I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(91) 53 endelig udg. 
Bruxelles, den 8. maj 1991 
ENERGIPLANLÆGNING 
I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
(på regionalt plan) 
MEDDELELSE FRA KOMISSIONEN 

ENERGIPLANLÆGNING 
I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
(på regionalt plan) 
* * * 
Meddelelse fra Kommissionen 
INDHOLD 
I. INDLEDNING 
II. MÅLSÆTNINGER OG RAMME FOR FORANSTALTNINGEN 
Ml. FORANSTALTNINGENS OMFANG 
IV. VURDERING AF RESULTATERNE AF FORANSTALTNINGEN (1982-1989) 
V. FREMTIDIGT HANDLINGSPROGRAM (1991-1993) 
VI. KONKLUSIONER 
BILAG 
- 1 -
INDLEDNING 
Uroen pâ energimarkederne I 70'erne og de alvorlige negative 
følger for den økonomiske udvikling foranledigede mange lande og 
regioner 11 I at Indse, at der var behov for en større omlægning af 
deres energiforbrug. 
De største hindringer viste sig Imidlertid at være mangel på 
tilstrækkelig detaljerede og pålidelige oplysninger om 
energiefterspørgslen og økonomlen samt på metoder og instrumenter 
til at analysere og forudsige udviklingen heri, og desforuden 
mangel på tekniske kontakter og på tillid blandt de berørte 
parter. 
Der opstod derfor behov for energiplanlægning, og navnlig for 
analyse af efterspørgslen på regionalt og lokalt plan. i 
adskillige lande og regioner i Det Europæiske Fællesskab blev der 
allerede fremmet energlplanlægnlngsundersøgelser (f.eks. af de 
regionale energiagenturer I Frankrig, som en del af den tyske 
regerings regionaI iseringsprogram, af de kommunale myndigheder ! 
Danmark, af de regionale myndigheder I Belglen og i Nederlandene). 
Disse tiltag blev Imidlertid udført Isoleret uden at føre ti! en 
bredere udveksling af erfaringer og oplysninger på europæisk plan. 
Mod udgangen af 1982 tog Kommissionen, kraftigt støttet af Europa-
Parlamentet, Initiativ til at støtte denne Indsats. Hovedformalet 
var at forbedre effektiv efterspørgselsstyring og at ège 
anvendelsen af lokalt tilgængelige energikilder. Dette mål skulle 
nås gennem fremme og tilrettelæggelse af udveksling af erfaring 
mellem regionale eller lokale myndigheder, organisationer, 
institutter og eksperter, de Involverede i energiplanlægning, og 
ved at fremme nye undersøgelser overalt i Fællesskabet på mere 
systematisk vis. Der blev navnlig lagt vægt på overførsel af 
erfaring fra de regioner (1), der udviklede hensigtsmæssige 
energiplanlægningsmetoder, til dem der manglede sådanne. 
Formålet med denne meddelelse er at give en kort oversigt over og 
en vurdering af Fællesskabets foranstaltninger indtil nu samt 
udstykke retningslinjer for fremtiden (1991-1993). 
(1) Udtrykket "region" anvendes 1 foranstaltningen mad «n generel betydning og henviser ikke 
nødvendigvis til «t nationalt administrativt områd«. Den pagasldende administrativ» struktur 
ncakker derfor fra stirre regioner (f.eks. provinser) til amter, byområder og byer. Siden 1989 
har foranstaltningen navnlig fokuseret på de indbyrdes påvirkninger meliem mi I JJB' og energi i 
byområder med over 100 000 Indbyggere. Kun I nogle f<3 tilfælde «takker undarsj/gels»n at helt land 
(f.eks. Luxembourg og Irland). 
- 2 -
II. MÅLSÆTNINGER OG RAMME FOR FORANSTALTNINGEN 
Hovedformål med regional energiplanlægning er generelt at gøre 
energimarkedet mere gennemsigtigt, således at der kan træffes 
rationelle beslutninger på alle niveauer I den private og 
offentlige sektor. I denne forbindelse kan en regional 
energiplanlægnlngsforanstaltning defineres som systematisk 
Indsamling, vurdering og anvendelse af energi samt 
energirelaterede socioøkonomiske og tekniske data på subnatlonalt 
niveau med henblik på udarbejdelse af aktionsplaner under passende 
hensyntagen til retningslinjerne for energipolitikken på dette 
niveau. 
I denne forbindelse kan de målsætninger, som Fællesskabets 
foranstaltning søger at opfylde, resumeres således: 
a) forbedring af Informationsgrundlaget og analyse af 
energisituationen I en region samt udviklingen heri og de 
Indviklede Indbyrdes påvirkninger 
b) forbedring af beslutningsprocessen for energipolitiske og 
energiplanlægningsmæssige forhold på subnatlonalt niveau 
c) forbedring af debatten både på teknisk og politisk plan mellem 
energiforbruger og energiproducenter og i denne forbindelse 
fremme af udveksling af erfaringer mellem myndigheder, 
organisationer og firmaer 
d) forbedret overførsel af resultaterne af fællesskabsaktioner på 
subnatlonalt plan Inden for rammerne af forsknings- og 
demonstrationsprogrammer og den overordnede energipolitik 
e) hjælp til regionale myndigheder med udarbejdelse af 
aktionsplaner, der er I overensstemmelse med og supplerer 
nationale programmer og Fællesskabets målsætninger 
f) bidrag til forskning på vitale områder af energi og 
samfundsøkonomisk udvikling (f.eks. miljø, beskæftigelse). 
Fællesskabsforanstaltningen er i overensstemmelse med og bidrager 
til gennemførelse af Fællesskabets politiske målsætninger. 
Således bidrager foranstaltninger først og fremmest til at nå 
Fællesskabets energipolitiske målsætninger, navnlig dem der 
vedrører rationel energianvendelse og udnyttelse af Indenlandske 
nye og vedvarende energikilder. Disse to "energikilders" potent le i 
kan faktisk passende vurderes og udnyttes på subnationalt 
(regionalt eller lokalt) niveau. 
- 3 -
9. lâl S j$be«?kytte3se skaber I stadig større grad bekymring og er 
afgørende for Fællesskabets energipolitik. Det er blevet påvist 
vad adskillige energlplanlægnlngslejIIgheder (1), at regionen, 
byen, eller generelt det subnationale niveau, er det mest 
hensigtsmæssige niveau hvorpå mange af de Indbyrdes påvirkninger 
mellem energi og miljø kan analyseres, og på hvilket niveau det i 
visse tilfælde er nødvendigt at træffe politiske foranstaltninger. 
10. Energiområdets samfundsøkonomiske dimension fremgår af 
Fællesskabets energimål for 1995, som Ministerrådet har vedtaget 
(2). Energiplanlægning hjælper med til at vurdere, hvordan energi 
kan være en afgørende faktor for en regions samfundsøkonomiske 
udvikling. 
11. Dan samfundsøkonomiske dimension er yderligere blevet bragt l 
centrum gennem målsætningen l Den Europæiske Fælles Akt for 
større økonomisk og social samhørighed og større Integration i 
Fællesskabet. Fællesskabets foranstaltning for regional 
energiplanlægning er således et svar på udfordringen fra det 
Indre marked, og Integrerer fuldt ud de hermed parallelle 
politikker med henblik på at mindske de samfundsøkonomiske 
forskelle mellem Fællesskabets regioner (3). 
(1) F.eks. workshops i Berlin (jomtar 1989) og Rom (december 1968). 
(2) "Gennemførelse Inden for de rette rammer og 111 fordel for mindre begunstigede områder, herunder 
omréder med lidet udviklet infrastruktur på energiområdet, af foranstaltninger som er egnet til 
at forbedr« Fast lesekobets energibalance." (EFT C 241/1 af 23.9.1986. punkt S f). 
(3) Artikel 130 A i Den Europa»! ske Rasl les Akt henviser til økonomisk og social samhørighed. 
"For at fremme en harmonisk udvikling af Fællesskabets som helhed udvikler og fortsætter dette 
sin Indsats for ot styrke sin økonomiske og sociale samhørighed. Fa»l lesskabet stratber navnlig 
efter at formindske ulighederne mellem de forskellige områder og forbedre de mindst begunstigede 
områders stilling." 
- 4 -
III. FORANSTALTNINGENS OMFANG (1982-1989) 
ndsatsen 
12. Siden 1982 har Fællesskabet støttet en række regionale 
energipIanlægnlngsundersøgeIser i alle medlemsstater. Det anslås, 
at de dækkede "regioner" omfatter over 20% af Fællesskabets 
befolkning, ca. 25% af dets område og 25% af det samlede 
energiforbrug. Siden 1989 har der været lagt særlig vægt på 
problemer omkring de Indbyrdes påvirkninger mellem energi og miljø 
I byområder. 
13. De målsætninger og emner, som undersøgelserne dækkede, er 
forskellige og har ændret sig I årenes løb. Generelt har 
undersøgelserne hovedsageligt behandlet analyse af og prognoser 
for energleftersporgsel, opstilling af energibalancer, 
energibesparelse og/eller -erstatning, vurdering af potentielle 
vedvarende energikilder, Indbyrdes påvirkninger mellem energi og 
mi IJø (1). 
14. Kommissionen tilrettelægger desuden seminarer og workshops. 
Formålet hermed er at sprede oplysninger om Instrumenter og 
modeller til energianalyse og -prognoser og at fremme udveksling 
af erfaring og samarbejde mellem institutioner og eksperter, der 
har med energi at gøre (Jf. bilag). 
Midler 
15. Fællesskabet gennemfører sin foranstaltning hovedsageligt ved 
samfinansiering af de forskellige energlp I anlægnlngsundersøgeI ser. 
Resten af udgifterne afholdes af de nationale eller regionale 
myndigheder og organisationer, og I nogle tilfælde dækkes de af 
bidrag fra den private sektor. Fællesskabet bidrager ligeledes på 
dette område ved at give retningslinjer for selve undersøgelsen og 
for gennemførelse af konklusioner heraf. 
Ti) I at separat arbejdspapir fra Kommissionen resumeres hovedelementerne af disse undersøgelser. Der er 
ligeledes ved at blive udarbejdet "kortbrochurer" for de fleste af disse undersøgelser. 
16. Fællesskabet bidrager desuden I betydeligt omfang ved at tilskynde 
til direkte samarbejde mellem regioner, institutioner og 
eksperter, ofte fra forskellige EF-lande og ligeledes fra 
tredjelande. Dette sker gennem tilrettelæggelse af konferencer og 
workshops, gennem støtte til ekspertudveksling og ved oprettelse 
eller udbygning af regionale energlpIanlægnIngsInstI tut Ioner. 
17. De årlige budgetbevillinger fra budgetpost 706^1) til denne 
foranstaltning I Fællesskabet har været beskedne I betragtning af 
dens multiplikatorvirkning. Bevillingen var på ca. 2,5 m i o ECU I 
1989 og 3 m lo ECU i 1990. Det bør endvidere Ikke glemmes, at disse 
midler var tilskyndelsen til at mobilisere tilsvarende midler fra 
regionale og private kilder. 
Aktørerne 
18. Der er adskillige aktører Involveret I processen med regional 
energiplanlægning: 
- de regionale, lokale og nationale myndigheder, som udstikker den 
overordnede politiske ramme, fastlægger behov og forbereder og 
gennemfører politiske Instrumenter samt Investeringsprogrammer og 
-projekter 
- Kommissionen, der spiller en rolle i energiplanlægningsprocessen, 
der går ud over finansiel støtte 
- Industrierne, der producerer og forbruger energi og energiudstyr 
- finansieringssektoren, der mobiliserer finansielle ressourcer og 
opstiller egnede finansieringsplaner for økonomisk udnyttelse af 
regionernes energipotent le I (f.eks. tredjepartsfinansiering) 
- eksperter og konsulenter, der udvikler og anvender egnede 
analyse- og prognosemetoder. 
(1) I 1991 : budgetpost 4.1040. 
6 -
IV. EVALUERING AF RESULTATERNE AF FORANSTALTNINGEN (1982-1989) 
19. Et hold af uafhængige eksperter har for nylig foretaget en 
vurdering af denne foranstaltning. Formålet var at drage 
konklusioner og uddrage lære af den gennemførte foranstaltnings 
styrke og svagheder og derefter udstikke retningslinjer for 
fremtiden på baggrund af prioriteringer i Fællesskabets 
pol i t ikker. 
20. Generelt har vurderingen vist, at foranstaltningen i forhold til 
målsætninger og de samlede iværksatte midler har været Indsatsen 
værd. Den har ligeledes vist, at den var dynamisk og i stand til 
at tilpasse sig nye udfordringer i forbindelse med udviklingen i 
Fællesskabets politikker. Ikke desto mindre var der helt klart 
nogle områder, hvor der skal ske forbedringer, hvis der skal 
drages fuld nytte af denne foranstaltning fremover på 
fællesskabsplan. 
21. Mere specifikt har foranstaltningen bidraget til følgende 
hovedområder -. 
a) Retningslinier for energi Investeringer 
I adskillige regioner var undersøgelserne forløbere for 
Investeringsprojekter suppleret af nationale, regionale, lokale 
programmer eller andre EF-programmer. F.eks.: undersøgelser 
udført på Bornholm, I Sønderjylland, Saarland, PACA (1), Rhône-
Alpes, Berlin, WalIonien, Madeira, Alentejo, Baskerlandet, 
Catalonien, West land og Aquitaine udgjorde grundlaget for 
energi Invester Inger foretaget af nationale, regionale, 
offentlige og private institutioner; regionale 
energiplanlægnlngsundersøgeI ser I Stersa Ellas I Grækenland, og 
i Madeira og Alentejo I Portugal var forløbere for 
Investeringsprojekter, der blev støttet under Valoren-
programmet; undersøgelser I Schleswlg-Holstein og Oberpfalz var 
forløbere for foranstaltninger med støtte fra 
demonstrationsprogrammet og forbedrede fordelingen af 
Fællesskabets midler. 
Hvor undersøgelserne blev efterfulgt af 
opfølgnlngsforanstaltnlnger, er de langsigtede fordele som regel 
store i forhold til undersøgelsernes omkostninger. En nøje 
opgørelse af de anbefalede foranstaltninger og de gennemførte 
foranstaltninger ville Imidlertid vise, at mange henstillinger 
endnu Ikke er blevet ført ud I praksis. Dette skyldes, at 
gennemførelse hovedsagelig er tilknyttet muligheden for at 
handle, hvilket Imidlertid ofte ligger uden for 
undersøgelsesholdets rækkevidde. Der er således grobund for en 
mere udbredt gennemførelse af foranstaltningens resultater. 
(1) Provence. Alpes. Côte d'Azur. 
7 -
b) EarMdxÆtt Integration mellem energi polit IK—Di—forskellige 
niveauer 
Under en undersøgelses forløb sker der betydelige Indbyrdes 
påvirkninger mellem de forskellige involverede aktører, 
institutioner, erhvervsliv, lokale politikere og 
beslutningstagere. Dette har bidraget til en bedre forståelse 
og Integrering af forskellige regionale, nationale og EF-
polltlkker, og gjort dem tydeligere og mere relevante. 
Undersøgelser har ofte tjent som objektiv reference Informat Ion 
for drøftelser blandt regionale beslutningstagere, og gjort 
det muligt for dem at træffe mere velafbalancerede valg mellem 
energi og miljø, og energi og beskæftigelse, samt større 
bevidsthed om følgerne af de forskellige beslutninger i den 
regionale energiplanlægning. 
Undersøgelserne har således ofte påvirket vedtagne planer 
eller ført til nye planer, og de bliver fortsat anvendt i vidt 
omfang til fastlæggelse af nationale eller regionale 
energI bespare Isesprogrammer. 
Dette er tilfældet I f.eks. Nord-Pas de Caials, Catalonien, 
Valencia, Lombardiet, Berlin og Irland, hvor Investeringerne 
blev støttet af forskellige regionale eller nationale 
finansielle Incitamenter; på Bornholm i Danmark, hvor 
undersøgelsen gav et værdifuldt bidrag til den nationale 
energiplan, der fulgte Brundtlandt-rapporten om miljø. 
Undersøgelserne har givet Ideer til den foranstaltning der 
støttes af andre EF-energI programmer og -foranstaltninger 
(f.eks. THERMIE, VALOREN, SAVE). 
En vigtig rolle blev spillet af styrelsesudvalgene (1), der I 
nogle tilfælde blev nedsat specielt til undersøgelsen og mens 
den varede. Oprettelse af sådanne udvalg og deres regelmæssige 
møder var Imidlertid ikke tilstrækkelig, så der bør ske 
forbedringer på dette område. 
c) Etablering af regional kapacitet til behandling af 
energI spørgsmål 
For nogle regioners vedkommende støttede Fællesskabet 
energlp I anlægnlngsundersøgeI ser, som blev katalysatorer for 
udbygning eller etablering af kapacitet på regionalt plan til 
at foretage energiundersøgelser og -planer (f.eks. i 
Cornwall/UK, Madeira/P, Oberpfalz/D, Baskerlandet/E, PACA/F 
osv.). Faktisk blev de mest effektive undersøgelser dem, hvor 
de regionale eller lokale myndigheder var direkte Involverede 
I finansieringen eller I andre aspekter af undersøgelsen, og 
hvor kernen af undersøgelsesholdet fortsatte med at eksistere, 
efter undersøgelsens færdiggørelse. 
(1) Disse udvalg bestod af repræsentanterne for de Involverede parter, såsom myndigheder (harunder 
Kommissionen), offentlige værker, forbrugerorganisationer osv. 
- 8 -
Nogle undersøgelser blev udført af konsulenter, der Ikke var 
hjemmehørende i regionen og uden at de regionale eller lokale 
myndigheder deltog. Over 200 konsulenter var involverede, 
hvoraf mange blev uddannede under fællesskabsforanstaltningens 
forløb. Som følge heraf kan et stort antal undersøgelser have 
fået relativ ringe betydning for en given region, skønt de var 
vigtige ud fra et teknisk synspunkt. Der er således også 
mulighed for forbedringer på dette område. 
d) UdYlKlIng al energ ID I an laonlnosmetoder. forbedring af 
energidatagrund I aget Då regionalt plan. 
Foranstaltningen har bidraget til at forbedre og fInlndstI i le 
metoder og redskaber til energiplanlægning og til at udvikle 
nye (f.eks. datamatstøttede energifSow-analyser, Indbyrdes 
påvirkninger mellem energi og beskæftigelse osv.). Den har 
ligeledes bidraget til betydeligt at forbedre Fællesskabets 
energI database på subnatlonalt plan. Der er I adskillige af 
Fællesskabets regioner sket en forbedring l energibalancen, og 
det er lykkedes at kvantificere de pågældende regioners 
energI potentlel. 
Disse metoder og databaser er imidlertid ikke blevet fuldt 
udnyttet på EF-plan, og der er således grund til yderligere 
Indsats. 
- 9 
V. FREMTIDIGT HANDLINGSPROGRAM 
Retningslinjer 
22. Fællesskabets energiplanlægningsforanstaltning vil fortsat tage 
udgangspunkt i energimål sætningerne for 1995, og den holdning til 
klimaændringspolitik, der blev vedtaget af Energi- og Miljørådet 
den 29. oktober 1990. Der vil ligeledes blive taget hensyn til den 
seneste udvikling på verdensplan og til drøftelserne på den 
europæiske energikonference*1>. Foranstaltningen vil desuden søge 
at bidrage til gennemførelsen af det indre marked i 1993 og ti! at 
styrke den økonomiske og sociale samhørighed regionerne imellem og 
til at øge Fællesskabets integrering. Sidst men ikke mindst vil 
foranstaltningen sigte mod at overføre foranstaltningens 
resultater til ikke EF-lande, navnlig i Øst- og Centraleuropa. 
23. Foranstaltningen vil navnlig støtte og bistå andre EF-
energi programmer, såsom programmerne for energiteknologisk 
udvikling og fremme (THERMIE), og større energieffektivitet (SAVE) 
osv. Foranstaltningen vil blive koordineret med Fællesskabets 
støtterammeprogrammer og tiltag inden for rammerne af 
Fællesskabets strukturfonde, for således at udgøre en integreret 
del af de hermed forbundne EF-politikker. Den vil ligeledes 
fortsat give værdifuld støtte til energianalyseaktiviteterne på 
lokalt, regionalt og nationalt plan. Endeligt skal den 
tiIrettelæegges i overenstemme I se met princippet om subsidaritet 
med medlemsstaterne. 
24. På grundlag af ovennævnte retningslinjer og under hensyntagen til 
resultaterne af den i del IV nævnte vurdering opstiller 
Kommissionen følgende prioriteter for dens foranstaltning for de 
kommende år (1991-1993). 
A. Prioriteter for nye aktiviteter 
Generelt vil følgende prioriterede områder kunne komme i 
betragtning for de fremtidige aktiviteter: 
a) grænseregioner: for at styrke Fællesskabets integrering. Der vil 
blive lagt særlig vægt på aktiviteter foretaget i samarbejde med 
to eller flere regioner i forskellige medlemsstater, 
(1) "Energi til et nyt orhundrede-Oet europåske perspektiv" - Bruxelles, den 3. og 4. maj 1990 
- 10 
b) mindst udviklede regioner, f.eks. de yderst Iiggende og 
Isolerede landlige og økonomisk tilbagestillede regioner, skal 
have højeste prioritet som anført I Den Europæiske Fælles Akt 
med henblik på større økonomisk og social samhørighed. Disse 
områder er specielt egnede til økonomisk udnytteise af 
vedvarende energikilder og for energibesparelsesprogrammer med 
omfattende lokal beskæftigelse; 
c) energiplanlægning og miljø I byområder. Som det vides bor og 
arbejder over 80% af Europas befolkning I byerne. Deraf følger, 
at størstedelen af energiforbruget (i sektorerne hånde!, bolig 
og transport) ligger I byerne. Det har skadelige følger for 
miljøet, beboernes sundhed og den arkitektoniske arv. 
De foranstaltninger, der Iværksættes, vil falde I tråd med den 
nylige meddel se fra Kommissionen til Rådet og til Europa-
Parlamentet om bymiljø ("Grønbogen")(1 ), og følge ånden i Den 
Europæiske Fælles Akt for så vidt angår miljøet(2); 
d) gennemførlighedsundersøgelser for energi Invester inger8 navnlig 
sådanne, der dækker spørgsmål som er fælles for mere end én 
region fra forskellige EF-medlemsstater. Disse undersøgelser 
synes at kunne bidrage til forberedelse af konkrete 
energi investeringsprojekter af Interesse for Fællesskabet Inden 
for hermed forbundne politikker; 
e) undersøgelse af lokale og regionale myndigheders indflydelse på 
energianvendelsen. Lokale myndigheder kan selv være 
storforbrugere af energi. De benytter ofte energi s lugende 
bygninger, f.eks. bollger, skoler, kontorer, hospitaler og 
Institutioner. De er desuden regel skabende organer med 
Indvirkning på byggestandarder, bevillings- og Mcensudstedelse 
og endog fremme af egnede vedvarende energikilder samt på 
udpegning af IndustrI zoner. 
(i) KOM(90) 218 endelig udg.: 
5.g. g) Energiplonkapning I byer 
Energibehovet I byerne kan I hØJ grad mindskes ved energiplanlægning, som samtidig forebygger 
forurening. En sådan planlægning bygger på en analyse af energiforbrugets sammensætning og 
mulighederne for at udnytte lokale energikilder. 
Anbefalinger: 
EF bør fortsattte og forstærke sin Indsats inden for energiforvaltning I byerne. Herunder bør man 
navnlig søge at anspore og bistå byerne på området energiplanlægning, formidle rod om, hvilke 
midler der kan bruges på dette omrade, for eksempel om energibesparende projektering of 
bygninger, og demonstrere udbyttet af forskellige energibesparende teknikker ved hjælp af 
pilotprojekter. 
(::) Artikel 130 R, stk. 2 
Fællesskabets foranstaltninger på miljøområdet bygger på principperne om forebyggende indgreb, 
cm udbedring af miljøskader fortrinsvis ved kilden og om, at forureneren betaler. Krovene med 
hensyn til miljøbeskyttelse er en vigtig bestanddel af Fællesskabets politik på andre områder. 
Artikel 130 R, stk. 3 
Ved udarbejdelsen af Fællesskabets foranstaltninger pa miljøområdet skol der toges hensyn til: 
- eksisterende videnskabelige og tekniske data, 
- de miljømoMslge forhold I de forskellige områder I Fællesskabet, 
- fordele og ulemper ved foranstaltningens gennemførelse eller undladelse, 
- den økonomiske og sociale udvikling i Fællesskabet som helhed og den afbalancerede 
udvikling i dets områder. 
11 -
B. StøtteforanstaItninger 
Støtteforanstaltninger har en vigtig rolle at spille: de skal 
bidrage til gennemførelse af resultaterne og øge virkningen af 
energiplanfægningsundersøgelserne (Jf. punkt IV 21. c)). Disse 
foranstaltninger vil blive truffet i nært samarbejde med andre 
energi programmer såsom THERMIE og SAVE. Følgende foranstaltninger 
vil blive overvejet i denne forbindelse : 
a) spredning af resultaterne af de meste repræsentative 
undersøgelser: der findes et vigtigt erfaringsgrundlag, som vil 
blive mere systematisk tilgængeligt for alle interesserede 
parter. Med henblik herpå overvejes følgende muligheder: 
. publikationer i stil med "flag brochures" fra 
demonstrationsprojekterne, der skal gøres tilgængelige for dem 
der er involverede i energiplanlægning og navnlig for 
regionale og lokale myndigheder samt organisationer og 
ekspertgrupper; 
. udarbejdelse af en praktisk vejledning i energip!an lægning på 
regionalt plan, som kunne stilles til rådighed for 
myndigheder, organisationer, konsulenter og eksperter. 
Formålet med en sådan håndbog ville være en hjælp til bedre at 
fastlægge metoder og instrumenter, samt fastlægge passende 
ekspertise inden for energiplanlægning; 
b) gensidig udveksling af erfaring ved tilrettelæggelse af 
konferencer, seminarer og workshops, hovedsagelig henvendt til 
beslutningstagere på regionalt og lokalt plan. Formålet ville 
være at integrere energi i en bredere regional 
pI anlægn i ngskontekst; 
c) støtte til forstærkning eiler oprettelse af lokale energigrupper 
med passende midler til at undersøge og fremme foranstaltninger 
og projekter vedrørende energieffektivitet og tilskyndelse til 
anvendelse af lokale energikilder. 
25. På grundlag af de ovenfor skitserede retningslinjer 
offentliggjorde Kommissionen i marts og i januar 1991 (1) en 
generelle indkaldelser af forslag inden for følgende hovedområder: 
- regionale energiplanlægsningsundersøge Iser 
- gennemførlighedsundersøgelser 
- energistyring og miljø på byplan 
(1) (EFT C 77 of 27.93.1900 - EFT C 12 of 18.01.1991). Den indkaldels« of forslag, der blev 
offentliggjort i 1989, vedrørte udelukkende energi og bymiljø (EFT C 192 af 29.07.1989). 
„ 12 -
Disse indkaldelser af forslag var en stor succes: den gav 
omfattende omtale af den tidligere og igangværende foranstaltning, 
den fandt stor genklang (der indkom over 200 forslag fra regionale 
myndigheder og kommuner), og der indsamlet en lang række 
interessante ideer til overvejelse for fremtiden, både for så vidt 
angår denne foranstaltning og andre EF-energ!programmer såsom 
THERMIE og SAVE. 
26. Kommissionen har til hensigt at fortsætte denne foranstaltning i 
1992 og 1993 på grundlag af de ovenfor skitserede retningslinier. 
Niveauet for bevillingerne hertil vil blive fastlagt i forbindelse 
med den årlige budgetprocedure. Inden udgangen af 1993 vil der 
blive taget skridt til en evaluering med henblik på en vurdering 
af foranstaltningens resultater. Kommissionen finder, at 
målsætningerne er opfyldt når hovedparten af regionerne 
gennemfører en hensigtsmæssig energiplanlægning og finder at denne 
målsætning kan nås i 1993 med den nødvendige indsats fra 
regionernes side. 
VI. KONKLUSIONER 
27. På baggrund af ovennævnte betragtninger opfordres Rådet til at: 
- tage Kommissionens rapport til efterretning 
- vedtage Kommissionens retnings liner og prioriteter for den 
fremtidige indsats 
- tage Kommissionens hensigt til efterretning om at informere 
Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om 
resultaterne af denne foranstaltning inden senest udgangen af 
1993. 
- 43-
BILAG 
DE VIGTIGSTE KONFERENCER OG SEMINARER 
OM ENERGIPLANLÆGNING TILRETTELAGT 
AF DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB 
1985 Regional energiplanlægning I Forbundsrepublikken Tyskland og Det 
Europæiske Fællesskabet (Berlin) 
1986 Energiplanlægning i Det Europæiske Fællesskab og i den tredje 
verden (Luxembourg) 
1987 EF-semlnar om energisystemer, regionaludvikling og miljøkvalitet 
(Bruxelles) 
1987 Energiplanlægning I Fællesskabet og i udviklingslandene 
(MarseiI les) 
1988 Beskæftigelsesaspektet i regional energiplanlægning (Lemnos, 
Grækenland) 
1988 Energiplanlægning og ml IJøforvaItnlng I byer (Rom) 
1988 Regional energiplanlægning I De Europæiske Fællesskaber (Madrid) 
1989 Miljøøkonomi I byer (Berlin) 
1989 Regional energikonference (Newcastle-upon-Tyne) 
1990 Vedvarende energi og renere teknologi - Interregionalt samarbejde 
I Fællesskabet (Storstrøm, DK) 
1990 Gennemførelse af resultaterne af energiplanlægnlngsundersøgeIsen 
på Madeira (Marts) og I Alentejo (Juni) 
1990 EF's øer og energlspørsmål (Kreta, Grækenland) 
1991 Energi I bymiljø: Mannheim den 7. og 8. februar 1991. 
-44-
FICHE FINANCIERE B4-1040 et B8-4140 
VOLET 1: IMPLICATIONS FINANCIERES 
1. Int i tulé de I'act ion: 
PROGRAMMATION ENERGETIQUE 
2. Lignes budgétaires concernées: 
B4-1040 et 8-4140 
3. Base légale: 
Décision du Conseil du 30 octobre 1978. 
Conclusions du Conseil européen des 21 et 22 juin 1979. 
Communications de la Commission du 07.03.80, du 02.10.81 et du 
10.06.82. 
Recommandations du Conseil du 15.06.82, du 13.07.82 et du 
28.07.82. 
Résolution du Conseil du 16 septembre 1986 concernant de 
nouveaux objectifs de politique énergétique communautaire pour 
1995 et la convergence des politiques des Etats membres (J0 n 
C241 du 25.09.86, p. 1). 
Communication de la Commission du 21.2.91 
(C0M(91)53) et conclusions du Conseil du 
Description de l'action: 
L'action comporte deux volets-. Programmation Energétique dans 
la Communauté et Programmation Energétique hors Communauté (Pays en 
voie de développement et de l'Europe de l'Est). 
4.1 Objectifs spécifiques de l'action (voir annexe 1): 
- Promotion de la programmation énergétique ciblée sur 
certains pays tiers et certaines régions et villes de la 
Communauté. 
- Meilleure utilisation et exploitation des ressources 
énergétiques en milieu rural. 
- Assistance technique, formation, analyses, subventions, 
diffusion des connaissances. 
-s\S-
4.2 Durée: 
- Action pi ur i annuel le : en 1993, il sera procédé à une 
évaluât ion. 
En ce qui concerne l'action au niveau régional dans la 
Communauté, l'objectif sera considéré comme atteint dès que 
les régions se seront dotées d'une programmation énergétique 
adéquate; ceci pourrait être le cas fin 1993 si l'effort et 
rengagement des régions sont conséquents. 
4.3 Population visée par l'action (Etats, régions, colectivites 
locales, PME/PMI, planificateurs et formateurs): 
- L'ensemble de la Communauté. 
- Hors Communauté: 
Pays en voie de développement et de l'Europe de l'Est. 
5. Classification de la dépense ou des recettes: 
5.1 DNO 
5.2 CD 
5.3 Types de recettes visées: néant. 
6. Quelle est la nature de la dépense ou des recettes: 
6.1 Subvention à 100%: de façon marginale. 
6.2 Subvention pour cofinancement avec d'autres sources du secteur 
publ i c et/ou pr ivé: constitue l'essentiel des actions (voir 
annexe 2) 
6.3 Bonification d'intérêt: non. 
6.4 Autres 
Contrats d'entreprise. 
6.5 et 6.6 
Pas de recettes ni de remboursements. 
-16-
7. Incidence financière sur les crédits d'intervention (partie B du 
budget): 
7.1 Mode de calcul du coût total de l'action: 
- Montant demandé pour l'ensemble des actions prévues en 1992 
par la ligne 4.1040 : 9 mi II ions d'écus (voir annexe 3) 
7.2 Indiquez la part du "mini-budget" dans le coût total de 
I'act ion: 5,67% 
7.3 Echéancier indicatif des crédits d'engagement et de paiement: 
RAl<91 9_L 22 _â3_ _9_4_ _9J5_ >9J5_ 
Engagements: 9,3 8,4 9,0 10,5 11 11,5 
Paiements: 7,4 8,0 7,0 7,4 8,9 21 
8. Dispositifs anti-fraude: 
Les contrats passés sont payés sur base de dépenses réelles et 
après contrôle des pièces justificatives (sauf les études et les 
analyses qui sont forfaitaires et payés sur résultats acceptés). 
VOLET 3 : ELEMENTS D'ANALYSE COUT-EFFICACITE 
1. Objectifs et cohérence avec la programmation financière 
1.1 Cette action est de nature à améliorer l'analyse de la 
situation énergétique des régions et la préparation des 
décisions sur les investissements énergétiques, notamment en 
matière d'utilisation efficace de l'énergie et d'exploitation 
des ressources locales. D'autre part, s'adressant 
prioritairement dans les années à venir aux régions n'ayant 
pas encore développé une planification énergétique ainsi qu'à 
celles isolées ou périphériques et particulièrement sensibles 
aux problèmes énergétiques, elle contribuera à leur 
développement économique et sociale et à leur intégration dans 
la Communauté. 
-19-
En outre, hors Communauté: 
1.1.1. Connaissance: Concentration des actions sur 20 pays 
t iers/Organisat ions Internat ionales. 
1.1.2. Contribution CEE: Recherche intégrée des PVD dans le 
cadre du réseau COPED (Cooperate Programme on Energy and 
Development). 
1.3 Objectif plus général défini dans la programmation financière 
de la DG XVII auquel correspond l'objectif de l'action 
proposée: 
Politique énergétique. 
Justification de l'action. 
L'action communautaire incite les régions et les villes à se doter 
d'une programmation énergétique. Sans cette action, plusieurs 
régions et villes communautaires ne pourraient pas profiter des 
échanges d'expériences et des résultats positifs. 
La coopération avec les PVD en matière de planification énergétique 
se concentre sur les pays les plus gros consommateurs d'énergie et 
avec les organisations régionales de l'énergie. Ceci assure un 
meilleur effet multiplicateur et un meilleur rapport coût-
efficacité comparé à une action développée dans un plus grand 
nombre de petit pays. 
L'action de la Commission catalyse des multiples activités dérivés 
sur le plan national (établissement de centres, plans énergétiques, 
cours de formation, etc). 
Effets dérivés: 
La programmation énergétique régionale se veut être cohérente avec 
les objectifs généraux de la politique communautaire et contribuer 
à Ieur réaI i sat ion. 
C'est ainsi qu'elle participe tout d'abord à la réalisation de la 
politique énergétique de la Communauté, notamment dans les domaines 
de l'utilisation rationnelle de l'énergie et de l'exploitation de 
sources endogènes nouvelles et renouvelables. En effet, c'est à 
l'échelon régional ou local que les potentialités de ces deux 
"sources" d'énergie peuvent être le plus adéquatement évaluées et 
exploi tées. 
Elle participe aussi à la protection de l'environnement, cette 
préoccupation dont l'importance croissante influe sur la politique 
énergétique communautaire. C'est ainsi que plusieurs 
manifestations ayant pour objet la programmation énergétique ont 
montré que c'est la région, la ville ou, de manière générale, le 
niveau infra-national qui est l'échelon le plus approprié pour 
analyser un grand nombre d'interactions entre l'énergie et 
l'environnement, et pour décider, en bien de cas, des politiques 
nécessa i res. 
Enfin, la programmation énergétique contribue à donner sa dimension 
socio-économique à l'énergie, ce qui est implicite dans les 
objectifs énergétiques communautaires pour 1995, adoptés par le 
Conseil des ministres. En particulier, elle permet d'évaluer dans 
quelle mesure l'énergie peut être un facteur déterminant pour le 
développement global d'une région. 
Cette dimension socio-économique est encore mise en lumière par 
l'objectif de l'Acte unique européen de cohésion économique et 
sociale et d'intégration communautaire. L'action de la Communauté 
en matière de programmation énergétique régionale répond dès lors 
politiques d'accompagnement en faveur de la réduction des écarts 
socio-économiques entre régions de la Communauté. 
Effets multiplicateurs: 
L'action est de nature à mobiliser d'autres ressources financières 
publiques et privées, déjà au stade de l'élaboration des études, de 
façon complémentaire au soutien de la Commission, et au niveau 
successif des investissements. 
Le crédit annuel, porté à la ligne B4-1040 du budget, affecté à 
cette action dans la Communauté, a été modeste en comparaison de 
son effet multiplicateur. Il atteignait approximativement 2,5 
Mécus en 1989, et 3 Mécus en 1990. Signalons que ces fonds ont 
permis la mobilisation dans des proportions importantes de moyens 
complémentaires de sources régionales et privées. 
Hors Communauté, l'action de la Commission catalyse de multiples 
activités sur le plan national (établissement de centres, plans 
énergétiques, cours de formation), ainsi que des prestations en 
nature (cf. Annexe 2, point 6.2.2.). 
-A<5 -
ANNEXE 1 
FICHE FINANCIERE B4-1040 et B8-4140 
Objectifs spécifiques de l'action dans la Communauté: 
- Promotion de la programmation énergétique au niveau 
régional et des études de faisabilité qui en découlent. 
- Promotion de programmes visant l'amélioration de la 
planification, de l'organisation et du monitorage de 
l'utilisation de l'énergie et de ses relations avec 
l'environnement en milieu urbain. 
- Promotion d'actions visant l'utilisation et 
l'exploitation des ressources énergétiques en milieu 
rural. 
- Assistance au renforcement et à la création d'organismes 
de programmation énergétique régionale et de conseil aux 
collectivités locales at aux PME/PMI. 
- Diffusion des connaisances relatives aux actions ci-
dessus. 
Objectifs spécifiques de l'action hors Communauté: 
- Connaissance de la situation locale: 
L'établissement d'inventaires énergétiques et d'analyses 
de besoins et de ressources dans chacun des pays extra­
communautaires couverts. 
- Contribution de la CEE à la programmation énergétique 
locale: 
Assistance technique, formation, diffusion et 
subventions. Integration des pays tiers choisis dans le 
réseau COPED (Cooperate Programme on Energy and 
Development). 
ANNEXE 2 
Subvention pour cofinancement avec d'autres sources du 
secteur public et/ou privé: 
Dans la Communauté: 
- Financement, à frais partagés avec les 
autor i tés/col leet i vi tés/organismes régionaux/locaux, 
d'études visant l'analyse de la situation énergétique, 
les bilans, les plans d'action, la faisabilité, les 
méthodes de gestion et de monitorage en vue notamment 
d'améliorer la situation de l'approvisionnement 
énergétique. 
Une première invitation à soumettre des propositions a 
été publiée en mars 1990 (1); elle a été suivie par 
celle publiée en janvier 1991 (2). En 1992 il sera 
procédé de la même façon, une invitation à soumettre des 
propositions sera publiée au début de 1992. La sélection 
sera effectuée en mai/juin et la décision sera 
communiquée aux intéressés en juillet 1992. 
Hors Communaté: 
Les contributions financières accordées a certaines 
administrations nationales hors Communauté, 
s'accompagnent le plus souvent d'une participation 
nationale sans que la proportion en soit imposée. 
( 1) J.O. n° C77 du 27.3.1990 
(2) J..0- n° C12 du 18 1. 1991 
ANNEXE 3 
7.1.1. Montant prévu pour l'action de "Programmation énergétique 
dans la Communaté": 
pour l'invitation a soumettre des propositions en 1992 (en 
principe, 10 régions, 15 villes et 15 études de 
faisabilité, à raison de 100.000 écus en moyenne par 
act ion). 
7.1.2. L'exécution des travaux et des enquêtes en vue de la 
réalisation des bilans énergétiques et frais de gestion et 
d'accompagnement y afférents. 
Le paiement d'experts extra-muros et de tous frais y 
afférents, et le matériel d'accompagnement. 
Contrats d'entreprise: 
Prév. nombre hommes/moi s : 176 
Coût moyen h/m (tous frais inclus): 13.520 ECU 
Total : 2.380.000 ECU 
Organisation de visites et voyages d'experts: 
Prév. nombre de missions: 75 
Coût moyen: 5.200 ECU 
Total : 390.000 ECU 
7.1.3. Les frais pour la réalisation d'études.-
Etudes: 
Prév. nombre d'études: 17 
Coût moyen: 100.000 ECU 
Total : 1.700.000 ECU 
7.1.4. Les frais d'organisation et de participation de séminaires 
ou de conférences. 
Les frais d'organisation et de participation à la formation 
de planificateurs énergétiques. 
Sém i na i res/Conférences: 
Prév. nombre de Sém/Conf: 6 
Coût moyen: 66.670 ECU 
Total : 400.000 ECU 
Bourses 
Prév. nombre de bourses: 15 
Coût moyen: 8.670 ECU 
Total : 130.000 ECU 

ISSN 0254-145! 
-z*> -
[91) 53 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 
Katalognummer : CJB-cu-yi-ûô9-DA-C 
ISBN 92-77-69442-4 
SALGSPBTS til og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derudover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg