A4-0301/96

Beslutning om EU's politik for landdistrikterne og udarbejdelse af et europaeisk charter for landdistrikterne

Europa-Parlamentet,

- der henviser til forslag til beslutning af Hyland om udarbejdelse af et europaeisk charter for landdistrikterne (B4-0019/94),

- der henviser til forslag til beslutning af Happart om etablering af en integreret politik for udvikling af landdistrikterne (B4-0055/95),

- der henviser til forretningsordenens artikel 45,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelser fra Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse, Udvalget om Regionalpolitik, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og Udvalget om Kvinders Rettigheder (A4-0301/96),

A. der henviser til, at Den Europaeiske Unions maalsaetning er at fremme en baeredygtig udvikling i landdistrikterne, der er i harmoni med de oekonomiske og sociale aktiviteter overalt i Faellesskabet,

B. der henviser til, at det i EF-traktatens artikel 130 A udtrykkeligt er fastsat, at Faellesskabet skal straebe efter at formindske forskellene mellem de forskellige omraaders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede omraader, herunder landdistrikterne, og der henviser til, at politikken for landdistrikterne saaledes er en del af politikken for oekonomisk og social samhoerighed,

C. der henviser til, at selv om landbruget er den vigtigste aktivitet i landdistrikterne, er det noedvendigt at understrege den indbyrdes afhaengighed og behovet for en harmonisk udvikling af alle sektorer i landdistrikternes oekonomi,

D. der henviser til beskaeftigelsesproblemerne, der er blevet stadig alvorligere de senere aar,

E. der henviser til sine tidligere beslutninger om regeringskonferencen, hvori behovet for en integreret politik for landdistrikterne understreges,

F. der henviser til, at Europa-Parlamentets rolle er at udstikke store retningslinjer, og at Kommissionens rolle er at foreslaa de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelse af en effektiv og demokratisk europaeisk politik for landdistrikterne,

G. der henviser til, at et stort antal kvinder deltager i udviklingen af landdistrikterne, spiller en aktiv rolle i denne forbindelse og tilfoerer nye impulser; mener, at kvinderne imidlertid ofte er daarligere stillet paa grund af de utilstraekkelige beskaeftigelsesmuligheder,

H. der henviser til, at landbrug fortsat vil vaere den centrale virksomhed i de fleste landdistrikter, men at vaeksten i andre aktiviteter i landdistrikterne skal fremmes for at skabe beskaeftigelse, samtidig med at der tages hensyn til baeredygtigheden af de oekonomiske processer,

I. der henviser til, at det af hensyn til en integreret udviklingspolitik for Den Europaeiske Union vil vaere noedvendigt at sikre, at udvikling i landdistrikterne i lige saa hoej grad er centreret om landbrugsmaessige som ikke-landbrugsmaessige aktiviteter som led i en model med flere beskaeftigelsesmuligheder,

J. der henviser til, at det er noedvendigt, at Den Europaeiske Union udvikler de forskellige aspekter af sin politik for landdistrikterne, saaledes at de indgaar i en integreret politik for landdistrikterne, der boer danne en ramme, hvor medlemsstaternes, regionernes og Unionens politik supplerer hinanden; denne integrerede udviklingspolitik boer haenge sammen med en strategi for Unionens fysiske planlaegning, og boer under ingen omstaendigheder vaere en ledsagepolitik for de nationale medlemsstater eller regionerne; den Europaeiske Union boer spille en aktiv rolle og fastlaegge retningslinjer, der paa samme tid tager hensyn til landdistrikternes forskellighed og helheden af Faellesskabets sektorielle politikker, der paavirker landdistrikternes udvikling,

K. der henviser til, at denne udviklingspolitik for landdistrikterne boer fastlaegge faellesskabsprioriteringer saavel internt i de specifikke omraader (bjergomraader, omraader naer bymaessig bebyggelse, vaadomraader, kystomraader, toerre omraader, oeomraader, osv.) som ved hjaelp af faelles temaer for alle omraaderne (f.eks. uddannelse, oekonomiske omstillingsproblemer, osv.),

L. der henviser til, at staterne eller regionerne i overensstemmelse med disse prioriteringer skal forelaegge programmer, der udarbejdes af alle lokale parter og strukturer som led i en partnerskabsaftale, og med klare regler, der goer det muligt for de forskellige aktoerer at komme til udtryk og traeffe afgoerelse paa demokratisk vis,

M. der henviser til, at de tre nye medlemsstaters tiltraedelse af Den Europaeiske Union har oeget landdistrikternes betydning, idet ca. en fjerdedel af Unionens befolkning bor i landdistrikter, der tegner sig for naesten 85% af Unionens areal, og denne andel vil stige ved EU's udvidelse med de central- og oesteuropaeiske lande, og der henviser til, at EU's politik for landdistrikterne boer tjene som forbillede for de central- og oesteuropaeiske lande i perioden forud for tiltraedelsen,

N. der henviser til, at Europa-Parlamentet anerkender, at EU's politikker for vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse vil rumme store fordele for befolkningen i landdistrikterne, hvis de gennemfoeres,

O. der henviser til, at Den Europaeiske Union boer genbehandle listen over foranstaltninger, der falder ind under maal 5B; da disse foranstaltninger er begraenset til en del af faellesskabsomraadet, er de ikke i overensstemmelse med maalsaetningen om en integreret udvikling af alle Unionens landdistrikter og muliggoer ikke en gennemfoerelse af en raekke faellesskabsinitiativer,

P. der henviser til sin beslutning af 9. juli 1987 ((EFT C 246 af 14.09.1987, s. 94.)) om kooperativers bidrag til regionaludviklingen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse ((EFT C 298 af 27.11.1989, s. 59.)) om kooperativernes bidrag til den regionale udvikling og Kommissionens arbejdsdokument (SEK 95/564) om lokale udviklings- og beskaeftigelsesinitiativer, som har til hensigt at belyse og undersoege ideen om, at der i de europaeiske oekonomier findes nye beskaeftigelsesmuligheder med de endnu ikke tilfredsstillede behov paa tjenesteydelsesomraadet,

Q. der henviser til, at en integreret udvikling af landdistrikterne boer ledsages af en politik for fysisk planlaegning, forskning og spredning af resultaterne,

R. der henviser til, at integrering af landbrugsturisme og social turisme er et ikke ubetydeligt instrument i den oekonomiske, sociale og kulturelle udvikling af landdistrikterne,

S. der henviser til, at landdistrikterne i dag har gode muligheder i betragtning af de stigende vanskeligheder i de bymaessige bebyggelser, den oegede mobilitet af baade mennesker og informationer, nedsaettelsen af arbejdstiden, forlaengelsen af levetiden og de nye samfundsmaessige krav om kvalitet og identitet,

1. opfordrer Kommissionen til at fremlaegge en sammenhaengende strategi, der skaber beskaeftigelse i og uden for landbruget paa omraader som bevarelse af de naturlige ressourcer;

2. mener, at det er vigtigt at fastlaegge en enkelt definition af »landdistrikt« baseret paa befolkningstaethed og de landbrugsrelaterede erhvervs dominans (samt) afstande, saaledes at der tages hoejde for de saerlige kendetegn i landdistrikterne naer byerne, i de egentlige landdistrikter og de fjerntliggende landdistrikter, og under hensyntagen til det regionale oekonomiske potentiale, arealudnyttelse og bebyggelsesstruktur, og opfordrer Kommissionen til at fremsaette forslag, der kan accepteres overalt i Europa;

3. understreger mangfoldigheden i landdistrikterne, der har en lang raekke fordele saasom naturressourcer, selvforsyning, arkitektur- og kulturarv; mener, at begrebet integreret udvikling af landdistrikterne skal udnyttes til at bekaempe arbejdsloesheden og udvandringen fra landdistrikterne ved at skabe incitamenter i form af en forbedring af levevilkaarene paa landet, og alle de lokale, oekonomiske, sociale og kulturelle aktoerer, der kan forventes at kunne fremlaegge nye integrerede integrationsmodeller, boer involveres heri;

4. henleder navnlig opmaerksomheden paa »de yderste landdistrikter«, der er kendetegnet ved en meget lav befolkningstaethed, store afstande til bymaessig bebyggelse, en hoej gennemsnitsalder, en tydelig landbrugsmaessig krise og manglende produktionsmuligheder;

