ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
54.

mener, at alle sektorer bør bidrage til opnåelsen af Unionens klimamål, og understreger i denne forbindelse, at det er vigtigt, at Kommissionen udvikler sektorspecifikke strategier, der fastsætter, hvilke foranstaltninger der skal til for at nå disse mål og sikre politikkohærens; opfordrer indtrængende til hurtigt at udfase fossile brændstoffer og fokusere på behovet for at oprette et yderst effektivt og klimaneutralt energisystem til globalt konkurrencedygtige priser for industrien; fremhæver den rolle, som rene, bæredygtige og økonomisk overkommelige energi- og råstoffer spiller i omstillingen til yderst energieffektive og klimaneutrale økonomier; understreger nødvendigheden af at sikre, at brugen af energikilder såsom naturgas kun er af midlertidig art i betragtning af målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; understreger, at en yderligere integration af EU's energimarked vil spille en vigtig rolle med hensyn til at øge prisoverkommeligheden og energiforsyningssikkerheden; understreger i denne forbindelse behovet for at fremskynde udviklingen og integrationen af vedvarende energi i energimikset og fremme udbredelsen af brintproduktion baseret på vedvarende energikilder som en potentiel banebrydende teknologi for sektorer, hvor det er vanskelige at reducere emissionerne; glæder sig over lanceringen af en alliance for ren brint og en alliance for lavkulstofindustrier; understreger, at der er behov for at fremskynde forskning i produktion af brint i stor skala og grøn brændstofproduktion samt dekarboniseringsteknologier som f.eks. infrastruktur til opsamling og lagring af CO 2 i industrielle processer, bioenergianlæg og produktionsanlæg af hensyn til energiomstillingen, samtidig med at man undersøger den potentielle brug af geotermisk energi; gentager, at dette kræver omfattende adgang til infrastrukturer for ren energi og støtteinfrastrukturer til en overkommelig pris svarende til de energiintensive industriers dekarboniseringsbehov;
33.

fremhæver de mulige farer for de grundlæggende frihedsrettigheder og sikkerheden i forbindelse med anvendelsen af nye teknologier, navnlig systemer med kunstig intelligens, herunder risici vedrørende retten til beskyttelse af personoplysninger og privatlivets fred, bioetiske problemer i forbindelse med anvendelsen af kunstig intelligens inden for sundhedspleje, mulig direkte og indirekte forskelsbehandling samt bias, mulig forværring af fordomme og marginalisering og spredning af desinformation; påpeger, at bias i datasæt og i udformningen og driften af disse systemer kan føre til partiske output, navnlig når de anvendes af retshåndhævende myndigheder, hvilket kan føre til, at disse systemer gengiver eksisterende samfundsmæssige, personlige og andre bias, og kan føre til forskelsbehandling på grundlag af sociale og økonomiske forhold, etnisk oprindelse, race, seksuel orientering, køn, handicap eller andre faktorer; understreger, at der er behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at privatlivets fred og personoplysninger beskyttes i lyset af udviklingen inden for nye teknologier, og understreger, at der skal tages højde for enhver indvirkning på de grundlæggende rettigheder; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at afhjælpe den voksende »digitale kløft«, navnlig inden for offentlig forvaltning og tjenesteydelser; understreger, at ældre mennesker sammen med mennesker fra en ugunstig socioøkonomisk baggrund er nogle af de grupper, der er mest påvirkede af den »digitale kløft«; understreger, at tilgangen til kunstig intelligens bør være »menneskecentreret« og sikre, at menneskelige værdier står i centrum for, hvordan systemer med kunstig intelligens udvikles, indføres, anvendes og overvåges, ved at sikre respekten for grundlæggende rettigheder som fastsat i traktaterne og chartret; opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag til lovgivning om en koordineret europæisk tilgang til kunstig intelligens, der er baseret på de etiske retningslinjer for pålidelig kunstig intelligens, som Kommissionens ekspertgruppe på højt plan om kunstig intelligens (AI HLEG) har udarbejdet;
3.

er af den opfattelse, at beslutningen om at forlænge godkendelsesperioden for chlorotoluron ikke er i overensstemmelse med sikkerhedskriterierne i forordning (EF) nr. 1107/2009, og at den hverken er baseret på dokumentation for, at dette stof kan anvendes sikkert, eller på et dokumenteret akut behov for det aktive stof chlorotoluron til fødevareproduktion i Unionen;
46.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres indsats for at styrke uddannelsespolitikker, der fremmer medie- og IT-kendskab, sætter borgerne i stand til at tænke kritisk og hjælper dem med at identificere desinformation; fremhæver i denne forbindelse, at bevarelse af den redaktionelle uafhængighed inden for centrale og lokale medieforetagender og udvikling af mediekendskabsprojekter er afgørende elementer til at opbygge robusthed, øge bevidstheden og styrke uddannelsen med hensyn til effektiv bekæmpelse af propaganda, desinformation og manipulationer; anser løbende undervisning i mediekendskab og en indsats på tværs af alle aldersgrupper for at være af yderste vigtighed i forhold til at øge samfundets robusthed over for sådanne trusler i det digitale rum; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at arbejde tæt sammen med medlemsstaterne og civilsamfundets organisationer om at udvikle læseplaner for information, medier og datafærdigheder; understreger, at mediekendskab er en stadig vigtigere og afgørende færdighed for borgerne; peger på, at det for at nå et bredere publikum og så mange aldersgrupper som muligt er vigtigt at opskalere mediekendskabsinitiativerne gennem sociale medier, herunder gennem effektive mediekendskabsstrategier for ældre og de mest sårbare grupper; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme programmer og politikker, som sigter mod at fremme medie- og nyhedskendskab for journalister og medieaktører og mod at udvikle en kritisk og bevidst holdning til brugen af IKT som f.eks. oplysningskampagner om rettigheder og mulige risici i den digitale verden; understreger behovet for at udvikle en omfattende EU-strategi for mediekendskab og opfordrer Kommissionen til at intensivere bestræbelserne i denne forbindelse; understreger civilsamfundsorganisationernes centrale rolle med hensyn til at fremme mediekendskabet og hjælpe med at forebygge spredning af hadefuld tale; minder om, at programmer, der anses for at anvende effektive strategier til bekæmpelse af hadforbrydelser og hadefuld tale, fokuserer på samarbejde, kommunikation, konfliktløsning, problemløsning, mægling og bevidsthed om fordomme;
27.

bemærker, at onlineplatforme som f.eks. onlinemarkedspladser ganske vist har været til gavn for både forhandlere og forbrugere ved at forbedre udvalget og nedbringe priserne, men at der samtidig er et stigende antal sælgere — især fra tredjelande — der udbyder usikre eller ulovlige produkter på det indre marked; opfordrer derfor indtrængende onlinemarkedspladser til at reagere så hurtigt som muligt på meddelelser fra Rapex og til at samarbejde effektivt og proaktivt med medlemsstaternes kompetente myndigheder ved straks at trække usikre produkter tilbage og træffe foranstaltninger til at sætte en stopper for, at de dukker op igen; anmoder Kommissionen om at indføre forpligtelser, ifølge hvilke onlinemarkedspladser skal reagere effektivt over for usikre produkter, herunder ved at oplyse forbrugerne, hvis de har købt et usikkert produkt eller et produkt, der på anden vis ikke overholder gældende regler; tilskynder onlinemarkedspladser til, når de kontaktes af forbrugerorganisationer, at udsende en advarsel om et usikkert produkt og til at samarbejde med dem for at vurdere den potentielle risiko;
53.

bemærker, at den aktuelle covid-19-pandemi har haft en negativ indvirkning på de eksisterende missioner under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) og navnlig EU's uddannelsesmissioner på steder som Mali, Somalia og Den Centralafrikanske Republik; minder om, at en europæisk tilstedeværelse og et troværdigt engagement er afgørende for at afbøde de humanitære og socioøkonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien; opfordrer til at styrke missioner, som har til opgave at forebygge eller afbøde konflikter, navnlig i EU's umiddelbare nærområde, for at bidrage til at stabilisere allerede skrøbelige situationer og forhindre, at konflikter og vold blusser op igen på grund af yderligere spændinger forårsaget af covid-19; opfordrer medlemsstaterne til at stille mere civilt og militært personel til rådighed for sådanne missioner og operationer og opfordrer desuden i denne forbindelse til en hurtig vedtagelse af den europæiske fredsfacilitet; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at arbejde på FSFP-missioners og -operationers modstandsdygtighed og bæredygtighed under kriser som covid-19-pandemien; insisterer på vigtigheden af at opretholde FSFP-missioners og -operationers kontinuitet under sådanne omstændigheder; opfordrer til, at der foretages en fuldstændig gennemgang af covid-19-epidemiens indvirkning på beredskabet, paratheden, styrkeopbygningen, personellets sikkerhed og kontinuiteten i forbindelse med FSFP-operationer og -missioner;
25.

opfordrer til, at der gøres fremskridt med forhandlingerne om et instrument for internationale offentlige udbud for at sikre en mere håndfast anvendelse af gensidighed i EU-virksomheders adgang til markeder for internationale offentlige udbud, samtidig med at man fastholder muligheden for at anvende offentlige udbud som et værktøj til at sikre en vellykket klimaomstilling, navnlig i udviklingslande, gennem en fornyet multilateral tilgang; glæder sig over hvidbogen om udenlandske subsidier, som er et nødvendigt supplerende redskab til handelsbeskyttelsesforanstaltninger, og ser frem til et lovgivningsforslag fra Kommissionen i januar 2021 med henblik på at beskytte EU's virksomheder mod forvridninger på både det indre marked og globale markeder og samtidig understrege betydningen af fri og loyal konkurrence; opfordrer endvidere alle medlemsstater til at anvende alle tilgængelige redskaber, herunder forordning (EU) 2019/452 om et regelsæt for screening af udenlandske direkte investeringer i Unionen, til at vurdere, om potentielle investeringer og erhvervelser udgør trusler mod sikkerheden af kritisk infrastruktur i EU, navnlig i strategiske sektorer som sundhedspleje, offentlig forsyning, mobilitet og informations- og kommunikationsteknologi, for at undgå unødig og skadelig økonomisk afhængighed;
J.

der henviser til, at lokale rettighedsgrupper anslår, at mindst 200 personer blev udsat for vilkårlig anholdelse mellem marts og juni 2020 for at give udtryk for deres holdning eller for påstået støtte til Hirak-bevægelsen; der henviser til, at den nationale komité for frigivelse af tilbageholdte (CNLD) har dokumenteret, at der pr. 17. november 2019 tilbageholdes mindst 91 samvittighedsfanger, hvilket er en stigning fra 44 i slutningen af august, og at en række af dem er varetægtsfængslet på ubestemt tid; der henviser til, at risikoen for et udbrud af covid-19 i fængslerne udgør en yderligere trussel for dem, der tilbageholdes for at give udtryk for deres politiske holdninger; der henviser til, at FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på baggrund af covid-19-pandemien den 25. marts 2020 opfordrede til løsladelse af politiske fanger og af dem, der tilbageholdes for at give udtryk for kritiske synspunkter;
F.

der henviser til, at Komitéen for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder (CEDAW) og FN's Komité for Rettigheder for Personer med Handicap i august 2018 ligeledes udsendte en fælles erklæring, hvori det understreges, at adgang til sikker og lovlig abort og dertil knyttede tjenester og oplysning er væsentlige aspekter af kvinders reproduktive sundhed, og hvori landene indtrængende opfordres til at sætte en stopper for begrænsningerne af kvinders og pigers SRSR, da de truer deres sundhed og liv; der henviser til, at adgang til abort udgør en menneskeret, mens forsinkelse og afvisning heraf udgør former for kønsbaseret vold og kan udgøre tortur og/eller grusom, umenneskelig og nedværdigende behandling; der henviser til, at SRSR er mål under FN's verdensmål for bæredygtig udvikling 3, og at kønsbaseret vold og skadelig praksis er mål under verdensmål for bæredygtig udvikling 5;
24.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at øge bistanden til det hviderussiske civilsamfund og øge EU's engagement i og støtte til uafhængige civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og uafhængige journalister, navnlig dem, der tilbageholdes, ved at overvåge deres retssager; anmoder Kommissionen om hurtigst muligt at oprette et stipendieprogram for studerende, der er blevet bortvist fra hviderussiske universiteter på grund af deres prodemokratiske synspunkter, anmoder Kommissionen om at iværksætte et målrettet EU-bistandsprogram for at hjælpe ofre for politisk undertrykkelse og politivold;
9.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at spille en mere aktiv rolle i at bringe forhandlingerne i FN-regi frem til en vellykket afslutning, herunder ved at udnævne en repræsentant til FN's mæglingsbestræbelser og koordinere deres indsats med Europa-Parlamentet for at overbevise Tyrkiet om at indstille sine ulovlige aktiviteter i Varosha;
18.

insisterer på, at alle europæiske vælgere bør have mulighed for at stemme på deres foretrukne kandidat til posten som formand for Kommissionen; fastholder derfor, at spidskandidaterne bør have mulighed for at opstille som officielle kandidater ved det næste valg i alle medlemsstaterne, idet de indstilles af et europæisk politisk parti og opstiller for et fælles europæisk valgprogram; understreger, at valget af formand for Kommissionen under hensyntagen til EU's forholdstalsvalgsystem bør afhænge af hans eller hendes evne til at opnå støtte fra et flertal af medlemmerne af Europa-Parlamentet;
2.

minder om, at adgang til en bolig er en grundlæggende menneskerettighed for alle mennesker, og opfordrer EU og medlemsstaterne til at gøre en ende på hjemløshed i Unionen inden 2030 og til at fastsætte dette som et mål på EU-plan; opfordrer Kommissionen til at gøre en større indsats for at støtte medlemsstaterne i at reducere og udrydde hjemløshed som en prioritet i forbindelse med handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder og i overensstemmelse med FN's verdensmål for bæredygtig udvikling;
59.

gentager sin anmodning til Rådet og medlemsstaterne om at fastsætte en klar tidsplan for at nå målet om at øge ODA-budgettet til 0,7 % af BNI, herunder den internationale forpligtelse til at afsætte 0,15-0,2 % af BNI til officiel udviklingsbistand til de mindst udviklede lande, og til Kommissionen om at forelægge en konkret handlingsplan for, hvordan yderligere ressourcer vil blive anvendt til at nå verdensmålene; understreger, at bistandens effektivitet ikke kan træde i stedet for passende støttebeløb, og at det er af stor betydning, at målet på 0,7 % for officiel udviklingsbistand opretholdes eller overstiges; gentager, at EU-budgettet bør yde et betydeligt bidrag til at øge EU's samlede officielle udviklingsbistand;
R.

der henviser til, at kampene har forårsaget tusindvis af dødsfald og kvæstelser på begge sider, og at der er sket alvorlige menneskerettighedskrænkelser og krænkelser af den humanitære folkeret; der henviser til, at mere end 500 flygtninge ifølge UNHCR pr. 22. november 2020 var flygtet fra konflikten og passeret grænsen til Sudan; der henviser til, at FN advarede om en »omfattende humanitær krise«, og at FN's agenturer planlægger en eventuel tilstrømning af 200 000 flygtninge over en periode på seks måneder; der henviser til, at kampene også forårsager intern fordrivelse af befolkningen; der henviser til, at UNHCR allerede har anmodet konfliktens to parter om at åbne korridorer for at give folk mulighed for at forlade området og for at levere forsyninger på samme tid; der henviser til, at internationale humanitære organisationer på stedet er dårligt rustede og står over for en mangel på forsyninger, der er nødvendige for at behandle nyankomne flygtninge og ofre for vold; der henviser til, at FN's agenturer søger 50 mio. USD i øjeblikkelig finansiering, som vil gå til fødevareforsyning og oprettelse af nye lejre; der henviser til, at Europa-Kommissionen i første omgang mobiliserer 4 mio. EUR i nødhjælp for at hjælpe de fordrevne, der ankommer til Sudan;
59.

opfordrer Kommissionen til at fremlægge og forpligte sig på en køreplan for reduktion af administrative byrder, herunder en tidsplan for foranstaltninger og midtvejskontrol, og for gennemførelsen af SMV-strategien, der skal forelægges under en årlig plenardebat om »tilstanden for Unionens SMV'er«; påpeger, at mange europæiske virksomheder efter WHO's pandemivarsel og gennemførelsen af foranstaltninger, der havde til formål at dæmme op for spredningen af covid-19, blev tvunget til at standse eller skrue ned for produktionen på grund af handelsrestriktioner, afbrydelser i forsyningskæden og mangel på råvarer og komponenter fra tredjelande, hvilket endnu en gang viser behovet for, at den europæiske industri opnår strategisk autonomi, mindsker sin afhængighed af tredjelande, og sørger for, at centrale dele af de strategiske værdikæder, herunder i fremstillingsindustrien, er bedre placeret inden for Unionens grænser; opfordrer endvidere Kommissionen til at sikre, at virksomheder, der leverer medicinsk udstyr, ikke igen står over for de samme vanskeligheder som dem, der opstod på det indre marked, og til at tage ved lære af de problemer, der opstod i de tidlige faser af covid-19-krisen;
47.

glæder sig over forslaget om at øge fleksibiliteten i programmerne for erhvervsrettet uddannelse, anvende mikroeksamensbeviser og skabe større gennemtrængelighed i forhold til andre uddannelsessektorer, da denne øgede fleksibilitet gør det muligt at tilpasse programmerne for erhvervsrettet uddannelse til individuelle behov, samtidig med at de fulde kvalifikationer respekteres; bemærker, at dette initiativ også giver mulighed for overførsel af anerkendelse og akkumulering af læringsresultater; glæder sig i denne forbindelse over idéen om europæiske kerneprofiler inden for erhvervsrettet uddannelse og integreringen i Europass-platformen, herunder i fremtidige individuelle læringskonti, som bør tjene til at lette anerkendelsen af kvalifikationer og mobiliteten; understreger, at læseplanerne skal skabe grundlaget for, at folk kan skifte mellem akademiske og erhvervsrettede ruter, herunder de kompetencer, de opnår; understreger, at kvalifikationsstrukturen skal muliggøre sammenlignelighed; understreger, at læseplanerne også skal sikre den enkeltes fremtidige beskæftigelsesegnethed ved at forudsige færdighedsbehovene på mellemlang til lang sigt; opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til yderligere modulisering af de erhvervsrettede uddannelser med henblik på at bygge flere broer mellem uddannelsessystemerne; understreger betydningen af ECVET-systemet, som har givet bedre anerkendelse af læringsresultater, der er opnået i mobilitetsperioder; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at udvikle ECTS-meritpointsystemet for erhvervsrettet uddannelse; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at programmerne for erhvervsrettet uddannelse kan skabe højere kvalifikationsniveauer;
O.

der henviser til, at covid-19-krisen i betydelig grad har forværret visse forbrydelser, såsom onlineproduktion og -distribution af materiale, der viser seksuelt misbrug af børn, og at det i rapporter anslås, at denne type materiale er forøget med 25 % i nogle medlemsstater; der henviser til, at mellem 70 % og 85 % af børn, der var været udsat for overgreb, kender personen, der har begået overgrebet, og at det overvældende flertal af dem er ofre for personer, de har tillid til; der henviser til, at indberetninger om vold i hjemmet, navnlig mod kvinder og børn, er steget betydeligt i denne periode; der henviser til, at pandemien har vist sig at have en væsentlig indvirkning på situationen med hensyn til alvorlig og organiseret kriminalitet og terrorisme overalt i Europa på områder såsom cyberkriminalitet, forfalskning af varer, svindel og organiseret berigelseskriminalitet (20); der henviser til, at krisen forårsager forsinkelser og hindringer for adgangen til domstolsprøvelse, bistand og støtte og forværrer forholdene i fængslerne; der henviser til, at krisen har forværret situationen for migranter og gjort dem mere sårbare over for kriminelles misbrug, og har betydet, at smuglerruterne er blevet flyttet;
F.

der henviser til, at kønsbestemt vold i alle dens former udgør forskelsbehandling og en krænkelse af menneskerettighederne, der er rodfæstet i ulighed mellem kønnene, som den bidrager til at fastholde og styrke; der henviser til, at kønsbaseret vold er en af de største hindringer for at opnå ligestilling mellem kønnene; der henviser til, at en undersøgelse fra 2014 foretaget af Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (FRA) viste, at en ud af tre kvinder har været udsat for fysisk eller seksuel vold siden det fyldte 15. år, at 55 % af alle kvinder har været udsat for en eller flere former for seksuel chikane, og at der i gennemsnit dør en kvinde som følge af vold i hjemmet med to og et halv døgns mellemrum; der henviser til, at et liv uden vold er en forudsætning for lighed; der henviser til, at der hvert år begås omkring 3 500 kvindedrab i EU i forbindelse med vold i hjemmet (6); der henviser til, at kønsopdelte og kønssensitive data af sammenlignelig art er afgørende for at afspejle det fulde omfang af kønsbaseret vold, gøre uligheder synlige og skabe målrettede politikker; der henviser til, at der stadig mangler kønsopdelte og kønssensitive data på forskellige områder af EU's og medlemsstaternes politikker;
11.

bifalder oprettelsen af Fonden for Retfærdig Omstilling; understreger, at en bred social accept af miljøbeskyttelse og klimaforanstaltninger er afgørende for deres effektive gennemførelse; opfordrer medlemsstaterne til effektivt at inddrage arbejdsmarkedets parter, regionale og lokale myndigheder samt civilsamfundet i udarbejdelsen af territoriale planer for retfærdig omstilling; minder om, at klimaændringer og de efterfølgende strukturændringer allerede har haft alvorlige konsekvenser for mange europæiske regioner og deres befolkninger; understreger, at skabelsen af grønne og anstændige job er afgørende for at opnå et inklusivt og afbalanceret arbejdsmarked, der kan ledsage den rimelige og retfærdige omstilling til en vedvarende energibaseret, meget ressource- og energieffektiv, cirkulær og CO 2 -neutral økonomi og sikre, at ingen bliver ladt i stikken; insisterer på at øge det beløb, som Kommissionen foreslog i maj 2020 til Fonden for Retfærdig Omstilling i sit ændrede forslag; opfordrer til, at fonden kommer til at råde over tilstrækkelige finansielle midler til at støtte regioner under omstilling og sikre, at der skabes nye kvalitetsjob, og at social samhørighed er det ledende princip for at yde støtte under fonden; understreger, at den reviderede Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er afgørende for at støtte sociale planer for arbejdstagere, der rammes af omstruktureringer, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at nå til enighed om et betydeligt øget budget for dette instrument som en del af den bredere, europæiske, finansielle støtte til retfærdig omstilling; opfordrer til en bæredygtig og ambitiøs anvendelse af de midler, der er til rådighed, for at støtte de mest sårbare regioner, der halter bagefter, ved at anvende overgangsforanstaltninger, hvor det er nødvendigt; minder om betydningen af, at støtteberettigede projekter er i overensstemmelse med målet om klimaneutralitet i 2050 og de mellemliggende skridt inden 2030 samt den europæiske søjle for sociale rettigheder;