Nr. C 101/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26.4.  78 
er nødvendigt,  at stivelsesindustrien  får særlige  for-
syningspriser,  hvorimod  Kommissionen  har draget  de 
diametralt  modsatte  konklusioner. 
Udvalget  gør endvidere  opmærksom  på, at der i rap-
portens  pkt.  39 forekommr  en vis selvmodsigelse,  idet 
Kommissionen  fastslår,  at »de  seneste  års udvikling 
har skabt  en situation,  hvor  visse  af de vigtigste 
grunde  til indførelse  af produktionsrestitutioner,  ikke 
gælder  i samme  udstrækning«  og samtidig  konstate-
rer, »at der således  synes  at være  et antal  faktorer, 
der fører  til den konklusion,  at opretholdelse  på langt 
sigt af ordningen  i dens  nuværende  form  ikke  længere 
er økonomisk  forsvarlig«. 
12. Udvalget  mener,  at Kommissionen  bør foretage 
en mere  detaljeret  analyse  af EUGFL's  udgifter,  som 
kunne  underbygge  dens  påstand,  som  ikke  fore-
kommer  at være  helt  i overensstemmelse  med  virke-
ligheden. 
Udvalget  mener  endelig,  at oplysningsmaterialet  ved-
rørende  industrien  og de forskellige  erhvervsgrene  i almindelighed,  som  er berørt  inden  for kartoffelstivel-
sessektoren,  er utilstrækkeligt  til, at man  kan  danne 
sig et komplet  billede  af situationen  inden  for sekto-
ren. 
13. Udvalget  konstaterer  efter  behandlingen  af 
Kommissionens  rapport,  at den  ikke  kan  godkende 
Kommissionens  nye retningslinjer,  som  vil medføre  en 
afskaffelse  af fællesskabsrestitutionerne  for de stivel-
sesprodukter,  der anvendes  i levnedsmiddelindustrien, 
og som  er beregnet  til konsum  og foderstoffer.  Det ser 
endvidere  ud til, at nogle  kendelser  i lignende  anlig-
gender,  som  Domstolen  i den  seneste  tid har  afsagt, 
underbygger  Udvalgets  opfattelse. 
14. Endelig  understreger  Udvalget,  at der inden  for 
stivelsessektoren  bør  ofres  særlig  opmærksomhed  på 
den nødvendige  balance  mellem  de forskellige  er-
hvervsgrene  og råvarer  (hvede,  majs,  kartofler).  Der 
må snarest  foretages  en fornyet  beregning. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 1. marts  1978. 
Basil  de FERRANTI 
Formand  for 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg 
Udtalelse  om »Kommissionens  forslag  vedrørende  prisfastsættelse  for visse  landbrugs-
produkter  samt  dertil  knyttede  foranstaltninger« 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europceiske 
Fællesskabers  Tidende  nr. C 50, side  1, af 28. februar  1978. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  12. december  1977  i medfør  af artikel  47 og 198  i traktaten  om 
oprettelse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  156.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den 1. og 2. marts  1978,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
26.4.  78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 101/11 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til artikel  47 og 198  i traktaten  om 
oprettelse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab, 
under  henvisning  til Rådets  anmodning  om udtalelse 
af 12. december  1977, 
under  henvisning  til beslutning  truffet  af Udvalgets 
præsidium  den  13.  december  1977  om  at pålægge 
Landbrugsafdelingen  at udarbejde  udtalelsen, 
under  henvisning  til artikel  46 i forretningsordenen 
(hasteprocedure), 
under  henvisning  til Udvalgets  tidligere  udtalelser 
herom, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Landbrugs-
afdelingen  på mødet  den  24. februar  1978, 
under  henvisning  til mundtlig  beretning  aflagt  af ord-
føreren,  hr. Schnieders, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  156.  ple-
narforsamling  den  1. og 2. marts  1978,  mødet  den 
1. marts  1978, 
med 48 stemmer  for og 42 imod,  mens  6 undlod  at 
stemme  — 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE: 
1. Udvalget  konstaterer,  at Kommissionens  pris-
forslag  fremsættes  i en situation,  hvor  Fællesskabet 
har store  økonomiske  og sociale  vanskeligheder. 
Inflationen  er stadig  høj og varierer  i høj grad  mellem 
alle medlemsstaterne.  Dog  iagttages  en vis  mind-
skelse  i inflationstakten. 
Den økonomiske  vækst  når  ikke  de mål,  der  sigtes 
imod. 
Der er ikke  sket  afgørende  forbedringer  i beskæftigel-
sessituationen  i noget  land. 
Arbejdsløsheden  er stadig  stor  inden  for industrien. 
De valutariske  problemer  er heller  ikke  løst. 
Med  hensyn  til betalingsbalancen  er der  stor  diver-
gens  mellem  de enkelte  medlemsstaters  situation,  og 
der er ikke  på kort  sigt  udsigt  til, at Fællesskabet  igen 
kan vende  tilbage  til de faste  valutakurser. 2. På  baggrund  af denne  situation  understreger 
Udvalget  den  fælles  landbrugspolitiks  betydning  som 
en væsentlig  faktor  for Det  europæiske  økonomiske 
Fællesskabs  integration. 
