14. 10. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 269/79 
Udtalelse om meddelelse fra Kommissionen om et Europæisk Energicharter 
(91/C 269/21) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 19. marts 1991 i henhold til forretningsorde­
nens artikel 20, stk. 4, at fremsætte udtalelsen om meddelelse fra Kommissionen om et 
Europæisk Energicharter. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, 
som udpegede Gafo Fernandez til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 11. juni 1991. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på den 288. plenarforsamling, mødet den 4. juli 
1991, med stort flertal og 3 stemmer hverken for eller imod følgende udtalelse. 
1. Indledning 
1.1. Forslaget om et Europæisk Energiecharter skal 
ses på baggrund af den politiske og økonomiske åbning 
af de central- og østeuropæiske lande, der indledtes i 
anden halvdel af 1989. 
1.2. I juni 1990 fremlagde den hollandske premiermi­
nister på sin regerings vegne et memorandum (»Lub­
bers-planen«), hvori det blev foreslået at udnytte kom­
plementariteten mellem EF, Sovjetunionen og de cen­
tral- og østeuropæiske lande via oprettelsen af et euro­
pæisk energifællesskab. 
1.3. Det Europæiske Råd godkendte dette initiativ 
på sit møde i Dublin i juni 1990 og anmodede Kommis­
sionen om at gennemføre en tilbundsgående undersøgel­
se af spørgsmålet. 
1.4. Kommissionens formand, Jacques Delors, frem­
lagde for sin del forslaget på det møde i Konferencen 
for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, der blev afholdt 
i Paris i november 1990. Konferencen støttede og vedtog 
dette initiativ. 
1.5. Endelig blev der på Det Europæiske Råds møde 
i december 1990 givet grønt lys for i andet halvår af 1991 
af afholde en international konference med henblik på 
udarbejdelse af et europæisk energicharter. 
1.6. Forslaget til charter omfatter tre forskellige ak-
tionsniveauer. For det første er der selve energicharteret, 
der skal være en slags adfærdskodeks, som signatarlan-
dene hver især forpligter sig til at overholde og samtidig 
skal sørge for, at andre overholder. Fra denne centrale 
del vil der udgå en række specifikke protokoller, som 
er underkastet folkeretten, og som derfor er bindene 
for parterne. I disse protokoller fastsættes det nøjagtigt, 
hvilke rettigheder og forpligtelser parterne har inden 
for hver enkelt af de sektorer og områder, der vil blive 
nærmere defineret. Endelig vil der mellem virksomheder 
og institutioner blive indået en række handelsaftaler, 
der styres af charterets principper og baseres på de rettigheder og forpligtelser, som er nedfældet i proto­
kollerne. 
1.7. Andre eksterne begivenheder er i færd med at 
indvirke på det forberedende arbejde forud for den 
internationale konference. For det første er der ud­
viklingen i de central- og østeuropæiske lande, som 
understreger disse landes politiske og økonomiske van­
skeligheder med at gå over til et system, som ligner EF-
Landenes. 
1.8. På trods af de store fremskridt, der er sket i de 
sidste ti år med f.eks. spredning af energikilderne, har 
Golf-krisen og senere Golf-krigen — uden dog at have 
forårsaget en virkelig mangelsituation — tydeliggjort, 
hvor sårbare EF's eksterne energiforsyninger er, og hvor 
vigtige dets egne energiressourcer er. 
1.9. Endelig er det umuligt at overse den interesse, 
andre industrilande viser for at deltage i den politiske 
og økonomiske åbning af de central- og østeuropæiske 
lande. Disse lande har sammen med de 12 EF-lande 
ydet store, koordinerede, finansielle bidrag via »24-
landegruppen«. Multilaterale organisationer såsom Det 
Internationale Energiagentur og Verdensbanken har 
ligeledes været aktive. 
1.10. EF har også gjort store fremskridt på energiom­
rådet. Det indre marked for energi er begyndt at tage 
form, og en integreret EF-omspændende energisektor er 
langsomt ved at opstå. Samtidig er barriererne mellem 
medlemsstaternes nationale energimarkeder begyndt at 
forsvinde. 
