DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 2.4.2009 
SEK(2009) 424 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til   
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
 
Et nyt partnerskab til mod ernisering af universitetern e: EU-forummet for dialogen 
mellem universiteterne og erhvervslivet 
 
Resumé af konsekvensanalysen  
  
 
{COM(2009) 158 final 
SEC(2009) 423 
SEC(2009) 425} 
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVEN SANALYSEN AF ET NYT PARTNERSKAB TIL 
MODERNISERING AF UNIVERSITETERNE: EU-FORUMMET FOR DIALOGEN 
MELLEM UNIVERSITETERNE OG ERHVERVSLIVET 
Konsekvensanalysen vil ledsage meddelelse fra Kommissionen - Et nyt partnerskab til 
modernisering af universitet erne: EU-forummet for dialog en mellem universiteterne og 
erhvervslivet. Rådet (uddannelse) opfordrer  i sin resolution om modernisering af 
universiteterne med henblik på Europas konkurrenceevne i en global videnøkonomi 
Kommissionen til at bistå medlemsstaterne i forbindelse med moderniseringsdagsordenen, herunder ved at tilskynde til partnerskaber me llem universiteter og erhvervsliv/den private 
sektor. 
Almen uddannelse og erhvervsuddannelse blev he lt fra begyndelsen betragtet som afgørende 
faktorer for at nå Lissabonstrat egiens overordnede mål. Af sær lig betydning er de tre bærende 
elementer i det europæiske vidensamfund  (videntrekanten) som hoveddrivkraft i 
videnøkonomiens bidrag til bæredygtig  vækst. Europa skal øge sine bestræbelser på at gøre de 
tre bærende elementer fuldt funktionsdygtige
1. Universiteterne spiller  en nøglerolle i den 
forbindelse, og der bør udvikles og gennemf øres nye former for samarbejde mellem 
universiteterne og forskningsorganisationerne på den ene side og erhvervslivet på den anden 
for at skabe "økosystemer" baseret på de tr e elementer uddannelse, forskning og innovation. 
I meddelelse fra Kommissionen - Virk eliggørelse af universiteternes 
moderniseringsdagsorden for uddannelse, forskning og innovation2 fremhævedes det, at 
universiteterne spiller en afgørende rolle for Europas fremtid og for en vellykket overgang 
til en videnbaseret økonom i og et videnbaseret samfund . Heri understregedes behovet for 
omfattende omstruktureringer og moderniseringer af sektoren, hvis Europa ikke skal sakke 
agterud i den globale konkurrenc e på uddannelses-, forsknings- og innovationsområdet. Ifølge 
meddelelsen kunne erhvervslivet yde s it bidrag inden for tre områder: 
– Ledelse: virksomhedsledelsesmodeller kunne indføres i universitetsverdenen. 
– Finansiering: virksomhederne sp iller en potentiel rolle i fo rbindelse med finansiering af 
universiteternes aktiviteter både på  uddannelses- og forskningsområdet. 
– Læseplaner: de studerende har brug for en form for uddannelse, der forbereder dem på 
fremtidens arbejdsliv, og virksomhederne ka n både bistå med at udforme den og tilbyde 
former for praktik, som kan hjælpe de stude rende i overgangen fra studier til arbejde. 
Virksomhederne skal også opmuntres til at frig ive deres personale til efteruddannelse og 
opgradering af færdigheder ge nnem hele deres arbejdsliv. 
                                                 
1 KOM(2008) 865 endelig - En opdateret strategiramme for europæisk samarbejde på 
uddannelsesområdet. 
2 KOM(2006) 208 endelig - Virkeliggørelse af universiteternes moderniseringsdagsorden for uddannelse, 
forskning og innovation. 
 
