Regionsudvalgets perspektivudtalelse om "Universiteternes rolle i den lokale og regionale udvikling i et vidensbaseret Europa"

(2004/C 73/05)

REGIONSUDVALGET HAR -

under henvisning til brev af 12. februar 2003 fra kommissærerne Philippe Busquin og Viviane Reding og næstformand i Kommissionen, Loyola de Palacio, til formand Albert Bore om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at afgive en perspektivudtalelse om "Universiteternes rolle i den lokale og regionale udvikling i et vidensbaseret Europa",

under henvisning til formandens beslutning af 19. marts 2003 om at henvise det forberedende arbejde med perspektivudtalelsen til Underudvalget for Kultur og Uddannelse,

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets perspektivudtalelse (CdR 89/2003 rev. 3), som blev vedtaget af Underudvalget for Kultur og Uddannelse den 2. oktober 2003 med Jyrki Myllyvirta (kommunaldirektør i S:t Michel, FI/PPE) som ordfører,

under henvisning til Meddelelse fra Kommissionen om "Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund" (KOM(2003) 58 endelig) -

på sin 52. plenarforsamling den 19. og 20. november 2003 (mødet den 20. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets synspunkter

Regionsudvalget

1.1. ser med tilfredshed på Kommissionens meddelelse om "Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund". Regionsudvalget ser det som vigtigt, at meddelelsen er resultatet af et samarbejde mellem Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur og Generaldirektoratet for Forskning, eftersom forskning udgør et centralt element i forbindelse med højere uddannelse. Europa har på sine højere læreanstalter brug for høj ekspertise for at kunne udnytte vidensamfundets processer så effektivt som muligt og opfylde målsætningen fra Det Europæiske Råd i Lissabon, som går på, at EU skal blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske vidensbaserede økonomi i verden;

1.2. finder Kommissionens meddelelse om "Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund" meget aktuel. De stærkt foranderlige aktivitetsforudsætninger, den vidensbaserede økonomi og den accelererende teknologiske udvikling stiller den højere uddannelse og forskningen i Europa over for en række udfordringer, men indebærer også nye muligheder, som man bør kunne udnytte effektivt;

1.3. understreger, at der er stor variation, når det gælder tilrettelæggelsen og finansieringen af den højere uddannelse: I nogle lande er det staten, der har ansvaret, mens det i andre er regionerne og kommunerne;

1.4. understreger, at maksimal udnyttelse af Europas udviklingspotentiale kræver et godt og regionalt dækkende netværk af højere læreanstalter;

1.5. minder om, at de højere læreanstalter udgør en meget heterogen gruppe. Begrebet "universitet" betegner i meddelelsen hele spektret af højere læreanstalter. Regionsudvalget konstaterer, at man inden for rammerne af Bologna-processen på en mere konsekvent måde prøver at tilpasse de forskellige former for praksis til hinanden og indplacere dem i en åben europæisk kontekst;

1.6. konstaterer, at der inden for rammerne af Bologna-processen, der tager sigte på inden 2010 at få skabt et europæisk område for højere uddannelse, opstilles konkrete og relevante målsætninger for udviklingen på området. Målet er dels at indføre et sammenligneligt eksamenssystem, der tager udgangspunkt i et årsværkssystem med to afsluttende eksamener, dels at fremme bevægelighed, kvalitetssikring og den europæiske dimension;

1.7. finder det vigtigt, at man - selvom uddannelse er et nationalt anliggende i EU - på EU-niveau øger bestræbelserne på at forbedre den højere uddannelses kvalitet og konkurrenceevne i Europa;

1.8. konstaterer, at Kommissionens meddelelse om "Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund" er temmelig erhvervsorienteret i sin indfaldsvinkel, og at de højere uddannelsers dannelsesmæssige funktion og rolle som kilde til kritisk viden ikke behandles i tilstrækkeligt omfang;

1.9. mener, at man med henblik på udvikling af undervisningssystemet og ud fra en kvalitetsmæssig synsvinkel bør koordinere målsætningerne og procedurerne inden for hhv. ungdomsuddannelserne og de højere uddannelser samt tage hensyn til Københavnsprocessen;

1.10. gør opmærksom på, at det kan være nok så gavnligt at sammenligne den højere uddannelse i Europa med den højere uddannelse i USA, men at man bør lægge mere vægt på de positive aspekter af det europæiske samfund og den højere uddannelse i Europa. F.eks. kan de amerikanske universiteters finansieringssystem ikke uden videre anvendes i Europa. Hensigten med en debat bør være at finde frem til en fælles holdning til, hvilken type højere uddannelse man ønsker i fremtidens Europa, og hvordan dette ønske omsættes i praksis;

1.11. understreger, at EU's udvidelse og styrkelsen af forbindelserne til andre lande i Europa skaber videre rammer, end man hidtil har haft. Regionsudvalget opfordrer de nye medlemsstater til at deltage aktivt i de igangværende EU-processer vedrørende højere uddannelse.

