ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 530 
 
 
 
Vol. 1985/0 196 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K 0 M (8 5 )  5 3 0  endelig udg. 
Nruxelles, den 30 . septem ber 1 9 8 5
Iværksættelse af K om m issionens m e m o ra n d u m
E T  E U R O P Æ I S K  T E K N O L O G I  F Æ L L E S S K A B
(Meddelelse fra K om m issionen til Rådet)
K 0 M C 8 5 )  5 3 0  endelig udg.

I N D H O L D S F O R T E G N E L S E
I. I N D L E D N I N G
II. G E N E R E L  H A N D L I N G S P L A N
1. Fastlæggelse af andet ram m ep ro g ram  for 1987-1991
2. Påtænkte aktioner
III. F Æ L L E S S K A B S D I M E N S I O N E N :  V I R K S O M H E D E R N E S  M I L J Ø
IV . F O R B I N D E L S E R  M E L L E M  F Æ L L E S S K A B E T S  A R B E J D E  O G  E U R E K A  O G  
F O R B I N D E L S E R  M E D  E U R O P Æ I S K E  T R E D J E L A N D E
V . A K T I O N E N S  T I L R E T T E L Æ G G E L S E : IN S T I T U T I O N E L L E  A S P E K T E R , F I N A N S I E R I N G
V I. K O N K L U S I O N E R

-  1 -
I. IN D L E D N IN G
A t give Europa styrke, hæ vde dets position og forbedre dets internationale 
konkurrenceevne er et mål, der hører uadskilleligt sam m en m e d  et andet, 
nemlig opbygningen af et videnskabeligt og teknologisk system præget af 
dynamik, so m  muliggør en afbalanceret udvikling på alle områder af vital 
interesse for Fællesskabet (landbrug, industri, ny teknologi, bevarelse 
og forbedring af det menneskelige miljø, sundhed, sikkerhed ...).
Dette dobbelte m ål kan kun nås ved hjælp af en samlet strategi for viden­
skabelig forskning og industriel teknologisk udvikling, hvorved der på 
grundlag af en analyse og en politisk helhedsafgørelse opretholdes ligevægt 
mellem de nødvendige aktioner og investeringer.
EF-Kommissionens analyser (1), D et europæiske R åds (2) og Europa-Par lamen- 
tets debatter og beslutninger samt de drøftelser, so m  er blevet ført af 
repræsentanterne for de 17 europæiske lande, der for nylig samledes i  
Paris til den europæiske teknologikongres (4), viser alle, ofte ved at 
anvise forskellige fremgangsmåder, der kan være mere eller mindre nøjag­
tige og ambitiøse, m e n  so m  alle går ud fra sa m m e vurdering og fører til 
sa m m e  konklusioner, at der m å  gennemføres et videnskabeligt og teknologisk 
fællesskab, der står åbent for alle europæiske lande.
D et europæiske R åd  i  Milano har tiltrådt Kommissionens m em orandum  "Et 
Teknologi fæl lesskab" (K 0 M C 8 5 ) 350 endelig udg.), og det gælder nu o m  at 
iværksætte det.
(1) Følgende meddelelser fra Kommissionen til D et europæiske Rad: "Styrkel­
se af fællesskabsindustriens teknologiske grundlag og dens konkurrence­
evne" (K 0M (85) 84 endelig udg.) og "Et Teknologi fæl lesskab" (K 0 M C 8 5 ) 350 
endeli g  udg.).
(2) Konklusionerne på D et europæiske Råds møder den 29.-30. marts og 28.-29. 
juni 1985.
(3) Parlamentets beslutninger af 13. juni og 9. juli 1985.
(4) Konklusionerne på den europæiske teknologi kongres den 17. juli 1985.