5. mener, at man i processen for udvikling af landdistrikterne skal udnytte fordelene ved en maalrettet politik med udgangspunkt i egnede faellesskabsinstrumenter (saerlige produktionsreserver til landmaend, faellesskabsbidrag til investering i jord gennem en aendring af artikel 7 i forordning (EOEF) nr. 2328/91) ((EFT L 218 af 06.08.1991, s. 1.));

6. understreger, at det overordnede maal for politikken for landdistrikterne er at udvikle og bevare landbosamfund, der er levedygtige paa laengere sigt; mener, at foranstaltningerne skal tage sigte paa at puste nyt liv i samfund, der er konfronteret med problemerne i forbindelse med affolkning, aldring (enten fordi de unge flygter fra landet, eller der opstaar pensionistsamfund) eller det stigende antal fritidsboliger;

7. understreger den saerlige betydning af bjergomraaderne i landdistrikterne, idet disse er vigtige rekreations- og transitomraader for hele Europa og raader over de vigtigste drikkevandsreserver, men ogsaa er saerligt miljoefoelsomme; for at bevare disse enestaaende leveomraader og deres oekonomi og natur samt sikre de forhaandenvaerende ressourcer (isaer skove og vandforekomster) er det noedvendigt at tage saerligt hensyn til bjergomraader som led i EU's strukturfonde;

8. understreger alvoren af arbejdsloeshedsproblemet og problemet med de lave loenninger og social isolation i mange landdistrikter, som navnlig rammer unge og kvinder, vanskeligt stillede familier, deltidsbeskaeftigede og - generelt - isolerede og handicappede mennesker;

9. henleder opmaerksomheden paa de samfundsmaessige omkostninger ved ikke at udvikle landdistrikterne og paa byernes fortsatte planloese vaekst, hvilket baade foerer til voksende miljoeproblemer (ophobning af spildevand, biltrafik m.m.) og en stigning i kriminaliteten og andre problemer i byomraaderne og til isolation og en foelelse af at vaere udstoedt i landdistrikterne; i denne sammenhaeng boer der udvikles nye former for solidaritet over for familierne (boernepasning mv.), som kunne goeres til genstand for en saerlig aktion, navnlig ved at skaffe boligmuligheder til unge mellem 18 og 25 aar; der boer endvidere udvikles modtage- og boligstrukturer for aeldre, der ikke laengere kan klare sig selv, og der boer oprettes offentlige og private centre med tjenesteydelser (post, forsikringer, banker, mv.);

10. mener, at udviklingen og den oekonomiske spredning i landdistrikterne er betinget af en indsats for decentralisering af de oekonomiske aktiviteter, samt at et centralt element i denne strategi vil vaere at fremme mellemstore byomraader, der er i stand til at aktivere de omliggende omraaders oekonomi og paatage sig nye aktiviteter;

11. mener, at en styrkelse af byerne i landdistrikterne skal opprioriteres i forbindelse med en fremtidig politik for byomraader i Unionen; mener, at det er noedvendigt at lade strukturfondene finansiere samarbejdsprojekter mellem disse byomraaders omliggende kommuner med henblik paa at goere dem i stand til at udbyde faelles tjenester og infrastrukturer; og minder i denne sammenhaeng om, at Parlamentet gaar ind for en mere fleksibel anvendelse af kriterierne for stoetteberettigelse i forbindelse med faellesskabsinitiativet URBAN og raader til, at det anvendes i byer af mere beskeden udstraekning end oprindeligt planlagt;

12. understreger betydningen af faellesskabsinitiativer, der kan have meget positive virkninger, selv om deres ressourcer er meget utilstraekkelige; mener, at strategien med at inddrage lokalbefolkningen og isaer erhvervslivet og dets repraesentanter samt organisationerne i et reelt partnerskab med deltagelse i beslutningsprocessen er en effektiv metode til at opnaa udvikling i landdistrikterne;

13. der erkender, at mange lande har deres kulturelle roedder i landdistrikterne, og at eksistensen af landdistrikterne er en forudsaetning for Europas foedevaremaessige uafhaengighed, for politikker vedroerende fysisk planlaegning, miljoebeskyttelse og landskabets afveksling;

14. mener, at landbruget i Den Europaeiske Union ikke laengere udelukkende boer betragtes i en produktionsmaessig sammenhaeng, men derimod som led i det landmiljoe, der er karakterisktisk for Unionens regioner, og at politikken for landdistrikterne paa integreret vis skal omfatte elementer af landbrugs-, social-, regional-, transport-, energi- og miljoepolitikken baseret paa principperne om koncentration af indsatsen, klart og demokratisk partnerskab, programmering og additionalitet, samtidig med at naerhedsprincippet overholdes; insisterer paa, at befolkningen hoeres og inddrages aktivt ved udformningen af nye politikker, hvis den beroeres heraf; er endvidere af den opfattelse, at den faelles landbrugspolitik i lighed med de oevrige politikker boer vaere i overensstemmelse med en politik til udvikling af landdistrikterne, der kan formindske afstanden mellem regionerne, og at der derfor inden for rammerne af en afbalanceret faelles landbrugspolitik gennem en bedre fordeling af budgetmidler og produktionsmuligheder eller ved en begraensning af koncentrationsprocesserne boer skaffes mulighed for, at saa mange mennesker og aktiviteter som muligt kan fordeles paa geografisk harmonisk vis, for saaledes mere maalrettet at arbejde for ligevaegt mellem land og by, beskaeftigelse, miljoeets bevarelse, livskvaliteten og den fysiske planlaegning;

15. anser en yderligere reform af den faelles landbrugspolitik for en grundlaeggende forudsaetning for en fremtidsorienteret politik for landdistrikterne; i dette oejemed skal de midler, der staar til raadighed for EUGFL, omstruktureres med henblik paa, at stadig faerre markedsregulerende foranstaltninger finansieres, og at de midler, der derved frigoeres, anvendes til at fremme den oekonomiske udvikling af landdistrikterne og et miljoevenligt landbrug;

16. mener, at en ny reform af den faelles landbrugspolitik boer have foelgende maalsaetninger:

a) indfoerelse af et landbrug baseret paa kontrolleret kvalitetsproduktion, som beskytter folkesundheden, dyrenes sundhed og velfaerd samt miljoeet,

b) viderefoerelse af tilpasningen af landbruget til markedets behov med saerlig vaegt paa forbedring af kvaliteten, samtidig med at der investeres i udviklinger som rationelt skovbrug, biomasse eller non- food afgroeder til industri- og energiformaal,

c) bosaettelse af det stoerst mulige antal personer i landdistrikterne ved hjaelp af systemet med oekonomisk bistand baseret paa direkte indkomststoette og udbetaling af udligningsbeloeb,

d) fordeling af denne oekonomiske bistand paa grundlag af kvalitetskontrol, produktion, dyresundhed og -velfaerd, miljoebeskyttelse og bedriftsstoerrelse,

e) bevarelse af samfundsmoensteret ved saerlig hjaelp til befolkningen

- i ugunstigt stillede omraader, bjergomraader, permafrostagtige omraader som foelge af kolde vintre, fjerntliggende og tyndtbefolkede omraader og paa fjerntliggende oeer

- der staar over for saerlige problemer paa grund af bedriftens stoerrelse og art, navnlig ved at fremme samarbejdet mellem de enkelte virksomheder og ved at fremme kooperativer

- der spreder sin virksomhed i form af andre indtaegtsmuligheder, saaledes at der kan bevares en tilstraekkelig stor befolkning i landdistrikterne, hvilket muliggoer en harmonisk fysisk planlaegning;

- ved at skabe varig beskaeftigelse

- ved at anvende oekologisk baeredygtige metoder;

f) genindsaettelse af landbrugerne i deres rolle som vogtere af naturressourcerne ved samtidig at vise denne indsats materiel anerkendelse, idet den ydes af hensyn til de kommende generationer, og understoettelse af oekologiske landbrugsmetoder gennem saerlige programmer til fremme af miljoevenligt landbrug, der finansieres af EU og medlemsstaterne; og anerkendelse af betydningen af smaalandbrug, saaledes at disse bedrifter kan udvikle sig paa en positiv maade og bidrage til en hensigtsmaessig bevaring og forvaltning af miljoeet;

17. understreger noedvendigheden af at skabe en taettere forbindelse mellem landmaend og forbrugere, idet de foerstnaevnte sikre rimelige produktionsvilkaar og de sidstnaevnte stoette til at kontrollere kvaliteten af det, de forbruger;