De højere læreanstalters regionale rolle: regionaludvikling og samarbejde med erhvervslivet

Regionsudvalget

1.12. konstaterer, at gennemførelse af Lissabon-strategiens målsætninger og sikring af bæredygtig udvikling i Europa forudsætter, at kommunerne og regionerne er i stand til at klare sig i konkurrencen i det internationale økonomiske miljø;

1.13. konstaterer, at viden, forskning og innovation udgør grundlaget for den økonomiske konkurrenceevne i en vidensbaseret økonomi, og understreger, at navnlig de højere læreanstalter fungerer som drivkraft bag en positiv udvikling i regionerne og byerne;

1.14. gør opmærksom på, at en fagligt kompetent arbejdskraft er en vigtig konkurrencefordel for kommuner og regioner. Universitetssystemet bør være så fleksibelt og tillade en sådan mangfoldighed, at uddannelsesudbuddet kan opfylde de stærkt foranderlige behov i kommunernes og regionernes erhvervs- og arbejdsliv;

1.15. konstaterer, at de højere læreanstalter ikke blot er uddannelsescentre. De understøtter den regionale udvikling ved at udgøre et aktivt led i de regionale innovationsnetværk;

1.16. finder det derfor vigtigt, at udvikling og målsætninger inden for den højere uddannelse kobles sammen med målsætningerne for den lokale og regionale udvikling. Samtidig bør man udnytte de højere læreanstalters kompetence og innovationsevne i forbindelse med opstilling af målsætninger for den lokale og regionale udvikling. Begge parter har et ansvar for, at der etableres et langsigtet, strategisk samarbejde. De højere læreanstalter bør aktivt gå ind i at vurdere og analysere deres egen regionale betydning og virke som vedvarende drivkraft for forandring og innovation, idet de har en rolle at spille som brobyggere mellem videnskaben og befolkningen, og de lokale og regionale myndigheder bør gøre mere for at styrke samarbejdet;

1.17. konstaterer, at udbredelse af ny viden og nye forskningsresultater er vigtig for kommuner og regioner. Virksomhederne i en vidensbaseret økonomi placerer sig i nærheden af innovative højere læreanstalter;

1.18. understreger, at netop de lokale og regionale myndigheder med deres aktiviteter fremmer etablering af netværk bestående af de højere læreanstalter og regionens SMV'er og øvrige virksomheder;

1.19. understreger desuden, at de regionale og lokale myndigheder også spiller en koordinerende rolle i forbindelse med lokale og regionale samarbejdsnetværk, såsom teknologicentre og forskerparker, og dermed fremmer forudsætningerne for regionale innovationssystemer;

1.20. konstaterer, at den rolle, som undervisningen og forskningen på de højere læreanstalter kan spille som drivkraft bag den europæiske konkurrenceevne og vækst, kun er relevant, i det øjeblik der omkring de højere læreanstalter skabes et miljø og nogle forudsætninger, der virker innovationsfremmende og innovationsskabende. Regionsudvalget henviser i denne forbindelse til Kommissionens meddelelse om innovationspolitikken(1).

De højere læreanstalters internationalisering og styrkelsen af den højeste ekspertise

Regionsudvalget

1.21. understreger, at en vellykket udvikling af politikken vedrørende højere uddannelse, forskning og innovation i Europa står og falder med, at de højere læreanstalter udvikler deres samarbejde og fællesaktiviteter på EU-niveau og i landene uden for EU;

1.22. minder om, at kun en del af de højere læreanstalter kan være globale frontløbere, men at alle højere læreanstalter bør tilstræbe den bedst mulige kvalitet i deres forskning og undervisning;

1.23. understreger, at der af de højere læreanstalter kræves etablering af netværk i to retninger. En vellykket opfyldelse af målsætningerne vedrørende de højere læreanstalter afhænger af, hvordan de højere læreanstalter udvikler deres samarbejde og aktiviteter på EU-niveau og i landene uden for EU. Samtidig er de højere læreanstalter lokale og regionale knudepunkter i et globalt netværk, hvorigennem international ekspertviden når det regionale niveau og går fra det regionale niveau til de internationale fora. Bestræbelserne på at udvikle det internationale og regionale samarbejde bør koordineres, så de understøtter hinanden;

1.24. minder om, at aktiviteterne i de regionale og lokale netværk, der koordineres af de lokale og regionale myndigheder, bør udvikles, så netværkene forener dels aktørerne i det lokale og regionale erhvervs- og samfundsliv, dels de højere læreanstalter. Regionsudvalget opfordrer EU til at støtte udvikling af sådanne netværk. Regionsudvalget finder pilotprojektet "Europæiske netværk til fremme af den lokale og regionale dimension i livslang læring" ("R3L"-initiativet) positivt. Dette initiativ blev for nylig iværksat af Kommissionen i tæt samarbejde med Regionsudvalget. Inden for rammerne heraf deltager højere læreanstalter aktivt i en række samarbejdspartnerskaber med lokale og regionale myndigheder om udvikling af såkaldte "lærende regioner";

1.25. forholder sig meget positivt til "Regions for knowledge"-projektet og dets UDARD-initiativ (University driven actions for regional development);

1.26. finder det vigtigt, at der investeres mere i undervisnings- og forskningspersonalets bevægelighed. Regionsudvalget minder om, at det i forbindelse med styrkelse af bevægeligheden og etablering af internationale netværk skal sikres, at de modtagende lande, regioner og kommuner har de nødvendige forudsætninger for at tage imod udenlandsk undervisnings- og forskningspersonale og udenlandske studerende.

