BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

Kommissionens meddelelse om EU’s politik for rumindustrien fra februar 2013 "Udnyttelse af potentialet for økonomisk vækst i rumsektoren"[1] fastslår, at et af målene for EU’s politik for rumfartsindustrien er at etablere et omfattende regelsæt for at forbedre den retlige kohærens og fremme etableringen af et europæisk marked for rumprodukter og -tjenester. Meddelelsen henviser i denne forbindelse navnlig til oprettelsen af et muligt lovgivningsmæssigt initiativ for produktion og formidling af højopløsningssatellitdata til kommercielle formål. I Rådets konklusioner af 30. maj 2013 om meddelelsen erkendes nødvendigheden af at undersøge de eksisterende retlige rammer med henblik på at fremme sikkerhed, bæredygtighed og økonomisk udvikling for rumaktiviteterne, og Kommissionen opfordres til at vurdere behovet for udvikling af en retlig ramme med henblik på at sikre et velfungerende indre marked.

I tråd med ovenstående er emnet for dette direktivforslag formidling af jordobservationssatellitdata i Unionen til kommercielle formål og navnlig spørgsmålet om definition og kontrol af højopløsningssatellitdata (HRSD) som en særlig kategori af data, der kræver et differentieret regelsæt ved formidling til kommercielle formål. Forslaget tager sigte på at sikre et velfungerende og veludviklet indre marked for højopløsningssatellitdataprodukter og -tjenester ved at etablere en gennemsigtig, retfærdig og sammenhængende retlig ramme på tværs af medlemsstaterne. Dette direktiv er nødvendigt, da der – når der ses bort fra formidlingen af data, der kan defineres som højtopløselige data, og som bør kontrolleres på grund af den højere risiko, som uautoriseret håndtering heraf kan indebære – ikke er udtrykkelige garantier på EU-retligt plan for, at kommercielle operatørers formidling af satellitdata er fri og ubegrænset inden for EU. Der er desuden ingen fælles tilgang på nationalt lovgivningsmæssigt plan til behandling af højopløsningssatellitdata og til tjenesteydelser og produkter hidrørende fra disse data. Dette fører til en opsplittet lovgivning i hele Europa, som er kendetegnet ved en mangel på sammenhæng, gennemsigtighed og forudsigelighed, og som derfor forhindrer markedet i at udvikle sit fulde potentiale. Da antallet af medlemsstater med højopløsningsdatakapacitet er stigende, vil dette sandsynligvis yderligere forværre problemet med opsplitning af gældende lovgivning, således at der skabes nye hindringer på det indre marked og større hindringer for konkurrenceevnen.

For at løse disse problemer skal dette forslag føre til en tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om formidling af satellitdata med henblik på at sikre en sammenhængende retlig ramme. Det vil bidrage til at mindske bureaukratiske barrierer for industrien og lette de foranstaltninger, der er nødvendige med henblik på at overholde lovfæstede krav. Forudsigeligheden for erhvervslivet vil forbedres, efterhånden som der er klarere betingelser for etablering og drift af virksomheder. Forretningsmæssige tab, der måtte opstå på grund af mangel på klare og forudsigelige betingelser for dataindsamling, vil blive reduceret, og nye forretningsmuligheder vil kunne realiseres. Der vil være betydelige positive virkninger ved etablering og drift af virksomheder, der leverer højopløsningssatellitdata, og ved salg af data.

2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

Over en periode på næsten to år har Kommissionen direkte eller gennem eksterne konsulenter hørt alle institutionelle aktører i medlemsstaterne og en lang række af aktørerne i den værdikæde, der er involveret i rummet og i geospatiale aktiviteter, om spørgsmål i forbindelse med dette forslag.

To undersøgelser, som Kommissionen har bestilt hos eksterne konsulenter, har analyseret den eksisterende retlige ramme for HRSD; de blev anvendt som input til Kommissionens konsekvensanalyse sammen med andre kilder. I undersøgelserne blev der konstateret indbyrdes afvigende regler og metoder til formidling af HRSD.

Eksperter fra Tyskland og Frankrig, som indtil nu er de eneste medlemsstater, der har vedtaget en særlig lovgivning på dette område til regulering af deres HRSD-tekniske kapacitet, har forsynet Kommissionen med nærmere oplysninger om de særlige reguleringssystemer, der er gennemført i deres respektive lande. Samtidig er de positivt indstillet over for til idéen om en fælles EU-ramme. En workshop med eksperter i rumjura i marts 2012 bekræftede, at der er en opsplittet retlig ramme vedrørende satellitdata i hele Europa. Mellem marts 2012 og oktober 2013 fremlagde Kommissionen flere gange sine overvejelser om HRSD for Ekspertgruppen vedrørende Europæisk Rumpolitik (Space Policy Expert Group - SPEG), som består af nationale rumeksperter. Spørgsmålene og mulighederne i forbindelse med et regulerende indgreb blev drøftet.

Der blev i juni og juli 2013 foretaget en høring af interessenter på basis af et onlinespørgeskema rettet til dataforhandlere og en offentlig høring for at indhente synspunkter fra dataleverandører og forhandlere.

De væsentligste konklusioner af disse høringer kan sammenfattes således:

– Repræsentanterne for industrien og navnlig dataforhandlerne bekræftede, at den eksisterende retlige ramme for distribution af satellitdata, herunder især HRSD, mangler gennemsigtighed, forudsigelighed og garantier for ligebehandling og derfor forhindrer markedet i at udvikle sit fulde potentiale. Et stort flertal mener, at foranstaltninger til at håndtere denne situation ville forbedre erhvervsklimaet.

– Medlemsstaterne er generelt åbne for vedtagelsen af en fælles EU-tilgang til formidling af satellitdata, som giver eksplicitte garantier for den frie omsætning af data med lav opløsning, især for at sikre en effektiv og integreret behandling af spørgsmål vedrørende sikkerhed og markedsspørgsmål vedrørende højtopløselige satellitdata. De foranstaltninger, der anvendes, bør være forholdsmæssige og sikre den nødvendige grad af sikkerhed. Medlemsstaterne har også understreget, at det endelige ansvar for beslutninger vedrørende sikkerhed skal forblive hos de nationale myndigheder.

Den konsekvensanalyse, der ledsager dette forslag, identificerer tre politiske løsningsmodeller — ud over referencescenariet — hvorved målene søges nået ved at skabe en retlig ramme for håndtering og formidling af jordobservationsdata i Den Europæiske Union: Løsningsmodel 1 - Referencescenariet, Løsningsmodel 2 - Henstillinger og retningslinjer, Løsningsmodel 3 - Basisretsakt og Løsningsmodel 4 - Udvidet retsakt.

De identificerede problemer, herunder manglen på gennemsigtighed, forudsigelighed og ligebehandling, skyldes manglen på en fælles definition af højopløsningssatellitdata, rammekriterier til at fastslå, om højtopløselige satellitdata bør anses for at være følsomme, og klare godkendelsesprocedurer, garantier for fri bevægelighed og tydelige krav for opnåelse af status som HRSD-dataleverandør. Alle disse løsningsmodeller, undtagen basisscenariet, forsøger at adressere disse spørgsmål. Forskellen mellem løsningsmodel 3 og 4 vedrører anvendelsesområdet, idet løsningsmodel 4 omfatter et element vedrørende autorisation af dataleverandører, som løsningsmodel 3 overlader til medlemsstaterne.

Løsningsmodel 3 er den foretrukne løsning, idet den indeholder et tilfredsstillende element af økonomiske, strategiske og sociale fordele samt en høj grad af effektivitet og nyttevirkning og samtidig giver medlemsstaterne så gode muligheder som muligt for at kontrollere dataleverandørvirksomheder på deres område.

3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET

Da initiativet indebærer harmonisering med henblik på at sikre det indre markeds oprettelse og funktion, er retsgrundlaget for direktivet artikel 114 i TEUF.

Denne traktatbestemmelse finder almindeligvis anvendelse i to forskellige situationer:

– situationer, hvor lovgivningen bidrager til fjernelsen af hindringer for udøvelsen af de grundlæggende frihedsrettigheder

– situationer, hvor lovgivningen bidrager til at fjerne mærkbar konkurrenceforvridning, der kan opstå fra forskellige nationale regler.

Retspraksis har sat den praktiske standard for vurdering af forslag i henhold til artikel 114 i TEUF, idet den har præciseret, at de foranstaltninger, der fremmes, reelt bør have til formål at forbedre vilkårene for det indre markeds oprettelse og funktion og, når alt tages i betragtning, kan have denne virkning.[2]

Nærværende forslag er i overensstemmelse med de krav, der følger af anvendelsen af artikel 114 i TEUF, af følgende grunde:

– For det første præciseres det med de udtrykkelige garantier for den frie bevægelighed for satellitdata med lav opløsning, at data, som falder uden for definitionen, bliver anset for "klar til omsætning", dvs. klar til fri formidling uden forsinkelser af forretningscyklussen (artikel 5).

– For det andet vil det med fastlæggelsen af fælles tekniske parametre for HRSD (artikel 4) være muligt at oprette et fælles anvendelsesområde for den avancerede retlige ramme og at afgrænse det indre marked for HRSD som en specifik komponent af markedet for jordobservation. Desuden vil afklaringen af, hvilken art eller kvalitet af satellitdata der eventuelt kunne skade sikkerhedsinteresser, og som derfor skal formidles ud fra hensynet til visse betingelser, give mulighed for at fastsætte de mest hensigtsmæssige proceduremæssige krav med henblik på at beskytte offentlige interesser.

– For det tredje tilstræber dette direktiv ved at sikre en bedre sammenhæng, gennemsigtighed og forudsigelighed i de retlige rammer ligeledes at fjerne/forebygge hindringer af nationalretlig karakter for den frie omsætning af HRSD i EU i overensstemmelse med retningslinjerne for screening eller godkendelse. Det forventes, at formidling af HRSD godkendt i overensstemmelse med dette direktiv, ikke kan revurderes, hindres eller begrænses efterfølgende, hvis formidlingen er i overensstemmelse med den foretagne screening eller godkendelse (artikel 6, stk. 3).

– For det fjerde omfatter dette forslag med henblik på positiv integration bestemmelser om de grundlæggende procedurer for formidling af HRSD, fremme af dataleverandørers lige og ikke-diskriminerende behandling af alle EU's dataforhandlere, forebyggelse af mulig konkurrenceforvridning og desuden forbedring af markedsmuligheder på HRSD-området (artikel 7 og artikel 8).

Den lovgivningsmæssige tilgang, der er valgt i forslaget, er en delvis harmonisering. Den bekræfter princippet om fri bevægelighed for satellitdata med lav opløsning, men tager kun sigte på et begrænset antal centrale reguleringselementer for nationale HRSD-lovgivninger, der er tilstrækkeligt veludarbejdede til at give mulighed for tilpasning.

Derfor er den påtænkte tilnærmelse af lovgivningerne begrænset under overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (artikel 5, stk. 3 og 4, i TEU).

Mere specifikt:

– Hvad angår nærhedsprincippet fastlægger forslaget EU's dimension ved en fælles tilgang til formidling af satellitdata inden for EU og en sondring mellem satellitdata med lav opløsning og satellitdata med høj opløsning på grundlag af de foreslåede tekniske definitioner. Forslaget fastsætter desuden en fælles transaktions- og metadatabaseret tilgang til vurdering af formidlingen af højopløsningssatellitdata og gennemsigtige procedurer, idet det overlades til medlemsstaterne at løse alle uregulerede spørgsmål i overensstemmelse med de nationale lovgivningsmæssige traditioner (f.eks. om licensbetingelser og kontrol af dataleverandører).

– Med hensyn til proportionalitet sikrer forslaget ved omhyggelig udvælgelse af de lovgivningsmæssige elementer, der skal tilpasses, at EU's indsats står i forhold til de identificerede problemer, og at de foranstaltninger, der er fastsat, er de bedst egnede til at nå de mål, der er fastlagt i artikel 1 i det foreslåede direktiv.

Under hensyntagen til det faktum, at den nationale lovgivning er tilstrækkelig i forbindelse med en række operationelle spørgsmål, og at medlemsstaters legitime sikkerhedsinteresser kan tillade en vis divergens i den nationale lovgivning, er det er blevet fremført, at en forordning, som fuldstændigt erstatter den eksisterende nationale lovgivning med en altomfattende EU-ordning, hverken er berettiget eller ønsket af medlemsstaterne.

Et direktiv ville derfor sikre den nødvendige lovgivningsmæssige fleksibilitet til at begrænse de lovgivningsmæssige foranstaltninger til harmonisering af kun de mest relevante og tilstrækkeligt velbegrundede grundlæggende regulerende elementer af ordningen for kommercialisering af jordobservationssatellitdata.

4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Dette forslag har ingen virkning for EU's driftsbudget. Vedlagte finansieringsoversigt viser de specifikke budgetmæssige virkninger.

2014/0176 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om formidling af jordobservationssatellitdata til kommercielle formål

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[3],

efter den almindelige lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kommissionens meddelelse af 28. februar 2013 om EU's politik for rumindustrien, "Udnyttelse af potentialet for økonomisk vækst i rumsektoren"[4] fastslår, at et af målene for EU's politik for rumfartsindustrien er at etablere et omfattende regelsæt for at forbedre den retlige kohærens og fremme etableringen af et europæisk marked for rumprodukter og -tjenester. Meddelelsen henviser i denne forbindelse navnlig til oprettelsen af et muligt lovgivningsmæssigt initiativ for produktion og formidling af højopløsningssatellitdata til kommercielle formål.

(2) I Rådets konklusioner af 30. maj 2013 om meddelelsen om EU's politik for rumindustrien erkendes nødvendigheden af at undersøge de eksisterende retlige rammer med henblik på at fremme sikkerhed, bæredygtighed og økonomisk udvikling for rumaktiviteterne, og Kommissionens hensigt om at vurdere behovet for udvikling af en retlig ramme vedrørende rummet med henblik på at sikre et velfungerende indre marked under hensyntagen til nærhedsprincippet hilses velkommen.

(3) Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1159/2013[5] giver mulighed for at udelukke data, der er specifikke for GMES og Copernicus, fra dette direktivs anvendelsesområde.

(4) Kommercielle operatørers formidling af højopløsningssatellitdata har indtil nu været reguleret individuelt af de medlemsstater, hvor de er registreret.

(5) Der har ikke været nogen fælles tilgang på nationalt lovgivningsmæssigt plan til behandling af højopløsningssatellitdata og tjenesteydelser og produkter hidrørende fra disse data. Dette fører til en opsplittet lovgivning i hele EU, som er kendetegnet ved en mangel på sammenhæng, gennemsigtighed og forudsigelighed, og som derfor forhindrer markedet i at udvikle sit fulde potentiale.

(6) Antallet af medlemsstater med højopløsningssatellitdatakapacitet er stigende, og de nationale lovgivninger er blevet mere og mere divergerende. Som følge heraf skaber den lovgivningsmæssige opsplitning nye barrierer for det indre marked og større hindringer for konkurrenceevnen.

(7) Med henblik på at løse disse problemer tager forslaget sigte på at sikre et velfungerende og veludviklet indre marked for højopløsningssatellitdata og heraf afledte produkter og tjenesteydelser ved at etablere en gennemsigtig, retfærdig og sammenhængende retlig ramme på tværs af EU. Tilnærmelsen af medlemsstaternes lovgivning om formidling af højopløsningssatellitdata for at sikre overensstemmelse for så vidt angår procedurerne til kontrol af formidlingen bør reducere de bureaukratiske barrierer for industrien og lette overholdelsen af lovgivningens krav. Direktivet vil forbedre mulighederne for at forudsige betingelserne for erhvervslivet, i og med at der er mere præcise betingelser for etablering og drift af virksomheder.

(8) Et velfungerende indre marked for højopløsningssatellitdata og afledte produkter og tjenesteydelser vil fremme udviklingen af en konkurrencedygtig EU-industri og ‑tjenesteydelsessektor for rummet, optimere mulighederne for EU's virksomheder for at udvikle og levere innovative jordobservationssystemer og -tjenester og fremme anvendelsen af højopløsningssatellitdata. Derfor er der behov for en fælles EU-standard for højopløsningssatellitdata, som også afspejler risiciene ved utilsigtet frigivelse af højopløsningssatellitdata.

(9) Med henblik på at indføre en fælles EU-standard for højopløsningssatellitdata bør der tilvejebringes en definition af højopløsningssatellitdata, som er baseret på den tekniske formåen i jordovervågningssystemet, dets sensorer og de sensorfunktioner, der anvendes til at frembringe jordobservationsdataene. Den tekniske formåen i jordovervågningssystemet, dets sensorer og dets sensorfunktioner, der bør tages i betragtning, er den spektrale opløsning, den spektrale dækning, den rumlige opløsning, den radiometriske opløsning, den tidsmæssige opløsning og den positionelle nøjagtighed. Definitionen bør være baseret på tilgængeligheden af lignende jordobservationsdata på de globale markeder og på den potentielle skade for EU's og medlemsstaternes interesser, herunder interne og eksterne sikkerhedsinteresser, som kan følge af formidling af jordobservationsdata. Denne definition tillader også identifikation af jordobservationssatellitdata, som ikke har høj opløsning, og den er grundlaget for at garantere den frie bevægelighed for disse data baseret på, at de ikke har potentiale til at skade ovennævnte interesser.

(10) Muligheden for at vurdere alle relevante variabler i formidlingen af højopløsningssatellitdata bør tillade en præcis vurdering, som fremmer anvendelsen af højopløsningssatellitdata og dermed skaber optimale kommercielle fordele for de involverede virksomheder. En vurdering af formidlingen er mere effektiv med hensyn til sikkerhed end en vurdering udelukkende baseret på selve højopløsningssatellitdataene.

(11) Screening af højopløsningssatellitdata ved hjælp af en særlig screeningprocedure, når de første gang markedsføres, bør garantere fremme af anvendelsen af højopløsningssatellitdata og styrkelse af markederne for jordobservation i EU og samtidig forhindre, at dette skader EU's eller en eller flere medlemsstaters interesser. I kriterierne for screeningen bør der tages hensyn til alle faktorer, der er relevante for udbredelsen af højopløsningssattelitdata for at sikre, at medlemsstaterne kan udforme de mest passende betingelser ved specifikationen af disse kriterier og ved at kombinere de udarbejdede standarder i den mest velegnede procedure. Kriterierne bør beskrive de metadata for den planlagte formidling, som sikrer, at screeningen kan ske uden vurdering af selve højopløsningssattelitdataene og derfor kan foretages forud for produktionen og formidlingen af dataene. Screeningproceduren bør navnlig ved sin gennemsigtighed og sin evne til at levere klare resultater, der tillader en hurtig og automatisk gennemførelse og dermed gør den til et effektivt filtreringssystem, virke fremmende for den kommercielle anvendelse af højopløsningssattelitdata og for de involverede virksomheder.

(12) For at sikre, at erhvervslivets behov og de administrative behov kan opfyldes på bedste og mest effektive måde, kan medlemsstaterne tillade, at screeningproceduren udføres af dataleverandøren selv eller af enhver anden relevant privat enhed.

(13) Mens visse kriterier og operationelle regler for screeningsproceduren i langt de fleste tilfælde bør muliggøre formidling af højopløsningssattelitdata, vil der stadig være behov for en godkendelsesprocedure, hvor der fra sag til sag foretages en grundig vurdering, som tager hensyn til alle forhold i den konkrete sag, med henblik på at fremme formidlingen af højopløsningssatellitdata. Dette direktiv indeholder en liste over de hensyn, hvormed et afslag kan være begrundet.

(14) I betragtning af de administrative procedurer, der er fastsat i medlemsstaterne for at efterkomme dette direktiv, og navnlig i lyset af godkendelsesproceduren, bør medlemsstaterne overholde princippet om retfærdig administrativ procedure.

(15) For at sikre fri omsætning af højopløsningssatellitdata, som stammer fra jordobservationssystemer, der drives fra tredjelande, er der i dette direktiv fastsat betingelser, under hvilke medlemsstaterne ikke bør forbyde, begrænse eller hindre fri omsætning af disse data.

(16) For at holde trit med den teknologiske udvikling og udbuddet på de globale markeder af højopløsningssatellitdata er der fastsat bestemmelser om en regelmæssig revision af dette direktiv.

(17) For at give Kommissionen mulighed for at overvåge gennemførelsesprocessen bør medlemsstaterne forpligtes til at give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige, for at Kommissionen kan vurdere udviklingen på EU-markedet for højopløsningssatellitdata.

(18) Dette direktiv berører ikke medlemsstaternes kompetence på området udenrigspolitik og national sikkerhed, og det bør heller ikke fortolkes på en måde, der forhindrer medlemsstaterne i at udøve deres kompetencer på dette område og i at tage hensyn til EU's sikkerheds- og udenrigspolitiske interesser.

(19) Bestemmelserne i dette direktiv bør ikke berøre anvendelsen af de generelle bestemmelser om aftaleret og enhver anden relevant lovgivning på andre områder, herunder konkurrenceret, intellektuel eller industriel ejendomsret, fortrolighed, handelshemmeligheder, databeskyttelse og forbrugerrettigheder.

(20) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF[6] bør finde anvendelse på tjenesteydelser i forbindelse med formidling af jordobservationssatellitdata med høj opløsning til kommercielle formål. I tilfælde af modstrid mellem en bestemmelse i direktiv 2006/123/EF og nærværende direktiv har bestemmelserne i nærværende direktiv forrang.

(21) Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på tjenester, der ydes mellem satellitoperatøren og dataleverandøren, som gør det muligt for sidstnævnte at få adgang til højopløsningssatellitdata. I det omfang, at dataleverandøren leverer en tjenesteydelse til jordobservationssystemet, skal tildelingen af den pågældende kontrakt til dataleverandøren være i overensstemmelse med gældende lovgivning om offentlige udbud.