18. understreger noedvendigheden af at lade importerede produkter underkaste de samme regler for kontrol, som Unionens landmaend er blevet paalagt;

19. mener, at der boer skabes stoerre diversifikation i foedevaresektoren ved at stoette regionale kvalitetsprodukter med saerprogrammer;

20. er bekymret over det stigende antal landbrugere, der maa ophoere med landbrugsvirksomhed, og slaar staerkt til lyd for at fremme istandsaettelsen af eksisterende landbobygninger baade af hensyn til boligmulighederne og ud fra et erhvervsmaessigt og funktionelt synspunkt;

21. understreger betydningen af minimumsindkomststrukturer for at beskytte saarbare arbejdstagere i isolerede landdistrikter og understreger behovet for at udvikle nye alternative aktiviteter ved siden af og inden for landbruget eller forarbejdning af landbrugsproduktionen for at skabe beskaeftigelse; mener, at disse erhverv, herunder turisme, fjernarbejde og ny hoejteknologisk industri, skal fremmes ved saerlige incitamenter paa EU-plan og nationalt plan, herunder saerlig skattemaessig behandling og saerlig status under strukturfondene;

22. insisterer paa behovet for at udvikle midler og aktioner til fordel for de beroerte landbobefolkninger baade med hensyn til menneskelige ressourcer og med hensyn til den fremtidige udvikling af den fysiske planlaegning og for at begraense udvandringen fra landdistrikterne, og navnlig i forbindelse med infrastrukturer og tjenesteydelser, samt af hensyn til opretholdelsen af den regionale og miljoemaessige balance;

23. understreger den rolle, som andelsbevaegelsen altid har spillet i landbrugsmiljoeet og i det regionale miljoe, ikke mindst for at fremme beskaeftigelsen; laegger navnlig vaegt paa de nye former for socialt samarbejde i forbindelse med sociale tjenesteydelser (hjemmehjaelp for aeldre og handicappede mv.) og udvikling af produktive aktiviteter til integrering paa arbejdsmarkedet af ugunstigt stillede, der kan vaere et af de noedvendige instrumenter til at fremme den sociale, oekonomiske og beskaeftigelsesmaessige udvikling i landdistrikterne;

24. understreger de smaa og mellemstore virksomheders betydning med hensyn til at skabe beskaeftigelse i landdistrikterne, og bifalder Kommissionens forslag om at tilskynde til forskellige stoerrelser af smaa og mellemstore virksomheder;

25. paapeger, at fremme af det private initiativ i landdistrikterne vil kraeve investeringer i infrastruktur og faelles faciliteter samt bedre adgang til offentlige tjenesteydelser, og stoetter bevarelsen af butikker og andre serviceydelser i landdistrikterne, der trues af lukning;

26. opfordrer Kommissionen til at fremme europaeiske netvaerk af foreninger og aktionskomiteer for landomraaderne, og er af den opfattelse, at ogsaa smaa sociale aktionsgrupper kan deltage i udbud;

27. understreger behovet for bedre adgang i landdistrikterne til offentlige serviceydelser saasom forebyggelse og sundhedsforsorg, vandforsyning, telekommunikationsforbindelser og tilsvarende faciliteter samt kulturelle tjenesteydelser, og betoner i denne forbindelse, at forholdet mellem land og by spiller en vigtig rolle; understreger endvidere behovet for investering i offentlig transport;

28. understreger den yderst positive rolle, som turismen i landdistrikterne spiller; men er af den opfattelse, at de gennemfoerte aktioner stort set har vaeret koncentreret omkring infrastrukturerne og tilsidesat skabelse af oekonomiske og produktive aktiviteter, der ogsaa skaber jobs; anerkender isaer den sociale og oekonomiske rolle, som kvinders deltagelse har spillet for skabelse og gennemfoerelsen af denne aktivitet, og understreger, at de i fuld udstraekning boer inddrages heri;

29. anser det for noedvendigt at sikre kvinderne stoerre deltagelse i det politiske, oekonomiske og sociale liv og undgaa enhver form for juridisk forskelsbehandling i samfundet og i familien samt sikre kvinderne juridisk ligebehandling og give dem egne og ikke kun afledte rettigheder;