DA 3   DA I den reviderede Lissabonstrategi understreges betydningen af en partnerskabstilgang: 
Lissabondagsordenen skal ejes af alle berørte pa rter på EU-plan, nationa lt, regionalt og lokalt 
plan. De må alle bidrage til at opbygge Europa s fremtid. Mobilisering og en kollektiv indsats 
er nøgleelementerne i partnerskabet. Universiteter, forsknin gsorganisationer og 
virksomheder er centrale aktører i sådanne partnerskaber.  
Kommissionen arrangerede et første forum for samarbejde mellem universiteter og 
erhvervsliv i februar 2008 og tre tematiske seminare r senere på året. Dette viste, at de berørte 
parter værdsætter dialogen. I drøftelserne blev der ikke sat fokus på, OM der skulle finde et 
samarbejde sted, men på, HVORDAN samarbejdet skulle foregå, så det kom alle berørte 
parter til gode. Deltagere fra både erhvervs- og uddannelsessiden hilste  denne mulighed for at 
drøfte disse spørgsmål og bygge videre på de e rfaringer, der allerede var gjort, velkommen. 
Der var stærk tilslutning til, at et forum for samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv på EU-plan skal fungere som et forum for dial og og til mobilisering af partnerskaber samt til 
indsamling, fælles brug, udveksling og formidling af god praksis om, h vordan erhvervslivet 
og universiteterne kan samarbejde til gensidig fo rdel. I meddelelsen foreslås et formaliseret 
forum for samarbejde mellem universiteterne og erhvervslivet, og det skitseres, hvordan det 
bør forme sig i årene fremover; heri drages po litiske konklusioner fra de n hidtidige dialog, og 
der gives en oversigt over, hvilk e emner der skal tages op i næ ste fase af dets arbejde. 
Forummet for samarbejde mellem universiteterne og erhvervslivet bør tage en bred vifte af de 
emner op, som er omfattet af meddelelsen fra 2006, og herunder  
– bistå med udvikling af læseplaner for at si kre færdiguddannede bedre beskæftigelsesevne 
– være behjælpelig med at identificere de kva lifikationer, som færdiguddannede forventes at 
have, når de skal ud på arbejdsmarkedet 
– at bistå med udvikling af en iværksætte rtankegang hos færdiguddannede, lærere og 
forskere 
– at bistå med udvikling af egnede forva ltningsstrukturer på  universiteterne 
– at bistå med udvikling af videregående udda nnelser på området for livslang læring, 
nærmere bestemt samarbejdet mellem universite ter og virksomheder, ved at identificere og 
udarbejde uddannelses-/vi dereuddannelsesprogrammer 
– at støtte samarbejde, samspil og tværfag lighed i forsknings- og uddannelsesdagsordenen 
– at støtte udveksling, fælles brug og skabelse af viden gennem øget mobilitet mellem 
universiteter, forskningsorganisationer og erhverv sliv (studerende, forskere, lærere, andet 
personale på videregående uddannelsesinstitutioner, personale i virksomhederne). 
I denne konsekvensanalyse vurderes mulige virkni nger i relation til de to hovedmål fra denne 
samlede dagsorden: dels den kendsgerning, at for mange færdiguddannede ikke har den rette 
sammensætning af viden, færdigheder og kompet encer til arbejdsmarkedet, dels Europas 
utilstrækkelige innovationskapacitet.   
Der er fire modeller for en indsats på EU-plan: ingen ekstra foranstaltninger 
(referencescenarie); særlige fora nstaltninger ved anvendelse af de  eksisterende instrumenter; 
målrettede politikker på EU-plan, herunder uda rbejdelse af et politikkatalog på EU-plan og 
 
DA 4   DA etablering af en platform på EU-plan for en  struktureret dialog me llem berørte parter; 
målrettede politikker møntet på medlemsstaterne. 
Ingen af modellerne forventes at have indvir kninger på miljøet. De forskellige modeller har 
ingen indvirkninger på budgettet. Alle de fore slåede foranstaltninger gennemføres inden for 
de eksisterende finansielle rammer. 
Et vellykket samarbejde mellem universiteterne og  erhvervslivet viser si g erfaringsmæssigt at 
have positive økonomiske og samfundsmæssige vir kninger. Det er imidlertid vanskeligt at 
vurdere, i hvilket omfang de foreslåede mode ller ville få direkte økonomiske og sociale 
virkninger i medlemsstaterne. Man kan ikke på EU-plan foreskrive, at medlemsstaterne skal 
iværksætte foranstaltninger og slet ikke hvilk e. EU kan kun bistå medlemsstaterne i deres 
foranstaltninger. EU kan påpege, at der er øjeblikkeligt behov for en indsats, EU kan 
identificere og orientere om vigtige spørgsmå l og mulige løsninger, EU kan etablere en 
platform for drøftelser og udveksling af erfaring er de berørte parter imellem, og EU kan give 
adgang til eksempler på god praksis fra fo rskellig side. På EU-plan kan man øge 
synergieffekten mellem eksisteren de initiativer og programmer. 
Model 3, målrettede politikker på EU-plan, herunder udarbejdelse af et politikkatalog på EU-
plan og etablering af en platfo rm på EU-plan for en strukturer et dialog mellem berørte parter, 
betragtes som den mest velegnede. 
Overvågning og evaluering kunne dels foregå  under den opdaterede strategiramme for 
europæisk samarbejde på uddannelsesområd et, dels kunne man iværksætte særlige 
undersøgelser for at vurdere, hvilke fremskridt der sker på området.