EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 13.12.2022 COM(2022) 745 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om den femte statusrapport om gennemførelsen af strategien for EU’s sikkerhedsunion



1. INDLEDNING I juli 2020 vedtog Kommissionen den omfattende strategi for EU's sikkerhedsunion. Siden da har trusselsmiljøet udviklet sig meget betydeligt. Covid-19-krisen har forstærket visse sårbarheder, navnlig med aktiviteter, der er flyttet online. Cybersikkerhedsangrebene er fortsat med at vokse og sprede sig til nye former for angreb. Konsekvenserne af Ruslands angrebskrig mod Ukraine har været mærkbare for EU's indre sikkerhed med en øget risiko for menneskehandel, truslen om kemiske og nukleare hændelser og skydevåben i ulovligt omløb. Det har også fremmet brugen af udenlandsk manipulation af oplysninger og indblanding. Den nylige sabotage af Nord Stream-rørledningerne har understreget, at vigtige sektorer såsom energi, digital infrastruktur, transport og rummet er afhængige af modstandsdygtig kritisk infrastruktur. Det har igen vist, hvordan både den fysiske og den digitale sikkerhed hænger tæt sammen og begge skal beskyttes. Denne statusrapport om sikkerhedsunionen har til formål at give et "midtvejs"-overblik over gennemførelsen af strategien og fremhæve, hvad der er opnået, og hvad der stadig skal gøres, inden udløbet af denne Kommissions mandat. Siden juli 2020 har EU gjort store fremskridt i retning af at fuldføre foranstaltningerne på de centrale områder, der er omfattet af strategiens fire søjler. Denne rapport viser, at langt størstedelen af de foranstaltninger, der er specificeret i strategien, er blevet behandlet. Der skal dog stadig gøres en indsats for at opnå den fulde virkning af strategien for sikkerhedsunionen for borgerne — navnlig Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse af udestående lovgivningsforslag og medlemsstaternes gennemførelse af vedtaget lovgivning. Målene for sikkerhedsunionen kan også bedst sikres gennem et tæt samarbejde med tilknyttede EU-initiativer på områder som energisikkerhed, den europæiske sundhedsunion og handlingsplanen for europæisk demokrati. Kommissionens fortsatte bidrag omfatter tre forslag, der er vedtaget sammen med denne rapport, nemlig ulovlig handel med kulturgoder, de vigtigste efterretninger i forhåndsinformation om passagerer samt et forslag til bekæmpelse af menneskehandel. 2. BESKYTTELSE AF FYSISK OG DIGITAL INFRASTRUKTUR MOD FYSISKE ANGREB, CYBERANGREB OG HYBRIDE ANGREB Beskyttelse af kritisk infrastruktur i EU mod fysiske og digitale angreb Selv inden de seneste angreb på kritisk infrastruktur opbyggede EU sin modstandsdygtighed gennem to indbyrdes forbundne initiativer: det reviderede direktiv om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen (netinfrastrukturens sikkerhed — "NIS 2-direktivet") og et nyt direktiv om kritiske enheders modstandsdygtighed ("CER-direktivet"). Sammen tager denne ramme fat på nuværende og fremtidige risici online og offline, lige fra cyberangreb til naturkatastrofer. Disse direktiver er blevet vedtaget af medlovgiverne og vil træde i kraft i de kommende uger. NIS 2-direktivet vil øge dækningen for mellemstore og store enheder i en række nøglesektorer. Det styrker sikkerhedskravene, herunder til håndtering af hændelser og krisestyring, forsyningskædesikkerhed, håndtering og offentliggørelse af sårbarheder, cybersikkerhedstest og effektiv brug af kryptering. Det strømliner også indberetningsforpligtelserne, indfører strengere tilsynsforanstaltninger og har til formål at harmonisere sanktionsordningerne på tværs af medlemsstaterne. CER-direktivet omfatter kritiske enheders fysiske modstandsdygtighed over for både menneskeskabte og naturbetingede farer. Direktivet, der dækker 11 sektorer, er et vigtigt skridt i retning af at forbedre evnen hos kritiske enheder, som leverer væsentlige tjenester, til at forebygge, beskytte mod, reagere på, modstå, afbøde, absorbere, tilpasse og genoprette efter en hændelse. I den finansielle sektor er retsakten om digital operationel modstandsdygtighed (DORA) også blevet vedtaget som en del af pakken om digital finans. Når DORA er gennemført, vil den styrke den digitale operationelle modstandsdygtighed i EU's enheder i den finansielle sektor ved at strømline og opgradere de eksisterende regler og indføre nye krav, hvor det er nødvendigt. For yderligere at øge beskyttelsen af kritisk infrastruktur mod omfattende cyberangreb udvikler Kommissionen, den højtstående repræsentant og NIS-samarbejdsgruppen risikoscenarier med fokus på cybersikkerhed inden for energi, telekommunikation, transportsektoren og rummet. Der arbejdes også på foranstaltninger til forbedring af det kollektive beskyttelsesniveau og cyberrobusthed i rumsystemer og -tjenester. Målrettede cybersikkerhedsrisikovurderinger for kommunikationsinfrastruktur og -netværk i EU (herunder fast og mobil infrastruktur, satellit, undersøiske kabler og internetrouting) er også i gang. Kommissionen har også iværksat et scenarieopbyggende initiativ, der omfatter naturkatastrofer i forbindelse med sikkerhedsrelaterede trusler såsom cyberangreb eller terrorisme, for at forbedre katastrofeforebyggelse, -beredskab og -indsats. Sabotagen af Nord Stream-gasrørledningerne og andre nylige hændelser understregede truslen mod EU's kritiske infrastruktur og det presserende behov for handling. Rammen for CER-direktivet og NIS 2-direktivet er derfor ved at blive udstukket for at fremskynde indsatsen for at styrke kritisk infrastrukturs modstandsdygtighed og øge beredskabet og indsatsen i nøglesektorer. Dette samles i en henstilling fra Rådet, som vil gøre det muligt at fremskynde den effektive gennemførelse af direktiverne. Den indeholder en fælles tilgang til gennemførelse af stresstest af enheder, der driver kritisk infrastruktur, begyndende i energisektoren, med udgangspunkt i vedtagne fælles principper. Arbejdet med stresstest indledes straks, så disse kan afsluttes inden udgangen af 2023, og der skal ses nærmere på fremskridt i april 2023. En plan, der skal udarbejdes af Kommissionen i samarbejde med Rådet, og som bygger på støtte og bidrag fra relevante EU-agenturer, vil bidrage til at sikre en koordineret reaktion på EU-plan på væsentlige forstyrrelser af kritisk infrastruktur. I energisektoren arbejder Kommissionen på netregler om cybersikkerhed for grænseoverskridende elektricitetsstrømme, herunder regler om risikovurderinger, fælles minimumskrav, planlægning, overvågning, rapportering og krisestyring, som vil være i fuld overensstemmelse med NIS 2-rammen. Som reaktion på Ruslands aggression mod Ukraine blev Ukraines og Republikken Moldovas elnet synkroniseret med det kontinentaleuropæiske net i marts 2022, hvilket supplerede risikobegrænsende foranstaltninger, herunder vedrørende cybersikkerhed. I transportsektoren samarbejder Kommissionen med medlemsstaterne, Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og EU's Efterretnings- og Situationscenter (EU INTCEN) om regelmæssigt at vurdere trussels- og risikoniveauet for EU's civile luftfart fra konfliktområder. EU's varslingssystem for konfliktområder betegnes som bedste praksis på internationalt plan. Foranstaltningerne omfatter relancering af en arbejdsgang for vurdering af luftfragtrisici, en første risikovurdering på EU-plan for at vurdere trusler mod passagerskibe og en omfattende kortlægning af luftfartssikkerhedsrisici for at ajourføre vurderingen af trusler mod den civile luftfart. Kritisk maritim infrastruktur er også genstand for særlig opmærksomhed. Den fælles ramme for informationsudveksling på det maritime område er i øjeblikket ved at blive udviklet og vil være fuldt operationel inden udgangen af 2023, hvor havovervågningsmyndighederne på