ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Autonome toldkontingenter er nødvendige for visse produkter, når produktionen i Den Europæiske Union ikke i tilstrækkelig grad opfylder EU-industriens behov. Der bør åbnes EU-toldkontingenter til nulsats eller nedsat sats for passende mængder, uden at ligevægten på markedet for disse produkter forstyrres.

Den 17. december 2013 vedtog Rådet for den Europæiske Union forordning (EU) nr. 1388/2013 om åbning og forvaltning af autonome EU-toldkontingenter for visse landbrugs- og industriprodukter for at sikre, at efterspørgslen i Unionen efter de pågældende produkter kan efterkommes på de bedst mulige betingelser.

Forordningen ajourføres hvert halve år med det formål at imødekomme EU-industriens behov. Kommissionen har med bistand fra Gruppen for Økonomiske Tarifspørgsmål gennemgået alle ansøgninger fra medlemsstaterne om autonome toldkontingenter.

Kommissionen skønner på grundlag af denne gennemgang, at det vil være berettiget at åbne autonome toldkontingenter for visse nye produkter, der p.t. ikke er opført i bilaget til Rådets forordning (EU) nr. 1388/2013. Hvad angår visse andre produkter er det nødvendigt at ændre produktbeskrivelsen for at tage hensyn til den seneste teknologiske udvikling eller at tilpasse den oprindelige kontingentmængde.
BEGRUNDELSE

1.Forslagets genstand

2.Baggrund for forslaget

2.1.Den samlede økonomi- og handelsaftale (CETA)

Den samlede økonomi- og handelsaftale (CETA) mellem Canada på den ene side og Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den anden side ("aftalen") har til formål at gennemføre Unionens fælles handelspolitik over for Canada og navnlig at oprette et frihandelsområde. Aftalen blev undertegnet i Bruxelles den 30. oktober 2016.

2.2.Det Blandede CETA-Udvalg og specialudvalgene

Ved aftalen nedsættes et blandet CETA-udvalg, jf. artikel 26.1, og en række specialudvalg, jf. artikel 26.2. Disse omfatter: Udvalget for Varehandel, Landbrugsudvalget, Udvalget for Vin og Spiritus, Den Blandede Sektorgruppe for Farmaceutiske Produkter, Udvalget for Tjenesteydelser og Investeringer, Det Blandede Udvalg for Gensidig Anerkendelse af Erhvervskvalifikationer, Det Blandede Toldsamarbejdsudvalg, Det Blandede Forvaltningsudvalg for Sundheds- og Plantesundhedsforanstaltninger, Udvalget for Offentlige Udbud, Udvalget for Finansielle Tjenesteydelser, Udvalget for Handel og Bæredygtig Udvikling, Forummet for Reguleringssamarbejde og CETA-Udvalget for Geografiske Betegnelser.

Det Blandede CETA-Udvalg og specialudvalgene består af og ledes i fællesskab af repræsentanter for parterne. Formandskabet for Det Blandede CETA-Udvalg varetages i fællesskab af Canadas minister for international handel og det medlem af Europa-Kommissionen, der har ansvaret for handel, eller af deres respektive stedfortrædere. Parterne defineres i aftalens artikel 1.1 som følger: "parter: på den ene side Den Europæiske Union eller dens medlemsstater eller Den Europæiske Union og dens medlemsstater i overensstemmelse med deres respektive kompetencer som fastlagt i traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt "EU-parten") og på den anden side Canada."

Det Blandede CETA-Udvalg og specialudvalgene er ansvarlige for aftalens gennemførelse og anvendelse inden for deres respektive områder. I henhold til artikel 26.1, stk. 5, litra h), kan Det Blandede CETA-Udvalg etablere yderligere specialudvalg og bilaterale dialoger til at bistå sig i udførelsen af sine opgaver. Det Blandede CETA-Udvalg og specialudvalgene mødes en gang om året eller efter anmodning fra en af parterne.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

For at sikre den nødvendige retssikkerhed og ensartethed på det indre marked skal Det Blandede EØS-Udvalg indarbejde al relevant EU-lovgivning i EØS-aftalen så hurtigt som muligt efter vedtagelsen og gøre det muligt for EØS/EFTA-staterne at deltage i EØS-relevante EU-foranstaltninger og -programmer.

