IPIcli 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 521 endelig udg. 
Bruxelles, den 28. oktober 1993 
PRIORITEREDE AKTIONER PÅ UNGDOMSOMRÅDET 
AKTIONSR APPORT FOR 1992 
& ci? *?' 
'^Igpfjî^v^ (forelagt af Kommissionen) 
--1-
Indholdsfortegnelse 
Side 
I. Indledning 1 Ø-* 
II. Overordnede mål med resolutionen 2 
III. Opérationnel infrastruktur 2 
IV. Gennemførelse af aktiviteter støttet af Kommissionen 
i 1992 og resultaterne heraf 2 
V. Fremtidsudsigter 10 
Prioriterede aktioner på ungdomsområdet 
Aktivitetsrapport for 1992 
I. Indledning 
1. På baggrund af erkendelsen af behovet for at udbygge medlemsstaternes 
samarbejde på ungdomsområdet vedtog EF-ministrene med ansvar for 
ungdomsanliggender, på et møde i Luxembourg den 26. juni 1991, en 
resolution om prioriterede aktioner på ungdomsområdet(*), som i vid 
udstrækning var baseret på memorandummet "Unge i det Europæiske 
Fællesskab"(2), som blev fremlagt af Kommissionen i 1990. 
2. Formålet med resolutionen var at tilføje EF-aktionerne på ungdoms­
området et nyt indhold, og til det formål definerede ministrene 
følgende områder for prioriterede aktioner: 
Aktion I; Udbygning af samarbejdet mellem medlemsstaternes struk­
turer med ansvar for ungdomsarbejde 
Aktion II: Informering af unge 
Aktion III: Pilotprojekter på ungdomsområdet - Fremme af de unges 
initiativ og kreativitet 
Aktion IV: Samarbejde om uddannelse af aktive inden for ungdoms­
arbejdet, især hvad angår uddannelsens europæiske 
dimension 
3. Europa-Parlamentet oprettede for 1992 en særlig budgetpost (B3-1012) 
på 5 mio. ECU til prioriterede aktioner på ungdomsområdet, som gjorde 
det muligt for EF at yde finansiel støtte til aktiviteter inden for 
rammerne af resolutionen. I sine kommentarer til budgettet øgede 
Europa-Parlamentet rækkevidden af resolutionen ved at tilføje, at det 
tilgængelige beløb ligeledes skulle anvendes til at støtte: 
Kulturel udveksling af unge i EF 
Ungdomsorganisationsinitiativer, der er af interesse for EF 
Udvekslinger med central- og østeuropæiske lande 
Udvekslinger med latinamerikanske lande 
Udvekslinger med middelhavslande 
4. Denne rapport beskriver de mest betydningsfulde resultater efter det 
første år med prioriterede aktioner på ungdomsområdet, dvs. 
aktiviteter gennemført i perioden mellem forsommeren 1992 og marts 
1993. Skemaerne 1-4 (jf* bilag) viser antallet af indkomne og 
godkendte projekter for hver aktionstype og medlemsstat, den støtte, 
der er blevet bevilget for hver enkelt aktionstype og medlemsstat, 
medlemsstaternes procentvise andel af den samlede bevilling til hver 
enkelt aktion samt antallet af deltagere i hver enkelt aktion og fra 
hvert enkelt land. 
(1) EFT nr. C 208/91 
(2) KOM(90) 469 endelig udg. 
- 2 -
II. Overordnede mål med resolutionen 
5. De aktiviteter, som støttes af Kommissionen inden for rammerne af 
resolutionen om prioriterede aktioner på ungdomsområdet, har til 
formål at øge samarbejdet mellem medlemsstaterne på ungdomsområdet, 
ud over formel undervisning og uddannelse, under hensyntagen til de 
respektive strukturer på ungdomsområdet rundt omkring i EF og til de 
forskellige traditioner og erfaringer på området. 
6. De aktiviteter, der støttes inden for rammerne af resolutionen om 
prioriterede aktioner på ungdomsområdet, udgør en række foranstalt­
ninger, hvor man har sikret, at der er komplementaritet til og 
samhørighed med andre EF-programmer og -foranstaltninger, som f.eks. 
Ungdom for Europa-programmet, TEMPUS-programmet og ungdomsinitiativ­
projekterne under PETRA-programmet. 
7. Formålet med aktiviteterne er, at de på mellemlang og lang sigt skal 
medvirke til, at der skabes en europæisk dimension i ungdomsarbejdet 
i EF. I denne sammenhæng involverer aktiviteterne ikke kun unge, men 
også initiativformidlere i medlemsstaterne, som enten er personer med 
ansvar for ungdommen på lokalt og regionalt niveau, eller som 
arbejder direkte med unge på lokalt, regionalt og nationalt niveau, 
uden for en skole- eller faguddannelseskontekst. 
III. Operationel infrastruktur 
8. I overensstemmelse med Rådets resolution gennemføres aktiviteterne af 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber. Rådets ad hoc-arbejds-
gruppe vedrørende de Unge følger gennemførelsen af resolutionen. 
9. Kommissionen bistås ved gennemførelsen af resolutionen om prioritere­
de aktioner på ungdomsområdet af en ekstern faglig bistandsenhed -
ungdomskontoret under Petra. 
IV Gennemførelse af aktiviteter støttet af Kommissonen i 1992 
og resultaterne heraf 
Aktion I: Udbygning af samarbejdet mellem medlemsstaternes struktu­
rer med ansvar for ungdomsarbejde 
10. Aktion I har til formål at gøre det muligt for dem, der arbejder i 
ungdomssektoren i medlemsstaterne, at finde samarbejdspartnere, at 
dele disses erfaringer, at opnå et bedre kendskab til arbejds­
situationen og strukturerne i de andre medlemsstater, at undersøge 
mulighederne for samarbejde på deres særlige arbejdsområder samt at 
opnå en bedre forståelse af de foranstaltninger, som EF har iværksat 
på ungdomsområdet. Til dette formål er der økonomiske midler til 
rådighed til brug i forbindelse med studieophold, seminarer og 
workshopper. 
