KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 552 endelig udg. 
Bruxelles, den 12.12.1994 
BERETNING TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET FRA KOMMISSIONEN 
om politikken for og forvaltningen af 
fødevarehjælpen i 1992 
(fremlagt af Kommissionen i overensstemmelse med 
artikel 12 i Rådets forordning nr. 3972/86) 

L 
BUDGET FOR EU's SAMLEDE FØDEVAREHJÆLP 
801 mio. ECU 
heraf 220 mio. ECU til det særlige program 
BEVILGEDE MÆNGDER 
2,340,000 t 
heraf 800,000 t til det særlige program 
2 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Fortegnelse over bilag 
1. INDLEDNING 
1.1. Udviklingstendenser i fødevarehjælpspolitikken i 1992 
1.2. 1992-fødevarehj ælpsprogrammet 
1.2.1. Fødevarehjælp opgjort efter mængde 
1.2.2. Budgetramme og bevillingsforbrug 
1.3. Programmering og tilvejebringelse af fødevarehjælpen 
1.3.1. Programmering 
1.3.2. Modtagere 
1.3.3. Tilvejebringelse 
1.4. Virkningerne af det særlige 1992-program 
2. DIREKTE FØDEVAREHJÆLP 
2.1. Eksempler på direkte fødevarehjælpsaktioner i Afrika 
2.1.1. Comorerne 
2.1.2. Mozambique 
2.1.3. Zambia 
2.2. Latin- og Mellemamerika 
2.3. Eksempler på direkte fødevarehjælpsaktioner i Latin- og Mellemamerika 
2.3.1. Ecuador: et lille velstyret program 
2.3.2. Peru: Fujimoris statskup forhindrede godkendelsen af en treårsplan for 
fødevarehjælp 
3. INDIREKTE FØDEVAREHJÆLP 
3.1. Verdensfødevareprogrammet 
3.1.1. Det ordinære program 
3.1.2. Den Internationale Fødevarenødhjælpsreserve (IEFR) 
3.1.3. Langvarige flygtningeaktioner 
3.2. Vedvarende støtte til verdens flygtninge 
3.3. Fødevarehjælp tildelt ikke-statslige organisationer 
3.3.1. Proj ekternes art 
3.3.2. Eksempler på NGO-fødevarehjælpsprogrammer 
3.4. Fødevarehjælp tildelt andre internationale organisationer 
y 
3.4.1. IFRC - Den Internationale Sammenslutning af Røde Kors og Røde 
Halvmåne Selskaber 
3.4.2. IRKK - Den Internationale Røde Kors Komité 
3.4.3. UNRWA - De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for 
Palæstinaflygtninge i Det Mellemste Østen 
3.4.4. FAO - De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation 
4 FLERÅRIGE AKTIONER 
4 1. Indien - Operation "Flood III" 
4.2. Bangladesh 
4.3. Burkina Faso 
5. FØDEVARENØDHJÆLP 
5.1. Fødevarenødhjælp via IFRC 
5.2. Rwanda 
5.3. Kenya 
6 TREKANTSOPERATIONER 
7. SUPPLERENDE ORDNINGER 
7.1. Samfinansiering - artikel B7-5011 
7.2. Budgetpost B7-2071 - Oplagring og varslingssystem 
8 EVALUERINGER 
8.1. Sao Tome og Principe 
8.2. Kenya 
8.3. Kina 
8.4. Evalueringsundersøgelse af fødevaretransportomkostninger og alternative 
valgmuligheder 
9 OVERVÅGNING 
r 
Fortegnelse over bilag 
Bilag 1 Nødhjælpens andel af den tildelte fødevarehjælp 
Bilag 2 Budgetsituationen 
Bilag 3 Tildelinger af fødevarehjælp - den endelige stilling i slutningen af 1992 
Bilag 4 Tilvejebringelsessituationen samt underinddeling af fødevarehjælpen i 
ordinær fødevarehjælp, fødevarenødhjælp, fødevarehjælpssubstituering, 
oplagring og samfinansiering 
Bilag 5 EU's fødevarehjælp via WFP 
Bilag 6 EU's fødevarehjælp via UNHCR 
Bilag 7 EU's fødevarehjælp via NGO 
Bilag 8 EU's fødevarehjælp via IFRC 
Bilag 9 EU's fødevarehjælp via IRKK 
Bilag 10 EU's fødevarehjælp via UNRWA 
Bilag II Fødevarenødhjælp 
Bilag 12 Samfinansieringsaktioner 
I. INDLEDNING 
1.1. - Udviklingstendenser i fødcvarehjælpspolitikkcn i 1992 
Hovedsigtet med fødevarehjælpen har siden starten været fødevaresikkerhed, og der har altid 
været lagt vægt på, at fødevarehjælpen blev samordnet med udviklingspolitikken generelt 
(artikel 2 og 3 i Rådets forordning nr 3972/86 af 22 12.86) Artikel 2 nævner, at målet for 
fødevarehjælpen også er at forbedre ernæringsniveauet i modtagerbefolkningen, at yde hjælp 
i nødsituationer, at bidrage til en harmonisk økonomisk og social udvikling i modtagerlandene 
samt at støtte modtagerlandenes bestræbelser på at forbedre deres fødevareproduktion 1992 
var det sidste år, hvor Kommissionens Kontor for Fødevarehjælp var ansvarlig for 
gennemførelsen af fødevarenødhjælpen. Til trods herfor har andelen af fødevarehjælp, som er 
bevilget til katastrofesituationer, været stor i de senere år (se bilag I) Oprettelsen af ECHO 
(oprettet i 1991 ved Kommissionens beslutning, som trådte i kraft i marts 1992, ECHO 
påbegyndte sine aktiviteter på fødevareområdet i januar 1993) bevirker, at Kontoret for 
Fødevarehjælp kan koncentrere sig om fødevarehjælpens udviklingsaspekter -Dette er en 
udviklingstendens, som begyndte i 1992, og som vil blive endnu tydeligere i de kommende 
år Begrebet strukturel udvikling af AVS-stater er i tillæg til vægten på menneskerettighederne 
som en forhåndsbetingelse for hjælp reelt de to centrale områder, som Kommissionen har valgt 
at fokusere på i 1992-arbejdsprogrammet 
Rækken af leverede fødevarehjælpsprodukter er vokset i de seneste år, især i 1992 De 
traditionelle produkter så som mælkepulver og butteroil er mindre efterspurgte af modtagerne 
og erstattes i stigende grad af vegetabilsk olie - hvoraf noget kan indkøbes lokalt i form af 
palmeolie og af andre proteinkilder så som bønner og bælgfrugter Dette er i 
overensstemmelse med henstillingerne som følge af de afsluttende evalueringer af de seneste 
fødevarehjælpsbevillinger (det foreløbige budgetforslag for 1991, s 577) Der er i 1992 leveret 
mere frø end i de foregående år Tilsvarende er andelen af produkter indkøbt på trekantsbasis 
vokset i løbet af året; procentandelen for 1992 ligger indtil videre på 13% Denne udvidelse 
af produktudvalget og spredningen i indkøbsstederne er et bevidst ønske fra Kommissionens 
side om at overholde bestemmelserne i fødevarehjælpsforordningen (artikel 2, stk. 3). 
Kommissionen er også fuldt ud bevidst om sine forpligtelser i henhold til artikel 3 i denne 
forordning, og selv om mængden af lokalt indkøbte produkter er stigende, er hovedparten af 
fødevarehjælpen dog klart indkøbt på det europæiske marked 
Det har indgået som et led i politikken, at man så vidt muligt skulle bevilge hjælpen på et 
flerårigt grundlag I 1992 gjaldt der flerårige aftaler for Bangladesh, Tunesien, Indien, Kap 
Verde og UNRWA. I værdi svarer det til over 16% af fødevarehjælpsbudgettet, og denne 
procentandel vil stige, efterhånden som tiden går, og efterhånden som hjælpen tildeles på en 
sådan måde, at den supplerer og integreres i andre former for udviklingsbistand. Den hidtil 
mest ambitiøse aftale af denne art blev i oktober 1992 indgået med Bangladesh' regering. 
En yderligere tendens, som fortsatte igennem hele 1992, var stigningen i den indirekte bistand. 
Denne ledsagedes af øget gennemsigtighed i bistandsorganisationernes aktioner og af øget 
indflydelse fra Kommissionens tjenestemænds side på programmeringen af den hertil bevilgede 
støtte Et område, som muligvis udvælges med henblik på forbedring i de førstkommende år, 
omfatter bedre samordning af den direkte og den indirekte bevilgede støtte Den samlede 
koordinering er et område, som skal forbedres, især koordineringen mellem donorerne. Det 
er opmuntrende, at dette med held lod sig gøre for det særlige 1992-fødevarehjælpsprograms 
vedkommende, hvilket varsler godt for det ordinære fødevareprogram 
1.2. 1992-fødevarehjæIpsprogrammet 
1.2.1. Fødevarehjælp opgjort efter mængde 
PRODUKT 
Korn* 
Maelkpulver 
Butteroil 
Vegetabilsk olie 
Sukker 
Andre produkter MAENGDE 92 
l 385 100 t 
53 000 t 
6 800 t 
70 000 t 
11 540 t 
48 mio. ECU MAENGDE 91 
1 360 000 t 
83 500 t 
12 000 t 
60 000 t 
15 000 t 
50 mio. ECU MAENGDE 90 
1 360 000 t 
94 100 t 
18 000 t 
50 000 t 
15 000 t 
40 mio ECU 
* I henhold til Konventionen om Fødevarehjælp (1986) er Fællesskabet forpligtet til at 
levere 927 700 t korn til udviklingslandene. 
Som i de foregående år kan der for korn og vegetabilsk olies vedkommende iagttages høje 
procentandele. Disse produkter betragtes som dem, der under de aktuelle forhold er bedst 
tilpasset modtagerlandenes fødevareunderskud. 
Mængderne af mælkepulver er endnu engang faldet som følge af dels den høje pris på dette 
produkt dels vanskeligheden ved påny at sikre mælken den rette flydende form under de givne 
lokale omstændigheder Dette er i overensstemmelse med konklusionerne fra seminaret om 
EØF's fødevarehjælpspolitik i 90'erne (Maastricht, november 1990), hvori det påregnes, at 
mælken vil vige pladsen for højere prioriterede produkter, som indgår i de elementære 
forbrugsvaner i udviklingslandene. 
Desuden anvendes sødmælkspulver kun i sundheds- og sociale bistandsprojekter, som der er 
færre af end udviklingsprojekter, idet sidstnævnte prioriteres højere 
Nedskæringen af det disponible budget til "andre produkter" (efter en 25% stigning det 
foregående år) skyldtes primært budgetmæssige faktorer og behovet for at holde sig inden for 
den samlede disponible budgetramme for fødevarehjælpsaktioner Et skift fra produkter af 
meget stor værdi så som tørret fisk til billigere fødevarer, som også er proteinrige så som 
bønner, har bevirket, at den ernæringsmæssige effekt af indkøbene under denne post har 
kunnet fastholdes. Der er også blevet indkøbt frø for disse bevillinger, og da hovedparten af 
de "andre produkter" er indkøbt i udviklingslande, er den samlede udviklings- og hvor det har 
været muligt rehabiliteringseffekt øget 
1.2.2. Budgetramme og bevillingsforbrug 
De disponible bevillinger for 1992, som er opført under budgettets kapitel 72, beløb sig som 
helhed for forpligtelsesbevillingernes vedkommende til 800,7 mio ECU, heraf 220 mio. ECU 
til det særlige fødevarehjælpsprogram for 1992, og til 752,5 mio. ECU for 
betalingsbevillingernes vedkommende. 
Hvad angår forbruget af forpligtelsesbevillinger er dette på 100% Kun en saldo på 13 808 
ECU, som der ikke er disponeret over under budgetpost B7-2071 "oplagringsaktion", har ikke 
kunnet udnyttes. 
8 
Med hensyn til forbruget af betalingsbevillinger beløber dette sig til 618,2 mio. ECU, dvs. en 
gennemførelsesprocent på 83%. Ud af dette beløb er 481,7 mio ECU blevet udbetalt til det 
ordinære program og 136,5 mio. ECU til det særlige program for 1992. 
Gennemførelsesprocenterne i forhold til de bevillinger, som var disponible for dette år, beløb 
sig til 90% for det ordinære programs vedkommende og til 64% for det særlige 1992-programs 
vedkommende. Bevillingerne fra pipeline-overførslen var desuden ikke disponible før i 
december, hvilket for det ordinære programs vedkommende medførte, at et større antal 
betalingsbevillinger end planlagt ikke kunne effektueres 
I løbet af 1992 var der to vigtige forhold, som indvirkede på gennemførelsen af 
fødevarehjælpen, og som ændrede betydningen af de hertil forbeholdte bevillinger 
For det første tvang den hidtil værste tørke, som ramte det sydlige Afrika i 
begyndelsen af 1992, og følgerne af borgerkrigene i andre dele af verden Fællesskabet 
til at vedtage en særlig plan for fødevarehjælp svarende til 220 mio. ECU for at 
komme truede lande og befolkningsgrupper til hjælp Dette beløb blev disponibelt fra 
og med maj 1992 under kapitel B7-20. 
For det andet viste det sig i løbet af året, at priserne på visse fødevarehjælpsprodukter 
(primært korn og mælkepulver) var steget betydeligt. Den gennemsnitlige købspris for 
korn lå således på 119 ECU pr. t i forhold til referenceprisen på 96 ECU, medens 
prisen for mælkepulver lå på 1 596 ECU pr. t mod 1 105 ECU (bilag 2). Det blev 
reelt nødvendigt at blokere leverancerne af korn- og især mælkeprodukter (fra og med 
slutningen af juli 1992) af mangel på tilstrækkelige forpligtelsesbevillinger til at 
gennemføre disse aktioner. 
Disse budgetbevægelser fik to følger for den forpligtelse, som i medfør af Kommissionens 
beslutning af 21. februar 1992 blev indgået for de planlagte mængder; den ene vedrører 
tidsfristerne, dvs. den langsommere takt, hvormed forpligtelserne blev indgået for det ordinære 
programs vedkommende, og koncentrationen af disse forpligtelser for et omfattende beløb i 
slutningen af året, den anden er af kvantitativ art, dvs. den manglende tildeling af de samlede 
mængder butteroil (6 000 t i stedet for de fastsatte 6 800 t), af de samlede bevillinger til 
oplagringsaktioner (2,7 mio. ECU i stedet for 6 mio. ECU) og af de samlede bevillinger til 
substitueringsaktioner (1,2 mio. ECU i stedet for 3 mio. ECU). Dette valg blev foretaget af 
Kommissionen i betragtning af den ekstreme fødevaremangel, som har været fremherskende 
i en stor del af de afrikanske lande, og som har krævet, at fødevarehjælp i naturalier absolut 
har måttet prioriteres i forhold til aktioner af anden art 
Nødvendigheden af i løbet af året at foretage overførsler, hvoraf den 2. først blev foretaget 
i december 1992, har hindret en tilfredsstillende forvaltning af de indgåede forpligtelser på 
området for fødevarehjælpsaktionerne Dette har ført til en koncentration af forpligtelser i 
slutningen af året inden for et meget kort tidsrum Da budgetforpligtelserne samtidigt ikke 
kunne effektueres, blev de aktioner, som var blevet besluttet i 2. kvartal, forsinkede og kunne 
ikke gennemføres i den ønskede takt, hvilket har haft følgevirkninger på såvel gennemførelses­
planet som betalingsplanet. 
1.3. Programmering og tilvejebringelse af fødevarehjælp 
1.3.1. Programmering 
Programmeringen af fødevarehjælpsmængderne sker som to på hinanden følgende vejledende 
fordelinger. 
Den første omhandler fordelingen mellem direkte og indirekte hjælp Denne foretages delvis 
på grundlag af de angivne behov og på grundlag af anvendelsen af de tidligere tildelinger til 
de organisationer, som gennemfører den indirekte hjælp. Med hensyn til den direkte hjælp 
baseres fordelingen af denne på en række specifikke økonomiske og sociale indikatorer (BNI 
pr indbygger, betalingsbalance, børnedødelighed, kaloriebehovets dækningsprocent, antal 
måneders finansiel dækning af importbehovet samt renter og afdrag på udlandsgælden) En 
sammenstilling af disse elementer med landets importbehov bevirker, at der kan udarbejdes 
et vejledende tal for tildelingen pr. land. 
Den anden fordeling vedrører fastsættelsen af den række af produkter, som skal leveres 
Disse tal behandles dernæst på møder med de pågældende geografiske tjenester på grundlag 
af landenes konjunktursituation og den hidtidige forvaltning af fødevarehjælpen 
Delegationerne inddrages også, idet deres udtalelser bevirker, at ansøgningerne om 
fødevarehjælp nemmere kan vurderes. 
Kommissionens beslutninger herom er vejledende for at muliggøre eventuelle ændringer i løbet 
af året. Der træffes dog beslutning om hovedparten af tildelingerne i løbet af årets første 
kvartal, således at man sikrer, at gennemførelsen og betalingerne kan finde sted inden for det 
samme år. 
Inden udgangen af juli måned var følgende mængder blevet tildelt: 
Korn 71,25% (986 974 t) 
Mælkepulver 63,02% (33 515 t) 
Butteroil 100% (6 000 t) 
Vegetabilsk olie 74,24% (51 973 t) 
Sukker 100% (11 540 t) 
Når man tager i betragtning, at der på grund af det nødvendige forberedelsesarbejde først i 
andet kvartal blev truffet beslutning om to store tildelinger, den ene til Egypten (120 000 t 
korn) og den anden til Bangladesh (140 000 t korn i forlængelse af et nyt flerårigt program), 
og når man tager den koncentration sindsats i betragtning, som var nødvendig for at kunne 
gennemføre det særlige program for 1992, kan man godt hævde, at gennemførelsen af 
programmeringen i 1992 alt i alt er forløbet på en tilfredsstillende måde 
1.3.2. Modtagere 
Regionerne, som (på grundlag af oplysningerne om tilvejebringelse af fødevarehjælp) modtog 
de største mængder fødevarehjælp opgjort efter værdi, er i procentvis faldende orden følgende: 
Afrika 46,11% 
Asien 17,45% 
Middelhavsområdet 12,14% 
Latin- og Mellemamerika 9,95% 
Vestindien 2,33% 
Det Indiske Ocean/Stillehavet 1,09% 
Endnu ikke tilvejebragt 10,93% 
Det afrikanske kontinent er langt den største modtager af fødevarehjælp fra Fællesskabet 
Bilag 3 viser slutstillingen for 1992. 
1.3.3. Tilvejebringelse 
Tilvejebringelsen er fastsat ved forordning nr. 2200/87 af 8.7.87 og er den fase, der følger 
efter Kommissionens formelle beslutning om at bevilge en tildeling af fødevarehjælp til et 
land, en international organisation eller en NGO. 
10 
Denne beslutning meddeles modtagerne via en "officiel skrivelse", som fastsætter 
betingelserne, der skal overholdes ved overtagelsen af fødevarehjælpen. Generelt tilvejebringes 
denne, efter at modtageren formelt har godkendt bestemmelserne i den officielle skrivelse 
Det positive svar efterfølges af en tilvejebringelsesansøgning fra modtageren, som udløser 
aktionen. 
Indkøbet af fødevareprodukter foretages enten på fællesskabsmarkedet eller i et udviklingsland 
Kommissionens regler kræver en udbudsprocedure 
Trods den tid, der kræves til emballagefremstilling og transport, overholdes de af modtagerne 
krævede leveringsfrister generelt. I henhold til forordning nr. 2200/87 er den accepterede 
tabsprocent på 3% for bulk-produkter og på 1% for emballerede produkter. Med hensyn til 
kvaliteten af de produkter, der leveres, skal produkter, der tilvejebringes inden for 
Fællesskabet, opfylde standardiserede fællesskabsnormer. 
Korn 
Maelkpulver 
Butteroil 
Vegetabilsk 
olie 
Sukker 
Andre 
produkter Procentsatser for tilvejebringelse af fødevarehjælp 
1992-programmet 
TILDELTE 
MAENGDER 
i t 
1 385 100 
53 000 
6 000 
70 000 
11 540 
47,824 mio 
ECU TILVEJEBRINGELSES-
PROCENT/årligt 
31.12.92 
% 
53,9 
74 
4,9 
55,5 
94,7 
100 30.06.93 
% 
72,6 
91 
7,4 
89,8 
94,7 
100 1991-programmet 
TILVEJEBRINGELSES-
PROCENT/arligt 
31 1291 
% 
86,69 
75,14 
58,05 
96,57 
100 
100 3004.92 
% 
98,1 
75,21 
58,05 
100 
100 
100 
Bilag 4 viser, hvorledes fødevarehjælpen blev fordelt mellem ordinær fødevarehjælp og 
fødevarenødhjælp; det omfatter tallene for substitueringsaktioner, oplagring og 
samfinansieringsaktioner og angiver de nærmere enkeltheder om tilvejebringelsesprocenterne. 
1.4. VIRKNINGERNE AF DET SÆRLIGE PROGRAM FOR 1992 
I 1992 gav den vedvarende forværring af katastrofesituationen i Afrika, truslen om alvorlig 
hungersnød i landene i Afrikas Horn og i visse lande i det sydlige Afrika (i alt 60 mio 
mennesker truet af hungersnød) samt de ekstraordinære behov i andre regioner af verden 
anledning til, at der blev udarbejdet et andet særligt program for fødevarehjælp 
Fællesskabet besluttede i maj 1992 som følge af de øgede behov at finansiere dette særlige 
program, som beløb sig til 800 000 t kornækvivalenter svarende til 220 mio ECU 
Dette er en fordobling i forhold til den særlige plan for 1991, som omfattede 400 000 t 
kornækvivalenter svarende til en bevilling på 140 mio. ECU 
Hvis man lægger de 800 000 t kornækvivalenter til de forpligtelser, der allerede var truffet 
beslutning om i forbindelse med det ordinære program for 1992, dækkede Fællesskabet henved 
25% af de mest truede lande og befolkningsgruppers anslåede behov0 
Et tæt samarbejde med de internationale organisationer og NGO har medvirket til 
effektiviteten og smidigheden i gennemførelsen af det særlige program. Over 80% af hjælpen 
er blevet uddelt af WFP, IRKK, IFRC og NGO. 
Med hensyn til gennemførelsen af fødevarehjælpen skal det understreges, at det naturligvis er 
aktionerne til fordel for de mest truede modtagere, som er blevet prioriteret Som illustration 
,J Vedrørende en udtømmende beskrivelse af det særlige 1992-program for fødevarehjælp 
se venligst Meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet fra Kommissionen, dok SEK 
(92), 630/2 endelig udgave, den 2 april 1992. 
12 
kan nævnes, at 95,5% af fødevarehjælpen til det særlige program, hvis bevillinger var 
disponible midt i maj, var tilvejebragt allerede den 31. oktober dette år Denne hurtige 
gennemførelse af det særlige program og det forhold, at de fornødne overførsler via 
Notenboom-proceduren først fandt sted i slutningen af året, har indvirket på resultaterne af det 
ordinære program, hvis leverancer (alle produkter under ét) svarede til 54,12% af de mængder, 
der indtil samme dato var truffet beslutning om. 
Især var EU-fødevarehjælpen i 1992 til landene i det sydlige Afrika en hurtig reaktion fra EU's 
side på en større krise, hvilket bevirkede, at man sikrede kontinuiteten mellem 1992-høsten, 
der som følge af tørken var beskåret med 60%, og 1993-høsten, som trods sin ulige fordeling 
alligevel var bedre som helhed betragtet Hjælpen blev ydet under flere forskellige former, idet 
der skete en sammenlægning af saldoen fra det ordinære 1991-program, som blev frigivet i 
1992, med midlerne fra det ordinære 1992-program og med midlerne fra det særlige program 
for 1992; det samlede beløb blev anvendt bedst muligt i landenes interesse via tilpasninger, 
omdirigeringer og SWAP-operationer 
Det var en sand udfordring at levere denne enorme mængde fødevareprodukter, både med 
hensyn til samrådsprocedure, organisation og logistik, alt sammen forværret af, at hovedparten 
af de pågældende lande ikke var de normale modtagere af fødevarehjælp og af, at deres 
interne logistiske kredsløb var dårligt tilpasset denne opgave. Trods de talrige vanskeligheder, 
som var forbundet med disse hurtige aktioner, og takket være et upåklageligt samarbejde 
mellem lokale myndigheder, delegationer på stedet, internationale organisationer og NGO 
ankom alle leverancerne næsten overalt inden for de fastsatte tidsfrister 
En hungersnødstrussel af betydeligt omfang blev således afværget: der var i virkeligheden tale 
om en egentlig forebyggende operation - takket være hurtigheden i gennemførelsen af denne -
og man bør tage ved lære heraf og overveje noget tilsvarende for andre regioner i verden. 
1993-høsten giver i dag fornyet håb, og prognoserne for den regionale fødevarehjælp peger 
klart i retning af rehabilitering og genopbygning, idet programmerne omfatter betydelige 
mængder frø og redskaber. 
13 
2. DIREKTE FØDEVAREHJÆLP 
Den direkte fødevarehjælp bevilges af Kommissionen til modtagerlandene på grundlag af 
aftaler, der er indgået direkte med deres regeringer. 
Generelt er der tale om lavtlønslande, der er kendetegnet ved et strukturelt eller 
konjunkturbestemt fødevareunderskud 
Korn 
Maelkepulver 
Butteroil 
Sukker 
Vegetab. olie 
Andre 
produkt. PROGRAMMET FOR 1992 
Maengder i t 
430 212t 
21 105 t 
5 000 t 
_ 
19 965 t 
5,26 mio ecu % af samlede 
maengder opgjort 
efter produkt 
31,5% 
39,8% 
83,3% 
0% 
28,52% 
11% PROGRAMMET FOR 1991 
Maengder i t 
562 251 t 
11 980 t 
1 967 t 
400 t 
19 100 t 
13,075MECU % af samlede 
macngderopgjort 
efter produkt 
41,56% 
19,08% 
' 28,23% 
2,7% 
31,83% 
26,15% 
I 1992 udgjorde den direkte hjælp næsten 31% af den samlede fødevarehjælp De vigtigste 
modtagere af den direkte hjælp var Bangladesh, Egypten og i mindre omfang Peru, Angola 
og Etiopien. 
2.1. Eksempler på direkte fødevarehjælpsaktioner i Afrika 
2.1.1. Comorerne 
Bortset fra de logistiske vanskeligheder ved at levere til Comorerne har alle donorer oplevet 
et uacceptabelt højt tabsniveau (i visse tilfælde over 10%) for varer, der er landet i såvel 
Moroni-havnen på Grande Comore som i Mutsanndu-havnen på den mindre ø Anjouan. 
Problemerne skyldes manglende sikkerhed i havnene og i Moronis tilfælde det forhold, at 
varer skal omlades til lettere fartøjer "ylang" for at få adgang til kajen. Især for konventionelle 
laster giver hver yderligere omladning anledning til tab. 
For at minimere sådanne tab i 1992-1 everancerne blev det besluttet, at såvel vegetabilsk olie 
som mælkepulver skulle leveres i containere Kornprodukterne, som blev leveret i form af 3 
000 t ris, blev leveret på traditionel vis, fordi omladningskapaciteten i containerterminalerne 
i begge havne var utilstrækkelig. Trods forholdsreglerne kunne der stadig noteres uacceptabelt 
store tab: 6,7% for vegetabilsk olie, medens tabsfaktoren for mælkepulver blev noteret til 
4,4%. Rapporterne fra det offentlige overvågningsorgan lader forstå, at tabene er opstået efter, 
at varerne er blevet landet, men før de er blevet overtaget af modtagerne. Dette belyser endnu 
engang sikkerhedsproblemet på denne vanskelige destination. Tidligere var varernes 
leveringsstadium frit lossehavn, og forsinkelser i transporten af hjælpen ud af havnen har 
medvirket til tabene. Kommissionen overvejer at tildele fremtidig hjælp på leveringsstadiet frit 
bestemmelsessted. Dette vil betyde, at leverandøren bliver ansvarlig for en sikker levering af 
varerne til den endelige lagerbygning, og selv om transportomkostningerne vil blive højere, 
kan Kommissionen have tillid til, at varerne når sikkert frem. Eventuelle tab skal erstattes af 
leverandøren og dennes forsikringsselskab 
14 
2.1.2. Mozambique 
Med undtagelse af en nødhjælpstildeling på 15 000 t korn i form af frø blev der ikke i løbet 
af 1992 bevilget nogen tildeling til fordel for regeringen i Mozambique. Faktisk blev 1991-
programmets tilvejebringelse til trods for, at denne var blevet godkendt af Fødevareudvalget 
i april 1991, suspenderet indtil marts 1992. Denne suspendering af fødevarehjælp beregnet til 
salg blev iværksat på grund af problemer med regnskabsprocedurerne for counterpartmidlerne 
fra de tidligere programmer. Leverancerne fra 1991-programmet blev genoptaget på grundlag 
af en forsikring om, at gennemførelsen af de skridt, der var aftalt med Mozambiques regering, 
var under kontrol. 
2.1.3. Zambia 
Denne tildeling blev betragtet som en første imødekommelse af en anmodning til EU fra den 
zambiske regering om mængder ud over de 200 000 t. I løbet af 1992 forværredes den allerede 
kroniske fødevaremangelsituation af en alvorlig tørke, som skyldtes dels en dårlig høst i 1991, 
dels regeringens nedsættelse af tilskuddene til majsmel. Zambias fødevareunderskud i 
1992/1993 blev sat til 850 000 t, som alt sammen skulle importeres fra områder uden for det 
sydlige Afrika. Fællesskabets første hurtige reaktion var vigtig, især ud fra et logistisk 
synspunkt, idet man skal huske på, at varerne skulle leveres frit bestemmelsessted til en 
indlandsstat omkring 2 000 km fra den nærmeste transithavn. Der blev i programmeringen af 
leverancerne af en langt større tildeling under det særlige 1992-program taget hensyn til de 
problemer, man tidligere var stødt på, og til den høstede erfaring. 
Majsen blev leveret til Lusaka via Dar es Salaam og Tazara/Zambia-jernbanenettet. Losningen 
blev gennemført på 4 dage efter en 30-dages søtransport. Der opstod ingen vanskeligheder i 
tilknytning til havnenes håndteringsanlæg. Den indenlandske transport rejste imidlertid en 
række problemer. Fødevarerne nåede frem til det endelige bestemmelsessted mellem 8 og 33 
dage efter, at de havde forladt Dar es Salaam De zambiske jernbaners omlægning af det ene 
jernbanespor gjorde overvågningen vanskelig og tab mere sandsynlige. Resultatet var, at 
omkring 69 t eller 1,38% af lasten blev registreret som ikke leveret. 
De 2 000 t olie blev indkøbt i slutningen af 1992, da der var opnået en vis erfaring i at sende 
forsyninger til Zambia. Da vegetabilsk olie er et høj værdi produkt, foregik forsendelsen i 
container for at undgå alt for store skader undervejs og for at minimere tyveri. Leverandørerne 
skulle afgive bud på leveringsstadiet frit bestemmelsessted samt i buddet angive fordelingen 
mellem produktprisen og omkostningerne til henholdsvis sø- og landtransport. Forordning nr 
2200/87 giver imidlertid Kommissionen mulighed for at tildele en kontrakt til et andet 
leveringsstadium end det, der er angivet i licitationsbekendtgørelsen, og da produktprisen var 
attraktiv, udøvede Kommissionen sin ret til at tildele en kontrakt på fob-betingelser og til at 
varetage transporten særskilt. Specialiserede transportselskaber blev dernæst anmodet om at 
afgive et samlet bud for sø- og landtransporten. Effekten af at adskille vare- og transportkont­
rakterne var i dette tilfælde en nettobesparelse på ca. 74 000 ECU 
2.2. Latin- og Mellemamerika 
Fødevarehjælpen til landene i Latinamerika udgjorde ca. 11% af den samlede fødevarehjælp 
til ulandene. 
Ud over den hjælp, som er kanaliseret via de internationale organisationer og NGO, har 
følgende lande modtaget direkte fødevarehjælp i 1992: Peru, Bolivia og Ecuador i Sydamerika 
og Nicaragua, Honduras og El Salvador i Mellemamerika. 
Integrationen af denne hjælp som et instrument for modtagerlandenes udviklingspolitik er 
meget vigtig i Latinamerika: 
15 
en stor del af de tilsendte produkter sælges på det lokale marked (Peru, Bolivia, 
Nicaragua, Honduras) og midlerne herfra går til støtte til udviklingsprojekter, især for 
landbruget; 
visse produkter er i 1992 blevet indkøbt i de samme modtagerlande (Bolivia: ris, olie, 
mælk, grønsager; Peru: ris; Ecuador: grøntsager) eller i et af disse lande med henblik 
på et andet land i samme region (Bolivia, Honduras) som støtte for 
landbrugsproduktionen i disse lande, 
denne støtte til landbrugsproduktionen sker ligeledes via gavebistand i form af frø 
(Bolivia, Peru, Ecuador); 
med hensyn til gratis uddeling af fødevarer, foregår dette især (i visse lande 
udelukkende) i forlængelse af fødevareprogrammer for skoler for at fremme børnenes 
tilstedeværelse i undervisningen og for at bekæmpenderernæring blandt børn 
Fødevarehjælpsprogrammernes kompleksitet i Latinamerika og fraværet af en delegation i de 
fleste af landene kræver ofte, at der er fagligt bistandspersonale til stede lokalt for at sikre 
koordineringen og overvågningen af disse programmer. Dette var tilfældet i 1992 i Bolivia og 
Nicaragua (for hele Mellemamerika), og det påregnes at sende endnu en ekspert til Peru i 
1993. 
2.3. Eksempler på direkte fødevarehjælpsaktioner i Mellem- og Latinamerika 
2.3.1. Ecuador: et lille velstyret program 
Fødevarehjælpsprogrammet for 1992 er en videreførelse af programmet, som blev godkendt 
for 1990 og 1991, og som har givet mulighed for i væsentlig grad at hæve ernæringsniveauet 
for en sårbar gruppe på 30 000 skolebørn i provinserne Chimborazo og Guayas (Canton de 
Santa Elena) takket være SENAPS' (Den Ecuadorianske Anglikanske Komité) uddeling af 
"skolemad" bestående af en fyldestgørende og afbalanceret kost (mere end 900 kalorier og 30 
gram protein pr. dag, dvs. halvdelen af barnets behov). 
Det igangværende program er et led i Ecuadors socialpolitik på området for børnehjælp, idet 
staten Ecuador selv har indført vigtige programmer for fødevarehjælp til børn i forskole- og 
skolealderen. 
Det blev evalueret i 1992 efter to års gennemførelsen. Delegationen konkluderede, at 
programmet havde nået sine mål på en særdeles tilfredsstillende måde, og anbefalede at øge 
dækningen en smule for bedre at kunne afhjælpe de store udækkede behov Aktionen, som 
blev vedtaget i 1992, havde til formål at komme 40 000 skolebørn til gode i de fattige 
landdistrikter, hvor den indianske befolkning er langt den mest fremherskende 
befolkningsgruppe 
2.3.2. Peru: Fijimoris statskup forhindrede godkendelsen af en 
treårsplan for fødevarehjælp 
Som følge af Præsident Fujimoris besøg i slutningen af 1991 og de forpligtelser, som 
Kommissionen havde indgået, udarbejdede denne sidstnævnte en treårsplan for bistand til Peru 
for perioden 1992-1994. Planen skulle have omhandlet et finansielt beløb på i alt ca 145 mio 
ECU, heraf ca. 1/3 til fødevarehjælp. 
Bruddet med demokratiet som følge af Fujimoris statskup den 4. april 1992 medførte, at den 
helt nye aftale om finansielt og fagligt samarbejde med den peruanske regering blev 
suspenderet. Med hensyn til fødevarehjælpen var det kun det humanitære aspekt (gratis 
uddeling til de fattige befolkningsgrupper), som blev fastholdt i 1992. 
3. INDIREKTE FØDEVAREHJÆLP 
Fællesskabets indirekte fødevarehjælp distribueres enten via internationale organisationer eller 
via ikke-statslige organisationer. 
I hovedparten af tilfældene uddeles hjælpen gratis. 
1992 1991 1990 
PRODUKT MÆNGDE % i forhold til de samlede mængder 
i t 
Korn 954 888 68,94% 40,1% 37,2% 
Mælkepulver 31 895 60,18% 81,0% 65,2% 
Butteroil 1 000 16,66% 72,0% 43,1% 
Vegetabilsk olie 50 035 71,47% 50,1% 51,0% 
Sukker 11540 100% 97,3% 93,3% 
Andre produkter 42 564 89,0% 66,01% 86,0% 
Denne hjælp udgjorde i 1992 i alt 70% af værdien af EØF's samlede fødevarehjælp. 
3.1. Verdensfødevareprogrammet 
Det anslås, at omkring 42 mio. mennesker over hele verden har fået direkte fordel af WFP's 
støtte i 1992, heraf har omkring 27,5 mio. mennesker inklusive 14,4 mio. flygtninge modtaget 
fødevarehjælp fra WFP i løbet af året. Der fandt hjælpeaktioner sted i 48 lande, og WFP 
formidlede 60% af den internationale fødevarehjælp dette år. 
Som i de tidligere år blev Fællesskabets bidrag til WFP fordelt mellem det ordinære program 
(udviklingsprojekter), Den Internationale Fødevarenødhjælpsreserve (IEFR) og de langvarige 
flygtningeaktioner (PRO). Enkelthederne i fordelingen af disse bidrag opgjort efter produkt 
er vist i tabellen nedenfor, idet den samlede værdi heraf var på ca. 175 mio ECU. 
17 
Produkt 
Korn 
Maelkpulvcr 
Butteroil 
Vcgctab. olie 
Sukker 
C <n.o Te c) 
Andre prod. Macngdc pr. program 
i t 
Ordinacr 
90 000 
7 500 
1 000 
4 000 
2,000 IEFR 
194 954 
2 400 
. 
9 558 
_ 
6,050 PRO 
199 546 
_ 
_ 
9 000 
5 000 
6,500 I alt 
(0 
484 500 
9 900 
1 000 
22 558 
5 000 
14r55() Procentandel i forholdtil 
den samlede indirekte fodeva re l\j ae lp 
opgjort efter 
produkt 
Program 
for 1992 
i % 
50,71 
31.03 
100 
45,08 
43,32 
33,62 Program 
for 1991 
i % 
41 
49,19 
100 
32,09 
23 98 
11.36 Program 
for 1990 
i % 
50,9 
43,15 
100 
33 
35.7 
24,9 
Hvad angår forpligtelserne for de to år 1991 og 1992 tegnede Fællesskabet sig generelt for ca. 20% af WFP's 
ressourcer, hvilket gor Fællesskabet til WFP's anden største donor næst efter USA. Hvis fællesskabsbidraget 
lægges til medlemsstaternes bidrag gør del kombinerede bidrag, som svarer til over 37% af ressourcerne. 
Fællesskabet og dets medlemsstaterne til WFP's største donor. 
WFP var den største enkeltstående modtager af EU's indirekte fødevarehjælp i 1992. Især viste de tildelte 
mængder til de langvarige flygtningcprogrammer en mærkbar stigning, hvilket skyldes det øgede behov for 
bespisning af flygtninge i 1992 og også WFP/UNHCR-aftalcn om fødevarehjælp til flygtninge, som trådte i kraft 
den 1.1.1992. Denne aftale gor WFP ansvarlig for tilvejebringelse af alle elementære fodevarer, dvs fødevarer 
og sukker taget under et, medens UNHCR nu er ansvarlig for levering af mælkepulver, le, frugt, friske grønsager, 
æg og fersk kod. De mængder, UNHCR tidligere fik tildelt til bespisning af flygtninge, tildeles derfor nu WFP. 
Udviklingstendenserne i produkttildelingen i 1992 omfattede en nedskæring af mængderne af mælkepulver på 
grund af den langsomme gcnnemforclsestakt for WFP-støttede mejeriprqjekter og på grund af, at WFP i stigende 
grad er blevet bevidst om den måde, hvorpå mælkeprodukterne anvendes. Desuden blev bultcroil-tildclingcn 
væsentligt beskåret, hvilket afspejler ønsket om at begrænse brugen af dette hojværdiprodukl til mcjcriprojcktcr 
og onsket om generelt at erstatte brugen heraf med vegetabilsk olie. 
Fordelingen pr. land af Fællesskabets bidrag til de forskellige WFP-programmcr er vist i tabellerne i bilag 5 
3.1.1. Det ordinære program 
Tildelingen blev for det ordinære programs vedkommende anvendt på 41 lande og havde en samlet værdi af 58,5 
mio. ECU. De vigtigste modtagere var Etiopien, Cuba og Marokko. Der blev tildelt korn til skovbrugsprojektcr 
i Etiopien, mælkepulver og butteroil til udviklingsprojekter for animalsk produktion og mejeriprodukter i Cuba 
og vegetabilsk olie til skolebespisningsprojckter i Marokko. Nedenfor følger en kort beskrivelse af 
udviklingsprojektet for mejeriprodukter i Cuba. 
CUBA-PROJEKT NR. 4391 Udvikling af mejeriprodukter i Las Tunas-provinscn 
Delte projekt, som tager sigte på at støtte udviklingen af mejeriprodukter i Las Tunas-provinscn, skulle kunne 
medføre en stigning i den lokale mælkeproduktion og således være et bidrag til den nationale fodcvarcplan 
(PAN). For at frigøre 39 mio. pesos til udvikling af mælkeprodukter vil WFP levere sodmælkspulvcr og butteroil 
Regeringen skal mobilisere de supplerende ressourcer svarende til 48,5 mio. pesos. Midlerne, som frigøres via 
18 
støtten fra WFP, skal hovedsageligt tjene til investeringer i mælkcrclatcrcdc aktiviteter Ca 78,6% af disse midler 
skal gå til den private kooperative sektor, medens de resterende 21,4% skal bidrage lil finansiering af 
mælkeproduktionen i den offentlige seklor. Regeringens indskud skal dække udgifter i tilknytning til byggeri af 
infrastrukturer så som tilkørselsveje, boliger, ellcdningcr og kommunikationsnet. Projektets målsætning er al øge 
produktionen af mælk og mælkeprodukter i provinsen, at øge mælkeproducenternes indkomster og at skabe 
arbejdspladser via indførelsen af aktiviteter i tilknytning lil mælkeproduktionen. Det tager ligeledes sigte pa at 
fremme kvindernes indflydelse ved at tilknytte Forbundet af Cubanske Kvinder (FFC) lil de forskellige stadier 
af gennemførelsen og styringen. Den finansielle forrentning af investeringerne i savel den private som den 
offentlige sektor anslås al være tilfredsstillende. Mælkeproducenterne, som får fordel af projektet, skulle således 
blive i stand til al tilbagebetale de lån, som godkendes i tilknytning lil projektet 
3.1.2. Den Internationale Fødevarenødhjælpsreserve (1EFR) 
De vigtigste modtagere af dette multilaterale bidrag var Etiopien, Kenya, Mozambique og Somalia. Den samlede 
værdi af fællcsskabstildclingen var 53,4 mio. ECU. Nedenfor følger et eksempel på WFP-indsalscn i 
Mozambique. 
MOZAMBIQUE NR 5054 (IEFR) 
Torkc 
Antal modtagere: 1 mio. 
Samlet fødevare mængde: 217 818 t 
WFP's samlede omkostninger: 87 342 500 $ 
Dato for første godkendelse: 18. juni 1992 
Varighed: 365 dage , 
De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation forclog sammen med WFP en vurdering af 
situationen i Mozambique og slog alarm den 15.4.1992. Dette i tillæg lil appellen fra Torkcalarmbcrcdskabct i 
Det Sydlige Afrika (DESA), som blev udsendt af De Forenede Nationers Afdeling for Humanitære Anliggender 
og Fællesskabet for Udvikling af Det Sydlige Afrika, førte til en reaktion fra WFP. WFP ydede således 
elementær, supplerende og behandlingsmæssig fødevarcnødhjælp til ca. 1 mio. tørkeramte mennesker, herunder 
sårbare grupper. 
3.1.3. Langvarige flygtningeaktioner 
Fællesskabets tildeling lil langvarige flygtningcaklioner i 1992 havde en værdi af 61,6 mio. ECU Blandt de 
største modtagere var Pakistan (korn og vegetabilsk olie) med sigte på de afghanske flygtninge og Etiopien (korn 
og vegetabilsk olie) med sigte på de somaliske og sudanske flygtninge. Pakistan-aktionen er beskrevet nedenfor. 
PAKISTAN nr. 4256 (langvarige flygtningeaktioner) 
Bespisning af afghanske flygtninge i Pakistan 
Antal modtagere: 1 700 000 
Samlet mængde fødevarer: 294 740 l 
WFP's samlede omkostninger 83 489 700 $ 
Varighed: 1.1.92 - 31.12.92 
Siden januar 1980 har WFP ydet hjælp til afghanske flygtninge i Pakistan. Selv om den politiske og 
sikkerhedsmæssige situation i Afghanistan stadig er uløst, vendte omkring 1,3 mio. flygtninge tilbage til deres 
hjemland i løbet af 1992, men yderligere 1,7 mio. befinder sig fortsat i Pakistan. Det forventes, at antallet af 
hjemvendende til Afghanistan i 1993 vil ligge på ca. samme niveau som i 1992. Hvis dette sker, vil de aktuelle 
ressourcer, som er øremærket til flygtninge i Pakistan, blive omdirigeret til støtte for repatrierings- og 
rehabiliteringsprogrammer inde i Afghanistan. 
19 
3.2. VEDVARENDE STØTTE TIL VERDENS FLYGTNINGE 
Fællesskabet yder stol og regelmæssigt et bidrag til fødevarehjælpen lil flygtningene (se bilag 6) 
Selv om WFP/HCR-aftalens ikrafttræden medfører en kvanlilaliv nedskæring af tildelingen til HCR, sa er 
sidstnævnte dog stadig den vigtigste koordinator af hjælpen og flygtningenes cgciHligc fortaler, og denne 
gavcbistands kvalitative aspekt gennemgår desuden også en vigtig udvikling. Faktisk giver det langl storrc udbud 
af "andre produkter", som nu leveres, mulighed for en langl bedre dækning af protein-, mineral- og 
vitaminbe hovene. 
I forhold til 1991-tildelingen, som primært omfattede 4 produkter (le, tørrede frugter, bælgfrugtcr, jordnødder), 
kan man i 1992-tildclingcn desuden se: "baby-mos", salt, tørrede grønsager, tørrede fisk og ost Denne tendens 
bor fortsætte i de kommende år, idel man udover de ernæringsmæssige aspekter derved også tager hensyn til 
flygtningenes madvaner samt til, at de lokale eller regionale opkøb kan være en nyttig løftestang for de 
pågældende okonomicr samtidigt med, at man afhængigt af det enkelte tilfælde kan opnå besparelser på 
transportomkostningerne. 
3.3. Fødevarehjælp tildelt ikkc-statslige organisationer 
1 1992 beløb værdien af fødevarehjælpen fra Fællesskabet, som NGO formidlede i forlængelse af det ordinære 
program, sig til 158 040 mio. ECU. 
NGO tegner sig således for 21,18% af den EU-finansieredc fødevarehjælps samlede værdi. Gennemførelsen af 
demie del af fodevarehjælpsprogrammet varelages af EURONAID. Mellem denne og Konunissionen pågår der 
en fortløbende dialog med sigte på at samordne og forbedre retningslinjerne for NGO's formidling og anvendelse 
af hjælpen. 
Det tredje element i denne samarbejdskæde udgøres af Kommissionens delegationer, som er på "hjemmebane" 
og derfor spiller en aktiv rolle på 
alle stadier af gennemførelsen af fødevarehjælpsaktionernc. 
1 1992 fik NGO tildelt følgende samlede mængder: 
PRODUKTER MÆNGDER i t UDSVING i % I FORHOLD TIL 1991 
Korn 294 558 + 4,2% 
Mælkepulver 15 111 -2.3,7% 
Sukker 3 000 - 34,3% 
Vegetabilsk olie 15 850 + 53,2% 
Andre produkter 15,706 mio. ECU -3,9% 
I bilag 7 findes der en fortegnelse over de lande, som har modtaget fødevarehjælp via NGO, samt over de NGO. 
gennem hvilke EU-hjælpcn er blevet formidlet. 
20 
3.3.1. Projekternes art 
I lobct af regnskabsåret 1992 har NGO gennemført projekter inden for folgcndc sektorer (beregnet pa grundlag 
af mængder). 
- in % -
Udviklingsprojekter 
Stotteprojekter for 
flygtninge 
Sociale bistandsprojekter 
Hjaelpc- op 
nodhj ae Ipsaktioner 1992 
17 
5 
28 
50 1991 
18,9 
2,6 
21,6 
56,8 1990 
29,1 
1,7 
61,2 
8,0 
Det særlige 1992-program for fødevarehjælp er i ovenstående ikke medregnet under betegnelsen hjælpe- og 
nødhjælpsaktioncr i modsætning til skemaet for 1991. 
Den vedvarende alvorlige situation i visse lande i den tredje verden, især i Afrika (krig. lumgcrsnod osv.), har 
bevirket, al talrige udviklingsprojekter har måttet vige pladsen for nødhjælpsaktioncr 
Det skal dog præciseres, at en betydelig mængde fødevarehjælp i forlængelse af hjælpe- og nodhjælpsaktionerne 
i vidt omfang er blevet anvendt til "food for work" -programmer og til sociale bistandsprogrammer. 
3.3.2. Eksempler på NGO-fødevarcprogrammcr 
CONCERN - Frøprogram for det sydlige Hvide Nil-område i Sudan 
CONCERN foreslog Kommissionen at gennemføre et målrettet frødistributionsprogram for at imødegå den 
omfattende fejlslagne høst to år i træk som følge af tørke og skadedyrsangreb i Kosti-provinscn. Planen omfattede 
distribution af udvalgte lokale varieteter af durra, hirse, sesam, ærter (cowpeas) og jordnødder. 
Modtagerne blev udvalgt lang tid i forvejen, og der blev lavet 12 forskellige frøpakker, som afspejlede de 
forskellige økonomiske behov og miljømæssige faktorer, der fandtes i Kosti. Det blev planlagt at dække mellem 
20 og 60% af modtagernes frøbehov, hvorved man nåede ud lil en befolkningsgruppe på 60 825 familier eller 
ca. 350 000 mennesker. 
Programmets succes skyldtes primært to faktorer Fordel første var nedbørsmængderne i Kosti i 1992 generelt 
gode, kvantitativt og fordelingsmæssigt set, og fordel andet var programmet veltilrettelagt, lige fra udvælgelsen 
og indkøbet af frø til distributionen og såningen. 
Der opstod uundgåeligt visse tab - som følge af rotter, tennitter og vindforhold - men det samlede udbytte levede 
i høj grad op til forventningerne. For durra og hirses vedkommende gav 1 kg frø et udbytte på mellem 50 og 80 
kg, og jordnødderne var en vigtig salgsafgrøde for landmændene. 
Den vellykkede høst af afgrøderne gjorde det muligt at gennemføre planens element for tilbagebetaling af 
frøudgifterne. Man håber, at den vellykkede gennemførelse af dette element vil give mulighed for at udarbejde 
længerefristede løsninger på problemet vedrørende frøsikkerheden i Kosti-provinsen. 
Red Barnet Fonden - Fødevarer til skolelærere i Somaliland 
Fjendtlighedernes ophør i den selvbestaltede republik Somaliland førte til en gradvis genåbning afgrundskolerne 
21 
rundl omkring i landet. Man mente, al regeringen cflcr nogen tid ville have opnået tilstrækkelige midler til at 
kunne betale lonningcrnc. Dette var dog ikke tilfælde!, og det internationale samfund var lilbagcholdcndc med 
at indgå forpligtelser for midler lil betaling af de statsansattes løn. 
Hosten i Somaliland i 1992 var efter den "daglige" nedbør ekstremt god, og landmændene havde 
overskudafgroder, som de var ivrige cflcr al sælge for at få kontanter til indkøb af de materielle goder, de havde 
mistet under krigen 
Del var pa denne baggrund, al Red Barnet Fonden anmodede EU om at sponsorere et program for indkøb af 
lokalt produceret durra (og en vis mængde ris), som dernæst skulle bruges som Ion lil lærerne 
Kontoret for Fødevarehjælp indtog det standpunkt, al programmets potentielle værdi opvejede de forskellige risici, 
og gav derfor projektet sin fulde støtte. 
Resultatet heraf var, at landmændene fandt et afsætningsmarked for deres overskudsproduktion, og lærerne 
modtog en fødevarcration svarende til en families elementære forbrug i 5 måneder Lærerne er blevet motiveret 
af dette program, og moralen er blevet forbedret. Delte program var det første vigtige skndt i retning mod en 
forbedring afgrundskoleuddannelsen i Somaliland, og det bør kunne anspore til mere vidtrækkende programmer. 
3.4. Fødevarehjælp tildelt andre internationale organisationer 
Som i de foregående år liar fire internationale organisationer udover NGO modtaget fødevarehjælp fra EU. Det 
drejer sig om: 
IFRCDcn Internationale Sammenslutning af Røde Kors og Røde Halvmåne Selskaber 
IRKKDen Internationale Røde Kors Komite 
UNRWA De Forenede Nationers Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Det 
Mellemste Østen 
FAO De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation 
22 
Der blev i 1992 tildelt følgende mængder: 
Korn 170 830 t 
Sodmælkspulvcr 6 581 t 
Vegetabilsk olie 16 627 t 
Sukker 8 524 t 
Andre produkter I2y308 mio. ECU 
3.4.1. IFRC - Den Internationale Sammenslutning af Røde Kors og Røde Halvmåne Selskaber 
Den ordinære fødevarehjælp, som IFRC fik tildelt i 1992, var en anelse beskåret i forhold lil 1991 som følge af, 
at der i forbindelse med det særlige 1992-program blev kanaliseret betydelige mængder gennem denne 
organisation. Det er på denne baggrund, at IFRC modlog 10 000 t korn, 500 t sodmælkspulvcr, 1 500 t 
vegetabilsk olie, 16 t sukker og 1,0 mio. ECU til indkøb af andre produkter (se bilag 8). 
Hvad angår fordelingen af kornprodukterne var der to lande i Afrikas Horn, som blev prioriteret, dvs. Etiopien 
og Kenya. 
Hjælpen til Kenya skyldtes en kombination af de ekstraordinære omstændigheder i Somalia med deraf følgende 
tilstrømning af somaliske flygtninge til Kenya og lørkcn i det nordlige Kenya 
Hjælpen til Etiopien indgik især i et rehabiliteringsprogram til fordel for fordrevne som følge af konflikter. 
Derimod tildeltes samtlige 500 t sodmælkspulvcr til hjælpeprogrammer for blandt andet forældreløse og til 
"mælketårs"-programmer i 5 lande i Mellem- og Sydamerika. 
3.4.2. IRKK 
Fødevarehjælpen til IRKK blev mere end fordoblet i 1992 i forhold til 1991, hvor mængderne allerede var 
femdoblet i forhold lil de foregående år. Den blev i 1992 især koncentreret om Somalia og Mozambique (se bilag 
9). 
I Somalia gennemførte IRKK og WFP en samordnet hjælpeaktion for at få befordret 50 000 t levnedsmidler om 
måneden til landet, heraf 20 000 t via IRKK og 30 000 t via WFP. Hjælpen fra IRKK koncentrerede sig specielt 
om de områder, hvor befolkningen var alvorligt berørt, især regionerne Bardera, Baidoa og Belct-Uen samt byerne 
Kismayo og Mogadiscio. 900 fælleskøkkener deltes om at uddele over en million varme måltider om dagen, idet 
den daglige ledelse heraf blev sikret af kvindegrupper og ældre mennesker, således at man minimerede risikoen 
for, at bevæbnede bander begik tyveri. 
23 
IRKK uddelte i 1992 over 160 000 t fødevarer i Somalia, som Det Europæiske Fællesskab havde givcl. 
I Mozambique bevirkede aftalen, som blev indgået i juli måned mellem de stridende parter, al IRKK kunne 
fremsende massiv humanitær bistand til 
mange isolerede egne af landcl. 
3.4.3. UNRWA 
I forlængelse af den treårige aftale, som er indgået mellem EU og UNRWA, er der blevet udbetalt 23 mio. ECU 
til uddannelsesprogrammet, 3 mio. ECU lil sundhedsprogrammet og 2 mio. ECU til fodevarehjælpsprogrammet. 
Disse produkter er blevet uddelt gratis blandt palæstinensiske flygtninge, som er registreret af UNRWA og 
integreret i de ordinære fødevareprogrammer (uddeling lil de mest trængende, fødevareprogrammer i uddannel­
sescentre og fødevarehjælpsprogrammer). I bilag 10 Findes der et sammendrag af EU's fødevarehjælp via 
UNRWA i 1992. 
3.4.4. FAO 
I 1989 og 1990 blev det besluttet at gennemføre programmer for tildeling af korn, vegetabilsk olie og sukker i 
Haiti. I løbet af disse to år var det imidlertid umuligt al føre disse to beslutninger ud i livet på grund af 
vanskeligheder, som ved gentagne lejligheder blev fremført af Haitis myndigheder, vedrørende de pågældende 
produkters art og kvalitet. 
I 1991, medens forhandlingerne slod på mellem Bruxelles og Port-au-Princc om dette emne. blev Præsident 
Aristide væltel ved et statskup den 30.9.91, som salte en stopper for disse direkte kontakter mellem Fællesskabets 
og Haitis myndigheder og suspenderede ethvert samarbejde med landet. 
For dog ikke at straffe det haitianske folk, som var kraftigt mærkcl af disse begivenheder og truel af hungersnød, 
besluttede Fællesskabet at ændre disse tildelinger af direkte fødevarehjælp til indirekte hjælp. Fællesskabet rettede 
henvendelse dels til de NGO, som befandt sig på stedet, for at få dem til at distribuere dels hjælp til de mest 
ubemidlede, dels til FAO vedrørende distribuering af frø blandt landmænd. 
Det er på denne baggrund, at Kommissionen i maj og november 1991 besluttede at sende fødevarehjælpen fra 
1989-programmet og en del af hjælpen fra 1990-programmet til Haiti, for dernæst i henholdsvis august 1992 og 
februar 1993 at sende resten af fødevarehjælpen fra 1990-programmet. 
Desuden besluttede Kommissionen i juli 1993 i betragtning af den gennemførte succes, de lo foregående 
frøaktioner havde været, at bevilge en tildeling til el tredje frøprogram til fordel for Haiti, stadig via FAO. 
24 
4. FLERÅRIGE AKTIONER 
Fællesskabets fødevarehjælp skal - udover nødhjælpsforanstaltningerne først og fremmest være et 
udviklingsinstrument, og de flerårige aktioner synes at være en af de bedste måder, hvorpå man kan integrere 
fødevarehjælpen i en samlet udviklingspolitik. 
I 1992 fortsatte man gennemførelsen af flerårige projekter i Indien (operation Flood) og Tunesien 
I lobel af året afsluttedes den toårige aktion, som gennemfortes af UNRWA, i tillæg til programmet til fordel for 
Kap Verde, og tildelingen til Burkina Faso blev annulleret. 
I 1992 blev der truffet beslutning omet nyt flerårigt program: IFADEP-programmct til fordel for Bangladesh. 
LAND OG 
AKTIO­
NENS 
VARIGHED 
INDIEN 
1992/1993 
TUNESIEN 
1991/1996 
UNWRA 
1991/1992 
KAP VERDE 
1990/1991/1992 
BANGLADESH 
1992/1997 
I ALT KORNAEKVI-
VALENTER* 
6 270 t 
9 000 t 
140 000 l 
155 270 l VEGETABILSK 
OLIE 
1 921 l 
800 l 
2 721 t MAELKE-
PULVER 
15 000 t 
3 000 t 
3 927 t SUKKER 
5 000 t 
2 924 1 ANDRE-PRODUK 
TER 
5.5 mio ECU 
5,5 mio. ECU 
* 3 750 t ris 
4.1. Indien - Operation "Flood III" 
Operation "Flood Ml" er cl projekt for konsolidering og fuldførelse af Indiens udviklingsprogram for 
andelsmejerier, som strækker sig fra 1988 til 1994. I henhold til denne aftale bidrager Fællesskabet med 75 000 
t skummetmælkspulver og 25 000 t butteroil. De hidtidige tildelinger omfatter: 
Ar 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 Skummetmælkspulver 
12 000 
18 000 
15 000 
Midtvejsevaluering 
15 000 butteroil 
4 000 
6 000 Substituerende produkter 
5 mio. ECU = 3 500 
I 1992 blev leverancerne, som var blevet indstillet, medens midtvejsevalueringen blev gennemført, genoptaget. 
Skummetmælkspulveret skulle efter planen have været leveret i september og oktober 1992, men en kombination 
af høje priser i Europa og små disponible mængder mælk betød, at denne leveringsperiode blev udskudt, således 
den faktiske leveringsplan var følgende: 
25 
- 6 000 t ankomst november 1992 (priser fra 1580-1629 ECU pr. i) 
- 6 000 i ankomst december 1992 (priser fra 1445-1465 ECU pr. t) 
- 3 000 t ankomst april 199.3 (pris 1465 ECU pr I). 
Trods de politiske uroligheder i Indien (som omfattede spærretid i Calcuttas havn) opstod der ikke nævneværdige 
problemer. Leverancerne af butteroil er blevet suspenderet på grund af de store lagre af dette produkt i Indien. 
4.2. Bangladesh 
Som led i den generelle strategi, der tager sigte pa al bevæge sig væk fra ad hoc-fodcvaretildclinger i retning mod 
flerårige udviklingsorienterede fødevareprogrammer, besluttede Fællesskabet i 1992 at finansiere et integreret 
fodcvarcslollcl udviklingsprogram (IFADEP) i Bangladesh. 
Del samlede projekt omfatter fødevarehjælp på over 560 000 t korn samt 30 mio. ECU i form af finansiel og 
faglig bistand over en periode på seks år. Det påregnes, at mængden af EU-fødevarehjælp til Bangladesh gradvis 
vil falde fra det nuværende niveau på 140 000 t til lidt over 20 000 l i 1997 i takl med, at landet bliver 
selvforsynende med korn 
Projcktel kombinerer og integrerer den finansielle og faglige bisland fra EU med fødevarehjælp. Projektet tager 
sigte på at forbedre levestandarden og livskvaliteten for de fattige i landdistrikterne i Bangladesh med henblik 
pa gradvis at mindske den samlede påkrævede mængde fødevarehjælp, efterhånden som 
hjcmmcmarkcdsproduktioncn stiger Programmet, som gennemføres i tæt samarbejde med WFP, dækker følgende 
fire delprojekter: udviklingsforanstaltningcr for jordløse landbokvinder, udvikling af indenlandsk småfiskeri, 
udvikling af markeder og transport i landdistrikter samt institutionel styrkelse 
IFADEP vil forstærke udviklingseffekten af EU's fodcvarchjælpsrcssourccr ved at fremme og demonstrere den 
kombinerede brug af fødevarehjælp og finansiel og faglig bistand i projekter, som bidrager til faltigdomslcmpelsc 
og udvikling af landdistrikter, samtidigt med at countcrpartmidlcrnc kanaliseres ud til stolte for landets centrale 
udv iklingsinvestcringcr. 
4.3. Burkina Faso 
Der blev afsendt en officiel skrivelse til Burkina Faso med bevillingsbetingelscrne for 1992 dateret den 8. maj 
1992. Man fik ikke noget svar, trods gentagne påmindelser fra EU-delegationen i Ouagadougou. Desuden har 
Burkina Faso tilsendt Kommissionen en ansogning om fødevarehjælp i form af ris i stedet for hvede, således som 
det ellers var fastsat i aftalen. 
Ikke alene var en sådan anmodning ikke tilstedelig i betragtning af landets gode host af dette produkt, men den 
rejste også tvivl om selve grundlaget for den strukturelle hjælp i form af hvede, som man havde truffjel beslutning 
om, idel bevillingen heraf skulle give mulighed for at mindske presset på betalingsbalancen, som den 
regelmæssige import af dette produkt udøvede 
Del forekom nødvendigt al klarlægge situationen for kornmarkedet i Burkina Faso på baggrund af den nye politik, 
som landet havde iværksat, for man ophævede blokeringen af hele den nye tranche af fødevarehjælp 
Kommissionen bcslutlcdc derfor al annullere hjælpen på 7 000 l korn for 1992 og gennemføre en cvalucnng ai 
situationen i Burkina Faso for at få fastslået, om de lokale forhold berettigede til en videreførelse af aftalen i 
1993 
26 
5. FØDEVARENØDHJÆLP 
Den samlede mængde fodevarer, som er bevilget til fodcvarenødhjælp, er vist i bilag 11. Det meste af denne 
hjælp blev formidlet af NGO og de internationale organisationer og blev suppleret af indsatsen via det særlige 
program. Nedenstående eksempler på situationer, som krævede fødevarenødhjælp i 1992, viser, at en sådan hjælp 
er påkrævet i mange yderst forskellige situationer (oversvømmelser, flygtningepres, krig, torkc osv ), og at den 
ofte er en forlobcr for en mere langvarig indsats med sigte på at rehabilitere og genudvikle de berørte regioner 
5.1. Fødevarenødhjælp via IFRC 
De vigtigste beslutninger om nødhjælp, der gennemførtes af IFRC, blev truffet til fordel for følgende lande: 
Cambodja: 11 500 t komækvivalcnter i form af 6 0001 ris (købt i Vietnam) for at komme befolkningen 
til hjælp i 4 provinser i den nordostlige del af landet, som var bcrort af oversvømmelser, der havde 
ødelagt rismarkerne. 
Malawi : 13 500 t kom i tillæg lil de mængder, der allerede var programmeret under det særlige 1992-
program, for at komme 600 000 personer, såvel mocambiquiske flygtninge som lokale beboere, til hjælp 
som folgc af torken i denne region. 
5.2. Rwanda 
Fødevarehjælpen til Rwanda nåede rekordhøjder i 1992 - uheldigvis blev denne rekord slået i 1993, idet der 
fortsat hersker en vanskelig politisk situation, men hjælpeindsatsen fortsætter. I løbet af 1992 blev antallet af 
fordrevne mere end fordoblet til over 350 000 mennesker som følge af konflikten i den nordlige del af landet. 
Rwanda er et land med et yderst alvorligt behov for strukturel bistand som følge af dets afhængighed af 
kaffecksporten for at kunne betale renter og afdrag pa sin voksende gæld og på grund af det voldsomme 
demografiske pres, som truer dels fødevaresikkerhed; hertil kommer landets utilgængelighed, idet det er en ind­
landsstat, som ligger over 1 000 km fra kysten. Den ustabile politiske situation har imidlertid ikke gjort det muligt 
for Kommissionen at overveje et længerefristet program for strukturel hjælp lil det rwandiske folk, idet al hjælp 
hidtil i højere grad har været fokuseret på nødhjælp og humanitær hjælp. 
Kommissionens fødevarehjælp til Rwanda har ikke været så effektiv, som man kunne have håbet. De konstant 
voksende lal for fordrevne og den lange leveringstid, som kræves for at bringe fødevarer fra Europa, betød, at 
for få fødevarer ankom for sent. Til sidst blev fødevarerne indkøbt lokalt eller i regionen, men selv inden for 
regionens egne grænser er transport af fødevarer problematisk. Kommissionen kan kun gore meget lidt for at 
skille de stridende parter, og på kort sigt er infrastrukturerne allerede fastlagt. Hvis vi således ønsker at forbedre 
aktioner af demie art fremover, er det vigtigt, al der sker en hurtig koordinering af donorerne, både for al få et 
nøjagtigt billede af behovene og for at planlægge hjælpens ankomst. Da de fleste donorer benytter eksperter på 
området, skulle denne form for koordinering ikke være umulig. Informationsstrømmen mellem donorerne, når 
begivenheden har fundet sted, er kun til ringe nytte, hvis der skal reddes menneskeliv. 
5.3. Kenya 
Kenya var en af de vigtigste modtagere af fødevarehjælp i 1992. Selv om en stor del af denne hjælp kom fra det 
særlige program, blev der dog også leveret betydelige mængder via det ordinære program. I 1992 gav situationen 
i Kenya anledning hl bekymring, idet der var en massiv tilstrømning af flygtninge fra Somalia, Sudan og 
Etiopien. Dette faldt sammen med en alvorlig tørkeperiode og med en periode, hvor den kenyanske regering var 
i ugunst hos donorsamfundet. En revision af salgsåret 1991/1992 afslørede faktisk, at produktionen var faldet for 
tredje år i træk. Behovet for fødevarehjælp var således endnu engang til stede, og denne gang i endnu højere 
grad end tidligere. I betragtning af de vanskeligheder, man var stødt på tidligere, mente man, at forvaltningen 
af denne hjælp ville blive forbedret ved al benytte ikkc-statslige kanaler. Hjælpen blev derfor tildelt NGO og 
internationale hjælpeorganisationer (hovedsageligt WFP og IFRC), idet de førstnævnte især varetog tørkcofrencs 
behov, medens sidstnævnte koncentrerede sig om flygtningegruppen. Det var muligt at indkøbe visse produkter 
lokalt, dvs bønner og visse mængder korn. men det resterende skulle importeres fra Europa. Der var olie til 
rådighed i Kenya men til en uhørt høj pris. 
27 
bønner og visse mængder kom, men del resterende skulle importeres fra Europa. Der var olie til rådighed i Kenya 
men til en uhørt høj pris. 
Kommissionens indsats i Kenya i 1992 var i hoj grad en reaktion på en uvcnlcl situation Samarbejdet mellem 
de forskellige gcnncmførelsesorganer på slcdel og rcgeringsorganerne og donorerne var vigtigt for at sikre en 
tilfredsstillende styring af EU's fødevarehjælp. Både de kenyanske myndigheder og donorsamfimdet var 
uforberedte på katastofens omfang i Kenya, og det var vanskeligt at sikre, al det var de mest trængende, som blev 
identificeret og faktisk modtog hjælpen Den politiske uro og sikkerhedsproblemerne (som følge af tilstrømningen 
af ovennævnte flygtninge og valget i november 1992) var en yderligere hindring for fodevarcindsatscn. Der vil 
også i 1993 være behov for hjælp for at kunne klare de vedvarende flygtningeproblemer. 
28 
6. TREKANTSOPERATIONER 
Leverancerne af fødevarehjælp er ofte af den offentlige mening blevet betragtet som et nemt middel til at skaffe 
sig af med landbrugets overskudsproduktion ved at sende cl hvilket som helst produkt til trængende lande uden 
at tage hensyn til deres reelle behov. 
Et andet kritikpunkt har været, at fødevarehjælpen gnber forstyrrende ind i den lokale produktion, fordi 
markederne bliver oversvømmet med importerede varer, som konkurrerer med de lokale varer, og som ikke altid 
svarer lil forbnigsvanernc 
I 1974 opfordrede Vcrdcnsfødcvarerådct donorerne lil at begynde at købe fodevarer til bistandsformål hos 
udviklingslande. Denne fremgangsmåde letter fødcvarcopcrationcrne, fordi den både hurtigere og i de fleste 
tilfælde også billigere skaffer modtagerne de relie produkter, og fordi den fremmer samhandelen mellem 
udviklingslandene og hjælper lande med fødevareoverskud lil at finde et afsætningsmarked for deres varer. 
Denne fomi for indsats kaldes en TREKANTSOPERATION, og de tre involverede parter er: 
- Landet, som leverer varen 
- Landet, som modtager varen 
- Donoren, som finansierer operationen 
Den allerførste TREKANTSOPERATION, som Det Europæiske Fællesskab gennemførte, fandt sted i 1978, da 
der blev indkøbt hvid majs i Zambia, som blev sendt som fødevarehjælp til Botswana. Denne form for operation 
har udviklet sig kraftigt i løbet af årene, og i dag leveres mellem 10 og 15% af EU's fødevarehjælp på denne 
made. 
Selv om produktet er til rådighed på det europæiske marked, kan indkøbet heraf lokalt eller regionalt i et 
udviklingsland få en større positiv effekt for okonomicn i modtagerlandet, fordi man kan levere et mere 
acceptabelt vareudbud, end det ellers ville være muligt. Dette er for eksempel tilfældet for lande, som har en 
tilstrømning af flygtninge fra et naboland. I lande, som er ved at komme sig efter en krig, kan lokale opkøb 
tilskynde landmændene til at genetablere sig, og i stone lande kan cl overskud i en del af landet anvendes til at 
dække et underskud i en anden del. 
Her er visse nyere eksempler på. hvorledes trckantsfødevarcopkøb har kunnet opnå langt stone 
udviklingsresultater end normale fødevarctildclingcr: 
Efter høsten i Mozambique i 1992 var der en reel frygt for, at de lokale producenter ikke ville kunne 
sælge deres overskudsafgrøder som folgc af, at markedet var oversvømmet med billig gul majs og 
fodevarer til gratis uddeling. EU var via sine Irekantsopcrationcr i sland til at opkøbe 15 000 t af 
overskuddet til sit fødevareprogram i Mozambique. 
Opkobcl tilskyndede producenterne lil at så igen lil 1993-hostcn, og den ideelle fordeling af 
nedbørsmængderne i dyrkningsperioden gav følgelig cl godt resultat i de centrale og nordlige provinser, 
som reelt fik el overskud på 90 000 t hvid majs. Man håber, at noget af overskuddet påny kan opkøbes 
til fødevareprogrammer i Mozambique. 
Oversvømmelserne i 1992 i Beni-rcgioncn i Bolivia ødelagde risafgrøderne i delte område, og der blev 
bevilget fødevarenødhjælp af EU. Det var muligt at finde alle de fornødne fødevarer: kom, olie og 
bonner i andre dele af Bolivia, og disse blev hurtigt sendt til Beni. Der blev også sendl ris til erstatning 
af den ris, der var gået tabt under oversvømmelserne, og desuden blev der sendt risfrø til landmændene 
for at hjælpe dem til på ny at plante ris og komme på fode igen. 
Trckanlsopkøb har fundet sted i følgende tilfælde, hvor produktet ikke var til rådighed som folgc af 
sæsonbetonede mangler på det europæiske marked: 
29 
156 t marrokanske dåscsardincr blev sendt til UNRWA i Jordan. 
125 i dadler blev indkøbt lokalt i stedet for rosiner for UNHCR i Algeriet. 
30 000 t ris til Mozambique, 8 333 t ris til Tanzania og 3 000 t ris lil Comorerne blev alt 
sammen købt i Vietnam. 
Dette er kun nogle få af de mange aktioner, som blev gennemfort af EU via trekanlsoperationer, og som viser 
spredningen i disse operationer og den rolle, de spiller for fødevareprogrammerne 
PROGRAMMER FOR TREKANTSOPERATIONER I 19922) 
WFP 60 645 t 
UNHCR 726 t 
UNRWA 1 069 t 
EURONAID 139 057 t 
IRKK 69 387 t 
IFRC 7 210 t 
Europa-Kommissionen 35 512 t 
Europa-Kommissionen for 
andre organisationer 19 343 t 
I ALT 332 949 t 
Denne samlede mængde, som består af 25 forskellige produkter, har en realværdi af 81 137 235 ECU. 
2) Situationen den 10.4.93. 
30 
7. SUPPLERENDE ORDNINGER 
7.1. Samfinansiering - artikel B7-5011 
I 1992 blev der gjort en indsats for al gorc samfinansicringsfacililcten Hl en mere fleksibel budgetpost end 
tidligere. Forordningen blev ikke ændret, men anmærkningerne i budgettet gav mulighed for leverancer af 
redskaber. Således haren budgetpost, som i begyndelsen var temmelig begrænset, udviklet sig i lobcl af de lem 
år, den har eksisteret, til at blive et nyttigt og fleksibelt udviklingsinstrument 
Hovedparten af 1992-budgcttcl blev bevilget lil NGO (4 mio. ECU) via en samlet bevilling til Euronaid, idet de 
enkelte projekter blev godkendt, efterhånden som de blev fremlagt. Samme system blev benyttet over for IRKK, 
som fik bevilget 1 mio. ECU IRKK har tilsyneladende haft visse vanskeligheder ved at opsuge dette beløb, og 
først i juli 1993 blev der godkendt et projekt med henblik på anvendelsen af det udestående restbeløb. 
Da der i 1991 blev indført en række grundlæggende ændringer - dvs. den praksis, som bestod i at udbetale et 
forskud på grundlag af det samlede beløb i den officielle skrivelse i sledcl for pr projekt, og indforeisen af el 
vist spillerum i de mængder, der skulle indkøbes - blev 1992 betragtet som et år, hvor det ville være klogt al 
overvåge disse ændringer. Erfaringerne har været positive, og vejen er nu banet for en videreførelse af denne 
metode for større overdragelse al ansvaret for den daglige styring af samfinansicringslacilitclcn til 
modtagerorganisationerne i 1993 og 1994 
De aktive NGO i Asien udviste stor interesse for samfinansicringsbudgettet, idel 23% af budgettet blev bevilget 
til projekter i denne region. Dette blev ledsaget af en nedgang i antallet af projekter, som blev fremlagt for del 
afrikanske kontinent, hvor 75% af budgettet blev anvendt. En yderligere udviklingstendens, som viser den 
fremtidige udvikling for denne budgetpost, er, at 32% af budgettet blev bevilget til projekter, som omfatter en 
frø- eller redskabskomponent I 1990 la delle tal kun pa 11%. I bilag 12 findes der en fortegnelse over de 
projekter, som er gennemfort med midler fra denne budgetpost 
Følgende to eksempler giver et fingerpeg om, hvilke projekttyper der gennemfores: 
Aktion B7-5011/92/007 
Deutsche Welthungerhilfe leverede mad via deres lokale partner. Socicdad pro Ayuda del Nino Lisiado, til 
revalideringscentre for handicappede bom og voksne i en periode på 12 måneder i Chile. 
Aktion B7-5011/92/005 
Efter oversvømmelsen i Cambodja i efteråret 1992, under hvilken landmændene led alvorlige hosttab og var ude 
afstand til at tilbageholde tilstrækkelige mængder frø lil plantning, stille Trocaire risfro til rådighed for april/maj-
plantcsæsoncn. 
7.2. Budgetpost B7-2071 - Oplagring og varslingssystem 
Anvendelsen af bevillingerne over denne budgetpost var i 1992 i hoj grad betinget af den hidtil værste 
hungcrsnødstnissel, især i Afrikas Horn og i det sydlige Afrika: 
Dels tog en væsentlig del af disse bevillinger sigte på al forbedre de oplagringsforhold, som var 
nødvendige, for at de internationale organisationer (IRKK, WFP, UNHCR) kunne transportere 
fødevarenødhjælpen ud til de nødlidende befolkningsgrupper 
Dels måtte en del af denne budgetposts oprindeligt disponible bevillinger overføres som forstærkning 
for bevillingerne til indkøb af fødevarcprodukter, som var utilstrækkelige til at dække de ekstraordinære 
behov. 
31 
Ud af det samlede beløb på 2,7 mio. ECU, som der var givcl lilsagn om, var del kun tre aktioner til i all 405 500 
ECU, som blev vedtaget i 1992 og gennemført via NGO: 
* 269 200 ECU til fordel for Euronaid til indkøb og transport af presenninger til Eritrea. 
* 107 460 ECU lil fordel for Punlo di Fratcmita til byggeri af en lagerbygning i Quclimanc i 
Mozambique. 
* 28 900 ECU til fordel for Caritas/SENAPS i Ecuador lil byggeri af en lagerbygning i Riobamba. 
I bilag 1.1. findes der en fortegnelse over de finansierede projekter 
Selv om 1992 således var cl særligt år, kunne det relativt beskedne antal projekter, NGO har fremlagt, foranledige 
en til at tro, at de muligheder, denne budgetpost frembyder, ikke er tilstrækkeligt kendte Euronaid forte i 1992 
efter anmodning fra Kommissionen en informationskampagne herom blandt de europæiske NGO 
32 
8. EVALUERINGER 
I overensstemmelse med Rådets forordning nr. 3972/86 af 22. december 1986 er der gennemført evalueringer af 
fødevarehjælpsaktionernc. I 1992 afsluttedes følgende evalueringer: 
Evaluering af aktionerne for substituering af EU's fodcvarchjælpslcvcranccr på grundlag af to aklioncrgcnncmfort 
i henholdsvis Mali og Tanzania 
Midtvejsevaluering af operation "Flood III" i Indien 
Evaluering af EU's fødevarehjælp til Ecuador 
Evaluering af NGO i Madagaskar og af deres kapacitet til at gennemføre fødevarehjælps- og indkomstskabendc 
projekter inden for rammerne af tilpasningens sociale dimensioner 
Evalueringsundersøgelse af fødevaretransportomkostninger og alternative valgmuligheder 
Evaluering af EU's flerårige program for fødevarehjælp til Kenya 
Årlig evaluering af mejeriudviklingsprojcktet i Kina 
Evaluering af fødevarehjælpen til fordel for Sao Tome og Principe 
Nedenfor følger en kort beskrivelse af et udvalg af disse evalueringsresultater. 
8.1. Sao Tome og Principe 
Målet for evalueringen var at undersøge, om bevillingen af fødevarehjælp fra Fællesskabet skulle fortsætte på 
de to øer i denne ø-stal, især på grund af spildproblcmer i forbindelse med leverancen aftørrede bønner i 1990: 
da disse bønner stadig ikke efter mere end et år var blevet uddelt blandt befolkningen, måtte de til sidst kasseres. 
De vigtigste konklusioner og henstillinger 
1) Der findes ikke sult i samme grad som i andre lande i Afrika, og tallene for børnedødelighcd og 
forventet levetid viser hos voksne en relativt afbalanceret ernæringstilstand. 
2) Derfor henstiller delegationen: 
at den direkte fødevarehjælp - i en periode på tre år ændres til humanitær fødevarehjælp, der 
distribueres via WFP og NGO til fordel for de mest trængende, 
at der ydes faglig bistand til projektet "Ribeira Pcixe" (etablenng af en oliepalmeplantage og 
en forarbejdningsfabrik) for at dette kan fortsætte, forbedre sin produktivitet og indføre salg 
af olie til eget forbrug og til eksport, 
at man deltager i det franske projekt "Medio Porte" til fordel for små jordbrugere (privatisering 
og fornyet igangsætning af de gamle kakaoplantagcr med sideløbende udvikling af 
produktionen af fødevarer på private jordlodder), 
at der mellem donorlande og modtagerlande indføres et effektivt system for koordinering af 
hjælpen. 
33 
Opfølgning af evalueringen 
Den direkte hjælp blev standse! allerede fra og med 1993, men den indirekte hjælp er blevet viderefort. Desuden 
foretager Fællesskabet lokale opkøb af vegetabilsk olie, som det giver til de NGO, der er til stede i landet, med 
henblik på gratis distribution til de mest ubemidlede 
8.2. Kenya 
Målet for evalueringen var al analysere eksistensberettigelsen, tilvejebringelsen og virkningerne af det flerårige 
program for fødevarehjælp i form af hvede, som var blevet aftalt mellem Fællesskabe! og Kenya for en periode 
på ire år, dvs. fra 1988 til 1990. 
De vigtigste konklusioner og henstillinger 
Mere end tre år efter tilvejebringelsen af hjælpen fra del flerårige program, varen tredjedel af den leverede hvede 
stadig ikke solgt, og kun 1/15 af counterpartmidlcme herfra var blevet anvendt til slotte for reformprogrammet 
for kornsektoren i Kenya (PRSC). Delle rejste tvivl om effektiviteten i regeringens kanaler for EU's fødevarehjælp 
og i sandhed også om behovet for denne form for hjælp. På grund af en omfallende og ukonlrollercl privat import 
fik tildelingerne fra 1989- og 1990-programmct desuden kun de indenlandske lagre lil at vokse, i stedet for at 
mindske omfanget af den kommercielle nationale import. 
Derfor henstillede delegationen: 
at enhver hjælp fra Fællesskabet lil Kenya principielt blev bevilget i form af finansiel stolte, 
at man vendte tilbage til cl etårigt program for fødevarehjælp i tilfælde af. al det blev besluttet al 
fortsætte hjælpen lil Kenya i form af fødevarer, 
at ingen privat import af fødevarer fremover skulle være tilladl, bortset fra de varer, som regeringen 
udtrykkeligt gav tilladelse lil, og som ikke kunne skabe forstyrrelser pa hjemmemarkedet. 
al enhver fremtidig fødevarehjælp lil Kenya systematisk blev koordineret med regeringen og alle 
donorerne. 
Opfølgning af evalueringen 
Den direkte hjælp blev standset i 1992, og det flerårige program blev ikke fornyet. Den alvorlige 
fødevaresituation i Kenya, som er beskrevet ovenfor, forte imidlertid til leverancer af storstilet humanitær hjælp 
via NGO og de internationale organisationer. 
8.3. Kina 
Denne evaluering, som blev gennemført i oktober 1991, omhandlede det flerårige fodevarchjælpsprogram for 
1988-1993, og bestemmelsen om evalueringen var nedfældet i projektets finansprotokol 
Delegationen undersøgte følgende punkter: 
frembringelsen og anvendelsen af midlerne som følge af monctarisenngen af hjælpen, 
lokal prispolitik for mælk og virkningerne heraf for frembringelsen af counlcrpartmidlcrnc, 
projektets virkninger for mælkeproduktionen i de berørte kommuner, 
National Dairy Board's (NDB - Del Nationale Mejeriråd) funktion. 
34 
De vigtigste konklusioner og henstillinger 
1 slutningen af 1991 var projektet klart en succes med hensyn til den kvantitative udvikling af den nationale 
mælkeproduktion og hvad angik de kinesiske myndigheders finansielle og menneskelige engagement. 
Den manglende fleksibilitet i NDB's projektstyring fik imidlertid negative følger: 
kraftig spredning mellem kommunerne med hensyn til det opnåede produktionsniveau, 
alvorlig uligevægt mellem de omfattende og ikke altid nødvendige industriinvesteringer og de 
utilstrækkelige eller u-realiserede investeringer på produktions- og mælkeindsamlingsomradet. 
Der skulle således kompenseres for projektets svagheder på produktionsområdet via: 
definition og gennemførelse af en udviklingspolitik for mælk i de enkelte kommuner, 
genanbringelse af investeringerne i retning mod toppen (uddannelse, tekniske tjenester, 
anlægsinvesteringer, som muliggør en kvalitativ forbedring af den producerede mælk ...), 
udformning af et system for betaling af mælken lil producenten, hvori de kvalitative parametre indgår, 
gradvis ændring af tilskudssystemet i retning mod en forhøjelse af producentprisen samtidigt med, at 
tilskuddene målrettes mod detailprisen (målgrupperne). 
Opfølgning af evalueringen 
De overvejelser, som Det Europæiske Fællesskab og de kinesiske myndigheder siden 1992 har gjort sig over 
mulighederne for at gennemføre en anden fase af projektet, bygger i vidt omfang på konklusionerne af den 
gennemførte undersøgelse, hvori det fremhæves, at produktionssektoren absolut bør have førsteprioritet. 
8.4. Evalueringsundersøgelse af fedevarctransportomkostninger og alternative valgmuligheder 
Denne undersøgelse omfattede en analyse af transportomkostningerne siden 1986 og et sammendrag af 
Kommissionens og andre donorers retningslinjer og procedurer på området samt foreslag til metoder for bedre 
transportstyring. 
De vigtigste konklusioner og henstillinger 
Selv om konklusionen var, at de transportomkostninger, som EU betalte for fødevaretransporter, absolut kunne 
stå mål med, hvad andre donorer betalte, indeholdt den henstillinger, som kunne medvirke til at forbedre 
transport- og omkostningsstyringen. 
Kommissionen led under manglende transportekspertise og ville have fordel af, at der blev oprettet en 
professionel transportafdeling. 
En nøjagtig og fuldt ud dækkende opgørelse over tidligere transportudgifter var vigtig for at lette 
omkostningsstyringen. 
Der skulle, hvor det var muligt, tilskyndes til samling af varer Ira forskellige leverandører i én 
forsendelse. 
Qpfolgning af evalueringen 
Installeringen af en database til hjælp ved styringen af lødevarchjælpsaktionerne ville forbedre kvaliteten af de 
disponible transportdata. 
35 
9. OVERVÅGNING 
Overvågningen har nu fundet sin normale arbejdsrytme. 
Det positive resultat af ovcrvågningsorganerncs indsats kan måles i, at der i 1992 ikke forekom en eneste 
begrundet indsigelse mod kvaliteten af de leverede produkter. 
Det er almindeligt anerkendt af alle deltagerne, observatorerne og kontrolinstanserne, at 
tilvejebringclsesbetingelserne er forbedret. 
Løsningen kan ofte søges i bestemmelserne i de kontrakter, der indgås mellem Kommissionen og 
bistandsmodtagerne. 
I lyset heraf forberedes der nu en omdefinering af visse betingelser for bevilling af fødevarehjælp, som indebærer 
overvågning: 
Fordeling af ansvaret mellem transitspeditorerne i forhold til levcringsstadium og transporlkontrakter. 
Udelukkende overtagelse af ansvaret for friske varer for at undgå gradvis ødelæggelse af hele partiet 
via berøring eller forurening. 
Overvågning af lagre, informering af de lokalt ansvarlige og uddannelse af lagerforvaltere. 
Desinficering alternativt eller selektivt ved mctylbromid (destruering af levende insekter) eller fosfin 
(larver og æg) eller tilsvarende produkter. 
På det organisatoriske plan er der en ny udbudsprocedure i gang med henblik på udskiftning af fire 
overvågningsorganer. 
Kontraktbetingelseme, som ligger tæt op ad proceduren af 13.5.87 (EFT 87/C/l27/02), tager dog i vidt omfang 
hensyn til den erhvervede erfaring. Forhåndsudvælgelsen fastholdes som grundlag for valget af ansøgere. 
Det vigtigste kriterium er, at det tilsynsførende selskabs placering i modtagerlandene udelukker enhver aktivitet, 
som udøves med en ganske almindelig lokal forretningsforbindelse som mellemmand. 
3<r 
Proportion of food aid aLlocated to emergencies 
Tonnage 
Standard aid 
Year 1992 1 488 702 Annex 1 
Emergency aid 
198,351 
1991 1 391 474 
1990 1 529 113 279,962 
107,784 
2000 
1500 
o o 
O 
^ 1000 
c: a o H 
500 
0 f 1 
EP 
Year 1992 1991 1990 
Standard aid H Emergency aid 
AiSŒX 2 BUDGET SITUATION - (ECU million) 
| BUDGET 1992 | | 
| INITIAL ALLOCATION aj | 
| TRANSFERS b| 
i 1 
j 25/3/92 | 
i 11/9/92 j 
j 24/9/92 j 
i 27/11/92 j 
S 30/11/92 j 
i 1 
| TOTAL A?PRi)PJUAUaMS..c=a-rb| 1 i 
j TAKE-UP .d| 
j TYPE OF APPROPRIATION j 
j TYPE OF EXPENDITURE j 
(AVERAGE PRICE OF COMMITMENT | 2000 | 
ŒR | 
88.200 | 
22.000 
110.200 
110.200 
0.000 
DA 
CE 
119 2005 | 
ŒR j 
43.350 | 
-4.000 
15.500 
54.850 
54.850 
0.000 
DA 
N-CE 
120 2010 j 2015 | 
MILK |BO j 
POWDER 1 
58.600 |10.600 | 
1-0.629 
4.000 j 
| 1.000 
22.000 j 
84.600 |10.971 
84.600 |10.969 
0.000 | 0.002^ 
DA | DA 
N-CE | N-CE 
1596 j 1828 2020 | 2030 | 
SUGAR JVEG. 
JOIL 
2.800 J41.000 
0.629 
3.429 
3.429 
0.000 
DA 
N-CE 
297 1.890 
42.890 
42.890 
0.000 
DA 
N-CE 
613 2040 | 
OTHER 
48.000 
0.410 
48.410 
48.410 
0.000 
DA 
N-CE 2050 | 2060 
TRSPT JMONTT 
214.000 |5.600 
1 
j1.800 
214.000 |7.400 
214.000 |7.400 
0.000 |0.000 
DA j NDA 
N-CE | N-CE 2070 
RESERVE 
220.000 
220.000 
220.000 
0.000 
NDA 
N-CE 2071 | 2090 
STORAGE|SUBST 
6.000 
-3.300 
2.700 
2.686 
0.014 
DA 
N-CE 3.000 
-1.800 
1.200 
1.200 
0.000 
NDA 
N-CE 8726 
MINI 
0.893 
0.893 
0.893 
0.000 
NDA 
N-CE TOERL 
742.043 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
59.500 
801.543 
801.527 
0.016 
Scxirce: SINCQM / VIII/B/1 
programme 1992 s? ANNEX 3 
situation at 30-06-1993 
REGION 
SAHEL 
WFST 
AFRICA 
CENTRAL 
AFRICA 
EAST 
AFRICA COUNTRY 
ORGANlZVTION 
CAPE VERDE 
BURKINA FASO 
MALI 
MAURITANIA 
NIGER 
SENEGAL 
CHAD 
CAMEROON 
GHANA 
LIBERIA 
SIERRA LEONE 
SAO TOME 
ZAIRE CEREALS MILK POWDER BUTTEROIL VEGETABLE OIL SUGAR OTHER PRODUCTS 
PLANNED ALLOC PLANNED ALLOC PLANNED ALLOC PLANNEDALLOC PLANNED ALLOC PLANNED ALLOC 
(tonnes) (tonnes) (tonnes) (tonnes) (tonnes) (tonnes) (tonnes) (tonnes) (tonnes) (tonnes) (ECU m) (ECU m ) 
9.000 9.000 800 800 
p m 
p.m 
BURUNDI 
KENYA 
RWANDA 
TANZANIA 
ZAMBdA 5.000 
5.000 5.000 
5.000 500 
2.000 500 
2.000 
HORN OF 
AFRICA 
SOUTHERN 
AFRICA 
INDIAN OCEAN 
PACIFIC 
CARIBBEAN DJIBOUTI 
ETHIOPI A 
SOMALI A 
SUDAN 
ANGOLA 
BOTSWANA 
LESOTHO 
MALAWI 
MOZAMBIQUE 
ZIMBABWE 
COMOROS 
MADAGASCAR 5.000 
25.000 
22.000 
10.000 
5.000 
7.200 
10.000 5.000 
25.000 
22.000 
10,000 
5.000 
7,200 
10,000 200 200 750 
100 750 
100 1000 1 000 
GUYANA 
GRENADA 
HAITI 
DOM. REP. p ni 
p m 
MEDITERAf EGYPT 
JORDAN 
LEBANON 
MOROCCO 
TUNISI A 120.000 120.000 8.000 8.000 
LATIN 
AMERICA 
ASIA BOLIVIA 
HONDURAS 
NICARAGUA 
PERU 
ECUADOR 
EL SALVADOR Pm 15.000 
15,000 
19.700 
1.700 15.000 3.000 
600 3,000 
600 
15.000 1.000 
19.700 1,125 
1,700 180 
p m 1,000 
1.125 
180 400 
2,500 
2,650 
180 400 
2,500 
2.650 
180 1 000 
0500 
2100 
0130 1 000 
0500 
2 100 
0130 
BANGLADESH 
CAMBOCIA 
CHINA 
INDIA 
NEPAL 
PAKISTAN 
SRI LANKA 
YEMEN 140 000 140.000 
15.000 15.000 5.000 
pm 5.000 
p m 
p m 
INDIRECT 
AID UNHCR 
EURONAID 
ICRC 
WFP - REGULAR 
WFP IEFR 
WFP - PRO 
IFRC 
UNRWA 19 660 
256.000 
85 000 
159.546 
90 000 
180.000 
10000 
6.270 19.560 
256.000 
85000 
159.546 
90.000 
180.000 
10,000 
6.270 1.417 
15.031 
380 
7,500 
1.500 
500 
3.927 1,417 
15.031 
380 
7.500 
1.500 
500 
3.927 1.000 1.000 584 
12.200 
6.451 
5,460 
5,500 
9,000 
1.500 
1.921 584 
12.200 
6.451 
5.480 
5.500 
9,000 
1.500 
1.921 3.000 
600 
5.000 
16 
2.924 3.000 
600 
5.000 
16 
2.924 1 348 
13600 
3 355 
2860 
2000 
6500 
1000 
5500 1 348 
13600 
3 355 
2860 
2000 
6500 
1 000 
5500 
TOTAL STANDARD 1.220.976 1.220.976 51,360 51.360 6.000 6.000 60.516 60.516 11.540 11.540 
EMERGENCIES 164.124 164.124 1.640 1.640 
TOTAT'ATD 1.385,100 1.385.100 53.000 
PROG. QUANTITY i.385.100 1.385.100 53.000 
"I ATÂNCT" " o ~ 0 0~ 53.000 
53.000 0 
6.000 9.484 
6.800 6.000 
6.800 70.000 9.484 
70.000 0 
11.540 0 
11.540 
70,000 70.000 11.540 11.540 40 893 40 893 
6 931 6 931 
47.824 47 824 
48 000 46 000 
800 800 0.176 0 176 
programme 1992 situation at 30-06-1993 
BREAKDOWN INTO STANDARD AID, EMERGENCIES, SUBSTITUTION, STORAGE AND COFINANCING 
PRODUCT 
ALLOCATIONS CEREALS MILK BUTTEROIl VEG. SUGAR OTHER SUSTITUTION STORAGE CO-FINANCING 
POWDER OIL PRODUCTS 
(TONNES) (TONNES) (TONNES) (TONNES) (TONNES) (ECU m) (ECU m) (ECU m) ECU m) 
OF WHICH 
- STANDARD AID 
- EMERGENCIES 
TOTAL 
QUANTITIES 
PROGRAMMED 1,385,100 53,000 6,000 70,000 11,540 47.8238 1.200 2.686192 
1,220,976 51,360 6,000 60,516 11,540 40.893 
164,124 1,640 0 9,484 0 6.931 0.000 2.686 
1,385,100 53,000 6,800 70,000 11,540 48.000 3.000 6.000 5.000 
5.000 CO 
BALANCE 
% OF PROGRAMME 0 0 800 0 0 0.176 1.800 3.314 
0.00% 0.00% 11.76% 0.00% 0.00% 0.37% 60.00% 55.23% 0.000 
0.00% 
m x 
PROGRAMME 1992 MOBILIZATION SITUATION AT 30/6/93 ANNEX 4/2 
OVERALL SITUATION 
ALLOCATION 
DECIDED 
CEREALS 
Direct aid 
Indirect aid: 
TOTAL MOBILIZATION 
REQUESTED : ACTUAL DELIVERY TQ TOTAL 
STAGE : BEING 
REQUESTED : EXECUTED BALANCE 
430,212 : 
954,888 : 
1,385,100 : 87,075 : 
99,931 : 
187,006 : 21,774 : 
25,886 : 122,300 : 
648,131 : 
47,660 770,431 231,149 : 
773,948 : 199,063 
180,940 % BEING 
EXECUTED 
53.7% 
81.1% 
1,005,097 380,003 72.6% 
MILK POWDER 
Direct aid 
Indirect aid: 
TOTAL 21,105 
31,895 
53,000 3,180 : 
2,325 : 
5,505 200 
1,656 
1,856 15,000 
25.880 
40,880 18,380 
29,861 
48,241 2,725 
2,034 
4.759 : 87.1% 
93.6% 
91.0% 
BUTTEROIL 
Direct aid 
Indirect aid: 
TOTAL 5,000 
1,000 
6,000 0 : 
0 : 
0 0 : 
0 : 
0 : 0 : 
444 : 
444 : 0 
444 
444 5,000 : 
556 : 
5,556 : 0.0% 
44.4% 
7.4% 
VEGETABLE OIL 
Direct aid 
Indirect aid: 
TOTAL 19,965 
50,035 
70,000 13,605 : 
2,971 : 
16,576 : 2,850 : 
2,827 : 
5,677 : 2,800 : 
37,774 : 
40.574 19,255 
43,572 
62,827 710 : 
6,463 : 
7,173 : 96.4% 
87.1% 
89.8% 
SUGAR 
Direct aid 0 
Indirect aid: 11,540 
TOTAL 11,540 0 
884 
884 0 : 0 : 0 : 
0 : 10.040 : 
10,040 0 : 
10,924 : 
10,924 : 0 : 
616 : 
616 : 0.0% 
94.7% 
94.7% 
MOB.92 
^11 
BODY: WFP REGULAR 
RECIPIENT COUNTRY 
ALGERIA 
ANGOLA 
BANGLADESH 
BENIN 
BHUTAN 
BOLIVIA 
BOTSWANA 
BURKINA FASO 
BURUNDI 
CAMEROON 
COMOROS 
COTE D'IVOIRE 
CUBA 
EGYPT 
ETHIOPIA 
GAMBIA 
GUINEA-BISSAU 
GUINEA 
EQUATORIAL GUINEA 
HONDURAS 
JORDAN 
KENYA 
LESOTHO 
LEBANON 
MALAWI 
MAROCCO 
MAURITANIA 
MAURITIUS 
MOZAMBIQUE 
NAMIBIA 
NEPAL 
NIGER 
UGANDA 
PAKISTAN 
RWANDA 
SENEGAL 
SUDAN 
TANZANIA 
CHAD 
TUNISIA 
VIETNAM 
YEMEN 
ZAMBIA 
ZIMBABWE 
TOTAL CEREALS MILK POWDER 
14.237 
140 
21.065 
2.685 
1.236 
2.000 
3.514 
9.700 380 
250 
33 
1.000 
2.142 
1.211 
176 
170 
263 
290 
7.500 BUTTEHOa, VEG. OIL | SUGAR 
250 
40 
35 
674 
74 
32 
83 
293 OTHER PRODUCTS 
640 
90 
200 
144 
230 
761 
350 
320 
400 
/50 
.v:i»U£CU_2J 
Il 
BODY: WFP IEFR 
RECIPIENT COUNTRY 
ALGERIA 
ANGOLA 
BANGLADESH 
BOTSWANA 
CAMBODI.l 
ERITREA 
ETHIOPIA 
GUINEA-BISSAU 
KENYA 
LESOTHO 
MADAGASCAR 
MAURITANIA 
MOZAMBIQUE 
NAMIBIA 
UGANDA 
CENTRAL AFRICAN REP. 
RWANDA 
SOMALIA 
SUDAN 
SRI LANKA 
YEMEN 
ZAIRE 
ZIMBABWE 
TOTAL CEREALS 
7.288 
10.014 
31.954 
4,000 
38.840 
630 
20.670 
3.000 
5.000 
30,000 
3.366 
5.000 MILK POWDERBuntHJiB. 
324 
218 
2.400 VEG. OIL 
13b 
216 SUGAR OTHER PRODUCTS 
360 
1.000 
3.500 
121 
3.840 
1.733 
350 
2.000 
15.079L-FCU fi.n.Si 
V3 
RECIPIENT COUNTRY 
ALGERIA 
ETHIOPIA 
KENYA 
LIBERIA 
MALAWI 
MOZAMBIQUE 
UGANDA 
PAKISTAN 
RWANDA 
SENEGAL 
SOMALIA 
SUDAN 
SWAZILAND 
TANZANIA 
ZAIRE 
ZIMBABWE 
TOTAL BODY: WFP 
CEREALS 
40.000 
24.000 
46.854 
15.000 
4.000 
50.000 
2.692 
2.000 
15.000 
199.546 PRO 
MILK POWDER BUTTER OU. 
0| 0 VEG. OIL 
3.000 
500 
3.000 
2.000 
335 
165 
9.000 SUGAR 
214 
1.942 
884 
1.800 
160 
5.000 OTHER PRODUCTS 
4.500 
627 
9.450 
1.705 
100 
260 
361 
328 
Mb 
ie.036 (=b CU h.Sm 
ANNEX 6 
RECIPIENT COUNTRY 
ALGERIA 
BANGLADESH 
BOTSWANA 
DJIBOUTI 
GUINEA 
KENYA 
MAURITANIA 
NIGERIA 
RWANDA 
SUDAN 
THAILAND 
YEMEN 
ZIMBABWE 
RESERVE 
TOTAL BODY: UNHCR 
CEREALS MILK POWDER 
19,560 
19,560 126 VEGETABLE OIL I SUGAR 
484 
365 
20 
294 
77 
254 
1,620 170 
400 
584 OTHER PRODUCTS 
443 
100 
72 
75 
150 
25 
164 
ECU 150000 -C 
1,029 (= ECU 1.348 m) 
is 
ANNEX 7 
NON-GOVERNMENTAL ORGANIZATIONS (NGOs) 
1. List of countries in which aid was distributed by NGOs 
ACP countries Asia 
Angola 
Benin 
Burkina Faso 
Burundi 
Central African Republic 
Chad 
Comoros 
Congo 
Dominica 
Dominican Republic 
Djibouti 
Ethiopia 
Gambia 
Ghana 
Guinea-Bissau 
Haïti 
Kenya 
Côte d'Ivoire 
Liberia 
Madagascar 
Malawi 
Mali 
Mauretania 
Mozambique 
Niger 
Rwanda 
Sao Tome & Principe 
Senegal 
Sierra Leone 
Somalia 
Sudan 
Tanzania 
Togo 
Uganda 
Zaire 
Zambia 
Zimbabwe Bangladesh 
India 
Pakistan 
Vietnam 
Nepal 
Afghanistan 
Cambodia 
Central America 
El Salvador 
Guatemala 
Nicaragua 
Cuba 
South America 
Bolivia 
Brazil 
Chile 
Ecuador 
Peru 
Mashreq 
Egypt 
Jordan 
Lebanon 
Maghreb 
Algeria 
Tunisia 
V* 
NGOs through which food aid was distributed.! 
Caritas Netherlands 
OIKOS 
Ass. Aide au Tiers Monde 
Cinterad 
Caritas Belgium 
SOS Sahel International 
Secours Catholique Français 
SOS Boîte de lait Belgique 
Catholic Relief Services 
Centro Aiuti Mondial i 
Oxfam Belgium 
Prosalus 
Caritas Germany 
Concern 
Lutheran World Federation 
World Vision of Britain 
Caritas Italy 
Protos 
Appel Détresse 
Ass. De Beneficencia Luso 
Hilfe in Not 
Save the Children Fund 
SOS faim 
Eng Breck met Latain Amerika 
Terre des Hommes France 
Secours Populaire Francais 
Help Care Germany 
Cath. Agency for Overseas Dev 
Dutch Interchurch Aid 
Goal 
Int. Christian Relief 
Oxfam UK 
OMOS - Comide 
Action Children Aid 
Gem. Zùr Fôrderung Sozial-Med. 
Somedi 
World Council of Churches 
Christian Aid 
Trocaire 
Caritas Spain 
Caritas Denmark 
Punto di Fraternité 
Société St-Vincent de Paul 
Action Aid 
Funndacio Int. Olof Palme 
Reggio Terzo Mondo 
Care Britain 
Deutsche Welthunger Hilfe 
Diakonisches Werk der EKD 
Madreselva 
Codespa 
Medico 
Fonds voor Ontwikkeling Samenwerking 
Cebemo 
ANNEX 8 
RECIPIENT COUNTRY 
BOLIVIA 
CAMBODGIA 
| ETHIOPIA 
! GUYANA 
HONDURAS 
KENYA 
MALAWI 
MOZAMBIQUE 
| PARAGUAY 
| URUGUAY 
i 
•STILLTO BE MOBILIZED 
I 
I TOTAL BODY: IFRC 
CEREALS 
11,500 
3,250 MILK POWDER 
6,750 
13,500 
35,000 180 VEGETABLE OIL SUGAR 
50 
100 
50 
120 
500 410 
970 
120 
1,500 OTHER PRODUCTS (ECU) 
337,386 
i6i 662,614 
16 1,000,000 4^ 
ANNEX 9 
RECIPIENT COUNTRY 
MALI 
MOZAMBIQUE 
RWANDA 
SOMALI A 
SYRIA 
TO BE MOBILIZED 
TOTAL BODY: ICRC 
CEREALS MILK POWDER 
330 
28,620 
1,845 
79,205 VEGETABLE OIL SUGAR 
44 
2,616 
4,366 
80 
300 
110,000 380 7,026 OTHER PRODUCTS 
4,765 
1,209 
4,000 
9,974 (= ECU 3.855 m) 
ANNEX 10 
RECIPIENT COUNTRY 
ISRAEL 
JORDAN 
LEBANON 
SAR 
SYRIA 
TOTAL BODY: UNRWA 
CEREALS 
3,393 
868 
1,387 
283 
340 
6,270 MILK POWDER 
2,296 
911 
581 
278 
218 VEGETABLE OIL SUGAR 
4,284 1,221 
257 
377 
77 
105 1,513 
530 
578 
155 
148 
2,037 2,924 OTHER PRODUCTS 
1,872 
763 
573 
0 
206 
3,414 f= ECU 6.03 m) 
tø 
^o ANNEX 11 
programme 1992 situation at 30 06-1993 
EMERGENCY AID 
COUNTRY/ORG CEREALS MILK POWDER BUTTEROIL VEG. OIL SUGAR OTHER VALUE 
(TONNES) (TONNES) (TONNES) (TONNES) (TONNES) (ECUm) (ECU m) 
WFP/CAMBODIA 
BOLIVIA 
IFRf/CAMBODIA 
WFP/ETHIOPIA 
NG0A/ARIOUS 
WFPA/ARIOUS 
ICRCMOZ 
IFRC ZIMB ZAM 
UNHCR BURMA 
EL SALVADOR 
ZAMBIA 
WFP/MADAGASCAR 
NG0/WFPJŒNYA 
NGO -NIGER 
UNHCR-YEM 
UNRWA-LEB 
MOZAMBIQUE 
ICRC-SOMALIA 
ICRC-MOZ 
IFRC-MALAWI 
TOTAL 13,000 
612 
11,500 
5,000 
36,000 
28,954 
3,000 
11,000 
1,558 
15,000 
10.000 
15.000 
13500 45 
900 
126 
135 
77 
357 870 
85 
3,650 
1,708 
575 
480 
1,000 
1,000 
116 0.950 
0,030 
2.035 
1.590 
0.500 
0.075 
0.500 
0.650 
0.071 
0.530 5.117 
0,263 
3.105 
1.350 
14.752 
12.304 
0.960 
0.459 
0.214 
1.300 
0.800 
1.460 
2.970 
0.721 
0.131 
1.230 
4.050 
2.700 
4.050 
3.645 
164,124 1,640 9,484 6.931 61.581 
SUBSTITUTION AID (ECU m) 
MALI STORAGE AID (ECU m) 
1,200 UNHCR-DJIBOUTI 0.105 
ICRC - HORN OF AFRICA 0.076 
UNHCR-SIERRA LEONE 0.051 
UNHCR-GUINEA 0.099 
NGO -MOZAMBIQUE 0.107 
ECUADOR 0.029 
UNHCR/ SUDAN 0.019 
WFP/ANGOLA 0.400 
WFP/SOUTHERN AFRICA 0.291 
WFP/LESOTHO 0.179 
FAO/BOLIVIA 0.032 
NGO /ETHIOPIA 0.269 
FAO 0.355 
PERU 0.400 
UNHCR/KENYA 0.274 
TOTAL 1.200 TOTAL 2.686 
s-i ANNEX 12 
B7-5011 
COFINANCING FOR THE PURCHASE OF FOOD PRODUCIS OR SEEDS UY INI EHNATIONAL BODIES OR NON-GOVERNMENIAL.'ORGANIZATIONS 
TROGHAHHt 1W2 
SITUATION AT 31.10.93 
DECISION AMOUNT 
H/391/92 
H/2160/92 
50604 
50603 ECU 2 000 000 
ECU 1 500 000 
ECU 1 000 000 
ECU 500 000 DISTRIBUTION 
EURONAID 
EURONAID 
ICRC 
EURONAID 
TOTALS ECU 5 000 000 001 
002 
003 
004 
005 
006 
007 
008 BUDGET ECU 5 000 000 
DETAILS OF INDIVIDUAL 
REFERENCE AMOUNT 
ECU 305 420 
ECU 101 779 
ECU 749 616 
ECU 332 360 
ECU 58 852 
Cancelled 
ECU 114 993 
ECU 163 580 
009 
010 
011 
012 
013 
014 
015 
016 
001/ICRC 
017 
018 
019 
020 
021 
002/ICRC ECU 159 028 
ECU 168 956 
ECU 324 657 
ECU 16 441 
ECU 79 254 
ECU 56 892 
ECU 116 744 
ECU 93 504 
ECU 504 788 
ECU 94 517 
ECU 106 681 
ECU 470 558 
ECU 160 084 
ECU 326 084 
ECU 436 006 
ECU 4 940 794 PROJECTS 
COUNTRY 
TANZANIA 
ANGOLA 
ERITREA 
ANGOLA 
CAMBODIA 
ZIMBABWE 
CHILE 
PHILIPPINES 
ERITREA 
ETHIOPIA 
ZAIRE 
INDIA 
INDIA 
PHILIPPINES 
INDIA 
INDIA 
RUANDA 
KENYA 
INDIA 
ERITREA 
INDIA 
INDIA 
MOZAMBIQUE PRODUCT 
WHITE MAIZE 
BEANS 
SEED FOR: 
MAIZE 
BEANS 
LENTILES 
OIL 
SEED FOR: 
MAIZE 
BEANS 
POTATOES 
SEED FOR: 
RICE 
VARIOUS 
FLOUR 
SUGAR 
OIL 
MILK POWDER 
OATS 
UHEAT GROATS 
MILK POWDER 
BASED FISH TINNED 
PRODUCTS 
SUGAR 
LENTILES 
LENTILES 
MAIZE 
RICE 
MANIOC 
GROUND NUTS 
RICE 
LENTILES 
OIL 
RICE 
RICE 
RICE 
DAL 
RICE 
SEED FOR: 
CEREALS 
BEANS. 
TOOLS 
SEED FOR: 
CEREALS 
BEANS. 
TOOLS 
RICE 
LENTILES 
OIL 
MILK POWDER 
WHEAT 
BIEEET 
SUGAR 
LENTILES 
OIL 
SEED 
HOES TONNAGE 
1000 
125 
120 
60 
1200 
600 
100 
35 
300 
530 
1670 
65 
30 
18 
60 
2 
2 
8 
164 
27 
55 
11 
750 
750 
1275 
300 
300 
150 
62 
16 
5 
500 
270 
420 
130 
650 
700 
700 
157 
10 
580 
630 
300 
130 
1250 
460 
75 
16 
250 
30 
792 70000 
7920 
18000 
17839 

S~ 2 ISSN 0254-1459 
KOM(94) 552 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-94-579-DA-C 
ISBN 92-77-83076-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikatioiier 
L-2985 Luxembourg