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder for at gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein) at deltage i EU-aktioner vedrørende budgetpost 02.03.01, "Det indre marked", og budgetpost 02.03.04, "Værktøjer til forvaltning af det indre marked", på Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er fuldt ud i overensstemmelse med EØS-aftalens mål om at fremme en vedvarende og afbalanceret styrkelse af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem de kontraherende parter på lige konkurrencevilkår og under overholdelse af samme regler med henblik på at skabe et ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er også i overensstemmelse med EU's øvrige politikker, navnlig gennem målet om at beskytte ensartethed på EU's indre marked.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen fastlægger Rådet på forslag af Kommissionen den holdning, der skal indtages på Unionens vegne til de afgørelser, som omhandles i nævnte stk. 3.

Kommissionen forelægger i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse til vedtagelse i Rådet som Unionens holdning. Kommissionen håber snarest muligt at kunne forelægge forslaget i Det Blandede EØS-Udvalg.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grund:

Målet med forslaget, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan.

•Proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går forslaget ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dets mål, nemlig at sikre ensartethed på det indre marked.

•Valg af retsakt
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

For at sikre den nødvendige retssikkerhed og ensartethed i det indre marked skal Det Blandede EØS-Udvalg indarbejde al relevant EU-lovgivning i EØS-aftalen så hurtigt som muligt efter vedtagelsen og gøre det muligt for EØS/EFTA-staterne at deltage i EØS-relevante EU-aktioner og -programmer.

Udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse (der er knyttet som bilag til forslaget til Rådets afgørelse) har til formål at ændre protokol 31 til EØS-aftalen om samarbejde på særlige områder ud over de fire friheder for at gøre det muligt for EØS-EFTA-staterne (Norge, Island og Liechtenstein) at deltage i EU-aktioner vedrørende budgetpost 33 02 03 01: "Selskabsret", der er indført i Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Vedlagte udkast til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er fuldt ud i overensstemmelse med EØS-aftalens mål om at fremme en vedvarende og afbalanceret styrkelse af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser mellem de kontraherende parter på lige konkurrencevilkår og under overholdelse af samme regler med henblik på at oprette et ensartet europæisk økonomisk samarbejdsområde.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse er også i overensstemmelse med EU's øvrige politikker, navnlig gennem målet om at beskytte ensartethed i EU's indre marked.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITSPRINCIPPET

•Retsgrundlag

Forslaget er baseret på artikel 114, i TEUF sammenholdt med artikel 218, stk. 9. I henhold til artikel 1, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2894/94 om visse gennemførelsesbestemmelser til EØS-aftalen fastlægger Rådet på forslag af Kommissionen den holdning, som skal indtages på Unionens vegne til de afgørelser, som omhandles i nævnte stk. 3.

Kommissionen forelægger i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten udkastet til Det Blandede EØS-Udvalgs afgørelse til vedtagelse i Rådet som Unionens holdning. Kommissionen håber snarest muligt at kunne forelægge forslaget i Det Blandede EØS-Udvalg.

•Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence)

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet af følgende grund:

Målet for dette forslag, nemlig at sikre ensartethed i det indre marked, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, men kan bedre nås på EU-plan.

•Proportionalitetsprincippet

I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet går forslaget ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dets mål, nemlig at sikre ensartethed i det indre marked.

