DA Den Europæiske Unions Tidende C 322/35

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 322/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Indsigelser skal være Kommissionen i hænde inden seks måneder efter datoen for denne offentliggørelse.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»JABŁKA GRÓJECKIE«

EF-Nr.: PL-PGI-0005-0730-01.12.2008

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Jabłka grójeckie«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Polen

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Æbler af nedennævnte sorter må sælges som »jabłka grójeckie« i klassen »Extra« og klassen »I«, hvis de opfylder minimumskravene vedrørende farve, størrelse og kødets fasthed på salgstidspunktet som specificeret i nedenstående tabel. »Jabłka grójeckie« er også kendetegnet ved en aciditet, der ligger 5 % højere end gennemsnittet for den pågældende sort. Dog afhænger værdien af denne parameter af de fremherskende vejrbetingelser i løbet af vækstsæsonen.

Sort Farvning i % af overflade Størrelse for klasse Ekstra (i mm) Størrelse for klasse I (i mm) Minimal fasthed for frugtkød (kg/cm2) Alwa 55 60 55 5,5 Belle de Boskoop og mutationer heraf 38 70 65 6 Braeburn 55 70 65 6 Cortland 55 70 65 4,5 Celeste 38 70 65 5,5 Delikates 55 70 65 5 Delbarestival og mutationer heraf 38 60 55 5,5 Early Geneva 55 60 55 6 Elise 80 70 65 6 Elstar 38 60 55 4,5 Empire 80 60 55 5 Fuji 55 70 65 6 Gala og mutationer heraf 38 60 55 5,5 Gloster 55 70 65 5,5 Golden Delicious og mutationer heraf 10 70 65 5 Idared 55 70 65 5,5 Jerseymac 55 60 55 5,5 Jonagold og mutationer heraf 38 70 65 5 Jonagored og mutationer heraf 80 70 65 5 Lobo 55 70 65 4,5 Ligol 55 70 65 5,5 Mutsu 10 70 65 6 Paula Red 55 70 65 5,5 Pinova og mutationer heraf 38 70 65 5,5 Piros 38 60 55 5,5 Rubin 80 70 65 4,5 Shampion og mutationer heraf 55 70 65 4,5

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Følgende etaper af produktionen af »jabłka grójeckie« skal finde sted i det i punkt 4 afgrænsede område:

— Forberedelse af dyrkningsområdet

— Plantning

— Beskæring og formgivning

— Gødskning

— Kunstvanding

— Plantebeskyttelse

— Behandlinger til forbedring af frugtkvaliteten

— Høst

Produktionen af »Jabłka grójeckie« skal finde sted i det i punkt 4 afgrænsede område i overensstemmelse med metoden for integreret produktion (IP) af æbler eller efter GLOBALGAP-specifikationerne.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Ingen.

3.7. Særlige regler for mærkning:

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

I voivodskabet Mazowieckie:

— hele powiaten Grójecki (kommunerne: Belsk Duży, Błędów, Chynów, Goszczyn, Grójec, Jasieniec, Mogielnica, Nowe Miasto n. Pilicą, Pniewy og Warka),

— kommunen Mszczonów i powiaten Żyrardowski,

— kommunerne Tarczyn, Prażmów og Góra Kalwaria i powiaten Piaseczyński,

— kommunen Sobienie Jeziory i powiaten Otwocki,

— kommunen Wilga i powiaten Garwoliński,

— kommunerne Grabów n. Pilicą og Magnuszew i powiaten Kozienicki,

— kommunerne Stromiec, Białobrzegi og Promna i powiaten Białobrzeski,

I voivodskabet Łódzkie:

— kommunerne Biała Rawska, Sadkowice, Regnów og Cielądz i powiaten Rawski,

— kommunen Kowiesy i powiaten Skierniewicki.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

5.1.1. Naturbestemte faktorer

Dyrkningsområdet for »jabłka grójeckie« er beliggende i det centrale Polen på Warszawa-sletten og Rawa-plateauet samt i Białobrzegi-dalen og den centrale del af Wisła-dalen. Disse geografiske regioner udgør en del af den centrale og den sydlige Mazowiecki-slette.

Områderne er domineret af podsolholdig og pseudopodsolholdig jord dannet på sand, ler og marginalaflejringer af gennemsnitlig og lav bonitet, som er ideel til dyrkning af æbler. Den årlige nedbørsmængde i området er 600 mm. Vækstsæsonen er på ca. 200 dage, hvilket gør det muligt at dyrke de fleste æblesorter. Regionens milde, næsten kontinentale klima beskytter mod tab ved udplantningen — også i forbindelse med sorter, der er følsomme over for frost.

Denne region har et særligt mikroklima, der er kendetegnet ved lave nattetemperaturer (også 0 °C) i perioden op til høsten (i september og begyndelsen af oktober).

Det identificerede dyrkningsområde for »jabłka grójeckie« har en meget homogen karakter. Fra centrum for denne region, dvs. byen Grójec, til dens ydre grænser dyrkes der æbler overalt. Dyrkningsintensiteten, der i området omkring Grójec er oppe på 70 %, falder, jo længere man kommer væk fra byen, og umiddelbart uden for det afgrænsede dyrkningsområde er æbledyrkningen mere sporadisk. Derfor kendes denne region også som »Europas største frugthave«.

5.1.2. Historiske og menneskelige faktorer

Begyndelsen til »Europas største frugthave«, som området omkring Grójec kaldes, skal findes omkring den tid, hvor dronning Bona, som var kendt for sin interesse for havebrug og frugtavl, regerede. I 1545 modtog hun et stort stykke jord i Grójec-provinsen, som hun senere drog omsorg for ved at give adskillige privilegier til ejere af køkkenhaver. Derefter blev frugtavlens retlige status styrket ved kongelig anordning udstedt af dronning Bonas søn i 1578. Dette blev begyndelsen til udviklingen af frugthaver, herunder især æblehaver. I historiske værker findes der talrige referencer til udviklingen af herregårds- og bondegårdsfrugthaver i Grójec-området.

En ikke ubetydelig rolle i historien om »jabłka grójeckie« spillede også de medlemmer af gejstligheden (Roch Wójcicki af Belsk, Niedźwiedzki af Łęczeszyce, Stefan Roguski af Goszczyn og Edward Kawiński af Konary), som i det 19. århundrede var de vigtigste forkæmpere for frugtavlen i området.

I begyndelsen af det 20. århundrede oprettedes en række kommercielle frugthaver, som Jan Cieślak fra Podgórzyce var en stærk eksponent for. Cieślak gjorde meget for at forbedre kundskaberne vedrørende æbledyrkning og -lagring (i 1918 opførte han det første frugtlager i Polen).

I begyndelsen af det 20. århundrede dukkede også de første konsulenter op, hvoraf den mest kendte i denne region er Witalis Urbanowicz, der i 1909 blev berømt for sine »havens ti bud«.

I slutningen af anden verdenskrig begyndte en periode med meget dynamisk vækst inden for frugtavlen i Grójec, som er uløseligt forbundet med professor Szczepan Pieniążek. Instytut Sadownictwa i Kwiaciarstwa (instituttet for frugt- og blomsterdyrkning), der formidler den seneste viden og erfaring om æbledyrkning til de lokale frugtavlere, blev oprettet på hans initiativ. På anbefaling fra professor Pieniążek oprettede hans student, Eligiusz Gajewski, Zakład Doświadczalny Instytutu Sadownictwa i Kwiaciarstwa (forsøgsstationen ved instituttet for frugt- og blomsterdyrkning) i Nowa Wieś. Denne forsøgsstation udviklede sig til et mønsterbrug, der formidlede praktisk knowhow til frugtavlerne i Grójec.

Med tiden blev dyrkningen af »jabłka grójeckie« mere udbredt, men i 1958 fik de lokale avlere en katastrofalt dårlig høst, og dette fik viceformanden for distriktspræsidiet for nationalrådet i Grójec, Wacław Przytocki, til at organisere Dni Kwitnących Jabłoni (æbleblomstfestivalen) med det formål at fremme æbler og regionen som helhed. Til at begynde med blev festivalen hvert år afholdt et nyt sted og under talrige navne: »Dni Kwitnących Jabłoni«, »Dni Kwitnącej Jabłoni«, »Grójeckie Dni Kwitnącej Jabłoni«, »Grójeckie Dni Kwitnących Jabłoni«, »Kwitnące Jabłonie« og »Święto Kwitnących Jabłoni«, som er det navn, der nu er blevet brugt i over ti år.

5.2. Produktets egenart:

»Jabłka grójeckie« er kendetegnet ved et rødmeareal, der er 5 % større end det gennemsnitlige. Æblernes rødmen gør dem ikke blot smukke, men vidner også om et højere pigmentindhold, hovedsagelig antocyaninstoffer og carotenoider, i vævet under æbleskindet. »Jabłka grójeckie« er også kendetegnet ved en aciditet, der ligger 5 % højere end gennemsnittet for den pågældende sort. Dog afhænger værdien af denne parameter af de fremherskende vejrbetingelser i løbet af vækstsæsonen.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Forbindelsen mellem »jabłka grójeckie« og det i punkt 4 afgrænsede geografiske område beror på de specifikke kvalitetstræk beskrevet i punkt 5.2, som er resultatet af de naturlige faktorer beskrevet i punkt 5.1.1 og af æblets nedenfor beskrevne omdømme.

De unikke naturlige forhold, der hersker i dyrkningsområdet for »jabłka grójeckie«, herunder især jordbundsforholdene og det særlige mikroklima, betyder, at »jabłka grójeckie« hurtigere får farve, og at de har en rødme, der er mere intens end gennemsnittets, og at de udmærker sig ved en høj aciditet, der roses af forarbejdningsvirksomheder i hele Europa. Lave nattetemperaturer har en positiv indflydelse på de fysiologiske processer i æblet lige før høsten. Det skyldes den mindre intensive forbrændingsproces i løbet af æblernes natlige hvileperiode, hvilket bevirker, at syre-sukkerforholdet forbedres og dermed har stor betydning for den fortræffelige smag, der forbindes med »jabłka grójeckie«.

De unikke egenskaber for »jabłka grójeckie« er tæt forbundet med det område, hvor æblerne dyrkes, og er resultatet af et særligt mikroklima. Desuden forekommer der i Grójec-regionen i perioden op til høsten store temperaturfald (ned til 0 °C i september og begyndelsen af oktober). Sammenfattende kan det siges, at jordbundsforholdene og det særlige mikroklima sikrer de unikke, naturlige forhold, der gør, at »jabłka grójeckie« hurtigere får farve, og at de har en rødme, der er mere intens end gennemsnittets, samt at de udmærker sig ved en høj aciditet, der roses af forarbejdningsvirksomheder i hele Europa.

De gunstige betingelser for æbledyrkningen i Grójec-området har resulteret i et exceptionelt omdømme, der i løbet af næsten 500 år er blevet yderligere styrket. For størstedelen af indbyggerne i voivodskabet Mazowieckie og de omkringliggende voivodskaber er Grójec synonymt med æbledyrkning. Overalt i dette område er der referencer til frugtavl: i emblemet for powiaten Grójecki og for en række kommuner (Chynów, Belsk Duży, Błędów, Jasieniec, Kowiesy og Sadkowice), hvori der optræder æbler; i stednavne såsom Sadków og Sadkowice (»sad« er det polske ord for frugthave); i et relief på Havekunstens Hus i Grójec, som handler om æbleplukning; på den uhyre populære årlige æbleblomstfestival og ved den nationale frugthavekonference, der afholdes hvert år i Grójec, samt i mange navne på bydele, f.eks. bebyggelsen Zielony Sad (»Den grønne frugthave«).

Flere århundreders dyrkningstraditioner har gjort det muligt for de lokale frugtavlere at beherske — næsten til perfektion — kunsten af drage omsorg for æbletræer. Også det lokale erhvervsliv er primært rettet mod aktiviteterne i frugtdyrkningssektoren: fabrikker til frugtforarbejdning, handelsvirksomheder, producentgrupper, forhandlere af haveredskaber, maskinproducenter, osv.

I Grójec-området er der nu intensivt dyrkede minihaver, der tegner sig for næsten 40 % af den nationale æbleproduktion; dyrkningsintensiviteten i nogle kommuner er næsten 70 %.

Produktets gode renommé, der skyldes områdets klima og den lange tradition for æbledyrkning, blev bekræftet af resultaterne af et rundspørge blandt forbrugere i hele landet, der blev gennemført i september 2008. Resultaterne af undersøgelsen viste, hvor stærkt Grójec-området associeres med frugtavl, herunder især æbledyrkning. I 27,7 % af besvarelserne blev Grójec-området associeret med frugtavl. 19 % af polakkerne associerer Grójec-området med æbledyrkning. I de voivodskaber, der omgiver voivodskabet Mazowieckie, er den procentvise andel af besvarelserne, hvori Grójec associeres med æbler, endnu højere: 32 % i voivodskabet Łódzkie og 36 % i voivodskabet Świętokrzyskie.

Det renommé, »jabłka grójeckie« har, understreges af også af artikler i pressen i relation til produktet. Eksempler: »Co czwarte jabłko z Grójca« (»Hvert fjerde æble kommer fra Grójec«, 1991), »Z Grójca do Szwecji« (»Fra Grójec til Sverige«, 1992), »Jabłko ekologiczne« (»Det økologiske æble«, 1993), »Eurojabłka z Grójeckiego« (»Euro-æbler fra Grójec«, 1995), »Sady po klęsce« (»Frugthaverne efter katastrofen«, 2000), »Jabłkowe centrum Europy?« (»Europas æblecentrum?«, 2001), »Grójeckie jabłka najlepsze« (»Æblerne fra Grójec er bedst«, 2007).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.