11. Gennem aktion I har Kommissionen søgt at involvere initiativ­
formidlere, som arbejder i så mange forskellige sammenhænge som 
muligt i medlemsstaterne. Aktion I vedrører: offentligt ansatte, der 
arbejder i ungdomssektoren på nationalt, regionalt eller lokalt 
niveau, dvs. personer, der arbejder i ungdomsafdelingerne hos 
nationale, regionale eller lokale myndigheder, rådgivere i ungdoms­
anliggender på lokalt eller regionalt niveau; repræsentanter for 
- 3 -
ungdomsorganisationer og aktive inden for ungdomsarbejde, der 
arbejder på fuld tid, deltid eller frivilligt på europæisk, 
nationalt, regionalt eller lokalt niveau, og som kan dokumentere en 
vis erfaring med ungdomsarbejde. 
12. I 1992 kom de fleste af projektforslagene fra de tre medlemsstater, 
der har den længste tradition i forbindelse med ungdomssamarbejde, 
nemlig Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige. Det var meget 
forskelligt, hvem der modtog støtte; der var ungdomsstrùkturer hos 
lokale og regionale myndigheder, organer med ansvar for ungdoms­
arbejde på regionalt og nationalt niveau henhørende under mi 
nisterier, og der var frivillige ungdomsorganisationer med aktivi­
teter inden for den sociale og den kulturelle sektor og især inden 
for miljøsektoren. Deltagerne i aktion I afspejlede den lange række 
af profiler, som man finder inden for ungdomsarbejdet i EF: 
initiativformidlere, der er beskæftiget inden for traditionelt 
ungdomsarbejde, som f.eks. ungdomsorganisationer, fritidshjem, 
ungdomsklubber, ungdomsinformationscentre, o.lign. samt initiativ­
formidlere, der hovedsagelig er beskæftiget med opsøgende ungdoms­
arbejde. 
13. De studieophold, som blev støttet i forbindelse med Aktion I i 1992 
havde fortrinsvis til formål at give aktive inden for ungdomsarbejdet 
og andre initiativformidlere mulighed for at få et kendskab til 
regionalt og lokalt ungdomsarbejde i en anden medlemsstat; formålet 
med studieopholdene var endvidere, at deltagerne skulle opnå et 
kendskab til lokal arbejdspraksis, og at berede vejen for konkrete, 
fremtidige samarbejdsprojekter. Emneområderne for disse studieophold 
var forskelligartede og omfattede f.eks. lokal ungdomsinformation- og 
vejledning, miljøungdomsarbejde, kunstneriske udtryksformer, køns-
specifikt ungdomsarbejde, ungdomsarbejde med socialt dårligt stillede 
unge samt emner med tilknytning til bevægelighed for unge. 
14. De seminarer og workshopper, der blev støttet under Aktion I, blev 
betragtet som vigtige multilaterale platforme, der gjorde det muligt 
for deltagerne at få kendskab til metoder for ungdomsarbejde, som 
anvendes i forbindelse med arbejde med særlige målgrupper som f.eks. 
unge i byerne, unge immigranter, hjemløse og arbejdsløse, eller som 
anvendes i forbindelse med specifikke områder inden for 
ungdomsarbejdet som f.eks. den europæiske integration, samarbejde med 
yderområderne i EF, aktivt EF-borgerskab, rettigheder for vandrende 
arbejdstagere samt racisme og fremmedhad hos unge. 
15. Det skal bemærkes, at det for de fleste af deltagerne i Aktion I-
aktiviteterne var deres første mulighed for at sammenligne deres 
arbejde med det, der udføres i de andre medlemsstater, og for at 
indplacere deres erfaringer fra lokalt, regionalt og nationalt niveau 
i et EF-perspektiv. Dette gælder både for initiativformidlere, der er 
fuldtidsbeskæftiget med ungdomsarbejde, og for personer, der arbejder 
på frivillig basis. Selv om emneområderne og deltagerprofilerne var 
meget forskelligartede, skal det bemærkes, at medlemsstaternes 
strukturer for unge i de fleste tilfælde ikke søgte at opnå en 
optimal udnyttelse af de muligheder, der blev tilbudt under Aktion I, 
med henblik på at udbygge samarbejdet på ungdomsområdet. Der var 
endvidere få aktiviteter, der var koncentreret om specifikke 
ungdomsarbejdefænomener eller -modeller, der var specielle for eller 
særligt udbredte i de forskellige medlemsstater, eller om anvendelsen 
af sådanne modeller på ungdomsarbejde i andre medlemsstater. 
- 4 -
Aktion II: Informering af unge 
16. Da der i 1992 ikke var truffet nogen beslutning om gennemførelsen af 
Kommissionens ungdomsinformationsaktionsplan, var aktiviteterne ved­
rørende informering af de unge reelt indstillet i denne periode. Der 
blev under Aktion II bevilget midler til offentliggørelse og 
formidling af Det Europæiske Ungdomsforums charter vedrørende de 
unges rettigheder oversat til de ni EF-sprog. 
Aktion III: Pilotprojekter på ungdomsområdet - Fremme af de unges 
initiativ og kreativitet 
17. Aktion III har til formål at fremme de unges initiativ og kreativitet 
i EF ved at yde støtte til pilotprojekter på ungdomsområdet, som er 
etableret af unge og for unge uden for de normale skole- og 
uddannelsesrammer, og som afspejler den sociale, kulturelle og 
økonomiske situation i deres lokalsamfund. Pilotprojekter på 
ungdomsområdet har som målgruppe alle unge uden undtagelse, og der 
gives prioritet til projekter, som afspejler kulturelle, religiøse og 
sproglige forskelligheder i et givet lokalsamfund. 
18. Aktion III henvender sig til unge mellem 15 og 25 år i deres eget 
lokale miljø. På samme måde som Ungdom for Europa-programmet tager 
Aktion III sigte på at tilskynde til deltagelse af dårligt stillede 
unge (hvadenten dette skyldes samfundsøkonomiske, regionale eller 
personlige årsager) gennem en finansiering på op til 75% af 
projekter, der omfatter denne gruppe. 