Mangfoldigheden i den højere uddannelse

Regionsudvalget

1.27. tilslutter sig den opfattelse, som Kommissionen giver udtryk for i sin meddelelse om "Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund", nemlig, at der er sket en vis udviskning af grænsen mellem grundforskning og anvendt forskning. Højere læreanstalter og forskningsinstitutter kan ikke uden videre inddeles i to grupper, idet ny viden kan frembringes overalt uafhængigt af den enkelte institutions størrelse og karakter. Også små enheder kan producere viden af global interesse inden for et snævert, specialiseret område, navnlig hvis de samarbejder med højteknologiske virksomheder;

1.28. konstaterer, at mangfoldighed inden for de højere uddannelser muliggør specialisering. Højere læreanstalter, der har specialiseret sig, kan gennem etablering af netværk effektivt supplere hinanden. Også det stigende antal studerende, den tiltagende heterogenitet og de stærkt foranderlige videnskrav i arbejdslivet fordrer et alsidigt og pluralistisk universitetslandskab;

1.29. konstaterer, at forskellige højere læreanstalter har forskellige opgaver og fokuserer på forskellige ting. Regionsudvalget ser mangfoldigheden inden for den højere uddannelse som en styrke i det europæiske universitetslandskab, der bl.a. gavner forsknings- og undervisningssystemets reaktionsevne;

1.30. konstaterer, at mangfoldighed, autonomi og regional spredning af den højere uddannelse er vigtige elementer, hvis man vil give den højere uddannelse større regional gennemslagskraft. Efter Regionsudvalgets opfattelse er udviklingen af kommunernes og regionernes forvaltningssystemer også med til at understøtte udviklingen af de regionale universiteter. Dette spiller en særlig rolle i de tiltrædende, nye medlemsstater, idet udvikling af decentrale forvaltningsstrukturer og styrkelse af den lokale og regionale forvaltning her er afgørende for, at bæredygtig udvikling vinder fodfæste på det lokale og regionale niveau;

1.31. minder om, at stigningen i antallet af universitetsstuderende, universiteternes regionale udviklingsfunktion samt målsætningerne vedrørende livslang læring kræver, at universitetssystemet også har regional dækning;

1.32. understreger, at mangfoldigheden inden for den højere uddannelse kræver, at universitetslandskabet er gennemsigtigt, og at universiteterne ikke er bange for at profilere sig. Kompatibilitet og åbenhed mellem universiteterne og anerkendelse af eksamener er centrale målsætninger, hvis det skal være muligt at bevare mangfoldigheden inden for den højere uddannelse i Europa og styrke dens internationale konkurrenceevne.

De højere læreanstalter, social samhørighed og livslang læring

Regionsudvalget

1.33. konstaterer, at de højere læreanstalters indsats på lokalt og regionalt niveau også påvirker det sociale og kulturelle område. De højere læreanstalter spiller en central rolle i forbindelse med styrkelse af kommunernes og regionernes sociale kapital og kulturelle levedygtighed samt fremme af den sociale samhørighed;

1.34. minder om, at livslang læring omfatter alle former for undervisning, og at de højere uddannelser derfor bør være omfattet af strategierne vedrørende livslang læring. Livslang læring styrker ikke kun de faglige færdigheder, men også den personlige udvikling;

1.35. konstaterer, at undervisning og videreuddannelse på åbent universitet gør det muligt for voksne at få opdateret deres viden og færdigheder på en mere fleksibel måde end inden for en traditionel kompetencegivende uddannelse.

Effektiv anvendelse af finansiering og ressourcer

Regionsudvalget

1.36. finder målsætningen om at øge forsknings- og udviklingsinvesteringerne i Europa til 3 % af BNP vigtig. Selvom denne målsætning for visse lande indebærer en stor udfordring, bør der ydes tilstrækkelige bevillinger til, at den kan opfyldes. Regionsudvalget mener, at også EU's finansiering af forsknings- og udviklingsaktiviteter bør øges. Allerede i 1985 blev det besluttet, at 6 % af det samlede budget skulle gå til forskningsrammeprogrammet, men dette mål er aldrig nået;

1.37. bemærker, at Kommissionen i sin meddelelse "Effektiv investering i uddannelse og erhvervsuddannelse: En absolut nødvendighed for Europa"(2) konstaterer, at EU alt i alt investerer betydelig mindre i højere uddannelse end USA. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at man bør undersøge, hvordan man kan øge de private investeringer i undervisning på universitetsniveau og gøre universiteternes finansieringsformer mere alsidige uden dog at glemme, at hovedansvaret for finansieringen påhviler staten;

1.38. minder om, at bedre kommerciel udnyttelse af innovationsaktiviteterne og mere alsidige finansieringsformer ikke må udgøre en trussel mod de højere læreanstalters grundforskning. Grundforskningens samfundsmæssige og økonomiske betydning er ofte helt uforudsigelig og kan være meget stor, selvom den først viser sig efter lang tid;

1.39. støtter målsætningen om at sikre, at de højere læreanstalter i Europa på et stabilt grundlag tilføres tilstrækkelige ressourcer, og at ressourcerne bruges effektivt. Samtidig henledes opmærksomheden på, at de lokale og regionale myndigheder i visse europæiske lande står for finansieringen af den højere uddannelse;

1.40. understreger, at det høje antal studerende, der afbryder deres uddannelse, og studieordningernes tiltagende omfang stærkt modvirker effektiv anvendelse af ressourcerne. Man bør fremme udbredelse af kendskabet til bedste praksis med henblik på at løse problemerne effektivt, f.eks. ved anvendelse af tutor-ordninger;

1.41. mener, at kvaliteten og effektiviteten af den forskning, der bedrives på de højere læreanstalter, såvel som dens videnskabelige og samfundsmæssige betydning kan styrkes ved bl.a. at iværksætte forskellige netværkssamarbejdsprojekter og lade forskningen konkurrere om finansieringen ud fra kvalitetsmæssige kriterier. Forskningsinstitutionerne skal dog sikres en holdbar grundfinansiering;

1.42. mener, at uddannelsernes regionale dimension vil blive styrket, hvis udvikling inden for forskningen og i uddannelsessektoren som helhed knyttes tæt sammen med de regionale strategier;

1.43. mener tilsvarende, at EU's projekter og programmer bør styrke de regionale kompetenceklyngers udviklingsmuligheder og omfatte støtte til etablering af netværk mellem virksomhederne og de offentlige instanser, der frembringer viden, samt til internationale netværk mellem de sidstnævnte;

1.44. konstaterer, at ressourceanvendelsen kan effektiviseres og uddannelsens og forskningens kvalitet forbedres ved at øge den uafhængige vurdering af de højere læreanstalter regionalt, nationalt og på EU-niveau.

2. Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

2.1. understreger, at der i forbindelse med beslutningen om de kommende retningslinjer vedrørende de fortsatte aktiviteter i tilknytning til Bologna-processen skal fokuseres på den højere uddannelses rolle i den lokale og regionale udvikling samt på fremme af samarbejdet mellem på den ene side de højere læreanstalter og på den anden side de lokale og regionale myndigheder, idet samarbejdet dog også skal omfatte de erhvervs- og samfundsmæssige aktører i kommunerne og regionerne;

2.2. finder det vigtigt, at de lokale og regionale myndigheder tager del i planlægningen af politikken vedrørende den højere uddannelse i medlemsstaterne og på EU-niveau;

2.3. beklager, at der i Kommissionens meddelelse om "Universiteternes rolle i det europæiske vidensamfund" ikke tages tilstrækkeligt hensyn til mangfoldigheden inden for den højere uddannelse i Europa, idet der er stor variation mellem de enkelte lande, når det gælder undervisnings- og navnlig forskningspolitik og hovedindsatsområder. Bl.a. gøres der i meddelelsen for lidt ud af det regionale og lokale niveaus rolle;

2.4. mener, at de højere læreanstalter bør opfordres til at tage del i økonomiske og samfundsmæssige aktiviteter, såsom udarbejdelse af regionaludviklingsplaner og gennemførelse af regionernes innovationsstrategier;

2.5. understreger, at undervisnings-, forsknings- og universitetspolitikken i såvel medlemsstaterne som på EU-plan bør koordineres med regionaludviklingspolitikken;

2.6. understreger, at Europas muligheder for at opnå gode resultater ikke kan udnyttes fuldt ud, medmindre højere uddannelse og forskningsaktiviteter i et vist omfang finder sted i alle egne og regioner i Europa;

2.7. mener, at et decentraliseret universitetsvæsen styrker de europæiske borgeres lige muligheder for at studere på højere læreanstalter;

2.8. understreger, at videnskabelig kreativitet for at komme til fuld udfoldelse også har brug for indadrettet motivation, nemlig nysgerrighed og tvivl samt inspirerende miljøer, der anerkender videnskabelige præstationer;

2.9. understreger, at strukturfondene har stor betydning i forbindelse med udvikling af ekspertisecentre i tilknytning til erhvervslivets kerneområder og de højere læreanstalter, i forbindelse med planlægning af nye pædagogiske hjælpemidler til brug på højere læreanstalter, voksenuddannelsescentre og øvrige uddannelsesinstitutioner samt i forbindelse med etablering af forsknings- og teknologioverførselscentre, der giver forskerne mulighed for øget mobilitet. Midler fra strukturfondene kan også bruges til at støtte de højere læreanstalters infrastrukturinvesteringer samt til højere uddannelse og forskning i planlægnings- og gennemførelsesfasen;

2.10. mener også, at strukturfondsmidler bør bruges til at fremme internationalt samarbejde mellem teknologicentre og forskerparker;

2.11. mener, at "Europæiske netværk til fremme af den lokale og regionale dimension i livslang læring" ("R3L"-initiativet) bør støttes yderligere og kobles sammen med de centrale EU-rammeprogrammer SOKRATES og LEONARDO for at sikre initiativets fortsatte beståen;

2.12. understreger, at det i forbindelse med udvikling af højere uddannelser af god kvalitet er vigtigt at kortlægge såvel arbejdsmarkedets som de studerendes behov og at sikre bred information om de eksisterende uddannelses- og arbejdsmuligheder for at opnå en bedre matchning. Deltidsstuderendes og voksne studerendes behov bør ikke overses, navnlig i relation til livslang læring, hvor udfordringerne kan bestå i adgangsvanskeligheder, omkostninger og praktisk støtte;

2.13. mener, at der bør drages fordel af moderne interaktive telekommunikationsmetoder for at fremme fjernstudier/læring, navnlig i landdistrikter, og ansporer til, at de nødvendige infrastrukturer (navnlig bredbånd) prioriteres;

2.14. finder det vigtigt, at man bliver mere opmærksom på misforholdet mellem udbuddet af færdigheder og efterspørgslen efter kompetent arbejdskraft. Med henblik på at kunne forudsige efterspørgslen efter kompetent arbejdskraft bør der etableres et samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder, såvel i som på tværs af medlemsstaterne;

2.15. mener, at de lokale og regionale myndigheder bør opmuntre forskningscentre, højere læreanstalter og erhvervsliv til at etablere regionale, tværregionale og grænseoverskridende kontakter med henblik på udveksling af oplysninger;

2.16. opfordrer til, at der ydes støtte til de højere læreanstalters deltagelse i EU's forskellige forsknings- og udviklingsinitiativer. I det sjette rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (2002-2006) bør man fokusere på at fremme internationalt konkurrencedygtig forskning overalt i EU's byer og regioner;

2.17. mener, at man med hensigtsmæssige midler (iværksættercentre, teknologicentre, forskerparker, risikovillig finansiering til nye virksomheder osv.) bør arbejde for, at den videnskabelige og akademiske verden får en mere fremtrædende rolle i forbindelse med etablering af innovative virksomheder;

2.18. mener, det bør klarlægges, hvad der forhindrer bedre udnyttelse af de højere læreanstalters forskningsresultater, således at hindringerne kan ryddes af vejen;

2.19. anbefaler, at de studerendes, lærernes og forskernes mobilitet i såvel Europa som i forhold til den øvrige verden styrkes ved hjælp af Erasmus under SOKRATES-programmet, og at der træffes andre relevante foranstaltninger under LEONARDO-programmet og det sjette forskningsrammeprogram;

2.20. støtter Kommissionens forslag om at skabe klarhed omkring de europæiske universiteters finansiering, så man kan danne sig et billede af de centrale tendenser på området og få indsamlet eksempler på bedste praksis. Regionsudvalget henstiller, at retningslinjerne for den pågældende undersøgelse udarbejdes under medvirken af de lokale og regionale myndigheder;

2.21. henviser til Kommissionens materiale vedrørende det europæiske forskningsrums regionale dimension og opfordrer Kommissionen til at udarbejde en redegørelse om de højere læreanstalters rolle i den regionale og lokale udvikling. Regionsudvalget anmoder Kommissionen om at være opmærksom på de beskrivelser af bedste praksis, der er vedføjet perspektivudtalelsen som bilag.

2.22. opfordrer EU's medlemsstater til at gøre brug af eksemplerne på bedste praksis, når det gælder styrkelse af de højere læreanstalters regionale betydning;

2.23. opfordrer regeringerne, de højere læreanstalter og de lokale og regionale myndigheder i EU's medlemsstater til at støtte interaktion mellem de højere uddannelser og de lokale og regionale myndigheder, så de højere uddannelsers rolle i et vidensbaseret Europa styrkes.

Bruxelles, den 20. november 2003.

Albert Bore

Formand for

Regionsudvalget

(1) KOM(2003) 112 endelig.

(2) KOM(2002) 779 endelig.

BILAG

til Regionsudvalgets perspektivudtalelse

(Resumé af besvarelser af spørgeskemaet om eksempler på bedste praksis)

UNIVERSITETERNES ROLLE I DEN LOKALE OG REGIONALE UDVIKLING

I forbindelse med udarbejdelsen af Regionsudvalgets perspektivudtalelse blev Regionsudvalgets medlemmer anmodet om at komme med eksempler på bedste praksis, når det gælder universiteternes rolle i den lokale og regionale udvikling.

Eksemplerne kan kun præsenteres kort og summarisk her. Beskrivelserne vil blive tilsendt Kommissionen i deres helhed.

Strategisk samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder og de højere læreanstalter

Det langsigtede strategiske samarbejde mellem de højere læreanstalter og de lokale og regionale myndigheder foregår bl.a. ved at lade repræsentanter for de højere læreanstalter indgå i de lokale og regionale myndigheders organer, ved at oprette samarbejdsfora eller ved hjælp af lokaludviklingsprojekter, der tager sigte på udvikling af et bestemt erhvervs- eller forskningsområde.

På det nationale niveau kan man opmuntre til samarbejde gennem lovgivning, ved at inddrage de højere læreanstalter i gennemførelsen af regionaludviklingspolitikken samt ved at stimulere den regionale gennemslagskraft med økonomiske midler. De højere læreanstalter i de respektive regioner kan også udarbejde en fælles regional strategi.

- Københavns Universitet er medlem af Københavns Erhvervsråd, hvor der føres en løbende dialog med Københavns Kommune, virksomhederne, arbejdsmarkedets parter og andre forsknings- og uddannelsesinstitutioner.

- I Stockholmsområdet fungerer "Södertörns Rådslagning" som samarbejdsorgan for de lokale og regionale myndigheder, virksomhederne og universiteterne. "Södertörns utvecklingscentra" og regionens universiteter og øvrige højere læreanstalter har navnlig prøvet at opfylde målsætningerne inden for projekter, der drives af lokalpolitikerne i forhandlingsrådet.

- I forbindelse med de regionale tilvækstaftaler (-programmer) foregår der et samarbejde af strategisk karakter mellem Högskolan i Gävle (HiG) og lokale og regionale myndigheder. Högskolan i Gävle har også oprettet en samarbejdsorganisation, der kaldes "kontakttorvet". I kommunerne har man tilsvarende oprettet såkaldte "knudepunkter", dvs. centre, der fremmer samarbejdet mellem HiG og kommunerne.

- "Innova Gotland" fungerer som forbindelsesled mellem universitet og samfund; det skal udvikle og sikre samarbejdet. Viking Plus-projektet er et turistprojekt med vikingetema, der er opstået som led i de regionale vækstaftaler. Formålet med "Gotlands Interaktive Park" er at skabe et center for udvikling af viden, udveksling af idéer og erhvervsaktivitet.

- Regionalforvaltningen i Murcia har sammen med forskellige institutioner udviklet et erhvervsuniversitetsprojekt i Lorca. Regionens to offentlige universiteter deltager sammen med Murcias regionalforvaltning og Lorcas bystyre og erhvervsliv i den sammenslutning, der administrerer universitetscentret.

- I Finland har de polytekniske læreanstalter en lovfæstet pligt til at fremme den regionale udvikling. Et bedømmelsesråd for universiteterne vælger hvert andet år de absolutte frontløbere, når det gælder de polytekniske læreanstalters virkning på regionaludviklingen. Hvis en læreanstalt er indstillet som emne, påvirker det samtidig dens muligheder for at få del i undervisningsministeriets effektivitetsbevillinger.

- I Italien skal Campus One-projektet, der omfatter 70 italienske universitetsfakulteter og 270 undervisningsforløb, styrke båndene til arbejdsmarkedet og de regioner, hvor universiteterne driver deres aktiviteter.

