KOMMISSIONENS SVAR PÅ DEN EUROPÆISKE REVISIONSRETS SÆRBERETNING

"PÅLIDELIGHEDEN AF RESULTATERNE AF MEDLEMSSTATERNES KONTROL AF LANDBRUGSUDGIFTERNE"

Resumé

Fælles svar på punkt I-IX:

Revisionsretten har i adskillige år kritiseret, at Kommissionen baserer sig på medlemsstaternes statistikker om resultatet af deres kontrol som informationskilde til beregning af en restfejlforekomst. For det første var Kommissionen opmærksom på, at den ikke kunne forlade sig fuldstændig på medlemsstaternes kontrolstatistikker som den eneste indikator for fejlfrekvensen i landbrugsudgifterne. Derfor anvendte Kommissionen i mange år og indtil den årlige aktivitetsrapport for 2012 en "sikkerhedsmargen" på 25 % i forhold til den restfejlforekomst, der var beregnet på grundlag af statistikkerne. Denne fremgangsmåde blev med jævne mellemrum anfægtet af Retten. For det andet tog GD AGRI i sin årlige aktivitetsrapport for 2012 hensyn til bekymringerne i forbindelse med kontrolstatistikkerne og ændrede sin tilgang efter drøftelse med Kommissionens centrale tjenestegrene, som er ansvarlige for metodologiske spørgsmål. Retten kritiserede ikke denne tilgang i sin årsberetning for 2012, men udtrykte sig derimod i positive vendinger om den og anbefalede anvendelse af en lignende tilgang i forbindelse med ELFUL.

Derudover fastsætter den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, der træder i kraft i januar 2014, et væsentligt øget ansvar for godkendelsesorganerne i medlemsstaterne med hensyn til afgivelse af en udtalelse om lovligheden og den formelle rigtighed af udgifterne, herunder validering af medlemsstaternes kontrolresultater, som indberettes til Kommissionen.

Som en konsekvens heraf vedrører Rettens beretning en metode, som har ændret sig og er under stadig udvikling. I stedet for at koncentrere sig om historiske elementer vil Kommissionen derfor hellere koncentrere sig om nutiden og fremtiden og om fastlæggelsen af en god metodologi, bl.a. med konstruktivt input fra Retten.

III. I forbindelse med sin årlige aktivitetsrapport for 2012 har GD AGRI udviklet en metode til beregning af restfejlforekomsten, som også tager højde for både dets egne og Rettens revisioner. Denne metode har været anvendt i forbindelse med direkte betalinger (ca. 70 % af udgifterne under den fælles landbrugspolitik) vedrørende regnskabsåret 2012, og den vil fra og med regnskabsåret 2013 blive udvidet til andre udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik og navnlig til udvikling af landdistrikter.

IV. Etableringen af kontrolsystemer er reguleret af præcise EU-regler suppleret af Kommissionens retningslinjer, hvis det er relevant. Eksempelvis skal betalingsorganerne gennemføre administrativ kontrol af alle betalingsanmodningerne inden betaling, og mindst 5 % af betalingsanmodningerne skal kontrolleres på stedet. Kontrolsystemernes overensstemmelse med reglerne kontrolleres af GD AGRI's revisorer, og den risiko for EU-budgettet, der fremgår af de indkredsede svagheder i kontrolsystemerne, vil blive dækket gennem finansielle korrektioner.

Betalingsorganerne er også ansvarlige for at kompilere resultaterne af deres kontroller i statistiske kontroldata, som skal indsendes årligt til Kommissionen. Godkendelsesorganerne skal systematisk kontrollere nøjagtigheden af disse kompilerede statistikker, navnlig via afstemning med individuelle transaktioner, og afgive en udtalelse herom.

Endelig har GD AGRI for ansøgningsåret 2012 vedrørende arealrelaterede betalinger kontrolleret overførslen af individuelle kontroldata via det it-system, som anvendes til betalinger (det såkaldte CATS). Kontrollen var en succes, og denne automatiske overførsel af kontroldata vil blive udvidet til at omfatte de fleste foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik samt udgifter fra og med ansøgningsåret 2014. Dette vil forhindre unøjagtigheder i kontrolstatistikkerne som følge af utilstrækkelig kompilering af de individuelle data.

V. Kommissionens egne revisioner viser, at kontrolsystemerne i nogle medlemsstater ikke er i overensstemmelse med reglerne, og at de ikke afslører alle de fejl, som kunne være opdaget.

Kommissionen var derfor opmærksom på, at den ikke kunne forlade sig fuldstændig på medlemsstaternes kontrolstatistikker som den eneste indikator for fejlforekomsten i landbrugsudgifterne. Derfor havde Kommissionen i mange år og indtil den årlige aktivitetsrapport for 2012 anvendt en "sikkerhedsmargen" på 25 % i forhold til den restfejlforekomst, der var beregnet på grundlag af statistikkerne. Denne fremgangsmåde blev med jævne mellemrum anfægtet af Retten, som dog undlod at vurdere, i hvilket omfang den var utilstrækkelig.

Ikke desto mindre tog GD AGRI hensyn til bekymringerne i forbindelse med kontrolstatistikkerne og ændrede sin tilgang (se svar på punkt III) efter drøftelse med Kommissionens centrale tjenestegrene, som er ansvarlige for metodologiske spørgsmål. I sin årsberetning for 2012 kritiserede Retten ikke denne tilgang, men udtrykte sig derimod positivt om den og foreslog, at den skulle udvides til andre udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik og navnlig til udvikling af landdistrikter.

VI. I overensstemmelse med den nye metode, der blev beskrevet i svaret på punkt III, skal Kommissionen justere den fejlforekomst, som er resultatet af statistikkerne fra medlemsstaterne, hvor Kommissionen og/eller Retten havde identificeret mangler i systemerne til påvisning af uregelmæssige udgifter.

VII. Kommissionen var også opmærksom på, at der var begrænsninger med hensyn til omfanget af det arbejde, som godkendelsesorganerne blev anmodet om at udføre. Dette er årsagen til, at godkendelsesorganerne fra og med ansøgningsåret 2014 i henhold til reformen af den fælles landbrugspolitik skal udføre et meget mere dybdegående arbejde vedrørende pålideligheden af betalingsorganernes kontroller.

VIII. Til trods for visse mangler anses de modtagne oplysninger for nyttige til overvågningsformål og som en indikation af den fejl, medlemsstaterne har konstateret i forbindelse med deres administrative kontrol og kontrol på stedet. Som det allerede er nævnt ovenfor, anvender Kommissionen en ny metode for at nå frem til et mere informeret skøn over fejlforekomsten, end det ville have været muligt at udlede udelukkende på baggrund af medlemsstaternes kontrolstatistikker.

IX. Kommissionen hævder ikke, at den justering, som den foretager i forhold til medlemsstaternes kontrolstatistikker, er statistisk gyldig, men anser den for at være det bedste skøn i betragtning af manglen på andre mere pålidelige data. Denne tilgang var resultatet af en intensiv intern drøftelse, ikke blot i GD AGRI, men også med Kommissionens centrale tjenestegrene.

