OMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0MC91) 215 endelig udg. - SYN 345 
Bruxelles, den 12. juni 1991 
Forslag til 
RÅDETS DIREKTIV 
om hvilke frekvensbånd der skal forbeholdes til 
samordnet indførelse af digital kortdistanceradio (DSRR) 
i Fællesskabet 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 -
BEGRUNDELSE 
Indholdsfortegnelse 
1. Indledning 
1.1 Baggrund 
1.2 Den nuværende situation 
1.3 Markedspotentiel og markedsbehov 
1.4 Begrænsning af de eksisterende kortrækkende radiosystemer 
2. DSRR-systemets potentielle fordele 
3. ETSI-standard for DSRR 
3.1 Simplex ved én frekvens 
3.2 Halv duplex ved to frekvenser 
4. Tidsplan for indførelsen 
4.1 Tidsplan for færdiggørelsen af en fælles standard 
4.2 Tidsplan for fabrikanternes fremstilling af udstyr 
5. Frekvensbehov 
6. Formålet med det foreslåede direktiv 
7. Konklusion 
- 3 -
1. Indledning 
1-1 Baggrund 
Som anført i Grønbogen om etablering af et fælles marked for teletjenester og -
udstyr, udgivet af Kommissionen i 1987, afhænger fremtidens telekommunikation i 
EF af de nuværende og kommende tjenesters indbyrdes kompatibilitet og mulighed 
for at fungere sammen på europæisk plan - krav, som også gælder mobiltjenes­
terne, der må udbydes universelt på europæisk plan. Fastsættelsen af sådanne 
krav baseres nærmere bestemt på Rådets beslutning 87/95/EØF af 22. december 
1986 om standardisering inden for informationsteknologi og telekommunikation1 og 
på Rådets direktiv 83/189/EØF af 28. marts 1983 om en informationsprocedure med 
hensyn til tekniske standarder og forskrifter^, som ændret ved direktiverne 89 
/289/EØF og 89/336/EØF. Endvidere foreligger Rådets henstilling 84/549/EØF af 
12. november 1984 med henblik på gennemførelse af harmonisering på telekommu­
nikationsområdet ? 
Europa-Parlamentet har for sin del slået til lyd for, at der må findes en løsning på 
de nuværende problemer med mobilkommunikationssystemernes generelle inkompa­
tibilitet, og for at der tages fat på arbejdet med mobilkommunikation på europæisk 
plan 7t 
I grønbogen om telekommunikation, som Kommissionen udsendte i 1987 foreslås det 
bl.a., at der oprettes et europæisk institut for telestandardisering (ETSI). Med op­
rettelsen i marts 1988 af dette institut i Sophia-Antipolis ved Nice i Frankrig er 
der gennemført en grundlæggende reform af den europæiske standardiseringspro­
ces. ETSI har givet den tekniske underkomité RES 7 til opgave at udarbejde en 
standard for DSRR, digital kortdistanceradio i Europa, inden udgangen af 1990. 
12 Den nuværende situation 
I begyndelsen af firserne tildelte Det Forenede Kongerige subbandet 933-935 MHz 
til CB (Citizens Band Radio) for at begrænse spredningen af udstyr, der opererer 
ved 27 MHz. Det Forenede Kongerige har dog ikke fået støtte hertil fra de euro­
pæiske administrationer, og CEPT har vedtaget en rekommandation om CB ved 27 
MHz. Japan har dog forberedt udstyr til 933-935 MHz båndet. Dette udstyr, som 
var af den analoge type, svarede til CB. Senere er europæerne i CEPT så blevet 
enige om at anvende 933-935 MHz båndet til digitale apparater. Idéen var at tilve­
jebringe bærbare laveffektapparater (1 Watt). Ved oprettelsen af ETSI blev den 
gruppe, der havde til opgave at udarbejde specifikationer for dette udstyr, (RES) 
overført fra CEPT til ETSI. Samtidig tildelte CEPT ved rekommandation T/R 24-
04 de to subband 933-935 og 888-890 MHz til digital kortdistancekommunikation. 
EFT nr. L 36 af 7.2.1987, s. 31. 
EFT nr. L 109 af 56.4.1983, s. 8. 
EFT nr. L 293 af 16.11.1984, s. 49. 
Europa-Parlamentets betænkning om telekommunikation i Fællesskabet 
(Leonardi-betænkningen), dokument 1.1477/3 af 3. marts 1984. 