-  2 -
I dette m em orandum  foreslås, at Fællesskabet straks fastlægger og iværksætter 
et nyt samlet videnskabeligt og teknisk rammeprogram samt de ledsageforan­
staltninger, so m  er beskrevet i Kommissionens hvidbog o m  gennemførelsen 
af det interne marked m e d  henblik på at frem m e samarbejdet mellem europæ­
iske industrivirksomheder.
E n  agressiv strategi, et kvalitativt spring, accelerering og optrapning 
af indsatsen skal efter Kommissionens opfattelse markere gennemførelsen 
af det europæiske videnskabs- og teknologi fæl lesskab.
I de fem  kom m ende ar skal der således i  Europa gøres en vedholdende og m ange­
sidet indsats inden for F & U . Dette kan og skal nås ved en styrkelse af 
medlemsstaternes politik, en udvidelse af foranstaltningerne på fælles­
skabsplan samt ved hjælp af de m ange samarbejdsaktioner (E U R E K A , C O S T ,
Endelig m a  der for at styre gennemførelsen af det europæiske videnskabs- 
og teknologi fæl lesskab fastlægges en samlet strategi, der sikrer sam m en­
hæ ngen og konvergensen i  udviklingen pi disse forskellige områder.
Tiden er m oden til at foretage dette nødvendige kvalitative spring. P å 
politisk plan viser medlemsstaternes og industriens støtte til Fælles­
skabets teknologiprogrammer og virkningen afEUREKA-initiativet, at der 
er tale o m  en europæisk bevidstgørelse. D er findes nu i Fællesskabet en 
betydelig viden pa det videnskabelige og teknologiske område både for 
sa vidt angar metode og anvendelse. E n  fortsat og vedvarende europæisk 
opbygning og integration samt de talrige initiativer, der er taget i  de 
seneste ar, har gjort det muligt at etablere et europæisk net, der knytter 
virksomheder, universiteter og forskningscentre i medlemsstaterne sam m en  
pa grundlag af stadig flere og stadig mere differentierede fællesskabs­
programmer og -aktiviteter inden for F & U . Succes'erne i  forbindelse m e d  
ESPRIT-programmet og de seneste udbud inden for B R ITE, stimuleringsaktio­
nerne, bioteknologien og de nye energikilder viser i  øvrigt den stadig 
stigende interesse, so m  fællesskabsaktionerne vækker, hvori både industrien 
og videnskaben deltager aktivt m e d  kvalitetsarbejde.

- 3  -
I m em orandum et o m  et teknologifællesskab (K 0 M C 8 5 ) 350 endelig udg.) angives
klart, hvilke m ål der skal nås. Konkret står m a n  nu over for følgende opgaver:
- D e  fælles mål, der skal nås, skal endeligt defineres, idet de tidligere 
fastsatte målsætninger for perioden 1984-1987 skal bekræftes, tilpasses 
eller udvides og der fastlægges en prioritering for det nye ram m eprogram  
for 1987-1991 m e d  deltagelse af alle interesserede parter, medlemsstater, 
europæiske tredjelande, industrien og andre europæiske organisationer 
inden for videnskab og teknologi,
- færdigbehandling og vedtagelse af aktioner og aktiviteter, der skal udvik­
les eller iværksættes (genteknik og -forskning, strategiske programmer, 
store videnskabelige instrumenter, initiativer m e d  henblik på at gennem­
føre forskernes Europa _ _),
- 
sikring af sam m enhæ ngen mellem aktiviteterne i  medlemsstaterne og de for­
skellige aktionsformer, der gennemføres på forskellige planer og inden 
for forskellige ram m er på europæisk plan,
- fuldstændig gennemførelse af det interne marked og forbedring af innova­
tionsprocessen,
- tilpasning af de institutionelle ram m er for at fremskynde de nuværende 
for langsom m e procedurer i forbindelse m e d  afgørelser på fællesskabsplan, 
og
- nærmere bestemmelse af de økonomiske midler, der på mellemlang sigt skal 
afsættes for at en planlægning af de aktioner, der skal føre til gennem­
førelsen af de anerkendte målsætninger, kan foretages.

/ - 4  -
II. GENERAL HANDLINGSPLAN
Rådet besluttede i  juli 1983 ved hjælp af flerårige rammeprogrammer at 
gennemføre Fællesskabets strategi på det videnskabelige og tekniske område.
Kommissionen finder nu, at der hurtigt bør foretages en revision af ram m e­
programmet for 1984-1987 for snarest at nå frem til en formulering og ved­
tagelse af andet rammeprogram for 1987-1991, so m  skal muliggøre det i  
m em orandum et omhandlede kvalitative spring m o d  et europæisk teknologi fæl­
lesskab.
1. Fastlæggelse af det nye rammeprogram 1987-1991
Indsamlingen af oplysninger (især ved sammenholdelse af medlemsstaternes 
og Fællesskabets F&U-politik - C O P O L  85 - so m  Kommissionen har foretaget 
sam m en  m e d  C R E S T ) er allerede begyndt, og udarbejdelsen af dette andet ram ­
meprogram fortsætter således uden forsinkelse i snævert samarbejde m e d  
medlemsstaterne og under hensyn til alle initiativer, der for nylig er taget 
inden for videnskab og teknologi på europæisk plan.
A f de første overvejelser i denne forbindelse fremgår det, at de valg og 
mål, der blev fastlagt i  1983, stadig i vidt omfang har gyldighed, m e n  at 
de skal afbalanceres og det m å  drøftes, hvor vidt en række nye emner bør 
tilføjes.
D et drejer sig især, foruden o m  at videreføre de emner, so m  allerede er 
taget op i de nuværende aktioner vedrørende f.eks. informationsteknologi, 
industriteknologi og bioteknologi og so m  i øvrigt m å  udbygges, o m  at på­
begynde og videreføre forskning på områder so m  udnyttelse af rummet, 
oceanografi og havteknologi, transportteknologi samt forbedring af tjeneste­
ydelser, infrastrukturer og kommunikation i  Fællesskabet.