(22) EU's lovgivning om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, særligt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF[7] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001[8] af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger, finder anvendelse.

(23) Målet for dette direktiv – at sikre det indre markeds funktion for jordobservationsdatas vedkommende – kan ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne, hvilket fremgår af de indbyrdes forskelle mellem de gældende nationale bestemmelser og opsplitningen af disse, men kan ud fra hensynet til en reducering af de bureaukratiske hindringer og en forbedring af betingelserne for virksomhederne bedre nås på EU-plan; derfor er det rimeligt, at Unionen træffer foranstaltninger på EU-plan i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går direktivet ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

(24) I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter[9] har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. I forbindelse med dette direktiv finder lovgiver, at fremsendelse af sådanne dokumenter er berettiget —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1 Formål og genstand

1) Formålet med dette direktiv er at etablere det indre marked for jordobservationsdata gennem harmonisering af visse regler for deres formidling.

2) Til det formål, der er beskrevet i stk. 1 i dette direktiv, fastsættes der regler og procedurer for formidling af jordobservationssatellitdata.

Artikel 2 Anvendelsesområde

1) Dette direktiv finder anvendelse på formidling af jordobservationsdata produceret af jordobservationssystemer.

2) Dette direktiv berører ikke formidlingen af jordobservationsdata produceret jordobservationssystemer, som er:

a) GMES-specifikke data i henhold til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1159/2013[10] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010[11], og som er omfattet af de respektive data- og informationspolitikker

b) Copernicus-specifikke missionsdata i henhold til [COM nr.][12] og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014[13], som er omfattet af data- og sikkerhedspolitikker for Copernicus.

3) Dette direktiv finder ikke anvendelse på formidling af satellitdata, jf. stk. 1, hvis en sådan formidling skal foretages af eller på vegne af og under tilsyn af EU eller en eller flere medlemsstater og er i forbindelse med sikkerhed og forsvar.

Artikel 3 Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

1) "jordobservationssystem": et orbitalt transportsystem, en satellit eller en konstellation af satellitter, som ved hjælp af en eller flere sensorer er i stand til at producere jordobservationsdata

2) "jordobservationsdata": data, der processeres på grundlag af signaler, der produceres af en eller flere sensorer fra et jordobservationssystem, samt oplysninger afledt heraf, uanset deres processeringstrin, type oplagring eller repræsentation

3) "højopløsningssatellitdata": jordobservationsdata som defineret i artikel 4

4) "dataleverandør": en fysisk eller juridisk person, som enten direkte eller via operatøren for et jordobservationssystem har adgang til højopløsningssattelitdata, som ikke har gennemgået de i artikel 7 og 8 fastsatte screenings- og godkendelsesprocedurer, og formidler disse efter anmodning fra kunden eller på eget initiativ

5) "sensor": en del af et jordobservationssystem, som registrerer elektromagnetiske bølger i ethvert spektralområde eller tyngdefelt til produktion af jordobservationsdata

6) "sensormodus": den måde, hvorpå en eller flere sensorer producerer jordobservationsdata med hensyn til en specifik erhvervelse af jordobservationsdata

7) "formidling": den handling, hvorved en dataleverandør gør højopløsningssatellitdata generet ved jordobservation tilgængelige for tredjemand

8) "følsom formidling": udbredelse, som i forskelligt omfang vil kunne skade EU's eller medlemsstaternes interesser, herunder deres interne og eksterne sikkerhedsinteresser.

Artikel 4 Definition af højopløsningssatellitdata

Højopløsningssatellitdata er defineret ud fra præcise tekniske specifikationer. Disse tekniske specifikationer er indeholdt i bilaget.

Artikel 5 Formidling af jordobservationsdata

Medlemsstaterne må ikke forbyde, begrænse eller på anden måde hæmme formidlingen eller den frie omsætning af andre data end højopløsningssatellitdata med den begrundelse, at formidlingen betragtes som følsom.

Artikel 6 Formidling af højopløsningssatellitdata

1) Medlemsstaterne sørger for, at ingen formidling af højopløsningssatellitdata, der produceres af et jordobservationssystem, der drives fra en medlemsstats område, gennemføres på deres område uden passende tilsyn fra de kompetente nationale myndigheder.

2) Medlemsstaterne sørger for, hvis der er en dataleverandør på deres område, at formidlingen af de i stk. 1 omhandlede data gennemføres i overensstemmelse med de i artikel 7 og 8 fastsatte screenings- og godkendelsesprocedurer.

3) Medlemsstaterne må ikke forbyde, begrænse eller hindre fri omsætning af højopløsningssatellitdata med den begrundelse, at formidlingen betragtes som følsom, når denne formidling er godkendt i overensstemmelse med de procedurer, der er fastsat i artikel 7 og artikel 8.

Artikel 7 Screeningsprocedure

1) Medlemsstaterne sørger for, at enhver formidling på deres område af de i artikel 6, stk. 1, omhandlede data underkastes en screeningprocedure.

2) Screeningproceduren skal afgøre, om formidlingen er ikke-følsom og kan udføres uden yderligere godkendelse, eller om formidlingen betragtes som følsom og kræver en godkendelse i henhold til artikel 8.

3) Screeningproceduren skal muliggøre en metadatabaseret forudgående undersøgelse og omfatter en gennemgang af følgende kriterier med hensyn til den planlagte formidling:

a) identiteten af den part, der anmoder om jordobservationsdataene

b) de personer og kategorier af personer, der kan få adgang til jordobservationsdataene

c) egenskaberne ved den information, repræsenteret ved jordobservationsdata, som fremkommer som et resultat af sensoranvendelse og processeringsmodus

d) målområdet for jordobservationsdataene

e) produktionstid for jordobservationsdata og tidsforsinkelse mellem dataproduktionen og den planlagte formidling

f) jordmodtagestationer, hvortil jordobservationsdataene skal overføres fra satellitten.