- 4 -
Det blev også anbefalet, at systemet skal kunne fungere med både simplex og du­
plex. Ved simplex anvendes frekvensbåndet 933-935 MHz, og ved semiduplex kan 
kommunikationen foregå inden for 888-890 MHz-båndet. 
13 Markedspoten tiel og markedsbehov 
Det store udbud af forskellige tjenester og det, at DSRR-idéen er så ny, gør det 
vanskeligt at opstille præcise prognoser for efterspørgslen efter DSRR Oprin­
delig var det tanken kun at give mulighed for taletransmission, men nu :>kal der 
også kunne transmitteres data. En nylig undersøgelse, som Kommissionen har 
finansieret, viste, at der fra 1995 og fremefter skulle kunne være 330.0P0 mo­
bilenheder og bærbare enheder i Det Forenede Kongerige og Nederlandene. 
Tallet er fremkommet ved ekstrapolering af det traditionelle marked for private 
mobilenheder, men DSRR-udstyrets ringe omkostninger gør det svært på nuvæ­
rende tidspunkt at vurdere, i hvor høj grad det vil slå igennem inden for små 
virksomheder (tjenesteydelser, landbrug, transport osv.), og der findes markeds­
undersøgelser, som konkluderer, at udbredelsen vil blive større. 
En anden markedsundersøgelse giver tilsvarende resultater: 1,2 mio brugere i EF 
i 1995. I denne undersøgelse præciseres det angående brugerne, at en meget stor 
del af dem vil være nye i den forstand, at de ikke nu benytter offentlige eller pri­
vate radiokommunikationssystemer. Alligevel vil de købe DSRR-apparater, fordi 
disse er billige i anskaffelse, fordi der ingen takster skal betales for anvendelse 
uden relæ, og på grund af den nytte man kan have af dem. 
14 Befirænsning af de eksisterende kortrækkende radiosystemer 
Erhvervsbrugere kan benytte sig af de offentlige tjenester såsom GSM og DECT i 
hele EF. Fordelen ved disse systemer er, at de er forbundet med det offentlige te­
lenet, men til gengæld er de noget dyrere end DSRR. Erhvervsbrugere kan også 
benytte sig af private telenet, men anvendelsen af sådanne systemer er betinget af, 
at man kan få rådighed over en frekvens, og i flere medlemsstater er der nu en så­
dan mætning med private net, at frekvensefterspørgslen ikke længere kan imøde­
kommes. DSRR vil give mulighed for at få adgang til en frekvens uden at man 
behøver bede den nationale myndighed om brugstilladelse for en bestemt betje-
ningszone. Systemet med afsætte frekvenser, som man er fælles om, giver mulighed 
for at benytte dette udstyr uden forstyrrelser og med stor mobilitet. 
2. DSRR systemets potentielle fordele 
Der er enighed mellem europæiske fabrikanter og brugere om, at DSRR-systemet på 
længere sigt er det bedst egnede for denne kategori af mobiltjenester i Europa. Bruger­
ne vil fuldt ud kunne udnytte fordelene ved enhedsmarkedet efter 1992, i og med at deres 
udstyr kan bruges overalt i EF. Kommunikation direkte mellem to mobilenheder er mu­
lig, uden at der skal søges særlige tilladelser hos de nationale myndigheder, mens benyt­
telse af et relæ kræver en sådan tilladelse. Dette giver følgende fordele; 
DSRR-apparaterne vil byde private og erhvervsmæssige brugere på væsentlige 
fordele og stimulere udviklingen og udnyttelsen af store nye forretningsmuligheder 
- 5 -
for europæisk industri. 
Europæisk industri vil udvikle et system med tilhørende produkter og på den måde 
øge sin erfaring inden for forbrugerelektroniksektoren. 
Europæisk industri vil få kendskab til en avanceret teknologi, som vil give store 
muligheder for salg og distribution på verdensplan. 
En vellykket udvikling og iværksættelse af DSRR vil skabe et teknisk og opera­
tionelt grundlag, som er nødvendigt for at lette indførelsen af et universelt mo­
bilkommunikationssystem til at efterfølge DSRR. 
Endnu en fordel ved DSRR-systemet er, at det benytter sig af den samme kodek som 
GSM-systemet. I DSRR bliver hastigheden 16 kbit pr. sekund. Med en sådan fælles 
kodek kan europæisk industri fremstille dette forholdsvis dyre udstyr i større serier. 
Endelig har DSRR i kraft af systemets teknologi den fordel, det udnytter frekvensspek­
tret langt mere effeltivt end konventionelle private systemer. 
3. ETSI standard for DSRR 
Udarbejdelsen af specifikationerne til en teknisk standard for DSRR var blevet pålagt 
ETSI's tekniske underkomité RES 3. Som følge af en omlægning af arbejdet i ETSI er 
opgaven nu overført til RES 7. Arbejdet støttes af europæisk industri via ECTEL (Eu­
ropean Telecommunications and Professional Electronics Association). 
DSRR-apparater er laveffekt-sende/modtage-apparater, som enten opererer i simplex på 
frekvensbåndene 933-935 MHz eller i halv duplex eller fuld duplex ved 888-890 MHz. 
Der anvendes direkte digital modulering af bærebølgen til transmisssion af den terminal-
identificerende signaleringskode og talen eller dataene. 
DSRR-apparater. 
har automatisk multikanaladgang uden behov for en central kontrolenhed, 
har ROM-Iagre med omprogrammeringsmuligheder, 
kan benytte simplex, halv duplex og fuld duplex; der kan benyttes basisstationer, 
mobilstationer og bærbare stationer som relæ. 
3.1 Simplex ved én frekvens 
Benyttes der simplex, kan der etableres tovejskommunikation mellem bærbare 
stationer og mobilstationer. 
- 6 -
I lytteindstilling ("stand by") modtager alle stationer en af kontrolkanalerne. 
3.2 Halv dunlex ved to frekvenser 
Benyttes der tofrekvensdrift, er tovejskommunikation mulig mellem basisstation og 
bærbar station og mellem mobilstationer i køretøjer. 
Ved tofrekvensdrift er tovejskommunikation mulig mellem basisstation og bærbar 
station og/eller mobilstation. 
Af hensyn til basisstationernes mulighed for at kontrollere brugen af trafikkanalen 
fungerer alle basisstationer, som er i tofrekvensdrift, hvad enten de betragtes som 
relæstationer eller basisstationer, med fuld duplex med kontinuerlig sending og 
modtagelse på trafikkanalen. 
Alle basisstationer kan, når de skal vælge en kanal uden trafik, modtage de fre­
kvenser, der udsendes af basisstationen, og dem, der udsendes af mobilstationen. 
4. Tidsplan for indførelsen 
4.1 Tidsplan for færdiggørelsen af en fælles standard 
Harmonisering forudsætter en fælles europæisk standard. DSRR-specifikationerne 
vil omfatte alle aspekter af systemet, og ETSI har vedtaget en tidsplan for, hvomår 
de skal være færdige. I-ETS'en skal være færdig ved udgangen af 1990, og efter 
offentlig høring skal den endelige standard foreligge i oktober 1991. Medlemssta­
terne bør sørge for, at der gøres fremskridt med indførelsen af DSRR, så den kan 
finde sted ved udgangen af 1993. 
4.2 Tidsplan for fabrikanternes fremstilling af udstvr 
Fabrikanterne bør som hidtil støtte ETSI's arbejde. De må endvidere hurtigst 
muligt sætte sig i stand til at fremstille udstyr efter ET SI-standarden. 
5. Frekvensbehov 
Hvis det skal lykkes at indføre en fuldt harmoniseret DSRR-tjeneste, er det en forud­
sætning, at der er rådighed over fælles frekvenser til dette formål i hele EF. I rekom­
mandation T/R 75-02 har CEPT udpeget frekvensbåndene 888-890 MHz og i tilknytning 
hertil 933-935 MHz til DSRR-apparater med en- eller tofrekvenstransmission. Det er u-
omgængeligt nødvendigt, at frekvenserne er fælles for hele EF, hvis europæiske borgere 
skal kunne benytte deres udstyr i alle tolv medlemsstater, eftersom udstyret, når det bru­
ges til simplextransmission, ikke kræver frekvensallokering fra telemyndighederne. 
Samordnet og rettidig allokering af fælles frekvenser er bydende nødvendig, hvis man vil 
indføre et fuldt harmoniseret system. 
- 7 
6. Formålet med det foreslåede direktiv 
Skal der gøres fremskridt på de ovenfor beskrevne områder, må følgende sikres: 
DSRR-specifikationen (I-ETS'en) skal færdiggøres inden oktober 1991. 
ETS'en skal udvikles i løbet af 1992 og være færdig i begyndelsen af 1993. 
DSRR skal indføres på samordnet vis efter en fastlagt tidsplan. 
Der skal til indførelsen af DSRR-systemet være rådighed over fælles frekvenser 
på europæisk niveau. 
Fabrikanternes adgang til markedet skal lettes gennem etableringen af enheds­
markedet. 
For at sikre, at der er frekvenser til DSRR, har Kommissionen udarbejdet et direktiv­
forslag, som afsætter fælles frekvensbånd til DSRR i hele EF. Forslaget bygger på 
arbejdet i CEPT, som har anbefalet 888-890 MHz båndet sammen med 933-935 MHz 
båndet til DSRR. 
Frekvensfordelingen fastlægges i medlemsstaterne ved retsforskrifter. Dette betyder -
sammen med det forhold, at allokeringen af radiofrekvenser er den mest kritiske faktor 
ved gennemførelsen af DSRR - at der bør udstedes et rådsdirektiv med hjemmel i Trak­
tatens artikel 100 A. 
Hovedformålet med det foreslåede rådsdirektiv, som vedrører allokering af frekvenser til 
samordnet indførelse af digital trådløs telekommunikation i Europa, er at sikre, at der er 
tilstrækkelige frekvensressourcer til rådighed til en hurtig indførelse af systemet. 
Endvidere påtænkes følgende supplerende EF-foranstaltninger iværksat med det formål 
at fremme udviklingen og indførelsen af digital kortdistanceradio ved de frekvenser, 
direktivet udpeger: 
Kommissionen vil give høj prioritet til den gensidige anerkendelse af typegodken­
delse af teleudstyr og til arbejdet med at specificere den fornødne europæiske te­
lestandard. Denne indsats vil lette internationale rejser og fremme DSRR-mar-
kedet. 
Kommissionen vil strengt håndhæve Rådets direktiv 83/189/EØF om en informa­
tionsprocedure med hensyn til standarder og tekniske forskrifter. Kommissionen 
vil ligeledes strengt håndhæve Rådets beslutning 87/95 om standardisering inden 
for informationsteknologi og telekommunikation. 
Endelig vil Kommissionen i samarbejde og samråd med de berørte parter deltage i udar­
bejdelsen af en strategi for udvikling af GSM, ERMES, DECT, DSRR og andre private 
mobilstationer til et universelt system for personlig kommunikation. 
- 8 -
Forslagene vil gøre det muligt at tage et væsentligt skridt hen imod indførelse af DSRR i 
hele EF, og de vil stærkt forbedre udviklingen af avancerede teletjenester og telenet, så­
dan som Ministerrådet slog til lyd for den 17. december 1984. 
Rådet opfordres derfor til: 
at vedtage vedlagte direktivforslag, 
at notere sig de yderligere forberedende foranstaltninger, som Kommissionen vil 
sætte i værk i snævert samarbejde med ETSI og CEPT. 
- 9 -
Forslag til 
RÅDETS DIREKTIV 
om hvilke frekvensbånd der skal forbeholdes til 
samordnet indførelse af digital kortdistanceradio (DSRR) 
i Fællesskabet 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, 
særlig artikel 100 A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1, 
i samarbejde med Europa-Parlamenter, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3, og 
- 10 -
ud fra følgende betragtninger: 
1. I Rådets henstilling 84/549/EØF4 slås der til lyd for, at teletjenester indføres på 
grundlag af en fælles harmoniseret fremgangsmåde; 
2. i resolutionen af 30. juni 1988 vedrørende etablering af et falles marked for teletjenester 
og -udstyr opfordrer Rådet til, at skabelsen af Europa-dækkende tjenester fremmes 
i overensstemmelse med markedets behov; 
3. de ressourcer, som de moderne telenet byder på, bør udnyttes fuldt ud til gavn for 
Fællesskabets økonomiske udvikling; 
4. Rådets direktiv 89/336/EØF af 3. maj 1989 om indbyrdes tilnærmelse af 
medlemsstaternes lovgivning om elektromagnetisk kompatibilitet6 finder 
anvendelse; det bør navnlig påses, at elektromagnetiske forstyrrelser undgås; 
5. der er store forskelle mellem de kortrækkende systemer, som nu anvendes i 
Fællesskabet, og mellem de dertil benyttede frekvenser, hvilket hverken giver 
mulighed for at udnytte fordelene ved tjenester på europæisk plan eller for at opnå 
de stordriftsfordele, der er forbundet med et marked i europæisk skala; 
6. i arbejdet på dette område må der bl.a. tages fuldt hensyn til de rammer, der er 
fastlagt ved følgende retsakter: Rådets direktiv 83/189/EØF af 28. marts 1983 om 
en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter? , 
senest ændret ved beslutning 90/230/EøF8 , Rådets direktiv 86/361/EØF af 24. juli 
1986 om første fase af den gensidige anerkendelse af typegodkendelser af 
teleterminaludstyr 9 samt Rådets afgørelse 87/95/EØF af 22. december 1986 om 
standardisering inden for informationsteknologi og telekommunikation ; 
7. Det Europæiske Institut for Telestandardisering (ETSI) er for tiden ved at 
udarbejde en europæisk telestandard (ETS) for digital kortdistanceradio (DSRR); 
4 EFT nr. L 298 af 16.11.1984, s. 49. 
5 EFT nr. C 257 af 4.10.19g8, s. 1. 
6 EFT nr. L 139 af 23.5.1989, s. 19. 
7 EFX nr. L 109 af 26.4.1983, s. 8. 
8 EFT nr. L 128 af 18.5.1990, s. 15. 
9 EFT nr. L 217 af 5.8.1966, s. 21. 
10 EFT nr. L 36 af 7.2.1937, s. 31. 
-11 -
8. ved udarbejdelsen af denne standard må der tages hensyn til brugernes sikkerhed, 
og interoperabiliteten må sikres på europæisk plan; 
9. indførelse i Europa af DSRR byder på en enestående mulighed for at etablere et 
meget billigt europæisk system for kortrækkende digital telefoni, og DSRR er ikke 
tilsluttet det offentlige net; 
10. brugere af DSRR-terminaler i en medlemsstat skal kunne bruge deres udstyr i alle 
medlemsstaterne; 
11. ETSI har vurderet frekvensbehovet til DSRR i Fællesskabet til 2x2 MHz, 
12. der bør tages hensyn til Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer 
CEPT's rekommandation TR 20-10 om DSRR; 
13. CEPT har, i overensstemmelse med CEPT's rekommandation (T/R 75-02), valgt 888-890 MHz 
og 953-935 W?. som fælles europæiske frekvensbånd til DSRR; 
14. DSRR skal have førsteret til og beskyttes i båndene 888-890 MHz og 933-935 MHz 
og systemets udformning, og det er af afgørende betydning at beskytte kontrolka­
nalerne (kanal nr. 1 og nr. 79); 
15. der findes laveffektapplikationer på disse frekvenser; 
16. Rådets direktiv ... om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om 
teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyrets overensstemmelse 1 Vil 
give mulighed for hurtigt at opstille fælles overensstemmelsesspecifikationer for 
DSRR; 
17. etablering af DSRR i Fællesskabet afhænger af tildeling og frigørelse af et 
frekvensbånd til sending og modtagelse mellem basisstationer og mobilstationer; 
18. det er en uomgængelig forudsætning for indførelse af DSRR på europæisk plan, at 
ovennævnte frekvensbånd frigøres som helhed -
11 EFT nr. L 
- 12 -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1 
I dette direktiv forstås ved "digital kortdistanceradio" (Digital Short Range Radio -
DSRR) enhver terminalenhed, som er i overensstemmelse med den europæiske 
telestandard (ETS) vedrørende DSRR. 
Artikel l 
1. Medlemsstaterne udpeger frekvensbånd som anført i CEPT's rekommandation TR 
75/02 (888-890 MHz og 933-935 MHz til DSR R-systemerne fra den 1. januar 
1992). 
2. DSR R-systemerne har førsteret til og beskyttes i de udpegede frekvensbånd. 
Artikel 3 
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft 
for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 1991. De underretter 
straks Kommisisonen herom. 
Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til dette 
direktiv, eller de ledsages ved offentliggørelsen af en sådan henvisning. De 
nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 
?.. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de nationale retsforskrifter, 
som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. 
Artikel 4 
Kommissionen forelægger senest ved udgangen af 1995 Rådet en rapport om 
gennemførelsen af dette direktiv. 
Anikel 5 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 
Formand 


ISSN 0254-1459 
KOM(91) 215 endelig udg, 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-91-292-DA-C 
ISBN 92-77-73897-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg