[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 19.11.2008

KOM(2008) 762 endelig

2008/0214 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 87/372/EØF om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

110 | Begrundelse og formål Forslaget går ud på at ændre Rådets direktiv 87/372/EØF af 25. juni 1987 om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet (herefter benævnt GSM-direktivet), således at disse frekvensbånd kan anvendes til systemer, der kan levere elektroniske kommunikationstjenester, som ikke er begrænset til GSM. Sigtet er at muliggøre et bredere udvalg af tjenester og teknologier og dermed maksimere konkurrencen omkring anvendelsen af de frekvensbånd, som hidtil har været omfattet af GSM-direktivet, og samtidig sikre fortsat samordning af tjenesterne og fortsat mulighed for at benytte GSM. Derfor skal det pågældende frekvensområde ikke kun anvendes til GSM, men også til andre Europa-dækkende kommunikationstjenester end GSM. Det drejer sig i første omgang om UMTS, men det erkendes, at andre systemer formentlig vil kunne fungere side om side i dette frekvensområde. Det vil kræve nye harmoniserede tekniske betingelser for det pågældende frekvensbånd, som skal fastsættes ved en kommissionsbeslutning baseret på Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen). |

120 | Generel baggrund Det påpeges i Rådets direktiv 87/372/EØF af 25. juni 1987 om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet[1], suppleret med Rådets henstilling af 25. juni 1987 om samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet[2] og Rådets resolution af 14. december 1990 om det afsluttende stadium af iværksættelsen af den samordnede indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet (GSM)[3], at det er nødvendigt at udnytte de ressourcer, der ligger i moderne telekommunikationsnet, især mobilradio, fuldt ud til gavn for den økonomiske udvikling i EU. Overgangen til anden generation af digitale celleopbyggede landmobilradiokommunikationssystemer, kaldet GSM, blev betragtet som en enestående mulighed for at etablere virkelig fælleseuropæisk mobilkommunikation. Der er nu udviklet nye digitale teknologier, der kan levere innovative fælleseuropæiske bredbåndstjenester, som kan fungere side om side med GSM i 900 MHz-båndet. Dette frekvensbånd er særlig værdifuldt, fordi det har gode udbredelseskarakteristika, idet det dækker større afstande end højere frekvensbånd og dermed giver mulighed for at udbrede moderne stemme-, data- og multimedietjenester i tyndt befolkede områder og landdistrikter. Brugere i hele Europa skal fortsat have adgang til GSM, men for at bidrage til opfyldelsen af målsætningerne for det indre marked og i2010-initiativet "Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse"[4] og maksimere konkurrencen ved at tilbyde brugerne et bredt udvalg af tjenester og teknologier bør anvendelsen af 900 MHz-båndet åbnes på en samordnet måde for andre typer teknologier med henblik på andre kompatible avancerede fælleseuropæiske tjenester. Ifølge GSM-direktivet skal medlemsstaterne i dag afsætte hele frekvensområdet 890-915 MHz og 935-960 MHz til GSM. Denne begrænsning forhindrer, at det kan anvendes til andre Europa-dækkende systemer, som kan levere avancerede, indbyrdes kompatible stemme-, data- og multimedietjenester med stor båndbredde. Disse nye fælleseuropæiske systemer som f.eks. UMTS-systemet rummer flere muligheder end GSM-systemet og er siden vedtagelsen af GSM-direktivet for tyve år siden blevet økonomisk interessante takket være den teknologiske udvikling. Der er desuden en klar efterspørgsel på markedet for tilknyttede tjenester. Det er derfor nødvendigt at ændre GSM-direktivet og fjerne den nuværende begrænsning af brugen af frekvensområdet kun til GSM. Det foreslås, at Europa-Parlamentet og Rådet ændrer direktivet for at fjerne begrænsningen af brugen af 900 MHz-båndet til én enkelt tjeneste og dermed give andre net adgang til det pågældende frekvensområde. I forbindelse med vedtagelsen af denne ændring bliver der behov for passende foranstaltninger, der kan sikre, at den foreslåede ændring gennemføres med den fornødne beskyttelse af de GSM-tjenester, der i dag benytter frekvenserne. Det kræver lovfæstede tekniske betingelser, der kan sikre, at nye systemer kan eksistere side om side med GSM-systemer i 900 MHz-båndet. I tråd med den politiske målsætning om bedre regulering er der med frekvenspolitikbeslutningen tilvejebragt de fornødne retlige midler til at vedtage sådanne harmoniseringsforanstaltninger. Beslutningen opererer med en mekanisme, som gør det muligt at reagere hurtigt på nye tekniske landvindinger og vedtage bindende tekniske harmoniseringsforanstaltninger på EU-plan i form af kommissionsbeslutninger. Det vil give den fornødne retlige sikkerhed for en samordnet anvendelse af frekvensbåndet. Når 900 MHz-båndet åbnes for andre systemer, bør GSM-systemets nuværende anvendelse i det pågældende frekvensbånd fortsat beskyttes i hele EU, så længe der er den fornødne efterspørgsel efter denne tjeneste, i betragtning af GSM-tjenesternes store betydning for EU's politik for elektronisk kommunikation. |

130 | Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Anvendelsen af de pågældende frekvensbånd er reguleret ved GSM-direktivet, som foreslås ændret. Kommissionen vil efterfølgende vedtage en beslutning i henhold til frekvenspolitikbeslutningen for at fastsætte de nye harmoniserede tekniske betingelser for anvendelsen af frekvensbåndene. |

140 | Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål Frekvenspolitikken skal tage højde for den hurtige udvikling i antallet af forskelligartede adgangsplatforme til trådløs kommunikation for offentligheden og samtidig understøtte den overordnede politiske målsætning om at styrke EU's indre marked og europæisk konkurrenceevne ved at sikre innovationsgunstige lovgivningsrammer, der skaber mulighed for et bredt udbud af mobiltjenester og -applikationer. Det kan gøres ved at indføre større fleksibilitet i forvaltningen af de disponible frekvenser til trådløs elektronisk kommunikation, samtidig med at samordningen opretholdes i nødvendigt omfang. Der bør som hovedregel fastsættes mindst muligt restriktive tekniske betingelser for anvendelsen af frekvensbånd baseret på WAPECS-modellen ("Wireless Access Policy for Electronic Communications Services"), der er omtalt i frekvenspolitikgruppens udtalelse af 23. november 2005. Denne model opererer med teknologineutralitet og neutrale tjenester som mål i bestræbelserne på at opnå en mere fleksibel og effektiv anvendelse af frekvensområdet. Disse mål bør introduceres gradvist for at undgå markedsforstyrrelser. Kommissionen lagde i sin meddelelse med titlen "Mere fleksibel regulering kan give hurtigere adgang til frekvensressourcer for trådløse elektroniske kommunikationstjenester"[5] også stor vægt på en mere fleksibel anvendelse af frekvensområdet og på behovet for en sammenhængende og afbalanceret løsning for mere fleksibel anvendelse af frekvenser til elektroniske kommunikationstjenester med brug af andengenerations- (GSM) og tredjegenerationskommunikationssystemer (bl.a. UMTS). |

PARTSHØRING OG KONSEKVENSANALYSE |

Partshøring |

211 | Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil Kommissionen har løbende fulgt udnyttelsen af 900 MHz-båndet, udviklingen af nye systemer, bl.a. UMTS, og udviklingen i retning af mere fleksibel anvendelse af frekvensressourcerne. Den 21. februar 2006 afholdtes en workshop om WAPECS i Bruxelles. På grundlag af mandatet af 5. juli 2006 fra Kommissionen har CEPT og dennes komité for elektronisk kommunikation (ECC) gennemført flere undersøgelser, der er forelagt for Frekvensudvalget og Kommissionen, bl.a. "ECC Report 82" om UMTS's driftskompatibilitet ved brug af GSM 900 MHz- og GSM 1800 MHz-frekvensbåndene (maj 2006), og "ECC Report 96" om kompatibiliteten mellem UMTS 900/1800 og systemer i nabofrekvensbånd (marts 2007). Disse rapporter har af ECC været lagt ud i offentlig høring. ECC har siden 1997 gennemført undersøgelser og vedtaget flere rapporter om implementeringen af UMTS og har undersøgt nuværende og fremtidige anvendelser af 900 MHz-båndet. CEPT har kontakt med de standardiseringsinstanser, der beskæftiger sig med IMT-2000-familien af standarder (herunder UMTS), bl.a. "3rd Generation Partnership Project" (3GPP), der omfatter standardiseringsorganer for telekommunikation fra forskellige egne af verden (ARIB, CCSA, ETSI, ATIS, TTA og TTC), og hvori industrien er repræsenteret med henblik på udvikling af systemspecifikationer. På grundlag af disse informationer har ECC undersøgt muligheden for at indføje UMTS-kanaler på de frekvenser, der anvendes af GSM, uden at det medfører interferens på tilgrænsende GSM-kanaler. Man er i færd med at undersøge andre systemer i ITU IMT-familien. Man har desuden undersøgt de potentielle virkninger for tjenester og systemer, som opererer i nabofrekvensbånd. Nationale myndigheder, Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation (ETSI), industrien, brugergrupper og andre interesserede parter har været repræsenteret i et særligt projektteam ("PT1") under ECC, som indsamlede og gennemgik informationer om systemer i nabofrekvensbånd. ECC afholdt i 2006 en offentlig høring forud for vedtagelsen af beslutning ECC/DEC/(06)13, som anbefaler, at 900 og 1800 MHz-båndene åbnes for andre systemer end GSM. |

212 | Sammendrag af svarene og hvordan der er taget hensyn til dem CEPT-rapporterne konkluderer, at UMTS-net kan operere i bymæssig bebyggelse og landdistrikter parallelt med GSM 900/1800-net med brug af passende værdier til bærefrekvensseparation. Høringen bekræftede, at der er efterspørgsel efter at kunne anvende 900 MHz-båndet til UMTS, og det understøttes af resultaterne af CEPT's undersøgelser. Indføjelse af systemer som UMTS i 900 MHz-båndet er også relevant ud fra et EU-politisk synspunkt, fordi det vil give mulighed for yderligere udvikling af Europa-dækkende elektroniske kommunikationstjenester og sikre, at forbrugere i hele EU har adgang til de samme tjenester eller tilsvarende tjenester med samme funktionalitet. Den offentlige høring, som CEPT afholdt for Kommissionen i forbindelse med "ECC Report 82" og "ECC Report 92", viste, at der er bred tilslutning fra mobilindustrien til at åbne de frekvensbånd, som hidtil har været forbeholdt GSM-systemerne, med deraf følgende klare fordele for industrien og forbrugerne. Nogle brugere af nabofrekvensbånd udtrykte i starten bekymring for mulig interferens, men dette problem blev afklaret i CEPT's "ECC Report 96". |

Ekspertbistand |

221 | Relevante videnskabelige områder/eksperter Frekvensforvaltning, elektronisk kommunikation, teknisk ekspertise hos CEPT og standardiseringsorganerne. |

222 | Anvendt metode Kommissionen har konsulteret CEPT vedrørende de tekniske betingelser for at lade andre teknologier anvende 900 MHz-båndet sammen med GSM og sådanne andre systemers indvirkning på applikationer i nabofrekvensbånd, herunder eksisterende applikationer og potentielle luftfartskommunikationssystemer, der opererer over 960 MHz, og som er i overensstemmelse med europæisk transportpolitik. |

223 | Væsentligste organer/eksperter, der er blevet hørt Nationale myndigheder, ETSI, brugere af GSM og tredjegenerationssystemer, teleudbydere, fabrikanter samt andre interesserede parter. |

2249 | Sammendrag af rådgivning, der er modtaget og anvendt Ingen af de hørte parter har peget på alvorlige potentielle risici med uigenkaldelige konsekvenser. |

225 | Kommissionen noterede sig, at brugen af frekvensen til GSM ifølge ECC-rapporterne kan deles med UMTS som endnu et fælleseuropæisk kommunikationssystem for at tilgodese målene for EU's politik for elektronisk kommunikation. Mere effektiv udnyttelse af 900 MHz-båndet forudsætter, at GSM-direktivet ændres, og at der ved en kommissionsbeslutning indføres en ny harmoniseret ordning. |

226 | Midler til at gøre eksperternes råd offentligt tilgængelige CEPT's rapporter findes på: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/ECCREP082.PDF http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/ECCREP096.PDF og rapporter til Frekvensudvalget på: http://ec.europa.eu/information_society/policy/radio_spectrum/docs/ref_docs/rsc18_public_docs/rsc06_99_ecc_int_rep_wapecs.pdf |

230 | Konsekvensanalyse Eftersom GSM-direktivet ikke vil kunne ændres ved selvregulering, fællesregulering eller national regulering, så en ny ordning, der tilgodeser de EU-politiske målsætninger, kan indføres tilstrækkeligt hurtigt og samordnet, må direktivet ændres ved et direktiv vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet. Desuden skal der ved en kommissionsbeslutning baseret på frekvenspolitikbeslutningen fastsættes nye harmoniserede tekniske betingelser, der skal vedtages med bistand fra CEPT's tekniske eksperter og Frekvensudvalget. Den nye ordning vil være til fordel både for hele sektoren for elektronisk kommunikation og for forbrugerne. Det er vigtigt for det indre marked, at betingelserne for anvendelse af 900 MHz-båndet både er åbne og samordnede på EU-plan for at lette etableringen af Europa-dækkende tjenester og give forbrugerne størst mulig frihed i valget af teknologier. Adgangen til frekvenser vil medvirke til opfyldelsen af målsætningerne for Lissabon-dagsordenen og i2020-initiativet Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse[6], nemlig at udnytte potentialet i den digitale økonomi til at skabe vækst og beskæftigelse og bred adgang til moderne tjenester. De nye regler vil især være til fordel for de europæiske borgere ved at rydde mange af hindringerne for udbredelsen af avancerede mobilkommunikationstjenester af vejen og rette op på den geografisk skæve udvikling på det digitale område. Andre systemer end GSM forventes udviklet og udbredt hurtigere over hele Europa, især i landdistrikter. Nye højperformante trådløse data- og multimedietjenester (til f.eks. internetbrowsing og mobil-tv) forudsætter adgangsnet såsom 3G-mobilnet, der benytter UMTS-teknologi med højere bithastighed end GSM. Reglerne vil også højne tjenesternes kvalitet og betyde lavere omkostninger for forbrugerne. 3G-mobilnet er i dag henvist til at benytte højere frekvenser med mindre gunstige udbredelseskarakteristika end 900 MHz-båndet, og det medfører højere omkostninger ved udbygningen af nettene. Højere frekvenser har desuden sværere ved at trænge gennem bygninger, hvilket forringer kvaliteten og medfører højere priser for forbrugerne. Endelig vil disse regler bidrage til sektorens økonomiske udvikling ved at lette udbredelsen af avancerede mobilkommunikationstjenester. Det vil give udbyderne nye indtægtsmuligheder og øge efterspørgslen efter materiel (netinfrastruktur, nye generationer af terminaler). Reglerne vil få positiv indvirkning på miljøet, fordi der med anvendelsen af lavere frekvenser bliver brug for færre basisstationer; det vil samtidig mindske risikoen for konflikter omkring egnede placeringer for basisstationer. Hvad angår miljøvirkningerne, berøres den nødvendige beskyttelse mod elektromagnetisk eksponering ikke af de foreslåede foranstaltninger. Denne problemstilling er dækket af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/40/EF af 29. april 2004 om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes eksponering for risici på grund af fysiske agenser (elektromagnetiske felter) og Rådets henstilling 1999/519/EF af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz). Den sundhedsmæssige beskyttelse i relation til radioudstyr er sikret ved, at udstyret skal opfylde de væsentlige krav i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/5/EF af 9. marts 1999 om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse. Kommissionen holder løbende øje med elektromagnetiske felters helbredsmæssige virkninger; f.eks. har Kommissionens videnskabelige komité om nye sundhedsrisici (SCENIHR) for nylig foretaget en grundig gennemgang af nye videnskabelige data fra de seneste undersøgelser. |

FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

305 | Resumé af forslaget For at give mulighed for, at 900 MHz-båndet kan anvendes af flere forskellige Europa-dækkende tjenester i tråd med målsætningerne for EU-politikken og efterspørgslen på markedet for mobilkommunikation, foreslås det at ændre direktiv 87/372/EØF, så frekvensbåndet åbnes for andre, mere avancerede Europa-dækkende bredbåndskommunikationstjenester i det omfang, de kan fungere side om side med GSM, og at lade Kommissionen vedtage en beslutning i henhold til frekvenspolitikbeslutningen for at sikre harmoniseringen af de nødvendige tekniske betingelser for anvendelsen af dette frekvensbånd. |

310 | Retsgrundlag EF-traktatens artikel 95. |

320 | Subsidiaritetsprincippet Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, eftersom forslaget ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence. |

Formålet med forslaget kan imidlertid af følgende grunde ikke opfyldes på tilfredsstillende vis af medlemsstaterne: |

321 | Samordnet anvendelse af 900 MHz-båndet for at tilgodese EU-politiske behov kan ikke gennemføres på tilfredsstillende vis af medlemsstaterne hver for sig, men opnås lettere på EU-plan gennem foranstaltninger vedrørende det indre marked, som vedtages med hjemmel i frekvenspolitikbeslutningen. Vedtagelsen af en ny plan forudsætter imidlertid, at GSM-direktivet ændres. |

323 | GSM-direktivet kan kun ændres ved et nyt direktiv vedtaget af Rådet og Europa-Parlamentet. De nye harmoniserede tekniske betingelser for anvendelsen af 900 MHz-båndet må vedtages på EU-plan for at sikre rettidig og samordnet opfyldelse af EU's politiske målsætninger på området. |

Formålet med forslaget vil af følgende grunde bedre kunne opfyldes ved et tiltag på EU-plan: |

324 | Det er nødvendigt at ændre GSM-direktivet og fastsætte regler for samtidig anvendelse af frekvensområdet til både GSM og UMTS og med mulighed for også at lade andre systemer anvende de pågældende frekvenser. Det bør ske i form af bindende EU-harmoniseringsbestemmelser for at sikre rettidig og samordnet implementering i medlemsstaterne af de nye betingelser for anvendelsen af frekvensområdet. Uden en sådan regulering på EU-plan kan der ikke garanteres en harmoniseret og rettidig løsning. |

325 | GSM-direktivet tillader i sin nuværende form ikke, at 900 MHz-båndet anvendes af andre Europa-dækkende systemer som f.eks. UMTS, og er dermed en hindring for udbredelsen af informationssamfundet i EU. Samordnet anvendelse af 900 MHz-båndet kan understøtte nye applikationer, der opfylder de aktuelle EU-politiske målsætninger på området. |

Forslaget er derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. |

Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende grunde: |

331 | GSM-direktivet ændres, og Kommissionen vil med bistand fra Frekvensudvalget fastsætte nye harmoniserede tekniske betingelser for anvendelsen af 900 MHz-båndet, samtidig med at GSM-tjenesterne fortsat kan operere. De foreslåede foranstaltninger er begrænset til de frekvensbånd, der er relevante for elektroniske kommunikationstjenester til Europa-dækkende applikationer. Af hensyn til udviklingen i teknologi og forbrugerbehov bør man nøje følge disse frekvensbånd, for at der senere kan tilføjes flere Europa-dækkende systemer side om side med GSM og UMTS. Foranstaltningen berører ikke medlemsstaternes tildeling af brugsret til frekvensressourcer. Medlemsstaterne skal så vidt muligt også kunne tilføje yderligere systemer i båndet på betingelse af, at de kan fungere sammen med GSM-systemer. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

341 | Foreslået reguleringsmiddel: direktiv baseret på EF-traktatens artikel 95. |

342 | Andre midler ville ikke være hensigtsmæssige af følgende årsag: GSM-direktivet, som blev vedtaget med hjemmel i den tidligere artikel 100 i EF-traktaten, kan kun ændres ved et direktiv. Driften af GSM-systemet, som blev muliggjort med direktivet, vil fortsat være beskyttet, og det ændrede direktiv og de tekniske gennemførelsesbestemmelser, der efterfølgende vedtages, sikrer, at andre Europa-dækkende systemer, herunder i første omgang UMTS, kan eksistere side om side med GSM i 900 MHz-båndet. |

BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER |

409 | Forslaget har ingen virkninger for Den Europæiske Unions budget. |

YDERLIGERE OPLYSNINGER |

510 | Forenkling |

511 | Forslaget sikrer en bedre regulering og en forenkling af lovgivningen og de administrative procedurer for offentlige myndigheder (på EU- og nationalt plan) og private parter. GSM-direktivet udgør i sin nuværende form en hindring for teknologiske fremskridt og giver hverken industrien eller forbrugerne mulighed for at anvende de mest velegnede frekvenser til nye avancerede tjenester. |

512 | Ændringen af direktivet og vedtagelsen af tekniske harmoniseringsbestemmelser om de nye betingelser for frekvensanvendelsen indebærer en ændring af reguleringsmodellen i fuld overensstemmelse med hensigten med frekvenspolitikbeslutningen, hvorefter de tekniske detaljer i frekvensforvaltningen skal fastsættes i et sæt gennemførelsesbestemmelser, hvorved Rådet og Europa-Parlamentet fritages for denne opgave. |

513 | Harmonisering af betingelserne for frekvensanvendelsen vil lette de nationale myndigheders arbejde og svarer til deres ønsker og forventninger. |

514 | De harmoniserede betingelser for frekvensanvendelsen åbner nye muligheder både for udbyderne af mobilkommunikation og for brugerne, især i landdistrikterne. |

516 | Forslaget indgår i Kommissionens rullende program for ajourføring og forenkling af EF-retten. |

520 | Ændring af gældende retsforskrifter Forslaget har til formål at ændre gældende retsforskrifter. |

560 | Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Den foreslåede retsakt er relevant for EØS og bør derfor omfatte hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |

2008/0214 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om ændring af Rådets direktiv 87/372/EØF om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[7],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[8],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[9],

efter proceduren i traktatens artikel 251[10], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det påpeges i Rådets direktiv 87/372/EØF af 25. juni 1987 om de frekvensbånd, der skal stilles til rådighed for samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet[11], suppleret med Rådets henstilling af 25. juni 1987 om samordnet indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet[12] og Rådets resolution af 14. december 1990 om det afsluttende stadium af iværksættelsen af den samordnede indførelse af offentlig fælleseuropæisk digital celleopbygget landmobilradiokommunikation i Fællesskabet (GSM)[13], at det er nødvendigt at udnytte de ressourcer, der ligger i moderne telekommunikationsnet, især mobilradio, fuldt ud til gavn for Fællesskabets økonomiske udvikling. Der er enighed om, at overgangen til anden generation af digitale celleopbyggede landmobilradiokommunikationssystemer er en enestående mulighed for at etablere virkelig fælleseuropæisk mobilkommunikation.

(2) Frekvensbåndene 890-915 MHz og 935-960 MHz (900 MHz-båndet) blev forbeholdt en offentlig fælleseuropæisk celleopbygget digital mobilkommunikationstjeneste, der i hver enkelt medlemsstat skulle fungere på grundlag af en fælles specifikation, kaldet GSM.

(3) Der er siden 1987 udviklet nye digitale radioteknologier, der kan tilbyde Europa-dækkende elektronisk kommunikation, som kan fungere side om side med GSM i 900 MHz-båndet i en teknologisk set mere neutral reguleringskontekst. 900 MHz-båndet har gode udbredelseskarakteristika, idet det dækker større afstande end højere frekvensbånd og gør det muligt at udbrede moderne stemme-, data- og multimedietjenester til tyndt befolkede områder og landdistrikter.

(4) Brugere i hele Europa skal fortsat have adgang til GSM, men for at bidrage til opfyldelsen af målsætningerne for det indre marked og i2010-initiativet Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse [14] og maksimere konkurrencen ved at tilbyde brugerne et bredt udvalg af tjenester og teknologier bør anvendelsen af 900 MHz-båndet åbnes for andre teknologier med henblik på tilvejebringelse af nye kompatible, avancerede fælleseuropæiske tjenester, der kan fungere side om side med GSM.

(5) Liberaliseringen af anvendelsen af 900 MHz-båndet vil muligvis kunne medføre konkurrencefordrejninger. Især vil visse udbydere af mobiltjenester, der ikke har fået brugsret til frekvenser i 900 MHz-båndet, kunne blive stillet ringere med hensyn til omkostninger og effektivitet end de udbydere, der vil kunne tilbyde 3G-tjenester i samme bånd. I henhold til lovgivningen om elektronisk kommunikation, særlig Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/20/EF af 7. marts 2002 om tilladelser til elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (tilladelsesdirektivet)[15], kan medlemsstaterne ændre eller revidere brugsretten til frekvensområder og har dermed midler i hænde til i givet fald at afhjælpe sådanne konkurrencefordrejninger. Medlemsstaterne bør især undersøge, hvorvidt gennemførelsen af det foreliggende direktiv kan fordreje konkurrencen på de berørte mobilmarkeder. Hvis de konkluderer, at det er tilfældet, bør de overveje, hvorvidt det er objektivt berettiget og rimeligt at ændre brugsrettighederne for de udbydere, der fik brugsret til 900 MHz-frekvensområdet, og i givet fald at tage brugsrettighederne op til fornyet vurdering og omfordele dem for at afhjælpe sådanne konkurrencefordrejninger. Der bør altid gennemføres en offentlig høring, før en sådan beslutning træffes.

(6) For at andre systemer kan fungere side om side med GSM i samme frekvensbånd, bør skadelig interferens undgås gennem fastsættelse af tekniske betingelser for anvendelsen gældende for andre teknologier end GSM, der benytter 900 MHz-båndet.

(7) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen)[16] giver Kommissionen hjemmel til at vedtage tekniske gennemførelsesforanstaltninger for at sikre harmoniserede betingelser for adgang til og effektiv udnyttelse af frekvensressourcerne.

(8) Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (i det følgende benævnt CEPT) har på Kommissionens anmodning udarbejdet tekniske rapporter, der påviser, at UMTS kan eksistere side om side med GSM i 900 MHz-båndet, inklusive det såkaldte "extension band" (880-890 MHz og 925-935 MHz). Frekvensbåndene 880- 915 MHz og 925-960 MHz bør derfor åbnes for UMTS, der kan fungere side om side med GSM, samt for andre systemer, så snart det kan påvises, at de kan fungere side om side med GSM i overensstemmelse med den i frekvenspolitikbeslutningen fastsatte procedure for vedtagelse af harmoniserede betingelser for adgang til og effektiv udnyttelse af radiofrekvenserne.

(9) De nuværende brugere i nabofrekvensbånd bør sikres passende beskyttelse. Der bør desuden tages hensyn til fremtidige systemer til luftfartskommunikation over 960 MHz, som bidrager til opfyldelsen af EU-politiske målsætninger på dette område. CEPT har ydet teknisk rådgivning i denne sammenhæng.

(10) For at give mulighed for at udvikle nye digitale teknologier i 900 MHz-båndet side om side med GSM-systemer bør direktiv 87/372/EØF ændres i overensstemmelse hermed, og det pågældende frekvensområde bør ikke længere udelukkende være forbeholdt GSM –

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

I direktiv 87/372/EØF foretages følgende ændringer:

1. Artikel 1 affattes således:

"1. Medlemsstaterne sørger for, at frekvensbåndene 880-915 MHz og 925-960 MHz stilles til rådighed for GSM- og UMTS-systemer samt for andre jordbaserede systemer, der tilbyder elektroniske kommunikationstjenester, som kan fungere side om side med GSM-systemer i overensstemmelse med tekniske gennemførelsesbestemmelser, der vedtages i henhold til beslutning 676/2002/EF.

2. Ved gennemførelsen af dette direktiv undersøger medlemsstaterne, hvorvidt den nuværende tildeling af brugsret til 900 MHz-frekvensområdet til konkurrerende mobiludbydere på deres område kan forventes af fordreje konkurrencen på de berørte mobilmarkeder, og, hvor det er berettiget og forholdsmæssigt, afhjælper de sådanne konkurrencefordrejninger i overensstemmelse med artikel 14 i direktiv 2002/20/EF."

2. Artikel 2 affattes således:

"I dette direktiv forstås ved

a) "GSM-system": et elektronisk kommunikationsnet, der overholder GSM-standarderne, som er offentliggjort af ETSI, særlig EN 301 502 og EN 301 511

b) "UMTS-system": et elektronisk kommunikationsnet, der overholder UMTS-standarderne, som er offentliggjort af ETSI, særlig EN 301 908-1, EN 301 908-2, EN 301 908-3 og EN 301 908-11."

3. Artikel 3 affattes således:

"1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest seks måneder efter dets ikrafttræden. De tilsender omgående Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv. Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv."

4. Artikel 4 udgår.

Artikel 2

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 3

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

[1] EFT L 196 af 17.7.1987, s. 85.

[2] EFT L 196 af 17.7.1987, s. 81.

[3] EFT C 329 af 31.12.1990, s. 25.

[4] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, KOM (2005) 229 endelig.

[5] KOM(2007) 50.

[6] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, KOM(2005) 229 endelig.

[7] EUT C af , s. .

[8] EUT C af , s. .

[9] EUT C af , s. .

[10] EUT C af , s. .

[11] EFT L 196 af 17.7.1987, s. 85.

[12] EFT L 196 af 17.7.1987, s. 81.

[13] EFT C 329 af 31.12.1990, s. 25.

[14] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, KOM (2005) 229 endelig.

[15] EFT L 108 af 24.4.2002, s. 21.

[16] EFT L 108 af 24.4.2002, s. 1.