10. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 168/13 
af sprogpar, der skulle behandles (mere end 100 kombina­
tioner med to nye sprog). 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. ØSU har noteret sig, at det er vanskeligt at finde 
kvalificerede eksperter, og støtter Kommissionens forslag 
om at afsætte 10 % af EF's bevilling til programmet til 
uddannelsesaktiviteter. 
3.2. ØSU opfordrer endvidere Kommissionen til i denne 
forbindelse at undersøge muligheden for at udnytte bl.a. 
programmerne Comett II (!), Eurotecnet (2) og i mindre 
omfang Erasmus-programmet (3) til uddannelse og rekrut­
tering af lingvister og teknikere på højt niveau. 
3.3. ØSU har ligeledes noteret sig, at man har indkaldt 
og vil indkalde tilbud fra specialiserede virksomheder, da 
industriens deltagelse har vist sig absolut nødvendig for 
løsningen af de mange tekniske vanskeligheder, der er 
forbundet med programmets gennemførelse. 
3.4. Det skal i denne forbindelse påpeges, at enkelte 
europæiske virksomheder allerede har udviklet program-
(!) EFT nr. L 13 af 17. 1. 1989, s. 28. 
(2) EFT nr. L 393 af 30. 12. 1989, s. 29. 
(3) EFT nr. L 166 af 25. 6. 1987, s. 20. 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Høj nelsen af humankapitalen er en effektiv metode 
til at fremme den økonomiske udvikling i Mellem- og 
Østeuropa — herunder navnlig Polen og Ungarn — og 
bringe niveauet op på det vesteuropæiske. Støtte til 
udbygning af den erhvervsmæssige grunduddannelse samt 
efter og videreuddannelsen i disse lande er derfor en god og 
formålstjenlig investering, som kommer erhvervslivet i hele 
(!) EFT nr. C 86 af 4. 4. 1990, s. 12. mer for monolingual oversættelse, som måske kunne give 
Kommissionen nogle meget nyttige erfaringer, som den 
kunne drage fordel af inden for rammerne af det 
foreliggende program. 
3.5. Endelig har ØSU fået kendskab til et forslag om 
; oprettelse af et »Europæisk institut for sprogteknologi« 
5 med henblik på rationalisering og bedre beherskelse af 
1 udviklingen inden for automatisk oversættelse og af de 
problemer, den rejser. 
i 3.6. ØSU er ikke på stående fod i stand til at vurdere 
fordele og ulemper ved oprettelsen af et sådant institut. 
- ØSU skal under alle omstændigheder høres om ethvert 
forslag i den retning, og et sådant forslag skal vedlægges en 
detaljeret finansieringsoversigt, der gør det muligt at 
t vurdere dets omkostninger i forhold til det budget, der 
t allerede er opstillet for gennemførelsen af de næste trin i 
Eurotra-programmet. 
Bruxelles, den 25. april 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Europa til gode, og som fremmer det økonomiske 
samarbejde til gavn for alle borgere. ØSU bifalder og 
støtter derfor kraftigt, at man opretter Den Europæiske 
Erhvervsuddannelsesfond, der skal tjene dette formål. Da 
hurtig bistand og støtte er påkrævet, bør man gøre sit 
yderste for at overholde tidsplanen, efter hvilken oprettel­
sen af Fonden skal være tilendebragt medio 1990, og at 
sikre Fondens finansiering også på mellemlang og lang sigt. 
ØSU går ud fra, at det fornødne indledende arbejde såsom 
bistandsplanlægning og oprettelse af rådgivningsnetværk 
og -organer allerede er påbegyndt og skrider hurtigt frem. Udtalelse om forslag til Rådets forordning (EØF) om oprettelse af en europæisk erhvervsuddannel­
sesfond (!) 
(90/C 168/11) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 12. februar 1990 under henvisning til EØF-
Traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for social-, familie-, uddannelses- og 
kulturspørgsmål, som udpegede Herbert Nierhaus til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 
9. april 1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 276. plenarforsamling, den 25. april 1990 uden 
stemmer imod, mens to stemte hverken for eller imod, følgende udtalelse: 
Nr. C 168/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 90 
1.2 Der er ingen tvivl om, at støtten til erhvervsuddan-
nelsessystemerne i Mellem- og Østeuropa er hårdt 
tiltrængt: det anerkendes, at Fondens struktur og arbejds­
metoder bør være fleksible, men projektet forekommer 
alligevel at være ret løst og lidet konkret. Derfor betragtes 
det som et uomgængeligt krav, at Kommissionen hurtigt 
finder frem til og bekendtgør, hvad den mere konkret 
forestiller sig. 