•Valg af retsakt
BILAG

DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE



Nr. […]



af […]

om ændring af protokol 30 til EØS-aftalen vedrørende særlige bestemmelser om tilrettelæggelsen af samarbejdet på statistikområdet

DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ("EØS-aftalen"), særlig artikel 98, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)EØS' statistiske program 2018-2020 bør bygge på Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 99/2013, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1951 af 25. oktober 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017, med henblik på en forlængelse heraf til 2020, og bør omfatte de programdele, der er nødvendige for at beskrive og overvåge alle relevante økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

(2)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1951 af 25. oktober 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 99/2013 om det europæiske statistiske program 2013-2017, med henblik på en forlængelse heraf til 2020, bør indarbejdes i protokol 30 for at sikre, at samarbejdet udvides til 2020.

(3)Protokol 30 til EØS-aftalen bør derfor ændres for at gøre det muligt at gennemføre dette udvidede samarbejde fra den 1. januar 2018 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I protokol 30 til EØS-aftalen foretages følgende ændringer:

1.I overskriften til artikel 5 ændres ordet "2017" til ordet "2020".

2.I artikel 5, stk. 1, tilføjes følgende led:

"-32017 R 1951: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1951 af 25. oktober 2017 (EUT L 284 af 31.10.2017, s. 1)."

3.Ordene "2013-2017" og "31. december 2017" i artikel 5, stk. 2, ændres til ordene "2013-2020" og "31. december 2020".

4.Ordene "2013-2017" i artikel 5, stk. 3, ændres til ordene "2013-2020".

5.Artikel 5, stk. 4 affattes således:

"EFTA-staterne bidrager finansielt, jf. artikel 82, stk. 1, litra a), i EØS-aftalen og de dertil knyttede finansforordninger, med et beløb svarende til 75 % af beløbet under budgetpost 29 02 05 (det europæiske statistiske program 2013-17) og 29 01 04 05 (politik for statistisk information — udgifter til den administrative forvaltning), som er opført på Den Europæiske Unions budget for 2013, og med et beløb svarende til 75 % af beløbet under budgetpost 29 02 01 (levering af statistiske oplysninger af høj kvalitet, gennemførelse af nye metoder til udarbejdelse af europæiske statistikker og styrkelse af partnerskabet inden for det europæiske statistiske system) og 29 01 04 01 (udgifter til støttefunktioner i forbindelse med det europæiske statistiske program), som er opført på Den Europæiske Unions budget for 2014-2020."

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft den […], forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

1.1.Forslagets begrundelse og formål

Vigtigheden ved det humane element i forbindelse med sikkerheden til søs og beskyttelsen af havmiljøet er blevet anerkendt inden for den Europæiske Union siden starten af 1990'erne. Forbedring af uddannelse af søfarende og af sønæring blev anset som særligt vigtige elementer til at opnå et højt sikkerhedsniveau. På EU-niveau blev dette opnået gennem direktiv 2008/106/EF, som ændret, ved at sætte minimumsstandarder for uddannelse. Dette direktiv integrerer de internationale rammer for kravene til uddannelse af søfarende, til sønæring og til vagthold, der er udviklet i henhold til den internationale søfartsorganisation (International Maritime Organisation, IMO) og fastsat af den internationale konvention om uddannelse af søfarende, om sønæring og om vagthold af 1978 som ændret (STCW-konventionen).

Direktiv 2008/106/EF indeholder også en fælles EU-mekanisme for anerkendelse af ordninger for uddannelse af søfarende og sønæring fra tredjelande. Det pålægger endvidere regelmæssig verifikation fra Kommissionen med hjælp fra Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA) af medlemsstaternes og tredjelandes opfyldelse af kravene i henholdsvis direktiv 2008/106/EF og STCW-konventionen.

Opbakning af professionel mobilitet for søfarende inden for EU ved at fremme gensidig anerkendelse af sønæringsbeviser udstedt af medlemsstaterne var målet i direktiv 2005/45/EF. Direktivet introducerede en forenklet procedure for anerkendelsen af sønæringsbeviser, som er udstedt af medlemsstaterne. Formålet var at sikre, at alle søfarende, som er kvalificerede i en medlemsstat og i besiddelse af sådanne beviser, vil have tilladelse til at arbejde om bord på skibe, som fører en vilkårlig medlemsstats flag.