Den analyse  af landbrugspolitikken,  som  Udvalget 
har foretaget  i sin status  over  landbrugspolitikken,  er 
stadig  stort  set holdbar. 
3. Udvalget  skal  minde  om de vigtigste  fælles  mål 
(artikel  39) for den europæiske  landbrugspolitik: 
a) at forøge  landbrugets  produktivitet  ved  fremme  af 
den tekniske  udvikling,  ved  rationalisering  af 
landbrugsproduktionen  og ved  den  bedst  mulige 
anvendelse  af  produktionsfaktorerne,  især 
arbejdskraften; 
b) herigennem  at sikre  landbrugsbefolkningen  en 
rimelig  levestandard,  især  ved  en forhøjelse  af de 
individuelle  indkomster  for  de  i landbruget 
beskæftigede  personer; 
c) at stabilisere  markederne; 
d) at sikre  forsyningerne; 
e) at sikre  forbrugerne  rimelige  priser  på landbrugs-
varer. 
Udvalget  gør  endvidere  opmærksom  på målsætnin-
gerne  i artikel  117,  hvor  det  bl. a. hedder:  »Med-
lemsstaterne  er enige  om,  at det  er nødvendigt  at 
fremme  en forbedring  af arbejdernes  leve-  og arbejds-
vilkår  for herigennem  at muliggøre  en udjævning  af 
disse  vilkår  på et stadig  stigende  niveau«. 
4. De  årlige  prisfastsættelser  har  sammen  med  de 
hertil  knyttede  foranstaltninger  inden  for  rammerne 
af EF's  markedsordning  væsentlig  betydning  for 
opfyldelse  af målene  i artikel  39. 
5. Siden  produktionsåret  1972/1973  har  EF-Kom-
missionen  taget  udgangspunkt  i resultaterne  af den 
objektive  metode  ved fastsættelsen  af priserne. 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  har ved  forskellige 
lejligheder  og specielt  i forbindelse  med  udtalelsen 
om prisforslagene  for produktionsåret  1975/1976  set 
sig nødsaget  til at analysere  principper  og retningslin-
jer for  anvendelsen  af den  objektive  metode,  og 
Udvalget  har  på baggrund  heraf  klart  udtalt  sig for 
anvendelsen  af denne. 
Nr. C 101/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26. 4. 78 
6. Trods  metodens  mangler  mener  Udvalget  dog 
fortsat,  at den  er et anvendeligt  instrument  ved 
fastsættelsen  af de nødvendige  pristilpasninger  på 
landbrugsområdet. 
7. Udvalget  noterer  sig, at Kommissionen  i år tager 
meget  lidt  hensyn  til den  objektive  metodes  resulta-
ter. 
Udvalget  gør  opmærksom  på, at Kommissionen  kun 
foreslår  gennemsnitlige  forhøjelser  af indikativpri-
serne  på 2 %, hvorimod  den  objektive  metode  ville 
give forhøjelser  på 4,7 %, når den  anvendes  som  tid-
ligere  år og omfatter  7 lande  (de seks  oprindelige  EF-
lande  og Danmark). 
Selv under  hensyntagen  til de af Kommissionen  fore-
slåede  justeringer  antyder  beregningsresultatet,  at en 
forhøjelse  på 4,2 % af orienterings-  og interventions-
priserne  er nødvendig. 
Endvidere  fastlår  Udvalget,  at interventionspris-
niveauerne  i henhold  til forslaget  forhøjes  med  mindre 
end 2 %, således  at garantielementet  i prispolitikken 
svækkes  yderligere. 
8. Kommissionen  angiver  følgende  grunde  til ikke 
at rette  sig efter  den objektive  metodes  resultater: 
a) den  objektive  metode  vedrører  kun  priserne 
udtrykt  i regningsenheder  og  ikke  i national 
valuta; 
b) den  giver  kun  kvantitative  retningslinjer  med  hen-
syn til udviklingen  i de fælles  landbrugspriser  og 
ikke med  hensyn  til deres  absolutte  niveau; 
c) den  angiver  kun  den  gennemsnitlige  stigning  i de 
fælles  landbrugspriser  og ikke  stigningen  for de 
enkelte  produkter; 
d) metoden  indebærer,  at der  kun  er tale  om  en 
omtrentlig  beskrivelse  af landbrugets  behov,  og at 
den hverken  tager  hensyn  til markedssituationen 
for de forskellige  produkter  eller  den  generelle 
økonomiske  baggrund  eller  forbrugernes  interes-
ser; 
e) den  afspejler  ikke  den  faktiske  udvikling  i land-
brugsindkomsterne. 
9. Desuden  meddeler  Kommissionen  i sine  konklu-
sioner  uafhængigt  af ovenstående  tekniske  argumen-
ter, at de økonomiske  forhold  i øjeblikket  foranledi-
ger den til at foreslå  beskedne  prisforhøjelser. 10. Agro-monetære  foranstaltninger 
Udvalget  erkender,  at prisforhøjelserne  i national 
valuta  i de enkelte  medlemsstater  afviger  fra den  ob-
jektive  metodes  resultater,  når der  skal  tages  hensyn 
til de agro-monetære  foranstaltninger.  Det  gør  imid-
lertid  opmærksom  på, at forslagene  om prisforhøjel-
ser ikke  modsvarer  stigningen  i produktionsomkost-
ninger,  hverken  i lande  med  svag  valuta  eller  i lande 
med stærk  valuta,  selv  når der tages  hensyn  til Kom-
missionens  foreslåede  ændringer  af de »grønne  valu-
taer«. 
11. Når  man  benytter  den  objektive  metodes  resul-
tater,  går  man  ud fra,  at regeringerne  i lande  med 
nedskrevet  valuta  har  foretaget  en tilnærmelse  af de 
grønne  kurser  til de faktiske  forhold  på valutamarke-
det. Det  gælder  dog  ikke  altid  eller  kun  i utilstrække-
lig grad.  Hvis  ikke  der foretages  en fuldstændig  juste-
ring,  vil de allerede  indtrufne  forøgede  omkostninger 
til produktionsmidler  først  og fremmest  påvirke  fami-
liebedrifternes  indkomster.  Modsat  vil enhver  tilpas-
ning  af de grønne  kurser  til valutakurserne  medføre 
en tilsvarende  prisnedgang  og indkomstforrringelse 
for landbrugerne  i lande  med  en stærk  valuta. 
12. Overskuddenes  betydning  og produktionsmålsæt-
ninger 
Det er Udvalgets  opfattelse,  at man  ikke  under  ét kan 
betragte  de eksisterende  lagre  af mælkeprodukter, 
sukker,  vin og oksekød  som  strukturbetingede  over-
skud.  En del af lagrene  bør  betragtes  som  normale 
handelslagre. 
Navnlig  inden  for sukker,  smør  og vin er der opstået 
en ikke  ubetydelig  skævhed  mellem  udbud  og efter-
spørgsel  som  følge  af importforpligtelser,  som  Fælles-
skabet  har  indgået  ud fra eksternpolitiske  overvejel-
ser (New  Zealand,  Lomé,  middelhavsaftalerne).  Fæl-
lesskabets  landbrugspolitik  bærer  således  ikke  ansva-
ret for denne  uligevægt. 
13. Endvidere  må det ved  prisfastsættelsen  under-
søges,  om  disse  prisforhøjelser  skaber  uligevægt  på 
markedet. 
14. Kommissionen  fastslår  eksempelvis  i sin be-
grundelse,  at dyrkningsarealerne  med  f.eks.  blød 
hvede  stort  set er uændrede.  Malkekvægsbestanden 
er ligeledes  uændret  siden  1960  trods  prisforhøjelsen. 
Også  sukkerroearealet  er formindsket.  Der  gøres  end-
videre  opmærksom  på,  at den  periodiske  areal-
udvidelse  i årene  1975  og 1976  skete  på Minister-
rådets  udtrykkelige  ønske. 
26. 4. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 101/13 
15. Udvalget  gør  opmærksom  på, at Fællesskabet 
ikke har en fælles  holdning  til produktionsmålsætnin-
gerne.  Nogle  regeringer  tilstræber  en udvidelse  af 
landbrugsproduktionen  med  det  formål,  at landbru-
get kan  bidrage  til en forbedring  af betalingsbalan-
cen. Hvis  ikke  der gennemføres  en fælles  valutapoli-
tik, har disse  regeringer  ingen  mulighed  for at ændre 
holdning.  Andre  regeringer  betragter  endvidere 
udnyttelsen  af landbrugsproduktionen  som  et væsent-
ligt middel  til at forbedre  beskæftigelsessituationen 
og øge den  samfundsøkonomiske  vækst.  Desuden  fin-
des der  bestemte  politikere  og institutioner,  som 
påpeger  EFs  forpligtelse  til at forsyne  verdens  vok-
sende  befolkning  med  levnedsmidler.  Allerede  på 
nuværende  tidspunkt  får mere  end  500  mio  menne-
sker en utilstrækkelig  ernæring,  specielt  med  hensyn 
til proteiner,  og man  må fremover  regne  med,  at jor-
dens  befolkning  vokser  stærkere  end  levnedsmiddel-
produktionen.  Selv  når man  går ud fra,  at en væsent-
lig del af den  nødvendige  forøgelse  af levnedsmiddel-
produktionen  vil ske  i selve  udviklingslandene,  må 
Fællesskabet  alligevel  yde  et — omend  beskedent  — 
bidrag  til løsningen  af levnedsmiddelproblemerne.  På 
baggrund  heraf  henstiller  afdelingen,  at man  i Mini-
sterrådet  når til enighed  om EFs  langsigtede  produk-
tionsmålsætninger. 
16. Det  økonomiske  tilbageslag  og landbrugets  be-
skæftigelses-  og indkomstforhold 
Udvalget  mener  ikke,  at landbrugs-  og levnedsmid-
delsektoren  er så godt  beskyttet  mod  virkningerne  af 
det nuværende  økonomiske  tilbageslag,  som  Kom-
missionen  giver  udseende  af i sine  forslag. 
Tidligere  kunne  landbrugernes  indkomster  i vidt 
omfang  forbedres  derved,  at arbejdsstyrken  blev 
formindsket,  hvorved  den  eksisterende  indtjening 
blev fordelt  på færre  personer.  Siden  tilbageslagets 
begyndelse  foreligger  denne  mulighed  nu kun  i meget 
begrænset  omfang,  og samtidig  er der stærkt  stigende 
underbeskæftigelse,  navnlig  i familiebedrifter  i ugun-
stigt stillede  områder. 
17. Udvalget  understreger,  at problemerne  inden 
for økonomien  som  helhed  skærpes,  hvis  man  griber 
til landbrugspolitiske  forholdsregler,  som  truer 
arbejdspladserne  for de mennesker,  der er beskæftiget 
enten  i landbruget  selv  eller  i de industrier,  der pro-
ducerer  til landbrugssektoren  eller  forarbejder  og 
markedsfører  landbrugsprodukter. 
Udvalget  må desuden  overveje,  om det ikke  socialt  og 
økonomisk  ville  være  mere  fordelagtigt  at opkøbe 
visse  overskydende  landbrugsprodukter.  Dermed kunne  stigning  i arbejdsløshedstallet  som  følge  af 
øget pres  på landbrugspriserne  undgås.  Derfor  kan 
det diskuteres,  om  den  produktivitetsstigning  på 
1,5 %, som  man  i den  objektive  metode  gik ud fra 
ville følge  af de biotekniske  fremskridt,  stadig  lader 
sig forsvare.  Endelig  bliver  den  nødvendige  prisstig-
ning  ved  beregningen  nedsat  med  denne  procentsats, 
selv om de biotekniske  fremskridt  eventuelt  på grund 
af de dermed  forbundne  omkostningsstigninger  er 
købt  meget  dyrt. 
18. Der  er fortsat  store  forskelle  mellem  indkom-
sterne  i landbruget  og andre  gruppers  indkomst.  Ind-
komstforskellen  svinger  fra egn til egn,  fra produkt  til 
produkt,  ja endog  efter  virksomhedernes  størrelse. 
Men  der  er også  indkomstforskelle  både  inden  for 
selve  landbruget,  og f.eks.  mellem  en bedriftslederfa-
milie  og andre  selvstændige  inden  for  handel  og 
håndværk,  ligesom  mellem  landbrugsmedhjælperne 
og arbejdstagerne  fra  andre  sammenlignelige 
erhvervsgrupper. 
Udvalget  er klar  over,  at der  er stor  uenighed  med 
hensyn  til størrelsen  af disse  indkomstforskelle.  Men 
hvis man  som  grundlag  for en sammenligning  alene 
bruger  gennemsnitstal,  viser  næsten  alle  nationale  sta-
tistikker  en betydelig  indkomstforskel  i landbrugets 
disfavør. 
19. Prisgarantiens  betydning  for landbruget 
For en lang  række  produkter  garanterer  man  gennem 
intervention  et prisniveau,  der ligger  6-7  % under  de 
indikativpriser,  der er nødvendige  for en tilfredsstil-
lende  indkomstudvikling  (sukker,  korn,  smør,  skum-
metmælkspulver,  der udgør  tilsammen  33-35  % af de 
produkter,  der bringes  i handelen). 
20. Inden  for  oksekødsektoren  er Fællesskabets 
gennemsnitlige  markedspris  de seneste  to år ikke  en-
gang  nået  op på interventionsniveauet,  som  i dette 
tidsrum  kun  har  udgjort  ca. 90 % af orienteringspri-
sen. 
For både  svinekød,  æg og fjerkræ  er der ikke  fastlagt 
nogen  obligatorisk  garanti  i form  af interventioner. 
21. Med  hensyn  til frugt  og grønsager  er der godt 
nok for et begrænset  antal  produkter  fastsat  interven-
tionspriser  med  henblik  på opkøb  af usælgelige 
overskud.  Forskellen  mellem  disse  markedsordnings-
Nr. C 101/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26. 4. 78 
priser  og de virkelige  markedspriser  andrager  imidler-
tid næsten  40 %, hvilket  betyder,  at interventionen 
ikke i praksis  har  nogen  indflydelse  på frugt-  og 
grønsagsproducenternes  fortjeneste. 
22. Med  hensyn  til have-  og blomsterprodukter  og 
også  vin har garantierne  kun  ringe  virkninger. 