frivillig basis sammenkobles med henblik på udveksling af oplysninger i næsten realtid. Det europæiske forum for kystvagtfunktioner har også styrket sin kapacitet til at beskytte sig mod cyberangreb. Flere forskningsprojekter under Horisont Europa har også til formål at gøre vores digitale infrastruktur sikrere og opbygge kapacitet til at forebygge og afbøde cyberangreb. Styrkelse af EU's cybersikkerhed Den 16. december 2020 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant en ny EU-strategi for cybersikkerhed for det digitale årti for at styrke Europas kollektive modstandsdygtighed over for cybertrusler og sikre, at borgere og virksomheder drager fordel af pålidelige og troværdige tjenester og digitale værktøjer. Strategien er næsten gennemført fuldt ud. I henhold til NIS 2-direktivet skal der oprettes et europæisk netværk af forbindelsesorganisationer for cyberkriser (EU-CyCLONe) for at støtte den koordinerede håndtering af væsentlige cybersikkerhedshændelser og -kriser på operationelt plan. Dette vil sikre en regelmæssig udveksling af relevante oplysninger mellem medlemsstaterne og EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer. Kommissionen er i færd med at udvikle et cybersikkerhedssituations- og analysecenter for at styrke sin interne kapacitet. Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne, bl.a. ved at følge op på sin henstilling om en fælles cyberenhed for at sikre en EU-koordineret reaktion på store cyberhændelser. Kommissionen og den højtstående repræsentant er også aktivt involveret i cyberøvelser i 2022, der afholdes sammen med medlemsstaterne. Netværk og computersystemer kræver konstant overvågning og analyse for at opdage indtrængen og uregelmæssigheder i realtid. Kommissionen har foreslået at opbygge et netværk af sikkerhedsoperationscentre (SOC'er) i hele EU for at overvåge kommunikationsnet og identificere mistænkelige begivenheder. Ved at opskalere eksisterende SOC'er, oprette nye centre og forbinde SOC'er på tværs af flere medlemsstater vil den kollektive detektionskapacitet blive styrket. Disse kan også trække på den seneste kunstige intelligens (AI) og dataanalyse, beskytte civile kommunikationsnet og fremskynde opdagelsen af cyberangreb. For at styrke beredskabet og reaktionen på større cyberhændelser har Kommissionen også oprettet et kortsigtet program til støtte for medlemsstaterne gennem yderligere finansiering til ENISA, herunder penetrationstest af kritiske enheder med henblik på at identificere sårbarheder. Dette kan også hjælpe medlemsstaterne med at sikre en indsats, der ydes af ENISA med støtte fra pålidelige private udbydere af cybersikkerhedstjenester, efter en større hændelse, der påvirker kritiske enheder. Det næste skridt vil være at sikre, at medlemsstaterne udnytter disse muligheder fuldt ud. Både hardware- og softwareprodukter udsættes i stigende grad for cyberangreb. Cyberangreb vokser i antal og kompleksitet, og udnyttelsen af softwaresårbarheder er den vigtigste vektor. To tredjedele af alle hændelser, der indberettes under NIS, omfatter udnyttelse af softwaresårbarheder. Indvirkningen på borgere, infrastruktur eller virksomheder er også stigende. To tredjedele af alle hændelser, der indberettes under NIS, omfatter udnyttelse af softwaresårbarheder. I september 2022 foreslog Kommissionen retsakten om cyberrobusthed for at mindske sårbarhederne i produkter med digitale elementer og sikre, at patches og afbødende foranstaltninger hurtigt gøres tilgængelige. I retsakten foreslås det, at produkter med digitale elementer (hardware og software) kun bør komme ind på markedet, hvis de opfylder specifikke væsentlige cybersikkerhedskrav. Producenter og udviklere vil være forpligtet til at sikre deres produkters cybersikkerhed i fem år og til at være gennemsigtige over for forbrugerne med hensyn til cybersikkerhed. Dette vil yde et væsentligt bidrag til sikkerheden i forsyningskæden .

Certificering spiller en afgørende rolle med hensyn til at øge tilliden til og sikkerheden i vigtige produkter og tjenester til den digitale verden. Med forordningen om cybersikkerhed oprettes den europæiske ramme for cybersikkerhedscertificering, inden for hvilken Kommissionen kan anmode ENISA om at udvikle certificeringsordninger. Der er udviklet en fælles europæisk certificeringsordning for cybersikkerhed baseret på visse kriterier, og ordninger for cloudtjenester og 5G-sikkerhed er under udarbejdelse. Kommissionen arbejder fortsat sammen med medlemsstaterne for at sikre, at 5G-net er sikre og modstandsdygtige, og for at overvåge gennemførelsen af EU's 5G-værktøjskasse på nationalt plan og EU-plan. Selv om langt de fleste medlemsstater allerede har styrket eller er i færd med at styrke sikkerhedskravene til 5G-net, er det nu presserende, at alle medlemsstater fuldfører gennemførelsen af værktøjskassens foranstaltninger, navnlig at medlemsstaterne indfører restriktioner over for højrisikoleverandører, i betragtning af at et tidstab kan øge nettenes sårbarhed i Unionen, og også styrker den fysiske og ikkefysiske beskyttelse af kritiske og følsomme dele af 5G-net, herunder gennem streng adgangskontrol. For at hjælpe EU og medlemsstaterne med at anlægge en proaktiv, strategisk tilgang til industripolitik for cybersikkerhed vil Det Europæiske Kompetencecenter for Cybersikkerhed samarbejde med de nationale koordinationscentre for at støtte innovation inden for cybersikkerhed og styrke cybersikkerhedsteknologiens kapacitet. I september 2022 lancerede ENISA formelt en europæisk ramme for cybersikkerhedsfærdigheder, der identificerer de mest nødvendige jobprofiler på området og udgør et fælles europæisk grundlag for fremme af anerkendelse af færdigheder og udvikling af cybersikkerhedsrelateret uddannelse. Denne ramme vil være en byggesten for akademiet for cybersikkerhedskompetencer, der foreslås i Kommissionens arbejdsprogram for 2023, og som vil tilbyde en omfattende tilgang til at imødekomme det voksende behov for fagfolk inden for cybersikkerhed i Europa. I betragtning af de følsomme ikkeklassificerede og EU-klassificerede oplysninger, der håndteres af EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer, er det vigtigt, at disse er godt beskyttet mod cyberangreb. Kommissionen foreslog i marts 2022 en forordning om et højt fælles cybersikkerhedsniveau på tværs af disse organer, der anvender de principper, som ligger til grund for NIS 2-direktivet, på EU's institutionelle rammer. Den omfatter et nyt interinstitutionelt råd for cybersikkerhed og et styrket cybersikkerhedscenter (CERT-EU) for at sikre passende informationsudveksling og samarbejde med medlemsstaternes myndigheder, f.eks. gennem netværket af enheder, der håndterer cybersikkerhedshændelser (CSIRT'er). Sideløbende hermed har Kommissionen vedtaget et forslag til forordning om informationssikkerhed i EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer for at øge modstandsdygtigheden over for cybertrusler og hybride trusler ved at skabe et fælles sæt høje standarder for informationssikkerhed for alle Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer. Det er afgørende, at Rådet fremskynder sit arbejde med dette forslag i betragtning af de mange opfordringer fra medlemsstater, der anmoder Kommissionen om at arbejde på foranstaltninger til bedre at beskytte EU's beslutningsproces mod alle former for ondsindede aktiviteter. CERT-EU og ENISA har også udformet og testet en ny type cyberøvelse, der er skræddersyet til EU-agenturer, som anbefalet af Den Europæiske Revisionsret. Vigtigste eksempler på resultater Den europæiske måned for cybersikkerhed (ECSM): ECSM-initiativet, herunder workshopper, kampagner på de sociale medier og forelæsninger, er vokset fra 184 aktiviteter i 2014 til 500 aktiviteter i oktober 2022. Disse bidrager til at forbedre brugernes reaktion online, når de står over for en cybersikkerhedstrussel (som rapporteret af 73 % af de adspurgte medlemsstater i 2021). Databasen for videregående uddannelse inden for cybersikkerhed (CyberHEAD): CyberHEAD har været ENISA's mest besøgte webside i de seneste 2 år med ca. 70 000 besøg om året. Den giver unge talenter mulighed for at træffe informerede beslutninger om de mange forskellige muligheder, som videregående uddannelse inden for cybersikkerhed giver, og hjælper universiteterne med at tiltrække studerende af høj kvalitet, der er motiverede for at holde Europa sikkert på internettet. Imødegåelse af hybride trusler, bekæmpelse af udenlandsk indblanding og styrkelse af EU's cyberforsvar EU's strategiske kompas for sikkerhed og forsvar skitserer en ambitiøs handlingsplan for at øge EU's evne til at handle, styrke modstandsdygtigheden og investere bedre i EU's forsvarskapaciteter. Selv om imødegåelse af hybride trusler overvejende er medlemsstaternes ansvar, supplerer EU den nationale indsats ved at støtte koordineringen, øge situationsbevidstheden, fremme samarbejdet med ligesindede lande og internationale organisationer og tilvejebringe fælles reaktionsmuligheder. I løbet af det seneste årti er der truffet mere end 200 foranstaltninger for at øge modstandsdygtigheden og imødegå hybride trusler på EU-plan. EU INTCEN's analyseenhed for hybride trusler bidrager til EU's beslutningstagning og er det centrale organ, der leverer omfattende situationsbevidsthed og strategisk fremsyn, samler oplysninger fra alle kilder og foretager efterretningsvurderinger af hybride trusler. Arbejdet med at oprette EU-beredskabshold for hybride trusler, som blev bebudet i det strategiske kompas, er begyndt at støtte medlemsstaterne og missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik samt partnerlande i at imødegå hybride trusler ved at trække på relevant national ekspertise og EU-ekspertise med kort varsel, herunder om nødvendigt militær ekspertise. En hybrid EU-værktøjskasse er under udarbejdelse og vil udgøre en ramme for en koordineret reaktion på hybride kampagner, der berører EU og medlemsstaterne, og som integrerer den eksterne og interne dimension i en problemfri strøm og samler de nationale og EU-dækkende overvejelser. Der er også gjort betydelige fremskridt med hensyn til at øge modstandsdygtigheden og imødegå hybride trusler ved at identificere eksisterende sektorspecifikke referencescenarier for modstandsdygtighed. Kommissionen har også fortsat den analytiske forskning i opbygning af modstandsdygtighed over for hybride trusler og afsluttet integreringen af hybride overvejelser i den politiske beslutningsproces. Covid-19-pandemien og Ruslands krig mod Ukraine har vist, hvordan manipulation af informationsmiljøet kan påvirke EU og partnere i hele verden. Udenlandsk manipulation af oplysninger og indblanding (FIMI), der har til formål at svække tilliden til EU og til den internationale regelbaserede orden, er også en stadig vigtigere komponent i hybride angreb. På grundlag af handlingsplanen for europæisk demokrati har Kommissionen indført en række konkrete foranstaltninger og strukturer, herunder den reviderede adfærdskodeks om desinformation, retsakten om digitale tjenester og forslaget om gennemsigtighed i politisk reklame, der i øjeblikket er under interinstitutionelle forhandlinger, for at bekæmpe informationsmanipulation og desinformation. Resultatet vil være nye forpligtelser for platforme og for første gang en juridisk bindende tilsynsramme. Som bebudet i det strategiske kompas er EU-Udenrigstjenesten desuden i tæt samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne i færd med at videreudvikle EU's værktøjskasse til håndtering af udenlandsk manipulation af oplysninger og indblanding (FIMI Toolbox) for at fremme en koordineret reaktion på udenlandske aktørers manipulerende adfærd. EU-Udenrigstjenesten har også fortsat med at styrke samarbejdet med internationale partnere såsom G7-landenes mekanisme for hurtig reaktion (RRM) og NATO. Kommissionen fordømmer enhver udenlandsk indblanding på EU-medlemsstaternes suveræne område og er bekymret over rapporter om kinesiske oversøiske politistationer i EU, som, hvis de er sande, ville være fuldstændig uacceptabelt. Selv om det er op til medlemsstaternes myndigheder at undersøge disse påstande, er Kommissionen med støtte fra Europol rede til at lette udvekslingen mellem medlemsstaterne. Kommissionen rejste dette spørgsmål på samlingen i Rådet (retlige og indre anliggender) i december 2022. I november 2022 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant en ny EU-politik for cyberforsvar, der fastsætter midler til at styrke samarbejdet og investeringerne i cyberforsvar for bedre at beskytte mod cyberangreb. Målet er at forsvare EU's interesser i cyberspace gennem øget samarbejde mellem EU's cyberforsvarsaktører og udvikling af mekanismer til udnyttelse af kapaciteter på EU-plan, herunder i forbindelse med FSFP-missioner og -operationer. Politikken vil fremme udviklingen af fuldspektrede cyberforsvarskapaciteter og styrke samarbejdet mellem EU's militære og civile cybersamfund, sikre øget situationsbevidsthed, krisekoordinering og uddannelse, herunder med den private sektor. Den vil også bidrage til at mindske den strategiske afhængighed inden for kritiske cyberteknologier gennem udvikling af en strategisk køreplan for kritiske cybersikkerhedsteknologier og cyberforsvarsteknologier og styrke den europæiske forsvarsteknologiske industribase. Det strategiske kompas udpeger rummet som et femte operationelt område inden for krigsførelse (sammen med land, hav, luft og cyberspace) og anmoder Kommissionen og den højtstående repræsentant om at udvikle den første rumstrategi for sikkerhed og forsvar. Strategien vil indeholde forslag til foranstaltninger, der skal forbedre rumsystemernes og -tjenesternes kollektive beskyttelse og modstandsdygtighed samt afskrække og reagere på enhver trussel, herunder cybertrusler, mod følsomme rumsystemer og -tjenester i EU. 3 BEKÆMPELSE AF TERRORISME OG RADIKALISERING Næsten alle de vigtigste initiativer i EU's sikkerhedsstrategi til støtte for medlemsstaterne i kampen mod terrorisme og radikalisering er blevet vedtaget. Beskyttelse mod onlinetrusler har været et særligt tema. Det næste skridt er at sikre, at disse initiativer får fuld virkning.

Bekæmpelse af terrorisme Siden vedtagelsen i december 2020 har EU's dagsorden for terrorbekæmpelse rustet EU til bedre at foregribe, forebygge, beskytte og reagere på terrortrusler. Specifikke geografiske initiativer har også bidraget til at reagere på udviklingen i trusselssituationen. I lyset af udviklingen i Afghanistan udarbejdede EU's antiterrorkoordinator i samarbejde med Kommissionen, den højtstående repræsentant, formandskabet og centrale EU-agenturer en terrorismebekæmpelseshandlingsplan for Afghanistan, som medlemsstaterne godkendte i oktober 2021. Et klart resultat har været en frivillig procedure for øget sikkerhedskontrol af personer, der kommer fra Afghanistan. Håndtering af truslen fra hjemvendte fremmedkrigere i Syrien og Irak er en prioritet. Selv om det primære ansvar ligger hos medlemsstaterne, hjælper samarbejdet på EU-plan medlemsstaterne med at tackle fælles udfordringer såsom retsforfølgning af dem, der har begået terrorhandlinger, forebyggelse af uopdaget indrejse i Schengenområdet og reintegration og rehabilitering af tilbagesendte fremmedkrigere. Kommissionen arbejder fortsat tæt sammen med medlemsstaterne og de vigtigste partnerlande for at sikre, at bevismateriale fra slagmarker indføres i EU's databaser og informationssystemer. Efter aftale med medlemsstaterne undersøger EU's antiterrorkoordinator i tæt samarbejde med den højtstående repræsentant og Kommissionen nye måder, hvorpå bedre levevilkår i fængsler og lejre i det nordøstlige Syrien kan anvendes til at bekæmpe radikalisering. EU-lovgivningen om bekæmpelse af terrorisme er blevet ajourført. Direktivet om bekæmpelse af terrorisme, der blev vedtaget i 2017, er nu gennemført af alle medlemsstater for at kriminalisere adfærd såsom oplæring i og rejser med henblik på terrorisme samt finansiering af terrorisme. Ukorrekt gennemførelse af direktivet i en række medlemsstater mangler stadig at blive afhjulpet. Det er afgørende at fratage terrorister midlerne til at udføre et angreb i kampen mod terrorisme. Næsten alle medlemsstater har nu vedtaget den ajourførte lovgivning om skydevåben i deres nationale lovgivning. Ny lovgivning, der har til formål at begrænse adgangen til sprængstofprækursorer, som terrorister kan bruge til at fremstille bomber, trådte i kraft i februar 2021. Med udgangspunkt i den tilgang, der anvendes til at regulere adgangen til udgangsstoffer til eksplosivstoffer, ser Kommissionen nærmere på muligheden for at begrænse adgangen til visse farlige kemikalier, der kan anvendes til at udføre angreb. Offentlige steder har gentagne gange været genstand for terrorangreb. Kommissionen har udsendt en håndbog for at fremme sikkerheden gennem udformning af offentlige rum. Dette følger detaljerede tekniske retningslinjer, værktøjer til sårbarhedsvurdering af offentlige steder og omfattende støtte til centrale interessenter samt en henstilling om frivillige præstationskrav til røntgenudstyr, der anvendes i det offentlige rum (uden for luftfart). I 2022 har Fonden for Intern Sikkerhed også finansieret 14,5 mio. EUR til projekter til forbedring af beskyttelsen af offentlige steder, herunder religiøse samlingssteder. Droner er et yderst innovativt værktøj, der kan anvendes til legitime, men også ondsindede formål, herunder angreb på offentlige steder, enkeltpersoner og kritisk infrastruktur. I november 2022 vedtog Kommissionen en dronestrategi 2.0, som i 2023 skal følges op af en mere detaljeret EU-tilgang til bekæmpelse af ondsindet brug af droner. Bekæmpelse af radikalisering, der fører til voldelig ekstremisme og terrorisme online og offline Forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering er afgørende for en effektiv terrorbekæmpelsespolitik. Kommissionen støtter medlemsstaterne med netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN-netværket), der samler 6 000 eksperter, som er aktive inden for forebyggelsesarbejde. De vigtigste støtteområder til medlemsstaterne omfatter bekæmpelse af voldelige ekstremistiske ideologier og polarisering, der fører til radikalisering, radikalisering på internettet og misbrug af nye teknologier samt forvaltning og forberedelse af reintegrationen af lovovertrædere, der er løsladt fra fængslet. Forbindelserne mellem voldelige ekstremistiske grupper og ideologier og udtryk for hadefuld tale behandles i EU's adfærdskodeks mod ulovlig hadefuld tale på internettet. EU arbejder også på at forhindre udenlandsk indflydelse og finansiering til støtte for radikale/ekstremistiske synspunkter i medlemsstaterne. Kommissionen er på sin side fortsat opmærksom på at forhindre, at EU-midler støtter ethvert projekt, der er uforeneligt med europæiske værdier, eller som forfølger en ulovlig dagsorden. I den forbindelse er projekter, der forvaltes af Kommissionen, siden udgangen af 2021 blevet offentliggjort, så snart tilskudsaftalen er underskrevet, på en unik platform kaldet "Funding and Tenders Opportunities". Det er vigtigt, at medlemsstaterne anvender dette vindue til selv at screene støttemodtagerne og give Kommissionen alle de supplerende oplysninger, de har til rådighed. I den forbindelse omfatter Kommissionens forslag til revision af finansforordningen at tilføje spørgsmålet om domfældelse for "tilskyndelse til had" som begrundelse for udelukkelse fra EU-finansiering. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til effektivt at behandle dette spørgsmål i den endelige tekst. Desuden er Kommissionen i færd med at iværksætte interne oplysningsforanstaltninger og udvikle interne arbejdsmetoder for at sikre øget kontrol med udvælgelsen af projekter. Forebyggelse af radikalisering på internettet er et andet centralt fokus. Forordningen om håndtering af udbredelsen af terrorrelateret indhold online trådte i kraft i juni 2022. Siden da har de nationale kompetente myndigheder kunnet kræve, at terrorrelateret indhold fjernes inden for en time efter et officielt påbud om fjernelse. Udbydere af onlinetjenester, der eksponeres for terrorrelateret indhold, skal træffe specifikke foranstaltninger for at beskytte deres platforme mod misbrug. Dette supplerer arbejdet i EU's internetforum (EUIF), som Kommissionen har lanceret, for at medlemsstater, internetvirksomheder og civilsamfundet i fællesskab kan forhindre udbredelsen af voldeligt ekstremistisk og terrorrelateret onlineindhold. Den seneste EUIF-støtte til teknologivirksomheder og udbydere af internetinfrastruktur i deres indsats for indholdsmoderation omfatter en fortegnelse over terrorbaserede websteder og en årlig opdateret videnpakke om voldelige højreekstremistiske grupper, symboler og manifester. Siden 2019 er forebyggelse af seksuelt misbrug af børn online også blevet behandlet i dette forum. Vigtigste eksempler på resultater Hvordan samarbejdet med Eurojust førte til domfældelse af en udenlandsk kriger for terrorisme: Hovedpersonen i en terrorrelateret efterforskning blev i 2021 idømt fire års fængsel for deltagelse i en terrororganisation, efter at de italienske myndigheder anvendte terrorbekæmpelsesregistret til at identificere forbindelser mellem en mistænkt udenlandsk kriger og andre terrorsager. De nationale myndigheder blev samlet af Eurojust, hvilket førte til fuldbyrdelse af europæiske efterforskningskendelser og anmodninger om gensidig retshjælp. Europols koordinerede bekæmpelse af bombemanualer, der er tilgængelige online: Som et af en række regelmæssige fælles initiativer blev der på en aktionsdag i februar 2022, der blev støttet af Europol med deltagelse af otte medlemsstater og Det Forenede Kongerige, fundet hundredvis af dokumenter online, herunder instruktioner om, hvordan man fremstiller bomber med prækursorer og bruger dem i terrorangreb. Oplysningerne blev videregivet til onlinetjenesteudbyderne. 4. BEKÆMPELSE AF ORGANISERET KRIMINALITET I det organiserede kriminalitetslandskab i Europa er samarbejdet mellem kriminelle i konstant forandring. Kriminelle netværk kan være involveret i en række kriminelle aktiviteter, der kombinerer narkotikahandel, organiseret formuekriminalitet, svig, smugling af migranter og menneskehandel. Cyberkriminalitet og kønsbaseret cybervold er blevet yderligere stimuleret af den øgede brug af internettet og onlinetjenester. Den stigende brug af krypterede kommunikationskanaler skaber yderligere udfordringer for de retshåndhævende myndigheder, samtidig med at privatlivets fred og grundlæggende rettigheder beskyttes. I mellemtiden har forstyrrelserne som følge af den russiske angrebskrig mod Ukraine skabt nye åbninger, som hurtigt udnyttes af organiserede kriminelle grupper. I april 2021 vedtog Kommissionen EU-strategien for bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025. Strategien fremhæver betydningen af at optrevle strukturer for organiseret kriminalitet og går målrettet efter grupper, der udgør en større risiko for Europas sikkerhed, og højtrangerende personer i kriminelle organisationer. Gennemførelsen heraf er nu godt i gang, og flere nøgleaktioner er allerede vedtaget eller gennemført. Kommissionen har også ydet finansiel støtte til medlemsstaterne til at bekæmpe de kriminelle trusler, som EU står over for.

Cyberkriminalitet Den fremskyndede digitalisering under covid-19-pandemien stimulerede spredningen af cybertrusler såsom ransomware. Ransomware skaber betydelige cybersikkerhedsrisici for kritisk infrastruktur og offentlig sikkerhed. Europols Center til Bekæmpelse af Cyberkriminalitet (EC3) har sammen med den fælles taskforce for cyberkriminalitet (J-CAT) for nylig udviklet den internationale ransomwareberedskabsmodel for at operationalisere en omfattende retshåndhævelsesindsats. EU deltog i topmødet i 2022 om Counter Ransomware-initiativet for at styrke det internationale samarbejde om ransomware. 36 lande og EU blev enige om at fortsætte arbejdet i den internationale taskforce til bekæmpelse af ransomware med henblik på at koordinere arbejdet med modstandsdygtighed og afskæring og bekæmpelse af ulovlige finansieringsaktiviteter. Kommissionen og Europol har i fællesskab oprettet en dekrypteringsplatform, der reducerer den tid, det tager at få kriminalteknisk adgang til digitalt bevismateriale, og som hjælper med at bekæmpe krypterede kriminelle kommunikationsnetværk, hvilket kan føre til store slag mod organiseret kriminalitet. EU spillede en afgørende rolle i de vellykkede forhandlinger om den anden tillægsprotokol til Budapestkonventionen om IT-kriminalitet i maj 2022. Dette omfatter hårdt tiltrængte værktøjer til grænseoverskridende samarbejde om efterforskning og retsforfølgning af cyberkriminalitet samt detaljerede databeskyttelsesbetingelser og -garantier. Alle medlemsstater bør hurtigt undertegne den anden tillægsprotokol, og Europa-Parlamentet opfordres til at give sin godkendelse for at muliggøre en hurtig ratificering. Kommissionen forhandler også på EU's vegne om en ny FN-konvention om cyberkriminalitet. Med 85 mio. indberettede billeder og videoer, der viser seksuelt misbrug af børn på verdensplan alene i 2021, og mange flere, der ikke indberettes, er seksuelt misbrug af børn et alarmerende udbredt fænomen. Det forhold, at børn tilbringer mere tid på nettet, har gjort dem mere udsatte for grooming, hvilket har ført til en stigning i selvproduceret udnyttelsesmateriale. I overensstemmelse med EU-strategien for en mere effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, der blev vedtaget i juli 2020, og EU's omfattende strategi for børns rettigheder fra marts 2021 vedtog Kommissionen i maj 2022 et forslag om regler til forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online med nye forpligtelser for udbydere af onlinetjenester. Hvis forebyggelse ikke reducerer en væsentlig risiko, kan tjenesteudbydere pålægges at opdage, indberette, fjerne og blokere seksuelt misbrug af børn online. Med forslaget oprettes også et særligt EU-center for at lette gennemførelsen. Den midlertidige lovgivning, der blev vedtaget i august 2021 for at give onlinetjenesteudbydere mulighed for fortsat frivilligt at opdage og indberette seksuelt misbrug af børn online, udløber i sommeren 2024. Det er derfor afgørende, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigt når til enighed om den foreslåede forordning. I begyndelsen af næste år vil dette initiativ blive suppleret med et forslag om ajourføring af direktivet fra 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi. Cybervold mod kvinder og piger er en ny dimension af kønsbaseret cybervold, som er ved at opstå. I 2020 blev det anslået, at 1 ud af 2 unge kvinder oplevede denne form for vold. I sit forslag til direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, der blev vedtaget i marts 2022, foreslog Kommissionen målrettede regler om kønsbaseret vold mod kvinder online eller offline. Organiseret kriminalitet Menneskehandel er en central aktivitet i forbindelse med organiseret kriminalitet i EU. Kriminelle, der allerede er identificeret som en prioritet i strategien for sikkerhedsunionen, fandt nye muligheder for at generere betydelige overskud og intensivere kriminelle aktiviteter under covid-19-pandemien. Hurtig koordinering på EU-plan bidrager til at forebygge den intensiverede trussel om menneskehandel efter Ruslands angrebskrig mod Ukraine. EU-koordinatoren for bekæmpelse af menneskehandel har udarbejdet en fælles plan for bekæmpelse af menneskehandel for at samle Kommissionens arbejde med medlemsstaterne, EU-agenturerne og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil for at imødegå risikoen for menneskehandel og støtte potentielle ofre. Disse bestræbelser har bidraget til at sikre, at antallet af bekræftede sager om menneskehandel har været begrænset, selv om truslen fortsat er høj. I april 2021 udgjorde EU-strategien for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025 en omfattende intern og ekstern handlingsramme. Kommissionen følger op på et kommende forslag om ændring af direktivet om bekæmpelse af menneskehandel for at afhjælpe manglerne i den nuværende retlige ramme og ajourføre den, så den afspejler onlinedimensionen og søger at reducere efterspørgslen. I september 2022 var en fælles EMPACT-aktionsdag rettet mod kriminelle netværk, der anvender websteder og sociale medieplatforme til at rekruttere ofre med henblik på seksuel udnyttelse, i forbindelse med det første EU-dækkende hackathon mod menneskehandel, der blev støttet af Europol og Eurojust, med deltagelse af retshåndhævende myndigheder fra 20 lande. Der blev identificeret 11 mistænkte menneskehandlere og 45 mulige ofre. I modsætning til menneskehandel gør de personer, der betaler smuglere for at rejse ulovligt ind i EU, det frivilligt. Smuglernes aktivitet er imidlertid kriminel, bringer ofte menneskeliv i fare og kan føre til yderligere sikkerhedsrisici for EU. Forebyggelse og bekæmpelse af smugling af migranter er et centralt mål for strategien for EU's sikkerhedsunion, EU-strategien for bekæmpelse af organiseret kriminalitet og den nye pagt om migration og asyl. Det kræver løbende internationalt samarbejde og koordinering på alle niveauer. Gennemførelsen af EU's handlingsplan for bekæmpelse af smugling af migranter 2021-2025 skrider frem, idet der udvikles operationelle partnerskaber om bekæmpelse af smugling af migranter med Marokko, Niger og Vestbalkan med støtte fra EU's institutioner, organer og agenturer og EU-finansiering. Det ulovlige narkotikamarked, der anslås til en minimumsdetailværdi på 30 mia. EUR om året, er fortsat det største kriminelle marked i EU og en vigtig indtægtskilde for organiserede kriminelle grupper samt en trussel mod social stabilitet og sundhed. I 2021 førte EU's indsats og samarbejde til, at narkotika til en værdi af 7 mia. EUR blev fjernet fra gaden. EU's narkotikadagsorden og -handlingsplan 2021-2025 fra juli 2020 indeholder konkrete tiltag til at intensivere indsatsen på EU-plan, herunder omdannelsen af Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug til Den Europæiske Unions Narkotikaagentur. Agenturets reviderede mandat, der blev foreslået i januar 2022, vil styrke dets overvågnings- og trusselsvurderingskapacitet og dets evne til at reagere på nye udfordringer. Rådet vedtog en generel indstilling i juni 2022, og arbejdet i Europa-Parlamentet er i gang. Kommissionen indledte også et samarbejde i EU's internetforum om bekæmpelse af onlinehandel med narkotika og foreslog en specifik tematisk Schengenevaluering af smugling af kokain til EU's havne. Støtten til Maritime Analysis and Operation Centre — Narcotics (MAOC-N) blev øget. EU fortsætter også sine politiske dialoger om narkotika med tredjelande med en anden dialog med Kina i juli 2022 og en ny dialog med Colombia i juni 2022. Ifølge Europol slipper næsten 99 % af udbyttet fra kriminelle aktiviteter for konfiskation i EU og forbliver i hænderne på gerningsmændene. De forslag til styrkelse af EU's bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som Kommissionen fremsatte i juli 2021, skrider frem i Rådet. I maj 2022 foreslog Kommissionen at styrke og modernisere EU-reglerne om inddrivelse og konfiskation af aktiver. Forslaget er blevet drøftet i Rådets arbejdsgrupper, og der er gjort fremskridt på flere områder. Den Europæiske Anklagemyndighed har nu haft sit første fulde arbejdsår med at beskytte EU's finansielle interesser. Den modtog 4 006 indberetninger om kriminalitet, indledte 929 efterforskninger og udstedte indefrysningskendelser til en samlet værdi af 259 mio. EUR. I løbet af de første syv måneders aktivitet var de undersøgte sager potentielt ansvarlige for en anslået skade på 5,4 mia. EUR på Unionens budget. Kommissionen arbejder også på udarbejdelsen af EU's værktøjskasse til bekæmpelse af falskmøntneri som bebudet i handlingsplanen for intellektuel ejendomsret og fremhævet i strategien for organiseret kriminalitet. Ud over at skade tilliden mellem staten og borgerne er korruption en trussel mod sikkerheden. Den er et vigtigt redskab for organiseret kriminalitet og fremmer en bred vifte af kriminelle aktiviteter. Den er et centralt tema i den årlige rapport om retsstatssituationen. Selv om nogle EU-medlemsstater fortsat er blandt de lande, der klarer sig bedst på verdensplan i kampen mod korruption, er der stadig mange udfordringer, navnlig med hensyn til strafferetlig efterforskning, retsforfølgning og anvendelse af sanktioner for korruption. Mange medlemsstater har iværksat foranstaltninger til styrkelse af rammerne for forebyggelse af korruption og integritet, og de ressourcer, der er afsat til bekæmpelse af korruption, er ofte utilstrækkelige. Kommissionen arbejder på en antikorruptionspakke for 2023, som vil ajourføre og strømline lovgivningen på dette område. EU's handlingsplan for bekæmpelse af ulovlig handel med skydevåben for 2020-2025 blev vedtaget sammen med strategien for sikkerhedsunionen i juli 2020. Dette blev fulgt op i et forslag fra oktober 2022 om at revidere reglerne om eksporttilladelser, import- og transitforanstaltninger for skydevåben, og med et bredere fokus på digitalisering. Generelt bør dette forbedre sporbarheden af civile skydevåben. Der arbejdes også på bedre at støtte Ukraine og Republikken Moldova med hensyn til håndvåben og lette våben (SALW) i forbindelse med den russiske aggression mod Ukraine. Ulovlig handel med kulturgenstande er en lukrativ forretning for organiserede kriminelle grupper og i nogle tilfælde for konfliktparter og terrorister. Den stimulerer derfor den organiserede kriminalitet og har en skadelig indvirkning på kulturarven. Kriminelle kan endda misbruge lovligt erhvervede kulturgenstande til hvidvask af penge, unddragelse af sanktioner, skattesvig eller finansiering af terrorisme. For at styrke bekæmpelsen af ulovlig handel med kulturgoder vedtager Kommissionen i dag en handlingsplan. Ifølge Interpol og FN's miljøprogram er miljøkriminalitet den fjerdestørste kriminelle aktivitet i verden efter narkotikahandel, menneskehandel og falskmøntneri. Der forhandles i øjeblikket om ambitiøse forslag fra Kommissionen til et nyt direktiv om miljøkriminalitet, en ny forordning om overførsel af affald og en ny forordning om skovrydning. Når de er vedtaget, vil de styrke håndhævelseskæden og sikre højere sanktioner og ordentlige efterforskningsredskaber. De suppleres også af en revideret handlingsplan for bekæmpelse af ulovlig handel med vilde dyr og planter. Vigtigste eksempler på resultater Encrochat: Med støtte fra Europol og Eurojust samarbejdede de retlige og retshåndhævende myndigheder i Belgien, Frankrig og Nederlandene om at blokere for store organiserede kriminelle gruppers brug af krypteret kommunikation. Tjenesten havde 60 000 abonnenter på det tidspunkt, hvor den blev lukket, og det anslås, at 90 % af dem var kriminelle. EU's retlige samarbejde og politisamarbejde førte til opløsningen af en stor organiseret gruppe af kriminelle ("Pollino-sagen"): Et fælles efterforskningshold, der blev oprettet i 2016 mellem Italien, Tyskland og Nederlandene, iværksatte en aktionsdag, der blev koordineret af Eurojust og støttet af Europol, og som førte til domfældelse af 34 personer til i alt mere end 400 års fængsel. Senere blev yderligere 12 personer idømt mere end 173 års fængsel, og der verserer stadig sager i flere medlemsstater.

4. SIKRING AF SIKKERHEDEN VED VORES GRÆNSER OG STØTTE TIL RETSHÅNDHÆVELSE OG RETLIGT SAMARBEJDE Ud over de økonomiske og sociale fordele er et velfungerende Schengenområde afgørende for EU's sikkerhed. Dette kræver en effektiv forvaltning af EU's ydre grænser og et styrket retshåndhævelsessamarbejde. I juni 2021 vedtog Kommissionen en strategi for et fuldt fungerende og modstandsdygtigt Schengenområde, der beskriver, hvordan foranstaltninger inden for sikkerhed, politisamarbejde og retligt samarbejde kan sikre, at EU fortsat står stærkt over for sikkerhedstrusler, selv uden kontrol ved de indre grænser. Strategien videreføres nu gennem en årlig Schengencyklus — en ny forvaltningsmodel for Schengenområdet — med fremskridt som beskrevet i den første rapport om Schengenstatus, der blev vedtaget i maj 2022. Et vigtigt skridt er en ændring af Schengengrænsekodeksen gennem Kommissionens forslag fra december 2021, som indeholdt nye bestemmelser til støtte for et effektivt sikkerhedssamarbejde og de skridt, der skal tages for at forvalte de ydre grænser mere effektivt i krisesituationer. Med Rådets generelle indstilling fra juni 2022 er det vigtigt, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigt afslutter forhandlingerne. Kommissionen understregede også fordelene ved at inddrage Bulgarien, Rumænien og Kroatien i alle aspekter af Schengen, hvilket vil styrke sikkerheden og den gensidige tillid i Schengenområdet. I december 2022 vedtog Rådet en afgørelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Kroatien. I et område uden kontrol ved de indre grænser bør politifolk i én medlemsstat have adgang til de samme oplysninger som deres kolleger i en anden medlemsstat. Normen skal være fuldt og effektivt samarbejde. Derfor er det vigtigt at styrke de redskaber, der er til rådighed for retshåndhævende og retlige myndigheder i hele EU med henblik på udveksling af oplysninger og grænseoverskridende samarbejde. Politisamarbejdspakken i december 2021 gav en væsentlig forbedring af de værktøjer, der var til rådighed. Der er nu opnået politisk enighed om direktivet om udveksling af oplysninger mellem Europa-Parlamentet og Rådet, og Rådet vedtog i juni 2022 en henstilling fra Rådet om styrkelse af det grænseoverskridende politisamarbejde. Forhandlingerne om en forordning om revision af Prümrammen fortsætter med henblik på at muliggøre en mere effektiv elektronisk udveksling af oplysninger mellem retshåndhævende myndigheder på specifikke områder såsom DNA, fingeraftryksoplysninger og oplysninger fra køretøjsregistre og tilføje kategorierne politiregistre og ansigtsbilleder. En hurtig aftale om Prüm II-forordningen vil gøre alle de nye værktøjer til informationsudveksling til en realitet i praksis for de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne. For at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet mere effektivt skal medlemsstaternes retshåndhævelses- og retssystemer arbejde hånd i hånd med støtte fra EU-agenturer såsom Europol og Eurojust. Europols nye mandat trådte i kraft i juni 2022 og gjorde det muligt for Europol at øge sin ekspertise og operationelle kapacitet for bedre at støtte medlemsstaterne i bekæmpelsen af grov og organiseret kriminalitet og terrorisme. Mandatet styrker også Europols databeskyttelsesramme og tilsynet med Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse. Efterforskningsmyndigheder og domstole i forskellige medlemsstater skal samarbejde og støtte hinanden i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af forbrydelser og udveksle oplysninger og bevismateriale på sikker og hurtig vis. Pakken om digital retfærdighed, der blev vedtaget i december 2021, bestod af praktiske skridt til at forbedre den digitale udveksling af oplysninger om grænseoverskridende terrorsager, oprette en samarbejdsplatform til støtte for fælles efterforskningsholds funktion og forbedre digitaliseringen af det grænseoverskridende retlige samarbejde og adgangen til domstolsprøvelse på det civil-, handels- og strafferetlige område. En hurtig vedtagelse af denne pakke i Europa-Parlamentet og Rådet vil i høj grad lette udvekslingen af oplysninger mellem de retlige myndigheder. Elektronisk bevismateriale indgår i næsten alle undersøgelser. Den foreløbige politiske aftale, der blev indgået i november 2022 om elektronisk bevismateriale, vil sikre udveksling af bevismateriale af kritisk værdi for de retlige myndigheder i medlemsstaterne i forbindelse med en mere effektiv bekæmpelse af kriminalitet. Sikring af EU's ydre grænser er et fælles ansvar. De første hold i den europæiske grænse- og kystvagts stående korps har været indsat med succes siden januar 2021, og det stående korps omfatter nu ca. 4 800 Frontexmedarbejdere og nationale medarbejdere. Stigningen i antallet af irregulære indrejser i år på tværs af de fleste migrationsruter har understreget betydningen af systematisk identitetskontrol og sikkerhedskontrol af alle migranter, der ankommer til EU's ydre grænser, samt sundhedskontrol, der opfylder fælles standarder. Sikkerhed er et vigtigt tema i den nye pagt om migration og asyl. En hurtig kanalisering af migranter til de relevante procedurer i henhold til screeningsforslaget vil bidrage til at sikre, at der foretages sikkerhedskontrol under fuld overholdelse af alle forpligtelser vedrørende grundlæggende rettigheder. Europa-Parlamentets holdning til dette forslag afventes stadig. Det belarusiske regimes instrumentalisering af migranter til politiske formål i anden halvdel af 2021 gav anledning til hidtil usete juridiske, operationelle og menneskelige udfordringer, herunder for sikkerheden. Forslaget til Schengengrænsekodeksen behandler også spørgsmålet om tredjelandes instrumentalisering af migranter til politiske formål. Medlemsstater, der står over for denne situation, vil f.eks. kunne begrænse antallet af grænseovergangssteder og intensivere grænseovervågningen. Der er ved at blive udviklet en ny arkitektur for EU's informationssystemer for bedre at støtte de nationale myndigheders arbejde med at garantere sikkerhed samt grænse- og migrationsforvaltning. Et centralt element i dette er det fornyede Schengeninformationssystem, som efter planen skal tages i brug i marts 2023. Andre centrale værktøjer er ind- og udrejsesystemet (planlagt til at blive taget i brug i maj 2023), det europæiske ETIAS-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (der skal tages i brug inden udgangen af 2023) og ajourføringen af visuminformationssystemet (VIS). Dette vil gøre det muligt at foretage flere kontroller og lukke sikkerhedsinformationshuller gennem bedre informationsudveksling mellem medlemsstaterne. Af afgørende betydning for dette arbejde er systemernes interoperabilitet: Det er afgørende, at eu-LISA og medlemsstaterne straks tager de nødvendige skridt til at gennemføre dette ambitiøse projekt med henblik på fuld gennemførelse inden udgangen af 2024. Kontrollen med indgående varer skal være effektiv for at mindske risiciene for EU og dets borgere, samtidig med at EU's legitime virksomheders konkurrenceevne sikres. Sikkerhedskontrollen af disse varer er blevet styrket gennem et opgraderet EU-importkontrolsystem for at støtte effektiv risikobaseret toldkontrol og foranstaltninger til at beskytte luftfragtsikkerheden mod terrortrusler. Programmet for instrumentet for toldkontroludstyr (CCEI) finansierer også gennemsigtigt indkøb, vedligeholdelse og opgradering af relevant, avanceret og pålideligt toldkontroludstyr. Muligheden for, at forhåndsinformation om passagerer (API) kan bidrage til sikkerheden, hæmmes af regler, som er forældede og anvendes uensartet. Kommissionens nye forslag vil ophæve det nuværende API-direktiv for at præcisere og forbedre brugen af API til både grænseforvaltning og retshåndhævelse. Det vil udvide brugen af API til udvalgte flyvninger inden for EU og udvide den værktøjskasse, der er til rådighed for medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder i Schengenområdet. Der er overvejelser i gang om den eksterne dimension af EU's politik for passagerlisteoplysninger (PNR) for at afspejle det faktum, at et stigende antal tredjelande er ved at udvikle evnen til at behandle disse oplysninger med henblik på retshåndhævelse og grænsesikkerhed. Kommissionen er også i færd med at udarbejde et lovgivningsforslag om en ramme for gensidig adgang til sikkerhedsrelaterede oplysninger for frontlinjemedarbejdere i EU og partnerlande uden for EU for effektivt at afsløre kriminelle og terrorister. Svindel med rejsedokumenter letter kriminelles og terroristers ulovlige trafik og spiller en central rolle i menneskehandelen og narkotikahandelen. Dette skal tackles sideløbende med behovet for at lette rejser for lovlige rejsende, så siden august 2021 har medlemsstaterne udstedt identitetskort med harmoniserede sikkerhedsstandarder, herunder en chip med biometriske identifikatorer, der kan verificeres af alle EU's grænsemyndigheder. Kommissionen er i færd med at udarbejde et yderligere initiativ om digitalisering af rejsedokumenter og lettelse af rejser, som vil øge sikkerheden og gøre rejse- og grænseprocesserne hurtigere ved hjælp af papirløs avanceret kommunikation af rejse- og personoplysninger og biometrisk kontrol ved grænserne. Retshåndhævelse og nye teknologier Teknologier såsom kunstig intelligens eller kryptering kan skabe merværdi for de retshåndhævende og retlige myndigheder, men kan også hæmme deres arbejde. I sin meddelelse om kunstig intelligens (AI) og i retsakten om kunstig intelligens understregede Kommissionen, at kunstig intelligens kan bidrage væsentligt til målene for strategien for sikkerhedsunionen, imødegå aktuelle trusler og foregribe fremtidige risici og muligheder. Under Horisont Europa, EU's forsknings- og innovationsprogram for perioden 2021-2027, er der mulighed for finansiering af forskningsaktiviteter og innovation inden for civil sikkerhed, herunder AI og biometri. Alene for 2021 og 2022 er der allerede programmeret 413,8 mio. EUR. Vigtigste eksempel på resultater Anvendelse af Schengeninformationssystemet (SIS): I 2021 foretog medlemsstaterne næsten 7 mia. søgninger i SIS. Medlemsstaternes myndigheder foretog i gennemsnit næsten 20 millioner søgninger i systemet om dagen, hvilket i gennemsnit gav 600 hits på udenlandske indberetninger om dagen og bidrog til at opklare et tilsvarende antal sager. Efter et brutalt dobbeltmord i Rumænien i 2021 blev gerningsmanden f.eks. sporet i Italien blot få dage senere takket være en SIS-indberetning om anholdelse, hvilket advarede de italienske efterforskere — som kunne anholde manden i Rom. 5. SAMMENHÆNGEN MELLEM INTERN OG EKSTERN SIKKERHED: SIKKERHED I EU'S NABOLANDE OG I PARTNERLANDE

Begivenheder uden for EU's grænser og sikkerheden i Europa hænger tæt sammen. Det er absolut nødvendigt at støtte og hjælpe vores naboer og partnere med at forbedre deres indre sikkerhed og samarbejde med vores allierede og internationale organisationer såsom NATO eller FN for at forbedre EU's indre sikkerhed. Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og Kommissionens tjenestegrene arbejder tæt sammen med centrale partnerlande og internationale organisationer gennem regelmæssige dialoger om terrorbekæmpelse. Mere end 30 dialoger om terrorbekæmpelse er i gang med tredjelande og internationale organisationer. Parallelt hermed er netværket af terrorbekæmpelses- og sikkerhedseksperter i EU's delegationer i vigtige tredjelande blevet styrket. For bedre at imødegå interne sikkerhedstrusler som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine blev Kommissionens tjenestegrene og EU-Udenrigstjenesten sammen med EU's antiterrorkoordinator enige med Ukraine om at etablere et løbende struktureret sikkerhedssamarbejde. Dette samarbejde har til formål at styrke det operationelle samarbejde, herunder med Europol og Frontex, og styrke udvekslingen af oplysninger om trusler mod den indre sikkerhed. EU-agenturerne ydede øjeblikkelig støtte til at reagere på udfordringerne efter invasionen. Frontex har i øjeblikket 277 ansatte i regionen, Europol 15 og Den Europæiske Unions Asylagentur 60. Medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og deres partnere samarbejder inden for rammerne af den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler (EMPACT) om at tilrettelægge operationelle aktioner og fælles aktionsdage mod nye eller fremspirende kriminalitetstrusler i forbindelse med Ruslands aggression mod Ukraine. Dialogen om cybersikkerhed mellem EU og Ukraine er blevet intensiveret med koordineret politisk, finansiel og materiel støtte fra EU for at hjælpe Ukraine med at styrke sin cyberrobusthed. Den samlede finansiering på 29 mio. EUR til at øge Ukraines cyberrobusthed og digitale modstandsdygtighed har støttet cybersikkerhedsudstyr, software og modstandsdygtig digital omstilling. Republikken Moldova har på grund af sin geografiske beliggenhed en central rolle at spille i håndteringen af de strafferetlige og sikkerhedsmæssige konsekvenser af Ruslands invasion af Ukraine. I juli 2022 lancerede Kommissionen i samarbejde med EU-Udenrigstjenesten et EU-støtteknudepunkt for indre sikkerhed og grænseforvaltning med Republikken Moldova. Dets vigtigste rolle er at lette samarbejdet og den operationelle indsats for at imødegå fælles sikkerhedstrusler på seks prioriterede områder, som EU og Republikken Moldova har udpeget i fællesskab: våbenhandel, smugling af migranter, menneskehandel, forebyggelse og bekæmpelse af terrorisme og voldelig ekstremisme, cyberkriminalitet og narkotikahandel. I marts 2022 undertegnede Republikken Moldova en statusaftale med Frontex på grundlag af dets styrkede mandat. Retshåndhævelsessamarbejdet mellem EU og landene på Vestbalkan — der også trækker på EU-agenturer — er blevet intensiveret i de seneste tre år. I overensstemmelse med Rådets konklusioner fra marts 2021 blev retshåndhævelsessamarbejdet med tredjelande integreret i alle operationelle handlingsplaner for den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler (EMPACT), hvilket førte til en styrkelse af Vestbalkans deltagelse i EMPACT-aktiviteter. Der ydes fortsat betydelig finansiering under instrumentet til førtiltrædelsesbistand til retshåndhævelsesreformer og -resultater, idet EU-agenturer også yder kapacitetsopbygning til sikkerhedsaktører. Den fælles handlingsplan om terrorbekæmpelse, der blev undertegnet i 2018, er blevet videreført med gode fremskridt, og i Nordmakedoniens og Albaniens tilfælde blev der i december 2022 undertegnet en revideret ajourført udgave af de respektive bilaterale aftaler for yderligere at opgradere vores samarbejde inden for terrorbekæmpelse og forebyggelse og bekæmpelse af voldelig ekstremisme. Den 18. november 2022 gav Rådet bemyndigelse til at indlede forhandlinger om Frontex-statusaftaler mellem EU og Albanien, Serbien, Montenegro og Bosnien-Hercegovina. Disse aftaler vil gøre det muligt for Frontex at indsætte grænseforvaltningshold til at udføre grænsekontrolopgaver under de relevante nationale myndigheders kommando. Dette vil være af særlig værdi i bekæmpelsen af smugling af migranter. Nordmakedonien undertegnede en statusaftale med Frontex i oktober 2022 på grundlag af dets styrkede mandat. EU og USA har også en lang tradition for partnerskab og samarbejde om sikkerhedsspørgsmål, der sigter mod en mere systematisk og rettidig udveksling af oplysninger om spørgsmål som terrorisme, radikalisering og organiseret kriminalitet. EU og USA afholder regelmæssige fælles møder om retlige og indre anliggender for at uddybe samarbejdet om spørgsmål af fælles interesse, fremme global sikkerhed og ajourføre hinanden om lovgivningsmæssige fremskridt i RIA-sager. De europæiske retlige og retshåndhævende myndigheder arbejder tæt sammen med deres amerikanske modparter om operationelle og lovgivningsmæssige spørgsmål. USA's retshåndhævende myndigheder deltager aktivt i flere EMPACT-aktioner og -netværk med en aftale om operationelt samarbejde mellem USA og Europol. Et stærkt eksempel på effektivt samarbejde er den operationelle taskforce Greenlight/Trojan Shield, som er en af de største og mest avancerede retshåndhævelsesoperationer til dato i kampen mod krypterede kriminelle aktiviteter. Programmet til sporing af finansiering af terrorisme mellem EU og USA giver talrige konkrete spor til efterforskning af terrorisme. Samarbejdet afhænger også af en klar overvågning af sikkerhedsforanstaltninger og kontroller. Regelmæssige dialoger mellem EU og USA om cybersikkerhed styrker samarbejdet om og koordineringen af både cyberdiplomati og cyberrobusthed, herunder standardisering af cybersikkerhed. Handels- og teknologirådet har også gjort det muligt at uddybe samarbejdet med en fælles erklæring om cybersikkerhed og skridt til potentielt samarbejde om forskning og udvikling ud over 5G og 6G, om eksportkontrol og om screening af investeringer samt om sanktioner mod Rusland og Belarus. Handels- og teknologirådet vil også yderligere fremme samarbejdet mellem EU og USA om udenlandsk manipulation af oplysninger og indblanding. Vigtige sikkerhedsudfordringer i Afrika har direkte indvirkning på afrikanerne selv og EU's sikkerhed. Mange projekter gennemføres for at hjælpe partnerlandene med at opbygge kapacitet til at tackle disse udfordringer, f.eks. gennem finansiering af det internationale terrorbekæmpelsesakademi (AILCT) i Vestafrika eller med det regionale initiativ til at øge kapaciteten til at bekæmpe hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i regionen omkring Afrikas Horn. Landene i Latinamerika og Caribien (LAC) er vigtige partnere for EU, og et nyt regionalt Team Europe-initiativ for sikkerhed og retfærdighed blev lanceret i maj 2022 for at etablere et partnerskab mellem EU og LAC om styrkelse af retsstatsprincippet og bekæmpelse af organiseret kriminalitet. EU's forordning om screening af udenlandske direkte investeringer trådte i kraft i oktober 2020 og udgør en ramme til forbedring af beskyttelsen mod udenlandske direkte investeringer, der udgør en risiko for sikkerheden eller den offentlige orden i mere end én medlemsstat. I det første fulde driftsår blev mere end 400 sager anmeldt til Kommissionen. Forordningen om produkter med dobbelt anvendelse, der blev vedtaget i september 2021, opgraderede og styrkede EU's eksportkontrolsystem for produkter og teknologier med dobbelt anvendelse og indførte nye bestemmelser, der gør det muligt for EU — i samarbejde med medlemsstaterne — at vedtage autonom kontrol med eksport af produkter og teknologier, der ikke er opført på listen. I en globaliseret verden, hvor grov kriminalitet og terrorisme i stigende grad er tværnational, bør de retshåndhævende og retslige myndigheder være fuldt rustet til at samarbejde med eksterne partnere for at sikre borgernes sikkerhed. Dette kræver, at Europol og Eurojust får mulighed for at samarbejde og udveksle oplysninger mellem tredjelandes retsmyndigheder. En aftale, der blev undertegnet i juni 2022 mellem Europol og New Zealand om udveksling af personoplysninger for at bekæmpe grov kriminalitet og terrorisme, følges op af forhandlinger med en række andre lande, men i de fleste tilfælde går det fortsat langsomt fremad. Med hensyn til Eurojust er forhandlingerne langt fremme med Armenien, hvor der er opnået enighed om teksten, og der er indledt forhandlinger med Colombia, Algeriet og Libanon. I april 2022 tog EU og FN konkrete skridt til at styrke deres eksisterende partnerskab for at bekæmpe vedvarende, men voksende trusler mod den internationale fred og sikkerhed under den fjerde lederdialog om terrorbekæmpelse. Det strategiske partnerskab blev yderligere styrket gennem lanceringen af den nye "EU-FN-facilitet for globale terrortrusler", et EU-finansieret initiativ til støtte for stater, der står over for terrorisme og voldelig ekstremisme, herunder gennem bistand, uddannelse og mentorordninger. Andre spørgsmål af fælles interesse omfatter nye trusler i forbindelse med nye teknologier, herunder hvordan de påvirker unge som en særlig målgruppe for radikalisering til vold, og terrorisme baseret på fremmedhad, racisme og andre former for intolerance eller i religionens eller troens navn. Samarbejdet mellem EU og NATO er også blevet intensiveret med håndgribelige resultater på alle samarbejdsområder. EU og NATO har intensiveret deres arbejde og samarbejde i kølvandet på Ruslands angrebskrig med en fælles politisk holdning og koordinering for at hjælpe Ukraine med at forsvare sig og beskytte sin befolkning. Det strategiske partnerskab mellem EU og NATO er mere robust og relevant end nogensinde før for den euroatlantiske sikkerhed. Med hensyn til modstandsdygtighed blev der indledt en særlig struktureret dialog i januar 2022, som nu uddybes for at støtte beskyttelsen af kritisk infrastruktur, og der vil blive oprettet en EU-NATO-taskforce i den forbindelse. Med hensyn til militær mobilitet er der sket yderligere forbedringer hvad angår transport og regulering, herunder transport af farligt gods. Imødegåelse af hybride trusler er også fortsat et centralt samarbejdsområde med NATO. Udvekslinger omfatter terrorbekæmpelse samt strategisk kommunikation, udenlandsk informationsmanipulation og indblanding og cyberspørgsmål. Øvelserne omfattede EU's integrerede resolution i november 2022 inden for rammerne af det parallelle og koordinerede øvelseskoncept (PACE) med inddragelse af NATO-personale med henblik på at forbedre samspillet mellem de respektive kriseresponsmekanismer. Siden september 2022 har EU været medformand for Det Globale Forum for Terrorbekæmpelse. Prioriteterne omfatter bekæmpelse af terrortruslen i Afrika og integration af kønsaspektet og uddannelse i terrorbekæmpelsespolitikken. Forhandlingerne om en samarbejdsaftale mellem Unionen og Interpol er i gang med henblik på at nå frem til en indgåelse på teknisk plan i første halvdel af 2023. Hovedformålet er yderligere at styrke udvekslingen af oplysninger mellem Interpol og EU-agenturer og -organer for bedre at støtte medlemsstaterne og øge borgernes sikkerhed, ikke kun i EU, men i hele verden. Vigtigste eksempel på resultater Operation Desert Light: Europæisk narkotikakartel er blevet fjernet i seks lande: I november 2022 blev der gennemført koordinerede razziaer i hele Europa og De Forenede Arabiske Emirater, som var rettet mod både kommando- og kontrolcentret og den logistiske infrastruktur for narkotikahandel i Europa. Højværdimål havde dannet et "superkartel", der kontrollerede omkring en tredjedel af kokainhandelen i Europa. I alt 49 mistænkte er blevet anholdt efter efterforskninger i Spanien, Frankrig, Belgien, Nederlandene og De Forenede Arabiske Emirater med støtte fra Europol. 30 ton narkotika blev beslaglagt af de retshåndhævende myndigheder i forbindelse med efterforskningen.