1.11. Endnu vigtigere er den beslutning, der blev 
truffet på Det Europæiske Råds møde i Rom om at 
pålægge Regeringskonferencen for Den Politiske Union 
at undersøge muligheden for at indføje et nyt kapitel 
Nr. C 269/80 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 91 
om energi i den reviderede Rom-Traktat. En sådan 
konstitutionel støtte til udformmingen af en EF-energi-
politik vil blive baseret på et reelt indre marked for 
energi, forsyningssikkerhed på EF-plan og en fuldstæn­
dig sammenkædning med EF's miljøpolitik. 
1.12. I lyset af alle disse faktorer må det europæiske 
energicharter ses som et projekt med usædvanlige politi­
ske konsekvenser, hvor økonomiske og sociale elemen­
ter bidrager til at styrke og konsolidere dets målsætnin­
ger (hvilket er af største interesse for forbrugerne), og 
som et projekt, der er baseret på ligevægt og solidaritet 
mellem alle de europæiske nationer. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU godkender de principper, der ligger til 
grund for charteret. Charteret kan bidrage til politisk 
samarbejde og økonomisk afspænding mellem alle de 
europæiske lande via udnyttelsen af den bestående kom­
plementaritet mellem de forskellige lande i Europa, 
såsom disponible energireserver og teknologiske og fi­
nansielle ressourcer. 
2.2. Endvidere støtter ØSU formålet med charteret, 
som er at forbedre energiforsyningssikkerheden i EF på 
mere tilfredsstillende økologiske og økonomiske betin­
gelser og samtidig yde et vigtigt bidrag til at sikre 
økonomisk og social stabilitet i de central- og østeuro­
pæiske lande. 
2.3. ØSU ønsker dog at gøre opmærksom på en 
række aspekter, som charteret ikke specifikt behandler, 
og som — såfremt der ikke tages behørigt hensyn til 
dem — risikerer at gøre charteret ineffektivt. 
2.4. For det første er der spørgsmålet om ligevægten 
mellem de rettigheder og forpligtelser, der er nævnt 
under charterets principper. Målet må være ikke at 
diktere en ensartet økonomisk model, men så vidt mu­
ligt respektere de enkelte landes særlige karakteristika 
inden for de markedsøkonomiske rammer, der er omtalt 
i charterets betragtninger. Dette er så meget desto mere 
indlysende, når man tænker på, at de central- og øst­
europæiske lande for øjeblikket mangler sådanne ram­
mer og derfor har vanskeligere ved at udnytte fordelene 
ved charteret på lige fod med de øvrige lande. 
2.5. I forlængelse heraf finder ØSU det nødvendigt, 
at charteret også medtager princippet om producentlan­
denes suverænitet over de energireserver, der forefindes 
på deres territorium. at signatarlandene overholder charterets principper og 
bestemmelser. 
2.7. For det tredje finder ØSU det nødvendigt at 
foretage en vurdering af energisektoren i Europa frem 
til år 2010. I den forbindelse vil man kunne vurdere 
energicharterets bidrag til energisikkerheden i Europa. 
2.8. Endvidere forekommer forsyningssikkerhed-
sproblemet kun at blive set ud fra en udbudssynsvinkel. 
ØSU mener derimod, at der ligeledes bør satses særligt 
på en politik for rationel energiudnyttelse, som samtlige 
europæiske lande er med til at udforme, og hvor finan­
sielle bidrag, overførsel af teknologi og erfaringer vil 
være nøgleelementer. ØSU beklager, at et sådant initi­
ativ, som ganske vist indgår i charterets principper, 
ikke er tilstrækkeligt uddybet i dets gennemførelsesfor­
anstaltninger. Dette er især uheldigt, når man tænker 
på den indsats, Kommissionen er i færd med at gøre på 
dette område i de central- og østeuropæiske lande. 
2.9. ØSU mener, at det bør anmodes om at deltage 
i den internationale konference, der skal udarbejde det 
europæiske energicharter, samt i de regelmæssige op­
følgningsmøder, der måtte blive afholdt. 
2.10. En sådan nyorientering i energiforsyningen kan 
ligeledes komme til at virke ind på andre af EF's han­
delsmæssige og politiske aftaler såsom middelhavsafta-
lerne, GSP-ordningen eller forhandlingerne om en fri­
handelsaftale med landene i Golfens Samarbejdsråd. 
2.11. Endvidere påpeger ØSU, at man bør undersøge, 
hvilke konsekvenser charteret vil få for gennemførelsen 
af det indre energimarked. 
2.12. Dette er især relevant for EF's perifert beliggen­
de medlemslande og endnu mere for de yderste regioner, 
eftersom den økonomiske og sociale samhørighed — 
modvægten til det indre marked — kunne komme i 
fare ved en forskydning af energisektorens tyngdepunkt 
mod Central- og Nordeuropa, dvs. medlemsstaterne 
med det højeste udviklingsniveau, den bedste infra­
struktur og den største spredning af energiforsyningen. 
En sådan forskydning og den deraf følgende omkanali-
sering af såvel offentlige som private økonomiske og 
tekniske ressourcer ville forøge de store regionale 
skævheder, der allerede eksisterer i EF. 
2.6. For det andet ville det være en god idé, om man 
i afsnit IV indførte en mekanisme, der sikrer, 2.13. ØSU understreger, at der bør gennemføres en 
række detaljerede undersøgelser af charterets mulige 
14. 10. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 269/81 
konsekvenser for handelsaftalerne, dets bidrag til 
gennemførelsen af det indre energimarked of den øko­
nomiske og sociale kohæsion. 
2.14. Det vil ligeledes være nødvendigt at vurdere 
charterets mulige konsekvenser for forbrugerne samt 
dets bidrag til at skabe nye arbejdspladser. 
2.15. Endelig gør ØSU opmærksom på behovet for 
at lægge mere vægt på teknologioverførsel og miljøbe­
skyttelse. Selv om disse aspekter indgår i charteret, 
kan de risikere at blive underlagt mere kommercielle 
faktorer såsom udnyttelse af ressourcerne og liberalise­
ring af samhandelen. ØSU mener derfor, at man ved 
udarbejdelsen af sikkerheds- og miljønormer for char-
terrelaterede projekter bør følge gældende EF-regler 
samt så vidt muligt inkorporere teknologioverførselsel-
ementet i aftaler, der hovedsagelig er af handelsmæssig 
karakter. I den forbindelse bør signatarlandene finde 
frem til og anvende de mest miljøvenlige løsninger. 
2.16. Dette er særligt vigtigt, når der er tale om 
teknologioverførsel på området sikkerhed på nukleare 
anlæg. Via sådanne aktiviteter, der bør betragtes som 
prioriterede, skulle det være muligt at få gjort de eksiste­
rende anlæg i Central- og Østeuropa lige så sikre som 
anlæg i EF. 
3. Særlige bemærkninger til forslaget om et europæisk 
energicharter 
3.1. ØSU mener, ar der i de indledende betragtninger 
bør være en særlig henvisning til nødvendigheden af at 
udnytte alle midler, der kan bidrage til den økonomiske 
og politiske stabilitet i Europa som helhed. 
3.2. ØSU mener, at charterets konkrete målsætnin­
ger, der er anført i indledningen til afsnit I, kunne være 
mere eksplicitte med hensyn til de fordele, som de 
central- og østeuropæiske lande kan gøre sig håb om at 
drage af charterets gennemførelse. I denne forbindelse 
kunnen det være hensigtsmæssigt at anføre sikring af 
energi- og miljøeffektivitet og økonomisk rentabilitet 
som en af charterets vigtigste målsætninger på kort og 
mellemlang sigt. 
3.3. Endvidere ville det være en god idé, om man — 
ligesom i den tekst, der foreslås om miljøet — gør 
opmærksom på, at gennemførelsen af charterets mål­sætninger ikke må ske på bekostning af energianlægs 
sikkerhed. 
3.4. ØSU foreslår derfor følgende alternative formu­
lering af indledningen til afsnit I: 
»Med det formål dels at øge forsyningssikkerheden 
på de mest tilfredsstillende økonomiske betingelser, 
dels at forbedre energi- og miljøeffektiviteten og 
den økonomiske rentabiliteit ved udnyttelse af res­
sourcerne og energiinfrastrukturen og samtidig 
forbedre energianlægssikkerhed og respekten for 
miljøet agter signatarerne at fremme virkeliggørel­
sen af et »stort europæisk energimarked.« 
3.5. I henvisningen til »infrastrukturerne« i sidste 
linje i stk. I, i afsnit I, bør det præciseres, at der er tale 
om de infrastrukturer, der er nødvendige for at udvikle 
de forskellige energiprocesser, sørge for sikre installa­
tioner eller beskytte miljøet i forbindelse med de aktivi­
teter, der iværksættes i medfør af charteret. 
3.6. ØSU mener, art stk. 2 i afsnit I bør indeholde 
en bemærkning om, at bestemmelserne om alle former 
for udslip fra energianlæg gradvist må harmoniseres. 
3.7. ØSU mener, at stk. 3 i afsnit I bør være mere 
klart formuleret og forslår derfor at erstatte det med 
følgende: 
»3. Optimal anvendelse af energi og miljøbeskyttel­
se, som indebærer: 
— at man foretager de nødvendige investeringer og 
i de enkelte tilfælde anvender den bedst tilrådig­
hedstående teknologi for ved de forskellige ener­
giproduktions- og transportprocesser at opnå en 
væsentlig forbedring af energieffektiviteten og 
det økologiske aspekt, 
— at anvendelsen af nye og vedvarende energikilder 
fremmes især i områder, der mangler andre ener­
giressourcer, 
— at installationerne udformes således, at deres 
indvirkning på miljøet bliver minimal.« 
3.8. I afsnit II, stk. 4, omtales udviklingen af interna­
tionale overordnede transportnet, brugernes adgang 
hertil og en sammenkobling heraf. 
ØSU ser dette som udtryk for, at signatarerne er parate 
til at forbedre betingelserne for en udbygning af de 
internationale net samt at fremme det grænseoverskri­
dende samarbejde i overensstemmelse med, hvor langt 
man er nået med at gennemføre det indre energimarked. 
Ved gennemførelsen af charteret bør der under alle 
omstændigheder tages hensyn til fremskridtene på dette 
Nr. C 269/82 De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 91 
felt. ØSU bør udtale sig om disse fremskridt, når tiden 
er inde. 
3.9. Hvad angår tekniske specifikationer og sikker­
hedsregler, kunne der oprettes et fælles standardisering­
sorgan for alle signatarlandene, der baseres på den 
såkaldte »nye metode«, hvorigennem der udelukkende 
fastsættes »væsentlige krav« via EF-direktiver, som om­
sættes i de enkelte staters nationale lovgivning. Dette 
forhindrer ikke, at det fælles standardiseringsorgan ko­
ordinerer sit arbejde med de igangværende aktiviteter i 
Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), 
Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardi­
sering (Cenelec) og Det Europæiske Institut for Tele­
standarder (ETSI). Kommissionen bør overvåge denne 
proces for at sikre, at den bliver så rentabel og effektiv 
som muligt. 
3.10. I afsnit III opregnes de områder, som mulige, 
fremtidige, specifikke aftaler kan omhandle, ligesom 
Bryssel, den 4. juli 1991. det angives, hvilke konkrete aspekter hver aftale skal 
omfatte. 
For i højere grad at bringe de specifikke aftaler på linje 
med de principper, der ligger til grund for charteret, 
mener ØSU, at hver enkelt aftale, som udformes frem­
over, bør omfatte kapitler, der dækker følgende 
aspekter: 
— aftalens indvirkning på energieffektiviteten i de be­
rørte anlæg, 
— indvirkning på miljøet, 
— kriterier for harmonisering af de relevante specifika­
tioner. 
3.11. Endelig er ØSU enig i, at Kommissionen mid­
lertidigt bør varetage sekretariatsfunktionen for det eu­
ropæiske charter, da dette er den mest økonomiske 
og effektive måde at få sekretariatet op at stå. Det 
forudsættes dog, at der et tale om et reelt foreløbigt 
arrangement med en konkret tidsfrist. 
Francis STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg