Rådets konklusioner

af 27. november 2003

om industripolitikkens bidrag til europæisk konkurrenceevne

(2003/C 317/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

I. HVAD ANGÅR HORISONTALE SPØRGSMÅL

1. ERINDRER OM:

- Kommissionens meddelelse om "en integreret tilgang til konkurrenceevne"(1)

- indholdet af "Rapport om konkurrenceevne (2003)"(2), "Resultattavlen for virksomheder (2003)"(3), "Resultattavlen for innovation (2003)"(4) samt "Resultattavlen for statsstøtte (2003)"(5) som Kommissionen har udarbejdet,

2. ERKENDER følgende:

- en fuldt integreret tilgang til fremme af konkurrenceevnen kræver sammenhæng, synergi og komplementaritet mellem politikkerne

- industriel konkurrenceevne er et af de nøgleområder, hvor en sådan integreret tilgang er påkrævet

- såvel Den Europæiske Union som medlemsstaterne skal spille en aktiv rolle, hvis udviklingen af denne strategi kan lykkes

- det er væsentligt, at der efter behov fortsat udvikles metoder for samordning af aktiviteter, der er relevante for den industripolitik, der føres af medlemsstaterne og Den Europæiske Union for at nå målene i Lissabon-strategien

- alle politikker, der tager sigte på at fremme konkurrenceevnen, bør bygge på en omhyggelig analyse af de relevante aspekter såvel som på en ligevægt mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige søjler vedrørende bæredygtige udvikling

- sektoranalyser skal bidrage til at skærpe de horisontale politikker og til at opfylde de behov, der gør sig gældende i EU's industrisektorer, herunder sektorer med et højt vækstpotentiale

- Fællesskabets og de nationale politikker bør, samtidig med at de forfølger deres oprindelige mål, også bidrage til at forbedre rammebetingelserne for Europas konkurrenceevne og skabe et favorabelt virksomhedsmiljø

- der er behov for åben og gennemsigtig høring af interessenter og løbende vurdering af den indvirkning, alle vigtige lovgivningsforslag og andre forslag har på EU-virksomhederne; Kommissionens forslag om kemiske stoffer er et første forsøg på at benytte denne tilgang, men Kommissionens årlige arbejdsprogram vil også kunne benyttes som et vigtigt grundlag for systematisk virkningsvurdering, da det er med til at indkredse andre forslag, der vil kunne have betydelig indvirkning på konkurrenceevnen

- social dialog er en vigtig faktor i en vellykket industripolitik

- det er nødvendigt at forbedre de europæiske industrielle rammer for at undgå afindustrialisering, og der er behov for yderligere analyse i den forbindelse,

3. HAR MED TILFREDSHED NOTERET SIG rapporten fra Kommissionens tjenestegrene om konkurrenceevne, samt resultattavlerne om virksomheder, innovation og statsstøtte, som er vigtige instrumenter til udvikling af systematisk analyse af EU-økonomiens konkurrenceevne,

4. NOTERER SIG oplysningerne i disse rapporter, og UNDERSTREGER på baggrund heraf især følgende:

- udsigterne til en højnelse af levestandarden i Den Europæiske Union er direkte forbundet med fremme af EU-virksomhedernes konkurrenceevne i alle sektorer: der er behov for flere foranstaltninger for at øge såvel beskæftigelsen som produktiviteten for at opfylde Lissabon-strategiens mål

- positive udviklingstendenser hvad angår innovation, investering i informations- og kommunikationsteknologi, udvidet og kommerciel anvendelse af internet, samt e-forvaltning bør suppleres med organisatorisk innovation for at udnytte deres fulde potentiale

- problemer i forbindelse med forsinket opfyldelse af Lissabon-målene bør løses både ved hjælp af strukturreformer og ved en hensigtsmæssig stimulering af iværksætterkultur, konkurrencevilkår, innovation og fremskaffelse af risikovillig kapital og garantimekanismer i EU samt på nationalt og regionalt plan

- uddannelse, livslang læring, arbejdsstyrkens kvalifikationsniveau og kvaliteten af arbejdsydelsen er vigtige faktorer for den europæiske industris konkurrenceevne

- hvis der skal skabes større vækst og dermed større beskæftigelse, skal EU og medlemsstaterne fremme større produktivitet og konkurrenceevne, samt politikker, der letter strukturelle ændringer og modernisering af industrien, under hensyn til de udfordringer og muligheder, der følger af udvidelsen.

Under hensyn til ovenstående betragtninger:

5. OPFORDRER den europæiske industri til:

- at anvende sin teknologiske og organisatoriske ekspertise til at forbedre sin konkurrenceevne og opnå en førende markedsposition, navnlig i kraft af øget investering i RTD, innovation og bedre uddannelse af arbejdsstyrken

- at gøre brug af de tiltrædende landes arbejdstageres og virksomheders specifikke kompetencer og evner for at forbedre Europas stilling på de globale markeder

- fortsat at tilpasse sig for at kunne tage udfordringerne op i forbindelse med global konkurrence

- at påtage sig sit sociale ansvar for at forbedre den europæiske industris konkurrenceevne,

6. OPFORDRER medlemsstaterne og Kommissionen til inden for deres respektive kompetencer:

- at gennemføre strukturreformer og politiske foranstaltninger med henblik på at skabe et erhvervsmiljø, der fremmer iværksætterkultur, innovation og industriel konkurrenceevne, navnlig under hensyntagen til princippet om bedre regulering

- at tilskynde virksomheder til at øge investeringer, innovation og produktivitet for at skabe vækst og beskæftigelse, bl.a. gennem risikovillig kapital og klyngesamarbejde, samt organisatorisk innovation

- at fortsætte initiativerne med henblik på at styrke industriens konkurrenceevne ved navnlig at tage hensyn til de forskellige sektorers behov og særlige forhold

- yderligere at forbedre metoderne for at anvende konsekvensanalyser på lovforslag

- at tilskynde til forøgelse af arbejdsproduktiviteten i industrisektoren

- at fortsætte deres indsats for at udvide anvendelsen af e-forvaltning og at tilskynde til kommerciel brug af internettet

- at lette styringen af omstillingen i industrien, bl.a. ved at fremme prognoser

- at sætte frivillige innovationsmål, der skal danne grundlag for Kommissionens periodiske fremskridtsvurderinger

- efter en analyse at træffe foranstaltninger enten på det lovgivningsmæssige område i overensstemmelse med princippet om bedre regulering eller inden for forskning, innovation og iværksætterkultur, om nødvendigt ved anvendelse af den åbne koordinationsmetode,

7. SER FREM TIL Kommissionens forelæggelse af:

- handlingsplanen om iværksætterkultur, som omhandlet i konklusionerne af 3. marts 2003(6)

- en innovationshandlingsplan med specifikke aktioner, der tager sigte på at stille midler og politikker til rådighed for at forbedre de europæiske virksomheders resultater på innovationsområdet

- en meddelelse i det første halvår af 2004, som skal gøre rede for opfølgningsaktiviteter, herunder navnlig anvendelsen af industripolitik på specifikke sektorer, screeningen og spørgsmålet vedrørende afindustrialisering med henblik på at forbedre EU-politikkernes indvirkning på industriens konkurrenceevne,

8. VIL med henblik på at forelægge et struktureret bidrag til Det Europæiske Råds forårsmøde, hvori det anfører de prioriterede aktioner, foretage en tilbundsgående undersøgelse af

- EU's overordnede konkurrenceevne og navnlig - i samarbejde med Kommissionen - forslag, der har betydelig indvirken på konkurrenceevnen

- Kommissionens meddelelse om en integreret tilgang til konkurrenceevne.

II. HVAD ANGÅR SEKTORBESTEMTE SPØRGSMÅL

1. ERINDRER OM Kommissionens meddelelser:

- "Tekstil- og beklædningsindustriens fremtid i det udvidede EU"(7)

- "LeaderSHIP 2015 - Den europæiske skibsbygnings- og skibsreparationsindustris fremtid - konkurrenceevne i kraft af ekspertise"(8);

- "Et fast grundlag for luft- og rumfartsindustrien - opfølgning af STAR 21- rapporten"(9)

2. ERINDRER OM Kommissionens meddelelse "Industripolitik i et udvidet Europa"(10), samt Rådets konklusioner af 13. maj 2003 om "industriel konkurrenceevne i et udvidet Europa"(11), hvori Kommissionen bl.a. opfordres til at opstille en køreplan for, hvordan industripolitikken helt konkret kan bidrage til at nå målene i Lissabon-strategien,

3. UNDERSTREGER PÅ NY, at der er behov for at sikre, at horisontale EU-politikker, der skal etablere rammevilkår, der er gunstige for industriens konkurrenceevne, også tager hensyn til såvel de enkelte sektorers som de små og mellemstore virksomheders, især nye, innovative SMV'ers, særlige behov og karakteristika; ERKENDER, at gennemførelsen af det europæiske charter for små virksomheder spiller en afgørende rolle i denne sammenhæng,

4. HAR MED TILFREDSHED NOTERET SIG de initiativer, Kommissionen foreløbig har foreslået med henblik på at forbedre den europæiske konkurrenceevne, navnlig inden for de specifikke industrisektorer, der er omhandlet i det følgende, herunder indbyrdes forbundne områder, og ser frem til at modtage flere meddelelser fra Kommissionen om andre vigtige industrisektorer.

For så vidt angår TEKSTILER OG BEKLÆDNING:

5. ERKENDER:

- at tekstil- og beklædningsindustrien, fra syntetiske fibre til industrielle og tekniske produkter, generelt yder et vigtigt bidrag til beskæftigelse, produktion og eksport i den udvidede Europæiske Union, men også har en særlig indvirkning på visse regioners økonomi

- at den europæiske tekstil- og beklædningsindustri står over for nye og vedvarende udfordringer, herunder navnlig ophævelsen den 1. januar 2005 af kvantitative begrænsninger (kvoter), en løbende omstrukturerings- og moderniseringsproces samt en markeret afmatning af den økonomiske aktivitet, produktion og beskæftigelse

- tekstil- og beklædningsindustrien har stor udviklings- og innovationskapacitet, vilje til at lære af "succeshistorier" og evne til at tilpasse sig forandringer

6. PÅPEGER den strategiske betydning af interaktion mellem forskellige politikker, såsom forskning og udvikling, innovation, informations- og kommunikationsteknologier, erhvervsuddannelse og beskyttelse af intellektuel ejendomsret, med henblik på at styrke en konkurrencedygtig sektor, der fortsat skaber beskæftigelse,

7. NOTERER

- at det er vigtigt for tekstil- og beklædningsindustriens konkurrenceevne, at der skabes positive handelspolitiske rammer, der giver mulighed for åben og fair trade, navnlig bedre adgang til markeder i tredjelande

- at det vil være et betydeligt bidrag hertil, hvis frihandelszonen inden for Euro-Middelhavsområdet hurtigt kommer på plads,

8. UNDERSTREGER betydningen af at tilskynde interessenterne til at gøre en indsats for at øge virksomhedernes sociale ansvar og til på frivillig basis at fremme "etisk produktion", f.eks. baseret på mærkning,

9. HAR MED TILFREDSHED NOTERET SIG, at Kommissionen agter at oprette en gruppe på højt plan med repræsentanter for medlemsstaterne og interessenterne for at fremme debatten om tekstil- og beklædningsindustriens situation og fremtid i det udvidede EU og om eventuelle initiativer og henstillinger, der skal gøre det lettere for denne sektor at tilpasse sig til de kommende udfordringer.

Under hensyn til ovenstående betragtninger:

10. OPFORDRER medlemsstaterne til i overensstemmelse med de overordnede EF-politikker at træffe passende foranstaltninger, så den europæiske tekstil- og beklædningsindustri kan tage de udfordringer op, den står over for, bl.a. gennem forskning, uddannelse og erhvervsuddannelse,

11. OPFORDRER Kommissionen til med jævne mellemrum at orientere Rådet om drøftelserne om tekstilvarer og beklædning i gruppen på højt plan og rapportere tilbage, første gang inden udgangen af juli 2004, om initiativer, der anses for at være hensigtsmæssige i den forbindelse, og som kan tage form af en handlingsplan.

For så vidt angår SKIBSBYGNING:

12. ERKENDER

- skibsbygnings- og skibsreparationsindustriens strategiske betydning i Europa, især i forbindelse med handel med forarbejdede varer til import og eksport, for jobmuligheder, herunder i skibsudstyrsindustrien, forsvarsbehov, havnes konkurrenceevne og maritime aktiviteter i Europa, udvikling af avanceret teknologi og for bevaring af knowhow

- den vigtige rolle, som europæisk skibsbygningsindustri bør spille sammen med EF-institutionerne og medlemsstaterne i forbindelse med forbedring af sikkerheden til søs og global miljøbeskyttelse, idet intermodaliteten fremmes, i form af passende instrumenter og programmer og med hensyn til en vellykket udvikling af nærskibsfart

- de handelsforvridninger og den overkapacitet, der stadig indvirker på verdensmarkedet for skibsbygning,

13. UNDERSTREGER, at EU fortsat bør føre en politik, der tager sigte på at forbedre sektorens industrielle konkurrenceevne; der bør gøres en særlig indsats med hensyn til:

- indbyrdes udvikling og harmonisering af de love og bestemmelser, der indvirker på det europæiske marked for forsvarsmateriel

- EU's statsstøtteregler for investeringer i innovation under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for skibsbygningsindustrien, for at der kan gennemføres smidige og effektive programmer, der tager sigte på at opretholde den europæiske industris teknologiske førerskab

- fuld udnyttelse af medlemsstaternes muligheder for at fremme forskning, udvikling og innovation på en effektiv måde

- medlemsstaternes og industriens beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder ved fuldt ud at udnytte de instrumenter, der findes i dag, samt undersøgelse af muligheden for at styrke håndhævelsen af de internationale patentbestemmelser, der gælder for skibsbygning

- lettelse af en konsolideringsproces mellem europæiske producenter ved, at medlemsstaterne og Kommissionen etablerer passende rammebetingelser

- fremme af strategier til etablering af et mere omfattende samarbejde i Europa mellem værfter, der forsyner handelsflåden, og værfter, der forsyner marinen; samarbejdet skal være baseret på markedsmekanismerne inden for begge grene af skibsbygningsindustrien og på området for skibsudstyr

- analyse og overvejelse af nye krav til færdigheder, hvilket ideelt kan ske som led i dialogen mellem arbejdsmarkedets parter inden for sektoren.

Under hensyn til ovenstående betragtninger:

14. OPFORDRER medlemsstaterne til i overensstemmelse med de overordnede EF-politikker at træffe passende foranstaltninger, så den europæiske skibsbygningsindustri kan tage de udfordringer op, den står over for,

15. OPFORDRER Kommissionen til

- at fortsætte bestræbelserne i WTO- og OECD-regi på at skabe fair konkurrence inden for skibsbygningsindustrien på globalt niveau

- at overveje følgerne af udløbet af den midlertidige defensive ordning for skibsbygningsindustrien, især i forbindelse med tidsplanen for WTO's tvistbilæggelsesprocedure

- med jævne mellemrum at orientere Rådet om resultaterne af initiativet LeaderSHIP 2015 og at aflægge rapport om gennemførelsen af anbefalingerne heri inden udgangen af 2004

- sammen med skibsbygningsindustrien at overveje, hvorvidt et europæisk organ som f.eks. Den Europæiske Investeringsbank vil kunne påtage sig en førende rolle ved finansiering af skibsbygningsprojekter før og efter afleveringen.

For så vidt angår LUFT- OG RUMFARTSINDUSTRIEN:

16. ERKENDER, at luft- og rumfartsindustrien

- er en kilde til og fremmer udviklingen af vigtige færdigheder og nøgleteknologier, er en stærk drivkraft bag innovation og bidrager til at opretholde den globale konkurrence med hensyn til en lang række produkter på kommercielle og strategiske markeder

- dækker flere segmenter, såsom civilluftfart, forsvar og rumfart, og at vigtige markedssegmenter kræver en stærkere europæisk dimension, så konkurrenceevnen kan forbedres,

17. UNDERSTREGER behovet for

- en konsolideret industriel og institutionel strategi med henblik på at bevare og videreudvikle europæisk rumfartsindustri, samtidig med at det noteres, at der gøres gode fremskridt med hensyn til Galileo og den globale miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) samt udviklingen af samarbejdet mellem Den Europæiske Rumorganisation og Den Europæiske Union

- bedre koordinering af civile og forsvarsrelaterede luftfartsprogrammer på europæisk niveau samt behovet for effektiv ressourcefordeling

- et fuldt operationelt europæisk luftfartssikkerhedsagentur (EASA), der skal give EU passende reguleringsmæssige rammer, så det kan imødekomme sine interne og internationale behov

- bedre teknologioverførsel, især med hensyn til SMV'er, der arbejder som underleverandører,

18. ERKENDER betydningen af forberedende foranstaltninger vedrørende sikkerhedsrelateret forskning som foreslået af Kommissionen og NOTERER SIG det igangværende arbejde med henblik på den planlagte oprettelse af et mellemstatsligt agentur for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel.

Under hensyn til ovenstående betragtninger:

19. OPFORDRER medlemsstaterne og Kommissionen til inden for deres respektive ansvarsområder

- i samarbejde med ESA at fortsætte de igangværende bestræbelser på at udvikle en sammenhængende europæisk rumfartspolitik under hensyn til bestemmelserne i rammeaftalen mellem EF og ESA og handlingsplanen for gennemførelse af en europæisk rumfartspolitik(12)

- at fortsætte de igangværende bestræbelser med henblik på at gøre Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur fuldt ud operationelt

- alt efter behov at tage de nødvendige skridt til fortsat at støtte oprettelsen af et agentur for udvikling af forsvarskapaciteter, forskning, anskaffelse og forsvarsmateriel, herunder fortsætte medlemsstaternes bestræbelser for sammen med Kommissionen at skabe et internationalt konkurrencedygtigt EU-marked for forsvarsmateriel i det omfang, det er nødvendigt.

(1) Se 15287/03 COMPET 70 IND 171 MI 299 RECH 234 ECO 251 ECOFIN 382.

(2) Se 15217/03 COMPET 69 IND 169 MI 296 RECH 231 ECOFIN 375 ECO 249.

(3) Se 15036/03 COMPET 63 IND 165 MI 292 ECO 244.

(4) Se 14793/03 COMPET 61 IND 159 MI 282 RECH 205.

(5) Se 14584/03 RC 13 ECO 221.

(6) EUT C 64, 18.3.2003.

(7) Se 14314/03 COMPET 56 IND 149 MI 269 RECH 190 ECO 217 TEXT 17 WTO 115.

(8) Se 15288/03 COMPET 71 IND 172 MI 300 RC 20 RECH 235 ECO 252 ECOFIN 383 WTO 131.

(9) Se 13705/03 COMPET 49 IND 140 RECH 176 TRANS 263 POLARM 24.

(10) Se 5078/03 IND 1 ECO 2.

(11) EUT C 149, 26.6.2003.

(12) Se 14886/03 RECH 211 COMPET 62 IND 164 TRANS 293 POLARM 36.