23. Sikkerhed  for rimelige  forbrugerpriser 
Bestræbelserne  på rimelige  forbrugerpriser  bør inten-
siveres.  I særdeleshed  bør  man  søge  at klarlægge 
årsagerne  til de betragtelige  prisforskelle  på levneds-
middelprodukter,  som  er forarbejdet  af levnedsmid-
ler, for hvilke  der  er fastsat  fælles  priser.  Disse  for-
skelle  er langt  større  end  forskellene  i de priser,  som 
landbrugerne  opnår  og hvis  indvirkning  på forbruger-
priserne  Kommissionen  alligevel  fremhæver. 
Man  kan  ikke  tilstræbe  pristilbageholdenhed  ved  kun 
at intervenere  over  for et af disse  prisers  elementer; 
men virkningerne  af pristilbageholdenhed  på dette 
stadium  kan  elimineres  totalt  af prisdannelsen  i de 
efterfølgende  produktionsled.  Det  er derfor  forkert 
at gå bort  fra den  objektive  metode  og kræve  større 
indsats  fra  landbrugernes  side,  medmindre  man 
samtidig  drager  omsorg  for,  at landbrugernes  tilbage-
holdenhed  giver  sig udslag  i detailpriserne. 
24. Konklusioner 
Udvalget  finder  det ikke  berettiget,  at Kommissionens 
prisforslag  i den  grad  afviger  fra resultaterne  af den 
objektive  metode. 
På baggrund  af en gennemgang  af samtlige  proble-
mets  aspekter  foreslår  Udvalget,  at man  i år fast-
sætter  priserne  på grundlag  af den  objektive  metodes 
resultater. 
SÆRLIGE  BEMÆRKNINGER  VEDRØRENDE  DE 
ENKELTE  PRODUKTER 
Såfremt  Rådet  beslutter  en større  prisforhøjelse  end 
foreslået  af Kommissionen,  går  Udvalget  ud fra,  at 
samtlige  produkter  med  undtagelse  af dem,  der  er 
behandlet  i nedenstående  særlige  bemækninger  vil 
blive  omfattet  af prisforhøjelser  i det indbyrdes  fast-
lagte  forhold. 
Udvalget  understreger,  at Kommissionen  har foreslået 
en ændring  af markedsordningen  for  middelhavs-
produkter  (olivenolie,  frugt  og grønsager  ...). 
Udvalget  er i færd  med  at udarbejde  en udtalelse 
herom. Udvalget  mener  at vide,  at Kommissionen  har  til 
hensigt  meget  hurtigt  at foreslå  supplerende  foran-
staltninger  inden  for oksekød-  og mælkesektoren. 
Naturligvis  forbeholder  Udvalget  sig senere  at drøfte 
disse  forslag,  hvilket  da kan  føre  til en revision  af 
de her  fremsatte  synspunkter  vedrørende  disse  to 
produktioner. 
Udvalget  går  ud fra,  at de nye  ordninger  ikke  vil 
kunne  vedtages  af Rådet  så betids,  at de får betyd-
ning  for produktionsåret  1978/1979. 
Dets  forslag  er derfor  udarbejdet  på grundlag  af de 
bestående  markedsbestemmelser. 
1. Korn 
a) Blød  hvede 
Udvalget  mener,  at indførelsen  af yderligere  kemiske 
og biokemiske  kriterier  til fastslåelse  af blød  hvedes 
egnethed  til  brødfremstilling  ensidet  begunstiger 
bestemte-  grupper  på markedet,  og den  eksisterende 
forskel  mellem  referenceprisen  for  bageegnet  hvede 
af minimumskvalitet  og  interventionsprisen  for 
bageegnet  hvede  bør  derfor  opretholdes  ligesom  de 
nugældende  bestemmelser  om definitionen  på bageeg-
net kvalitet,  indtil  forsøgsarbejdet  med  anden  del af 
»Bagetesten«  er blevet  gennemført  på tilfredsstillende 
måde.  De hidtil  benyttede  fremgangmåder  er egnede 
til at fremme  en kvalitetsproduktion.  Udvalget  ser 
dog en nødvendighed  i, at der træffes  effektive  foran-
staltninger  til en nedskæring  af referenceprisen  for 
bagehvede. 
Udvalget  beklager,  at Kommissionen  ikke  har  stillet 
forslag  om en forhøjelse  af de månedlige  overførsler 
på baggrund  af den  generelle  prisudvikling. 
Fællesskabet  har ingen  interesse  i, at al korn  kommer 
på markedet  direkte  efter  høsten;  en del  heraf  bør 
oplagres. 
b) Hård  hvede 
Udvalget  kan  ikke  godkende  Kommissionens  forslag 
om en nedskæring  af indikativ-  og interventions-
priserne  for hård  hvede.  Der  er ikke  overskud  af hård 
hvede.  De  foreslåede  prisnedsættelser  vil være  en 
uberettiget  mindskelse  af producenternes  indkomster; 
specielt  i middelhavsområderne  vil det  kun  i ringe 
grad  være  muligt  at øge  udbyttet. 