4) Medlemsstaterne skal angive de i stk. 3 fastsatte kriterier og fastlægge de operationelle regler for, hvordan de kombineres i screeningproceduren. Specifikationen af kriterierne og de operationelle regler skal foretages på grundlag af:

a) tilgængeligheden af lignende jordobservationsdata på de globale markeder

b) den potentielle skade for EU's eller medlemsstaternes interesser, herunder interne og eksterne sikkerhedsinteresser, ved formidlingen af jordobservationsdataene.

5) Medlemsstaterne sørger for, at kriterierne og de operationelle regler er offentligt tilgængelige, er beskrevet og fastsat på en ikke-diskriminerende måde og ikke fører til vilkårlighed med hensyn til, om formidlingen anses for at være følsom eller ikke-følsom.

6) Medlemsstaterne skal udpege en velegnet privat eller offentlig enhed, der har ansvaret for at gennemføre screeningproceduren. Denne enhed skal meddele resultatet af screeningproceduren til den anmodende part uden unødig forsinkelse.

Artikel 8 Godkendelsesprocedure

1) Medlemsstaterne fastsætter en godkendelsesprocedure, hvorved formidling, som betragtes som følsom i henhold til den screeningprocedure, der er fastsat i artikel 7, kan godkendes af den kompetente nationale offentlige myndighed.

2) For så vidt angår stk. 1 skal en dataleverandør, der er interesseret i en følsom formidling, indgive en ansøgning til den kompetente nationale myndighed.

3) Den kompetente nationale myndighed kan afvise anmodningen om godkendelse af formidling af højopløsningssatellitdata, hvis den mener, at formidlingen kan kan være i strid med et eller flere af følgende hensyn:

a) EU's eller en medlemsstats væsentlige sikkerhedsinteresser

b) EU's eller en medlemsstats grundlæggende udenrigspolitiske interesser

c) EU's eller en medlemsstats væsentlige interesser for så vidt angår offentlig sikkerhed.

4) Hvis den kompetente nationale myndighed fastslår, at ingen af de i stk. 3 anførte grunde til at afvise anmodningen gør sig gældende, godkender myndigheden den pågældende formidling.

5) Ved godkendelsen af anmodningen kan den kompetente nationale myndighed indføre visse betingelser for at sikre overensstemmelsen med de i stk. 3 fastsatte mål. Sådanne betingelser skal være baseret på objektive kriterier og må ikke være diskriminerende.

6) Når den kompetente nationale myndighed godkender anmodningen, kan den dog beslutte at høre den kompetente nationale myndighed i den medlemsstat, der er berørt af den første formidling af højopløsningssatellitdataene.

7) Medlemsstaterne kan ved en enkelt administrativ procedure godkende formidling af data med regelmæssige mellemrum eller data, som repræsenterer store målområder.

8) Medlemsstaterne sikrer, at den kompetente nationale myndighed træffer den i stk. 3 nævnte afgørelse snarest muligt og senest syv dage efter at have modtaget den i stk. 2 nævnte ansøgning. Den kompetente nationale myndighed meddeler denne afgørelse til dataleverandøren.

9) Medlemsstaten giver mulighed for at appellere en afgørelse truffet af den kompetente nationale myndighed, der er omhandlet i stk. 3 og 5.

10) Medlemsstaterne kan opkræve afgifter for de anmodninger, der er omhandlet i stk. 2, så længe disse er rimelige og står i et rimeligt forhold til den kompetente nationale myndigheds omkostninger ved godkendelsesproceduren.

Artikel 9 Højopløsningssatellitdata fra tredjelande

Medlemsstaterne må ikke forbyde, begrænse eller hindre fri omsætning af højopløsningssatellitdata fra jordobservationssystemer, der drives fra tredjelande, med den begrundelse, at formidlingen betragtes som følsom, i tilfælde, hvor omsætningen af højopløsningssattelitdata er blevet godkendt og er underlagt effektivt tilsyn af den kompetente nationale myndighed i den medlemsstat, hvor den dataleverandør, der formidler højopløsningssattelitdata fra et tredjeland, er etableret.

Artikel 10 Kompetente nationale myndigheder

1) Medlemsstaterne udpeger en kompetent national myndighed eller kompetente nationale myndigheder, som har ansvar for anvendelsen af dette direktiv.

2) Den kompetente nationale myndighed skal med henblik på anvendelsen af artikel 8 være den kompetente nationale myndighed i den medlemsstat, hvor dataleverandøren etableret.

Artikel 11 Rapportering fra medlemsstaterne

1) Medlemsstaterne sender følgende oplysninger til Kommissionen:

a) en liste over de jordobservationssystemer, der producerer højopløsningssatellitdata, der drives fra deres område, og de respektive satellitoperatører

b) en liste over dataleverandører på deres område

c) de udpegede kompetente nationale myndigheder, der er omhandlet i artikel 10.

2) Medlemsstaterne sender hvert år Kommissionen statistiske oplysninger om den i artikel 7 nævnte screeningprocedure og godkendelsesproceduren i artikel 8, herunder følgende oplysninger:

a) det samlede antal screenede dataoverførsler

b) den procentvise andel af screeningprocedurer, der resulterer i afgørelser om henholdsvis ikke-følsomme formidlinger og følsomme formidlinger

c) den procentvise andel af parter, der anmoder om jordobservationsdata i henhold til artikel 7, stk. 3, litra a), fra henholdsvis indenlandske kilder, fra udenlandske kilder inden for Unionen og fra tredjelande

d) det samlede antal ansøgninger om godkendelse

e) den procentvise andel af afslag på anmodninger om tilladelse til formidling.

3) Medlemsstaterne stiller de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, til rådighed i elektronisk format.

Artikel 12 Revision

Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af dette direktiv senest tre år efter udløbet af den i artikel 13 omhandlede gennemførelsesperiode.

Artikel 13 Gennemførelse

1) Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2017. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

2) Disse bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

3) Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 14 Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 15 Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

FORENKLET FINANSIERINGSOVERSIGT

(anvendes i forbindelse med interne kommissionsafgørelser af generel betydning med budgetmæssig virkning for bevillinger af administrativ art eller for menneskelige ressourcer, hvis det ikke ville være hensigtsmæssigt at anvende en anden type finansieringsoversigt – artikel 27 i de interne regler)

1 Udkastets betegnelse:

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om formidling af jordobservationssatellitdata til kommercielle formål

2 Politikområde(r) og dermed forbundne ABB-aktivitet(er):

Politikområde: Rummet og det indre marked.

ABB: Menneskelige ressourcer og andre administrationsudgifter.

3 Retsgrundlag

¨ Administrativ uafhængighed X Andet ( angiv nærmere ): Artikel 114 i TEUF

4 Beskrivelse og begrundelse:

I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om EU's politik for rumindustrien fra februar 2013, "Udnyttelse af potentialet for økonomisk vækst i rumsektoren", har GD ENTR udarbejdet et forslag til et direktiv om formidling af jordobservationssatellitdata til kommercielle formål. Direktivet tager sigte på at sikre et velfungerende og veludviklet indre marked for kommercielle satellitdataprodukter og -tjenester ved at etablere en gennemsigtig, forudsigelig og sammenhængende retlig ramme på tværs af medlemsstaterne.

5 Varighed og anslået finansiel virkning:

5.1 Gennemførelsesperiode:

¨ Afgørelse af begrænset varighed: afgørelse gyldig fra [dato] til [dato]

X Afgørelse af ubegrænset varighed: gældende fra 1.1.2015

5.2 Forventet indvirkning på budgettet:

Udkastet til afgørelse medfører

¨ besparelser

X yderligere omkostninger (præciser i givet fald det eller de relevante udgiftsområder i den flerårige finansielle ramme): Udgiftsområde 5

Udfyld tabellen i bilaget vedrørende anslået finansiel virkning for bevillinger af administrativ art eller for menneskelige ressourcer. Hvis udkastet til afgørelse er af ubegrænset varighed, skal udgifterne angives for hvert indkøringsår og derefter for hvert år med normal arbejdsgang (i kolonnen "I alt/årlige udgifter").

5.3 Tredjeparters bidrag til finansieringen af udkastet til afgørelse:

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller med andre organer (oplys hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor over beløbet for denne samfinansiering.

Bevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

|| År n || År n+1 || År n+2 || År n+3 || År n+4 || År n+5 || År n+6 || I alt

Kilden til/organet bag samfinansieringen angives || || || || || || || ||

Samfinansierede bevillinger I ALT || || || || || || || ||

5.4 Nærmere forklaring af tallene:

De gennemsnitlige udgifter til personale kan ses nederst på side http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html

Forslaget har ingen budgetmæssige konsekvenser for så vidt angår operationelle bevillinger eller bevillinger til administrativ gennemførelse. De budgetmæssige konsekvenser er begrænset til menneskelige ressourcer og andre administrative udgifter afholdt af Kommissionen med henblik på at sikre gennemførelsen af dens forpligtelser i henhold til det foreslåede juridiske instrument, dvs. overvågning, evaluering og, hvis det er relevant, ændringer eller ajourføringer af retsakterne. Samlet set er de budgetmæssige konsekvenser små, og de vil i FFR 2014-2020 være begrænset til ca. 0,3 mio. EUR.

6 Forenelighed med den nuværende flerårige finansielle ramme:

X Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

¨ Forslaget kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme.

¨ Forslaget kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres[14].

7 Besparelsernes eller de yderligere omkostningers indvirkning på ressourcefordelingen:

X Ressourcerne skal tilvejebringes ved intern omfordeling mellem afdelinger.

¨ Ressourcerne er forhåndsallokeret de pågældende afdeling(er).

¨ Der skal ansøges om ressourcerne i forbindelse med den næste tildelingsprocedure.

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via bevillingen til det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige bevillingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

BILAG:

ANSLÅET FINANSIEL VIRKNING (besparelser eller yderligere omkostninger) FOR BEVILLINGER AF ADMINISTRATIV ART ELLER FOR MENNESKELIGE RESSOURCER

FTÆ = Fuldtidsækvivalenter XX er det omhandlede politikområde eller udgiftsområde i mio. EUR (3 decimaler)

FTÆ/år || År || År || År || År || År || År || År || I alt

N (2014) || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6

Udgiftsområde 5 || FTÆ || bevill. || FTÆ || bevill. || FTÆ || bevill. || FTÆ || bevill. || FTÆ || bevill. || FTÆ || bevill. || FTÆ || bevill. || ||

Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og/eller midlertidigt ansatte)

XX 01 01 01 (Hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || || || || || || || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 1 AD || 0,132

XX 01 01 02 (Delegationer) || || || || || || || || || || || || || || || ||

Eksternt personale ||

XX 01 02 01 (Samlet bevillingsramme) || || || || || || || || || || || || || || || ||

XX 01 02 02 (Delegationer) || || || || || || || || || || || || || || || ||

Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || || || || || || || || || ||

Subtotal – Udgiftsområde 5 || || || || || || || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 0,25 || 0,033 || 1 || 0,132

Uden for udgiftsområde 5 ||

Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og/eller midlertidigt ansatte)

XX 01 05 01 (Indirekte forskning) || || || || || || || || || || || || || || || ||

10 01 05 01 (Direkte forskning) || || || || || || || || || || || || || || || ||

Eksternt personale

XX 01 04 yy || || || || || || || || || || || || || || || ||

— Hovedsædet || || || || || || || || || || || || || || || ||

— Delegationer || || || || || || || || || || || || || || || ||

XX 01 05 02 (Indirekte forskning) || || || || || || || || || || || || || || || ||

10 01 05 02 (Direkte forskning) || || || || || || || || || || || || || || || ||

Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || || || || || || || || || ||

Subtotal – Uden for udgiftsområde 5 || || || || || || || || || || || || || || || ||

I ALT || || || || || || || || || || || || || || || ||

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via tildelingen til det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige bevillingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

Andre administrative bevillinger XX er det omhandlede politikområde eller udgiftsområde i mio. EUR (3 decimaler)

|| År || År || År || År || År || År || År || I ALT

n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6

Udgiftsområde 5 || || || || || || || ||

Hovedsædet: || || || || || || || ||

XX 01 02 11 01 - Tjenesterejser og repræsentationsudgifter || || || || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,016

XX 01 02 11 02 - Møder og konferencer || || || || || || || ||

XX 01 02 11 03 - Udvalg || || || || || || || ||

XX 01 02 11 04 - Undersøgelser og høringer || || || || || || || 0,15 || 0,15

XX 01 03 01 03 – IKT-udstyr[15] || || || || || || || ||

XX 01 03 01 04 – IKT-tjenester2 || || || || || || || ||

Andre budgetposter (præciser om nødvendigt) || || || || || || || ||

Delegationer: || || || || || || || ||

XX 01 02 12 01 – Tjenesterejser, konferencer og repræsentationsudgifter || || || || || || || ||

XX 01 02 12 02 - Videreuddannelse af personale || || || || || || || ||

XX 01 03 02 01 – Udgifter til køb og leje mv. || || || || || || || ||

XX 01 03 02 02 Udstyr, inventar, forsyninger og tjenesteydelser || || || || || || || ||

Subtotal – Udgiftsområde 5 || || || || 0,004 || 0,004 || 0,004 || 0,154 || 0,166

Uden for udgiftsområde 5 || || || || || || || ||

XX 01 04 yy – Udgifter til teknisk og administrativ bistand (omfatter ikke eksternt personale) finansieret over aktionsbevillinger (tidligere BA-poster) || || || || || || || ||

— Hovedsædet || || || || || || || ||

— Delegationer || || || || || || || ||

XX 01 05 03 - Andre administrationsudgifter – indirekte forskning || || || || || || || ||

XX 01 05 03 - Andre administrationsudgifter – direkte forskning || || || || || || || ||

Andre budgetposter (præciser om nødvendigt) || || || || || || || ||

Subtotal – Uden for udgiftsområde 5 || || || || || || || ||

I ALT || || || || 0,037 || 0,037 || 0,037 || 0,187 || 0,298

De nødvendige personalemæssige og administrative ressourcer vil blive dækket via tildelingen til det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige bevillingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

[1] COM(2013) 108 final.

[2] Sag C–380/03 Tobacco Advertising II, Sml. 2006-I, s. 11573, præmis 80 og 81.

[3] EUT C […] af […], s. […].

[4] COM(2013) 108 final.

[5] Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1159/2013 af 12. juli 2013 om indføjelse af bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) vedrørende etablering af registrerings- og licensbetingelser for GMES-brugere og fastsættelse af kriterier for begrænsning af adgang til specialiserede GMES-data og informationer fra GMES-tjenesterne (EUT L 309 af 19.11.2013, s. 1).

[6] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12.12.2006 om tjenesteydelser i det indre marked (EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36).

[7] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).

[8] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).

[9] EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

[10] Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1159/2013 af 12. juli 2013 om indføjelse af bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) vedrørende etablering af registrerings- og licensbetingelser for GMES-brugere og fastsættelse af kriterier for begrænsning af adgang til specialiserede GMES-data og informationer fra GMES-tjenesterne (EUT L 309 af 19.11.2013, s. 1).

[11] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 af 22. september 2010 om det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) og dets første operationelle aktiviteter (2011-2013) (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 1).

[12]

[13] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 377/2014 af 3. april 2014 om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010 (EUT L 122 af 24.4.2014, s. 44).

[14] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale (for perioden 2007-2013).

[15] IKT: Informations- og kommunikationsteknologi

BILAG Tekniske specifikationer

De tekniske specifikationer, der er omhandlet i artikel 4, består af enhver af følgende kapabiliteter for det europæiske jordovervågningssystem, dets sensorer og sensormodi til produktion af jordobservationsdata:

a) med en rumlig opløsning (evnen til at detektere og differentiere geometriske strukturer i alle rumlige retninger) på 2,5 meter eller derunder

b) i 8-12 mikrometer-spektralområdet (termisk infrarød) med en rumlig opløsning på 5 meter eller derunder

c) i 1 millimeter-1 meter-spektralområdet (mikrobølge) med en rumlig opløsning på 3 meter eller derunder

d) med et antal spektrale kanaler > 49 (hyperspektrale sensorer) og en rumlig opløsning på 10 meter, eller

e) med en iboende positionsnøjagtighed på 5 meter eller derunder.