Kommissionen bemærker, at Retten i sin årsberetning for 2012 anbefaler følgende:

"Kommissionen i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport anvender samme metode i forbindelse med ELFUL som i forbindelse med afkoblet arealstøtte, hvor den tager hensyn til resultaterne af sine egne overensstemmelsesrevisioner, når den vurderer fejlprocenten for hvert enkelt betalingsorgan".

X.

Kommissionen deler Rettens opfattelse, for så vidt angår den nødvendige forbedring af de administrative kontroller og kontroller på stedet. Tilstrækkeligheden af disse kontroller verificeres/vurderes i forbindelse med de forskriftsmæssige revisioner, og der gives anbefalinger vedrørende forbedringerne til medlemsstaterne. Kommissionen informerer også regelmæssigt medlemsstaterne om sine mest almindelige revisionsresultater med det formål at fremme bedste praksis.

Kommissionen vurderer, at den vil implementere denne anbefaling på et permanent grundlag som beskrevet nedenfor, og den har styrket visse værktøjer som led i reformen af den fælles landbrugspolitik.

Hvis Kommissionen og således også Retten opdager svagheder i forvaltningen og kontrolsystemerne i medlemsstaterne, vil den anvende alle til rådighed værende værktøjer for at få medlemsstaterne til at afhjælpe denne situation. Disse omfatter den efterprøvende regnskabsafslutning, som resulterer i finansielle korrektioner, der ikke alene beskytter EU-budgettet, men også fungerer som et vægtigt incitament for medlemsstaterne til at gennemføre handlingsplaner, som afhjælper manglerne. Afbrydelse af betalinger har også været anvendt i forbindelse med ELFUL, og den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, der træder i kraft i januar 2014, omfatter en styrket mekanisme for suspension af betalinger til medlemsstater, som forsømmer at gennemføre en afhjælpende handlingsplan.

Arealbaserede støtteordninger generelt og LPIS (system til identifikation af parceller) i særdeleshed er underlagt løbende revisioner med henblik på at påvise mangler. Et ineffektivt LPIS tages meget alvorligt af Kommissionen, og medlemsstaterne skal implementere umiddelbare ændringer, hvilket overvåges nøje af Kommissionen via opfølgende revisioner. Samtidig dækkes enhver risiko for EU-budgettet gennem finansielle korrektioner.

- Første led: Retningslinjerne vedrørende de kontroller, der skal gennemføres, opdateres som led i reformen af den fælles landbrugspolitik parallelt med fastsættelsen af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter. De vil blive drøftet med og forklaret for både betalingsorganerne, som skal anvende dem, og for godkendelsesorganerne, som skal kontrollere betalingsorganernes anvendelse heraf.

- Kommissionen vil også revidere retningslinjerne til medlemsstaterne for kompilering af statistikkerne og navnlig bestræbe sig på at harmonisere bedste praksis mellem de forskellige sektorer. Retningslinjerne vil især blive revideret som led i automatiseringen af statistikkerne samt i forbindelse med gennemførelsesbestemmelserne til reformen af den fælles landbrugspolitik.

- Kommissionen vil fortsat bede medlemsstaterne om at forbedre deres interne procedurer for verificering af de indsendte kontroldata.

Andet led: Den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, som træder i kraft i januar 2014, vil kræve, at godkendelsesorganerne afgiver en udtalelse om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. Dette vil indebære udtagning af en ny repræsentativ stikprøve af transaktioner, som allerede er kontrolleret af betalingsorganet, og validering (eller ikke) af de resulterende kontrolstatistikker. Det forventes, at dette yderligere arbejde vil resultere i en forbedring af kvaliteten af betalingsorganernes kontroldata, og at det kombineret med godkendelsesorganets udtalelse vil betyde forbedringer i den grad af sikkerhed, der kan opnås.

Tredje led: Kommissionen understreger, at de forskellige frister for indsendelse af statistikkerne er fastsat af en række driftsmæssige årsager og ikke udelukkende med henblik på udarbejdelse af den årlige aktivitetsrapport. Kommissionen bemærker, at der skal findes en balance vedrørende det rette tidspunkt for modtagelse af dataene under hensyntagen til den tunge administrative byrde, som kompileringen heraf pålægger medlemsstaterne, med henblik på at undgå en lang række opdaterede overførsler.

I 2012 gennemførte Kommissionen et pilotprojekt i forbindelse med den automatiske overførsel af kontroldata for arealrelaterede betalinger. Dataene blev således overført i juli 2013, og de første vurderinger af fuldstændigheden og kvaliteten heraf har været positive. Der vil blive foretaget justeringer med henblik på, at alle relevante kontroldata automatiseres på denne måde. Dette vil begrænse risikoen for kompileringsfejl og sikre, at der kun anvendes én metode i alle medlemsstater.

I den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik blev der indført en bestemmelse, som gør det muligt for Kommissionen at tilbageholde betalinger til medlemsstaterne, for så vidt angår de kontroldata, som ikke er blevet indsendt inden for de fastsatte frister.

Endelig vil Kommissionen med godkendelsesorganernes nye arbejde vedrørende lovlighed og formel rigtighed få en mere solid opfattelse af selve kontrollernes pålidelighed og en styrket sikkerhed for fejlforekomsterne.

Fjerde led: I henhold til den nye horisontale forordning skal godkendelsesorganerne ved hjælp af repræsentativt udtagne stikprøver for EGFL og ELFUL systematisk teste pålideligheden af den administrative kontrol og kontrol på stedet, som udføres af betalingsorganerne. Formålet med de retningslinjer, som Kommissionen har udarbejdet, er at sikre, at dette arbejde udføres på grundlag af en robust statistisk metode, og at resultaterne heraf vil styrke sikkerheden vedrørende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed og give et pålideligt skøn over restfejlforekomsten pr. medlemsstat og pr. fond. Dette vil gøre det muligt for Kommissionen gradvis at reducere behovet for de individuelle justeringer, som den i øjeblikket foretager af de statistikker, medlemsstaterne indsender.

Kommissionen vil imidlertid anvende den nye tilgang, som der henvises til i punkt III, og gennemføre anbefalingen i Rettens årsberetning for 2012: "Kommissionen i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport anvender samme metode i forbindelse med ELFUL som i forbindelse med afkoblet arealstøtte, hvor den tager hensyn til resultaterne af sine egne overensstemmelsesrevisioner, når den vurderer fejlprocenten for hvert enkelt betalingsorgan".

Hvad angår sine egne revisionsaktiviteter, vil Kommissionen fortsat fokusere på systemrevisioner af betalingsorganerne på et risikogrundlag og som led i den efterprøvende regnskabsafslutning for at sikre, at risici, som er et resultat af påviste svagheder i kontrolsystemerne, bliver korrigeret. Revisionsaktiviteterne vil også dække de nye opgaver for godkendelsesorganerne vedrørende lovlighed og formel rigtighed med det formål at give teknisk vejledning og bidrage til at opnå målet for den styrkede sikkerhed.

Bemærkninger

Fælles svar på punkt 28-36:

Allerede i den årlige aktivitetsrapport for 2012 har GD AGRI anført, at "…medlemsstaternes kontrolstatistikker skal vurderes med en vis forsigtighed". GD AGRI har allerede påtaget sig at udvide den integrerede tilgang til afkoblet direkte støtte i den årlige aktivitetsrapport for 2012 til andre udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik for den årlige aktivitetsrapport for 2013, hvilket betyder, at medlemsstaternes statistikker justeres under hensyntagen til resultaterne af GD AGRI's egne revisionsresultater samt Rettens og godkendelsesorganernes resultater.

30. Kommissionen følger op på Rettens bemærkning om effektiviteten af overvågnings- og kontrolsystemerne i de pågældende betalingsorganer i forbindelse med sine løbende overensstemmelsesprocedurer.

For 2011 bemærker Kommissionen, at de fleste af de fejl, der henvises til, finansielt set var relativt små og især vedrørte små forskelle i Rettens genopmåling af parceller (42 af de fejl, som Retten fandt, vedrører meget små forskelle i genopmålingen af parceller, og 24 fejl var under 2 %).

Tilsvarende bemærker Kommissionen for 2012, at de fleste af de fejl, der henvises til, finansielt set var relativt små og også vedrørte små forskelle i Rettens genopmåling af parceller (36 af de fejl, som Retten fandt, udgjorde mindre end 5 %, hvoraf 23 fejl var under 2 %).

32. Ved beregning af restfejlforekomsten tager Kommissionen hensyn til svaghedernes potentielle indvirkning på de af medlemsstaterne indsendte data.

- Første led: Kommissionen er forpligtet til at følge definitionen af en landbruger i artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009.

- Andet led: Kommissionen deler ikke altid den vurdering, som Rettens revisorer foretager med hensyn til arealernes præcise støtteberettigelse, men hvis den konstaterer, at en medlemsstat ikke registrerer det støtteberettigede areal korrekt, vil sagen blive genstand for en efterprøvende regnskabsafslutning.

- Tredje led: I det specifikke tilfælde, som Retten henviser til, anså det pågældende betalingsorgan deres udskiftning af parceller for at være en korrektion af "indlysende fejl" – et begreb, der er fastsat i EU-lovgivningen/-retningslinjerne. Som anført i sine tidligere svar deler Kommissionen ikke Rettens opfattelse vedrørende anvendelsen af begrebet "indlysende fejl" i tilfælde af forkert placering af parceller.

- Fjerde led: Betalingsorganer er ikke altid ansvarlige for, hvordan betalingsrettighederne bør beregnes. I en række tilfælde fastlægges retningslinjerne for, hvordan rettighederne skal beregnes, af den kompetente myndighed i medlemsstaten.

- Femte led: Kommissionen deler ikke altid den vurdering, som Rettens revisorer foretager med hensyn til arealernes præcise støtteberettigelse, men hvis den konstaterer, at en medlemsstat ikke registrerer det støtteberettigede areal korrekt, vil sagen blive genstand for en efterprøvende regnskabsafslutning.

Tekstboks 1 – Eksempler på ukorrekte data i LPIS

Ifølge de italienske myndigheder er problemet vedrørende Lombardiet blevet korrigeret fra og med 2011. Kommissionen forfølger dette gennem den efterprøvende regnskabsafslutning.

Kommissionen er bekendt med de problemer, der vedrører græsningsområders støtteberettigelse i Spanien. De spanske myndigheder blev anmodet om at reagere på dette spørgsmål og præsenterede LPIS-forbedringsplanen, som især omfattede foranstaltninger til at gennemføre anvendelsen af en støtteberettigelseskoefficient for græsningsområder samt til at sikre systematisk opdatering af LPIS med resultaterne af kontroller på stedet. Kommissionen vil fortsat overvåge de nationale myndigheders gennemførelse af denne plan.

Kommissionen fandt også tilfælde i Ungarn, hvor LPIS ikke var opdateret med resultaterne af kontrollerne på stedet, og har skriftligt anmodet de ungarske myndigheder om at rette op på sagen.

33. De svagheder, som Retten henviser til, er også blevet rapporteret i de foregående år. De tilsvarende anbefalinger er siden 2010 blevet gennemført i samarbejde med medlemsstaterne og følges om nødvendigt op i forbindelse med overensstemmelsesprocedurer.

34. For 2011 noterer Kommissionen sig, at de fleste af de fejl, der henvises til, finansielt set var relativt små (halvdelen af fejlene er mindre end 5 %).

- 35. Ved beregning af restfejlforekomsten tager Kommissionen hensyn til svaghedernes potentielle indvirkning på de af medlemsstaterne indsendte data.

- Tekstboks 3 – Eksempel på utilstrækkelig kvalitet i en medlemsstats kontrol på stedet

- Dette problem blev behandlet i en undersøgelse, hvis udfald er som følger:

– Betalingsorganet besluttede – efter at have vurderet sagen igen – at inddrive den støtte, som allerede var blevet udbetalt til det pågældende projekt.

– Verificeringsproceduren/kontrollisterne blev opdateret med henblik på at udelukke, at en inspektør overser, at en landbrugsbygning overvejende har karakter af at være et hus.

– Kontrollerne (efterfølgende) er blevet genudført for samtlige projekter, og de er godkendt af den samme inspektør, som godkendte det ikke-støtteberettigede projekt.

– Kontrollerne (efterfølgende) er blevet genudført for samtlige projekter, som har karakteristika svarende til det ikke-støtteberettigede projekts karakteristika.

– Disse efterfølgende kontroller viste nogle mindre uregelmæssigheder, som nu følger den almindelige kontradiktoriske procedure, og som sandsynligvis vil involvere inddrivelse af en del af den allerede udbetalte støtte.

– Da den seneste genudførelse af kontrollerne imidlertid kun vedrørte projekter, som involverede nye bygninger, og altså ikke ombygning af eksisterende bygninger, bad Kommissionen de italienske myndigheder om at verificere disse projekter igen. Resultaterne for disse endelige efterfølgende kontroller vil blive indsendt inden den 30. november 2013.

- Tekstboks 4 – Eksempel på uopdagede overtrædelser af reglerne for offentlige indkøb

- Som anført i svaret på årsberetningen for 2012 vil Kommissionens tjenestegrene følge op på Revisionsrettens resultater i forhold til de nationale myndigheder med henblik på at beskytte EU's finansielle interesser og inddrive uretmæssigt udbetalte beløb.

- Hvad angår Rumænien, har Kommissionen i sine revisioner også fundet væsentlige svagheder. Den efterprøvende regnskabsafslutning er endnu ikke afsluttet.

36. Kommissionen har selv erkendt denne mangel og har derfor i sin årlige aktivitetsrapport for 2012 ændret den måde, hvorpå den opnår sikkerhed fra medlemsstaternes kontrolstatistikker. Derfor tager den andre revisionserklæringer i betragtning, herunder Rettens revisionsdokumentation, med henblik på at afspejle omfanget af fejl, som ikke opdages af medlemsstaterne og således ikke indberettes i deres statistikker.

38. Kommissionen er i færd med at automatisere overførslen af kontrolstatistikker (med et vellykket pilotprojekt i juli 2012) og er i den sammenhæng ved at udarbejde mere detaljerede retningslinjer både internt og for medlemsstaterne. Se også svar på punkt 39-41.

39. GD AGRI har ikke defineret nogen præcis skæringsdato for kompilering af statistiske rapporter, da det foretrækker at modtage opdaterede statistikker, også selv om det først sker i det efterfølgende år. Medlemsstaterne mindes imidlertid i Udvalget for Udvikling af Landdistrikterne til stadighed om vigtigheden af at indsende statistikkerne. Ikke desto mindre vil der muligvis blive indført en "midlertidig" skæringsdato.

GD AGRI kontrollerer statistikkernes fuldstændighed via godkendelsesorganernes årlige rapport, som den nøje gennemgår, og som kan resultere i efterprøvende regnskabsafslutning.

Det er korrekt, at dataene ikke er fuldstændige, og at fejlforekomsten kun beregnes på basis af de udgifter, for hvilke der foreligger kontrolstatistikker. Ifølge Kommissionens beregninger var det dog kun ca. 0,6 % af beløbet for de direkte støttebetalinger i forbindelse med ansøgningsåret 2010, der blev udbetalt efter fristen den 30. juni 2011, og som derfor muligvis ikke blev indberettet via kontrolstatistikkerne. Som en konsekvens heraf er virkningen af de 0,6 % på nøjagtigheden af disse kontrolstatistikker som grundlag for beregningen af fejlforekomsten meget begrænset.

Tekstboks 5 – Eksempler på ufuldstændige eller unøjagtige data rapporteret af et par af de reviderede betalingsorganer

Se svar på punkt 92.

40. Som nævnt af Retten fremhæver de nuværende retningslinjer ikke genindsendelse af statistikker. I perioden mellem medlemsstatens indsendelse af statistikkerne og Kommissionens anvendelse heraf i den årlige aktivitetsrapport gennemfører Kommissionen imidlertid overensstemmelses- og sandsynlighedskontrol og tager kontakt til medlemsstaterne, hvilket har vist sig nødvendigt med henblik på at bekræfte eventuelle uregelmæssigheder. Der bedes også om opdateringer i Udvalget for Udvikling af Landdistrikterne samt under kontrolbesøg og bilaterale møder, hvis det anses for hensigtsmæssigt.

Derudover ville kravet om systematiske opdateringer af statistikkerne skabe en yderligere administrativ byrde, ikke alene for medlemsstaterne, men også for Kommissionen, fordi den ville være nødsaget til at gentage sit verificeringsarbejde og inkorporere de ændrede data i det komplekse beregningsgrundlag for restfejlforekomsten. Der er i sidste ende meget begrænsede muligheder til rådighed for at modtage, verificere og behandle eventuelle reviderede data med henblik på at kunne inkorporere disse i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport. Kommissionen understreger, at kontrolstatistikker og den fejlforekomst, der er udledt heraf, ikke er medlemsstatens årsregnskab, og at deres nøjagtighed ikke behøver at blive fastslået i samme omfang. De bliver snarere anvendt til at give en indikation af, hvor fejlen ligger, og selv inden Kommissionen indførte sin nye metode for justering af fejlforekomsten, anvendte den en signifikant vurderingsmargen for at afspejle sandsynligheden for, at de blev sat for lavt.

Endelig blev der gennemført et pilotprojekt vedrørende automatiseringen af statistikkerne for arealstøtte for ansøgningsåret 2012. Dette arbejde blev allerede påbegyndt i 2011 med den nødvendige forudgående meddelelse om de tekniske krav til medlemsstaterne, og de resulterende data for ansøgningsåret 2012 blev overført til og behandlet automatisk i Kommissionens database senest den 15. juli 2013. Kommissionens indledende vurderinger af kvaliteten har været positive. Når al den nødvendige revision er afsluttet, vil arbejdet med udvidelsen af automatiseringen til andre væsentlige udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik blive påbegyndt, hvilket forventes at være på plads for ansøgningsåret 2014. I den forbindelse udarbejder Kommissionen mere detaljerede retningslinjer og procedurer både internt og for medlemsstaterne.

41. Kommissionen er opmærksom på ikke i urimeligt omfang at øge medlemsstaternes administrative byrde. Ikke desto mindre forventes automatiseringen af overførslen af kontrolstatistikkerne at forbedre sporbarheden af de foretagne kontroller.

Fælles svar på punkt 42-46:

Kommissionen er klar over, at der fortsat skal gøres fremskridt i nogle betalingsorganer med hensyn til kompileringen og verificeringen af kontroldataene. I de fleste af sine egne revisioner kontrollerer Kommissionen afstemningen af statistiske rapporter med individuelle kontroldata og opdager hyppigt uregelmæssigheder.

Dette er årsagen til, at Kommissionen har indført en automatisk procedure, som gør det muligt for betalingsorganerne at indberette deres individuelle kontroldata med det system, som anvendes til de individuelle betalinger. Et pilotprojekt, som omfattede arealrelaterede betalinger i alle medlemsstater for ansøgningsåret 2012 (indberetningsfrist den 15. juli 2013), har været en succes, og metoden vil blive udvidet til andre foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik.

En sådan automatisering reducerer den administrative byrde og eliminerer alle kompileringsfejl.

44.

- Fjerde led: Denne medtagelse af yderligere oplysninger vedrørende tidligere år vil kun kunne betyde, at fejlforekomsten sættes for højt. Selv hvis oplysningerne indberettes i en forkert tabel, vil restfejlforekomsten for udvikling af landdistrikter som helhed ikke blive berørt heraf. Det kan således konkluderes, at ingen af de to nævnte fejl resulterede i, at fejlniveauet blev sat for lavt.

- Testboks 6 – Eksempler på unøjagtig præsentation af antallet eller værdien af gennemførte kontroller på stedet

- I eksemplet Polen blev kontrollerne gennemført, og betalingsorganet identificerede og registrerede fejlen fuldt ud, men kom utilsigtet til at fejlklassificere en del af den som en administrativ kontrol i stedet for en kontrol på stedet.

Tekstboks 7 – Eksempler på konstaterede fejl, som har en væsentlig indvirkning på de fejlforekomster, der blev rapporteret til Kommissionen

Andet afsnit: I eksemplet Bulgarien havde betalingsorganet, samtidig med at det rapporterede forkert, sat fejlforekomsten for højt.

Fælles svar på punkt 47-50: Det antal kontroller, som godkendelsesmyndighederne gennemfører, er i overensstemmelse med størrelsen af den stikprøve, som Kommissionen har fastsat i sine retningslinjer for disse organer. Kommissionen har imidlertid i en årrække også vurderet, at det var nødvendigt med forbedring med hensyn til kvaliteten af medlemsstaternes kontroller, hvordan de rapporterede om dem, og hvordan godkendelsesorganerne kunne give bedre sikkerhed. Ved udgangen af 2009 fastsatte den en valgfri anvendelse af proceduren til "styrkelse af sikkerheden", i henhold til hvilken godkendelsesorganerne skulle genudtage en repræsentativ stikprøve af betalingsorganets kontroller på stedet. Denne mulighed blev kun udnyttet af nogle få betalingsorganer med temmelig blandede resultater. Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik er der imidlertid opnået politisk enighed om en bestemmelse i den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, som kræver, at godkendelsesorganerne afgiver udtalelse om de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Dette vil indebære en revision "fra vugge til grav" og genudtagning af en repræsentativ stikprøve af transaktionerne (60-170 transaktioner pr. fond, afhængigt af en række faktorer, herunder populationsstørrelse).

Kommissionen mener derfor, at konklusionerne blev behandlet i de lovgivningsmæssige initiativer, som den allerede havde taget, og som vil blive vedtaget i begyndelsen af 2014.

Tekstboks 8 – Eksempler på svagheder i godkendelsesorganernes kontrol, som ikke dækkede alle betingelserne for at modtage EU-støtte

Der vil blive taget hensyn til Revisionsrettens konklusioner i godkendelsesteamets risikoanalyse.

51. Når det var nødvendigt, blev der fremsat anbefalinger til de pågældende godkendelsesorganer for at forbedre kvaliteten af deres arbejde i fremtiden. Konklusioner og anbefalinger blev også delt og gjort tilgængelige for alle godkendelsesorganer via et ekspertgruppemøde, som blev afholdt i september 2012. Nogle godkendelsesorganer har en god forståelse for de kontroller, der skal udføres, og for formålet hermed, mens andre til tider ikke når dybt nok ned i deres kontroller og forbliver på et ret formalistisk vurderingsniveau.

Kommissionen vurderer, at de fleste af resultaterne var beskedne, og rejste ikke tvivl om den sikkerhed, der kan udledes af Kommissionen i den årlige aktivitetsrapport med hensyn hertil.

Fælles svar på punkt 52-54:

Kommissionen fortsætter med at se nærmere på godkendelsesorganernes arbejde gennem en analyse af dokumenterne vedrørende regnskabsafslutningen og kontrolbesøg hos godkendelsesorganerne. I lyset af erfaringerne fra den valgfrie anvendelse af proceduren til "styrkelse af sikkerheden" revideres retningslinjerne for godkendelsesorganerne med henblik på at fastlægge godkendelsesorganernes nye ansvar for at sikre, at udgifterne er lovlige og formelt rigtige.

- Fælles svar på punkt 56-57:

- Kommissionen er enig med Retten i, at den stikprøve, som kontrolleres af godkendelsesorganerne på nuværende tidspunkt, er for lille. I den forbindelse fastsætter udkastet til retningslinjerne for godkendelsesorganernes nye opgaver, som underbygger udtalelsen om lovlighed og formel rigtighed, en statistisk gyldig model for arbejdets udførelse og er blevet udvidet med hensyn til arten af det arbejde, der skal udføres af godkendelsesorganerne for at sikre en kontrol "fra vugge til grav" af den enkelte udvalgte transaktion. Desuden er det hensigten, at der skal føres tættere tilsyn med godkendelsesorganernes arbejde i fremtiden.

58. Kommissionen mener, at dens informationssystem opfylder det tiltænkte formål. Oplysningerne fra medlemsstaterne tjener navnlig behovet for operationelle tjenester og revisionstjenester. De lovhjemlede frister er dem, som vil blive fastholdt og overholdt.

59. Kommissionen indsamler oplysninger om resultaterne af de administrative kontroller og kontroller på stedet for ansøgningsår n, for hvilket støtten udbetales til landbrugerne fra december n indtil juni n+1 og derefter indberettes til Kommissionen i juli n+1. Den årlige aktivitetsrapport for regnskabsår n+1 udarbejdes i marts n+2.

Kommissionen bemærker, at i stedet for at anvende statistikkerne til overvågning af medlemsstaternes gennemførelse, anvender den dem bl.a. til at kontrollere, om antallet af kontroller opfylder de lovgivningsmæssige krav. Et andet formål med statistikkerne er deres anvendelse som forvaltningsværktøj for medlemsstaterne. De udgør en nyttig informationskilde vedrørende påviste fejl, som bør korrigeres i et givent år.

60. For direkte betalinger er betalingsperioden for ansøgningsår n 15.10.n til 30.6.n+1 (betalingsperioden falder derfor inden for regnskabsår n+1, som er genstand for den årlige aktivitetsrapport for n+1, som udarbejdes i marts n+2.). Derfor kan kontrolstatistikkerne ikke indsendes, før ansøgningsåret er blevet behandlet. Selv om der er nogle betalinger, som foretages efter denne dato, er det normalt ikke særlig mange, og de har en ringe finansiel indvirkning. I lovforslaget til reformen af den fælles landbrugspolitik foreslås det at tilpasse betalingsperioden og tidsfristen for EGFL-IFKS til den, der gælder for ELFUL-IFKS. Én grund hertil er, at der vil blive en bedre forbindelse mellem ansøgningsår og finansiel gennemførelse. Desuden gør tidsfristen den 15. juli det muligt for medlemsstaterne at foretage eventuelle nødvendige justeringer inden det følgende ansøgningsår.

61. Tidsfristerne for indsendelse af statistikker for udførte kontroller er fastsat i den relevante EU-lovgivning. Det er ikke altid muligt at få statistiske opdateringer i så god tid, at de kan nå at blive medtaget i den årlige aktivitetsrapport.

62. Kommissionen bemærker, at de eneste statistikker, som kan anses for at være "ikke helt relevante", er dem for ELFUL-ikke-IFKS, for hvilke perioden, som statistikkerne indberettes for, ikke fuldt ud svarer til regnskabsåret for den årlige aktivitetsrapport.

63. De data, som Retten refererer til, blev sendt elektronisk direkte til CATS-databasen i forbindelse med et pilotprojekt i juli 2013. Alle dataene for direkte arealstøtte blev modtaget på denne måde, og Kommissionens mulighed for at udføre kontrollerne er således blevet forbedret. Det bemærkes imidlertid, at medlemsstaternes formelle finansielle erklæringer (herunder "X-tabellerne", som Retten henviser til) med hensyn til transaktioner, som underbygger disse statistikker, indsendes i februar n+1, hvilket er blot fire måneder efter afslutningen af det pågældende regnskabsår. Tidspunktet for de årlige erklæringer faldt sammen med tidspunktet for generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport, som skal være underskrevet inden udgangen af marts n+1, hvilket gør det umuligt at udføre en dybdegående afstemning af dataene i X-tabellen og i de statistikker, som blev indsendt forrige juli.

Fælles svar på punkt 66-68:

Kommissionen vurderer, at det ikke er muligt systematisk at verificere alle de data, der er indeholdt i statistikkerne, i løbet af de overensstemmelsesrevisioner, som udføres i medlemsstaterne. GD AGRI skønner, at medlemsstaterne gennemfører over 900 000 kontroller om året, som ligger til grund for kontrolstatistikkerne, og det vil derfor være umuligt at foretage verificering i det omfang, som Retten kræver.

Revisionerne skal dække de grundlæggende risici. Mens der arbejdes videre på dette, er det ikke muligt at forfølge alle de problemer, som findes i statistikkerne. Validering af kontrolstatistikker er ikke hovedformålet med de forskriftsmæssige revisioner, som snarere fokuserer på, at forvaltnings- og kontrolsystemerne fungerer effektivt. Derudover udføres et stort antal revisioner for det pågældende år efter færdiggørelsen af den årlige aktivitetsrapport.

Afhængigt af fristen i EU-lovgivningen og revisionsproceduren er det ikke altid muligt at indhente statistikopdateringer i så god tid, at de kan indgå i den årlige aktivitetsrapport. Den lange række elementer, som allerede nu skal kontrolleres og revideres af Kommissionens revisorer i GD AGRI inden for de til rådighed værende ressourcer, gør det umuligt at følge Rettens forslag uden at påvirke det primære arbejde negativt. Ikke desto mindre vil øget opmærksomhed omkring de statistiske rapporter danne basis for det arbejde, der skal udføres af godkendelsesorganerne i forbindelse med udtalelsen om lovligheden og den formelle rigtighed. 69. Som det allerede er forklaret ovenfor, er det primære formål med den efterprøvende regnskabsafslutning ikke at kontrollere medlemsstaternes kontrolstatistikker, men snarere at kontrollere deres forvaltnings- og kontrolsystemer – og desuden at følge op på Rettens egne DAS-konklusioner og korrigere risiciene for EU's budget.

70. Kommissionen har hele tiden været opmærksom på, at medlemsstaternes skøn over uregelmæssigheder i betalingerne ikke var helt pålideligt. Derfor skal der tages hensyn til andre oplysninger med henblik på at støtte GD AGRI's årlige revisionserklæring.

71. Mens Kommissionen er enig i, at de af Retten omtalte stikprøver ikke var tilstrækkeligt repræsentative, var resultatet af den anvendte praksis, at restfejlforekomsten blev ansat for højt i de fleste tilfælde.

72. I udkastet til retningslinjerne for godkendelsesorganer efter 2013 er der foreslået en statistisk gyldig model for opbygning af revisionssikkerhed, som betalingsorganerne også anbefales at anvende. Sikkerheden skal ikke alene stamme fra resultaterne af systemverificeringer, men også fra en mere forsvarlig substanstilgang (og om muligt en dual purpose-test).

Fælles svar på punkt 73-78:

Retten har kritiseret Kommissionen for at bruge data, som medlemsstaterne har indsendt vedrørende de kontroller, som de har gennemført. Som en konsekvens heraf har Kommissionen tilpasset sin tilgang og derefter anvendt sin egen vurdering af disse data med henblik på at give en vurdering af elementer (f.eks. fejlagtig fortolkning eller anvendelse af EU-lovgivning og/eller national lovgivning, mangelfulde kontroller), hvilket kan betyde, at statistikkerne ikke giver det fulde billede. Dette tilgang er blevet godkendt af Kommissionens centrale tjenestegrene og anses for at være et hensigtsmæssigt middel til at øge sikkerheden, hvilket kan udledes af det arbejde, som medlemsstaterne udfører ved delt forvaltning.

I henhold til den reviderede metode integreres tilgængelige oplysninger fra Rettens revisioner, godkendelsesorganernes konklusioner og Kommissionens egne revisioner i en overordnet vurdering af situationen på betalingsorganniveau og tages i betragtning ved aggregering på medlemsstatsniveau og EU-27-niveau.

Som nævnt i svaret på Rettens årsberetning for 2012 vil den nye integrerede tilgang, som for 2012 kun blev anvendt i forbindelse med den afkoblede direkte støtte, blive udviklet og udvidet så meget som muligt til de andre foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik for 2013, og navnlig til udvikling af landdistrikter. Ved at gøre dette vil Kommissionen være på linje med Rettens årsberetning for 2012, hvori den anbefalede, at: "Kommissionen i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport anvender samme metode i forbindelse med ELFUL som i forbindelse med afkoblet arealstøtte, hvor den tager hensyn til resultaterne af sine egne overensstemmelsesrevisioner, når den vurderer fejlprocenten for hvert enkelt betalingsorgan".

78. Som allerede nævnt i svaret på Rettens årsberetning for 2012 vil den nye integrerede tilgang, som for 2012 blev anvendt på afkoblet direkte støtte, blive udviklet og udvidet så meget som muligt til de andre foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik for 2013.

Ved at gøre dette mener Kommissionen, at den vil anvende den anbefaling, som Retten fremsatte i sin årsberetning for 2012, om at: "Kommissionen i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport anvender samme metode i forbindelse med ELFUL som i forbindelse med afkoblet arealstøtte, hvor den tager hensyn til resultaterne af sine egne overensstemmelsesrevisioner, når den vurderer fejlprocenten for hvert enkelt betalingsorgan".

Fælles svar på punkt 79-81:

Kommissionen er enig i, at den af de to institutioner skønnede fejlforekomst ikke kan sammenlignes.

Det bemærkes, at den restfejlforekomst, som GD AGRI skønnede i 2012 for EGFL, falder inden for de øvre og nedre fejlgrænser i Rettens skøn vedrørende fejlforekomst.

82. De metoder, som de to institutioner anvendte til at beregne fejlforekomsten, er forskellige. Da Kommissionen har brug for oplysninger på niveauet for de individuelle betalingsorganer, har den udviklet sin egen metode til dette formål.

83. Som Retten bemærker i punkt 76, resulterede de justeringer, som Kommissionen foretog for afkoblet direkte støtte i sin årlige aktivitetsrapport for 2012, i en signifikant stigning i den skønnede restfejlforekomst, hvilket Kommissionen anser for tilstrækkeligt til at tage hensyn til svaghederne i medlemsstaternes kontrolstatistikker.

Kommissionen bemærker, at Retten i sin årsberetning for 2012 anbefalede, at denne tilgang udvides til alle landbrugsudgifter.

84. Til trods for pålidelighedsproblemer mener Kommissionen, at der er værdi i resultaterne af de mere end 900 000 kontroller, som medlemsstaterne har udført, og at man ikke bare kan se bort fra dette arbejde.

Se også svar på punkt 82.

87. Som vist kan Retten anvende en anden vurdering af fejlenes kvantitative effekt end den, som Kommissionen har fastsat og meddelt medlemsstaterne, og den vil derfor altid anslå en højere fejlforekomst. Det betyder dog ikke, at Kommissionen, som er den institution, der er ansvarlig for gennemførelsen af lovgivningen under kontrol af EU-Domstolen, bør tilpasse sin vurdering af en fejls alvorlighed til Rettens.

Ved fastsættelsen af korrektionsbeløbet tager Kommissionen hensyn til proportionalitetsprincippet, uregelmæssighedens art og omfang samt de finansielle virkninger af de konstaterede mangler. Rent formelle fejl udgør ikke altid en fare for forsvarlig økonomisk forvaltning.

88. Som anført i svaret på årsberetningerne for 2011 og 2012 er Kommissionen af den opfattelse, at kravene om overholdelse af krydsoverensstemmelsesreglerne ikke udgør et støtteberettigelseskriterium i henhold til den fælles landbrugspolitik, og derfor berører kontrollen af, at disse krav er opfyldt, ikke de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed. Krydsoverensstemmelse er en mekanisme, hvorved landbrugere pålægges sanktioner, hvis de ikke overholder en række regler, som normalt hidrører fra andre politikker end den fælles landbrugspolitik og finder anvendelse på alle EU-borgerne uafhængigt af den fælles landbrugspolitik. Kommissionen finder således, at der ikke bør tages hensyn til sanktioner for manglende overholdelse af kravene om krydsoverensstemmelse ved beregningen af fejlforekomsterne i forbindelse med den fælles landbrugspolitik.

KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER

90. Kommissionen vil gerne understrege, at dens behandling af medlemsstaternes statistikker blev ændret væsentligt i forbindelse med den årlige aktivitetsrapport for 2012. GD AGRI havde frem til 2011 anvendt en sikkerhedsmargen på 25 % for at kompensere for ufuldstændige data i medlemsstaternes statistikker, men denne tilgang var af Retten blevet kritiseret for at være upålidelig. Derfor foretog Kommissionen i sin årlige aktivitetsrapport for 2012 en yderligere evaluering af statistikkerne ved hjælp af modtagne oplysninger fra godkendelsesorganerne, Kommissionens egne revisioner og Rettens revisioner. Hvis der var en forskel mellem disse organers vurderinger og den fejlforekomst, der var angivet i medlemsstaternes statistikker, blev der foretaget en justering for at afspejle det fejlniveau, som Kommissionen anså for realistisk. På baggrund af anbefalingerne i Rettens årsberetning for 2012 vil denne tilgang blive udvidet til andre udgiftsområder i forbindelse med den årlige aktivitetsrapport for 2013 og navnlig til udvikling af landdistrikter.

91. Ved beregning af restfejlforekomsten tager Kommissionen hensyn til svaghedernes potentielle indvirkning på de af medlemsstaterne indsendte data.

Anbefaling 1

Kommissionen deler Rettens opfattelse, for så vidt angår den nødvendige forbedring af de administrative kontroller og kontroller på stedet. Tilstrækkeligheden af disse kontroller verificeres/vurderes i forbindelse med de forskriftsmæssige revisioner, og der gives anbefalinger vedrørende forbedringerne til medlemsstaterne. Kommissionen informerer også regelmæssigt medlemsstaterne om sine mest almindelige revisionsresultater med det formål at fremme bedste praksis.

Kommissionen implementerer denne anbefaling på et permanent grundlag som beskrevet nedenfor, og den har styrket visse værktøjer som led i reformen af den fælles landbrugspolitik.

Første led: Hvis Kommissionen eller Retten opdager svagheder i forvaltningen og kontrolsystemerne i medlemsstaterne, vil den anvende alle til rådighed værende værktøjer for at få medlemsstaterne til at afhjælpe denne situation. Disse omfatter den efterprøvende regnskabsafslutning, som resulterer i finansielle korrektioner, der ikke alene beskytter EU-budgettet, men også fungerer som et vægtigt incitament for medlemsstaterne med hensyn til kravet om, at de gennemfører handlingsplaner, som afhjælper manglerne. Afbrydelse af betalinger har også været anvendt i forbindelse med ELFUL. Den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, der træder i kraft i januar 2014, omfatter en styrket mekanisme for suspension af betalinger til medlemsstater, som forsømmer at gennemføre en afhjælpende handlingsplan.

Andet og tredje led: Arealbaserede støtteordninger generelt og LPIS (system til identifikation af parceller) i særdeleshed er underlagt løbende revisioner med henblik på at påvise mangler. Et ineffektivt LPIS tages meget alvorligt af Kommissionen, og medlemsstaterne skal implementere umiddelbare ændringer, som overvåges nøje af Kommissionen via opfølgende revisioner.

Kommissionen lancerede i 2012 en undersøgelse i samarbejde med medlemsstaterne for at indkredse årsagerne til fejlene i forbindelse med udvikling af landdistrikter. Alle medlemsstaterne er blevet bedt om at udarbejde handlingsplaner med det formål at reducere fejlforekomsterne. Forbedring af kvaliteten af medlemsstaternes kontroller er en integreret del af planen.

Fælles svar på punkt 92 og 93:

Den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, som træder i kraft i januar 2014, vil kræve, at godkendelsesorganerne afgiver en udtalelse om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. Dette vil indebære udtagning af en ny repræsentativ stikprøve af transaktioner, som allerede er kontrolleret af betalingsorganet, og validering (eller ikke) af de resulterende kontrolstatistikker. Det forventes, at dette yderligere arbejde vil resultere i en forbedring af kvaliteten af betalingsorganernes statistikker.

Medlemsstaterne vil imidlertid blive anmodet om at udføre yderligere verificering af de data, der overføres. Der blev taget et vigtigt skridt i den retning i sommeren 2012 med hensyn til kontrolstatistikkerne for ansøgningsåret 2012 for direkte betalinger. Statistikkerne blev overført og indlæst direkte af medlemsstaterne i Kommissionens CATS-database, og de indledende vurderinger heraf var meget positive. Efter en fuldstændig revision og eventuelle nødvendige justeringer vil den automatiske overførsel blive indført for andre vigtige udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik.

Anbefaling 2

Kommissionen vil revidere retningslinjerne for medlemsstaterne i forbindelse med kompilering af statistikker og navnlig bestræbe sig på at harmonisere bedste praksis mellem de forskellige sektorer. Retningslinjerne vil især blive revideret som led i automatiseringen af statistikkerne samt i forbindelse med gennemførelsesbestemmelserne til reformen af den fælles landbrugspolitik.

Andet afsnit:

Denne del af anbefalingen rettes til medlemsstaterne. Kommissionen vil fortsat bede medlemsstaterne om at forbedre deres interne procedurer for verificering og kompilering af de indsendte kontroldata.

94. Godkendelsesorganerne udfører de verificeringer, som de er blevet pålagt i henhold til EU-lovgivningen, hvilket omfatter kontrol af et ret begrænset antal transaktioner. Den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, som vil blive vedtaget i begyndelsen af 2014, kræver, at godkendelsesorganerne udfører betydeligt flere mere dybdegående kontroller med henblik på at afgive en udtalelse om udgifternes lovlighed og formelle rigtighed.