Der blev foretaget en evaluering, som konkluderede, at begge direktiver er relevante og har i vid udstrækning opfyldt de første mål og forventninger. Den identificerede imidlertid også elementer, der har forhindret den juridiske rammes effektivitet. Dette forslag tilstræber at tackle de identificerede problemer.

Det overordnede formål med denne revision er derfor at forenkle og effektivisere de eksisterende EU-rammebestemmelser for uddannelse af søfarende og sønæring for at: i) holde EU-reglerne afstemt med de internationale rammer; ii) forny den centraliserede mekanisme, så den anerkender tredjelande for at øge dens effektivitet; og iii) øge juridisk klarhed i forbindelse med den gensidige anerkendelse af sønæringsbeviser, der er udstedt af medlemsstaterne.
om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2019

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, særlig artikel 10, giver mulighed for at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond inden for et årligt loft på 500 mio. EUR (i 2011-priser) ud over det beløb, der er afsat til de relevante udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme.

I punkt 11 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning opstilles betingelserne for anvendelse af fonden.

Betingelserne for at modtage støtte fra fonden er beskrevet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, som indeholder en bestemmelse om, at der skal opføres 50 000 000 EUR på budgettet i både forpligtelses- og betalingsbevillinger til betaling af forskud.

Kommissionen opfører disse beløb i udkastet til budgettet for 2019.

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på udbetaling af forskud over Den Europæiske Unions almindelige budget for 2019

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, særlig artikel 4a, stk. 4,

under henvisning til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning, særlig punkt 11,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)Den Europæiske Unions Solidaritetsfond ("fonden") har til formål at sætte Unionen i stand til at reagere hurtigt, effektivt og fleksibelt i nødsituationer og udvise solidaritet med befolkningen i katastroferamte regioner.

(2)Fonden må ikke overstige et maksimumbeløb på 500 000 000 EUR (2011-priser), jf. artikel 10 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013.

(3)I artikel 4a, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2012/2002 som ændret fastsættes det, at når det er nødvendigt for at sikre rettidigt disponible budgetmidler, kan fonden anvendes med et beløb på op til 50 000 000 EUR til udbetaling af forskud, og at de tilsvarende bevillinger opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget.

(4)For at sikre at der er tilstrækkelige budgetmidler til rådighed i rette tid på Den Europæiske Unions almindelige budget for 2019, bør fonden avendes til udbetaling af forskud til et beløb på 50 000 000 EUR.

(5)For at reducere den tid det tager at mobilisere fonden mest muligt, bør denne afgørelse anvendes fra starten af regnskabsåret 2019 —
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Rådets forordning (EU) 2017/1939 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af en europæisk anklagemyndighed ("EPPO") blev vedtaget den 12. oktober 2017 og trådte i kraft den 20. november 2017. Det fremgår af forordningens artikel 20, at Kommissionen er ansvarlig for oprettelsen og den indledende administrative drift af EPPO, indtil EPPO har kapacitet til at gennemføre sit eget budget. Kommissionen udfolder alle nødvendige bestræbelser på at sikre en hurtig oprettelse af EPPO. I overensstemmelse med forordningens artikel 120 og efter en opstartsfase på tre år, sigter Kommissionen mod, at EPPO er operationel ved udgangen af 2020.

Et centralt aspekt ved etableringen af EPPO er udvælgelsen og udpegelsen af medarbejderne, navnlig den europæiske chefanklager og de europæiske anklagere. Med henblik på udvælgelse af den europæiske chefanklager og de europæiske anklagere bestemmes det i artikel 14, stk. 3, i forordning (EU) 2017/1939, at Rådet skal fastsætte udvælgelsespanelets forretningsorden og på forslag af Kommissionen træffe en afgørelse om udpegelse af medlemmerne. I dette øjemed fremsætter Kommissionen et forslag til en gennemførelsesafgørelse, hvortil der er knyttet et bilag indeholdende panelets forretningsorden.

Udvælgelseskomitéen har til hovedopgave at opstille en liste over ansøgere til stillingen som europæisk chefanklager, før vedkommende udnævnes af Europa-Parlamentet og Rådet, og at afgive en begrundet udtalelse om de kvalifikationer, som ansøgerne til stillingerne som europæiske anklagere besidder, før de udnævnes af Rådet. Den forretningsorden, som Kommissionen foreslår, vil sikre, at udvælgelsespanelet kan udføre sine opgaver så effektivt som muligt. Bilaget indeholder derfor såvel regler om udvælgelsespanelets opgaver, sammensætning, sekretariat og beslutningsprocedurer som regler om rangordningen af ansøgere, finansielle bestemmelser, behandling af personoplysninger samt om den sprogordning, der gælder for udvælgelsespanelet.
BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

På grundlag af de relevante forhandlingsdirektiver har Kommissionen ført forhandlinger med delegationerne fra Canada, Folkerepublikken Kina, Kongeriget Danmark for så vidt angår Færøerne og Grønland, Island, Japan, Republikken Korea, Kongeriget Norge, Den Russiske Føderation og Amerikas Forenede Stater med henblik på at indgå en bindende aftale om forebyggelse af ureguleret fiskeri på åbent hav i det centrale Nordlige Ishav ("aftalen").

Formålet med aftalen er forebyggelse af ureguleret kommercielt fiskeri i de åbne havområder i det centrale Nordlige Ishav, et område, der dækker omkring 2,8 mio. kvadratkilometer. Der menes ikke at have fundet kommercielt fiskeri sted i dette område, og det er heller ikke sandsynligt, at det vil ske i nær fremtid. Da forholdene i Det Nordlige Ishav imidlertid er under forandring, har de berørte landes regeringer udarbejdet denne aftale i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning.

Med aftalen etableres grundlaget for driften af et fælles program for videnskabelig forskning og overvågning med henblik på at give en bedre forståelse for dette områdes økosystem(er), og navnlig afdække, om der skulle findes fiskebestande i dette område, som kan fanges på et bæredygtigt grundlag. Aftalen rummer mulighed for, at der i fremtiden kan oprettes endnu en eller flere regionale fiskeriforvaltningsorganisationer eller -ordninger for dette område.

•Sammenhæng med de gældende regler på samme område

Rådet gav i sine konklusioner fra 2009 om EU's politik for Arktis udtryk for at være indstillet på at overveje et forslag om indførelse af en lovramme for de dele af det åbne hav, der endnu ikke er omfattet af en international bevarelsesordning, ved at udvide mandatet for de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer, eller eventuelle andre forslag med henblik herpå, som er aftalt mellem de relevante parter. Rådet bemærkede også, at det gik ind for et midlertidigt forbud mod nye former for fiskeri i de nævnte farvande, indtil en sådan ramme var på plads.

Rådet understregede blandt andet i sine konklusioner fra 2012 om Kommissionens meddelelse om den fælles fiskeripolitiks eksterne dimension behovet for initiativer vedrørende fælles forvaltning af bestande, der deles med tredjelande, for at sikre lige konkurrencevilkår og bekræftede den grundlæggende rolle, som de regionale fiskeriforvaltningsorganisationer spiller for bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne på internationalt niveau.

Aftalen vil, når den træder i kraft, lukke et vigtigt hul i lovgivningen i den nuværende ramme for international havforvaltning.

•Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

Forslaget er i overensstemmelse med Den Europæiske Unions fælles fiskeripolitik og international havforvaltning, herunder EU's politik for Arktis.

2.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER