3. Forberedelse af Det Europæiske Råds møde i Stockholm (23.-24. marts 2001)
B5-0175, 0177, 0178, 0179 og 0181/2001
Europa-Parlamentets beslutning om forberedelse af Det Europæiske Råd i Stockholm
Europa-Parlamentet,
Odash der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23.-24. marts 2000,hvori Den
Europæiske Union satte sig det strategiske mål »at blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske
videnbaserede økonomi i verden,en økonomi,der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere
og bedre job og større social samhørighed«,
Odash der henviser til de efterfølgende lovgivningsmæssige forslag og til de forskellige dokumenter,som
Kommissionen og Rådet har forelagt Det Europæiske Råd,navnlig Kommissionens sammenfattenderapport »Realising the European Union’s potential: consolidating and extending the Lisbon strategy«(realisering af Den Europæiske Unions potentiel Odash konsolidering og udvidelse af Lissabon-strategien)(KOM(2000) 594),
A. der henviser til,at retningslinjerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon er baseret på en styrkelse af den
sociale markedsøkonomi ved hjælp af bæredygtig vækst og strukturreformer,fuld beskæftigelse ogsocialpolitik,som skal supplere hinanden med kumulative fordele for hvert af de politiske områder,
B. der henviser til,at Det Europæiske Råd i Stockholm vil være det første af de årlige møder til sikring af
generel kohærens og effektiv overvågning af fremskridtene hen imod det strategiske mål,og at strate-gien fra Lissabon derfor må ajourføres i Stockholm,
C. der påpeger,at EU nok har gjort fremskridt i ren økonomisk forstand,men endnu ikke har formået at
gøre økonomien bæredygtig,som det kræves i EF-traktatens artikel 6,hvilket ville kræve,at denøkonomiske politik,socialpolitikken og miljøpolitikken blev grebet an ud fra ønsket om at finde enhelhedsløsning,
Generelle overvejelser med hensyn til den strategi og de mål, der vedtoges i lissabon
1. støtter det politiske budskab i Kommissionens sammenfattende rapport om,at medlemsstaterne må
slå bro over kløften mellem de tilsagn,der blev indgået i Lissabon,og deres indfrielse i praksis; under-streger i denne forbindelse,at det stadig vil være vigtigt,at vi fortsætter med en afbalanceret og indbyrdesforbundet »policymix«,hvor fremskridt inden for hvert politisk område støtter hinanden indbyrdes;
2. forventer derfor,at Det Europæiske Råd vil indtage en selvkritisk holdning i Stockholm; understreger
i denne forbindelse,at det stadig er vigtigt at vi fastholder det samlede mål på 3 % vækst og målet fuldbeskæftigelse ved hjælp af makroøkonomisk stabilitet og stimulerende vækstfaktorer;
3. opfordrer Det Europæiske Råd til i lyset af dets vurdering at koncentrere sig om at nå håndgribelige
resultater,for så vidt angår en afbalanceret proces for liberalisering og strukturreformer,samt et forbedret
erhvervsklima,flere og bedre job,bedre uddannelse og erhvervsuddannelse og øget social samhørighed;
4. mener,at den økonomiske og sociale indfaldsvinkel i Lissabon-strategien bør omfatte miljøaspektet
for alle berørte områder af politikken (»mainstreaming«); kræver derfor,at der skabes et velfunderet analy-tisk grundlag for vurdering af miljøvirkninger med henblik på opnåelse af en bæredygtig udvikling;
5. fraråder,at der fastsættes for mange mål,som måske vil vise sig ikke blot at være modsætningsfyldte
eller at fremkalde urimelige virkninger,men også at tjene til at begrænse medlemsstaternes manøvremargini forbindelse med bestræbelserne på at nå det strategiske mål; opfordrer Det Europæiske Råd og medlems-staterne til at rette sig efter Kommissionens forslag om 28 strukturindikatorer plus syv generelle økono-miske baggrundsindikatorer; kræver imidlertid en årlig ajourføring og kvalitativt bedre oplysninger,somgiver et fuldstændigt billede af den økonomiske udvikling og sociale samhørighed;C 343/258 DA 5.12.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 15. marts 2001
6. mener,at statistiske indikatorer og benchmarking kan være nyttige redskaber i bestræbelserne på at
gøre Europa mere dynamisk,men understreger,at den byrde vedrørende statistikker,der pålæggeserhvervslivet og økonomien,bør begrænses; forventer derfor,at der inden for den nærmeste fremtid udvik-les en modulordning for statistisk regnskabsføring;