19. I 1992 var der i forbindelse med aktion III en overvældende respons 
fra grupper af unge i lokalsamfundene rundt omkring i EF. Det største 
antal ansøgninger om støtte til gennemførelse af projekter kom fra 
Det Forenede Kongerige, Spanien og Danmark. Dette kunne tyde på, at 
der er sket en mere effektiv formidling af information i disse lande 
end i andre lande. En anden faktor, der skal tages i betragtning, er, 
at der i visse medlemsstater allerede gives national støtte til denne 
form for initiativer, mens der i andre har været nedskæringer på 
nationalt og regionalt niveau til projekter og aktiviteter for unge. 
Der blev hovedsagelig indgivet ansøgninger fra lokale ungdomsgrupper, 
sociale og kulturelle organisationer, lokale og regionale ungdoms-
strukturer og fra lokale og regionale afdelinger af nationale og 
internationale foreninger. Ofte var det uorganiserede unge, der gik 
sammen om etablere ungdomspilotprojekter, snarere end det var 
allerede eksisterende grupper af unge. 
20. De aktiviteter, der blev støttet under Aktion III i 1992, illustrerer 
tydeligt de unges forskellige behov, interesser og problemer i deres 
lokalsamfund rundt omkring i EF. Projektemnerne kunne for det meste 
indplaceres i en af følgende kategorier: integrering af dårligt 
stillede unge (unge med forskellig kulturel baggrund, marginaliserede 
unge og handicappede unge); unge, der gør en indsats for andre unge, 
uddannelse af jævnaldrende (narkotika-/alkoholmisbrug, kriminalitet 
og sundhed); ungdomsinformation (unges rettigheder, bolig og 
beskæftigelse); generelle aktiviteter på ungdomsområdet (oprettelse 
af ungdomscentre/-klubber og -foreninger); lokale værdier (renovering 
og traditionelle håndværk); medier (radio, aviser og video); 
kulturelle aktiviteter (kunst, teater, dans og musik) og miljø. 
Projekterne var meget forskelligartede, men den overvejende del af 
dem vedrørte "integrering", hvilket afspejler de unge europæeres 
bevidsthed omkring den øgede sociale og økonomiske udelukkelse af 
- 5 -
visse grupper. Unge fra multikulturelle byområder var særligt 
interesserede i ikke blot at behandle problemerne omkring integrering 
af marginaliserede grupper, men også i - i deres egnskab af aktive 
medlemmer af deres lokalsamfund - at analysere deres egne reaktioner 
over for disse grupper. 
21. I modsætning til EF-programmer, hvormed man søger at fremme de unges 
mobilitet, henvender Aktion III sig til de unge i deres eget 
lokalmiljø, og de viser, hvilke problemer der findes på lokalt 
niveau. I forbindelse med en lang række af de pilotprojekter for 
unge, der blev støttet i 1992, valgtes Europa som et centralt emne. 
De unge, der deltog i disse programmer, beskæftigede sig med deres 
egne lokalsamfunds placering i forhold til EF, og koncentrerede sig 
især om at gennemføre projekter, der også kunne være til nytte for 
unge i andre medlemsstater. 
22. Aktion III gav for første gang de unge mulighed for at modtage 
direkte økonomisk støtte fra EF til aktiviteter, der igangsattes og 
gennemførtes af dem selv, hvorved der skabtes et nyt og konkret 
kontaktled mellem disse unge mennesker og EF. 
Aktion IV: Samarbejde om uddannelse af aktive inden for ungdoms­
arbejde, især hvad angår uddannelsens europæiske dimension 
23. Under Aktion IV ydes der støtte til initiativer, som gør det muligt 
at udveksle erfaringer og information mellem dem, der er ansvarlige 
for uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejdet i de forskellige 
medlemsstater; og/ eller til initiativer, der gør det nemmere for 
denne gruppe at anvende deres kvalifikationer i andre medlemsstater, 
eller som fører til etablering og udvikling af tværnationale og 
europæiske kontakter mellem institutioner og organisationer, der 
deltager i grundlæggende eller videregående uddannelse af denne 
faggruppe. 
24. Aktion IV henvender sig til myndighederne i medlemsstaterne, organi 
sationer eller organer på området grundlæggende og/eller videregående 
uddannelse af den omhandlede faggruppe på lokalt, regionalt, natio­
nalt og europæisk niveau og ungdomsorganisationer med erfaring inden 
for denne type uddannelse på europæisk niveau. Det skal understreges, 
at målgruppen for de aktiviteter, der støttes under Aktion IV, ikke 
er det brede publikum, men snarere organer med erfaring inden for 
uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejde, og organer som er 
tilstrækkeligt kvalificerede til at udvikle nyskabende tværnationale 
aktiviteter i denne sektor. Aktiviteterne under Aktion IV rummer 
bredere muligheder for faglig udvikling for denne faggruppe og for de 
undervisere, der uddanner ungdomsledere end andre eksisterende 
foranstaltninger. Sådanne aktiviteter bør ikke sammenblandes med 
andre former for uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejdet, 
således som de eksempelvis er planlagt inden for rammerne af Ungdom 
for Europa-programmet, som tager sigte på forberedelse, gennemførelse 
og evaluering af ungdomsudvekslinger. 
25. Støttede aktiviteter under Aktion IV omfatter: studieophold beregnet 
for undervisere, der uddanner aktive inden for ungdomsarbejdet, og 
som gør det muligt for deltagerne på stedet eller i andre medlems­
stater, at opleve typiske aktiviteter i forbindelse med denne type 
uddannelse at iværksætte konkrete samarbejdsforanstaltninger; studie­
ophold for aktive inden for ungdomsarbejde, som har til formål at 
give disse mulighed til at skabe kontakter til fremme af deres 
- 6 -
faglige udvikling; seminarer og studier til indsamling af yderligere 
information om faggruppens status og uddannelse i andre medlems­
stater; udvikling og anvendelse af uddannelsesmodeller for aktive 
inden for ungdomsarbejde, hvis specifikke indhold skal illustrere den 
"Europæiske dimension" og indføje denne i uddannelsesprogrammer for 
grundlæggende eller videregående uddannelse af faggruppen på 
nationalt plan. 