Den øgede  hektarstøtte  for  hård  hvede  kan  ikke 
kompensere  for prisnedsættelserne. 
26.4.  78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 101/15 
Udvalget  mener  ikke,  der bør  foretages  en revision  af 
de nugældende  regionale  afgrænsninger  for  de 
områder,  specielt  i Italien  og Sydfrankrig,  der  kan 
modtage  støtte. 
c) Ris 
Udvalget  frygter,  at utilstrækkelige  prisstigninger  vil 
føre til yderligere  fald  i risproduktionen.  Det  mener 
endvidere,  det  vil  være  nødvendigt  at iværksætte 
afsætningsfremmende  foranstaltninger,  navnlig  i form 
af bedre  forbrugeroplysning  om de rissorter,  der pro-
duceres  i Fællesskabet. 
Da risproduktionsomkostningerne  allerede  har været 
udsat  for voldsomme  stigninger,  skal  Udvalget  under-
strege,  at en prisforhøjelse  også  må gælde  for ris. 
Endelig  må der  iværksættes  en mere  effektiv  politik 
på eksportrestitutionsområdet. 
d) Kornerstatningsprodukter 
Hvis  markedsordningen  for korn  fortsat  skal  kunne 
fungere,  er det  absolut  nødvendigt,  at kornerstat-
ningsprodukterne  bringes  ind under  denne  markeds-
ordning. 
Den stigende  import  af erstatningsprodukter  gør  en 
snarlig  løsning  af dette  problem  særdeles  påkrævet. 
Udvalget  mener,  at man  samtidig  hermed  må  tage 
hensyn  til virkningerne  for forarbejdningsindustrien. 
2. Sukker 
Der er to grunde  til, at Udvalget  bedømmer  udviklin-
gen på  sukkermarkedet  mindre  pessimistisk  end 
Kommissionen.  Der  må for det første  ligesom  sidste 
år forventes  en begrænsning  af dyrkningsarealerne. 
For det  andet  dækkes  omkostningerne  i forbindelse 
med en fjernelse  af overskuddet  delvis  af produk-
tionsafgifter. 
Udvalget  mener,  at sukkermarkedet  først  og fremmest 
er tynget  af indførelsesforpligtelserne.  Det er ligeledes 
modstander  af b-kvotenedskæringen,  da den  vil true 
forarbejdningskapaciteten  og beskæftigelsen. 
Udvalget  ser til gengæld  med  tilfredshed  på en opret-
holdelse  af produktionsafgifterne  på isoglucose,  men 
mener,  at produktionsafgifterne  på sukker  og isoglu-
cose bør  afstemmes  indbyrdes,  da produktionsafgif-
terne  i 1978/1979  er næsten  dobbelt  så store  for 
sukker  som  for isoglucose. 3. Mælk 
Udvalget  mener,  at der  må fastlægges  mere  langsig-
tede retningslinjer  for EFs  mælkepolitik,  hvis  proble-
merne  på dette  marked  skal  løses.  Man  anbefaler 
navnlig: 
i) en fortsat  præmieordning  indtil  1980  for  ikke-
markedsføring  eller  opgivelse  af mælkeproduk-
tionen; 
ii) øget  anvendelse  af skummetmælk  som  foder: 
— på basis  af enklere  bestemmelser  med  hen-
blik på en billiggørelse  af skummetmælk, 
— gennem  øget  støtte  til skummetmælkspulver 
svarende  til mindst  ændringerne  i interven-
tionsprisen, 
iii) med  henblik  på en yderligere  mindskelse  af 
mælkekapaciteten  bør  der  endvidere  indføres 
præmier  for diegivende  køer; 
iv) indførelse  af en EF-ordning,  som  fastlægger  reg-
ler for anvendelsen  af mælk  og mælkestoffer  i 
produkter  bestemt  til konsum  og foder; 
v) foranstaltningerne  til fremme  af smør  af sætningen 
bør harmoniseres  og gives  karakter  af langsig-
tede foranstaltninger.  Endvidere  skal  den  eksiste-
rende  støtte  til fremme  af smørforbruget  bibe-
holdes,  og omfatte  samtlige  EF-forbrugere  uden 
forskelsbehandling  mellem  de enkelte  medlems-
stater; 
vi) producentafgifterne  bør  afkræves  på en mere 
retfærdig  måde,  og de midler,  der her fremkom-
mer,  bør  i fuldt  omfang  anvendes  til gennemfø-
relsen  af nye  foranstaltninger  eller  til udbygning 
af igangværende  foranstaltninger  med  henblik  på 
at genskabe  ligevægten  på  mælkemarkedet. 
Navnlig  bør  billiggørelsen  af skolemælken  vide-
reføres  på lang  sigt; 
man må ligeledes  søge  at udnytte  mulighederne 
for afsætningen  af mælk  og mejeriprodukter  i 
tredjelande; 
vii) Udvalget  mener  ikke,  at det  er berettiget  at 
begrænse  de eksisterende  foranstaltninger,  som 
har til formål  at fremme  investeringer  inden  for 
mælkesektoren;  det  er afgørende  nødvendigt 
fortsat  at opmuntre  til opbygning  af effektive 
produktionsenheder. 
Nr. C 101/16 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26. 4. 78 
4. Oksekød 
Udvalget  har  allerede  udtalt  sig om dette  spørgsmål 
og om Kommissionens  tanker  om at ændre  markeds-
ordningen  for  oksekød.  Man  forbeholdt  sig ret til 
atter  at behandle  spørgsmålet,  når  der  forelå  kon-
krete  kommissionsforslag.  Man  går  dog  ud fra,  at 
Rådet  ikke  vil være  i stand  til at træffe  beslutning  om 
konkrete  ændringer  af markedsordningen,  før end det 
har taget  stilling  til forslagene.  Udvalget  foreslår  der-
for, at interventionsprisen  sættes  op til det tidligere 
niveau  på 93 % af orienteringsprisen. 
I forbindelse  med  udarbejdelsen  af interventionsord-
ningerne  må det  undersøges,  om  det  ikke  vil være 
muligt,  at en del af produkterne  bearbejdes  og forar-
bejdes  umiddelbart  efter  leveringen  under  hensynta-
gen til den  for-  og bearbejdende  industris  råvarebe-
hov. 
Den nugældende  markedsordning  for  oksekød  bør 
bevares,  indtil  Rådet  er nået  til enighed  om  en ny 
ordning. 
5. Svinekød 
Kommissionens  foreslåede  3 % forhøjelse  af basispri-
sen står  ikke  i noget  rimeligt  forhold  til den  foreslå-
ede ændring  af priserne  for foderkorn  — det vigtigste 
råstof  i svinekødsproduktionen.  Udvalget  finder  der-
for, at den  procentuelle  ændring  i basisprisen,  for at 
tilvejebringe  markedsligevægt,  bør  være  den  samme 
som ændringen  i indikativpriserne  for byg  og majs. 
Udvalget  vil også  påpege,  at en ændring  i basisprisen, 
som følge  af dennes  indvirkning  på udligningsbelø-
bene  og i mangel  af passende  interne  støtteforanstalt-
ninger,  kan  risikere  at skærpe  de allerede  alvorlige1 
vanskeligheder,  svinekødsproducenterne  og  -indu-
strien  befinder  sig i i visse  lande. 
6. Olivenolie 
Udvalget  konstaterer,  at prisforslagene  for olivenolie 
er baseret  på,  at Kommissionens  forslag  om  en 
ændring  af den  fælles  markedsordning  inden  for ram-
merne  af forslagene  om  middelhavspolitikken  vil 
blive  accepteret. 
Udvalget  vil fremsætte  en særskilt  udtalelse  herom, 
men det må konstatere,  at de påtænkte  ændringer  af 
den fælles  markedsordning  er for omfattende  til, at 
der vil kunne  tages  stilling  til dem  inden  for den  tids-
frist,  der er givet  for behandlingen  af de foreliggende 
prisforslag. Udvalget  anmoder  derfor  om,  at Kommissionen  udar-
bejder  nye  forslag  om prisforhøjelsen  på olivenolie 
med udgangspunkt  i den  eksisterende  markedsord-
ning. 
7. Frugt  og grønsager 
Udvalget  tilslutter  sig; Kommissionens  forslag  om at 
basis-  og opkøbspriserne  for frugt  og grønsager  hol-
des ude  fra referencepriserne.  Udvalget  går derfor  ind 
for en forhøjelse  af referenceprisen,  som  afpasses 
efter  omkostningsudviklingen  i Fællesskabet,  og en 
udvidelse  af referenceprissystemet  til også  at omfatte 
et bredere  udsnit  af frugt  og grønsager.  Endvidere 
kunne  støtten  til frugt  og grønsager  differentieres  for 
de forskellige  sorter. 
8. Tobak 
Udvalget  forstår  ikke  helt,  hvorfor  Kommissionen  på 
det tidspunkt,  der skal  træffes  beslutning  om de nød-
vendige  prisstigninger,  ikke  overvejer  en forbedring  af 
visse  sorter  trods  de stigende  produktionsomkostnin-
ger, når den  går  ind  for,  at der  i fuldt  omfang  skal 
tages  hensyn  til de højere  forarbejdsningsomkostnin-
ger. 
9. Vin 
Man  må fortsat  opmuntre  til produktion  af kvalitets-
vine.  Når  der  ydes  eksportrestitutioner  må  der  i 
højere  grad  tages  hensyn  til referenceprisen.  Ved 
import  bør  man  i rette  tid anvende  beskyttelsesklau-
sulen.  Udvalget  gør endvidere  opmærksom  på, at der 
må ske  en harmonisering  af vinbeskatningen  i samt-
lige EF-lande,  så der  ikke  skabes  hindringer  for  et 
øget forbrug. 
10. Hør,  hamp  og silkeorme 
Den foreslåede  øgede  støtte  til disse  produkter  er 
ikke tilstrækkelig  for  opretholdelse  af den  nødven-
dige produktion. 
11. Tørfoder 
Udvalget  ser med  tilfredshed  på, at man  er gået  over 
til en variabel  støtteordning,  men  mener  dog,  at også 
26.4.78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 101/17 
kartoffeltørring  fortsat  bør  være  omfattet  for  at 
muliggøre  en tilsvarende  markedsstøtte. 
12. Kartofler  og fårekød 
Udvalget  påpeger,  at der  snarest  må  skabes  nogle 
markedsordninger  for disse  produkter,  så også  disse producenter  kan  nyde  godt  af et enhedsmarked  med 
samme  konkurrenceregler. 
13. Alkohol 
Udvalget  henviser  til sin udtalelse  herom. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den  1. marts  1978. 
Basil  de FERRANTI 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske  og sociale  Udvalgs  udtalelse 
/ 
Følgende  ændringsforslag  forkastedes  under  forhandlingerne. 
Punkt  23 
Sidste  punktum  udgår. 
Resultatet  af afstemningen 
Stemte  for: 43, stemte  imod:  46, undlod  at stemme:  3. 
Punkt  24 
Affattes  således: 
»Udvalget  erkender,  at der ikke  gives  lette  eller  hurtige  løsninger  på landbrugets  problemer, 
og finder,  at Kommissionen  virkelig  forsøger  at forbedre  den fælles  landbrugspolitik.  Alt 
taget  i betragtning  er Udvalget  derfor  rede  til at godkende  Kommissionens  prisforslag  for 
1978/1979.  Udvalget  ser imidlertid  meget  gerne,  at der  sker  fremskridt  med  hensyn  til 
omlægningen  af den  fælles  landbrugspolitik,  og finder,  at prispolitikken  må følges  op af 
en mere  effektiv  politik  på det strukturelle,  sociale  og regionale  område«. 
Resultatet  af afstemningen 
Stemte  for: 43, stemte  imod:  46, undlod  at stemme:  3. 
Punkt  24 
De to afsnit  erstattes  med  følgende: 
»Situationen  i landbruget  er navnlig  for producenternes  vedkommende  fortsat  foruro-
ligende.  Krisen  og inflationens  virkninger  inden  for landbrugets  støtte-  og følgeerhverv 
medvirker  til at forringe  landbrugernes  indkomstforhold. 
Nr. C 101/18 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 26. 4. 78 
De flydende  valutaer  og den  internationale  valutauro  har  negative  indvirkninger  på 
udformningen  af en EF-prispolitik.  Det  er derfor  meningsløst  og uhensigtsmæssigt  at 
anvende  en ordning,  som  i stadig  ringere  grad  formår  at garantere  landbrugernes  ind-
komster. 
Udvalget  mener  derfor,  at det er absolut  nødvendigt  atter  at foretage  en undersøgelse  af 
et af den  fælles  landbrugspolitiks  grundlæggende  principper,  dvs.  prispolitikken. 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vil snarest  muligt  tilkendegive  sin holdning  til dette 
spørgsmål  gennem  en initiativudtalelse,  som  tilstilles  de besluttende  EF-instanser«. 
Begrundelse 
Situationen  er ganske  klart  alvorlig.  Som  det  fremgår  af udtalelsens  punkt  1, 3, 7, 9 og 14 
medfører  den  generelle  krise  og specielt  landbrugets  krise  ringere  sociale  vilkår  for producen-
terne.  Denne  udvikling  er ikke  i overensstemmelse  med  de målsætninger,  der  er nedfældet  i 
Romtraktatens  artikel  39 og 117. 
Resultatet  af afstemningen 
Stemte  for:  2, stemte  imod:  47, undlod  at stemme:  39. 
Følgende  tekst  i forslaget  til udtalelse  fra ordføreren  ændredes  som  følge  af et ændringsforslag, 
som blev  vedtaget  under  forhandlingerne: 
Punkt  2 
På baggrund  af denne  situation  understreger  afdelingen  den  fælles  landbrugspolitiks  betydning 
som en væsentlig  faktor  for Det  europæiske  økonomiske  Fællesskabs  integration. 
Resultatet  af afstemningen 
Stemte  for:  33, stemte  imod:  23, undlod  at stemme:  4. 
Udtalelse  om  »Forslag  til Rådets  forordning  (EØF)  om  ændring  af forordning  (EØF) 
nr. 2727/75  og (EØF)  nr.  1418/76  for  så vidt  angår  eksportrestitutioner  for  korn  og 
ris, der  eksporteres  i form  af varer,  som  ikke  omfattes  af traktatens  bilag  II« 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for  udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr.  C 10 af 12. januar  1978,  side  3. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  4. januar  1978  i medfør  af artikel  43 i traktaten  om  oprettelse  af 
Det europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
om det  nævnte  emne.