7. forventer i denne forbindelse,at de vigtigste økonomiske og beskæftigelsespolitiske instrumenter,
navnlig de overordnede økonomiske retningslinjer,rapporten om det indre markeds funktion (Cardiff-rapporten) og de europæiske retningslinjer for beskæftigelse vil blive ændret i lyset af de årlige retnings-linjer fra Det Europæiske Råd i foråret;
Økonomiske reformer
8. understreger stabilitets- og vækstpagtens betydning for opretholdelsen af en konstant vækst,lav infla-
tion og sunde offentlige finanser i alle medlemsstaterne,da det er lettere at gennemføre reformer,når detgår godt økonomisk;
9. mener derfor,at offentlige og private investeringer i infrastrukturer af høj kvalitet er vigtige for at
skabe en konkurrencedygtig og dynamisk,videnbaseret økonomi; kræver derfor henstillinger om anven-delsen,kvaliteten og den nødvendige omdirigering af de offentlige udgifter,hvormed der ydes et bidrag tilen bæredygtig økonomisk udvikling og beskæftigelse;
10. opfordrer Det Europæiske Råd til at sørge for,at de spørgsmål vedrørende det indre marked,der
ligger til behandling i Rådet,bliver betragtet som hastesager; Det Europæiske Råd bør pålægge Rådet straksat nå frem til en fælles holdning vedrørende frister for den endelige gennemførelse af det indre marked forposttjenester,elektricitet og gas; opfordrer det endvidere samtidig indtrængende til at vurdere de miljø-mæssige og sociale følger;
11. understreger,at det indre marked må gennemføres,og at det private initiativ må fremmes,ikke
hæmmes unødigt gennem regulering,beskatning og lovgivning; minder på baggrund af Kommissionensinterimsrapport om en begrænsning af lovgivningsbestemte byrder (gennem vurderinger af indvirkningenpå erhvervslivet osv.) Det Europæiske Råd om forpligtelserne i det europæiske charter for små virksomhe-der,som det gav sin tilslutning til i juni 2000;
Modernisering af arbejdsmarkedet
12. glæder sig over,at der i de seneste tre år skønsmæssigt er skabt 2, 6 mio. nye arbejdspladser,men
understreger,at arbejdsløshedsniveauet fortsat er uacceptabelt højt,især i de fleste større medlemsstater;forventer derfor,at Det Europæiske Råd i Stockholm fastlægger specifikke tidsplaner for udestående ognødvendige initiativer,såsom ambitiøse mellemfristede mål for en betydelig vækst i beskæftigelsen;
13. støtter Kommissionens forslag om nedsættelse af en arbejdsgruppe på højt niveau,som skal have til
opgave at undersøge grænseoverskridende mobilitet; medlemskab af denne arbejdsgruppe skal være bredtbaseret,således at den kan foreslå praktisk gennemførlige fremgangsmåder til tackling af de største mobili-tetshindringer og skattebyrden på arbejdskraften samt til at reducere arbejdsløsheden for navnlig langtids-arbejdsløse,kvinder,unge,handicappede og ældre arbejdstagere ved hjælp af passende foranstaltninger,som allerede er indkredset af Parlamentet og Kommissionen;
14. bemærker med tilfredshed,at en forbedring af beskæftigelseskvaliteten vil hjælpe med til at sikre,at
både kvinder og personer,der nærmer sig den traditionelle pensionsalder,kan forblive på arbejdsmarkedet,hvilket vil bidrage væsentligt til økonomisk vækst; mener,at tilpasningen af Fællesskabets lovgivnings-ramme vedrørende nye former for arbejde (telearbejde,hjemmearbejde,deltidsarbejde,tidsbegrænsede kon-trakter og atypisk arbejde generelt,herunder selvstændig erhvervsvirksomheder) skal prioriteres for atkombinere fleksibilitet og sikkerhed på et nyt europæisk arbejdsmarked;
15. forventer,at der ligeledes vil blive ydet demografiske tendenser og situationen på det europæiske
arbejdsmarked stor opmærksomhed ved at udvikle relevante nationale og europæiske lovgivningsrammerog analytiske rammer for moderniseringen af pensionsordningerne under hensyntagen til juridiske,skatte-mæssige,forsikringsmæssige og sociale aspekter,og at en bedre forening af familie- og arbejdsliv ligeledesbør tilstræbes;5.12.2001 DA C 343/259 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 15. marts 2001
Innovation og uddannelse
16. beklager ligesom Kommissionen den langsomme udvikling med hensyn til f.eks. fællesskabspatentet
og strategien for livslang uddannelse; opfordrer Det Europæiske Råd til at komme ud af dødvandet for såvidt angår anden fase af Galileo (det europæiske satellitnavigationssystem) og til at behandle spørgsmåletom statsstøtteordninger,som er udformet med det formål at fremme risikokapital;
17. er med hensyn til informationsteknologi enig i,at alle elementer i telekommunikationspakken,her-
under eEurope-handlingsplanen,skal vedtages i indeværende år; henstiller indtrængende,at der gøres frem-
skridt inden for bioteknologi,selv om Det Europæiske Råd må erkende,at der rejser sig visse moralske ogetiske spørgsmål i forbindelse med anvendelsen af nogle af disse teknologier,som et af Parlamentets mid-lertidige udvalg vil aflægge rapport om;
18. gør opmærksom på nødvendigheden af,som vigtige bestanddele af den nye økonomi,at koordinere
forskningsaktiviteter og -foranstaltninger med en aktiv rolle for Kommissionen; der skal træffes specifikkeforanstaltninger til udvikling af et net af europæiske forskningscentre og til at lette spredningen og udveks-lingen af forskningsresultater,som bidrager til livskvaliteten,samt til at øge den del af bruttonationalpro-duktet,der anvendes til forskning og udvikling,til mindst 3 %;
19. beklager med hensyn til de fremtidige målsætninger for uddannelsessystemerne,at det ikke fik
mulighed for at fremsætte kommentarer til Kommissionens og Rådets rapporter; går ind for,at uddannel-sessystemerne og systemerne for livslang uddannelse styrkes på en måde,der gør dem mere lydhøre overfor den enkeltes behov; det er ønskeligt,at der findes en lang række forskellige offentlige og privateuddannelsesinstitutioner,således at adgangen til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet lettes foralle;
20. understreger,hvor vigtigt det er,at der udvikles en omfattende politik på områder som information,
ny teknologi og kommunikation,som fremmer infrastruktur af høj kvalitet,begunstiger konkurrencedygtigvækst,adgang og valg med det mål at undgå en »digital opdeling« i et dynamisk videnbaseret samfund;
Social samhørighed
21. opfordrer Det Europæiske Råd til at genvinde det tabte moment,for så vidt angår moderniseringen
af den europæiske sociale model,ved at anvende metoder til udvikling af private og offentligt finansieredeløsninger,som gensidigt supplerer hinanden,med henblik på opnåelse af social samhørighed;
22. mener med hensyn til social udstødelse og fattigdom,at indsatsen må ligge i forlængelse af Den
Europæiske Sociale og Arbejdsmarkedspolitiske Dagsorden og inden for den nye åbne koordinerings-metode,hvilket må føre til forbedrede politikker og strukturer til løsning af de problemer,som unge og
mindre gunstigt stillede personer såsom handicappede,ældre og lovligt fastboende immigranter støder på;
23. opfordrer Det Europæiske Råd til at sørge for,at nationale og regionale myndigheder påbegynder
en vurdering af det nuværende strukturfondssystem,således at der kan indledes drøftelser med Parlamentetog Kommissionen om fastlæggelsen af de grundlæggende principper for en samhørighedspolitik i en udvi-det Union;
24. anmoder Det Europæiske Råd om at fremme iværksættelsen af særforanstaltninger til støtte for
regionerne i EU’s yderste periferi;
Perspektiverne efter stockholm
25. mener,at Det Europæiske Råd i Stockholm og de efterfølgende forårssamlinger i Det Europæiske
Råd må fortsætte ad den vej,der blev udstukket i Lissabon,og udvide projektet til at omfatte ansøgerlan-dene;
26. opfordrer Det Europæiske Råd til,med det formål at skabe forudsætningerne for at opfylde de
strategiske målsætninger,at følge eksemplet i Kommissionens sammenfattende rapport og vedtage enmere struktureret arbejdsmetode med henblik på at forbedre samarbejdet mellem fællesskabsinstitu-tionerne,i hvilken forbindelse Parlamentet må tillægges en fuldgyldig rolle;C 343/260 DA 5.12.2001 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 15. marts 2001
27. opfordrer Det Europæiske Råd og Kommissionen til inden hver forårsamling at indlede en omfat-
tende høringsprocedure for at lytte til repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter og det civile samfund ialle medlemsstaterne; mener,at arbejdsmarkedets parter kunne spille en vigtigere rolle med hensyn tilgennemførelsen af denne strategi ved at indlede forhandlinger på EU- plan og nationalt plan;
*
**
28. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd,Kommissionen,Rådet samt
medlemsstaternes og ansøgerlandenes regeringer og parlamenter.
4. Forebyggelse af konflikter og krisestyring
B5-0172/2001
Europa-Parlamentets beslutning om styrkelse af Unionens kapacitet til forebyggelse af konflikter
og de civile aspekter ved krisestyring
Europa-Parlamentet,
Odash der henviser til sin henstilling af 10. februar 1999 om oprettelse af et europæisk civilt fredskorps (1),
Odash der henviser til sin beslutning af 15. juni 2000 om gennemførelse af en fælles europæisk sikkerheds-
og forsvarspolitik med henblik på Det Europæiske Råds møde i Feira (2),
Odash der henviser til sin beslutning af 30. november 2000 om oprettelse af en fælles europæisk sikkerheds-
og forsvarspolitik efter Køln og Helsinki (3),
Odash der henviser til sin holdning af 17. januar 2001 om forslag til Rådets forordning om oprettelse af en
beredskabsordning (KOM(2000) 119 Odash C5-0272/2000 Odash 2000/0081(CNS)) (4),
Odash der henviser til rapporten fra generalsekretæren/den højtstående repræsentant for FUSP og Kommis-
sionen,om hvordan sammenhængen og effektiviteten i EU’s indsats kan forbedres med henblik påkonfliktforebyggelse,som blev forelagt på Det Europæiske Råds møde i Nice,
Odash der henviser til Rådets afgørelse af 22. maj 2000 om nedsættelse af et udvalg vedrørende de civile
aspekter af krisestyring (
5),
Odash der henviser til Rådets afgørelser af 22. januar 2001 om oprettelse af FESFP’s endelige organer,her-
under navnlig PSC (Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité) (6),som spiller en central rolle i
fastlæggelsen og opfølgningen af EU’s reaktion på en krise,
Odash der henviser til Rådet forordning (EF) nr. 381/2001 (7) af 26. februar 2001. om oprettelse af en hurtig
reaktionsmekanisme,
A. der minder om,at den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (FESFP),der blev fastlagt og
iværksat på Det Europæiske Råds møder i Køln,Helsinki,Feira og Nice har til formål at gøre detmuligt for Den Europæiske Union at styre kriser,som truer dens sikkerhed,interesser eller værdier,
B. der på ny understreger,at anvendelsen af militære midler på udtrykkeligt mandat fra FN’s Sikkerheds-
råd kun bør overvejes,når alle andre muligheder er slået fejl,hvilket forudsætter,at Den EuropæiskeUnion er i stand til at opfange tegn på mulige kriseområder på et så tidligt tidspunkt,at der kaniværksættes forebyggelsesforanstaltninger,der kan forhindre en mulig krise i at udarte sig til en ustabilsituation eller en åben konflikt,
(1) EFT C 150 af 28.5.1999,s. 164.
(2) EFT C 67 af 1.3.2001,s. 283.
(3) »Vedtagne tekster«,punkt 10.
(4) »Vedtagne tekster«,punkt 7.
(5) EFT L 127 af 27.5.2000,s. 1.
(6) EFT L 27 af 30.1.2001,s. 1-7.
(7) EFT L 57 af 27.2.2001,s. 5.5.12.2001 DA C 343/261 De Europæiske Fællesskabers Tidende
Torsdag, den 15. marts 2001