Anbefaling 3

Første afsnit:

Kommissionen mener, at anbefalingen imødekommes af den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik, som træder i kraft i januar 2014, og som vil kræve, at godkendelsesorganerne afgiver en udtalelse om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed. Dette vil indebære genudtagning af en ny repræsentativ stikprøve af transaktioner, som allerede er kontrolleret af betalingsorganet, og validering (eller ikke) af de resulterende kontrolstatistikker. Man er nået forholdsvis langt med udfærdigelsen af detaljerede retningslinjer for, hvordan dette arbejde bør gøres.

Første led: I retningslinjerne foreslås det, at godkendelsesorganet genudtager en repræsentativ stikprøve af betalingsorganernes kontroller.

Andet led: Genudtagelse af en stikprøve er allerede blevet foreslået af Kommissionen for ansøgningsåret 2014.

Tredje led: Det forventes, at dette yderligere arbejde vil resultere i en forbedring af kvaliteten af betalingsorganernes statistikker, og kombineret med godkendelsesorganets udtalelse vil det indebære forbedringer af den grad af sikkerhed, der kan opnås.

95. Se svar på punkt 58-62.

Der skal findes en balance vedrørende det rette tidspunkt for modtagelse af dataene under hensyntagen til den tunge administrative byrde, som kompileringen heraf pålægger medlemsstaterne, med henblik på at undgå en lang række opdaterede overførsler.

96. Skrivebordskontrol er begrænset i omfang og er ikke beregnet til at verificere hvert enkelt dataelement. Et sådant arbejde er ikke muligt med en rimelig indsats (statistikkerne er primært udarbejdet på grundlag af de ca. 900 000 gennemførte kontroller på stedet).

97. Se svar på punkt 66-69.

Anbefaling 4

Kommissionen understreger, at de forskellige tidsfrister for indsendelse af statistikkerne er fastsat af en række driftsmæssige årsager og ikke udelukkende med henblik på udarbejdelse af den årlige aktivitetsrapport. Kommissionen bemærker, at der skal findes en balance vedrørende det rette tidspunkt for modtagelse af dataene under hensyntagen til den tunge administrative byrde, som kompileringen heraf pålægger medlemsstaterne, med henblik på at undgå en lang række opdaterede overførsler.

Fristen for modtagelsen af statistikkerne er blevet revideret af Kommissionen. I 2012 lancerede Kommissionen et pilotprojekt i forbindelse med den automatiske overførsel af kontrolstatistikker for direkte betalinger. Dataene blev således overført i juli 2013, og de første vurderinger af fuldstændigheden og kvaliteten heraf har været positive. Der vil blive foretaget de nødvendige justeringer med henblik på, at alle relevante statistikker bliver automatiseret på denne måde. Dette vil begrænse risikoen for rapporteringsfejl og sikre, at der kun anvendes én metode i alle medlemsstater.

Derudover blev der i den politiske aftale om den nye horisontale forordning vedrørende kontrol og finansiering af samt tilsyn med den fælles landbrugspolitik indført en bestemmelse, som gør det muligt for Kommissionen at tilbageholde betalinger til medlemsstaterne, for så vidt angår de statistikker, som ikke er blevet indsendt inden for de fastsatte tidsfrister.

De europæiske lovgivere har truffet det klare valg at forbedre de eksisterende sikkerhedsbyggesten som led i reformen af den fælles landbrugspolitik, og i overensstemmelse hermed har Kommissionen ikke til hensigt at udføre en fuldstændig verificering af kontrolstatistikkernes underliggende data, hvilket også ville underminere princippet om delt forvaltning.

Selv om der udføres arbejde med hensyn til at verificere kontrolstatistikker, er dette ikke det primære formål med den efterprøvende regnskabsafslutning. Formålet er snarere at kontrollere deres forvaltnings- og kontrolsystemer – og at følge op på Rettens egne DAS-konklusioner. Den lange række elementer, som allerede nu skal kontrolleres og revideres af Kommissionens revisorer i GD AGRI inden for de til rådighed værende ressourcer, gør det muligt at følge Rettens forslag uden at påvirke det primære arbejde negativt, herunder en negativ indvirkning på niveauet af finansielle korrektioner, som er inddrevet i forbindelse med beskyttelsen af EU's finansielle interesser. Elementer af de underliggende data kontrolleres imidlertid under Kommissionens revisioner for at eliminere usikkerheden omkring visse elementer og anvendes desuden til at forberede stikprøver af transaktioner, der skal kontrolleres på stedet. Desuden vil en styrket indsats i forhold til de statistiske rapporter støtte det arbejde, som godkendelsesorganerne skal udføre med henblik på at kunne afgive udtalelse om transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed.

Fælles svar på punkt 98-99:

I forbindelse med den årlige aktivitetsrapport for 2012 for afkoblet direkte støtte (som udgør 65 % af udgifterne under den fælles landbrugspolitik) vedtog Kommissionen en ny strategi, som er beskrevet i dens svar på punkt 69. Ifølge Kommissionens sammenfattende rapport vil GD AGRI udvide tilgangen til andre udgiftsområder under den fælles landbrugspolitik i forbindelse med den årlige aktivitetsrapport for 2013. Denne udvidelse anbefales også af Retten i dens årsberetning for 2012.

Kommissionen hævder ikke, at den justering, som den foretager i forhold til medlemsstaternes kontrolstatistikker, er statistisk gyldig, men anser den for at være det bedste skøn i betragtning af manglen på andre mere pålidelige data.

Kommissionens skøn over restfejlforekomsten er ikke kun baseret på medlemsstaternes kontrolstatistikker, men tager også hensyn til andre relevante oplysninger på grundlag af en sagkyndig vurdering, navnlig Kommissionens og Rettens egne revisionsresultater og godkendelsesorganernes konklusioner.

Anbefaling 5

Andet afsnit:

Fra og med ansøgningsåret 2014 skal godkendelsesorganerne ved hjælp af repræsentativt udtagne stikprøver for EGFL og ELFUL systematisk kontrollere pålideligheden af den administrative kontrol og kontrol på stedet, som udføres af betalingsorganerne. Formålet med de retningslinjer, som Kommissionen har udarbejdet, er at sikre, at dette arbejde udføres på grundlag af en robust statistisk metode, og at resultaterne heraf vil styrke sikkerheden vedrørende transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed og give et pålideligt skøn over restfejlforekomsten pr. medlemsstat og pr. fond. GD AGRI vil øge sit tilsyn med godkendelsesorganerne med henblik på at få sikkerhed for pålideligheden af deres nye arbejde vedrørende lovlighed og formel rigtighed. Dette vil gøre det muligt for Kommissionen gradvis at reducere behovet for de individuelle justeringer, som den i øjeblikket foretager af de statistikker, medlemsstaterne indsender.

I mellemtiden vil Kommissionen for at opnå den fornødne stabilitet anvende den reviderede integrerede tilgang, som benyttes for afkoblede direkte betalinger i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2012, og udvide den til andre foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, navnlig til udvikling af landdistrikter som anbefalet af Retten i dens årsberetning for 2012.