- 5  -
Erfaringen har i  denne forbindelse vist, at der er behov for fleksibilitet  
ved gennemførelsen af disse aktioner; derfor har instrumenterne med tiden  
udviklet sig.
Det er klart, at Fællesskabet ikke ved iværksættelsen af programmerne og  
initiativerne inden for FUoD mener at kunne dække samtlige områder i  for­
bindelse med gennemførelsen af disse mål. Den finder saledes ikke, at det  
i  de tilfælde, hvor der findes nationale eller multilaterale programmer  
og initiativer, der vil kunne opfylde disse mål, er nødvendigt at frem­
komme med nye initiativer på Fællesskabsplan. I  denne forbindelse ønsker  
Fællesskabet ikke at sætte sig selv i  stedet for nationale myndigheder i  
forvaltningen og gennemførelsen af disse aktiviteter, men finder, at en  
samordnet programmering af disse programmer under hensyn til deres fælles­
skabsinteresse er nødvendig for at na Fællesskabets mal inden for videnskab  
og teknologi. En sådan fremgangsmåde kræver, at Kommissionen fuldt ud kan  
varetage sit hverv, som Rådet gav det med hensyn til at koordinere medlems­
staternes politik inden for videnskabelig forskning og teknologisk udvik­
ling.
Kommissionen forelægger ved udgangen af 1985 hovedretningslinjerne for det  
nye rammeprogram, således at Rådet i  februar 1986 kan gennemføre sin første  
generelle drøftelse om de hovedlinjer og principper, der skal udledes heraf.  
Kommissionen forelægger på grundlag heraf sine forslag i  juli 1986, saledes 
at Rådet i  løbet af 1986 kan træffe afgørelse om det nye rammeprogram.
2. Påtænkte aktioner
Blandt de aktioner, der skal overvejes m e d  henblik på at opfylde de plan­
lagte mål, har Kommissionen fastlagt følgende emner, so m  skal indgå i de 
forslag, so m  forelægges i løbet af 1986 og begyndelsen af 1987.

-  6 -
Informationsteknologierne
Aktionerne inden for mikroelektronik, datateknologi, avanceret databehand­
ling, som især omfatter datamater med stor kapacitet og kunstig intelligens,  
inden for de store sektorer for anvendelsen heraf, f.eks. datastøttet pro­
duktion og kontorautomatisering samt visse aspekter vedrørende almindelig  
tilgængelig elektronik, bør videreføres og udbygges.
Fra andet gennemførelsesår er samtlige områder og emner inden for F ol), 
so m  indgår i ESPRIT-programmet, nær ved at være dækket af ca. 180 kontrakter, 
hvori 1  300 forskere og ingeniører i  øjeblikket deltager. S o m  følge af den 
dynamik i samarbejdet, der skabes ved, at sm å og mellemstore virksomheder, 
universiteter og forskningscentre deltager side o m  side m e d  store industri­
virksomheder, er anvendelsen af næsten alle afsatte finansielle midler 
allerede fastlagt.
Man bør nu på bedst mulig måde udmønte denne dynamik med henblik på hurtigt  
at vurdere de fremskridt, der er gjort og muliggøre konsolidering.
Med henblik herpå undersøger Kommissionen de justeringer, der skal foreslås  
for så vidt angår hovedområderne for ESPRIT-programmet, forvaltningsproce­
durerne og principperne for driften, som, samtidig med at aktionernes  
konkurrencedygtighed på de tidlige stadier bevares, skal muliggøre udvikling  
af store afsluttede projekter og demonstrationsprojekter.
Den i  Rådets første afgørelse forudsete revision er i  gang og resultaterne  
heraf vil foreligge inden udgangen af 1985. Arbejdet m e d  rådslagninger og 
analyser er blevet påbegyndt for at forberede elementerne i et forslag o m  
denne anden fase af ESPRIT-programmet, so m  skal forelægges Rådet i første 
halvdel af 1986.

- 7  -
- Bioteknologien vil blive gjort til genstand for flere forslag:
. et forslag o m  videreførelse af programmet for medicinsk foiskning, 
hvorved det igangværende program, so m  udløber ved udgangen af 1986, 
omlægges, og nye foranstaltninger so m  forsming i A ID S  og samordning 
af kræftforskningen iværksættes i  overensstemmelse m e d  de beslutninger, 
der blev truffet på topmødet i Milano (jf. Borgernes Europa);
. revisionen af det igangværende bioteknologiprogram, hvortil der er 
indkommet m ange og glimrende forslag;
. et forslag o m  anvendelse af bioteknologi til Løsning af de specifikke 
problemer ved grænsefladen mellem landbrug og industri.
Disse forslag vil blive forelagt for Rådet i  første halvår 1986.
- Kommunikationsteknologi,  både inden for telekommunikation og inden for 
avancerede transportteknikker:
For te lekommunikationens vedkom m ende vedtog Rådet den 25. juli i  år 
et forslag om , hvad der m å  gøres for at afgrænse RACE-programmet. H en­
sigten m e d  dette program er at forene forskningskapaciteterne i  Fælles­
skabets telekommunikations- og telematikindustrier og at forbinde disse 
m e d  den forskning og udvikling, der udføres af te leadministrat i onerne, 
m e d  det formål på længere sigt at opbygge telekommunikationstjenester 
og -systemer, der er så avancerede so m  muligt.
RACE-program met vil frem kom m e so m  resultat af en grundig analyse af 
situationen og de fremtidige behov, udført af teleadministrationerne 
og telekommunikationsindustrien. D enne consensus vil være opnået m e d  
udgangen af definitionsfasen på 18 måneder.

-  8 -
P å baggrund af resultaterne fra denne fase vil Kommissionen forelægge 
forslag vedrørende programmet R A C E  M ain i begyndelsen af 1987.
Hvad angår de avancerede transportteknikker, ,  arbejder Kommissionen for  
tiden på følgende opgaver:
. Udarbejdelse af et forsknings- og udviklingsprogram på transportområ­
det m e d  det formål at forbedre denne sektors konkurrenceevne, at 
frem m e energibesparelser, at forøge sikkerheden og at begrænse på­
virkningen af miljøet. Dette program henvender sig til sektorerne 
for vej-, luft-, sø- og banetransport. Kommissionen vil stille  forslag 
o m  programmet medio 1986.
.  Analyse af muligheden for at anvende informations- og telekommunika­
tionsteknologi i  vejtransporten for at forbedre færdselssikkerheden,  
trafikstyringen og mobilkommunikationen.
Behovene og de foranstaltninger, der skal iværksættes, vil være ind­
kredset omkring midten af 1986 og skulle efter afstemning af indholdet 
m unde ud i et formelt forslag i  begyndelsen af 1987.
. Iværksættelse af undersøgelser og konsultationer vedrørende luftfar­
tens udvikling m e d  henblik på at indkredse, hvilke specifikke tekno­
logiske områder der egner sig til eller kræver en indsats fra Fælles­
skabets side.
Udnyttelse af rum m et
U d  over den egentlige rumteknologi omfatter dette em ne navnlig tre 
store teknologiske områder: telekommunikation (behandlet ovenfor), 
teledetektion og industriel anvendelse.

- 9 -
Fællesskabets forskning benytter sig af og favoriserer udnyttelse af 
teledetektionsteknikker pi områderne detektion af ressourcer, overvåg­
ning og beskyttelse af miljøet og anvendelse af jordarealerne, hvilket 
både sker inden for Fællesskabets territorium og til fordel for udvik­
lingslandene. Behovene på dette område er for tiden ved at blive analy­
seret, og denne analyse kunne i  1986 munde ud i et forslag om udvidelse 
af Fællesskabets indsats. Dertil kommer overvejelser vedrørende indu­
striel udnyttelse af eksperimenter under næsten vægtløse forhold inden 
for områderne bioteknologi og materialefysik. Fællesskabet kunne her 
spille en rolle ved at fremme opbygningen af et net af brugere af rum­
teknologi, ligesom den kunne støtte opbygningen af infrastrukturen 
på jorden. I denne rolle ville Fællesskabet supplere ESA, som i alt 
væsentligt beskæftiger sig med udviklingen af rumsektoren.
- Havforskning og havteknologi
Dette emne, som dækker talrige aktiviteter i  de enkelte lande såvel 
som på fællesskabsplan og internationalt, undersøges for tiden med 
henblik på at analysere den nuværende situation og udpege F&U-behovene. 
På baggrund af denne undersøgelses resultater, som ventes i  1986, vil 
Kommissionen eventuelt stille forslag om en særlig indsats på dette -  
område, så Europa kan udnytte havmiljøets ressourcer bedre.
Indust ri tekno logi
Grundteknologien, som den udvikles i  BRITE-programmet for de "traditio­
nelle" industrier og i  ESPRIT-programmet for informationsteknologien, 
er til for at blive anvendt og må spredes ud over talrige omrader, 
som f.eks. fremstillingsindustrien og servicesektoren (kontorautomati­
sering f .eks.).
I denne forbindelse har BRITE-programmet, som er udarbejdet i  snævert 
samarbejde med erhvervslivet, til formål at stimulere den europæiske 
industris samarbejde om afgørende teknologiske omrader, navnlig laset 
teknologi, katalyse, montageteknikker, nye materialer og datamatstøttet 
konstruktion og produktion. På grundlag af de industrielle og videnska­
belige kredses meget positive reaktion på den første udbudsrunde, regner 
Kommissionen med at forelægge revisionen af dette program i  løbet af 
1986.

-  10  -
- Uddannelsestekno logi
Kommissionen har udforsket behovene og mulighederne i forbindelse med 
anvendelse af avanceret informations og telekommunikationsteknologi 
med det formål at forbedre de tekniske redskaber, der kræves i forbin­
delse med begrebet livslang uddannelse. DELTA-programmet omfatter dels 
forsknings- og udviklingsaktiviteter og dels udvikling af principper 
for avancerede systemer og af prototyper for på europæisk plan at til­
vejebringe de på en gang avancerede og økonomisk fordelagtige uddannel­
sesredskaber, som kræves til distanceuddannelse. I DELTA vil resultaterne 
fra ESPRIT og RACE blive udnyttet. Programmet vil blive foreslået 
begyndelsen af 1986.
Endelig må virkeliggørelsen af "forskernes Europa" videreføres og 
fremskyndes.
Med den store betydning, Fællesskabets videnskabelige og tekniske kon­
kurrenceevne har, synes det rimeligt straks at udvide den eksisterende 
plan til stimulering af det europæiske videnskabelige og tekniske 
samarbejde til det omfang, den bør have, og at supplere den med en 
række foranstaltninger, der kan udgøre et nyt trin i opbygningen af 
forskernes Europa.
Således vil Kommissionen, foruden anvisninger på, hvilket omfang ind­
satsen for at stimulere det videnskabelige og tekniske samarbejde bør 
have i  sig selv, inden længe forelægge Rådet to forslag med henblik 
på iværksættelse af foranstaltninger til supplement af denne indsats.
Det ene vil omhandle opretholdelse af forskning på højt niveau og fast­
holdelse af eliteforskere i  Europa (forskningstilskud og -præmier).
Det andet vil have til formål at sikre en optimal udnyttelse af de 
store videnskabelige anlæg, Europa råder over. Ved at Kommissionen 
betaler en mindre del af disse anlægs driftsomkostninger, skal der 
gives mulighed for, at forskningshold fra andre lande i Fællesskabet 
end det, hvor anlægget er beliggende, kan benytte de eksisterende 
underudnyttede muligheder.

- 10 a -
Endvidere har Kommissionen netop forelagt et omfattende program til 
fremme af teknologisk uddannelse, COMETT-programmet (Fællesskabets 
handelingsprogram for uddannelse i  teknologi, 1986-1992). Formålet 
med dette program vil være inden for rammerne af Fællesskabet at fremme 
og organisere et snævert samarbejde mellem de højere læreanstalter 
og erhvervslivet med henblik på en bedre tilpasning til den teknologiske 
udvikling af både de unges uddannelse og den livslange uddannelse af 
erhvervsaktive voksne.
Endelig har Kommissionen på dette område til hensigt at videreføre 
sit arbejde på at finde frem til veje og midler til at sikre gunstigere 
administrative og sociale vilkår for forskernes mobilitet.

-  11  -
m. FffLLESSKABSDIMENSIONEN: VIRKSOMHEDERNES MILJØ
Det er i dag vigtigere end nogen sinde at råde over en dynamisk innovationskapacitet. 
Pa et tidspunkt, hvor der skal gøres en kraftig indsats for at konsolidere teknolo­
gifællesskabet, er det bydende nødvendigt at der gøres noget for at udbygge inno­
vationsfællesskabet. Formålet med denne udbygning er såvel at sikre, at virksomhedei 
ne overlever og udvikler sig på de markeder, der er i rivende udvikling, som at
forbedre levevilkårene for de mænd og kvinder, der er afhængige af produkter og
. . . .  1)tjenester, som er mere eller mindre afpasset efter deres behov (IRIS-imtiativet 
passer direkte ind i denne sammenhæng).
Det må imidlertid konstateres, at europæerne ikke klarer innovationsprocessen 
så godt som deres største handelspartnere. Disse har som regel bedre held med 
at omsætte videnskabelige og teknologiske resultater til kommerciel succes på 
deres markeder og også på vores, hvilket ydermere bidrager til at refinansiere 
deres F&U samt innovationsarbejde.
En væsentlig faktor i  innovationen og i udnyttelsen af forskningsresultater beror 
på selve markedet. I denne forbindelse er markedets kontinentale dimension af 
væsentlig betydning, da den reelt er afgørende for industriens konkurrenceevne.
Selv om Fællesskabet råder over et internt marked af samme størrelsesorden som 
Japan og USA, er markedet fortsat splittet, som det er fremhævet i  Kommissionens 
memorandum til Det europæiske Råd.
Det er med denne begrænsede konkurrenceevne i  tankerne, at Kommissionen på mødet 
i  Milano forelagde et samlet program for gennemførelsen af det interne marked, 
som blev positivt modtaget af Det europæiske Råd. Dette program omfatter større 
aktioner med henblik på udvikling af forskningen, markedsføring af resultaterne 
og samarbejde mellem virksomhederne. Tidsplanen afhænger af de forskellige mål.
Fællesskabet har i  28 år på grundlag af dets beføjelser i medfør af traktaten 
engageret sig i  en politik, der ud på at gennemføre det interne marked, og som 
allerede har ført til fjernelse af adskillige handelshindringer, til oprettelse 
af en samarbejdsramme for virksomhederne og til regler for offentlige indkøbs­
aftaler.
1) IRIS: Initiative for Research on Informatics applied to Society

-  1 2  -
Ridet vedtog i  maj 1984 en standardiseringspolitik for savel traditionelle produkter 
som for informationsteknologi; på det sidstnævnte område går Kommissionen ind 
for at skaffe industrien fælles standarder fastlagt på grundlag af internationale 
standarder.
Denne standardiseringspolitik er også et middel til at liberalisere offentlige 
indkøb. Det er en kendsgerning, at offentlige indkøbsaftaler efter åbningen af 
adgangen hertil for hele Fællesskabet vil være et nyttigt middel til fremme af 
nye produkter. Der findes allerede regler på fællesskabsplan, som udbygger de 
internationale bestemmelser med henblik på at skabe gennemskuelighed i  offentlige 
indkøb og forbyde enhver form for diskrimination. Udbygningen af Fællesskabets 
regler på dette område udgør et mål i tilknytning til den teknologiske udvikling, 
som bl.a. kommer til fuldt udtryk i  henstillingerne på telekommunikationsområdet.
En anden grund til markedernes opsplitning beror på forskellene i  de nationale 
Love vedrørende intellektuel ejendomsret. Fællesskabets patentkonvention er alle­
rede undertegnet, og dens endelige ikrafttræden afhænger af tre medlemsstater. 
Kommissionen, der er opmærksom på de særlige problemer i  forbindelse med beskyt­
telse af mikrokredsløb, bioteknologiske produkter og, på forskellig måde, program­
mel, har sammen med medlemsstaternes eksperter indledt et omfattende arbejde, 
som skal føre til konkrete forslag i løbet af de kommende måneder.

13 -
Der er i forbindelse med EUREKA-arbejdet stillet forslag om at skabe en 
eurotypeproduktgaranti (Eurotype product warrant), som skulle give euro­
pæiske selskaber, der fremstiller højteknologiske produkter, præference­
behandling. Kommissionen undersøger for øjeblikket, hvilke gennemførelses­
bestemmelser der skal træffes i  forbindelse med dette forslag, idet en af 
mulighederne vil være at skabe et nyt mærke, som skulle attestere overens­
stemmelse med europæiske standarder og dermed borge for kvalitet.
Det interne marked er også et spørgsmål om at overholde visse spilleregler. 
I konkurrencepolitikken og i  politikken med henblik på at fremme højtekno­
logi kan der stiles mod de samme mål i  det omfang de nye teknologier med­
fører øget konkurrence (fornyende konkurrence gennem nye produkter og pro­
cesser) og større produktivitet. Derfor støtter Kommissionens konkurrence­
politik samarbejde på F&U-området, specialisering, fællesforetagender og 
andre midler til at fremme højteknologi. Kommissionen vil anvende de be­
føjelser traktaten har givet den til at skabe et positivt· miIjø for fremme 
af forskningen og udviklingen og udarbejde retningslinjer i dette øjemed.
Endvidere bør der i  EF-sammenhæng altid sørges for, at små og mellemstore 
virksomheder deltager aktivt i  den europæiske forskning og udvikling, og 
at lette adgangen til de store teknologiske initiativer for de lande, der 
ikke helt er på højde med den videnskabelige og tekniske udvikling. Kom­
missionen bestræber sig på at iværksætte egnede foranstaltninger til at nå 
disse mål, såsom udvikling af videnskabelige og tekniske infrastrukturer 
og bedre uddannelse af F8U-personale.
Gennemførelsesinstrumenterne for disse forskellige aktioner bygger på 
traktaten og skal skabe et præferenceforhold mellem staterne.

- 14 -
IV. FORBINDELSER MELLEM FÆLLESSKABETS ARBEJDE OG EUREKA OG FORBINDELSER 
NED EUROPÆISKE TREDJELANDE
p! udenrigsministrenes møde den 22. og 23. juli 1985 understregede Rådet 
i  forlængelse af konklusionerne på Det europæiske Råd i Nilano og under 
hensyn til de fremskridt, der blev konstateret af ad hoc-komiteen for 
EUREKA den 17. juli i Paris, behovet for at skabe samordning og sammen­
hæng mellem arbejdet i  ad hoc-komiteen for EUREKA og arbejdet på fælles­
skabsplan med henblik på styrkelse af det teknologiske samarbejde i  
Europa.
De første EUREKA-akti oner er for tiden ved at blive defineret og alle 
lande, som deltager i  det forberedende arbejde inden for regeringskonfe­
rencen i  Hannover, er sammen med Fællesskabets formandskab og Kommissio­
nen blevet enige om at lægge ganske særlig vægt på at sikre denne sammen­
hæng ikke blot i  forhold til Fællesskabets aktioner men også i  forhold 
til samtlige europæiske F&U-aktioner.
Efter Kommissionens opfattelse er EUREKA-initiativet af stor betydning, 
forudsat at de aktioner, der gennemføres inden for denne ramme og inden 
for Fællesskabets ramme, kommer til at supplere hinanden og opfattes 
som komplementære af virksomhederne, der har behov for klare retnings­
linjer.
Samtidig med at Fællesskabet fortsætter udviklingen af store videnskabe­
lige og teknologiske programmer afhængigt af de mål, kriterier og priori­
teter, der fastlægges sammen med medlemsstaternes regeringer og industrier, 
vil EUREKA-projekterne især blive realiseret på grundlag af specifikke 
initiativer fra virksomheder, som ønsker at deltage. Disse virksomheder 
vil få kontrollen over projekterne, herunder også oftest finansieringen 
heraf.

- 15 -
Projekterne vil som regel vedrøre den avancerede teknologi, der ligger 
tæt på kommerciel udnyttelse eller opfylder kravet om udvikling af de 
europæiske infrastrukturer og er af transnational interesse.
På dette grundlag vil Kommissionen sammen med medlemsstaterne og afhængigt 
af Fællesskabets interesse i  de EUREKA-projekter, der vedtages, undersøge 
muligheden for Fællesskabets deltagelse i  disse projekter.
Fællesskabet vil i øvrigt kunne bidrage til iværksættelsen af EUREKA- 
projekter ved at tilvejebringe et stort indre marked (jf. ovenfor) og 
ved at undersøge muligheden for i forbindelse med EUREKA-projekter at 
anvende finansielle instrumenter som f.eks. NIC eller EIB.
Forbindelser med europæiske tredjelande
EUREKA-aktionerne giver de europæiske tredjelande mulighed for - projekt 
for projekt - at deltage i  forsknings- og udviklingsprogrammer sammen 
med Fællesskabets lande, der deltager i  disse projekter.
Fællesskabet vil på sin side på linje med de politiske erklæringer fra 
Luxembourg (1984) og Wien (1985) sørge for at knytte de europæiske tredje­
lande stadig tættere til sine aktioner. I mange henseender kan det viden­
skabelige og teknologiske Europa ikke gennemføres på de mest effektive 
vilkår uden deres deltagelse. Kommissionen har i  denne forbindelse alle­
rede taget en række initiativer med henblik på at nå dette mål og udbygger 
aktivt sine kontakter for at styrke dem og skabe særligt begunstigede 
forbindelser (på et gensidigt grundlag) til en række lande.
Opretholdelsen af præferenceforhold - på et gensidigt grundlag - med 
EFTA forudsætter, at samarbejdet med EFTA-landene udbygges yderligere 
på standardiseringsområdet, og at der også, i  modsætning til tidligere, 
indledes et sådant samarbejde inden for offentlige indkøb.

- 16 -
Med hensyn til videnskabeligt og teknisk samarbejde skulle der snart 
blive indgået rammeaftaler med Sverige og Schweiz; der føres også for­
handlinger om sådanne aftaler med Finland og Norge, og Kommissionen har 
haft indledende kontakter med Østrig med samme formål.
I øvrigt har det siden 1970 gennemførte (og ret ukendte) COST-samarbejde 
med de europæiske tredjelande vist sig at være udbytterigt og er resulte­
ret i  gennemførelsen af et omfattende system for videnskabeligt og teknisk 
samarbejde, under hvilket der er iværksat projekter med variabel geometri 
og med samarbejde mellem tredjelandene og Fællesskabet.
Der er indtil nu gennemført 55 samarbejdsprojekter inden for rammerne 
af COST på så forskellige områder som transport, telekommunikation, miljø, 
oceanografi, osv.
Kommissionens tjenestegrene deltager aktivt i  de nuværende drøftelser 
med de europæiske tredjelande om fremtiden for COST-samarbejdet, som 
bør bevares og udvides i  forhold til de prioriterede mål, der vil blive 
fastlagt på europæisk plan.

- 17 -
IV. AKTIONENS TILRETTELÆGGELSE: INSTITUTIONELLE ASPEKTER, FINANSIERING
Iværksættelse af en ny europæisk videnskabelig og teknisk strategi skulle ikke rej­
se større problemer.
Iværksættelsen af Fællesskabets F&U-aktioner kan allerede for øjeblikket have ret 
varieret form. Der kan bl.a. nævnes de aktioner, der gennemføres direkte af Fælles­
skabets laboratorier og centre (direkte aktioner), aktioner, hvor de pågældende om­
kostninger deles, og som gennemføres af virksomheder og eksterne laboratorier (ak­
tioner med omkostningsdeling), nationale programmer, hvori Kommissionen spiller en 
koordinerende rolle (samordnede aktioner), aktioner, som skal fremme det videnska­
belige samarbejde mellem forskere og laboratorier (stimuleringsaktioner), de "fæl­
lesforetagender", der for øjeblikket findes pi det nukleare område, og endelig sam­
arbejde med variabel geometri (som dels omfatter de komplementære Euratom- og EØF- 
programmer og dels COST-aktionerne, hvori tredjelande kan deltage). Denne liste vil 
kunne udvides og suppleres med nye aktionsformer afpasset efter Det europæiske Tek­
nologifællesskabs behov.
således kunne man gradvis definere andre metoder som f.eks. fællesforetagender, mi­
noritetsdeltagelse, oprettelse af specialagenturer, oprettelse af multilaterale sam­
menslutninger (af samme type som Airbus) osv.
Red en sådan generel opbygning skulle det på særdeles smidige vilkår være muligt 
at gennemføre en omfattende europæisk videnskabelig og teknisk strategi, der er de­
fineret og vedtaget efter politisk aftale og som for alle medlemsstater kombinerer 
fordelene ved den fælles foranstaltning og foranstaltninger med variabel geometri.

- 18 -
1  -  Institutionelle aspekter
Kommissionen har for nylig fremsat forslag om tilpasning af traktaterne, og disse for­
slag drøftes nu sammen med medlemsstaterne (Dondelinger-gruppen).
Formålet med disse forslag er at forenkle og fremskynde Fællesskabets beslutningspro­
cesser i  forbindelse med videnskabelig forskning og teknologisk udvikling, som for øje­
blikket kræver enstemmighed .
Kommissionen er af den opfattelse, at Fællesskabets tilslutning til disse ændringer er 
en nødvendighed og udgør en af de vigtigste forudsætninger for en effektiv gennemfø­
relse af det europæiske videnskabelige og teknologiske fællesskab.
.  Finansiering af fællesskabsaktioner
Iværksættelse af de i  dette dokument opridsede strategiske retningslinjer - der er nød­
vendige for at opretholde Europas konkurrenceevne over f o r dets vigtigste konkurrenter 
på verdensplan - forudsætter, at store finansielle midler stilles til rådighed.
Bestræbelserne på såvel nationalt plagsom EF-plan på at støtte aktioner vedrørende 
et mellemstatsligt eller tværindustrielt videnskabeligt samarbejde forudsætter midler 
af samme størrelse som dem, de vigtigste industrielle stormagter anvender eller vil an­
vende i den øjeblikkelige voldsomme tendens til konkurrence gennem fornyelse. USA har 
utvetydigt sat sine ambitioner på meget højt plan.
Det europæiske Råd har på sine møder siden juni 1983 erkendt, at en kraftig stigning 
i  de midler, der afsættes til Fællesskabets F&U, er nødvendig.
Denne klare politiske stillingtagen bør nu ufortøvet omsættes i  konkrete finansielle 
angivelser, der er det nødvendige grundlag for enhver realistisk planlægning på mellem- 
lang sigt, som er en nødvendig forudsætning for gennemførelsen af det videnskabelige og 
teknologiske fællesskab.

- 19 -
VI. KONKLUSIONER
Kommissionen anmoder Rådet om at udtale sig om denne aktionsplan og at overveje,, på 
hvilken mide Rådet inden årets udgang kan tage fat på de finansielle problemer^ såle­
des at denne plan kan iværksættes.