Denne teknologi er særdeles velegnet, når man skal opfylde de mange generelle 
og specifikke kommunikationsbehov, som den offentlige og den private sektor har i hele EF. 
4) EFTnr. C 196 af 1.8.1989, s. 4 
5) EFT nr. C 158 af 25.6.1992, s. 1 
6) Rådets forordning af 27. oktober 1986 om gennemførelse af et Fællesskabsprogram til udvikling af visse ugunstigt 
stillede regioner i Fællesskabet gennem bedre adgang til avancerede telekommunikationstjenester (STAR-programmet) 
(86/3300/EØF), EFT nr. L 305 af 31.10.1986, s. 1 
7) ONP - Open Network Provision. 92/383/EØF af 5.6.1992, EFT nr. L 200 af 18.7.1992. 
6. ISDN er nu en kommerciel realitet i seks medlemsstater. Den nuværende implementering er 
imidlertid endnu ikke teknisk harmoniseret i det fornødne omfang. 
Som følge af en lang række forskellige omstændigheder, der er nærmere beskrevet i 
Kommissionens årlige statusrapport vedrørende ISDN i EF, har man ikke været i stand til at 
overholde den oprindelige tidsplan for indførelsen af harmoniserede ISDN-tjenester. 
Indførelsen af ISDN på grundlag af standarder udarbejdet af ETSI8) er nu berammet til at finde 
sted i løbet af 1993. Denne harmoniserede implementeringsform omtales i det følgende som 
EURO-ISDN. 
EPs indførelse af ISDN er således inde i en overgangssituation, idet man er på vej fra nationale 
implementationer til EURO-ISDN. 
Alle offentlige netoperatører i EF har undertegnet et samarbejdsmemorandum vedrørende ISDN 
(Memorandum of Understanding on ISDN - MOU), hvori de forpligter sig til at implementere 
EURO-ISDN. Det vil vare en årrække, inden denne implementering er fuldstændig gennemført. 
Det egentlige formål med næværende forslag er at få indført faciliteter, der opfylder EURO-
ISDN, og/eller moderniseret eksisterende ISDN-tjenester til EURO-ISDN. 
Bilag B indeholder en definition af EURO-ISDN. 
Kun hvis der overalt er adgang til denne moderne type teleinfrastrukturer, vil man kunne 
realisere den tilsigtede økonomiske samhørighed. Det er vigtigt, at regionerne i EF's 
yderområder ikke sakker agterud i forbindelse med implementeringen af EURO-ISDN, idet 
noget sådant vil kunne forringe disse områders stilling yderligere. 
Omvendt gælder det også, at de økonomiske beslutningstagere i de mere veludviklede regioner 
kun kan udnytte de basale infrastrukturers potentiel fuldt ud, hvis de kan kommunikere med alle 
regioner i EF via samme net. 
De offentlige netoperatører har allerede truffet adskillige foranstaltninger. Men der mangler 
endnu visse aspekter, inden EURO-ISDN er indført overalt i EF. Der må nødvendigvis træffes 
yderligere foranstaltninger i medlemsstaterne og på EF-niveau, hvis man skal sikre, at der 
overalt i EF er adgang samme minimumssæt af harmoniserede basistjenester. 
9. Overgangen fra de eksisterende ISDN-tjenester til hannoniserede EURO-ISDN tjenester - der er 
resultatet af de nye behov og de nye muligheder, som etableringen af enhedsmarkedet stiller i 
udsigt - bør udnyttes til at igangsætte en ny fase i ISDN-politikken. 
8) Det Eurojxeiskc Institut for Telestandarder 
I nærværende meddelelse opstilles der rummer for, hvilke foranstaltninger FF med fordel vil 
kunne træffe for at supplere de bestræbelser, der allerede er i gang i medlemsstaterne. Der 
opstilles en række retningslinjer, med målsætninger, prioriterede områder og forslag til 
indsatsområder og til projekter af almen interesse, der kan bidrage til realiseringen af nævnte 
målsætning og prioriterede områder. 
Sammen med nærværende meddelelse fremlægges endvidere to rådsbeslutningsforslag (del II i 
dokumentet). 
I det første forslag opstilles der en række retningslinjer for indførelsen af et tværeuropæisk 
ISDN-net. 
Det andet forslag vedrører igangsættelsen af et flerårigt program til realisering af retningslinjerne 
i TEN-ISDN programmet. 
De to beslutningsforslag bygger på Rom-Traktatens artikel 235. 
Den ene beslutning er vedlagt en finansieringsoversigt. 
Den metode, man har valgt til implementering af rammerne omkring gennemførelsen af forsla­
gene, er beskrevet i pkt. 3 og 4. Det er tanken, at der skal gennemføres en flerårig EF-aktion 
(TEN-ISDN). Det er nærmere forklaret i pkt. 6, hvorfor det vil være formålstjenligt med en 
EF-foranstaltning vedrørende ISDN. 
I henhold til det andet beslutningsforslag skal Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg (jf. 
pkt. 4.2.). Ydermere er der fremsat forslag om en "koordineringsplatform" (jf. pkt. 4.3), der 
skal give mulighed for at føre en direkte dialog med de vigtigste af de beslutningstagere, der 
berøres af TEN-ISDN foranstaltningerne inden for denne sektor. 
Mange behov såvel i det offentlige som i det private kan opfyldes ved hjælp af ISDN. I 
forbindelse med det forslag om oprettelse af tværeuropæiske datakommunikationsnet^ mellem 
administrationerne, der fremsættes parallelt hermed, har man derfor lagt vægt på at indkredse 
alle de anvendelsesmuligheder, hvor indførelsen af ISDN kan få positive virkninger. 
Der tages ligeledes højde for næste generation af koblede net, dvs. integreret bredbånds­
kommunikation (IBC), idet den teknologiske udvikling heraf indgår i EF's FlTJ-foranstaltning 
under RACE-programmet. Det er også hensigten at fremsætte en række forslag til retningslinjer 
for den videre udvikling af integreret bredbåndskommunikation inden for rammerne af 
tværeuropæiske net. 
Man agter at sikre en nær samordning med de øvrige forslag vedrorende tværeuropæiske 
telenet, som netop nævnt (TNA-IDA, TFN-IBC). Det forventes, at man vil kunne drage fordel 
af positive afsmitningsvirkninger navnlig i forbindelse mal harmoniseringen af 
protokolarkitekturerne inden for datakommunikation. 
9) Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om indførelse af tværeuropæiske datakommunikationsnet 
mellem administrationerne. 
Ved gennemførelsen af de i dette forslag fremsatte foranstaltninger vedrørende indførelse af et 
tværeuropæisk ISDN net, må der lages hensyn til, at forholdene kan a-iulie sig hvad angår 
lovgivningen.Som det var fastlagt i de første to EF-foranstaluiinger, der blev vedtaget i 199010) 
om liberalisering af adgangen til offentlige net og af teletjenester, gennemførte Kommissionen i 
1992 en undersøgelse af forholdene inden for teletjenester i EF. Efter indgående at have drøftet 
dette dokument og forslagene heri fremsatte Kommissionen den 28.4.1993 en meddelelse10 til 
Rådet og Europa-Parlamentet, hvori man foreslog en række foranstaltninger, som man trinvis 
kunne indføre i perioden op til 1998 med henblik på tilpasning af bestemmelserne for 
teletjenester og etablering af infrastrukturer. 
Skulle bestemmelserne blive ændret på en måde, som berører udviklingen af ISDN, i løbet af 
perioden, vil der blive taget fuldt hensyn hertil. Med henblik herpå har man indsat en 
revisionsklausul i artikel 8 i det første beslutningsforslag.00000000 
10. Forslagene i nærværende dokument skal ses på baggrund af meddelelse KOM(92)2000 og 
KOM(92)200112), samt på baggrund af Kommissionens meddelelse til Rådet om 
tværeuropæiske net13). 
Rådet understregede allerede den 7. december 1992 i en resolution, at det bør sikres, at det indre 
marked14) fungerer tilfredsstillende, og at det haster med at udbygge datakommunikationsnettet 
og andre kommunikationsnet. Nærværende forslag om indførelse af et tværeuropæisk ISDN-net 
er en udløber heraf. 
Da ISDN fungerer som infrastruktur, blev dette emne behandlet i forbindelse med det 
vækstinitiativ, hvorom der blev truffet beslutning på rådsmødet i Edinburgh. Man har allerede 
holdt de første møder med Den Europæiske Investeringsbank om, hvorledes ISDN-projekter 
kan inddrages i den midlertidige lånefacilitet. Efter beslutningen om Delors II pakken er man 
gået i gang med at undersøge mulighederne for samfinansiering inden for rammerne af andre 
EF-ordninger, blandt andet strukturfondene. 
10) Rådcis direktiv af 28. juni 1990 om oprettelse af det indre marked for teletjenester ved gennemførelse af ONP (Open 
Network Provision - Tilrådighedsstillclse af åbne net) (90/387/EØF); Kommissionens direktiv af 28. juni 1990 om 
liberalisering af markedet for teletjenester, 90/388/EØF, EFT nr. L 192 af 24.7.1990, s. 10; 
11) KOM(93)159af28.4.1993,s. 2 
12) KOM(92)2000 og 2001 af 12.2.1992 
13) KOM(90)585 endelig udgave af 10.12.1990 
14) EFK nr. C 334 af 18.12.1992, s. 1-3 
in 
2. RETNINGSLINJER FOR ISDN 
11. Efter vedtagelsen af Rådets resolution af 5. juni 1992 blev der med henblik på fastlæggelse og 
implementering af et tværeuropæisk ISDN-net udarbejdet en række retningslinjer, dvs. 
målsætninger, prioriterede områder, indsatsområder og projekter af almen interesse. 
Skemaet på næste side viser, hvorledes disse retningslinjer er organiseret. 
Helt fra begyndelsen var det klart, at udarbejdelsen af disse retningslinjer krævede et tæt 
samarbejde mellem de forskellige aktører i sektoren. Retningslinjerne blev drøftet i en 
arbejdsgruppe (WG TEN-ISDN), hvori de offentlige netoperatører og medlemsstaternes 
myndigheder deltog. Der blev opstillet rammer for den påtænkte EF-foranstaltning. 
12. Der fremsættes forslag til, hvordan man bedst kan støtte indførelsen af EURO-ISDN og sørge 
for at denne teknologi opfylder de behov, som alle aktører på enhedsmarkedet ønsker tilgodeset. 
13. Hovedformålet er en harmoniseret og hurtig indførelse af EURO-ISDN. Udgangspunktet er de 
allerede eksisterende kommercielle ISDN-tjenester, der adskiller sig fra hinanden i forskellig 
henseende, samt de offendige telenetoperatørers planer for indførelse af EURO-ISDN. 
Det skal undersøges, hvor der i planerne kan optræde flaskehalsproblemer hvad angår 
etableringen af EURO-ISDN, antallet af tjenester og forskellige andre aspekter. Der fremsættes 
forslag til, hvornår planerne vedrørende infrastrukturerne skal evalueres (se pkt. 28). Der 
fremsættes også forslag om, at man inden for disse rammer medtager private ISDN-net, når de 
opfylder de relevante harmoniserede standarder. 
Der udpeges en række foranstaltninger til afhjælpning af disse flaskehalsproblemer. De vigtigste 
krav til sådanne projekter er økonomisk rentabilitet og almen interesse. De grundlæggende 
tekniske principper for forslagene er interoperabilitet og intcrkonnektivitet. 
14. Der lægges i forslaget stor vægt på, at der stilles en række indbyrdes kompatible basistjenester 
(en "platform" af tjenester) til rådighed overalt i EF. Dette indebærer støtteforanstaltninger for 
interoperabiliteten i de tjenester, der udbydes via ISDN, eller som kan konsulteres via ISDN. 
Der fremsættes også forslag om, hvomår der i praksis bør stilles en sådan tjenesteplatform til 
rådighed. 
2.1. MÅLSÆTNINGER 
15. En fuld udnyttelse af ISDN's potentiel forudsætter en harmoniseret implementering i hele EF. 
Der kan således opstilles to målsætninger for indførelse af et ægte tværeuropæisk og generelt 
koblet ISDN-net. 
OVERVIEW OF TEM-ISDN) 
OBJECTIVE 01 
Availability of 
EURO-ISDN conformant 
facilities Including a 
basic set of harmonised 
services. OBJECTIVE 02 
Full Geographical 
coverage of EURO-ISDN 
offerings In all Member 
States. 
PRIORITY P1 
Rapid availability of 
EURO-ISDN offerings 
lor allbuslness users, In 
particular SMEs. PRIORITY P2 
Maximisation of the 
usage of EURO-ISDN 
In the Community. PRIORITY P3 
Facilitation of access 
of the peripheral 
regions by means of 
EURO-ISDN. 
MEASURES LI 
Elimination ol 
::!9-necks In the 
roll out of 
EURO-ISDN. MEASURES U 
Ensurance of 
end-to-end 
Interoperability ol 
telematlc services. MEASURES 13 
Migration ol public 
and private sector 
applications to 
EURO-ISDN. MEASURES 14 
Promotion ol 
EURO-ISDN terminal 
avallallabiiliy. 
ST=, 
12 
16. Den første målsætning er, at der må etableres et sæt EURO-ISDN tjenester, der specifikt kan 
opfylde behovene på enhedsmarkedet 
Ol Der bør etableres faciliteter, herunder et basalt sæt harmoniserede tjenester, på 
basis af EURO-ISDN. 
17. Ved faciliteter baseret på EURO-ISDN forstås, at bruger/net-grænsefladen skal harmoniseres 
som fasdagt i de relevante ETSI-standarder. Der indføres to ISDN-tilslutninger: en basis­
tilslutning og en primærtilslutning. 
Ved harmoniserede tjenester forstås, at et basalt sæt tjenester skal stilles til rådighed på grundlag 
af europæiske standarder. 
Det basale tjenestesæt omfatter både de tjenester, der indgår i samarbejdsmemorandummet om 
ISDN i Europa (jf. bilag B), og de datakommunikationstjenester, der tager sigte på 
abonnenternes mest presserende behov, herunder simpel filoverførsel, elektronisk post, generel 
adgang til databanker (herunder teledata (videotex)), billedtelefoni og fax (gruppe 4). 
For en nærmere redegørelse herfor henvises dl pkt. 32 og 33. 
18. Til sikring af, at EURO-ISDN tjenester udbydes som fastlagt i ovennævnte målsætning, således 
at alle i EF, som ønsker det, kan få adgang hertil, opstilles følgende målsætning 2: 
02 Der bør være fuld geografisk dækning med EURO-ISDN tjenester i alle 
medlemsstater 
19. Denne målsætning omfatter både dækningen med infrastrukturer i de enkelte medlemsstater 
(national konnektivitet), og den internationale sammenkobling af medlemsstaterne (international 
konnektivitet). 
Ved national konnektivitet forstås den komplette indførelse af de to harmoniserede EURO-ISDN 
tilslutninger (både basis- og primærtilslutning). Dette kan ske på nationalt plan ved at udstyre de 
lokale centraler med EURO-ISDN funktioner, eller på anden måde, f. eks. gennem remote 
accesses. National konnektivitet implicerer også, at landets netsignaleringssystemer 
modemiseres, således at det komplette sæt EURO-ISDN faciliteter kan bruges. 
International konnektivitet forudsætter, at den protokol, der vedtages (for eksempel ISUP 
version 1,5), implementeres i medlemsstaternes udlandscentraler. De nuværende ISDN-
implementeringer tillader opkobling af internationale samtaler, men der anvendes forskellige 
protokoller mellem udlandscentralerne, hvilket medfører en række begrænsninger i 
mulighederne, bl.a. med hensyn til tjenesteforbindelser. Bilag E indeholder er oversigt over den 
planlagte indførelse af version 1 af ISUP. 
20. Ved opfyldelsen af disse målsætninger skal der tages hensyn til de allerede etablerede nationale 
ISDN-tjenester og de allerede opstillede planer for indførelsen af EURO-ISDN. 
15) ISDN User Part er et ISDN-system til signalering mellem centraler 
n 
2.2. PKIOKITKKKDI-: OMKÀDI-K 
21. I de prioriterede områder, som er en følge af ønsket om hurtigt at indføre et tværeuropæisk 
EURO-ISDN net på basis af de ovenfor fasdagte målsætninger, er der taget hensyn til 
tidspunktet for realiseringen af enhedsmarkedet.og den forventede udvikling inden for 
kommunikationsbehovene i EF. 
Som nævnt under pkt 6 har alle offentlige netoperatører i EF undertegnet samarbejdsmemoran-
dummet om indførelse af EURO-ISDN. 
I henhold til de offentlige telenetoperatørers nuværende planer (jf. bilag C og D) begynder man 
med indførelsen af EURO-ISDN omkring midten af 1993. Alle medlemsstater vil have indført 
EURO-ISDN inden udgangen af 1993. 
22. Indførelsen af EURO-ISDN kommer til at vare flere år. Nogle operatører har fasUagt frister for, 
hvornår hele landet skal være dækket. Andre lande ikke har lagt planer endnu, og spørgsmålet 
om, hvordan indførelsen kommer til at forløbe rent geografisk, afhænger af efterspørgslen. 
Det er således påkrævet med en plan for markedsføringen af EURO-ISDN og for fastiæggelse 
af frister. 
23. Alle markedsanalyser tyder på, at man i de første år af indførelsen af ISDN må fokusere på 
erhvervskunderne. Den vigtige rolle, som de små og mellemstore virksomheder spiller for 
økonomien, er allerede blevet fremhævet (jf. kapitel 1). 
Det første prioriterede område er følgende: 
P1 Der bør hurtigt indføres EURO-ISDN tjenester med henblik på erhvervskunderne, 
navnlig i de små og mellemstore virksomheder. 
24. Andet prioriterede områder vedrører ønsket om en maksimal udnyttelse af EURO-ISDN inden 
for EF. På nuværende tidspunkt får mange brugere af avancerede teletjenester deres 
kommunikationsbehov dækket ved hjælp af dedikerede net og tjenester. Når først EURO-ISDN 
er indført, vil det kunne tænkes, at en stor del af disse kunne finde et økonomisk fordelagtigt 
alternativ i ISDN. 
P2 Brugen af EURO-ISDN i EF bør maksimeres 
25. En moderne, harmoniseret tjeneste, som er tilgængelig overalt, og som kan udnyttes til mange 
anvendelsesformål, er en altafgørende forudsætning for at kunne realisere EF's ønske om bedre 
økonomisk samhørighed. Tredje prioriterede område bliver derfor at give yderregionerne bedre 
adgang til ISDN. 
P3 EURO-ISDN bor udnyttes til at give yderregionerne bedre adgang til kommunikation 
14 
Der er for tiden drøftelser i gang mellem medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på en 
revision af bestemmelserne vedrørende strukturfondene. Da ISDN haren infrastrukturfunktion, 
og da Kommissionen16)I har konstateret, at der i tidsrummet indtil år 2000 er brug for op imod 
40 mia. ECU til udbygning og opgradering af teleinfrastrukturerne i de mindre gunstigt stillede 
områder, menes det berettiget at udnytte flere forskellige finansieringsordninger, herunder 
strukturfondene, med henblik på ISDN. Hvad angår støtte fra strukturfondene ligger inititativet 
hos medlemsstaterne. 
2.3. INDSATSOMRÅDER 
26. Dette afsnit omhandler forslag til indsatsområder. Forslagene er udformet på en sådan måde, at 
man bedst muligt tager hensyn til de ovennævnte målsætninger og prioriterede områder. 
Eftersom nævnte målsætninger og prioriterede områder er af generel art, gælder de principielt 
for alle de i det nedenstående beskrevne indsatsområder. 
De projekter af almen interesse, der er fastlagt for hvert af nævnte indsatsområder (jf. pkt 2.4), 
giver et godt billede af nævnte indsatsområder. 
Der opstilles rammer for en eventuel EF-foranstaltning. Sigtet hermed er at sikre komplemen­
taritet mellem medlemsstaternes foranstaltninger og en eventuel EF-foranstaltning. 
I forbindelse med gennemførelsen af disse foranstaltninger vil der blive lagt vægt på at tilgodese 
erhvervskundernes og yderregionernes behov. 
27. De fire foreslåede indsatsområder 
Sigtet er at give erhvervskunder adgang til EURO-ISDN tilslutninger og basistjenester, og 
flaskehalsproblemer i de allerede eksisterende indførelsesplaner må derfor elimineres. 
L1 Flaskehalsproblemer ved indførelsen af EURO-ISDN må afhjælpes 
Dette gælder både i forbindelse med indførelsen i medlemsstaterne og i forbindelse med 
sammenkobling af de forskellige landes net. 
Hvad angår indførelsen af EURO-ISDN faciliteter er der store forskelle mellem de offentlige 
teleoperatørers opstillede planer, navnlig hvad angår spørgsmålet om, hvomår der opnås fuld 
dækning. I nogle lande vil dette allerede være tilfældet ved udgangen af 1994 eller 1995, mens 
andre operatørers planlægning implicerer, at den fulde indførelser først er gennemført i 1996/97 
eller senere, alt afhængigt af den specifikke situation. 
1(3) SEC(92) 1048 endelig udgave af 21.10.1992, s. 32 
15 
Eliminering af flaskehalsproblemer er først og fremmest et spørgsmål om at fremskynde de 
eksisterende investeringsplaner. Der må i hvert enkelt tilfælde tages hensyn til kommercielle 
argumenter, ligesom der må gennemføres en undersøgelse af behovet i det pågældende 
geografiske område. 
Der kan endvidere blive nødvendigt at sikre, at EURO-ISDN tjenester, som er indført på 
forhånd, opgraderes, så de opfylder de harmoniserede standarder. 
28. På baggrund af disse overvejelser og med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer godt, 
må det fastsættes, at erhvervskunder skal have adgang til EURO-ISDN faciliteter senest ved 
udgangen af 1994. Denne frist lægges til grund ved vurderingen af planerne og ved 
bedømmelsen af, hvilke foranstaltninger der kan bidrage til, at de lande - og det vil først og 
fremmest sige yderregionerne - hvor dækning i henhold til nuværende planlægning først vil 
blive fuldstændig et stykke tid efter den fastlagte frist, får mulighed for at indhente de lande, der 
har planlagt en hurtigere indførelse. 
29. Via kun to harmoniserede netgrænseflader får man nu adgang til en lang række forskellige 
tjenester, og dette kan meget vel blive udslagsgivende for ISDN's succes. For mange brugere 
kommer dette til at betyde, at det ikke længere er nødvendigt at abonnere på mere end ét telenet 
Drøftelser i det europæiske ISDN-Brugerforum har gjort det klart, at der er et presserende 
behov for at sikre, at der i hele Europa bliver adgang til en række basale datakommunikations-
tjenester og -systemer, udover telefoni. EURO-ISDN er udformet med henblik på at kunne 
formidle sådanne tjenester. 
I en tidliaermeddelelse fra Kommissionen vedrørende indførelse af et tværeuropæisk 
datakommunikationsnet mellem administrationerne gives der en nærmere redegørelse for, hvor 
stor en rolle det spiller for en korrekt funktion af det indre marked, at der er adgang til 
veldefinerede datakommunikationstjenester. 
Også for erhvervslivet er det vigtigt, at der findes en basal datakommunikationsplatform, som 
der er adgang til overalt i EF, idet dette er fomdsætningen for, at det indre markeds økonomiske 
beslutningstagere kan få det fulde udbytte af de skala- og sigtebesparelser, som et marked uden 
indre grænser stiller i udsigt. 
Alle økonomiske aktører bør have adgang til en sådan datakommunikationsplatform. Dette kan 
kun realiseres inden for rammerne af den næste generation af det generelle koblede tclekom-
munikationnet, det vil i første omgang sige ISDN og senere IBCN .17> 
Det er ikke kun private, som vil drage fordel af en sådan basal datakommunikation. Mange af 
administrationerne har også Ix'hov for at udveksle data (jf. redegørelsen i forslaget om 
indførelse af datakommunikation mellem administrationerne). Denne omstændighed er der 
refereret til i forslaget, og det ligger i sagens natur, at man søger at sikre positive 
afsmitningseffektiver i samspillet med de to forslag. 
17) l>el integrerede brcdhandskommunikntionsncl 
16 
Det er nødvendigt at sikre, at disse tjenester og systemer stilles til rådighed på en sådan måde, at 
slutbrugernes systemer kan fungere sammen (interoperabilitet). Man bør også fremme foranstalt­
ninger, der har til formål i højere grad at gøre slutbrugerne opmærksomme på, at sådanne 
interoperative tjenester står til rådighed. 
30. Hidtil er dette brugerønske kun delvis blevet opfyldt. 
Indsatsområde 2 vedrører derfor tjenesternes interoperabilitet 
Forslaget er udformet med henblik på, at tjenester - når bortses fra taletelefoni - skal udbydes på 
konkurrencevilkår. 
L2 Datakommunikationstjenesternes end-to-end interoperabilitet bor sikres. 
31. Dette indsatsområde har to vigtige underinddelinger: 
a) indførelse af en fælles platform for datakommunikation 
b) indførelse af et EURO-mærke for interoperative tjenester 
32. Ved en fælles platform for datakommunikation forstås en række datakommunikation spro to-
koller, der er ordnet i en "protocol stack" på grundlag af et veldefineret arkitekturkoncept. 
Udtrykket implicerer således, at der er konsensus vedrørende protokolarkitekturen for de 
pågældende tjenester (se nedenstående liste, hvori man så vidt muligt anvender bestemte 
protokoldele til mere end en tjeneste (f.eks. bruges T.90-protokollen18>' til flere forskellige 
tjenester)). 
Der er et særligt behov for følgende fem tjenester, som derfor foreslås inddraget i nævnte 
platform: 
simpel filoverførsel 
elektronisk post 
generel adgang til databaser (herunder teledata (videotex)) 
billedtelefoni 
fax (gruppe 4). 
Slutmålet i dette forslag er, at alle brugere i hele Europa skal have adgang til disse tjenester via 
ISDN. 
\8) T.90-protokollen er defineret af CC11T med henblik på ISDN-datakommunikationstenninaler 
17 
33. Andre aspekter er spørgsmålet om adgangen til sådanne tjenester fra ISDN-tilslutninger (f.eks. 
via PC-baserede ISDN-TERM INALER (PCIl9)) og vurderingen af virkningen af, hvilken 
virkning en sådan ensartet protokolarkitektur har på terminalsystemerne. 
ISDN er (ved hjælp af passende kanal- og signaleringsressourcer, der kan afhænge af, hvilken 
tjeneste der ønskes) specielt udviklet til at kunne bruges til sådanne datakommunikations­
tjenester, men systemet er transparent med hensyn til den transportfunktion, det stiller til 
rådighed for disse tjenester. 
I modsætning til de hardware-baserede infrastrukturer kan tjenester, der typisk er software-
baserede, nemt ændres, og dette kan medføre inkompatibilitet. 
34. Hovedformålet med EURO-mærket er at fremme end-to-end interoperabiliteten, ved at 
producenterne frivilligt overholder bestemte specifikationer, 
Der er en tæt sammenhæng mellem datakommunikationsplatformen og EURO-mærket De to 
foranstaltninger dækker principielt samme udsnit af tjenester. 
35. Hvis markedføringen af EURO-ISDN skal lykkes, må der stå et tilstrækkeligt antal 
basistjenester til rådighed, ligesom det er vigtigt, at sådanne tjenester står til rådighed netop på 
det tidspunkt, hvor infrastrukturerne er parate. 
Der må således også fastsættes en frist for, hvomår datakommunikationsplaformen skal stå klai. 
I praksis bør platforme stå til rådighed ved udgangen af 1994 (dvs. samme frist som for 
infrastrukturerne), idet man begynder med nogle af de tidligere nævnte tjenester (simpel 
filoverførsel, elektronisk post). 
36. Idag kører mange specialudviklede systemer i den private og den offentlige sektor på dedikere)" 
net. 
Mange af de positive afsmitningsvirkninger, der forventes i forbindelse med sammensmelt­
ningen af telekommunikations- og informationsteknologien, kan allerede nu opnås ved at 
kombinere IT-løsninger og det (almindelige koblede) telenet. 
37. Det foreslås, at man undersøger, hvor det er økonomisk og kommercielt formålstjenligt at 
anvende EURO-ISDN som et WAN til sådanne opgaver. 
L3 Den offentlige og den private sektors systemer bor omlægges til EURO-ISDN. 
38. Med henblik på udviklingen af tværeuropæiske telekommunikationsnet fremsættes der forslag 
om etablering af datakommunikationsnet mellem medlemsstaternes administrationer (telematic 
networks between administrations - TNA). I denne forbindelse skal der udvikles en række 
systemer til udveksling af data mellem administrationerne (IDA), og dette kræver en basis i form 
af et WAN-net i hele EF. Mulighederne for at omlægge TNA til EURO-ISDN vil blive 
undersøgt som led i dette indsatsområde. 
19) Programming Communication interface, en form for software-interface, der anvendes i en PC 
IK 
39. I forbindelse med bestræbelserne på at sikre, at der markedsføres EURO-ISDN tenninaler, skal 
der tages hensyn til, at terminalmarkedet er liberaliseret. 
Endnu et kritisk punkt i udviklingen af EURO-ISDN er spørgsmålet om, hvorvidt der er adgang 
til formålstjenligt terminaludstyr i et rimeligt prisleje. 
Som følge af de nuværende forskelle i ISDN-tilslutningsspecifikationerne er ISDN-terminal-
markedet endnu temmelig opsplittet på nationale markeder. 
Først når der er etableret et ægte tværeuropæisk marked for ISDN-terminaler - og dette 
forudsætter indførelse af et harmoniseret EURO-ISDN system - kan man opnå 
stordriftsbesparelser og en ægte konkurrence på EF's marked. 
L4 Det bør sikres, at der tilvejebringes EURO-ISDN terminaler. 
40. Generelt set er ISDN det bedste grundlag, når man ønsker at etablere et terminalmarked, der 
omfatter hele EF. Kun hvis man har net med harmoniserede tilslutninger, såsom EURO-ISDN, 
kan der udvikles terminaludstyr, der for det første kan drage fordel af det system for 
étstedstypegodkendelse, der indførtes med Rådets direktiv 91/263/EØF20). og som for det andet 
frit kan omsættes på det indre marked uden teknisk tilpasning og uden at skulle underkastes en 
ny typegodkendelsesprocedure i hvert land. 
2.4. PROJEKTER AF ALMEN INTERESSE 
41. For hvert af de ovenfor opridsede indsatsområder opstilles der en række projekter af almen 
interesse, jf. nedenfor. 
Normalt har man i første fase af et projekt en forundersøgelse (feasibility study - FS), der blandt 
andet skal klarlægge om projektet er økonomisk bæredygtigt. I visse tilfælde vil det sikkert være 
muligt at fastlægge projektets rammer direkte. 
De foreslåede projekter tilgodeser de tidligere beskrevne målsætninger og prioriterede områder. 
2.4.1. Projekter under indsatsområde 1: Fjernelse af flaskehalsproblemer ved indførelsen af 
EURO-ISDN 
42. Med henblik på indsatsområde 1 fremsættes der forslag om, at det inden for et projekt af almen 
interesse skal undersøges, hvilke flaskehalsproblemer man kan forvente at støde på, og 
hvorledes disse problemer kan søges overvundet. 
11. Indkredsning af flaskehalsproblemer ved indførelsen af EURO-ISDN - bedre adgang 
til EURO-ISDN faciliteter. 
Her tænkes på faktorer såsom infrastrukturer, tjenester, adgang til tenninaler, takster m.v. 
20) jf. EFf nr. L 128 af 23.5.1991. s. 1 
19 
43. Næste forslag vedrører mulighederne for at indføre tværeuropæiske pakkekoblede 
bærertjenester (PMBS), idet dette er en forudsætning for mange dataapplikationer. På 
nuværende tidspunkt er der en række forskelle i implementeringsplanerne i de forskellige 
europæiske lande. 
12. Analyse af forskellene mellem de eksisterende planer for indførelse af 
pakkekoblede bærertjenester samt forslag til, hvorledes disse forskellige 
implementeringer kan harmoniseres på en sådan måde, at der som minimum kan 
tilbydes en fælles tjeneste for hele EF 
En harmoniseret tværeuropæisk pakkekoblet bærertjeneste er af vital betydning for mange 
dataapplikationer, dette er for eksempel tilfældet med POS-transaktionei2l) og kontrol af 
PIN-koder22)i forbindelse med brug af kredit/bankkort. 
44. Det sidste forslag vedrører specifikt de små og mellemstore virksomheders behov på 
enhedsmarkedet. 
13. Udvikling af grænseoverskridende systemer, med særligt sigte på de små og 
mellemstore virksomheders behov. 
Som led i dette projekt planlægges det at fremme udformning og bygning af systemer, hvorom 
små og mellemstore virksomheder fra mindst to medlemsstater kan være fælles. 
Sådanne systemer kunne for eksempel finde anvendelse inden for turismen, idet konkrete 
ferietilbud kan kommunikeres direkte on-line ved hjælp af ISDN, eller når virksomheder søger 
efter partnere i andre lande. Dette kunne eventuelt organiseres af internationale handelskamre. 
2.4.2. Projekter under indsatsområde 2: Sikring af datakommunikationstjenestemes end-to-end 
interoperabilitet 
45. Under indsatsområde 2 foreslås der to projekter af almen interesse. 
Det første projekt vedrører opbygningen af den planlagte fælles datakommunikationsplatform. 
Som tidligere nævnt har man udpeget fem tjenester med særlig markedsmæssig interesse, 
nemlig simpel filoverførsel, elektronisk post, generel adgang til databaser (heninder teledata), 
billedtelefoni og fax (gruppe 4). 
Dette punkt er uddybet nærmere i pkt. 32 og 33. 
21. Etablering af en fælles datakommunikationsplatform med særligt sigte på de fem 
nævnte tjenester. 
21) Point of sale 
22) Personal Identification Number 
20 
46. Det andet projekt tager sigte på at fremme på EURO-ISDN tjenesternes og terminalernes 
end-to-end interoperabilitet og på at markere dette ved hjælp af et særlig mærke. Projektet 
implicerer, at der udformes et EURO-mærke, at der fastlægges ordninger mellem deltagerne, og 
at der oprettes en organisation til at tage sig af EURO-mærket. 
22. Indforelse af en frivilig EURO-mærkeordning. 
2.4.3. Projekter under indsatsområde 3: Omlægning af offentlige og den private sektors systemer til 
EURO-ISDN 
47. Under indsatsområde 3 foreslås der tre projekter. De har samme sigte, men vedrører separate 
områder. 
I hvert af disse projekter skal der foretages en undersøgelse af, om det er muligt og økonomisk 
rentabelt at erstatte dedikerede net med EURO-ISDN. 
31. Omlægning af eksisterende og planlagte TN A-systemer til EURO-ISDN. 
32. Omlægning af andre systemer (systemer der er udviklet som led i andre EF-
foranstaltninger, såsom net inden for sundhedssektoren, net mellem forskerparker 
og dedikerede net (IXI m.fi.» til EURO-ISDN. 
33. Omlægning af de særligt udviklede systemer, der i den private og den offentlige 
sektor anvender andre net, til EURO-ISDN. 
2.4.4. Projekter under indsatsområde 4: Tilvejebringelse af EURO-ISDN terminaler 
48. Her fremsættes der to forslag, der tager sigte på at tilvejebringe EURO-ISDN terminaler. De 
tager sigte på markedsføring af billige taleterminaler og på etablering af simpel filoverførsel, 
elektronisk post, generel adgang til databaser (herunder teledata), billedtelefoni og fax (gruppe 
4). Der er en nær sammenknytning mellem projekt 41, 42 og 21 hvad angår det tekniske 
indhold, eller som tidligere sagt, der er nær forbindelse mellem Euro-mærkeprojektet og 
projektet vedrørende datakommunikationsplatformen. 
Terminaler er det udstyr, der fysisk implementerer en tjeneste. En hovedmålsætning er at sikre 
terminalernes end-to-end kompatibilitet (for visse basistjenester) også, når der anvendes udstyr 
fra flere forskellige producenter. 
41. Analyse af efterspørgslen efter EURO-ISDN terminaler på grundlag af 
markedsbehovet. 
42. Tilvejebringelse af EURO-ISDN terminaler. 
21 
49. Man kan sikre, at der står EURO-ISDN terminaler til rådighed, blandt andel ved at foretage en 
vis samordning med terminalprodiieenlerne, ved at undersøge, hvordan man kan nedbringe 
prisen på de kredsløb, der kræves til konstruktion af sådanne tenninaler, og ved at fastlægge 
fælles foranstaltninger til sikring af terminaludbuddet 
43. Indforelse af étstedsbestilling og -debitering i forbindelse med EURO-ISDN. 
Étstedsbestilling og -debitering blev fastlagt som princip af Rådet23* i forbindelse med ONP. 
I en indledende fase kan man i sidstnævnte projekt som en begyndelse indføre étstedsbestilling. 
Dette implicerer, at ansøgning og anmodning om abonnement på en tjeneste, der formidles via 
flere net, kan effektueres på ét sted. 
22) Henstilling om ONP-ISDN, IÎFT nr. L 200 af 18.7.1992, s. 10 
22 
3. EF's IUDKAO: DIT H.I-KÅRICI-. THN-ISDN PUOOKAM 
3.1. iNDLHDNINCi 
50. Formålet med TEN-ISDN programmet er give bistand fra EF til gennemførelsen af de projekter 
af almen interesse, der er fastlagt i "den række retningslinjer" ("Schéma directeur"), som 
foreslås vedtaget af Rådet i en af de beslutninger, der er vedlagt nærværende meddelelse. Disse 
projekter henhører hver især under ét de fire indsatsområder, der er fastlagt i nævnte 
retningslinjer, nemlig: 
fjernelse af flaskehalsproblemer ved indførelsen af EURO-ISDN (denne foranstaltning 
skal gennemføres på infrastrukturniveauet 
sikring af datakommunikationstjenestemes end-to-end interoperabilitet 
omlægning af offentlige og den private sektors systemer til EURO-ISDN 
tilvejebringelse af EURO-ISDN terminaler. 
51. EFs støtte til projekter af almen interesse tager form af forundersøgelser (feasibility studies), 
der eventuelt også kan omfatte en valideringsfase. Projekternes gennemførelse påhviler sek­
torens aktører, men der kan om nødvendigt ydes støttes i form af rentetilskud og lånegarantier til 
de organisationer, der udfører projekterne. 
Til støtte for implementeringen af projekter af almen interesse kan der endvidere gennemføres 
særforanstaltninger, blandt andet til sikring af nettenes interkonnektivitet og tjenesternes og 
terminalers interoperabilitet, samt harmonisering af standarder. 
Følgende tre aktørkategorier berøres heraf: 
aktører med ansvar for bygningen af EURO-ISDN infrastrukturerne, dvs. de offentlige 
netoperatører 
aktører som kan forventes at ville tilbyde tværeuropæiske tjenester via nævnte 
infrastrukturer; dette kan omfatte både de netop nævnte offentlige netoperatører og private 
tjenesteleverandører 
aktører som markedsfører teleterminaler, dvs. terminalproducenter og importører 
Disse aktører er underlagt forskellige retsvilkår, og de metoder og de procedurer, der finder 
anvendelse i EF's projekter, må derfor afhænge af, hvem der er tale om. 
Hvis der i den periode, hvor EF-foranstaltningen løber, sker ændringer i lovgivningen (jf. 
Kommissionens forslag om udarbejdelse af en grønbog om tilrådighedsstillclse af infra­
strukturer), vil der blive taget fuldt hensyn hertil. 
23 
3.2. S røn i: ni. PROJEKTER AI- ALMEN INTERESSE 
3.2.1. FORUNDERSØGELSER 
52. Der vil blive taget passende hensyn til, i hvor høj grad projekter af almen interesse vedrører 
opbygningen af infrastrukturer, men deres økonomiske rentabilitet må først underkastes en 
omhyggelig definering og evaluering. Dette sker i forbindelse med forundersøgelserne, der i 
givet fald kan omfatte en evalueringfase. De bliver koncentreret i de første år af programmets 
gennemførelse. 
Forundersøgelser, der normalt finansieres af EF med 100%, udføres af kontrahenter, som er 
blevet udvalgt efter et udbud. 
3.2.2. ØKONOMISKE INCITAMENTER TIL UDFØRELSE AF PROJEKTER AF ALMEN INTERESSE 
53. Det påtænkes at lade støtten fra EFs budget til gennemførelse af projekter af almen interesse 
tage form af lånegarantier og rentetilskud. Dette kan ske ved at udnytte den midlertidige 
lånefacilitet og den europæiske investeringsfond, hvorom der blev truffet beslutning på det 
europæiske råd i Edinburgh. Det er også muligt, at dette formål kan tilgodeses ved hjælp af 
almindelige lån fra EIB og, for så vidt angår regioner, der falder ind under målsætning 1, 
gennem bidrag fra strukturfonden. Hver af disse finansieringskilder må implementeres inden for 
sine egne rammer. 
54. Hvad angår selve infrastrukturerne kommer opbygningen af EURO-ISDN til at omfatte store 
investeringer, dvs. af en størrelsesorden på flere milliarder ECU. Disse investeringer er generelt 
allerede planlagt af de offentlige netoperatører, men det fremgår af bilag C og D, at man i de 
tidsplaner, der er lagt for etableringen af EURO-ISDN, ikke overholder fristen 1994. De 
disponible midler vil først og fremmest blive brugt til at fremskynde denne planlægning. 
I denne kategori af foranstaltninger vil det hovedsageligt blive de offentlige netoperatører med 
ansvar for implementeringen af ISDN-infrastrukturerne, som kan komme i betragtning. På 
baggrund af de store investeringer, der er behov for, og de begrænsede midler, der står til 
rådighed, må man, når der skal ydes støtte fra EF, sørge for en omhyggelig fordeling af de 
forskellige disponible midler, idet de offentlige netoperatørers prioritering og specifikke forhold 
må indgå i overvejelserne. 
55. Hvad angår de aspekter, der direkte vedrører tjenesterne (end-to-end interoperabilitet samt 
omlægning til EURO-ISDN) gennemføres foranstaltninger inden for liberaliserede rammer, idet 
de berørte parter er de offentlige netoperatører og de private tjenesteleverandører. De projekter, 
som man finder frem til i forundersøgelserne, skal udbydes, således at fordelingen af støtten 
sker i overensstemmelse med EF's bestemmelser. For så vidt angår den konkrete omlægning af 
dataudvekslingen mellem medlemsstaternes administrationer bliver det nødvendigt med en tæt 
samordning med TNA-IDA projektet. 
24 
56. Endelig bør det for så vidt angår tenninaler nævnes, at man fortrinsvis påtænker at gennemføre 
forundersøgelser af markedsbheovet og af hvordan man kan få markedsført terminaler af en 
type, som opfylder de kriterier, der er fastlagt for tværeuropæiske net. Det forventes ikke, at 
man i denne forbindelse vil få hyppigt brug for rentetilskud og lånegarantier. På dette felt, der er 
underlagt fri konkurrence, skal det sikres, at de foranstaltninger, der træffes, er i overensstem­
melse med EF's konkurrencebestemmelser. 
3.2.3. To VIGTIGE PROJEKTER: DATAKOMMUNIKATIONSPLATFORMEN OG EURO-MÆRKET 
57. To projekter har en særlig betydning, nemlig den såkaldte datakommunikationsplatform og 
EURO-mærket. De henhører under indsatsområde 2 og har til formål at sikre og bevare en 
væsentlig egenskab i ethvert tværeuropæisk net, nemlig at basistjenesterne kan fungere sammen 
(fuld interoperabilitet). Det vil sige, at projekterne har et horisontalt aspekt, som giver dem en 
særlig betydning. De skal sikre basistjenesternes og det basale net kohærens. 
Datakommunikationsplatformen skal bestå af en kohærent arkitektur og fælles protokoller, der 
så vidt muligt skal harmoniseres med henblik på genbrug inden for andre applikationer. Plat­
formen skal baseres på de resultater, der allerede foreligger inden for standardiseringsarbejdet, 
eventuelt suppleret med senere arbejde, hvis dette viser sig nødvendigt. Projektet må 
koordineres med den arkitektur, man lægger sig fast på inden for TNA-IDA, og med hvad man 
senere fastlægger i forbindelse med bredbåndsbaseret ISDN. Forud for opstillingen af denne 
platform må der gennemføres adskillige forundersøgelser, lige fra defineringsfasen til 
valideringsfasen. 
58. Det, man foreslår med EURO-mærket, er at fremme udviklingen af indbyrdes kompatibelt 
terminaludstyr, og at gøre opmærksom på sådant udstyr. I teknisk henseende kommer EURO-
mærket til at bevirke en bedre kontrol med interoperabiliteten mellem produkter fra forskellige 
producenter, og mærket vil således bidrage til en stærkere konkurrence. Indførelsen af et sådant 
mærke forudsætter et vist samarbejde mellem de offentlige tjenesteleverandører, de private 
tjenesteleverandører, terminalproducenterne, og afprøvnings- og brugerorganisationerne (for 
eksempel Det Europæiske ISDN-brugerforum). De planlagte forundersøgelser har til fomiål at 
give aktørerne inden for denne sektor mulighed for i fællesskab at uddybe dette koncept. Det er 
tanken, at dette system - når bortses fra en vis igangsættelsesstøtte - skal kunne hvile i sig selv. 
3.3. INTERKONNEKTIVITETS- OG INTEROPERABILITETSFREMMENDE FORANSTALTNINGER 
59. Sigtet er at opnå/bevare fuld interkonnektivitet mellem de net, der implementeres i medlems­
staterne, og der ydes derfor EF-støtte til sikring af end-to-end kompatibiliteten mellem visse 
basistjenester. 
60. Der er klare fordele ved interoperabilitet, men det er stadig vanskeligt at gøre det klart for 
brugerne, hvad der menes hernial, og at markedsføre interoperabelt udstyr (dvs. interoperabelt 
udstyr fra forskellige producenter). Det er således nødvendigt med opmærksomhedsskabende 
foranstaltninger. Ydennere kan det være påkrævet med mere standardiseringsarbejde inden for 
visse områder. Dette arbejde vil blive uddelegeret til anerkendte standardiseringsorganisationer i 
25 
Europa. 
61. lin effektiv måde, hvorpå man kan kontrollere, at produkter fra forskellige producenter kan 
fungere sammen, er interoperabilitetsprøvning. Der påtænkes yderligere støtte af denne art til de 
basale datakommunikationstjenester. 
Det bør bemærkes, at nogle projekter af almen interesse har et dobbeltformål, idet de også 
vedrører dette andet niveau i EFs interoperabilitetsfremmende foranstaltning. 
3.4. FINANSIERINGSASPEKTER 
62. Den måde, hvorpå EF yder et økonomisk bidrag til finansiering af forundersøgelser og til 
incitamenter til gennemførelse af projekter af almen interesse, er beskrevet i pkt. 3.2.1. og 
3.2.2. 
Den finansieringsoversigt, der er vedlagt beslutningsforslaget, giver en oversigt over, hvilke 
budgetmæssige følger forslaget har for tidsrummet fra 1993 til 1997. 
26 
4. KOORDINATION AF MEDLEMSSTATERNES POLHIK 
4.1. GENERELLE ASPEKTER 
63. I en politik, der har til formål at koordinere og harmonisere, er det en selvfølge, at der må 
skabes et tæt samarbejde mellem de involverede parter. 
Med de ændringer, der er begyndt at gøre sig gældende i telesektoren i EF, fremtræder to typer 
aktører, som vil blive involveret i dette tætte samarbejde omkring ISDN. 
64. Der er for det første tale om medlemsstaterne, som er ansvarlige for deres egen ISDN-politik, 
og som må sørge for, at de retlige forhold er tilstrækkeligt stabile til, at der kan etableres en 
offentlig tjeneste for hele landet, svarende til behovet på markedet 
Det er dog nødvendigt, hvis der skal indføres fælleseuropæiske tjenester, at de enkelte medlems­
staters politik koordineres på europæisk plan. 
EF har siden 1984 gennem sin ISDN-politik gjort en kraftig indsats for at få planerne koordi­
neret, for at udbrede kendskabet til området og for at støtte standardiseringsarbejdet. Denne 
koordination må nu udbygges. 
65. Der er for det andet tale om de offentlige netoperatører, som alle - bortset fra et enkelt tilfælde -
har eneret på at stille netinfrastrukturer til rådighed, og som idag, i hvert fald for så vidt angår 
taletelefoni, er ansvarlig for planlægning, finansiering og implementering af infrastrukturerne 
inden for denne ordning. Der vil blive taget hensyn til eventuelle ændringer af de nuværende 
bestemmelser. 
Det bliver en opgave for medlemsstaterne og de offentlige netoperatører at fremskaffe alle de 
data, som er nødvendige for at gennemføre en forundersøgelse af infrastrukturprojekterne. 
Andre, som for eksempel producenterne, vil blive inddraget i de projekter, der tager sigte på 
tilvejebringelse af EURO-ISDN terminaler. 
Som det fremgår af nærværende dokument vil EF's særforanstaltning under TEN-programmet 
intensivere og tilpasse denne koordineringsrolle til de specifikke behov, som enhedsmarkedet 
vil medføre. 
Det er påkrævet med et tæt samarbejde mellem disse parter. Det foreslås, at et sådant samarbejde 
organiseres inden for to grupper, nemlig TEN-ISDN udvalget og EURO-ISDN koordinations-
pi atformen. 
27 
4.2. TEN-ISDN UDVALGET 
66. Der skal oprettes et udvalg, som skal bistå Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af 
TEN-ISDN foranstaltningen. Udvalget får en række opgaver at løse, idet: 
det skal vurdere forundersøgelserne under arbejdsprogrammet 
det skal høres vedrørende projekternes udformning og fordelingen af støtte 
det skal medvirke ved fastlæggelsen af evalueringskriterier 
det skal behandle de årlige rapporter om, hvorledes retningslinjerne gennemføres, og 
drøfte samt fremsætte forslag til eventuelle ændringer. 
Udvalget er sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionne. En repræsen­
tant for Kommissionen fører forsædet i udvalgets møder. 
Hvis det viser sig nødvendigt at ajourføre retningslinjerne, vil Kommissionen drøfte dette punkt 
med medlemsstaterne inden for udvalget. Udvalget kan også deltage i behandlingen af andre, 
beslægtede anliggende, for eksempel spørgsmålet om, hvilke forslag til projekter af almen 
interesse der skal udvælges 
4.3. EURO-ISDN KOORDINATIONSPLATFORMEN 
67. Formålet med denne platform er at skabe et samlingspunkt for de forskellige relevante aktører 
inden for sektoren, netoperatører, producenter, prøvningsinstanser mv. 
Repræsentanter for myndighederne i medlemsstaterne og for Kommissionen vil overvære 
møderne. 
På baggrund af erfaringen fra TEN-ISDN arbejdsgruppen foreslås det, at der med henblik på 
denne koordinationsplatform afholdes en række uformelle møder. Kommissionen tilrettelægger 
disse møder, når der er behov herfor, og varetager sekretariatsfunktionen. 
Koordinationsplatformens hovedopgave bliver at fungere som forum for drøftelse af sektorspe­
cifikke horisontale aspekter af relevans for gennemførelsen af retningslinjerne, herunder 
drøftelse af projekter af almen interesse, hvorom berørte sektoraktører kan fremsætte forslag på 
grundlag af fællesforslag. Alle berørte sektoraktører får adgang til disse møder. 
68. For at sikre helt klare vilkår og i givet fald kommercielle rammer omkring fremsættelsen af 
fællesforslag og udarbejdelsen af en fælles arkitektur, kan aktørerne som led i denne 
foranstaltning vedtage at gøre brug af egne ordninger, herunder samarbejdsmemoranda og 
europæiske økonomiske interessegrupper (GEIE). 
Inden for koordinationsplatformen skal der tages særligt hensyn til brugernes standpunkter. Der 
bliver en tæt kontakt med EIUF24) og andre relevante brugergrupper. 
24) Eli UF, der star for European ISDN U.scr Forum, er oprettet af generaldirektorat XIII under EiF-Kom missionen. Denne 
grup|)c har til formal at formulere brugernes behov i forbindelse med den videre udvikling af EURO-ISDN. 
28 
69. Ydermere agter man at etablere/forstærke kontakt med andre organisationer, herunder: 
ETSI, der er den anerkendte standardiseringsorganisation for ISDN-
standardiseringsarbejdet i Europa, og som EF har god kontakt med 
IMIMG-gruppen25*, der omfatter 26 operatører fra 20 europæiske lande 
ETN026), idet det skal undersøges, om der er en gensidig interesse i at etablere 
samarbejde hermed. 
25) ISDN MOU Implementation and Management Group 
26) European Telecommunications Network Operators 
29 
5. SAMARBEJDET UDADTIL 
70. Det gælder generelt - og i særdeles i forbindelse med ISDN - at telekommunikationens væsen er 
globalt. 
Standardisering på internationalt og regionalt plan er en vigtig forudsætning for udvikling af 
ISDN. 
Takket være ETSI har Europa en førende stilling inden for ISDN-standardisering. EURO-ISDN 
vil blive implementeret på grundlag af ETSI-standarder (der i videst muligt omfang ligger på 
linje med de verdensomspændende standarder). 
71. Der finder allerede nu en vis koordinering af EURO-ISDN sted inden for den MOU-gruppe, der 
omhandles i kapitel 1. Nævnte gruppe omfatter operatører fra alle EF-lande, fra alle EFTA-lande 
(med undtagelse af Liechtenstein), samt visse andre vesteuropæiske lande. 
72. Det er påkrævet med et tæt samarbejde mellem EF, EFTA og de andre vesteuropæiske lande 
med henblik på samordning af ISDN-arbejdet i Europa. 
Det er hensigten at udarbejde et separat forslag om, hvordan dette koordinationsarbejde kan 
udvides til at omfatte tredjelande. 
30 
6. BAGGRUNDEN «;OR EF's ISDN-IORANSTALTNING 
73. Det er en forudsætning, at der findes et generelt tværeuropa'isk koblet net til fremføring af 
avancerede telefonitjenester og af billeder og data, hvis alle økonomiske aktører, offentlige såvel 
som private - og ikke mindst de små og mellemstore virksomheder - skal kunne drage den fulde 
fordel af oprettelsen af enhedsmarkedet og af den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, 
personer og kapital. Som beskrevet i kapitel 1 har ISDN de egenskaber, der kræves for at 
etablere den form for avancerede tjenester, som nu er nødvendig for alle, som har økonomiske 
aktiviteter at varetage. 
74. EFs politik har siden 1984 taget sigte på en samordnet indførelse af ISDN. Rådet vedtog en 
henstilling herom i 1986, og Kommissionen har siden sendt Rådet og Europa-Parlamentet 
årsrapporter om, hvordan indførelsen af ISDN i EF er forløbet. Disse rapporter har foranlediget 
to rådsresolutioner om ISDN, én i 1989, der tog sigte på en uddybning af samordningsarbejdet i 
forbindelse med indførelsen af ISDN i EF, og én i juni 1992, hvori man lagde vægt på det 
vigtige i at få udviklet ISDN som et tværeuropæisk net. Ydermere vedtog Rådet i juni 1992 en 
henstilling om indførelse af ONP-vilkår inden for ISDN. 
Sideløbende med denne politiske udvikling ydede EF støtte - også af økonomisk art - til ETSI's 
arbejde med udarbejdelse af standarder til en harmoniseret version af ISDN (EURO-ISDN). 
Dette er grundlaget, der skal sikre interoperabilitet og interkonnektivitet mellem de forskellige 
medlemslandes implementeringer, således at ISDN kan fungere som et ægte tværeuropæisk net. 
75. Gennem flere år har de forskellige landes netoperatører nu tilbudt ISDN-tjenester på nationalt 
grundlag. Der er store forskelle mellem disse implementeringer både med hensyn til, hvilke 
tjenester der tilbydes, og med hensyn til de tekniske specifikationer for tilslutningen til nettet. 
Denne situation betyder, at der ikke er den fornødne grad af interoperabilitet mellem landenes 
nettjenester. De offentlige netoperatører har med henblik på at afhjælpe denne situation under­
tegnet et samarbejdsmemorandum, hvori de forpligter sig til at implementere EURO-ISDN. Det 
er reelt kun muligt at sikre kompatibiliteten mellem de forskellige net og de forskellige nationale 
tjenester, hvis man ved implementeringen holder sig strengt til harmoniserede standarder. 
Det kan således slås fast, at de fornødne forudsætninger for indførelse af tværeuropæisk ISDN 
allerede foreligger, og at Rådet allerede i 1992 erkendte, at denne form for udvikling ville være 
formålstjenligt. Der er sket en vis udvikling i bestemmelserne på området, således at de nu i 
højere grad tilskynder til indførelse af nye værdiforøgende tillægstjenester, men det er alligevel 
ikke sandsynligt, at andre end de offentlige netoperatører, som allerede har indledt store 
investeringsprogrammer, vil kunne indføre en generel ISDN-tjeneste i EF, som kan give samme 
fordele som den, der allerede er igangsat af de nuværende ISDN-operatører. Det kan ikke på 
kortere sigt forventes, at ISDN i de lande, hvor systemet i alt væsentligt allerede er indført, vil 
give overskud. Efterspørgslen er imidlertid stigende og forventes at ville stige yderligere, når 
der bliver adgang til en homogen tjenester, som omfatter hele EF, og i videre forstand, hele 
Europa. 
31 
76. Med udgangspunkt i tilsagn fra scktoraktørerne skal der implementeres en frivillig politik for 
tværeuropæiske net, jf. Unionstraktatens afsnit XII, således at man generelt kan få indført 
ISDN hurtigt, idet dette er en nødvendighed for at styrke europæiske virksomheders 
konkurrenceevne og give dem de effektive kommunikationsmidler, som de har brug for allerede 
idag. Det fremgår klart, både hvis man betragter forholdene nærmere, og når man taler med 
netoperatørerne, at en række årsager sinker indførelsen af EURO-ISDN: 
erfaringen fra tidligere viser, at man ikke kan nøjes med det arbejde, der udføres i 
medlemsstaterne, hvis man skal indføre en generel infrastruktur på grundlag af en bestemt 
tidsplan, blot med en harmoniseret standard som eneste stimulerende element 
bestemte aspekter er eksplicit undtaget fra det samarbejdsmemorandum, der er indgået 
mellem de offentlige netoperatører, nemlig samordning af indførelsen af basistjenester og 
spørgsmål vedrørende terminaler. Tjenester og terminaler udviser imidlertid tilbøjelighed 
til at udvikle sig på en sådan måde, at kompatibiliteten bliver et problem. Det er nødven­
digt med koordination på europæisk niveau, hvis man skal sikre en harmonisk udvikling 
de offendige netoperatørers ansvarsområde er som regel begrænset til nationalt niveau. 
Der findes ingen ordning, som sikrer, at dette ansvar varetages i EF som helhed, navnlig 
ikke hvad angår basale datakommunikationstjenester. Hvis man skal koordinere alle disse 
aspekter - blandt andet den étstedsbestilling, som Rådet anbefalede i indførelsen af 
ONP-vilkår inden for ISDN - må der oprettes en datakommunikationsplatform på EF-
niveau 
med den nuværende regulering af området og med den nuværende efterspørgsel, der gør, 
at systemet endnu ikke kan hvile i sig selv, kan indførelsen af investeringsincitamenter 
bidrage til en hurtigere lancering af harmoniserede net og tjenester 
eftersom ISDN er tænkt som et koblet net til almen brug, der giver to abonnenter 
mulighed for at kommunikere, uanset hvor i EF de befinder sig, er det af allerstørste 
betydning, at disse moderne infrastrukturer stilles til rådighed hurtigt også i de mindre 
gunstigt stillede yderområder. Hvis dette ikke bliver tilfældet, vil systemet miste en del af 
sin attraktion, selv for brugere i EF's mere centrale dele. Inden for STAR-programmet er 
der allerede ydet støtte til omlægningen til digital drift i yderområderne. Det vil være 
formålstjenligt, om man i de foranstaltninger, der skal træffes i fremtiden med støtte fra 
strukturfondene, tager hensyn til implementeringen af EURO-ISDN 
hvis EF forholder sig passivt, kan det frygtes, at kløften mellem de mindre gunstigt 
stillede regioner og de centrale regioner vil blive endnu bredere med hensyn til avanceret 
telekommunikation. 
32 
77. De foranstaltninger, der kan indies for al allijælpe ovenstående situation, er af en sådan art, at 
de må træffes på EF-niveau, eller ligefrem på europæisk niveau. 
Sigtet er trefoldigt: 
at fremskynde indførelsen af EURO-ISDN og/eller sikre, at det eksisterende 
tjenesteudbud bringes i overensstemmelse med EURO-ISDN 
at tilskynde til en samordnet indførelse af harmoniserede basistjenester 
at tilpasse EURO-ISDN udbuddet, således at det tilgodeser de særlige behov, som opstår 
som følge af det indre marked. 
78. Begrundelsen for at etablere et tværeuropæisk ISDN-net er, at dette vil sætte erhvervslivet og 
administrationerne i stand til at få maksimal fordel af det indre marked, og at man herved får 
mulighed for at realisere den frie bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital. 
Som beskrevet ovenfor er der mange omstændigheder af teknisk art, der gør det nødvendigt for 
EF at gribe ind på dette område. Denne indgriben omfatter imidlertid kun koordinationsopgaver 
og i visse tilfælde, hvor noget sådant er formålstjenligt, incitamenter, der skal få sektorens 
aktører til at investere. 
79. Til de investeringer, som må gennemføres for at indføre et tværeuropæisk EURO-IS DN-net, 
kræves der mange milliarder af ECU. Det er klart, at denne investering hører under sektor­
aktørerne, og først og fremmest under de offentlige netoperatører. På EF's budget afsættes der 
til støtte for denne foranstaltning mindre end 1% af dette investeringsbeløb, hvilket viser, at det 
eneste sigte med disse midler er koordination og igangsættervirkning. 
Det er således tanken at udnytte EFs bidrag på en sådan måde, at man realiserer målsætninger, 
hvis betydning er alment anerkendt, og som ellers ikke ville kunne realiseres inden for denne 
sektor i medlemsstaterne. Dette bidrag vil få en optimal virkning i og med, at det gør det muligt 
at fremskynde de infrastrukturinvesteringer, som allerede er planlagt inden for ISDN, og at 
sikre interkonnektiviteten mellem medlemsstaternes net. Disse investeringer, hvortil der 
ydermere kan hentes bidrag fra EF's forskellige finansieringsfaciliteter, kommer til at udgøre en 
del af det vækstinitiativ, hvorom der blev truffet beslutning i Edinburgh, og kommer dermed til 
at bidrage til EF's samhørighed. 
H 
7. KONKLUSION 
80. Tidligere er telenet og -tjenester ofte blevet udviklet på et snævert nationalt gmndlag, og denne 
omstændighed har medført en høj grad af inkompatibilitet, som man endnu kæmper med. Dette 
er en fare for den europæiske industris konkurrenceevne. Det fremgår at uvildige rapporter, at 
EF med ISDN har en chance for at råde bod på dette forhold. 
Under ideelle forhold ville der stå et komplet sæt af ISDN-tjenester til rådighed samtidig med 
realiseringen af enhedsmarkedet. I henhold til de offentlige netoperatørers seneste planer 
forventes indførelsen af EURO-ISDN starte midt i 1993 og at komme til at strække sig over 
flere år. 
81. I denne meddelelse, der tager sit udgangspunkt i EFs ISDN-politik siden 1984, gøres der rede 
for, hvorfor det er formålstjenligt at etablere et tværeuropæisk ISDN-net, og der opstilles en 
række retninglinjer for gennemførelsen af denne målsætning og for ydelsen af støtte hertil. I 
forslaget tages der fuldt hensyn til det vækstinitiativ, hvorom der blev truffet beslutning på 
Rådets møde i Edinburgh. 
Der forelægges en beslutning med henblik på vedtagelsen af nævnte retninglinjer. I denne 
fastlægges målsætninger, prioriterede områder, indsatsområder og projekter af almen interesse i 
forbindelse med etableringen af et tværeuropæisk ISDN-net. 
Der forelægges endnu en beslutning. Denne vedrører EF's bidrag til oprettelsen af dette tvær­
europæiske net. Beslutningen tager først og fremmest sigte på bidrage til implementeringen 
gennem koordinationsarbejde og på at yde sektoraktørerne en begrænset støtte i form af 
rentetilskud og lånegarantier med henblik på at tilskynde dem til at investere. 
Ydermere anmodes Rådet om at bemyndige Kommissionen til at indlede sonderende drøftelser 
med EFTA-landene og andre berørte europæiske lande for at konstatere, om der vil være 
gensidig interesse i at indlede et samarbejde på dette felt med sigte på indførelsen af EURO-
ISDN. 
Forslag t i I 
RÅDETS BESLUTNING 
om en række retningslinjer for udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig 
artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1 \ 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
med det indre marked etableres der et grænsefrit område, hvori den frie bevægelighed for varer, 
personer, tjenesteydelser og kapital må sikres; de foranstaltninger, som Fællesskabet allerede har 
truffet eller er i færd med at træffe for at sikre denne frie bevægelighed, forudsætter, at 
enkeltpersoner, økonomiske beslutningstagere og administrationer kan udveksle den fornødne 
information; en sådan informationsudveksling kan sikres ved hjælp af tværeuropæiske net; 
sigtet med indførelsen af fælleseuropæiske net er at sikre, at information frit kan cirkulere, således at 
det indre marked kan fungere korrekt for alle aktører på markedet, og ikke mindst for Fællesskabets 
små og mellemstore virksomheder, 
et tværeuropæisk ISDN-net vil blive et grundelement i de tværeuropæiske telenet; 
det er vigtigt for det indre marked, at der er fri bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og 
kapital mellem Fællesskabet og landene uden for dette, herunder lande, der er medlem af Den 
Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA); dette vil styrke handelssamkvemmet mellem de 
berørte landes erhvervsliv; dette forudsætter igen et samarbejde med disse lande vedrørende ISDN-
nettets interkonnektivitet og interoperabilitet på fælleseuropæisk plan; 
1) EFT nr. L af 
zsr 
hvis der skal indføres hannoniserede ISDN-tjenester, er det påkrævet med en EF-foranstaltning, der 
sikrer en passende koordination mellem medlemsstaterne og ile parter, som er ansvarlige for 
opbygningen af de basale infrastmkturer; hvis ikke der vedtages en rådsbeslutning om udvikling af et 
tværeuropæisk ISDN-net, må det frygtes, at medlemslandenes net kommer til at mangle den fornødne 
interkonnektivitet og interoperabilitet, og at udbuddet af indbyrdes kompatible basistjenester bliver 
begrænset; 
det eneste i Traktaten hjemlede retsgrundlag for vedtagelsen af denne beslutning er artikel 235 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
I denne beslutning fastlægges der en række retningslinjer, herunder målsætninger, prioriterede 
områder og indsatsområder, og en række projekter af almen interesse med henblik på udvikling af et 
tværeuropæisk ISDN-net. 
Artikel 2 
Målsætningerne for udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net er: 
at sikre, at der indføres ISDN-tjenester, herunder et sæt basistjenester, der opfylder de 
harmonisered europæiske standarder, i det følgende benævnt EURO-ISDN 
at sikre en komplet geografisk dækning med EURO-ISDN faciliteter i alle medlemsstater. 
Artikel 3 
Med henblik på realiseringen af målsætningerne i artikel 2 fastlægges følgende prioriterede områder: 
hurtig tilvejebringelse af EURO-ISDN faciliteter for alle erhvervskunder, og navnlig små og 
mellemstore virksomheder 
maksimering af brugen af EURO-ISDN i Fællesskabet 
etablering af bedre kommunikationsmuligheder i yderregioneme ved hjælp af EURO-ISDN. 
Artikel 4 
Med henblik på realiseringen af målsætningerne i artikel 2 fastlægges følgende indsatsområder: 
fjernelse af flaskehalsproblemer ved indførelsen af EURO-ISDN 
sikring af datakommunikationstjenestemes end-to-end interoperabilitet 
omlægning af den offentlige og den private sektors systemer til EURO-ISDN 
tilvejebringelse af EURO-ISDN terminaler. 
Artikel 5 
Den i denne beslutning omhandlede udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net sker ved hjælp af 
projekter af almen interesse. Projekterne er beskrevet i bilag 1. 
Artikel 6 
1. Medlemsstaterne træffer de fornødne lovgivningmæssige og organisatoriske foranstaltninger til, 
at der kan etableres et tværeuropæisk ISDN-net. 
2. Medlemsstaterne tilskynder de offentlige netoperatører til at opbygge de fornødne infrastrukturer 
til udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net 
Artikel 7 
Kommissionen bemyndiges til at forhandle med tredjelande om indgåelse af aftaler, der giver disse 
lande mulighed for helt eller delvis at deltage i de projekter af almen interesse, der er omhandlet i bilag 
i, med henblik på at opnå bedre interkonnektivitet og interoperabilitet mellem disse landes ISDN-
implementeringer og EF-statemes. 
Artikel 8 
Kommissionen foretager i 1997 en generel vurdering af, om de i denne beslutning fastlagte 
retningslinjer bør revideres som følge af eventuelle ændringer i lovgivningen vedrørende ISDN. 
Artikel 9 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Artikel 10 
Denne beslutning træder i kraft 21 dage efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende. 
Udfærdiget i , den På Rådets vegne 
Formand 
6-r 
Bilag 1 
Projekter af almen interesse med sigte på udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net: 
Fjernelse af flaskehalsproblemer ved indførelsen af EURO-ISDN 
indkredsning af flaskehalsproblemer ved indførelsen af EURO-ISDN; foranstaltninger til 
sikring af bedre adgang til EURO-ISDN faciliteter 
analyse af forskellene mellem de eksisterende planer for indførelse af pakkekoblede 
bærertjenester samt forslag til, hvorledes disse forskellige implementeringer kan harmoniseres 
på en sådan måde, at der som minimum kan tilbydes en fælles tjeneste for hele EF 
udvikling af grænseoverskridende systemer, med særligt sigte på de små og mellemstore 
virksomheders behov 
Sikring af datakommunikationstjenesternes end-to-end interoperabilitet 
etablering af en fælles datakommunikationsplatform med særligt sigte på de seks anført tjenester 
indførelse af en frivillig ordning for EURO-mærkning 
Omlægning af den offentlige og den private sektors systemer til EURO-ISDN 
omlægning af eksisterende og planlagte TNA-systemer til EURO-ISDN 
omlægning af andre systemer (systemer der er udviklet som led i andre EF-foranstaltninger, 
såsom net inden for sundhedssektoren, net mellem forskerparker og dedikerede net (IXI m.fl.)) 
til EURO-ISDN 
omlægning af de særligt udviklede systemer, der i den private og den offentlige sektor anvender 
andre net, til EURO-ISDN 
Tilvejebringelse af EURO-ISDN terminaler 
analyse af efterspørgslen efter EURO-ISDN terminaler på gmndlag af markedsbehovet 
tilvejebringelse af EURO-ISDN terminaler 
indførelse af étstedsbestilling og -debitering i forbindelse med EURO-ISDN. 
Forslag t i I 
RÅDETS BESLUTNING 
om vedtagelse af en flerårig EF-foranstaltning for udvikling af et 
tværeuropæisk ISDN-net (TEN-ISDN) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig 
artikel 235 A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen0, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2*, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3), og 
ud fra følgende betragtninger: 
Rådet har vedtaget en beslutning om en række retningslinjer for udvikling af et tværeuropæisk 
ISDN-net4); 
I Rådets henstilling 86/659/EØF5) opfordres der til at indføre et sæt fælleseuropæiske indbyrdes 
kompatible ISDN-tjenester, disse tjenester er også genstand for de offentlige telenetoperatørers 
samarbejdsmemorandum (Memorandum of Understanding - MOU); 
Rådet har i en resolution af 18. juli 19896) givet udtryk for, at det finder det vigtigt at styrke 
koordinationen af ISDN i Det Europæiske Fællesskab; 
Rådet har i en resolution af 5. juni 19927) givet udtryk for, at det finder det vigtigt, at principperne 
om fri adgang til nettet finder anvendelse inden for ISDN; 
1) EFT nr. L af s. 
2) EFT nr. L af s. 
3) EFT nr. L af s. 
4) EFT nr. L af s. 
5) EFTnr. 382 af 31.12.1989, s. 36 
6) EFT (89/C 196/4) 
7) EFTnr. L 200 af 18.7.1992. s. 10 
3>s> 
Rådet har i resolutionen af 5. juni 19928) givet udtryk for, at det finder det vigtigt, at ISDN udvikles 
som led i de tværeuropæiske net; 
Rådet har i en resolution af 7. december 19929) om den praktiske gennemførelse af det indre marked 
fremhævet, at udbygningen af datakommunikationsnettet og andre kommunikationsnet er et 
presserende anliggende; 
ISDN er planlagt som et generelt centralkoblet telenet, og dermed en videreudvikling af telefonnettet; 
en vigtig forudsætning for, at erhvervslivet kan drage den fulde fordel af et grænsefrit marked, er, at 
der er adgang til moderne, generelle telekommunikationsinfrastrukturer; 
de nuværende implementeringer af ISDN er ikke tilstrækkeligt hamioniserede, og dette hindrer for 
eksempel den frie omsætning af ISDN-terminaludstyr; 
der er mangel på basistjenester, som er indbyrdes kompatible fra den ene ende af nettet til den anden; 
der er behov for en koordineret foranstaltning til indførelse af indbyrdes kompatible fælleseuropæiske 
tjenester, hvis den europæiske industris konkurrenceevne skal styrkes; 
der bør indledes et samarbejde med lande uden for Fællesskabet med henblik på at fremme projekter 
af almen interesse og med henblik på at sikre interkonnektiviteten og interoperabiliteten mellem de 
forskellige ISDN-implementeringer; 
der er følgelig behov for, at Fællesskabet fastlægger nærmere, hvorledes det kan bidrage til 
implementeringen af et tværeuropæisk ISDN-net; de foreslåede foranstaluiingers målsætning kan ikke 
realiseres af medlemsstaterne selv; deres omfang og sigte betyder, at det er mest formålstjenligt, at de 
gennemføres på EF-plan; 
det eneste i Traktaten hjemlede retsgrundlag for vedtagelsen af denne beslutning er artikel 235 -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Herved vedtages en flerårig EF-foranstaltning (TEN-ISDN), som anført i bilag 1, i det følgende 
benævnt "foranstalmingen". Den løber over fem år fra dagen for vedtagelsen af denne beslutning. 
8) EFT nr. (92/C 158/1 ) af 25.6.1992 
9) • KIT nr. C 334 af 18.12.1992. s. 1-3 
Artikel 2 
Formålet med foran stal tn ingen er at yde støtte til projekter af almen interesse med sigte på udvikling af 
et tværeuropæisk ISDN-net, jf. beslutning l0). Støtten skal sikre, at ISDN-faciliteterne implemen­
teres på grundlag af harmoniserede standarder, som ETSIll) udarbejder med henblik herpå, og sikre, 
at der er fuld indbyrdes interkonnektivitet og interoperabilitet mellem de forskellige ISDN-
implementeringer. 
Artikel 3 
Foranstaltningens indhold er nærmere beskrevet i bilaget 
Artikel 4 
1. Gennemførelsen af foranstaltningen skal nøje koordineres med Fællesskabets politik og skal 
tilgodese brugernes, herunder navnlig de små og mellemstore virksomheders, behov, således at 
den frie bevægelighed inden for det grænsefrie marked kan udnyttes fuldt ud. 
2. Koordineringen gælder navnlig følgende områder: tværeuropæiske net og tjenester, 
standardisering, undersøgelse af brugernes behov, samt de retlige aspekter og de aspekter i 
forbindelse med databeskyttelse, som indførelsen af ISDN rejser. 
Artikel 5 
Kommissionen bemyndiges til at forhandle med tredjelande med henblik på indgåelse af aftaler, der 
giver disse lande mulighed for helt eller delvis at deltage i foranstaltningerne. 
Artikel 6 
1. Kommissionen er ansvarlig for foranstaltningens gennemførelse. 
2. Den i artikel 7 fastlagte fremgangsmåde gælder for: 
udarbejdelse af arbejdsprogrammet for forundersøgelser 
vedtagelse af anbefalinger med henblik på forundersøgelserne 
fastlæggelse af kriterier for vurdering af foranstaltningens gennemførelse. 
10) EFT nr. 
11) Det Europæiske Institut for Telestandarder, en anerkendt standardiseringsorganisation 
^A 
Artikel 7 
1. Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består af repræsentanter for 
medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
2. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til, hvilke foranstaltninger der skal 
træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan 
fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved 
afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at 
dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, 
hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
3. Udvalget kan behandle ethvert spørgsmål i forbindelse med indførelse af et tværeuropæisk 
ISDN-net. 
Artikel 8 
1. Kommissionen udarbejder hvert år en rapport over foranstaltningens forløb, som den forelægger 
for Rådet og Europa-Parlamentet 
2. Kommissionen forelægger, når foranstaltningen er afsluttet, en slutrapport for Rådet og Europa-
Parlamentet, hvori der på gmndlag af kriterier, som er fastlagt ifølge proceduren i artikel 7, gives 
en vurdering af, om de enkelte målsætninger i foranstaltningen er opfyldt, og fremsætter i givet 
fald forslag til eventuelle yderligere foranstaltninger. 
Artikel 9 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Artikel 10 
Denne beslutning træder i kraft 21 dage efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers 
Tidende. 
Udfærdiget i , den På Rådets vegne 
Formand 
Bilag 
Definition af TEN-ISDN 
TEN-ISDN foranstaltningen vedrører gennemførelse af projekter af almen interesse, der 
udvælges i henhold til Rådets beslutning [...], samt foranstaltninger til sikring af 
interoperabilitet 
Foranstaltningerne opdeles i tre kategorier: 
projekter vedrørende infrastrukturer 
projekter vedrørende datakommunikationstjenester og grænseoverskridende systemer; 
projekter til fremme af ISDN, herunder projekter for tilvejebringelse af ISDN-terminaler 
foranstaltninger til sikring af, at et begrænset udsnit af basale datakommunikationstjeneter 
har den fornødne end-to-end kompatibilitet, samt foranstaltninger vedrørende det hertil 
hørende terminaludstyr 
For så vidt angår projekter af almen interesse, kan der ydes støtte til forundersøgelser og til 
projektgennemførelsen. 
Fomndersøgelser i forbindelse med projekter af almen interesse omfatter normalt følgende: 
behovsanalyse (for eksempel flaskehalsproblemer) 
udformning af foranstaltningen 
udarbejdelse af tekniske specifikationer (i visse tilfælde) 
udarbejdelse af en handlingsplan, herunder metoder til implementering af projektet 
validering, i mindre omfang, af de vigtigste funktioner i de vedtagne løsninger ( i visse 
tilfælde) 
vurdering af de opnåede resultater. 
Udover forundersøgelserne skal der føres regelmæssigt tilsyn med projekterne og med de 
foranstaltninger, der træffes i medfør af denne foranstaltning. 
EF-støtte til gennemførelse af projekter kan blandt andet ydes i form af rentetilskud og 
lånegarantier. 
M2> 
3. Foranstaltninger til sikring af interoperabiliteten omfatter: 
bidrag til udvikling af prototyper og software-funktioner 
fremme af interoperabilitetsløsninger, herunder navnlig løsninger, der bygger på Euro­
mærket 
interoperabilitetsprøvning 
standardiseringsarbejde 
udnyttelse af relevante F&U-resultater, herunder resultater, der er opnået som led i 
EF-programmer og andre hertil knyttede foranstaltninger 
støtte til opmærksomhedsskabende tiltag omkring interoperabilitet 
organisatorisk støtte til gennemførelsen af ovenstående foranstaltninger. 
DUM — i UtA. 
MM 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
Post B5-720: Tværeuropæiske net inden for telekommunikation: ISDN 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Tværeuropæiske net inden for telekommunikation: ISDN. 
Fællesskabets bidrag til gennemførelsen af den serie retningslinjer, der er vedtaget for visse højt 
prioriterede tværeuropæiske telekommunikationsnet 
2. B ERØRTE B UDGETPOSTER 
B5-720 
Bemærkning: Denne budgetpost vedrører også andre former for net end ISDN. 
Nedenstående oplysninger vedrører kun ISDN. 
3. RETSGRUNDLAG 
Rådets henstilling 86I659IEØF af 22. december 1986 om samordnet indførelse af et 
tjenesteintegreret digitalnet i Det europæiske Fællesskab, EFT, nr. L 382 af 31.12.1986, 
s. 36 
Rådets beslutning 871951 EØF af 22. december 1986 om standardisering indenfor 
informationsteknologi og telekommunikation, EFT nr. L 36 af 7.2.1987, s. 31 
Rådets resolution af 18. juli 1989 om forstærket samordning i forbindelse med 
indførelsen af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) i Det Europæiske Fællesskab i tiden 
1992, EFT nr. C 196 af 1.8.1989, s. 4 
Rådets resolution af 22. januar 1990 om trans europæiske net, EFT nr. C 27 af 6.2.1990, 
s. 8 
Rådets direktiv 90/387/EØF af 28. juni 1990 om oprettelse af et indre marked for 
teletjenester ved gennemførelse af ONP (Open Network Provision - Tilrådighedsstillelse 
af åbne net), EFT nr. L 192 af 24.7.1990, s. 1 
Kommissionens direktiv 90/388/EØF af 28. juni 1990 om liberalisering af markedet for 
teletjenester, EFTnr. L 192 af 24.7.1990, s. 10 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 10. december 1990 
("Mod transeuropæiske net - EF' s handlingsprogram"), KOM(90)585 endelig udgave 
SS 
Forslag til rådsforordning (EØF), forelagt af Kommissionen den 24. februar 1992, om en 
erklæring om europæisk interesse til fremme af etableringen af transeuropæiske net inden 
for telekommunikation, EFT nr. C 71 af 20.3.1992, s. 12 
Rådets konklusioner af 31. marts om transeuropæiske net 
Rådets resolution af 5. juni 1992 om udvikling af det tjenesteintegrerede digitalnet 
(ISDN) i Fællesskabet som en fælleseuropæisk telekommunikationsinfrastruktur for 1993 
og tiden derefter, EFT nr. C 158 af 25.6.1992, s. 1 
Rådets resolution af 7. december 1992 om den praktiske gennemførelse af det indre 
marked, EFT nr. C 334 af 18.12.1992, s. 1 
Forslag til rådsbeslutning af I I om en række retningslinjer for udvikling af et 
tværeuropæisk ISDN-net 
Forslag til rådsbeslutning af I I om vedtagelse af en flerårig EF-foranstaltning 
for udvikling af et tværeuropæisk ISDN-net (TEN-ISDN) 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Foranstaltningens specifikke formål 
Der skal gennemføres en EF-foranstaltning til oprettelse og udvikling af 
tværeuropæiske telenet, blandt andet med sigte på det tjenesteintegrede digitalnet 
(ISDN). 
Formålet med foranstaltningen er at opnå en harmoniseret indførelse af nævnte net 
og at sikre, at visse basistjenester står til rådighed overalt i EF, således at 
erhvervslivet kan få det fulde udbytte af et grænsefrit marked. 
Foranstaltningen har endvidere til formål at støtte sammenkoblingen af disse net og 
at sikre interoperabiliteten mellem de basistjenester, der kan fremføres via nettet. 
Der fasdægges for hvert område en række retningslinjer for det tværeuropæiske net 
(dette findes allerede for ISDN), og dernæst fastlægges der bestemmelser for EF's 
bidrag til opbygningen af dette net. Sideløbende hermed sørger man for koordina­
tion mellem de forskellige tiltag i medlemsstaterne, idet ansvaret hovedparten af den 
nødvendige investering påhviler landenes sektoraktører, jf. nærhedsprinicippet. 
EF's bidrag tager form af forundersøgelser, der skal munde ud i en præcis formu­
lering af projekter af almen interesse, og af rentetilskud og lånegarantier, der ydes til 
projekternes gennemførelse. EF's bidrag dækker projekter af almen interesse og 
foranstaltninger til sikring af sammenkoblingen af nettene og interoperabiliteten 
mellem basistjenesterne. 
M*> 
I betragtning af de store investeringer, der kræves til etablering af generelle infra­
stmkturer, og i betragtning af de påtænkte støtteformer, er tanken med EFs bidrag 
kun at stimulere, dvs. supplere det arbejde, der er i gang på nationalt niveau. 
Bidraget fra EF er kun af ringe omfang, men er ikke desto mindre nødvendigt, idet 
der uden dette vil være en reel risiko for en utilstrækkelig harmonisering og dermed 
en forsinket indførelse. 
4.2. Varighed: fra 1993 til 1997 
4.3. Målgruppe 
Offentlige netoperatører, leverandører af teletjenester, system- og programmelprodu­
center, brugerne. 
5. KLASSIFICERING AF INDTÆGTER/UDGIKTKR 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5.3. Indtægters art: -
6. INDTÆGTERS/UDGIFTERS ART 
6.1. Fomndersøgelse og tjenesteydelser i forbindelse med gennemførelsen af arbejdsprogram­
met finansieres principielt med 100%. Undersøgelserne tildeles ifølge Kommissionens 
sædvanlige procedure (udbud, Det Rådgivende Udvalg for Indkøb og Kontrakter) 
6.2. Støtte til samfinansiering med andre institutioner inden for den offentlige/private sektor: 
Generelt nej 
6.3 Rentetilskud: 
Der kan ydes rentetilskud til sektoraktører, der deltager i gennemførelsen af 
projekter af almen interesse. 
M> 
6.4. Andet: 
det er ligeledes planlagt at yde lånegarantier 
midler søges tilvejebragt gennem andre finansieringsordninger i EF (dvs. 
strukturfonde, den midlertidige lånefacilitet osv.) 
6.5. Skal den udbetalte EF-støtte tilbagebetales i tilfælde af, at foranstaltningen får et 
økonomisk gunstigt udfald? Nej. 
6.6. Indebærer foranstaltningen, at indtægtsniveauet ændres? Nej. 
ØKONOMISKE KONSEKVENSER 
7.1. Beregning af de samlede omkostninger i forbindelse med foranstaltningen 
I 1994 afsættes der endnu 5millioner ECU til forundersøgelser, med en gennemsnitiig 
stykpris på 0,5 mio. ECU. Ydermere skal der til ISDN afsættes en bevilling på 5 
millioner ECU til finansiering af rentetilskud. 
7.2. Fordeling på de enkelte elementer i foranstaltningen 
Formål 
Forundersøgel ser 
Rentetilskud 
lait 93-budget 
5 mio ECU 
5 mio ECU Foreløbigt budgetforslag for 94 
5 mio ECU 
5 mio ECU 
10 mio ECU Procentvis forskel 
+40% 
7.3. Driftsudgifter til ekspertmøder osv. som indgår i del B 
Formål 
Forundersøgelser 
Ekspertmøder 
Konferencer/kongresser 
Infomiation/publikation 
lait 93-budgct 
0 
0 
0 Foreløbigt budgetforslag for 94 
100 000 ECU 
100 000 ECU 
200 000 ECU Procentvis forskel 
MS 
7.4. Forfaldsplan over forpligtelsesbevillinger 
Post B5-720: Tværeuropæiske net inden for telekommunikation: ISDN 
Situationen 
ved udg. af 
1992 
1) 
0 1993-budge 
5 Foreløbigt 
budgetforslag 
for 1994 
10 Vejledende 
1995 
19 1996 
26 jlanlægnir 
1997 
30 lait 
90 
1) Inklusive minibudgetterne for 1991 og 1992, henhørende under B8 
BESTEMMELSER OM FOREBYGGELSE AF SVIG 
Kontrollen af, at forundersøgelserne gennemføres korrekt, foretages af Kommissionens 
tjenestegrene, inden støtten udbetales, under overholdelse af de i kontrakten fastlagte 
forpligtelser og ifølge principperne om god forvaltning. 
Kommissionens tjenestegrene medvirker ved fastlæggelsen af, hvorledes kontrollen med 
rentetilskud og lånegarantier sker. 
ANALYSE AF FORHOLDET MELLEM OMKOSTNINGER OG EFFEKTIVITET 
9.1. Mål 
Formålet med foranstaltningen er at stimulere sektorens aktører til at sikre interoperabilite­
ten og interkonnektiviteten i de nationale ISDN-net. Formålet med EFs bidrag er på 
mellemlangt sigt at stimulere til, at der i sektoren investeres beløb af en størrelsesorden på 
adskillige milliarder ECU. I første omgang, dvs. i tidsmmmet fra 1993 til 1994, skal der 
først og fremmest gennemføres forundersøgelser med henblik på projekter af almen 
interesse, idet man forventer, at gennemførelsen heraf vil resultere i de fornødne 
investeringer. 
Foranstaltningen falder i to dele. Den første del omfatter støtte til projekter af almen 
interesse og tager sigte på en hurtig harmoniseret indførelse af infrastmkturer og 
basistjenester. Foranstaltningens anden del omfatter aktiviteter af horisontal art, dvs. 
støtte til sikring af nettenes sammenkobling og basistjenesternes interoperabilitet. 
4*> 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
Sigtet med foranstaltningen er at give EF adgang til moderne kommunikationsmidler, idet 
dette er en forudsætning for økonomisk udvikling. Hvis erhvervslivet skal kunne drage 
den fulde fordel af de større mulighed for at drive forretning, af et storf fælles marked og 
af, at der på dette er fri bevægelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital, er det 
en forudsætning, at man råder over et avanceret telenet med alsidige anvendelsesmulighe­
der. Ikke mindst de små og mellemstore virksomheder, der som bekendt spiller en 
nøglerolle for økonomisk vækst, er afhængige af, at der findes universelle infrastrukturer. 
Eftersom markedet for tjenester er underlagt fri konkurrence (når der ses bort fra taletele­
foni), vil det være formålstjenligt at gribe sagen an på en måde, der ikke implicerer 
regulering af området. 
Erfaringen fra de seneste år har vist, at der ikke på europæisk plan findes nogen ordning, 
som sikrer en harmoniseret udvikling af basistjenesterne, og at en EF-foranstaltning 
således er på sin plads. Hvis man skal stimulere til en sådan koordination på europæisk 
niveau, er det nødvendigt, at EF-foranstaltningen også omfatter økonomisk støtte. Denne 
støtte er tidsbegrænset og ydes kun i startfasen med henblik på at igangsætte den fornødne 
aktivitet. Der er også afsat et økonomisk bidrag til udvikling af mindre gunstigt stillede 
regioner inden for rammerne af denne foranstaltning. 
Hvis disse foranstaltninger ikke gennemføres hurtigt, kan udviklingen af ISDN i medlems­
staterne forløbe mindre effektivt, som følge at indførelsen ikke sker på et generelt gmnd­
lag og som følge af, at basistjenesterne måske ikke bliver indbyrdes kompatible. Erfarin­
gen har vist, at ethvert senere forsøg på at rette op på en situation, hvor udviklingen ikke 
er sket på et harmoniseret gmndlag, kun vil blive mere bekosteligt. 
Det er påkrævet med koordination mellem medlemsstaterne, hvis denne foranstaltning 
skal gennemføres, og hvis man skal sikre, at medlemsstaternes indsats og EFs foranstal­
tning støtter hinanden. I dette samarbejde vil nærhedsprincippet blive lagt til grund. 
9.3. Opfølgning og vurdering af foranstaltningen 
De enkelte fomndersøgelser skal indeholde en præcis angivelse af fonnålet og en nærmere 
beskrivelse af konkrete projekter. Foranstaltningens effektivitet vil i sidste ende blive målt 
på, hvor store investeringer der er blevet gjort af sektorens aktører. 
Alle foranstaltninger vurderes på grundlag af årsrapporter. Vurderingen sker på grundlag 
af objektive kriterier, der fastlægges af det udvalg, der følger foranstaltningens 
gennemførelse. 
£o 
Indførelsen af ISDN i EFs medlemsstater er emnet for en rapport, som Kommissionen 
udarbejder årligt, jf. Rådets henstilling af 22. december 1986. 
9.4. Overensstemmelse med den økonomiske planlægning 
Foranstaltningen indgår allerede i den flerårige økonomiske planlægning under kapitlet for 
tværeuropæiske net. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DEL A AF BUDGETTET) 
10.1. Indebærer foranstaltningen en udvidelse af Kommissionens personale? I bekræftende 
fald, med hvor mange ansatte? 
Ja. I første omgang til igangsættelse af forundersøgelser, dvs. i 1993 til forberedelsen 
heraf, fra og med 1994 i fuld skala. Hvis der regnes med en halv snes fomndersøgelser 
vedrørende ISDN, bliver der behov for omkring 4 ansatte i A-kategorien, 1 ansat i 
B-kategorien og 3 ansatte i C-kategorien til administrative opgaver fra og med 1994. 
Hertil kommer, at der til samarbejdet mellem medlemsstaterne og tilrettelæggelsen af de 
økonomiske operationer (rentegodtgørelser og lånegarantier) bliver behov for 1 ansat i 
A-kategorien, 1 ansat i B-kategorien og 1 ansat i C-kategorien. Ud af disse bør 2 ansættes 
som A-tjenestemænd, 1 som B-tjenestemand og 2 som C-tjenestemænd. De øvrige 
behøver ikke være vedtægtsansatte. 
I alt: 4 A-, 2 B- og 4 C-ansatte. 
10.2. Hvor store drifts- og personaleudgifter indebærer foranstaltningen? 
Hvis man tager redegørelsen under pkt. 10.2 som udgangspunkt, kræves der 6 ansatte i 
A-kategorien i form af nationale udsendte embedsmænd eller eksperter og 3 ansatte i 
C-kategorien i form af midlertidigt ansatte sekretærer. 
Udvalgsmøder: Det påregnes, at konsultationsudvalgene under foranstaltningen samles 5 
gange om året, hvortil kommer omkring 40 møder i de særlige projektudvalg. Dette 
nødvendiggør et mødebudget på 500 000 ECU (A250/251). 
Tjenesterejser: 75 000 ECU (A1300) 
S 4 
NOTE TO THE COMMISSION FROM V.-P. M. BANGEMANN; 
IN ASSOCIATION WITH COMMISSIONER VANNI D'ARCHIRAFI) 
Trans-European Telecommunications networks (TEN) 
1. The introduction of the concept of trans-European networks in Tide XII of the Treaty on 
the European Union has led to the idendfication of three priorities for the application of 
this concept in the sector of telecommunications: 
TEN-TNA: Telematic Networks between Administrations; the necessity of which is 
direcdy derived from the needs of the single market; 
TEN-ISDN: Integrated Services Digital Network; evolving out of the current 
telephone network. Since 1986, the year of the first Council Recommendation 
concerning this type of network, the harmonised introduction of ISDN based on 
European standards was promoted at the level of the Community; 
TEN-IBC: Integrated Broadband Communications; for which the Community's RACE 
programme has established the functional specifications and has laid the technology 
base for a European wide introduction. 
In these three priority areas, the methodology of the said Tide XII is used, which foresees 
to define: 
a series of guide-lines (schéma directeur) and 
a possible Community contribution for the implementation of the fixed objectives. 
2. The proposals concerning TEN-TNA1 have already been adopted by the Commission. 
Now, proposals for the two other priority areas are submitted. 
1 TEN-Intcrchangc of Data between Administrations; adopted on 15.03.1993; COM(93) 69 final; 
A 
3. Concerning TEN-ISDN the following documents are introduced: 
a draft Communication to the Council and the EP; 
a proposal for a Council Decision concerning the Schéma Directeur and 
a second proposal for a Council Decision defining the envisaged Community 
contribution to the implementation of the Schéma Directeur 
This latter proposal is accompanied by a Financial Statement. 
Both proposals for Council Decisions are for the time being based on Article 235. 
ISDN is a general, multi-purpose network integrating a large variety of voice, data and 
images services via a single network access. 
While in six Member States commercial ISDN offerings exist, in the other half of the 
Member States only pilot implementations are available at current. Moreover, the existing 
commercial ISDN implementations are not yet harmonised to the required extent which 
leads to problems notably with regard to the European-wide provision of basic services 
(apart from telephony, those services are by and large missing or have technical problems) 
and with regard to terminals, which cannot be interchanged freely owing to technical 
differences and hence, the free circulation of ISDN terminals is considerably hindered. 
5. The transition and migration towards the EURO-ISDN which is fully based on harmonised 
European standards, is the main thrust of the proposed Community action. Taking account 
of a Memorandum of Understanding (MoU) in which 26 (western) European public 
network operators have committed themselves to introduce EURO-ISDN, the proposed 
Community action foresees complementary measures aiming: 
- to accelerate the roll out of EURO-ISDN; 
to remedy the bottle-necks (eg. the one's mentioned above) and 
thus, contribute to improved interconnectivity of the infrastructure and 
interoperability of the basic services. 
6. The investments required for a general deployment of EURO-ISDN are estimated at some 
tens of BECU and are to be financed by the public network operators. Over the period 
1993-97 the budget for the proposed Community contribution foresees 90 MECU. The 
eventual financial support of die Community can thus only be of the nature of incentives 
and will use the means indicated in Tide XII. 
Integrated Broadband Communications can be described as the next major step of 
technological innovation of the general switched telecommunications infrastructure, after 
ISDN. IBC includes the capabilities for very high speed data transmission, for the 
transmission of high definition images and advanced multimedia applications. 
i>3 
While commercial ISDN citerings have Mailed already in the late 80's atid die Uuget dale 
for a general availability of EURO-ISDN is agreed for end 1994, a general commercial 
introduction of IBC will start after 1995. Notwithstanding this, increasingly elements of 
IBC technology are being introduced (eg. optical fibre, notably in the backbone of the 
switched network) already now. Other elements (eg. ATM2 technology) are the subject of 
major trials in the course of the coming years. As for ISDN, also for IBC, the 
development of some basic service is crucial. 
Regarding IBC services, the definition, technical development and practical 
experimentation with such services is required in the next years. 
The overall time frame for the proposed Community action TEN-IBC is identical to the 
one for ISDN (93 - 97). Given the different status of ISDN on one hand and IBC on the 
other hand (in terms of the technology and the timing of the introduction) the approach 
and the nature of the proposed Community action TEN-IBC will (partially) differ from 
TEN-ISDN. A full scale introduction of the IBC network may well extend into the next 
millenium . 
Regarding the approach for TEN-IBC, it is proposed to start with a preparatory action, 
which will be carried out during the following 24 months. 
To this end two documents have been elaborated: 
a proposal for a Commission Decision regarding the envisaged preparatory action 
TEN-IBC and 
a draft Communication informing the Council and the EP on this approach. 
For the action TEN-IBC, the budget planning for the period 1993-97 foresees an amount 
of 95 MEÇU. The investment for the network deployment will be in the order of 20 - 40 
BECU over the next ten years. Again as for ISDN, this will come onto the charge of the 
public network operators. The proposed Community financial support will only be a minor 
stimulation. 
10. Both types of networks have the nature of a general infrastructure, which implies that a 
full geographical penetration (this is the defined policy objective) will extend over more 
than a decade. Also in view of the current regulatory regime and the planned further 
liberalisation, the basic problem is the creation of a "critical mass" so that a stage of self-
contained demand is reached. The proposed Community actions aim precisely at the 
support of this initial phase. 
11. The general availability of a modern telecommunications infrastructure will notably be for 
the benefit of many SME's. While large cooperate users can afford dedicated solutions, 
SME's typically depend on the general infrastructure. 
Asynchronous Transfer Mode, a switching technology used for IBC 
Moreover, a modern telecommunications infrastructure will also contribute to an improved 
functioning of the single market, given the increasing trans-frontier communications needs 
which will arise for the participants of that market. 
12. Owing to the infrastructural nature of both networks, measures in support of them will 
furthermore have a possible impact in the context of the growth initiative. 
Firstly, it can be expected that the enormous investments will have a direct impact on the 
employment. 
Beyond this direct effect, the availability of a modern communications infrastructure is a 
crucial factor for the competitiveness of the European countries as a location for 
entrepreneurial activities, since the cost of communications presents an increasingly 
important cost factor for enterprises in general. 
13. With respect to social and economic cohesion, the trans-European telecommunications 
networks have a two-pronged role to play: 
the geographical coverage of the peripheral regions of the Community will allow to 
the users and in particular to the SME's to benefit from advanced services which is 
crucial for an efficient operation of their activities; 
they can become an essential factor concerning the cooperation of the central and 
peripheral regions of the Community, thus favouring the development of a truly 
harmonised single market. 
14. Finally, reference to similar efforts in the U.S. (Al Gore initiative) and the law on the 
enhancement of the telecommunications infrastructure in Japan is made. Europe has to 
watch not to fall behind those two regions in yet another key high technology domain. 
CONCLUSIONS 
15. In the field of telecommunications the Commission has worked out clear proposals 
regarding TEN-ISDN and TEN-IBC. Those proposals are based on a close collaboration 
with the main sector actors concerned and are supported by them. 
In view of the importance of these proposals in the context of the growth initiative, for the 
social and economic cohesion and for the competitiveness of Europe, a rapid adoption of 
the proposals would help considerably to achieve the objectives and to realise that the full 
potential benefits can be developed. 
The agreement of the Collège to the proposed documents TEN-ISDN and TEN-IBC is 
requested. 

A 
SECTION 1 INTRODUCTION fiiiCÅ A 
ISDN (Integrated Services Digital Network) is an acronym describing the provision of a wide range of existing 
and new telecommunications services over digital networks, making them available to customers through a 
standardised single access point. 
ISDN removes the barriers between speech, data, text and video services, integrating ihcm into a single digital 
telecommunications network. The provision of end-to-end digital connectivity guarantees high-quality network 
performance to customers. 
ISDN provides significant benefits to the customer in terms of availability of services and usage flexibility. Cost 
effectiveness due to more efficient utilisation of telecommunications facilities arc an added benefit from a 
customer's point of view. 
ISDN offers a range of services particularly suitable for emerging new (customer) applications. In particular the 
business world can benefit from the increased speed of ISDN connectivity and conformity to international 
standards. 
Conformity to international standards will guarantee the use of compatible equipment and terminals and make 
international interconnection possible in an easy and economical matter. 
The introduction of ISDN is carried out in such a way as to ensure that it coexists and inlerworks with existing 
dedicated networks, and that ISDN terminals will communicate with non-ISDN terminals. 
ISDN can therefore be seen as a most attractive and powerful tool available to the business community worldwide. 
SECTION 2 TERMS AND DEFINITIONS 
This section provides definitions for a number of terms used in section 3. 
ISDN = Integrated Services Digital Network 
PSTN = Public Switched Telephone Network 
PSPDN = Packet Switched Public Data Network 
CHANNELS 
Two types of channel arc defined in the ISDN: 
a) The B-channel is a communication channel used to support the transmission of voice data or image with a 
capacity of 64 kbit/s. 
b) The D-channel is a signalling channel used for the establishment of B-channel links. The D-channel can also 
be used for the transmission of user data. 
ACCESS TO THE NETWORK 
There are two types of access to the ISDN network: 
a) Basic access with two B-channcls and one D-channel of 16 kbit/s. It can support up to eight terminal devices. 
Therefore it is suitable for small business units and the residential market (see Figure 1). 
Figure 1: 
EXAMPLE OF A BASIC ACCESS 
CONFIGURATION 
maximum of 
8 connected 
terminal m 
^jUBMkWfS PC 
X.25 terminal 
FAX 3 
Analog telephones 
'VJÈ& Digital ISDN 
"fesf- telephone 
_ ISDN data 
Avrai&w^v terminal 
"7?"-^*^ FAX 4 
NT = Network termination 
TA = Terminal Adaptor (to connact non - ISDN tormina!) 
TERMS AND DEFINITIONS (continued) 
b) Primary access with thirty B-channels and one D-channel at 64 kbit/s. Suitable for larger business units with 
complex equipment such as large PABX's, host computers and LAN's (Figure 2). 
Figura 2: 
TYPES OF ACCESS 
BASIC ACCESS Channels 
B-64 kbit/s (communication) 
!«•*«• B-64 kbit/s (communication) 
D-16 kbit/s (signalling) 
PRIMARY ACCESS 
Bi - 64 kbit/s (communication) 
B30 - 64 kbit/s (communication) 
D - 64 kbit/s (signalling) 
Note: the wiring is not considered in this figur: 
TYPES OF INTERFACE (or REFERENCE POINTS) 
Interfaces are defined as the points at which dissimilar (or similar) equipment or functions are interconnected. 
It) ISDN different reference points are defined. For the user, these reference points are the S and T interfaces in 
the case where ISDN terminal equipment is used. This eliminates the need for equipment such ;iv modems and key 
^et controllers. 
TERMS AND DEFINITIONS (continued) 
It is possible to connect non-ISDN terminals to the ISDN network using terminal adapters. In this case the interface 
for the user is the R interface (sec Figure 3). 
Figur« 3: Types of user interface 
ISDN 
TERMINAL S/T 
NON-»SON 
TERMINAL 
SON 
TERMMAL .g_l 
/ÆXSl-mSk 
NON-ISDN 
TERMINAL TA s Terminal Adapter 
NT 1 s ISDN Network Terminating Equipment (DCE) 
NT 2 = Switching Equipment, ie. tSPBX (0TE) 
R = Interface between a non-ISDN terminal and the terminal adapter. 
S = Interface between an ISDN device and the network termination. 
T = Interface between an ISDN network termination and the network. 
In the case of an ISDN non-swiiching device the S and T interfaces are the same. 
XT = Represents the physical point at which the ISDN configuration on the user's premises connects to the 
network. 
TERMS AND DEFINITIONS (continued) 5~ 
ISDN SERVICES 
ISDN services are divided into two main categories (sec Figure 4). 
a) Bearer services 
These arc transport services where the information delivered by the network is transferred without alteration or 
addition. Issues related to formal or presentation of information are not predefined. In other words, the information 
is transported between network terminations (NT) in a transparent mode. 
b) Teleservices 
A teleservice is a service as defined by the terminal equipment functionality. A teleservice always uses a bearer 
service. When a user selects a teleservice the network will provide the appropriate bearer service. 
Figur« 4: 
Types of services 
BEARER SERVICES 
TELESERVICES 
NT = Network Termination 
TERMS AND DEFINITIONS (continued) 
Supplementary services 
Supplementary services are additional facilities offered by the ISDN network in conjunction with cither bearer or 
telcscrvices. Consequently they cannot be offered to a user as stand-alone services. Some supplementary services 
in the ISDN arc suitable for non-voice communication and some only suitable for voice communication. It is up 
to the user lo choose the appropriate set of supplementary services to suit the application in question (sec Figure 5). 
Figure S: 
ISDN Reference Model 
APPLICATION 
TELESERVICES 
SUPPLEMENTARY 
SERVICES 
BEARER SERVICES 
Public Switched 
Telephone Network Packet Switched 
Public Data Network 
In Ubereinstimmung mit der Richtlinie 90/388/EWG kônnen ISDN-Dienste auch 
durch andere Betreiber, als die ôffentlichen Netzbetreiber, angeboten werden. Die 
Mitgliedstaaten kônnen jedoch, bis zu einem Datum das derzeit diskutiert wird, diesen 
anderen Betreibern das kommerzielle Anbieten des ôffentlichen Telefondienstes 
untersagen. 
TERMS AND DEFINITIONS (continued) 3-
Intcrworking 
ISDN users can communicate with users of other existing networks, e.g. the Public Switched Telephone Network, 
the Packet Switched Public Data Network, etc. through interworking functions provided by the network. 
Intercommunication 
Non-ISDN terminal equipment can be connected to the ISDN by means of a terminal adapter and may intercommu­
nicate with compatible terminals connected to existing networks. In this case, the user has to select the appropriate 
bearer service, e.g. Telefax Group 3. On the terminal adapter he then selects the 64 kbit/s bearer service usable 
for 3.1 kHz audio information transfer (see Figure 6). 
Figure 6: 
Intercommunication: e.g. telefax gr. 3 
3.1 kHz bearer service 
TA s Terminal Adapter 
IWU = Interworking unit 
PSTN = Public Switched Telephone Network 
% TERMS AND DEFINITIONS (continued) 
The possibilities of intercommunication between ISDN tclcscrviccs and PSTN services arc shown in Figure 7. 
Figure 7: INTERCOMMUNICATION 
BETWEEN ISDN AND PSTN 
TELESERVICES 
\FROM 
To\ 
Net­
work 
1 
S 
D 
N 
P 
S 
T 
N Tele-
servic« t -X 
N 
Tel. 3.1 KHz 
Tel. 7 KHz 
Telefax 4 
Télétex 
Videotex 
MHS 
Audio-
graphic 
Teleaction 
Video-
telephony 
Telephone 
FAX 3 
Videotex ISDN 
N 
X 
rn 
i • 
• 
• M 
X 
r«. 
• 
• 
• 
• X K 
fi 
• 
• 
• 
• 
• X 
« 
« 
2 
• 
• 
• X 
« 
« 
5 
• 
• 
• X 
2 
• 
• 
• 
• 
• 
• 42 
• 
• 
• c o 
t; 
« 
2 
• å II 
-----
• PSTN 
« c o 
o. 
« 
fi 
• 
• 
• 3 
• 
• 
• 
• 
• X V 
« 
"O 
5 
• 
• 
a 
• 
MHS = Message Handling Service 
ISON = Integrated Services Digital Network 
PSTN = Public Switched Telephone Network 
Audiographic = Audiographic teleconferencing 
TERMS AND DEFINITIONS (continued) > 
Communication modes 
ISDN offers two communication modes, circuit mode and packet mode. The services offered on the B-channel are 
in circuit mode (one channel allocated for each communication). Packet services are offered on the D-channel 
(several communications on the some physical circuit). They can also be offered over a B-channel using packet 
handling interfaces (see Figure 8). 
Figur« 8: PACKET COMMUNICATION MODE 
CASE A-
minimum integration 
IWI ^ m 
X-2S X-25DTE VZZk X-25DTE 
X.75 
DTE - Data Termin«! Equipment 
PH - Packet Handler 
X.25 • access protocol 
X.75 - linkage protocol between PH 
IWU • Interworking unit 
••••• for interworking whh areas not covered 
by ISDN 
PSPDN « Packet Switched Public Data Network 
CASE A - ISON acts as a transparent connection to a PSPDN port, using 8 channel and 64 kbit/s unrestricted bearer. 
CASE B • ISON provides a number of Packet Handlers, accessible via the 8 or O channels, enabling switching between 
X2S DTE*» connected to ISDN accesses. Interworking with PSPDN b ensured. 
A<0 
ANNEX n 
User/network 
interfaces: Basic Rate Access (B10\) 
Primary Rate Access (PRA) 
Internationai 
Interface: ISDN User Part, Version 1 
Bearer 
Services (BS): Circuit mode 64kbit/s unrestricted BS 
Circuit mode 3.1kHz audio BS 
Supplementary 
Services: Calling Line Identification Presentation 
Calling Line Identification Restriction 
Direct Dialling In 
Multiple Subscriber Number 
Terminal Portability 
Tele-
Services: the ISDN includes capabilities to support a 
number of teleservices 
Tabic 1: Scope of EURO-ISDN 
Remarks: 
The notion EURO-ISDN refers to the implementation of ISDN as it is described in a 
memorandum of understanding from. April 1989, signed by 26 public network operators from 
20 European countries. , 
The implementation of EURO-ISDN will be based on harmonised standards prepared by ETSI 
which are summarised in the ETSI Technical Report No. 10 (ETR 10); ETR 10 can be 
obtained from the ETSI Secretarial. 
M 
ANNEX C Summary of Euro ISDN availability 

NOTES ON MAPS AND TABLES: 
1) The % of territorial coverage of EURO-ISDN is defined in this context 
as: areas ( of an administrative region) where BRI. fully conformant with 
ETS 300.153, and PRI fully conformant with ETS 300.156, are available. 
This means that existing national ISDN offerings, where the user network 
interfaces are not fully in line with these ETSs, are nol_considered here. 
2) The definition of "coverage is: The % of an administrative region where 
EURO-ISDN is available, at year end, either by direct connection to a local 
switch which is equipped with EURO-ISDN BRI or PRI, or where a local 
network area has access to EURO-ISDN BRI and PRI by means of remote 
access (if offered on a regular basis). 
3) As each country is organised somewhat differently, and information 
was not always presented in the same manner, for the determination of an 
appropriate scale or granularity the editors have had to scale the 
percentages rather broadly. 
4) As each country provided information in a slightly different manner, 
the shadings are map specific. 
% COVERAGE EURO-ISDN BRI PER YEAR 
BELGIUM 
DENMARK 
FRANCE (3) 
GERMANY 
GREECE 
IRELAND 
PTALY (1) 
LUXEMBOURG 
NETHERLANDS 
PORTUGAL 
SPAIN 
UK new Lander 
old Lander COVERAGE 
TP 
TLP 
BT 
MERCURY <2) 
(1) NO DISTINCTION IS PROVIDED BETWEEN B-ISDN AND P-ISDN 
(2) NO INFORMATION PROVIDED 
(3) THIS INFORMATION IS VALID ONLY IF CURRENT REGULATION IS UNCHANGED j <= 10 % 
<= 20 % 
<= 40 % 
2w 
<= 60% 
<= 80 % 
<= 100% 
% COVERAGE EURO-ISDN PRI PER YEAR 
BELGIUM 
DENMARK 
FRANCE '3) 
GERMANY 
GREECE 
IRELAND 
ITALY (1) 
LUXEMBOURG 
NETHERLANDS 
PORTUGAL 
SPAIN 
UK new Lander 
old Lander COVERAGE 
TP 
TLP 
BT 
MERCURY (2) 
NO DISTINCTION IS PROVIDED BETWEEN. B-ISDN AND P-ISDN 
\'0 INFORMATION PROVIDED 
-«:IS INFORMATION IS VALID ONLY IF CURRENT REGULATION IS UNCHANGED <= 10 % 
<= 20 % 
<= 40 % 
<= 60% 
<= 80 % 
<= 100% 

AÇ 
ANNEX D % territorial coverage of Euro ISDN 
per country / Operator 

•% GEOGRAPHIC COVERAGE EURCWSDN 8HI 
BELGIUM ' ,;'•' ;*'• 
DENMARK ^ ' 
< 
FRANCE BgWiHBBB» 
GERMANY! old lander 
new LSnder 
GREECE 
IRELAND 
ITALY 
LUXEMBOURG 
NETHERLANDS '' 
PORTUGÀtl: 
SPAIN ill ifll 
U.K; 
BT- //,:• 
MERCURY , %i*#sT'-- V '- 'I^^VR^^^: ' '^iVôê 
100 90 
100 
10 
100 
20 
8 
20 
CITY 
'30 cities 
50 
10 
40 100 
40 
20 
100 100 
100 
90 
100 
60 
40 
70 
100 
70 
100 
50 
40 
100 100 
100 
100 
100 
100 
'2 Provinces 7 Provinces 
45 
100 
100 
100 
100 
100 
80 
100 100 
100 
.100 
100 
100 
50 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN BRI 1992 
-3T 
Coverage 
Z 
'A <=10% 
<= 20% 
<=40% 
<=60% 
<=80% 
<=100% * 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN BRI 1993 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN BRI 1994 
-ar 
Coverage 
<=10% 
<=20% 
<=40% 
<=60% 
//% <= 80% 
<= 100% > 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN BR11995 
S 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN BRI 1996 
CT 
v :>_. 
Coverage 
V, 
2] <=10% 
<=20% 
<=40% 
<=60% 
<=80% 
<=100% V> 
r^ 
%:^^WMWMMSSW^SÊSSSWSM 
BELGIUM %, 
DENMARK 
FRANCE 
GERMANY old Lender 
new låntier 
GREECE 
IRELAND ; , 
ITALY 
LUXEMBOURG l:'{ , 
NETHERLANDS 
PORTUGAL 
SPAIN 
U.K. 
BT 
MERCURY TP 
UP 100 90 
100 
10 
100 
20 100 
100 
90 
100 
50 •llll 
100 
100 
100 
100 
100 
'2 Provinces 7 Provinces 
'30 cities 
50 
10 
10 34 
20 
City 
100 
40 
20 
100 45 
70 
100 
70 
100 
50 
40 
100 50 
100 
100 
100 
100 
100 
80 
100 llill 
100 
100 
100 
100 
100 
60 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN PRI 1992 
7*. 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN PRI 1993 
JE 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN PR11994 
<^y^TH 
Coverage 
•'Å <=10% 
<=20% 
<=40% 
<=60% 
<=80% 
<=100% <0 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN PRI 1995 
-ar 
Coverage 
W/7/7; 
'A <=10% 
<=20% 
<=40% 
<=60% 
<=80% 
<= 100% 
GEOGRAPHICAL COVERAGE EURO-ISDN PRI 1996 
% 
YEAR Of EURO-1SON INTERNATIONAL INTERCONNECTION PLANNED WITH MEMBER STATES (ISUP V1). 
tor 
from: 
CCNMARK 
flRANCfi 
GERMANY 
IRELAND 
ITALY 
LUXEMBOURQ 
NETHEBLAMX 
pcprruoAL 
SPAIN 
U.K. 
0T 
MfflCURY BELGIUM 
1993 
1903 
-1993 
1994 
1993 
1993 
1994 D6NMAAK 
1993 
1993/3^ 
1993 
1994 
1993 
1993 
1994 
1993 
1994 
1903 =HANC£ 
1993 
1993 
1093 
1004 
1093 
1004 
1004 GEtmNf- "" -" 
1063 
1094 
1993/94 
1903 
1903 
1094 
1993 
1004 
1994 'ppBBCS 'l{(',\\\ 
1003 
1093 
1003 
1994 
1993 
1994 tiSHi 
1003 
1003 
1093 
1004 
1993 
1004 
1004 \tm\T:: 
1003 
1003 
1003 
1004 
1003 
1004 tfh&mtom >ET 
4W 
1603^ 
1064 mm*<~t 
1003 
iW 
1603 
1003 
1004 
1603 
1004 
1003 OHTUG-AL' 
1003 
1003 
1003/dH 
1003 
100* 
1003 
1003 
1004 
1003 
1004 
1003 SPAJN 
1003 
1004 
1004 
1004 
1004 
1004 
1004 
1004 
1004 
1094 
1994 
1994 BT ) 
1993 
1994 
1993 
1994 
1994 
1993 
1904 rBKXHY 
1993 
1993 
* 1003 
1094 
1993 
1994 


ISSN 0254-1459 
KOM(93) 347 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-380-DA-C 
ISBN 92-77-58066-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg