EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.6.2020 COM(2020) 268 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN























































Årsberetning til dechargemyndigheden om interne revisioner foretaget i 2019 {SWD(2020) 117 final}



Indholdsfortegnelse 1. Indledning 2. Den Interne Revisionstjenestes mål: uafhængighed, objektivitet og ansvarlighed 3. Oversigt over revisionsarbejdet 3.1. Gennemførelsen af revisionsplanen for 2019 3.2. Statistiske data vedrørende Den Interne Revisionstjenestes henstillinger 4. Konklusion baseret på revisionen i 2019 4.1. Konklusion vedrørende forvaltningsrevisioner 4.1.1. Tilsynsstrategier vedrørende tredjeparters gennemførelse af programmer 4.1.2. Kontrolstrategier for udvalgte generaldirektorater og tjenestegrene 4.1.3. Procedurer for forvaltning af menneskelige ressourcer 4.1.4. Procedurer for IT-forvaltning 4.1.5. Bedre regulering 4.1.6. Undersøgelser vedrørende vurdering af gennemførelsen af den nye ramme for intern kontrol i Kommissionen 4.1.7. Andre procedurer 4.2. Den Interne Revisionstjenestes begrænsede konklusioner 4.3. Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning 5. Konsultationer med Kommissionens instans til behandling af økonomiske uregelmæssigheder

6. Risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med potentielle interessekonflikter (internationale standarder for intern revision) – undersøgelse af Den Europæiske Ombudsmand 1.Indledning Denne beretning præsenterer de interne revisioner, som Kommissionens Interne Revisionstjeneste gennemførte i 2019 i Kommissionens generaldirektorater, tjenestegrene og forvaltningsorganer ( ), og indeholder: i) et resumé af antallet og typen af de udførte revisioner, ii) en sammenfatning af de fremsatte henstillinger samt iii) opfølgningen af disse henstillinger. I overensstemmelse med artikel 118, stk. 8, og artikel 247 i finansforordningen( ) fremsender Kommissionen beretningen til Europa-Parlamentet og Rådet. Beretningen, som er udarbejdet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 118, stk. 4, er baseret på den Kommissionens interne revisors beretning vedrørende Den Interne Revisionstjenestes revisionsberetninger og konsulentrapporter fra 2019( ). 2.Den Interne Revisionstjenestes mål: uafhængighed, objektivitet og ansvarlighed Den Interne Revisionstjenestes mål er at øge og beskytte den organisatoriske værdi ved at yde risikobaseret og objektiv revision, rådgivning og indsigt. Gennem systematisk og grundig vurdering af forretningsgangene bidrager Den Interne Revisionstjeneste til opfyldelsen af Kommissionens mål og til at få risikostyringen, kontrollen og ledelsesprocedurerne til at fungere mere effektivt. Tjenesten skal bl.a. foretage vurderinger og fremsætte passende henstillinger til forbedring af risikostyrings-, kontrol- og ledelsesprocedurerne med henblik på at nå følgende tre mål: i) fremme af hensigtsmæssige etiske regler og værdier i organisationen, ii) sikring af effektiv resultatstyring og ansvarlighed i organisationen samt iii) effektiv formidling af risiko- og kontrolinformation til relevante dele af organisationen. I den forbindelse sigter Den Interne Revisionstjeneste mod at fremme en virkningsfuld og effektiv ledelseskultur i Kommissionen og dens tjenestegrene. Den Interne Revisionstjenestes uafhængighed er fastsat i finansforordningen og i beskrivelsen af dens opgaver(), som Kommissionen har vedtaget. I denne beskrivelse fastsættes det, at Den Interne Revisionstjenestes revisorer skal bevare deres uafhængighed i forhold til de aktiviteter og operationer, som de gennemgår, for at sikre objektivitet i deres vurderinger og undgå interessekonflikter. Hvis deres objektivitet reelt eller tilsyneladende undermineres, skal de nærmere detaljer om denne underminering videregives. Hvis den interne revisor finder det nødvendigt, kan vedkommende henvende sig direkte til Kommissionens formand og/eller kollegiet. Den Interne Revisionstjeneste udfører sit arbejde i henhold til finansforordningen, de internationale standarder for professionel udøvelse af intern revision og IIA's (Institute of Internal Auditors) etikkodeks. Den Interne Revisionstjeneste rapporterer til revisionsopfølgningsudvalget og er funktionsmæssigt ansvarlig over for dette. Den Interne Revisionstjeneste: i) rapporterer til revisionsopfølgningsudvalget om væsentlige spørgsmål i forbindelse med sine revisioner og potentielle forbedringer af de reviderede processer, ii) afgiver en samlet årlig udtalelse om situationen med hensyn til den finansielle forvaltning i Kommissionen og iii) rapporterer (mindst en gang om året) om sine mål og resultater som fastsat i sin årlige revisionsplan. Denne rapportering omfatter betydelige risikoeksponeringer, kontrolspørgsmål, corporate governance-spørgsmål og andre forhold. Revisionsopfølgningsudvalget bistår kommissærkollegiet med at opfylde dets forpligtelser i henhold til traktaterne, finansforordningen og andre retsakter. Dette gør udvalget ved at: i) sikre Den Interne Revisionstjenestes uafhængighed, ii) overvåge kvaliteten af det interne revisionsarbejde, iii) sikre, at Kommissionens tjenestegrene tager behørigt hensyn til interne og eksterne revisionshenstillinger samt iv) sikre, at der følges op på disse henstillinger på hensigtsmæssig vis. På denne måde bidrager revisionsopfølgningsudvalget til at øge Kommissionens effektivitet med hensyn til at nå sine mål. Revisionsopfølgningsudvalget letter også kollegiets tilsyn med Kommissionens praksis i forbindelse med forvaltning, risikostyring og intern kontrol. Revisionsopfølgningsudvalget blev ajourført i 2020 for at tage hensyn til den nye Kommissions tiltræden den 1. december 2019 og ændringer i udvalgets sammensætning. Den Interne Revisionstjeneste reviderer ikke medlemsstaternes systemer til kontrol med midler fra EU. Sådanne revisioner går helt ned til den enkelte støttemodtager og foretages af medlemsstaternes interne revisorer, de nationale revisionsmyndigheder, Kommissionens øvrige generaldirektorater og Den Europæiske Revisionsret. Den Interne Revisionstjeneste reviderer dog de foranstaltninger, som Kommissionens tjenestegrene træffer for at kontrollere og revidere: i) organer i medlemsstaterne og ii) andre organer, der er ansvarlige for udbetaling af EU-midler, såsom FN. Som fastsat i finansforordningen kan Den Interne Revisionstjeneste udføre disse opgaver på stedet, bl.a. i medlemsstaterne. 3.Oversigt over revisionsarbejdet 3.1.Gennemførelsen af revisionsplanen for 2019 På skæringsdatoen den 31. januar 2020 var 100 % af den ajourførte revisionsplan for 2019 blevet gennemført. Denne revisionsplan omfattede revisioner i Kommissionen og forvaltningsorganerne ( ). 155 "revisionsopgaver" (bestående af revisioner, rådgivning, opfølgninger og undersøgelser) samt ét andet (internt) projekt blev færdiggjort, og der blev udsendt 160 beretninger (herunder opfølgningsskrivelser og revisionsskrivelser)( ). Nedenstående diagrammer viser de færdiggjorte revisionsopgaver og beretninger. Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste

Den oprindelige plan for 2019 omfattede 44 revisionsopgaver (bestående af revisioner, undersøgelser og rådgivningsopgaver, men ikke opfølgningsrapporter), som efter planen skulle færdiggøres inden skæringsdagen den 31. januar 2020. Planen omfattede endvidere 29 yderligere revisionsopgaver, der efter planen skulle påbegyndes inden denne skæringsdag og færdiggøres efter skæringsdagen i 2020. 2019-planen blev ajourført midt på året. Både den oprindelige plan og den ajourførte plan blev gennemgået af revisionsopfølgningsudvalget. Den Interne Revisionstjeneste planlægger sit revisionsarbejde på grundlag af en risikovurdering og en kapacitetsanalyse. Dette kræves i opgavebeskrivelsen og de internationale standarder og bidrager desuden til at sikre en effektiv gennemførelse af revisionsplanen. Gennemførelsen af revisionsplanen overvåges derefter regelmæssigt, og om nødvendigt foretages der justeringer. 3.2.Statistiske data vedrørende Den Interne Revisionstjenestes henstillinger Antallet af henstillinger fremsat af Den Interne Revisionstjeneste i 2019 fremgår af nedenstående figur ( ). Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste I 2019 accepterede de reviderede 136 henstillinger fra Den Interne Revisionstjeneste. For alle henstillinger gælder det, at de reviderede har udarbejdet handlingsplaner, som Den Interne Revisionstjeneste har fået forelagt og vurderet som tilfredsstillende. I perioden 2015-2019 blev 1 704 (87 %) af de i alt 1 949 (delvist) accepterede henstillinger( ) fremsat af Den Interne Revisionstjeneste vurderet som gennemført af de reviderede på skæringsdagen den 31. januar 2020( ). I alt 245 henstillinger (13 %) var således stadig ikke gennemført på dette tidspunkt. Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste Af disse 245 ikkegennemførte henstillinger har 71 vurderingen "meget vigtig", og 64 er ikke efterkommet inden for fristen (dvs. ikke gennemført på den oprindeligt aftalte gennemførelsesdato). Disse henstillinger, der ikke er efterkommet inden for fristen, udgør 3,3 % af de i alt 1 949 (delvist) accepterede henstillinger. Ud af disse 64 henstillinger, der ikke er efterkommet inden for fristen, er seks meget vigtige henstillinger, som er meget forsinkede (dvs. at henstillingen stadig ikke er gennemført mere end seks måneder efter den oprindelige gennemførelsesdato). Disse udgør kun 0,3 % af det samlede antal kritiske og meget vigtige accepterede henstillinger i perioden 2015-2019 (sammenlignet med 0,9 % i den foregående rapporteringsperiode). Kilde: Europa-Kommissionen, Den Interne Revisionstjeneste Alt i alt mener Den Interne Revisionstjeneste, at gennemførelsen af revisionshenstillingerne er tilfredsstillende og kan sammenlignes med tidligere rapporteringsperioder. Status viser, at Kommissionens tjenestegrene er omhyggelige med at gennemføre de kritiske og meget vigtige henstillinger, og at de dermed afbøder de risici, som Den Interne Revisionstjeneste har udpeget. Der skal imidlertid lægges mærke til individuelle henstillinger med vurderingen "meget vigtig", som ikke er blevet efterkommet længe efter fristen (dvs. mere end seks måneder forsinket). Et sammendrag af disse meget vigtige henstillinger, som ikke er blevet efterkommet længe efter fristen, findes i arbejdsdokumentet til denne rapport (afsnit 3). Der er udarbejdet en særlig rapport om gennemførelsen af de interne revisionshenstillinger, som er blevet sendt til revisionsopfølgningsudvalget. 4.Konklusion baseret på revisionen i 2019 4.1.Konklusion vedrørende forvaltningsrevisioner For at bidrage til Kommissionens resultatbaserede kultur og øgede fokus på merværdi har Den Interne Revisionstjeneste gennemført to slags revisioner i 2019, forvaltningsrevisioner( ) og revisioner af vigtige resultatelementer (omfattende revisioner). Gennemførelsen af begge disse revisionstyper indgik i Den Interne Revisionstjenestes strategiske revisionsplan for 2019-2021. Den Interne Revisionstjeneste har i overensstemmelse med sin metodologi og bedste praksis tacklet effektivitet på en indirekte måde, nemlig ved at undersøge, hvorvidt og hvordan forvaltningen har oprettet kontrolsystemer, som har til formål at vurdere og give sikkerhed for resultatet (effektiviteten) af sine aktiviteter. På denne måde tilstræber Den Interne Revisionstjeneste at sikre, at generaldirektorater og tjenestegrene har etableret hensigtsmæssige resultatrammer og resultatmålingsværktøjer, nøgleindikatorer og overvågningssystemer.

De følgende afsnit indeholder Den Interne Revisionstjenestes konklusioner vedrørende de forskellige resultatmæssige aspekter af tjenestens revisioner i 2019. 4.1.1.Tilsynsstrategier vedrørende tredjeparters gennemførelse af programmer I de foregående år har Den Interne Revisionstjeneste gennemført en række revisioner med fokus på de tilsynsordninger, der er indført i generaldirektoraterne og tjenestegrenene for tredjeparters gennemførelse af programmer (og/eller politikker). I sin årlige generelle udtalelse om den finansielle forvaltning fremhævede Den Interne Revisionstjeneste et særligt forhold fem år i træk (2015-2019) om tilsynsstrategier vedrørende tredjeparter, der gennemfører politikker. Revisionerne i 2019 giver et blandet billede, og der er konstateret svagheder (i tre ud af fem gennemførte revisioner i 2019) i effektiviteten af de reviderede tilsynsstrategier. Nærmere oplysninger om dette blandede billede findes i de fire punkter nedenfor. ·I 2019 blev der foretaget to revisioner i Generaldirektoratet for Energi og Generaldirektoratet for Mobilitet og Transport. Disse to revisioner gav ikke anledning til kritiske eller meget vigtige henstillinger, der påpegede svagheder i de eksisterende tilsynsordninger. Der blev dog konstateret en svaghed ved revisionen af gennemførelsen af kontrolstrategien i Generaldirektoratet for Energi om de delegerede organer, der gennemfører programmet for bistand til dekommissionering af nukleare anlæg med henblik på udligning af forfinansieringer, som ikke er direkte forbundet med tilsynsstrategierne. ·I Generaldirektoratet for Forskning og Innovation blev der foretaget en revision af EU's program for finansiering til innovatorer (InnovFin). InnovFin er en del af aktionerne under Horisont 2020-programmet, der skal hjælpe virksomheder og andre organisationer, der beskæftiger sig med forskning og innovation, med at få lettere adgang til gælds- og egenkapitalfinansiering. Det fremmer en række skræddersyede gælds- og egenkapitalprodukter som direkte lån til virksomheder, hvis gennemførelse er uddelegeret til Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. Selv om de interne kontroller, som Generaldirektoratet for Forskning og Innovation har indført for at føre tilsyn med og overvåge gennemførelsen af InnovFin og dets resultater, er baseret på en veludformet tilsynsstrategi, blev der konstateret svagheder i dens resultatramme og dermed pålideligheden af de underliggende data med henblik på at vurdere dens effektivitet. ·I Generaldirektoratet for Landbrug konstaterede Den Interne Revisionstjeneste en række svagheder med hensyn til, i hvilken forbindelse processerne for forvaltning og overvågning af og tilsyn med ordningen for frugt og grøntsager er effektive i praksis. Den nuværende lovgivning om frugt- og grøntsagsordningen er i høj grad præget af subsidiaritet. I praksis betyder dette, at Kommissionen har begrænsede muligheder for at gribe ind i forvaltningen af denne ordning. Forslagene til den fælles landbrugspolitik efter 2020 går endnu videre i denne retning. Ikke desto mindre identificerede Den Interne Revisionstjeneste mangler i: i) støtte og vejledning til medlemsstaterne, ii) oplysninger fra medlemsstaterne og iii) generaldirektoratets overvågning og evaluering af frugt- og grøntsagsordningen. ·Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Generaldirektoratet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri overvåger løbende gennemførelsen af de operationelle programmer for 2014-2020 gennem en række overvågningsaktiviteter. Disse overvågningsaktiviteter omfatter: i) deltagelse i medlemsstaternes overvågningsudvalg, ii) undersøgelse af de årlige gennemførelsesrapporter, iii) årlige revisionsmøder med forvaltningsmyndighederne og iv) flere ad hoc-aktiviteter, såsom bilaterale møder med medlemsstaterne, projektbesøg og målrettet støtte til medlemsstaterne. Via disse forskellige overvågningsaktiviteter vurderer generaldirektoraterne de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af de operationelle programmer, identificerer svagheder i gennemførelsen og følger op på, hvordan medlemsstaterne afhjælper disse svagheder. Et vigtigt overvågningsarrangement er den resultatgennemgang, der blev gennemført i midten af 2019, og som vurderer opnåelsen af de delmål, der er fastsat i programmernes resultatrammer. Selv om generaldirektoraterne generelt har været i stand til effektivt at overvåge programmernes gennemførelse og resultater, og resultatgennemgangen var velforberedt, er der fortsat svagheder ved: i) vurdering af programmets resultater, ii) konstatering af og opfølgning på svagheder i gennemførelsen og iii) for Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik og Generaldirektoratet for Beskæftigelse og Sociale Anliggender, pålideligheden af resultatdata. 4.1.2.Kontrolstrategier for udvalgte generaldirektorater og tjenestegrene Generaldirektoraterne og tjenestegrenene skal sikre lovligheden, den formelle rigtighed og en forsvarlig økonomisk forvaltning af de programmer og projekter, der finansieres over EU-budgettet. De ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede udformer en kontrolstrategi. Denne strategi omfatter forudgående og efterfølgende kontrol, der udgør de centrale byggesten, der støtter den årlige revisionserklæring. I 2019 gennemførte Den Interne Revisionstjeneste forskellige revisioner på dette område og konstaterede flere svagheder i udførelsen af disse processer. Disse svagheder er beskrevet i punkterne nedenfor. ·Forvaltningsorganet for Små og Mellemstore Virksomheder er ansvarlig for gennemførelsen af projekter under programmet for miljø og klimaindsats. Den Interne Revisionstjeneste konstaterede, at organet i forbindelse med planlægningen og udformningen af sine kontrolaktiviteter ikke benyttede risikorelaterede oplysninger til at træffe afgørelse om omfanget af den udførte kontrol. Den fandt også, at organet ikke vurderede omkostningseffektiviteten af disse kontroller for programmet for miljø og klimaindsats særskilt fra de andre programmer, det gennemfører, selv om organet foretager en samlet vurdering af omkostningseffektiviteten af alle kontroller for alle de programmer, der forvaltes. ·I Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling konstaterede Den Interne Revisionstjeneste en svaghed i overvågningen og opfølgningen af revisionerne både i EU-delegationerne og i hovedkvarteret. Der blev konstateret en lignende svaghed i Generaldirektoratet for Naboskabspolitik og Udvidelsesforhandlinger: Selv om vejledningen om den risikovurdering, der førte til udarbejdelsen af kontrolplanen og den årlige revisionsplan, er godt udviklet, er der fortsat svagheder i opfølgningen af revisionsresultaterne og udformningen af de vigtigste resultatindikatorer. ·I Generaldirektoratet for Civilbeskyttelse og Humanitære Bistandsforanstaltninger på Europæisk Plan konstaterede Den Interne Revisionstjeneste svagheder i den formelle kontrol og svagheder i den finansielle forvaltning i forbindelse med den forudgående kontrol før den endelige betaling samt i forbindelse med den efterfølgende revision. Hvis disse svagheder ikke afhjælpes i tide, kan de påvirke kontrolstrategiens effektivitet over tid. ·Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter finansierer projekter til støtte for: i) civile krisestyringsmissioner og ii) forberedende foranstaltninger, opfølgning og nødforanstaltninger, såsom mål om fælles sikkerhed og forsvar. Den opnår sikkerhed for gennemførelsen af budgettet gennem: i) en ordning med forudgående og efterfølgende kontrol og interne overvågningsordninger, ii) de forpligtelser, der er indeholdt i de aftaler, der er indgået mellem Kommissionen og hver enkelt mission inden for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og iii) særlige foranstaltninger såsom ekstern revision og finansiel rapportering fra missionerne. Revisorerne konstaterede forsinkelser i lukningen af mandater til missioner og ineffektive risikobegrænsende foranstaltninger til gennemførelse af EU's budget, som er uddelegeret til den ikkesøjlevurderede mission i Somalia. ·Endelig har Generaldirektoratet for Migration og Indre Anliggender, som også varetager den efterfølgende revision af Generaldirektoratet for Retlige Anliggender og Forbrugere, overordnet set indført de nødvendige procedurer for forvaltning af revisionsaktiviteterne, herunder regnskabsafslutningen. Der er dog svagheder i udformningen og planlægningen af revisionsaktiviteterne, i gennemførelsen af revisionsplanen og i regnskabsafslutningen, som kan få indflydelse på effektiviteten af disse processer i praksis. Selv om disse svagheder ikke sætter spørgsmålstegn ved generaldirektørens revisionserklæring, rejser de spørgsmålet om, hvorvidt generaldirektoratet har den underliggende kapacitet til at afhjælpe disse svagheder i praksis under den nuværende ordning. 4.1.3.Procedurer for forvaltning af menneskelige ressourcer I de seneste år har Den Interne Revisionstjeneste foretaget forskellige revisioner af processerne for forvaltning af menneskelige ressourcer i flere af Kommissionens generaldirektorater og tjenestegrene. I 2018 sendte den også en revisionsskrivelse til Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed, hvori der blev redegjort for de fælles problemer, der blev identificeret i forbindelse med disse revisioner. Selv om de meget vigtige henstillinger fra tidligere revisioner af menneskelige ressourcer er blevet gennemført, blev de problemer, der blev konstateret i tidligere år, også konstateret i to af de tre revisioner af menneskelige ressourcer, der blev gennemført i 2019. Den Interne Revisionstjeneste konstaterede svagheder i forbindelse med kortlægning af opgaver og færdigheder, vurdering af arbejdsbyrden og fordeling af personale i både Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig. Den Interne Revisionstjeneste henstillede endvidere, at Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion: i) udvikler en overordnet strategi for menneskelige ressourcer i overensstemmelse med sin forretningsstrategi og ii) gennemfører de nødvendige operationelle foranstaltninger. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig har allerede udarbejdet en strategisk plan for menneskelige ressourcer. Den bør nu omsætte målene for denne strategiske plan til konkrete foranstaltninger og overvågningsforanstaltninger, der sikrer en effektiv gennemførelse af disse foranstaltninger på stedet for at støtte opnåelsen af de operationelle mål. Revisionen af de menneskelige ressourcer i Generaldirektoratet for Handel gav derimod ikke anledning til kritiske eller meget vigtige henstillinger. Revisionen af forvaltningen af lokaliteter i Det Fælles Forskningscenter viste, at der er to aspekter vedrørende: i) forvaltnings- og ledelsesstrukturer og ii) tilstrækkeligt personale og personale med ekspertise inden for forvaltning af lokaliteter og infrastrukturrelaterede aktiviteter. Endelig afslørede revisionen af effektiviteten af direktoratet for audit og analyse på sundheds- og fødevareområdet i Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerhed svagheder i: i) bemandingen af aktiviteter, ii) tidsrapportering og iii) resultatovervågning. Hvis disse svagheder ikke afhjælpes, kan de forringe evnen til at give de nødvendige garantier for, at de eksisterende kontrolsystemer i medlemsstaterne og i eksportlandene opfylder de lovgivningsmæssige krav.

Revisionerne bekræftede, at både virksomhederne og de operationelle generaldirektorater og tjenestegrene skal leve op til deres ansvar inden for forvaltning af menneskelige ressourcer. Generaldirektoratet for Menneskelige Ressourcer og Sikkerhed spiller en central rolle i: i) udformningen af Kommissionens politikker for menneskelige ressourcer, ii) udformningen af centrale værktøjer, der endnu ikke er udviklet, og iii) levering af specifik vejledning, bistand og støtte via account-management-centrene og tjenesteydelser vedrørende interne menneskelige ressourcer. Generaldirektoraterne og tjenestegrenene bør udforme og gennemføre passende strategier for menneskelige ressourcer, der støtter opfyldelsen af deres mål og imødegår de konstaterede risici. De kan gøre dette via målrettede foranstaltninger på deres niveau under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for generaldirektoratet/tjenestegrenen, uden at skulle vente på, at der iværksættes tiltag eller værktøjer på virksomhedsniveau. Dette bør ikke kun ske på generaldirektorat- eller tjenestegrensniveau, men også i forbindelse med specifikke forretningsprocedurer. 4.1.4.Procedurer for IT-forvaltning I forbindelse med en række IT-revisioner blev der fokuseret på praksis med hensyn til forvaltning af IT-projekter. To revisioner af dette emne i Generaldirektoratet for Informationsteknologi og Generaldirektoratet for Uddannelse, Unge, Idræt og Kultur afdækkede ikke nogen væsentlige resultatproblemer. Der blev dog konstateret et problem vedrørende god forvaltningspraksis for overvågning af programmer og projekter i forbindelse med revisionen af IT-forvaltning og projektstyring i Publikationskontoret. I Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig konstaterede Den Interne Revisionstjeneste også en række svagheder i kontrollen med hensyn til kontorets værktøj til forvaltning af indhold, navnlig i de tidlige faser af projektet til udvikling af værktøjet. Selv om disse svagheder løbende blev afhjulpet, mente Den Interne Revisionstjeneste, at de skulle afhjælpes hurtigst muligt. Overordnet set har den kontrol, der er indført for praksis med forvaltning af IT-projekter i Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, ikke givet tilstrækkelig sikkerhed til at afbøde risiciene, og der blev konstateret fem meget vigtige svagheder. 4.1.5.Bedre regulering Flere aspekter af bedre regulering blev revideret i forbindelse med forskellige revisioner. Disse omfattede følgende: i) en revision af gennemførelsen af principper for bedre regulering i forbindelse med udarbejdelsen af forslag til politikker for det digitale indre marked fra Generaldirektoratet for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi, ii) en revision af konsekvensanalysen i Generaldirektoratet for Retlige Anliggender og Forbrugere, iii) en revision af evaluering og undersøgelser i Generaldirektoratet for Klima og Generaldirektoratet for Miljø og iv) en revision af kontrollen med gennemførelsen af EU-retten i Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion. Der blev ikke konstateret nogen væsentlige resultatproblemer på disse områder, undtagen i Generaldirektoratet for Miljø, for hvilket det blev henstillet at: i) styrke overvågningen af gennemførelsen af de eksterne kontrahenters arbejde, ii) effektivisere dokumentforvaltningssystemet og adgang til sagsakter vedrørende offentlige indkøb og iii) forbedre tilsynet med og kvalitetskontrollen af udbudsdokumenter. 4.1.6.Undersøgelser vedrørende vurdering af gennemførelsen af den nye ramme for intern kontrol i Kommissionen I 2019 iværksatte Den Interne Revisionstjeneste en række begrænsede undersøgelser (i seks generaldirektorater( )) for at vurdere gennemførelsen af den nye ramme for intern kontrol i Kommissionen. Generelt var resultaterne tilfredsstillende, da ingen af de seks begrænsede undersøgelser gav anledning til kritiske eller meget vigtige henstillinger. 4.1.7.Andre procedurer Europæiske statistikker støtter Kommissionen med hensyn til rapportering til interessenter og overvågning af gennemførelsen af dens vigtigste politikker, målsætninger og prioriteter. Europæiske statistikker anvendes også i undersøgelser og beslutninger truffet af eksterne interessenter. Det er derfor afgørende, at europæiske statistikker er af høj kvalitet. Den Interne Revisionstjeneste konstaterede, at selv om den primære kvalitetskontrol i produktionsprocesserne blev gennemført korrekt, var Eurostats kvalitetskontrolfunktion ikke effektiv. Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerhed forvalter udgifter til operationer og programmer på sundheds- og fødevareområdet. Dette omfatter en lang række aktiviteter vedrørende dyresundhed, plantesundhed, dyrevelfærd, offentlig kontrol og IT-aktiviteter. Den Interne Revisionstjeneste konstaterede en række svagheder i det interne kontrolsystem, der understøttede proceduren for gennemgang af den metode for enhedsomkostninger, som medlemsstaterne anvendte til finansiering af veterinær- og plantesundhedsprogrammer og nødforanstaltninger. Disse omfattede mangler i: tilrettelæggelse af processen, den interne høring, den forudgående analyse og vurdering af virkningen af de foreslåede ændringer, timingen af intern og ekstern kommunikation og svagheder i forhold til ordninger for forretningskontinuitet. Generaldirektoratet for Miljø deltager i en række internationale aktiviteter for at: mindske trusler mod miljøet, fremme miljøvenlige foranstaltninger, mindske EU's miljøaftryk, skabe lige vilkår for erhvervslivet på nationalt plan og skabe muligheder for EU-virksomheder i udlandet. Et effektivt samarbejde og en effektiv indsats er derfor afgørende for at tackle disse globale udfordringer. Selv om Generaldirektoratet for Miljø generelt har indført de nødvendige processer til at planlægge og prioritere sine internationale aktiviteter effektivt og overvåge og aflægge rapport om disse aktiviteter på passende vis, konstaterede Den Interne Revisionstjeneste, at Generaldirektoratet for Miljø ikke formelt har fastlagt: i) frivillige partnerskabsaftaler og de deraf følgende koordineringsordninger med Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling og ii) ansvaret for de forskellige trin i en individuel frivillig partnerskabsproces. Endelig gennemførte Den Interne Revisionstjeneste anden fase af en revision af forvaltningen af indtægtsordrer for konkurrencebøder og indtægtsordrer i forbindelse med Kommissionens korrektionskapacitet. Revisionen blev gennemført i to faser. Den første fase omfattede en vurdering af forvaltningen af indtægtsordrer på operationelt niveau i en række udvalgte generaldirektorater (fokus for fase 1, revision afsluttet i 2017), og den anden fase omfattede det centrale niveau (fokus for fase 2, revision afsluttet i 2019). I anden fase af revisionen blev der konstateret svagheder på centralt plan i forvaltningen af insolvens og konkurs og modregningsprocessen, som gør det muligt for Kommissionen at inddrive gæld ved at fratrække betalinger, der skyldes af retlige enheder eller særlige organer. Selv om disse svagheder ikke grundlæggende undergraver effektiviteten af inddrivelsesprocessen, bør Generaldirektoratet for Budget rettidigt rette op på dem for at maksimere effektiviteten af inddrivelsesprocessen og i sidste ende sikre, at EU's budget fortsat er godt beskyttet. 4.2.Den Interne Revisionstjenestes begrænsede konklusioner Den Interne Revisionstjeneste har i februar 2020 fremlagt begrænsede konklusioner om status med hensyn til intern kontrol for hvert ( ) generaldirektorat og hver tjenestegren. Disse begrænsede konklusioner bidrog til de pågældende generaldirektoraters og tjenestegrenes årlige aktivitetsrapporter for 2019. De bygger på det revisionsarbejde, der er udført i de sidste tre år, og dækker alle ikkegennemførte henstillinger fremsat af Den Interne Revisionstjeneste og tidligere interne revisionsfunktioner (for så vidt Den Interne Revisionstjeneste har overtaget disse henstillinger). Den Interne Revisionstjenestes konklusioner om situationen med hensyn til intern kontrol begrænser sig til de forvaltnings- og kontrolsystemer, der er revideret. Konklusionerne omfatter ikke de systemer, som ikke er blevet revideret af Den Interne Revisionstjeneste i de seneste tre år. 4.3.Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning Som krævet i opgavebeskrivelsen afgiver Den Interne Revisionstjeneste en årlig generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning. Den er baseret på den revision af Kommissionens finansielle forvaltning, som Den Interne Revisionstjeneste har udført i de seneste tre år (2017-2019). Den omfatter også oplysninger fra andre kilder, herunder beretninger fra Revisionsretten. Den overordnede udtalelse afgives sideløbende med denne beretning og dækker samme år. Som i de foregående udgaver er den generelle udtalelse for 2019 forsynet med de forbehold, der blev taget i de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes revisionserklæringer. Den Interne Revisionstjenestes generelle udtalelse bygger på den kombinerede virkning af i) de beløb, som skønnes at være i fare som angivet i de årlige aktivitetsrapporter, ii) den korrigerende kapacitet, dokumenteret ved tidligere finansielle korrektioner og inddrivelser, samt iii) overslag over fremtidige korrektioner og risikobeløb ved afslutningen. I lyset af tidligere års omfattende finansielle korrektioner og inddrivelser og ud fra den antagelse, at korrektionerne i de kommende år vil blive gennemført på et sammenligneligt grundlag, er EU's budget tilstrækkeligt beskyttet som helhed (ikke nødvendigvis de enkelte politiske områder) og over tid (undertiden efter flere år). Uden at fremsætte yderligere forbehold til udtalelsen fokuserede Den Interne Revisionstjeneste på følgende: i) gennemførelse af EU-budgettet i forbindelse med den aktuelle krise i forbindelse med covid-19-pandemien: behov for en detaljeret vurdering af nye risici og for fastlæggelse og gennemførelse af tilsvarende afhjælpende foranstaltninger Den sundhedsmæssige, sociale, økonomiske og finansielle situation, som covid-19-pandemien skaber, indebærer potentielt store tværgående risici for institutionen med hensyn til gennemførelsen af EU's budget og gennemførelsen af dets politiske prioriteter.

Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af EU's budget. Dette omfatter de operationer, der blev gennemført forud for krisen (som led i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020), for hvilke der stadig skal foretages passende kontrol (navnlig efterfølgende), og under selve krisen for sikkerheds-, overholdelses- og performanceaspekter. Efterhånden som krisen fortsætter, giver denne kontekst anledning til udfordringer, navnlig for så vidt angår: -gennemførelsen af budgettet i overensstemmelse med den gældende retlige ramme som følge af ændrede regler og nye forskrifter, hasteprocedurer, anvendelse af ekstraordinære foranstaltninger, vanskelige vilkår og/eller begrænset adgang til finansielle og menneskelige ressourcer -i hvilket omfang de nødvendige kontroller, hvad enten det er Kommissionens, medlemsstaternes, tredjelandes, gennemførelsespartneres og/eller støttemodtageres, kan gennemføres efter hensigten som følge af logistiske begrænsninger, såsom fuldstændig og rettidig adgang til oplysninger og dokumentation, problemer med missioner/kontrol på stedet og gennemførelsespartnernes og støttemodtagernes mulighed for at fortsætte deres normale aktiviteter -den potentielle indvirkning på Kommissionens nuværende og fremtidige korrigerende kapacitet på grund af den meget udfordrende økonomiske situation på EU-plan og på nationalt plan, herunder de endelige modtageres eventuelle konkurser, som kan gøre det vanskeligt at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb. De forsikringer, der er afgivet om den økonomiske forvaltning af EU-budgettet, er flerårige og afhænger af, om de tilsvarende kontrolstrategier er robuste på forskellige niveauer. Disse er baseret på risikovurderinger af særprogrammerne og dertil knyttede budgettransaktioner, forudgående og efterfølgende kontrol af udgifter, tilsynsstrategier vedrørende tredjeparter, der gennemfører politikker og programmer, samt gennemførelse af den korrigerende kapacitet til at beskytte EU-budgettet. For at sikre at budgettet beskyttes behørigt i forbindelse med disse hidtil usete udfordringer, bør Kommissionens generaldirektorater og tjenestegrene i) foretage en behørig vurdering af de risici, som covid-19-pandemien indebærer for den økonomiske forvaltning, for så vidt angår sikkerhed, overholdelse af den retlige ramme og de flerårige systemers korrigerende kapacitet samt resultater, og ii) definere og gennemføre passende afhjælpende foranstaltninger, såsom tilpasning eller omdefinering af deres kontrolstrategier. ii) tilsynsstrategier vedrørende tredjeparter, der gennemfører politikker og programmer Kommissionen har fortsat det fulde ansvar for at sikre udgifternes lovlighed og formelle rigtighed og sørge for forsvarlig økonomisk forvaltning (og opnåelse af de politiske målsætninger), men den overlader det i stigende grad til tredjeparter at gennemføre sine programmer. Dette sker for det meste ved at uddelegere gennemførelsen af dele af driftsbudgettet eller visse opgaver til tredjelande, internationale organisationer eller internationale finansielle institutioner, nationale myndigheder eller agenturer, fællesforetagender, organer, der ikke er EU-organer, og decentraliserede EU-agenturer. På visse politikområder planlægges det desuden i øget omfang at anvende alternative finansieringsmekanismer, f.eks. finansielle instrumenter, hvilket indebærer særlige udfordringer og risici for Kommissionen, som også fremhæves af Den Europæiske Revisionsret. For at opfylde deres overordnede ansvar skal generaldirektoraterne føre tilsyn med gennemførelsen af programmerne og politikkerne og yde vejledning og støtte, hvis det er nødvendigt. Derfor skal de fastlægge og gennemføre tilstrækkelige og effektive tilsyns-/overvågnings-/rapporteringsaktiviteter for at sikre, at de delegerede enheder og andre partnere reelt gennemfører programmerne, i tilstrækkelig grad beskytter EU's finansielle interesser og overholder eventuelle delegeringsaftaler, og at eventuelle spørgsmål afklares hurtigst muligt. Den Interne Revisionstjeneste fortsatte med i en række revisioner i 2019 at henstille, at de relevante generaldirektoraters kontrolstrategier og tilsynsordninger bør mere klart bør definere prioriteterne og behovet for at opnå sikkerhed for en forsvarlig økonomisk forvaltning i disse EU-organer og andre organer. Selv om både de centrale tjenestegrene og de relevante generaldirektorater i de seneste år har truffet foranstaltninger for at afbøde de risici, der er konstateret som følge af revisionsarbejdet, er der stadig behov for yderligere forbedringer på nogle områder. I den forbindelse bør Kommissionens generaldirektorater fortsætte deres bestræbelser på at udpege og vurdere de risici, der er forbundet med at uddelegere opgaver til tredjeparter, og gennemføre effektive tilsynsaktiviteter ved at videreudvikle de relevante kontrolstrategier. Dette er ikke kun relevant for de aktiviteter, der er uddelegeret under den nuværende flerårige finansielle ramme 2014-2020, men mere set i lyset af den forventede stigning i brugen af egenkapitalinstrumenter, garantiinstrumenter og risikodelingsinstrumenter i den næste flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Den Interne Revisionstjeneste vil overvåge udviklingen med hensyn til covid-19-krisens konsekvenser og afhængigheden af tredjeparter til gennemførelsen af programmer, den nuværende og den nye (reviderede) flerårige finansielle ramme, de ajourførte politiske prioriteter og Kommissionens økonomiske forvaltning. Dette vil ske som led i Den Interne Revisionstjenestes ajourføringer af de periodiske (strategiske) risikovurderinger og de deraf følgende revisionsplaner. 5.Konsultationer med Kommissionens instans til behandling af økonomiske uregelmæssigheder Det panel, der er oprettet i henhold til finansforordningens artikel 143( ), har i 2019 ikke indberettet nogen systemiske problemer, hvor det afgiver den udtalelse, der er omhandlet i finansforordningens artikel 93. 6.Risikobegrænsende foranstaltninger i forbindelse med potentielle interessekonflikter (internationale standarder for intern revision) – undersøgelse af Den Europæiske Ombudsmand Den nuværende generaldirektør for Den Interne Revisionstjeneste, Kommissionens interne revisor, Manfred Kraff, tiltrådte den 1. marts 2017. Manfred Kraff har tidligere været vicegeneraldirektør og Kommissionens regnskabsfører i Kommissionens Generaldirektorat for Budget. I overensstemmelse med internationale revisionsstandarder( ), udstedte Manfred Kraff den 7. marts 2017 efter udnævnelsen til generaldirektør og intern revisor instrukser vedrørende de ordninger, der skal indføres for at afbøde og/eller undgå eventuelle potentielle eller opfattede interessekonflikter for så vidt angår Den Interne Revisionstjenestes revisionsarbejde vedrørende hans tidligere ansvarsområder. Disse ordninger blev forlænget i 2018 (indtil den 1. marts 2019), i 2019 (indtil den 1. marts 2020) og i 2020 (indtil den 1. marts 2021) ved instrukser til alle medarbejdere ved Den Interne Revisionstjeneste, som Manfred Kraff udsendte den 1. marts 2018, den 1. marts 2019 og den 2. marts 2020. Ordningerne sikrer, at Manfred Kraff ikke deltager i tilsynet med revisionsarbejde vedrørende aktiviteter, som han var ansvarlig for, før han blev medlem af Den Interne Revisionstjeneste. Jeff Mason – tidligere fungerende generaldirektør for Den Interne Revisionstjeneste (fra september 2016 til februar 2017) og nuværende direktør for Den Interne Revisionstjeneste (IAS.B, revision i Kommissionen og forvaltningsorganerne I) – varetog/vil varetage tilsynet med revisionsarbejdet forbundet med disse sager. I henhold til ordningerne skulle revisionsopfølgningsudvalget endvidere underrettes om de førnævnte instrukser og deres gennemførelse og om, at Jeff Mason skulle referere til revisionsopfølgningsudvalget, for så vidt angår vurderingen af enhver situation, der ville kunne anses som underminerende for Manfred Kraffs uafhængighed eller objektivitet. I disse tilfælde skulle Manfred Kraff afholde sig fra tilsynet med det pågældende revisionsarbejde. De eksisterende ordninger blev drøftet med revisionsopfølgningsudvalget på dets møde i marts 2018. Udvalget fandt, at de foranstaltninger, som Den Interne Revisionstjeneste har udformet, i tilstrækkelig grad imødegår risikoen for interessekonflikter i overensstemmelse med de internationale standarder og bedste praksis. Udvalget noterede sig også med tilfredshed, at ordninger, der sikrer organisatorisk uafhængighed, er blevet gennemført i praksis i forbindelse med de relevante revisioner. Revisionsopfølgningsudvalget gjorde endvidere status over den faktiske gennemførelse af disse ordninger i 2018 på sit møde i januar 2019 (forberedende gruppemøde), marts 2019 (forberedende gruppemøde) og marts 2020. Revisionsopfølgningsudvalget bemærkede med tilfredshed, at disse ordninger var blevet gennemført i praksis i en række revisioner, og mente, at dette var den førende praksis inden for intern revision.