26. I 1992 var modtagerne af støtte hovedsagelig offentlige eller 
halvoffentlige organer med erfaring i samarbejde på europæisk niveau 
inden for uddannelsen af aktive inden for ungdomsarbejde. Studie­
opholdene for denne faggruppe betragtedes som en vigtig foran­
staltning til styrkelse af samarbejdet mellem strukturer og 
organisationer beskæftiget med uddannelse af ungdomsledere og sås 
f.eks. som et første skridt på vejen mod etablering af et netværk 
bestående af personer med opsøgende arbejde og af undervisere på 
området. 
27. Seminarerne og studieopholdene gav deltagerne mulighed for at se og 
opleve faggruppens status og profil i medlemsstaterne og dennes 
stilling i forhold til arbejdsmarkedet i almindelighed. Seminarerne 
og studieopholdene gav endvidere deltagerne mulighed for at informere 
sig om den sociale og kulturelle kontekst for ungdomsarbejdet og for 
at fastslå, i hvor vid udstrækning man kan inddrage en EF-dimension i 
allerede eksisterende uddannelsesaktiviteter i medlemsstaterne. 
28. Aktiviteter, der modtog støtte i 1992, og som omfattede udvikling og 
anvendelse af uddannelsesmoduler, var koncentreret omkring tvær­
kulturel uddannelse. De udviklede moduler vil kunne anvendes til at 
indføje en egentlig europæisk dimension i de uddannelser på 
ungdomsområdet, som varetages af uddannelsesinstitutioner på 
regionalt og nationalt niveau. 
29. Aktion IV afspejlede et behov og stigende interesse for udvikling af 
netværk til samarbejde mellem uddannelsesorganer i de forskellige 
medlemsstater for så vidt angår fastlæggelse af arbejdsvilkår, der er 
hensigtsmæssige med henblik på indførelse af uddannelseselementer, 
der er fremmende for bevægeligheden for de aktive inden for 
ungdomsarbejdet. Selv om et sådant arbejde skulle omfatte alle 
medlemsstater, varierede graden af aktivt samarbejde i 1992, idet 
statusen for og uddannelsen af denne faggruppe og for undervisere på 
dette uddannelsesområde er meget forskellige fra den ene medlemsstat 
til den anden. 
Kulturel udveksling af unge 
30. Under denne aktion er der støttemidler til rådighed for tri- eller 
multilaterale udvekslingsprojekter af en varighed på mellem 3 dage og 
4 uger og omfattende unge på mellem 15 og 25 år, og de organiseres af 
deltagerne selv. Sådanne projekter skal have en sammenhængende 
uddannelsesstruktur og bør gennem kunstneriske udtryk give de 
deltagende en berigende "kulturel europæisk erfaring". 
31. I 1992 blev der hovedsagelig indgivet ansøgninger fra organisationer 
på lokalt og regionalt niveau, og de omfattede en bred vifte af 
kulturelle aktiviteter: teater, dans, musik, bildende kunst, video, 
fotografi, diskussioner om europæisk kultur og tilrettelæggelse og 
gennemførelse af forestillinger og arrangementer. 
- 7 -
32. Den store mængde kulturelle udvekslingsprojekter, der blev støttet i 
1992, viser, at det kunstneriske udtryk ikke blot er en populær 
metode i forbindelse med ungdomsarbejde i EF, men at det også er 
vigigt arbejdsinstrument for unge i forbindelse med bevægelighed, 
herunder især i forbindelse med aktiviteter for dårligt stillede 
unge. Det kunstneriske udtryk har vist sig at være en hensigtsmæssig 
og nyskabende metode, både i forbindelse med forberedelse og 
gennemførelse af af projektet. 
Støtte til ungdomsorganisationsinitiativer, der er af interesse for 
EF 
33. Denne aktion har til formål at gøre det muligt for ungdomsorganisa­
tioner at udbygge samarbejdet på EF-plan og at opretholde nyttige 
kontakter gennem skabelse af infrastrukturer. Der ydes således 
finansiel støtte til: samarbejde mellem organisationer på lokalt, 
regionalt eller nationalt niveau med henblik på udvikling af projek­
ter, der er af interesse for EF, til skabelse af infrastrukturer, der 
omfatter organisationer i mindst 4 medlemsstater, til disse 
organisationers gennemførelse af initiativer og til udbygning af 
infrastrukturer, således at de kan omfatte nye samarbejdspartnere. 
34. De fleste af ansøgningerne blev i 1992 indsendt af organisationer med 
aktiviteter på nationalt og europæisk niveau, og de vedrørte 
udviklingen af deres infrastrukturer i forhold til det ungdoms­
arbejde, der allerede udførtes, samt identificering og udvikling af 
netværk med nye partnere. Ansøgerne var hovedsagelig ikke-statslige 
organisationer (miljø- og handicaporganisationer og frivillige 
organisationer) i EF, især spanske organisationer. De støttede 
aktiviteter var for en stor dels vedkommende infrastrukturprojekter, 
der havde til formål at forbedre informationen til de berørte parter. 
35. Den betydelige efterspørgsel efter støttemidler under denne aktion i 
1992 kan delvis forklares med det forhold, at der både på nationalt 
niveau og EF-niveau er meget få institutionelle støttemidler til 
rådighed til infrastruktur og bistand til etablering af samarbejds­
projekter. Dette forhindrer nye organisationer eller grupper af 
organisationer i at efterkomme den stigende efterspørgsel efter 
passende infrastrukturer til samarbejde med nye partnere og til 
etablering af nye typer aktioner, som går ud over en EF-kontekst. 
Udvekslinger med central- og østeuropæiske lande 
36. Med henblik på at øge samarbejdet med de central- og østeuropæiske 
lande inden for ungdomsudveksling og -bevægelighed blev der stillet 
støttemidler til rådighed for aktiviteter sammen med de central- og 
østeuropæiske lande, der ikke var omfattet af TEMPUS-ordningen. I 
1992 var der tale om Armenien, Hviderusland, Georgien, Rusland og 
Ukraine. Der blev ydet finansiel støtte til tre former for 
aktiviteter: ungdomsudvekslingsprojekter for grupper af unge, 
forberedende studieophold og uddannelseskurser for aktive inden for 
ungdomsarbejde. Formålet var at lægge grunden til fremtidige former 
for samarbejde, og der blev i denne sammenhæng givet prioritet til 
forberedende studieophold og uddannelseskurser, der omfattede 
initiativformidlere fra EF og de støtteberettigede lande uden for EF. 
- 8 -
37. De fleste af de projektansøgninger, der blev indgivet i 1992, kom fra 
nationale og europæiske ikke-statslige organisationer med erfaring i 
ungdomsudvekslinger på EF-plan og med veletablerede kontakter til de 
støtteberettigede lande. Der kom flest ansøgninger og blev støttet 
flest projekter fra ikke-statslige organisationer fra EF og herunder 
især fra Tyskland. Med hensyn til de støtteberettigede lande uden for 
EF var der flest partnere i Rusland, efterfulgt af Hviderusland, 
Ukraine og Armenien. 
38. Der blev ydet støtte til bi-, tri- og multilaterale ungdomsudveks-
lingsaktiviteter omfattende 15-25-årige unge, der var bosiddende i en 
en af EF-medlemsstaterne eller i et af de støtteberettige lande. I 
1992 fandt de fleste af udvekslingerne sted i EF-medlemsstaterne. 
Projekterne vedrørte forskellige emner som f.eks. økonomiske og 
sociale spørgsmål og miljøspørgsmål og var alle relevante i en 
tværnational europæisk kontekst og med hensyn til de unges behov, 
interesser og hverdag. Projekterne gav de unge deltagere lejlighed 
til at opnå den størst mulige forståelse af deres landes sociale, 
politiske og kulturelle situation samt af, i hvor vid udstrækning 
disse påvirker deres liv og fremtid i en Øst-Vest kontekst. 
39. De forberedende studieophold, som blev støttet i 1992, henvendte sig 
til aktive inden for ungdomsarbejde, der arbejdede direkte med unge, 
enten på fuldtids- eller deltidsbasis eller på frivillig basis, og 
til andre initiativformidlere, der arbejder på ungdomsområdet. Der 
blev gennemført det samme antal studieophold i EF og i de støtte­
berettigede lande. Studieopholdene blev af alle organisører betragtet 
som en supplerende aktivitet til udvikling af samarbejde på 
mellemlang sigt med støtteberettigede lande. Samarbejdsområderne blev 
fastlagt på baggrund af de unges situation og ungdomsstrukturerne i 
de forskellige lande, og ungdomsudvekslingerne var blot en del af 
dette samarbejde. 
40. De uddannelseskurser, der blev støttet i 1992, omfattede alle 
initiativformidlere med erfaring fra tidligere ungdomsudvekslinger 
eller kommende formidlere af øst/vest-udvekslinger, og de blev 
betragtet som værende af afgørende betydning med henblik på at sikre 
en tilfredsstillende kvalitet af udvekslingsaktiviteterne sammen med 
de støtteberettigede lande. Visse uddannelseskurser var generelle, og 
der blev ydet bistand til partnere fra støtteberettigede lande til 
det arbejde, som de ønskede at udføre på ungdomsudvekslingsområdet og 
/eller i forbindelse med arbejde med unge på lokalt, regionalt eller 
nationalt niveau. Andre var mere specifikt koncentreret om selve 
tilrettelæggelsen af udvekslingerne: indføring i ledelsesteknikker, 
sammenligning af erfaringer med udvekslingsaktiviteter, nye kontakter 
til fremtidigt arbejde, evaluering af øjeblikkelige mangler og 
problemer, motivering og arbejdsmetoder og forventninger hos de 
medvirkende. 
41. De fleste af de aktiviteter, der blev gennemført i 1992 - hvadenten 
det var ungdomsudvekslinger, forberedende studieophold eller 
uddannelseskurser - var præget af interesse og optimisme, hvad angår 
mulighederne i forbindelse med de nye former for samarbejde på 
ungdomsområdet. På trods af de administrative og finansielle 
problemer, som organisatørerne blev stillet over for (partnernes 
manglende pålidelighed, vanskeligheder med udstedelse af visa til 
deltagere fra støtteberettigede lande, vanskeligheder med at opnå 
tilstrækkelig finansiel støtte fra offentlige myndigheder i de 
støtteberettige lande og i EF-medlemsstaterne, pris- og valutakurs-
- 9 -
udsving i de støtteberettigede lande) og indlysende kommunikations­
problemer (af teknisk og sproglig art), skortede det bestemt ikke på 
motivation og beslutsomhed fra organisatørernes og deltagernes side. 
Udveksling med latinamerikanske lande 
42. Med henblik på at udbygge samarbejdet i forbindelse med udveksling af 
unge og disses bevægelighed mellem EF-medlemsstaterne og de støtte­
berettigede lande i Latinamerika (Argentina, Bolivia, Brasilien, 
Chile, Colombia, Costa Rica, Ecuador, El Salvador, Guatemala, 
Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Uruguay og 
Venezuela) blev der bevilget støtte til følgende former for 
aktiviteter: konferencer, seminarer, forberedende studieophold, 
uddannelseskurser og ungdomsudvekslinger. 
43. Det største antal projektansøgninger i 1992 kom fra spanske og andre 
europæiske ikke-statslige ungdomsorganisationer, hvoraf de fleste 
havde erfaringer fra og tradition for samarbejde på ungdomsområdet 
med de latinamerikanske lande. Af de aktiviteter, der modtog støtte, 
blev de fleste gennemført i de støtteberettigede lande; Brasilien, 
Chile, Uruguay og Mexico var de hyppigst benyttede værtslande. De 
fleste af de projekter, der blev gennemført i medlemsstaterne, fandt 
sted i Spanien, efterfulgt af Frankrig og Portugal. 
44. Konferencerne og seminarerne beskæftigede sig oftest med Nord/Syd­
problematikken og med, hvorledes man kan mindske de eksisterende 
forskelle. På denne baggrund debatteredes 500-året for Amerikas 
opdagelse og den nuværende situation med hensyn til uddannelse, 
kultur, ungdomsarbejdsløshed, immigration, udvikling af aktiviteter 
for de unge osv.. Aktiviteterne var for det meste koncentreret om at 
skabe kontakter til og at bidrage til udviklingen af strukturer for 
de unge i Latinamerika. 
45. Forberedende studieophold udgjorde en trediedel af alle de 
aktiviteter, der blev støttet under denne aktion, og de gennemførtes 
hovedsagelig i de latinamerikanske lande. Formålet med studie­
opholdene var at give deltagerne mulighed for at opnå et kendskab til 
situationen for de unge i Latinamerika, at skabe kontakt med 
strukturer, der er ansvarlige for ungdomsarbejde der, og at orientere 
sig om mulighederne for at udvikle ungdomsudvekslingerne mellem 
Europa og Latinamerika samt at afklare, hvordan man bedst kan skabe 
permanente forbindelser mellem europæiske og latinamerikanske 
ungdomsstrukturer. 
46. De uddannelseskurser, der blev støttet i 1992, havde fortrinsvis til 
formål at hjælpe aktive inden for ungdomsarbejde fra latinamerikanske 
lande med at erhverve tilstrækkelig ekspertise i lederuddannelser 
inden for almindeligt ungdomsarbejde, således at de til gengæld kan 
stå for uddannelse i deres egne lande, eller de havde til formål at 
give deltagerne de færdigheder, der er nødvendige til tilrette­
læggelse og gennemførelse af ungdomsudvekslingsprojekter. 
47. Pilotungdomsudvekslingerne fandt alle sted på baggrund af kontakter 
og samarbejde, der var blevet etableret over en periode på flere år, 
mellem europæiske og latinamerikanske strukturer. De emner, man 
hyppigst beskæftigede sig med i forbindelse med disse aktiviteter, 
var miljøproblemer, social uretfærdighed, fattigdom, situationen for 
unge handicappede, international solidaritet, internationalt 
- 10 -
samarbejde og kulturelle emner. Nogle ungdomsudvekslinger indebar, at 
de unge deltog i aktiviteter, hvor man koncentrerede sig om behovet 
for at forbedre levevilkårerne, både i land- og byområder, ved at man 
gav deltagerne et enestående indblik i situationen i værtslandet. 
48. Gennem identificeringen af mulige latnamerikanske partnere og 
samarbejdsformer blev det klart for de europæiske partnere, at 
begrebet ungdomsudveksling for visse ungdomsorganisationer var helt 
nyt og ubekendt. For visse organisationer, der blev inddraget i 
udvekslinger mellem Europa og Latinamerika, ville udvekslinger inden 
for den nærmeste fremtid ikke frembyde særlige problemer, mens det 
for andre var umuligt at planlægge sådanne former for samarbejde, af 
praktiske, sociale og andre årsager. Aktiviteterne blev af 
organisatører og deltagere betragtet som værende en meget positiv 
erfaring, både fagligt og personligt. De europæiske deltagere lærte, 
at de ikke blot havde meget at dele med, men også meget at lære af 
deres latinamerikanske kolleger. Mange fandt, at de var nødt til at 
ændre deres forudfattede meninger om de latinamerikanske lande gennem 
aktiviteterne, idet de blev klar over, at med hensyn til de unges 
deltagelse, oprigtig interesse i internationalt samarbejde, 
kreativitet og en overbevisning om, at de unge ville få et uhyre 
stort udbytte af udvekslingerne mellem Europa og Latinamerika, var de 
latinamerikanske partnerorganisationer meget forskellige fra, hvad 
man på forhånd havde forventet. 
Udvekslinger med middelhavslande 
49. Da der i forbindelse med aktiviteterne med middelhavslandene var tale 
om en forsøgsordning, og der kun var begrænsede midler til rådighed, 
blev den finansielle støtte ydet til konferencer/seminarer og 
forberedende studieophold, med hvilke formålet var at undersøge 
mulighederne for at etablere et samarbejde om udveksling og 
bevægelighed mellem EF og Algier, Marokko og Tunesien. De fleste af 
deltagerne havde betydelig erfaring med og tradition for samarbejde 
på ungdomsområdet og i forskellig grad med de berørte 
middelhavslande. Hvad angår de støtteberettigede middelhavslande var 
der flest partnerskaber med Tunesien, efterfulgt af Marokko og 
Algier. 
50. Af de seminarer, der blev støttet i 1992, sigtede de fleste på at 
udbygge allerede eksisterende kontakter og erfaring med 
middelhavslandene med henblik på at udvikle fremtidige, mere 
systematiske og permanente handlingsprogrammer med deltagelse af unge 
og aktive inden for ungdomsarbejde. Visse seminarer udgjorde et 
generelt grundlag til identificering af forskellige aspekter i 
forbindelse med situationen for unge i de deltagende lande, mens 
andre fokuserede på meget specifikke emner som f.eks. 
miljøbeskyttelse, arbejde med handicappede, social og lokal udvikling 
og uddannelse af aktive inden for ungdomsarbejde i EF og i 
middelhavslandene. 
51. Studieopholdene havde enten til formål at styrke eksisterende 
kontakter eller at etablere nye. sådanne aktiviteter gav de aktive 
inden for ungdomsarbejdet ideelle muligheder for at se, hvorledes man 
i praksis i middelhavslandene gennemfører projektarbejde. Studie­
opholdene udgjorde også en lejlighed til at iagttage den motivation, 
de muligheder og de prioriteter, som man finder hos dem, der arbejder 
på ungdomsområdet på alle niveauer, de forhindringer, som de står 
over for og deres forskellige behov og ønsker i forbindelse med 
samarbejdet med EF-landene. 
- 11 -
52. Blandt udvekslingsaktiviteterne med tredielande var det i forbindelse 
med middelhavslandene, at der var færrest ansøgninger om økonomisk 
støtte og færrest anmodninger om information og rådgivning om 
kommende projekter. Det er endnu for tidligt at drage konklusioner om 
årsagerne til denne mangel på respons. Blandt de faktorer, der skal 
overvejes, er, at der ikke findes nogen særlig tradition for 
udveksling og mobilitet for unge imellem EF og middelhavslandene; man 
er endvidere generelt ikke særligt velinformeret om ungdomsarbejdet i 
de pågældende lande. Der er et indlysende behov for, at der skabes 
flere muligheder for aktiviteter med middelhavslandene, og i denne 
forbindelse er multilaterale seminarer og studieophold vigtige, idet 
de udgør ideelle muligheder for initiativformidlere i ungdomssektoren 
for at finde samarbejdspartnere. 
V. Fremtidsudsigter 
53. I 1992 blev der ydet støtte til ca. 350 forskellige aktiviteter inden 
for rammerne af prioriterede aktioner på ungdomsområdet med 
deltagelse af 7.800 unge og aktive inden for ungdomsarbejdet, der nød 
direkte gavn heraf, og således medvirkede til at skabe et solidt 
grundlag for en yderligere styrkelse af samarbejdet mellem 
ungdomsarbejdestrukturer i medlemsstaterne og fremtidige former for 
samarbejde med støtteberettigede tredielande. 
54. Ved udgangen af 1992 var der et voksende kendskab til prlorite»tt»tlp 
aktioner på ungdomsområdet og til den komplementaritet og kohærens, 
som de bidrager med i forbindelse med andre fællesskabsprogrammer og 
-foranstaltninger. De prioriterede aktioner på ungdomsområdet har 
skabt en ny dynamik i det tværnationale samarbejde på ungdomsområdet 
i EF. Af særlig interesse var den overvældende respons, som de unge 
gav udtryk for i forbindelse med muligheden for direkte partnerskab 
med EF, gennem aktiviteter på lokalt niveau, hvilket afspejler deres 
aktive deltagelse i samarbejde på både lokalsamfunds- og EF-plan. 
55. Rammerne i EF's resolution om prioriterede aktioner på ungdomsområdet 
er bevaret i 1993, idet EF-Parlamentet har fornyet sin budgetpost for 
1993 med en bevilling på 5,5 mio. ECU. Parlamentet har endvidere 
besluttet, at budgetbevillingerne til Ungdom for Europa-programmet oq 
til inlurltorodo akl luner i>& uiuj«1<>inaoiiii&det t budijtsLLoL rreinovef akal 
opføres under budgetpost B 3-101: Ungdomspolitik. 
PRIORITEREDE AKTIONER PA UNGDOMSOMRÅDET 
INDKOMNE/GODKENDTE PROJEKTER PR. AKTION OG PR. MEDLEMSSTAT 11992 Bilag 1 
LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
NGO's 
I ALT AKTION 1 
Rec i Acc 
4 
2 
14 
1 
4 
27 
3 
1 
1 
10 
15 
7 1 
2 
8 
1 
3 
16 
2 
1 
10 
7 
89 59 AKTION 2 
Rec Acc AKTION 3 
Rec Acc 
48 
77 
53 
12 
83 
42 
36 
18 
1 
14 
48 
117 
1 
550 19 
14 
19 
6 
16 
10 
16 
3 
1 
13 
38 
155 AKTION 4 
Rec Acc 
18 15 ICI CULT. EX. 
Rec i Acc I Rec 
1 
3 
3 
14 1 
11 
36 16 28 Acc 
14 CEC 
Rec Acc 
6 
2 
14 
1 
3 
2 
6 
7 
15 5 
12 LAT 
Rec Acc 
3 
1 
1 
18 
5 
2 
3 
1 
3 
15 2 
1 
1 
12 
4 
1 
2 
1 
2 
11 
61 4d; 52 37! MED !l ALT 
Rec i Acc III Rec 
22l 13j| 70 
83 
86 
16 
118 
95 
47 
32 
4 
33 
53 
152 
68 
~~857 Acc 
27 
19 
40 
10 
36 
38 
25 
12 
2 
13 
14 
60 
54 
350 
PRIORITEREDE AKTIONER PA UNGDOMSOMRÅDET 
STØTTE TILDELT PR. AKTION OG PR. MEDLEMSSTAT 11992 (ECU) Bilag 2 
LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
NGO's 
I ALT AKTION I 
20.000 
19.200 
59.164 
12.000 
5.624 
92.124 
29.170 
14.400 
53.474 
115.910 
41.011 
462.077 AKTION 2 
i 
| 60.000 
60.000 AKTION 3 
163.686 
181.719 
91.270 
105.794 
149.265 
97.348 
116.113 
29.959 
10.000 
111.353 
261.901 
1.318.408 
Ekspertmøder, konferencer, information og pub AKTION 4 
13.172 
13.540 
53.131 
41.000 
70.457 
97.909 
289.209 ICI 
25.000 
15.446 
17.077 
19.348 
6.165 
199.519 
282.555 CULT. EX. 
40.656 
28.930 
10.000 
44.548 
29.434 
7.162 
53.000 
213.730 CEC 
31.098 
22.573 
84.488 
3.968 
34.499 
35.247 
51.335 
40.212 
88.417 
154.111 
545.948 LAT 
27.145 
35.000 
25.000 
365.392 
90.000 
34.269 
53.317 
20.342 
33.735 
279.904 
964.104 MED 
2.850 
i 
4.000; 
29.736I 
29.235l 
16.000 
20.000 
! 
15.000 
49.148J 
165.969 
ikationer 
Faglig bistand i v 
I ALT ; 
if 
257.951 
258.492! 
304.578II 
171.7241 
579.431 
418.371 
283.930 
217.793, 
51.000 
115.848 
131.695 
576.585; 
934.602 
! 
4.302.000 
il 
198.000] 
500.000ji tv 
HALT 5.000. oogj 
PRIORITEREDE AKTIONER PA UNGDOMSROMRADET 
PROCENTVIS ANDEL PR. MEDLEMSSTAT AF DEN SAMLEDE TILDELTE STØTTE PR. AKTION 11992 
FUR 1992 Bilag 3 
LAND 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
NRO's 
I ALT AKTION 1 
4.3% 
4.2% 
12.8% 
2.6% 
1.2% 
19.9% 
6.3% 
3.1% 
11.6% 
25,1% 
8.9% 
100,00% AKTION 3 
12.4% 
13.8% 
6.9% 
8.0% 
11.3% 
7,4% 
8.8% 
2.3% 
0,8% 
8.4% 
19,9% 
100% AKTION 4 
4.6% 
4,7% 
18.4% 
14.2% 
24.4% 
33.9% 
100% ICI 
8,8% 
5.5% 
6,0% 
6.8% 
2.2% 
70.6% 
100% CULT. EX. 
19.0% 
13.5% 
4.7% 
20.8% 
13,8% 
3.4% 
24.8% 
100% CEC 
5.7% 
4,1% 
15.5% 
0.7% 
6,3% 
6.5% 
9.4% 
7.4% 
16.2% 
28,2% 
100% LAT 
2.8% 
3,6% 
2,6% 
37.9% 
9.3% 
3,6% 
5,5% 
2,1% 
3,5% 
29.0% 
100% MED 
1,7% 
2,4% 
17,9% 
17,6% 
9,6% 
12,1% 
9,0% 
29,6% 
100% I ALT I 
6.6% 
6.7% 
7,9% 
3.4% 
14.9% 
8.6% 
7.3% 
5.6% 
1.3% 
3.1% 
2,1% 
11,6% 
20,9% 
100% -c 
i ^]mm\tmM tflWfr^f •tfttai-rtMJ «|f*Mf i.* h -MStr Bilag 4.1 
PRIORITEREDE AKTIONER PA UNGDOMSOMRÅDET 
ANTAL DELTAGERE PR. AKTION 06 PR. LAND 1992 
(FORELØBIGE TAL) 
1 LAND 
1 Bel gique/Bel gie 
Danmark 
Deutschland 
Ellas 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
Ikke-angivne EF-
lande 
Deltagere fra 
tredjelånde 
I ALT Aktion I 
17 
33 
114 
2 
11 
67 
8 
32 
16 
61 
12 
50 
456 
79 
958 Aktion III 
433 
604 
374 
96 
328 
266 
619 
33 
6 
-
164 
610 
-
-
3,533 Aktion IV 
12 
8 
38 
6 
7 
13 
18 
6 
2 
7 
3 
23 
-
-
143 Cult. Ex. 
35 
70 
13 
55 
74 
17 
47 
21 
4 
15 
26 
72 
-
-
449 
— \<D^ Bilaoe 4.2 
PRIORITEREDE AKTIONER PÂ UNGDOMSOMRÅDET 
UDVEKSLING MED CENTRAM- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE 
ANTAL DELTAGERE PR. AKTION OG. LAND I 1992 (FORELØBIGE TAL) 
LAND ANTAL DELTAGERE 
Bel gi que/Bel gie 95 
Danmark 3 
Deutschland 151 ARMEN IA/ARMEN IE 30 
Ellas 15 BELORUSSIA/BIELORUSSIE 77 
Espana 47 GEORG IA/GEORG IE 25 
FfanCe — RUSSIA/RUSSIE 381 
Ireland 55 
UKRAINE/UKRAINE 79 
Italia 32 
Luxembourg -
Nederland 38 
Portugal 5 
United Kingdom 157 
I alt fra støtteberettigede 
land 592 
I ALT EF 623 
I alt fra andre lande 15 
I I DELTAGERE I ALT 1,230 1 
w^4 Bilao 4.3 
PRIORITEREDE AKTIONER PA UNGDOMSOMRÅDET 
UDVEKSLING MED LATINAMERIKANSKE LANDE 
ANTAL DELTAGERE PR. AKTION OG PR. LAND I 1992 (FORELøbige tal) 
LAND ANTAL DELTAGERE 
Belgique/Bel gië 61 | ARGENTINA 42 — - BOLIVIA 30 Danmark 28 BRAZIL 68 
Deutschland 44 CHILE 54 
peutscnianq 44 COLOMBIA 36 
Ellas 13 COSTA RICA 29 ECUADOR 31 Espana 101 EL SALVADOR 20 
France 55 GUATEMALA 16 
fTance —H HONDURAS 27 
Ireland 25 MEXICO 37 NICARAGUA 24 Italia 43 _ PANAMA 22 
hlVûmhnilM A PARAGUAY 43 
Luxembourg 4 pERU ^ 
Nederland 34 URUGUAY 57 
VENEZUELA 25 
Portugal 55 
United Kingdom 27 ___._____^ __ 
I alt fra støtteberettigede 
land 595 
I ALT EF 490 
I alt fra andre lande 7 
DELTAGERE I ALT 1.092 
-AS- Bilag 4.4 
PRIORITEREDE AKTIONER PÅ UNGDOMSOMRÅDET 
UDVEKSLING MED MIDDELHAVSLANDENE 
ANTAL DELTAGERE PR. AKTION OG PR, LAND I 1992 (FOREL/BIGE TAL) 
LAND ANTAL DELTAGERE 
Bel gi que/Bel gie 27 
Danmark 5 
Deutschland 29 ALGERIA/ALGERIE 43 
Ellas 7 MOROCCO/MAROC 56 
Espana _ TUNISIA/TUNISIE 60 
France 49 
Ireland 1 
Italia 41 
Luxembourg : 
Neder! and 9 
Portugal 26 
United Kingdom 6 _______^ 
I alt fra støtteberettigede 
land 159 
I ALT EG 243 
I alt fra andre lande 10 
1 II DELTAGERE I ALT 412 
-A<\-
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 521 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 05 04 
Katalognummer : CB-CO-93-557-DA-C 
ISBN 92-77-60140-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg