1.Indledning

Kommissionen gennemførte fra december 2017 til marts 2018 en bred høring af interessenter, herunder offentligheden, offentlige myndigheder med ansvar for naturbevarelse og landbrug, den akademiske verden, ikkestatslige miljøorganisationer, biavlssektoren, landbrugssektoren og andre sektorer inden for arealforvaltning. Nærværende rapport sammenfatter input fra følgende: i) en åben offentlig høring, hvor der blev indsamlet 66 000 svar, ii) en todages ekspertworkshop og iii) en høring af flere af Kommissionens ekspertgrupper og udvalg. Rapporten tager udgangspunkt i initiativets tre prioriterede områder som fastsat i køreplanen.

2.Resultaterne af høringsaktiviteterne

2.1.Prioritet I: Større viden om bestøvere

I forbindelse med den offentlige høring anså næsten alle respondenter (over 95 %) det for vigtigt at forbedre viden om bestøvere samt årsagerne til og konsekvenserne af faldet i deres bestand. Mens mindst to tredjedele af interessenterne inden for alle grupper anså tilbagegangen for bestøvere som alarmerende, mente de, at det er vigtigt at afhjælpe den videnmangel, der kan skjule problemets omfang.

En af de største mangler, der blev identificeret af eksperter under workshoppen, var manglen på data om tætheds- og bestandstendenserne for vilde bestøvere. De fremhævede behovet for en overvågningsproces i hele EU med henblik på at afhjælpe datamanglen. Eksperterne foreslog, at der skulle udvikles diverse værktøjer og tilgange til fremme af overvågningsprocessen, herunder DNS-stregkodning og maskinindlæring. Dette vil også kunne opnås ved i højere grad at få offentligheden inddraget i forskningen.

Næsten alle respondenter i den offentlige høring mente, at det var vigtigt at forske i truslerne mod bestøvere og følgerne af bestandsfaldet for de naturlige økosystemer og det menneskelige samfund. Under workshoppen fremhævede eksperterne behovet for yderligere forskning inden for de kombinerede effekter af forskellige trusler, inden for bestøverbestandenes modstandsdygtighed og inden for funktionelle forbindelser mellem bestøvere og bestøvede planter. De understregede endvidere behovet for at forbedre adgangen til data, navnlig vedrørende status for bestøverlevesteder, anvendelsen af landbrugsarealer samt landbrugsforvaltningen og anvendelsen af pesticider.

Forskermiljøet understregede helt generelt behovet for styrkede forskningskapaciteter, især i de EU-regioner, der har været genstand for begrænset forskning. Flere finansieringsinstrumenter blev identificeret som relevante. I den forbindelse blev EU’s rammeprogram for forskning og innovation anført som det vigtigste instrument.

2.2.Prioritet II: Bekæmpelse af årsagerne til tilbagegangen for bestøvere

Størstedelen af respondenterne i den offentlige høring (75 % inden for landbrugsfødevaresektoren og over 90 % inden for de andre grupper) vurderede den intensive landbrugsforvaltning og anvendelsen af pesticider som værende de største trusler mod bestøvere. Tre fjerdedele af respondenterne fra landbrugsfødevaresektoren anså disse trusler som afgørende årsager til faldet. Andelen var betydeligt større blandt de andre interessentgrupper (95 % eller mere). Andre trusler såsom urbanisering, forurening, invasive fremmede arter, sygdomme og klimaforandringer blev anset som afgørende af mindst halvdelen af respondenterne inden for de enkelte interessentgrupper. Privatpersonerne mente, at klimaforandringer og sygdomme spiller en større rolle end de andre interessentgrupper.

Respondenterne i den offentlige høring anførte følgende som de vigtigste tiltag til modvirkning af tilbagegangen blandt bestøvere: i) vurdering af de risici, pesticider medfører for bestøvere, og ii) støtte til deres levesteder, navnlig i landområder, både inden og uden for Natura 2000-områder. Størstedelen af respondenterne (som minimum halvdelen inden for hver interessentgruppe) anså det dog endvidere for vigtigt at modvirke andre trusler mod bestøvere, herunder ved at tilskynde den private sektor og lokalsamfundene til handling.

Workshopeksperternes fokus lå navnlig på genskabelsen og bevarelsen af bestøverlevesteder i land- og bylandskaber og på modvirkningen af trusler mod bestøvere som følge af pesticider. Størstedelen af eksperterne identificerede habitatdirektivet og EU’s fælles landbrugspolitik som nøgleinstrumenter for beskyttelsen og understøttelsen af bestøverlevesteder. Eksperterne var i høj grad enige om, at det spiller en afgørende rolle for skabelsen af et gunstig miljø for bestøvere i landområder at få landbrugerne involveret. De understregede endvidere byområdernes betydning og den brede infrastrukturs potentiale, herunder transport og energi, i forhold til at skabe levesteder og sikre deres forbindelse til det større landskabsbillede.

For at nedbringe truslen udgående fra pesticider fremhævede eksperterne behovet for at forbedre risikovurderingen og reducere bestøveres eksponering for pesticider. Eksperterne mente ligeledes, at det er vigtigt, at de vilde bestøverarter integreres i vurderingen, og at der inddrages eksplicitte foranstaltninger til nedbringelse af pesticidernes følger for bestøvere i henhold til EU’s direktiv om bæredygtig anvendelse af pesticider.

2.3.Prioritet III: Øget bevidstgørelse og styrket samarbejde og videndeling

Over 90 % af respondenterne i den offentlige høring fremhævede betydningen af at øge bevidstheden, at inddrage offentligheden i løsninger og fremme samarbejde og videndeling. Respondenterne understregede behovet for et EU-initiativ til støtte for indsatsen på nationalt, regionalt og lokalt plan. Der kom vidt forskellige forslag til, hvordan den brede udbredelse af viden skulle foregå, men interessenterne var i det store og hele enige om, at der er brug for en central vidensplatform med fri adgang.

Eksperterne understøttede i stor grad inddragelsen af offentligheden i forskningen og anerkendte den katalysatorrolle, uddannelsesinstitutionerne, herunder skoler og museer, kan spille i den henseende. Der eksisterer en række platforme til fremme af samarbejdet mellem interessenterne, men eksperterne mente, at samarbejdskapaciteten bør styrkes yderligere.

3.Konklusion

Der blev taget højde for alle bidrag til høringen. De vidt forskellige holdninger, der blev tilkendegivet, har dog betydet, at det endelige politiske dokument ikke nødvendigvis afspejler alle disse. Initiativet imødekommer det identificerede videnbehov gennem tiltag, der samler den eksisterende viden på området, ved at gøre den bredt tilgængelig, samtidig med at der frembringes ny viden for at afhjælpe manglerne. Initiativet modvirker endvidere veletablerede trusler mod bestøvere – både de direkte (intensiv landbrugsforvaltning og anvendelse af pesticider, invasive fremmede arter) og de indirekte (klimaforandringer, sygdomme og forurening). Initiativet styrker samarbejdet og bestræbelserne på alle niveauer for at sikre en koordineret EU-indsats til afhjælpning af problemet. Derudover ønsker initiativet at inddrage samfundet i bred forstand ved at fremme og støtte de tiltag, der træffes af offentligheden og den private sektor.