- Hensigten med Student City-projektet er at integrere og drage fordel af studenterorganisationerne i den bymæssige udvikling. I dette projekt deltager adskillige europæiske byer.

- Sigtet med "Knowhow i Nordfinland - udvikling af et regionalt samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner" er en yderligere udvikling og intensivering af samarbejdet mellem institutioner for videregående uddannelser i det nordlige Finland. Mere specifikt skal strategien fungere som rettesnor, når der i Nordfinland udvikles uddannelsesstrategier for de videregående uddannelsesinstitutioner på det lokale niveau, udviklingsprogrammer for de regionale centre samt programmer for ekspertisecentrene.

- Den fælles regionalpåvirkningsstrategi for Laplands højere læreanstalter bygger på en fælles, netværksbaseret handlingsmodel for alle de højere læreanstalter, der går under betegnelsen "Laplands universitet". Strategiens mål er en afbalanceret udvikling af regionen.

- I S:t Michel har man et universitetscentrum, der delvis finansieres af undervisningsministeriet og er oprettet i et samarbejde mellem et statsligt universitet med afdelinger i fire byer, S:t Michels polytekniske læreanstalt, der indgår i det kommunale virksomhedskonglomerat, samt et landbrugs- og fødevareforskningscenter. Formålet er at give de højere uddannelser og forsknings- og udviklingsaktiviteterne større regional gennemslagskraft. Universitetscentret er tæt knyttet til S:t Michels teknologicentrum og byens iværksætteraktiviteter. Inden for den nyeste materialeteknik (kompositter og belægninger) deltager S:t Michel i det statslige program for videncentre. På andre områder er der et tæt samarbejde med regionens højteknologiske virksomheder.

- I Stockholm indbyder "Institutet för entreprenörskap och småföretagsforskning" under Kungliga Vetenskapsakademin hver måned politikere og tjenestemænd med ansvar for erhverv, uddannelse, forskning, innovation og regionalpolitik til et møde med deltagelse af professorer og forskere fra hele verden. På disse møder videreformidles mange regionale vækst- og udviklingsidéer.

- Skotlands studiepræstations- og forskningsregister (SCQF) anvendes generelt inden for grund- og erhvervsuddannelsen i Skotland. Universiteterne, Skotlands regering, Skotlands eksamensmyndighed samt den skotske enhed under kontoret for kvalitetssikring i de højere uddannelser har deltaget i projektudviklingen.

- I Blekinge i Sverige har universitetet og Blekinge Tekniska Institut (BTH) givet de regionale myndigheder mulighed for at deltage i oprettelsen af et "Development Office".

- I Emilia Romagna har man styrket videnscentrene gennem oprettelse af fælles databaser for universiteter, regionale kontorer, Confindustira, SMV'er og virksomhedsgrupper. Emilia Romagna har to videnskabs-/teknologi-parker: én i Parma og én i Bologna.

- I Perugia foregår der et langsigtet samarbejde inden for rammerne af TUCEP, en sammenslutning af universiteter, virksomheder, lokale myndigheder og brancheorganisationer. Efter anmodning fra virksomhederne kan der også ydes regional støtte.

- Universitetet i Catania på Sicilien understøtter universiteternes forudsætninger for bl.a. at fremme oprettelse af indsats- og arbejdsgrupper med ekspertise inden for rådgivning af virksomheder og lokale myndigheder. Navnlig små virksomheder kan behøve et ekstra input af knowhow for at styrke konkurrenceevnen.

Lokale og regionale innovationsnetværk samt samarbejdsnet mellem regionerne

Ved hjælp af innovationsnetværk øger man den regionale knowhow. Et netværk, der forbinder højere læreanstalter og virksomheder, kan fungere som forum for udveksling af viden eller fremme udvikling af et bestemt vidensområde/en bestemt erhvervssektor. En kommerciel udnyttelse af innovationer kan understøttes med forskellige programmer.

- I Gävleborgs län skaffer man gennem etablering af netværk knowhow til regionen og udvikler fora for udveksling af viden. Eksempler på sådanne netværk er GIS-instituttet i Gävle, Creative Media Lab (CML), Gruppen för Interaktiva Affärer samt Penta Plus-samarbejdsprojektet.

- Inden for rammerne af i10-projektet udnytter man mulighederne for spredning af viden og samarbejde mellem ti universiteter i East Anglia og regionens virksomheder og industri. Hensigten med projektet er at skabe et miljø, der fremmer innovationsprocesser, overførsel af teknologi/viden og iværksætterånd.

- Et videnskabscenter i Södertälje bruges i pædagogisk øjemed. "Tom Tits Experiment" er et pædagogisk projekt inden for læreruddannelse og forskning og samtidig et internationalt netværk.

- I Skotland har man oprettet en "konceptværdifond", som skal bøde på en generel mangel på tidlig finansiering, som forhindrer, at teknologi nogensinde kommer ud af laboratorierne.

- "Siljansutbildarna" er en organisation grundlagt af kommunerne omkring søen Siljan. Organisationen står bl.a. bag oprettelse af lærecentre for højere uddannelse. De kommunale lærecentre har et landsdækkende netværk, der hedder "Nitus".

Koordinering af uddannelsesudbud og arbejdskraftbehov

Prognoser for arbejdskraftbehovet udarbejdes regionalt i samarbejde mellem de lokale og regionale myndigheder, repræsentanter for erhvervslivet og de højere læreanstalter. De lokale og regionale myndigheder befinder sig i en central position, når regionens uddannelsesudbud skal tilpasses erhvervslivets behov.

- I kompetencecentrene i Sverige kan de regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedsrepræsentanter og højere læreanstalter træffe beslutning om opfyldelse af uddannelsesbehovene. I Gävleborgs län sker koordineringen af uddannelsesudbuddet og arbejdskraftbehovet i et regionalt kompetenceråd. Her arbejder man med at udvikle et meldesystem, så man hurtigt kan identificere behovene og reagere på dem med relevante uddannelser.

- Initiativet "Combined Universities in Cornwall" (CUC) tager sigte på at reformere udbuddet af højere uddannelser i Cornwall. Initiativet skal understøtte forskellige områder inden for industri og erhverv i Cornwall ved forskellige steder rundt om i regionen at tilvejebringe undervisning, sikre støtte til forskning og erhvervsvirksomhed samt fremme overførsel af viden og teknologi. Som led i CUC-initiativet oprettes der tre nye ekspertisecentre.

- "Futureskills Scotland"-initiativet hjælper borgere, arbejdsgivere m.v. med at træffe beslutninger på grundlag af indsamlet information om situationen på arbejdsmarkedet.

De højere læreanstalters internationalisering og styrkelse af den højeste ekspertise

I forbindelse med de højere læreanstalters internationalisering kan de lokale og regionale myndigheder bl.a. fungere som koordinatorer af informationsfremmende aktiviteter og på den anden side målrette internationaliseringen, så den opfylder de regionale behov.

- Hensigten med "Studying in Stockholm"-initiativet er bl.a. at gøre studerende og forskere fra de baltiske lande og andre lande omkring Østersøen interesserede i at studere på en af de højere læreanstalter i Stockholmsregionen.

- Ved Högskolan i Gävle har man et internationalt sekretariat. Dette sekretariat deltager bl.a. i et samarbejde med Örebro Universitet, Mälardalens Högskola og Högskolan Dalarna. Högskolan i Gävle er en aktiv partner i tilvækstaftalernes internationale arbejde.

- "Education UK Scotland" koordinerer promovering i udlandet af studier i Skotland. Der samarbejdes med uddannelsesudbydere og andre instanser for at sikre, at nye initiativer effektivt skræddersys til markedets behov.

- "Scottish Networks International" er et program, der tager sigte på at øge særligt udvalgte udenlandske kandidaters undervisningserfaring og udvide deres kendskab til Skotland, samtidig med at skotske virksomheder og organisationer nyder godt af international ekspertise.

- "Scottish Enterprise/Royal Society of Edinburgh Enterprise Fellowships"-programmet tager sigte på at fremme kommerciel udnyttelse af forskning af høj standard på de skotske universiteter og i offentlige forskningsanstalter ved at give stipendier til udvikling af de kommercielle muligheder.

Videncentrene og samarbejdet mellem de højere læreanstalter og de virksomheder, der er specialiseret i frembringelse og overførsel af viden

Til støtte for videncentrenes virksomhed kan man grundlægge forskellige udviklingssammenslutninger eller samarbejdsorganer, som kan bidrage til at skabe et tæt samarbejde mellem regionens højere læreanstalter, de lokale og regionale myndigheder og erhvervslivet.

- Med det statslige videncenterprogram i Finland understøtter man særlige regionale "styrkeområder", regional specialisering og samarbejde mellem forskellige videncentre. Adgang til statens aktivitetsfremmende grundfinansiering forudsætter, at den pågældende region selv gør en indsats for at gennemføre programmet. Culminatum Ltd Oy er et af de praktiske resultater af videncenterprogrammet. Det er et udviklingsselskab ejet af Nylands förbund, Helsingfors, Esbo og Vanda kommuner samt højere læreanstalter, forskningsinstitutter og erhvervsliv i Nyland.

- Univa Ab iværksætter kommercielle forsknings- og udviklingsopgaver og fungerer som koordinator for erhvervslivet og universitetet i Lund. Selskabet fungerer også som kontaktformidler mellem universitetets institutioner og erhvervslivet.

- Øresundsuniversitetet (et virtuelt universitet bestående af 12 universiteter i regionen) har oprettet fire videnskabsorganisationer, der går under betegnelsen "scientific platforms" med deltagelse af universiteter og virksomheder.

- Sigtet med projektet "Intermediary Technology Institutes" (ITIs) er at fremme oprettelsen af teknologivirksomheder og udviklingen af allerede eksisterende virksomheder i Skotland. Forskning i tilknytning til projektet bestilles bl.a. i den skotske uddannelsessektor.

- Hensigten med Helsingfors Universitets og Tekniska Högskolans byforskningsprojekt er at støtte Storhelsingfors' udvikling samt fremme byforskning som videnskabeligt forskningsområde. I projektet deltager undervisningsministeriet samt byerne i regionen.

- Med delstaten Thüringens "Get up"-initiativ fremmer man oprettelsen af teknologiorienterede virksomheder. På Jenas polytekniske læreanstalt har man et teknologioverførselskontor, der fungerer som kontaktcentrum for læreanstalten og virksomhederne. Delstatens undervisnings- og forskningsministerium har udvalgt kompetencecentret "OphtalmoInnovation Thüringen" som et flere særligt vellykkede projekter. Uddannelsesportalen for Thüringens højere læreanstalter fungerer som forum for undervisningsindholdet på regionens højere læreanstalter.

- Ved Högskolan i Gävle har man bl.a. satset på "exjobpool", der er et værktøj udviklet med henblik på at finde frem til og formidle eksamensemner.

Den højere uddannelses mangfoldighed og samarbejdet mellem de lokale og regionale niveauer

De højere læreanstalter kan f.eks. samarbejde inden for fælles udviklingsarbejde eller samle viden og ressourcer til fælles brug. Indsamling af midler gør det muligt at udvide uddannelsesudbuddet. En styrkelse af den højeste kompetence kræver, at de højere læreanstalter specialiserer sig, og at en koordinering af uddannelsesudbuddet finder sted.

- Stockholms Universitet og Kungliga Tekniska Högskolan har i Albanova Universitetscentrum bygget et center for fysik, astronomi og bioteknologi, hvor forskeruddannelser og grunduddannelser fra fire forskellige institutioner er samlet under ét tag. I denne bygning deler universiteterne bl.a. videnskabelige biblioteker, laboratorier, personale og it-net.

- "Livmedelscentrum" er et samarbejdsorgan for universitetet i Lund og fødevareindustrien i Skåne, som tager sigte på at udvikle den pågældende branche.

- Nordtyske Universiteters Forbund blev dannet i 1994 af universiteterne i Bremen, Greifswald, Hamburg, Kiel, Oldenburg og Rostock. Hovedvægten i forbundets aktiviteter ligger på fælles evaluering af studier og undervisning. De nævnte universiteters multimedieansvarlige mødes regelmæssigt for at drøfte planer for kompetencecentrene samt den seneste udvikling inden for undervisningssoftware. Tilsvarende møder holdes for universiteternes EU-ansvarlige. Et andet eksempel på samarbejdet i forbundet er etableringen af det tværfaglige masterstudium for anvendt polar- og havvidenskab ("POMOR") ved det geografiske fakultet i Skt. Petersborg.

- "UHI Millenium Institute" (Skotland) er et partnerskabsprojekt for de højere læreanstalter og forskningsinstitutter, ved hjælp af hvilket mere end 50 lokale lærecentre tilbyder kurser på universitetsniveau i det skotske højland og på de skotske øer. "Universities Scotland" er en medlemskabsorganisation for de højere læreanstalter i Skotland.

- Den tekniske højskole i Cartagena har specialiseret sig i teknisk uddannelse i tilknytning til den undervisning, som allerede tilbydes på de lokale uddannelsescentre. Den tekniske højskole er beliggende i Murcia traditionelle industriområde, og den er også tilknyttet landbruget i regionen. Cartagenas uddannelsesudbud fungerer som supplement til uddannelsesudbuddet ved Murcias universitet. Regionalregeringen sørger for koordineringen mellem universiteterne og støtter deres specialisering.

- "SLU Omvärld" er en organisation under den svenske landbohøjskole (SLU), der bl.a. har til opgave at iværksætte samarbejdsprojekter med erhvervslivet. Ideon Agro Food-stiftelsen samarbejder med forskere ved SLU og universitetet i Lund om udvikling af innovationer. Omkring Alnarp har man desuden iværksat et program, der kaldes "Innovation i gränsland".

En mere effektiv anvendelse af ressourcerne samt de lokale og regionale myndigheders rolle i forbindelse med finansiering af den højere uddannelse

Selvom staten har hovedansvaret for finansiering af den højere uddannelse, deltager de lokale og regionale myndigheder på mange måder i finansieringen. Lokal finansiering kan være en forudsætning for anden finansiering. Den regionale virkning af de professorater, der finansieres af en regions virksomheder og/eller lokale myndigheder, kan være betydelig. I grundlaget for finansieringen kan man også stille krav om en regional gennemslagskraft.

- I Finland betales professorernes lønninger hovedsagelig over statens budget. Donationsprofessorater - som man i Finland har ca. 100 af i dag - udgør en undtagelse. Donatorerne er for det meste virksomheder og kommuner.

- Såvel länsstyrelsen som andre interessenter har ydet finansiering til udviklingsområder på Högskolan i Gävle (HiG). Takket være denne finansiering har man haft lettere ved at få midler fra EU's strukturfonde. For ganske nylig har landmålermyndigheden og HiG besluttet at rekruttere en fælles professor i geomatik. Der er i de senere år sket en kraftig udbygning af fjernundervisningen i nært samarbejde med uddannelsescentrene i regionen. I dag gennemfører ca. 25 % af de studerende fjernstudier.

- Stockholms läns landsting har ydet bidrag til udvikling af forskerparker og et nyt universitet i tilknytning til Huddinge universitetssygehus. Stockholms kommune har støttet udviklingen af aktiviteterne i Kista. På begge områder foregår der i dag en omfattende uddannelses- og forskningsaktivitet.

- I maj 2002 fik regionalstyret og de højere læreanstalter i Murcia en aftale på plads om en finansieringsplan for de højere læreanstalter bestående af en række mekanismer til tilvejebringelse af midler. Til grund for finansieringen ligger opnåelse af betydelige socio-økonomiske målsætninger inden for den regionale udvikling. Der tages også hensyn til de højere læreanstalters interne kvalitetssystemer.

Der er kommet svar fra følgende:

- Alnarp, Sverige

- Blekinge, Sverige

- Cornwall, Storbritannien

- East Anglia, Storbritannien

- Emilia Romagna, Italien

- Gotland, Sverige

- Great London Enterprise, Storbritannien

- Gävleborgs län, Sverige

- Hamburg, Tyskland

- Helsingfors, Finland

- København, Danmark

- Laplands Universitet, Finland

- London, Storbritannien

- Lund, Sverige

- Malmö, Sverige

- Murcia, Spanien

- Perugia, Italien

- Rotterdam, Holland

- Sicilien, Italien

- Silja-regionen, Sverige

- Skotland, Storbritannien

- South West Region, Storbritannien

- S:t Michel, Finland

- Stockholm, Sverige

- Thüringen (delstat), Tyskland

- Uleåborg, Finland

- Örebro, Sverige