30. mener, at integreringen af lige muligheder for kvinder i landmiljoeet boer medtages i projekterne til udvikling af landdistrikterne baade med hensyn til kvinders deltagelse i udarbejdelsen af projekter og i forbindelse med beslutningsprocessen;

31. paapeger, at manglende alternative beskaeftigelsesmuligheder i landdistrikterne udgoer et saerligt problem for kvinderne, isaer da mangelen paa omfattende stoettefaciliteter saasom pasning af boern og omsorg for aeldre og manglende uddannelses- og transportmuligheder goer tilvaerelsen i et landdistrikt yderst vanskelig;

32. mener, at uddannelse og videreuddannelse af arbejdsstyrken spiller en central rolle i politikken for landdistrikterne, og kraever, at Kommissionen og medlemsstaterne omgaaende ivaerksaetter effektive foranstaltninger;

33. finder det af afgoerende betydning at ivaerksaette uddannelsesprogrammer, der goer det muligt at tilpasse sig kommende aendringer i forbindelse med forvaltning af turistbebyggelser i landdistrikterne, uddannelse til at udvise miljoehensyn, markedsfoering og kvalitativ udvikling af produkter samt teknik i forbindelse med udvikling af landdistrikterne og udnyttelse af oekosystemerne;

34. understreger, at passende miljoemaessige foranstaltninger skal vaere en integreret del af udviklingsprocessen og henviser til landdistrikternes beskyttende funktion i forbindelse med laviner, jordskred og oversvoemmelse;

35. oensker hertil at knytte en social og miljoemaessig tilpasning af produkter og tjenesteydelser i forbindelse med »social marketing«, og ved at knytte en adfaerdskodeks hertil, der skal gaelde baade for producenten og for forbrugeren;

36. goer opmaerksom paa betydningen af bevarelse og udvikling af muligheder for kulturel udfoldelse og skabelse og bevarelse af den lokale identitet ved f.eks. udvikling af egnstypisk kunsthaandvaerk;

37. er overbevist om, at de sociale og kulturelle funktioner er taet knyttet til hinanden, og at de kan skabe vaekst; rigdommen i landbomiljoeets kulturarv er led i en kulturel og regional identitet, der boer udnyttes, f.eks. gennem saerlige foranstaltninger til bevarelse og fremme af brugen af minoritetssprog og oprindelige kulturelle og kunstneriske traditioner;

38. understreger behovet for, at medlemsstaterne foerer en boligpolitik, der ogsaa tager hensyn til landdistrikternes behov; mener, at der skal tilvejebringes flere boliger ved en kombination af en offentlig og privat indsats med tilskud og incitamenter til at modernisere og forbedre boligmassen og soerge for lave boligudgifter for at opfylde de lokale behov; paapeger, at Den Europaeiske Union kan bidrage til at puste nyt liv i landsbyerne;

39. fastholder, at Kommissionen i forbindelse med udvikling af EU- politikker boer tage hensyn til en effektiv integration af arealanvendelsen til landbrug, skovbrug, fritidsaktiviteter, turisme, industri og boliger;

40. understreger det modstridende i, at Kommissionen paa den ene side udviser vilje til at foere en dynamisk og resolut politik i landdistrikterne og paa den anden side ikke er villig til at foere dette ud i livet ved at afsaette specifikke budgetmidler;

41. understreger, at de midler fra strukturfondene, der hidtil er gaaet til landdistrikterne, skal koordineres bedre gennem oprettelse af en fond for stabilisering af landdistrikterne inden for budgettets rammer hvorfra der kan ydes stoette til landbruget i ringere stillede omraader; opfordrer Kommissionen til at fordele programmerne for det indre marked bedre, saasom forskningsprogrammerne, for at landdistrikterne ogsaa kan have gavn af dem; opfordrer regeringskonferencen til at vedtage dette forslag med henblik paa gennemfoerelse i 1999;

42. opfordrer Kommissionen til at udarbejde et nyt dokument om hele udviklingen i landdistrikterne ud fra forslag, der skal omsaette en oekonomisk, social og lokal model for integreret, selvstaendig udvikling paa lang sigt i praksis, og i denne forbindelse undgaa alt for stive gennemfoerelsesbestemmelser, og sikre, at bureaukratiet forenkles;

43. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Raadet.