1.Beskyttelse af og udnyttelse af potentialet i Europas naturarv

Europa har nogle af de tættest befolkede områder i verden, men også en meget rig og forskelligartet naturarv. Naturdirektiverne har til formål at sikre en sund natur i Den Europæiske Union ved at skabe en ramme for beskyttelse af bevaringsværdige arter og naturtyper. Direktiverne etablerer verdens største koordinerede netværk af beskyttede biodiversitetsrige områder, benævnt Natura 2000, der dækker 18 % af EU's landareal og 6 % af EU's havområde. Direktiverne beskytter ca. 1 500 dyre- og plantearter og ca. 200 sjældne naturtyper inden for og uden for disse beskyttede områder og kombinerer naturbeskyttelse med bæredygtig arealudnyttelse og økonomiske aktiviteter.

I 2014 iværksatte Kommissionen som en del af sit tilsagn om bedre regulering en omfattende evaluering af naturdirektiverne, den såkaldte kvalitetskontrol. Da Karmenu Vella tiltrådte som EU-kommissær for miljø, maritime anliggender og fiskeri, fik han af kommissionsformand Jean-Claude Juncker til opgave at færdiggøre denne evaluering. Kommissionen har med denne procedure lyttet til bekymringerne blandt borgere og virksomheder, som nogle gange føler, at EU-reglerne er vanskelige at forstå, anvende og håndhæve.

Denne kvalitetskontrol har fastslået, at naturdirektiverne som en del af EU's bredere biodiversitetspolitik er velegnede til formålet, men at en opfyldelse af deres mål og en fuld udnyttelse af deres potentiale vil afhænge af, om deres gennemførelse forbedres væsentligt. Der er behov for forbedringer både i forhold til direktivernes effektivitet og nyttevirkning og i forhold til samarbejdet med forskellige interessegrupper i medlemsstaterne og i hele EU om at skabe konkrete resultater på stedet.

Kun ca. halvdelen af fuglene og en mindre andel af de andre beskyttede arter og naturtyper i EU har i dag en god bevaringsstatus. Natura 2000-netværket er nu i vid udstrækning på plads på land, men der er fortsat store mangler i havmiljøet. Kun 50 % af alle Natura 2000-områder har forvaltningsplaner med bevaringsmålsætninger og -foranstaltninger. Nøglefaktorerne bag de mangler, der er forbundet med gennemførelsen, omfatter begrænsede ressourcer, mangelfuld håndhævelse, dårlig integration af naturmålsætningerne i andre politikområder, utilstrækkelig viden og adgang til data samt dårlig kommunikation og inddragelse af interessenter. Desuden er de, der gennemfører direktiverne, navnlig på regionalt og lokalt plan, undertiden ikke tilstrækkeligt bekendt med kravene i direktiverne eller den fleksibilitet og de muligheder, som de giver. Dette kan føre til spændinger mellem naturbeskyttelse og økonomiske aktiviteter.

Kvalitetskontrollen har imidlertid vist, at status for arter og naturtyper forbedres, når der gennemføres målrettede aktioner i tilstrækkeligt omfang, hvilket somme tider fører til bemærkelsesværdige genopretninger. Der er endvidere en stigende erkendelse af, at vores naturmiljø understøtter forskellige sektorer i vores økonomi, såsom turisme. Det er i dag vigtigere end nogensinde at bevare og anvende miljøet på en bæredygtig måde. Dette giver rig mulighed for at tiltrække og fremme investeringer i naturbeskyttelse.

Den 7. december 2016 afholdt Kommissionen en orienterende debat om resultaterne af kvalitetskontrollen og opfølgningen heraf. Som reaktion herpå besluttede den at udarbejde en konkret handlingsplan med henblik på at forbedre gennemførelsen af direktiverne, deres sammenhæng med socioøkonomiske målsætninger og samarbejdet med nationale, regionale og lokale myndigheder, interessenter og borgere. I betragtning af direktivernes stærke territoriale dimension og den centrale rolle, som de regionale og lokale myndigheder spiller i gennemførelsen heraf, har Regionsudvalget (RU) været tæt involveret i udarbejdelsen af denne handlingsplan og vil spille en afgørende rolle med hensyn til samarbejde med og opsøgende aktiviteter over for regionale og lokale myndigheder.

Denne omfattende handlingsplan sigter mod hurtigt at forbedre den praktiske gennemførelse af naturdirektiverne og fremskynde udviklingen i retning af EU's 2020-mål om at standse og vende tabet af biodiversitet og økosystemtjenester, herunder i forbindelse med modstandsdygtighed over for og modvirkning af klimaændringer. Det vil også gavne folk, der bor i Europa, og økonomien. Der vil blive gennemført aktioner på EU-plan, navnlig af Kommissionen og Regionsudvalget, men medlemsstaterne og de berørte interessenter vil også være nødt til at handle med øget støtte og bistand fra EU. Handlingsplanen giver reelle muligheder for at inddrage interessenter og offentligheden og etablere partnerskaber på tværs af politikområder. Det vil skabe et solidt grundlag for at forlige natur, mennesker og økonomi og bygge broer mellem dem.

2.Indholdet af handlingsplanen

Handlingsplanen dækker fire prioriterede områder med 15 konkrete aktioner. De fleste aktioner vil blive iværksat i 2017, så Kommissionen kan aflægge rapport om deres gennemførelse inden udløbet af sin nuværende mandatperiode i 2019. Tabellen i denne meddelelse giver en oversigt over aktionerne. Den er udbygget med detaljerede faktablade, der giver flere oplysninger.

Prioritet A Forbedre vejledning og formidling af viden og sikre en bedre sammenhæng med de bredere samfundsøkonomiske mål

Medlemsstaternes forskellige tilgange til gennemførelsen af direktiverne kan føre til unødige konflikter og problemer. En ufleksibel anvendelse af reglerne om beskyttelse af arter, forsinkelser og urimeligt tunge byrder i forbindelse med tilladelsesprocedurer for lokaliteter og utilstrækkeligt kendskab blandt interessenterne kan skabe unødvendige spændinger mellem naturbeskyttelsesaktiviteter og socioøkonomiske aktiviteter. Handlingsplanen indeholder praktiske løsninger på disse problemer og fremmer mere intelligente deltagerbaserede tilgange for at fremme fuld inddragelse af jordejere og -brugere. Kommissionen vil forbedre sin vejledning og fremme større forståelse af lovgivningen i praksis for at hjælpe de offentlige myndigheder med at anvende den bedre. Medlemsstaterne vil skulle øge kendskabet til og adgangen til de data, der er nødvendige for at gennemføre direktiverne. Kommissionen vil støtte arbejdet med at skabe større anerkendelse af, at sunde økosystemer bidrager til velfærd og økonomisk udvikling (aktion 1-3).

Kommissionen er i gang med at udarbejde foranstaltninger til strømlining af overvågningen og rapporteringen i hele EU's miljølovgivning, der også vil medvirke til at forbedre såvel effektiviteten som nyttevirkningen af naturdirektiverne.

Prioritet B: Etablere politisk ejerskab og forbedre overholdelsen

Selv om medlemsstaterne i sidste ende er ansvarlige for gennemførelsen af naturdirektiverne på stedet, vil Kommissionen arbejde tættere sammen med dem for at lette og fremme bevaringen og den bæredygtige udnyttelse af naturen. Vi skal samme sikre, at et fuldt ud sammenhængende og funktionelt Natura 2000-netværk er på plads, og at arter beskyttes og, hvor det er relevant, udnyttes bæredygtigt.