2. Særlige bemærkninger 
2.1. Da Fondens vigtigste opgave er at koordinere 
projekterne, bør man undersøge, om forbindelserne 
mellem de implicerede offentlige og private organer kan 
styrkes gennem oprettelse af nationale koordinerings-
instanser i giverlandene. 
2.2. Initiativerne til de egentlige aktiviteter skal udgå fra 
de institutioner, der varetager den erhvervsmæssige 
grunduddannelse samt efter- og videreuddannelsen, og i 
den forbindelse kan de kompetente nationale organer og 
Fonden højst bidrage med økonomisk støtte og rådgivning. 
Ydelsen af denne bistand bør være omgivet af så lidt 
bureaukrati som muligt og give alle interesserede arbejds­
tagere uhindret adgang til uddannelsesforanstaltninger. De 
planlagte ordninger for tilsyn med og evaluering af 
erhvervsuddannelsesbistanden må under ingen omstændig­
heder have til følge, at bilaterale nationale projekter 
begrænses eller forsinkes. 
2.3. Ved fastlæggelsen af projekter bør der også lægges 
særlig vægt på programmer, som gør det muligt for unge og 
voksne at tage et ophold i et vesteuropæisk land i 
forbindelse med deres erhvervsmæssige grunduddannelse 
eller efter- og videreuddannelse; formålet hermed er dels at 
give de pågældende direkte indblik i det tilsvarende vestlige 
erhvervsuddannelsessystem, dels at fremme kontakten 
mellem borgerne i Øst- og Vesteuropa. 
Der tænkes her på alle de tilfælde, hvor støtte til 
udlandsophold ikke kan opnås på anden vis — f.eks. 
gennem Tempus-programmet — hvilket især gælder for 
den store gruppe af unge, som ikke er inde i et akademisk 
forløb. 
2.4. Erhvervsmæssig grunduddannelse, efter- og vide­
reuddannelse i EF-landene finder — med forskellig 
vægtning — sted i skoler, i de enkelte virksomheder og 
virksomhedseksterne eller fælles erhvervsuddannelsesinsti­
tutioner. Derfor bør ikke alene de offentlige myndigheder 
på uddannelsesområdet, men også arbejdsgiverforeninger­
ne, fagforeningerne og andre involverede i erhvervsuddan­
nelsen på nationalt plan deltage i projektplanlægningen. 
Muligheden for at inddrage arbejdsmarkedets parter på 
europæisk plan i henhold til forordningsforslagets artikel 7 
berøres ikke deraf og anses også for nødvendig, men bør 
klar og entydigt fremgå af Kommissionens tekst. 
Organisationernes inddragelse på europæisk plan er også 
nødvendig for at sikre, at de organisationsformer, der vil 
udvikle sig i det mellem- og østeuropæiske erhvervsliv, også omfatter garantier for, at arbejdstagerne har den nødvendi­
ge adgang til medindflydelse på fastlæggelsen, planlæg­
ningen og gennemførelsen af erhvervs- og efteruddannelse. 
ØSU går ud fra, at de hertil svarende organisationsformer 
inden for de socio-økonomiske interessegrupper vil udvikle 
sig i hurtig takt. 
2.5. Tilknytningen til Cedefop er efter ØSU' opfattelse 
både naturlig og hensigtsmæssig. Ved at benytte en allerede 
eksisterende infrastruktur i form af lokaler og andre 
faciliteter forkorter man opstartsfasen, og omkostningerne 
reduceres. Dertil kommer, at Berlins geografiske beliggen­
hed er gunstig som følge af den korte afstand til landene i 
Mellem- og Østeuropa. 
Når de første erfaringer er indhøstet, skal formen og 
indholdet af samarbejdet mellem Fonden og Cedefop 
konkretiseres nærmere og nedfældes i en aftale. På det 
indholdsmæssige plan må de to organisationer bestemt 
også kunne støtte hinanden i deres arbejde. Det vil f.eks. 
være tilfældet ved udarbejdelse af læseplaner inden for den 
erhvervsmæssige efter- og videreuddannelse, udveksling af 
erfaringer i forbindelse med udvikling af uddannelses- og 
undervisningsmidler eller med hensyn til metoder til 
undersøgelse og sammenligning af ækvivalensen i uddan­
nelsernes indhold og afslutningsniveau. Man bør træffe 
organisatoriske forholdsregler til sikring af dette. Man 
kunne f.eks. overveje at oprette et paritetisk sammensat 
koordineringsorgan, hvor bestyrelserne for de to organisa­
tioner er repræsenteret. 
Man bør dog først og fremmest tilstræbe at give Fonden en 
statut i lighed med Cedefop's, som bl.a. indeholder 
bestemmelser om: 
— bestyrelsens sammensætning 
— formandskabet 
— direktørens udnævnelse 
— inddragelse af arbejdsmarkedets parter. 
2.6. Det er særligt vigtigt for indsatsens effektivitet at 
sikre informationsstrømmen fra Fonden til virksomhe­
derne og erhvervsuddannelsesinstitutionerne, eventuelt 
gennem nationale koordineringsinstanser. Hertil hører 
offentliggørelse af planer og projektresultater på giver- og 
modtagerlandenes sprog, information om betingelser og 
forudsætninger for, at uddannelsesinstitutioner og virk­
somheder kan deltage i fællesskabsprojekter, samt formid­
ling af samarbejdspartnere. 
2.7. Man bør især hurtigt undersøge, hvilke erfaringer 
og resultater fra tilsvarende EF-programmer der kan 
overføres på de særlige forhold i Mellem- og Østeuropa. 
10. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 168/15 
2.8. Programmer for lederuddannelse er af primær 
betydning for en hurtig opbygning af markedsøkonomiske 
strukturer. Man bør snarest udvikle og gennemprøve 
modeller for efter- og videreuddannelsesseminarer og 
erhvervsuddannelsesprogrammer — f.eks. på områder som 
regnskabsføring, marketing, udenrigshandel og virksom­
hedsorganisation. I den forbindelse kan man drage nytte af 
de erfaringer, som allerede er indhøstet i nationale 
offentlige og private uddannelsesinstitutioner og i de 
organisationer, som beskæftiger sig med erhvervsuddan­
nelsen. 
2.9. Man bør hurtigst muligt planlægge en udvidelse af 
Fondens aktiviteter, som går ud over samarbejdet med 
Polen og Ungarn, for så vidt andre østeuropæiske staters 
ønsker og behov giver grundlag for det, og det er muligt at 
sikre finansieringen gennem bidrag fra henholdsvis 
individuelle stater og EF. 
2.10. På baggrund af, at den fremadskridende integra­
tion i Europa må forventes at ville omfatte mere end det 
nuværende EF, ses det som noget meget positivt, at den 
foreslåede artikel 15 også taler om tredjelande som 
bidragydere. 
ØSU anser det desuden for gavnligt, hvis Fonden holder 
kontakt med alle internationale organisationer, som 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg går ind for direktivfor­
slaget, men fremsætter dog følgende bemærkninger: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Emne 
Formålet med Kommissionens forslag er at garantere den 
frie bevægelighed for »mobile« maskiner, som omfattes af 
direktivets anvendelsesområde, ved at harmonisere de beskæftiger sig med og gennemfører udviklingsprogram­
mer på dette område. 
2.11. Fonden bør bistås af et rådgivende udvalg, som 
med regelmæssige intervaller på f.eks. 6 måneder yder 
faglig rådgivning i tilknytning til Fondens arbejde. 
For at sikre, at Fonden hurtigt bliver funktionsdygtig, bør 
denne opgave henvises til ØSU's socialsektion. 
2.12. ØSU forventer at få stillet de erfaringsvurderinger, 
der omtales i forordningsforslagets artikel 16, til rådighed. 
2.13. Endelig er det ØSU's forventning, at der på grund 
af Erhvervsuddannelsesfondens kommende aktiviteter ikke 
vil ske nogen svækkelse af Kommissionens indsats med 
andre opgaver, navnlig inden for udviklingen af struktur­
svage regioner i Fællesskabet. 
Bruxelles, den 25. april 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
enkelte landes divergerende bestemmelser om konstruktion 
og fremstilling. 
Maskinernes »mobilitet« resulterer i særlige, typiske risici, 
som gør det berettiget at opstille et særligt regelsæt for 
denne maskingruppe som led i et omfattende direktiv om 
maskiner. 
Desuden er det hensigten også at udstede et »brugerdirek-
tiv« om mobile maskiner (de foreliggende forskrifter er især 
rettet til producenterne). Udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 89/392/EØF om indbyrdes 
tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner (l) 
(90/C 168/12) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 22. januar 1990 under henvisning til EØF-
traktatens artikel 100 A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for industri, handel, håndværk og 
tjenesteydelser, som udpegede Paul Flum til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. april 
1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 276. plenarforsamling (mødet den 25. april 1990) 
med stort flertal for og en stemme imod følgende udtalelse: 
(») EFT nr. C 37 af 17. 12. 1990, s. 5. Forskellige maskindirektivers varierende emneområder og 
målgrupper kan resultere i misforståelser ved den senere