EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 28.10.2020 COM(2020) 673 final 2020/0306(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø på toldområdet og om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 {SEC(2020) 360 final} - {SWD(2020) 237 final} - {SWD(2020) 238 final} - {SWD(2020) 239 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Begrundelse og formål Det internationale handelsmiljø er under konstant udvikling. Der indføres løbende nye regler med henblik på at regulere varernes bevægelighed på tværs af grænserne og værne om sikkerheden. EU-toldkodeksen udgør retsgrundlaget for et moderne og elektronisk toldmiljø. I henhold til EU-toldkodeksens artikel 3 skal toldmyndighederne værne om sikkerheden for Unionen og dens borgere og beskytte miljøet, hvor det er relevant i tæt samarbejde med andre myndigheder, og samtidig opretholde en balance mellem toldkontrol og lettelse af den lovlige handel. Toldmyndighedernes rolle omfatter håndhævelse af mere end 60 ikke-toldrelaterede retsakter ved EU's ydre grænser i forbindelse med specifikke politikker, der anvendes inden for forskellige områder, såsom sundhed og sikkerhed, miljøbeskyttelse, fiskeri og landbrug, markedsovervågning og produktoverensstemmelse og kulturarv. Disse retsakter indebærer forskellige forpligtelser i forbindelse med import, eksport eller transit af de mest følsomme varer og har indflydelse på anslåede 39,7 millioner toldangivelser om året. De skaber besværlige rapporteringsforpligtelser for erhvervsdrivende og kræver i de fleste tilfælde andre dokumenter end toldangivelsen. Der er i de senere år kommet gang i initiativerne vedrørende en EU-kvikskranke for at strømline fortoldningsprocessen i og på tværs af EU. Begrebet kvikskranke skal forstås som en digital løsning til udveksling af elektroniske oplysninger de offentlige myndigheder imellem og mellem disse og økonomiske operatører. I 2008 forpligtede medlemsstaterne og Kommissionen sig til at fremme et elektronisk toldmiljø i EU ved at bestræbe sig på at etablere en ramme for kvikskranketjenester. I Venedigerklæringen fra 2014 blev der foreslået en progressiv handlingsplan med henblik på at gennemføre en EU-kvikskranke på toldområdet og udvikle dens retlige rammer. Dette blev gentaget i Kommissionens meddelelse fra 2016 om udvikling af EU's toldunion og dens forvaltning, som bebudede Kommissionens planer om at undersøge muligheden for at finde en brugbar løsning til at udvikle og oprette en EU-kvikskranke på toldområdet. Strategien blev understøttet af Økofinrådets konklusioner af 23. maj 2017. Den første toårige rapport om fremskridtene hen imod udvikling af EU's toldunion og dens forvaltning fokuserede desuden på prioriterede områder, der er skitseret i Rådets konklusioner, og bebudede Kommissionens planer om at fortsætte arbejdet hen imod en EU-kvikskranke på toldområdet. Kommissionen iværksatte i overensstemmelse med disse prioriteter et pilotprojekt i 2015 om EU's fælles veterinærdokument til brug ved import (EU CSW-CVED). Projektet blev forvaltet i fællesskab af Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion (GD TAXUD) og Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerhed (GD SANTE) for at give toldmyndighederne mulighed for at foretage automatisk kontrol af tre ikke-toldretlige formaliteter, der fremlægges sammen med toldangivelsen som bevis for overensstemmelse. Fem medlemsstaters toldmyndigheder deltog indledningsvis i dette pilotprojekt på frivilligt grundlag. Med dets efterfølger, EU-kvikskranken for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet (EU CSW-CERTEX), blev lovkravenes anvendelsesområde udvidet, og der blev introduceret nye funktionaliteter såsom mængdemæssig forvaltning. Antallet af deltagende medlemsstater er steget fra fem til ni, og projektet dækker flere politikområder. EU CSW-CERTEX-pilotprojektet har bidraget til at imødegå behovet for at sikre et egnet digitalt miljø for alle de parter, der deltager i international handel. Ved at udgøre en centraliseret løsning reducerede pilotprojektet de deltagende medlemsstaters behov for at udvikle deres egne løsninger, hvilket genererer stordriftsfordele. Den automatiserede procedure til at verificere overholdelsen af ikke-toldrelaterede lovkrav har haft en meget positiv indvirkning på forretningsaktiviteterne, navnlig for så vidt angår lettelse af administrative byrder, ligebehandling af økonomiske operatører og bekæmpelse af svigagtige aktiviteter. På trods af pilotprojektets succes kan de ønskede fordele heraf ikke realiseres uden deltagelse af samtlige medlemsstater. I flere ikke-deltagende medlemsstater arbejder toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder fortsat på et fragmenteret grundlag, hvilket udgør en væsentlig barriere for en effektiv toldbehandling af varer. Denne situation kompliceres yderligere af nye nationale kvikskrankeinitiativer, som fortsat er isolerede og karakteriseret ved forskellige metoder baseret på den eksisterende IT-arkitektur, prioriteter og omkostningsstrukturer på toldområdet. Det er usandsynligt, at de eksisterende problemer vil blive udbedret uden tiltag fra EU's side, især fordi lovkravene vedrører varebevægelser på tværs af grænserne og derfor skal opfyldes på EU-plan. Covid-19-pandemien har gjort det vigtigere end nogensinde at etablere en stærkere ramme for toldunionen og yderligere lette opfyldelsen af toldformaliteter og ikke-toldrelaterede EU-formaliteter for at støtte den økonomiske genopretning. Den øgede digitalisering af toldformaliteterne og de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der gælder for den internationale handel, baner med henblik herpå vej for nye muligheder for, at medlemsstaterne kan forbedre det digitale samarbejde. Dette forslag vil i tråd med Kommissionsformand Ursula von der Leyens politiske retningslinjer fastsætte de relevante betingelser for et digitalt samarbejde mellem toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder for at gennemføre de eksterne aspekter af mange interne markedspolitikker og for at reducere den administrative handelsbyrde. Et aspekt af denne digitale samarbejdsramme lægger et ansvar på tilsynsmyndighederne for at give økonomiske operatører mulighed for at indgive både told- og ikke-toldrelaterede data, der er nødvendige for toldbehandling af varer, til et enkelt kontaktpunkt. Dette vil føre til en reduktion af dobbeltarbejde, tid og omkostninger for økonomiske operatører. Dette forslag er et første skridt i retning af gennemførelsen af en bredere handlingsplan, som blev lanceret i september 2020, og er i fuld overensstemmelse med Kommissionens langsigtede vision om at bringe toldunionen videre til næste niveau. Denne tilgang gentages også i den anden toårsrapport 2020, som ledsager Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at bringe toldunionen til det næste niveau: en handlingsplan. For at løse de problemer, der er konstateret i forbindelse med toldbehandlingen af varer (navnlig utilstrækkelig koordinering og fragmenteret interoperabilitet mellem toldmyndigheder og partnermyndigheder), vil forslaget omhandle tre specifikke mål: 1.definere en forvaltningsramme for øget samarbejde mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder og udvikle interoperable løsninger, hvor det er nyttigt og hensigtsmæssigt 2.forbedre arbejdsmetoderne mellem de tilsynsmyndigheder, der er involveret i international handel, for at opnå en mere automatiseret, elektronisk og integreret proces i forbindelse med toldbehandlingen af varer og 3.fastlægge en ramme for harmonisering af data og muliggøre genanvendelse af data med henblik på at opfylde forskellige formaliteter, som toldmyndighederne og andre myndigheder stiller krav om i forbindelse med international handel. Disse mål skal nås ved at bygge videre på det eksisterende pilotprojekt, EU CSW-CERTEX, der er udviklet af GD TAXUD, og gøre det obligatorisk for alle medlemsstater at bruge det ved at skabe et retligt grundlag. Dette vil lette informationsudvekslingen og udvikle en ramme for digitalt samarbejde mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder om en række retlige formaliteter, som alle relevante kompetente partnermyndigheder, der leverer de nødvendige data til toldbehandling af varer, stiller til rådighed i EU's elektroniske systemer til toldbehandling af varer. Forbindelserne mellem EU CSW-CERTEX og EU's fremtidige elektroniske systemer til forvaltning af ikke-toldrelaterede formaliteter vil blive fastlagt gradvist, når de operationelle aspekter og den respektive EU-lovgivning uden for toldområdet og de operationelle aspekter er på plads. En fuldt integreret EU-lovgivning vil være til gavn for EU på lang sigt på mange forskellige områder. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette forslag er i overensstemmelse med EU-toldkodeksens mål om at indføre et moderne og elektronisk toldsystem og fremme digitalt samarbejde mellem toldmyndighederne og de forskellige statslige myndigheder på tværs af politikområder. Det supplerer også de omfattende e-toldprojekter, der er beskrevet i arbejdsprogrammet for EU-toldkodeksen, og er i overensstemmelse med den flerårige strategiske plan for elektroniske toldmyndigheder (MASP-C), som fastlægger en tidsplan for den operationelle planlægning og gennemførelse af alle IT-projekter knyttet til e-told. EU CSW-CERTEX, der er det mest relevante EU-initiativ på dette område, gennemføres udelukkende på et frivilligt grundlag og er af begrænset omfang. Forslaget bygger videre på det eksisterende pilotprojekt og gør det obligatorisk for alle medlemsstater at udveksle data om en række retlige formaliteter, idet alle medlemsstater lægger relevante klareringsoplysninger ind i EU's elektroniske systemer. De ønskede fordele ved dette projekt med hensyn til effektivitetsgevinster, håndhævelse og reduktion af svig og fejl vil kun blive realiseret, hvis alle medlemsstater deltager. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Bredden af dette initiativ, der vedrører international handel og er fokuseret på told og en lang række ikke-toldretlige formaliteter, som er nødvendige i forbindelse med import, eksport eller transit af varer, gør det specielt vigtigt at tilpasse det til andre EU-politikker. Som beskrevet i den første del har EU's politik på højt plan til formål at oprette et EU-kvikskrankemiljø på toldområdet i overensstemmelse med Kommissionens bredere dagsorden, som går ud på at øge digitaliseringen og forenkle klareringsprocesserne. EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet vil inden for disse rammer følge målene i EU's handlingsplan for e-forvaltning 2016-2020, som har til formål at øge effektiviteten af de offentlige tjenester ved at fjerne eksisterende digitale barrierer, mindske de administrative byrder og forbedre kvaliteten af samspillet mellem de nationale myndigheder. Initiativet er også i overensstemmelse med Tallinnerklæringen, som fastsætter målsætninger for digitale tjenester som standard for interaktion mellem offentligheden og erhvervslivet og "kun én gang "-princippet og interoperabilitet som standard. Et skelsættende øjeblik i den forbindelse var vedtagelsen af eIDAS-forordningen, hvormed der blev indført et nyt regelværk for elektronisk identifikation, elektronisk signatur, elektroniske segl og elektroniske dokumenter i hele EU.

Der igangsættes andre relevante initiativer på EU-niveau for at maksimere vækstpotentialet i den digitale økonomi i overensstemmelse med den bredere vision i Kommissionens meddelelse "Europas digitale fremtid i støbeskeen" om at fremme den digitale omstilling og interoperabilitet mellem offentlige forvaltninger i Europa. F.eks. nævnes EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet i gennemførelsesforordningen om informationsstyringssystemet for offentlige kontrolmekanismer specifikt som en passende ramme for samarbejde og gnidningsløs informationsudveksling mellem toldmyndighederne og de myndigheder, der har ansvaret for at godkende, at lovkravene vedrørende politikområdet for menneskers, dyrs og planters sundhed overholdes. Andre retsakter nævner EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet som en mulig grænseflade mellem eksisterende IT-systemer. Navnlig henvises der i forordning (EU) 2019/1020 om markedsovervågning og overholdelse af reglerne for produkter til frivillig brug af EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet til at udveksle data mellem toldmyndigheder og markedsovervågningsmyndigheder under toldbehandlingen. Disse udvekslinger falder uden for dette projekts anvendelsesområde, som omfatter obligatorisk brug af EU CSW-CERTEX i alle medlemsstater. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Retsgrundlaget for EU's tiltag er indeholdt i artikel 33, stk. 114 og 207, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Artikel 33 og 114 i TEUF giver Europa-Parlamentet og Rådet ret til at træffe foranstaltninger for at styrke toldsamarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem disse og Kommissionen for at skabe et velfungerende indre marked. Dette forslag har navnlig til formål at sikre en korrekt gennemførelse af de eksterne aspekter af en lang række politikker vedrørende det indre marked. Artikel 207 i TEUF er baseret på den forudsætning, at initiativets anvendelsesområde rækker videre end samarbejdet mellem toldmyndighederne og omfatter handelslettelser og beskyttelse mod ulovlig handel som et vigtigt aspekt af handelspolitikken. Disse tre artikler i TEUF udgør også retsgrundlaget for EU-toldkodeksen, der ændres ved denne retsakt. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Det komplekse regelsæt og den løbende indførelse af nye regler for toldbehandling af varer har ført til utilstrækkelig koordinering og fragmenteret interoperabilitet mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder, der varetager disse krav. Dette gælder ikke blot toldunionen, men også det indre marked på en række politikområder i forbindelse med grænseoverskridende aktioner, der reguleres af EU-retten. Disse problemer, som i sagens natur er tværnationale, vil begrænse fordelene ved gradvis digitalisering og modernisering af processer i forbindelse med toldbehandlingen af bestemte varer, der er underlagt andre ikke-toldrelaterede EU-bestemmelser på forskellige politikområder. Der vil desuden kun være få nationale initiativer på grund af ressourcemæssige begrænsninger, mens det frivillige pilotprojekt, EU CSW-CERTEX, vil miste sit momentum, hvis det ikke følges op af en obligatorisk indsats. EU har derfor gode forudsætninger for at koordinere indsatsen, mindske fragmenteringen og skabe stordriftsfordele, navnlig på grund af dens ansvar for toldunionen og dens effektive anvendelse af reglerne på det indre marked. Målene med forslaget kan bedre realiseres på EU-plan af flere årsager. En centraliseret løsning (EU CSW-CERTEX) for at fremme det digitale samarbejde og informationsudvekslingen mellem nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og ikke-toldrelaterede EU-systemer samt den stigende digitalisering af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter vil gøre områder både i og uden for toldområdet inoperable, mindske de administrative byrder for alle berørte interessenter og skabe betydelige stordriftsfordele. EU's indsats forventes også at indebære direkte fordele for retlige formaliteter, hvor mængden af godkendte varer kan fordeles på flere toldangivelser ved at indføre en automatiseret mængdemæssig forvaltning på EU-plan. EU's indsats på dette område vil også forbedre det indre markeds virkemåde ved at styrke og harmonisere toldhåndhævelsen af ikke-toldrelaterede EU-krav, der pålægges international handel med varer. Dette vil skabe en klar merværdi for samspillet mellem toldmyndighederne og partnermyndighederne og de økonomiske operatører. EU's indsats vil i sidste ende have en positiv økonomisk virkning gennem øget effektivitet og lettelse af samhandelen samt sociale og miljømæssige fordele som følge af bedre koordinering og risikostyring ved grænsen. Dette vil føre til en bedre overholdelse og håndhævelse af ikke-toldrelaterede EU-krav, der har til formål at beskytte den offentlige sundhed og sikkerhed, og forbedre sikkerheden og beskytte dyrevelfærden og miljøet i hele EU. •Proportionalitetsprincippet Anvendelsesområdet for dette forslag begrænses i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet til andre ikke-toldretlige formaliteter end toldbehandling, der er fastsat i EU-lovgivningen, for hvilke der findes et elektronisk system på EU-niveau til lagring af relevante oplysninger, som toldmyndighederne kræver for at kunne kontrollere overholdelsen af de respektive foranstaltninger. Sammenkoblingen af disse systemer med de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet gennem EU CSW-CERTEX og udvekslingen af digitale oplysninger som fastlagt i forslaget er nødvendige for at forbedre og sikre en konsekvent håndhævelse af disse retlige formaliteter i hele EU. Dette er navnlig tilfældet, når lovgivningen giver mulighed for at fordele godkendte varemængder på flere toldangivelser, der kan indgives overalt i EU, eller forbyder import eller eksport af varer, der er omfattet af kvoter over en vis tærskel. Om end toldmyndighederne er nødt til at kontrollere de mængder, der anvendes i forbindelse med toldbehandlingen af tidligere forsendelser, er den manuelle kontrol både tidskrævende og unøjagtig. Disse problemer kan ikke forbedres, uden at der gøres en ny indsats fra EU's side, til dels fordi de vedrører EU-formaliteter. Desuden er reglerne i dette forslag om harmonisering af de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet nødvendige for at skabe lige vilkår for økonomiske operatører i forbindelse med opfyldelsen af de pågældende lovkrav. Som det fremgår af arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om konsekvensanalysen, står de omkostninger, der er forbundet med de foreslåede foranstaltninger, i rimeligt forhold til de politiske mål, der skal nås. •Valg af retsakt Det valgte instrument er en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet, der er beregnet på at sikre en ensartet anvendelse af lovgivningen i hele EU. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontroller af gældende lovgivning Ikke relevant •Høringer af interessenter Der blev indsamlet feedback fra følgende interessenter: •Medlemsstaternes toldmyndigheder •Kompetente partnermyndigheder (dvs. Kommissionen og medlemsstaternes kompetente partnermyndigheder eller agenturer), hvis toldmyndigheder fører kontrol med eller gennemfører deres politikker ved grænsen. Disse omfatter veterinær-, sundheds-, plantesundheds-, landbrugs-, fiskeri-, miljø- og lægemiddelmyndigheder. •Økonomiske operatører, der beskæftiger sig med grænseoverskridende varebevægelser, enten som individuelle selskaber eller repræsenteret af nationale, europæiske og/eller internationale handels- og erhvervsorganisationer, herunder producenter, import-/eksportvirksomheder, rederier og transportvirksomheder, havne- og lufthavnsoperatører osv.

•Internationale handels- og toldorganisationer som f.eks. De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE), Verdenstoldorganisationen (WCO) og Verdenshandelsorganisationen (WTO) •Andre berørte grupper, f.eks. akademikere/forskere, professionelle konsulenter og offentligheden. Der blev gennemført omfattende offentlige og målrettede høringer med de data, der indgik i konsekvensanalysen. Den offentlige høring startede den 9. oktober 2018 og forløb indtil den 17. januar 2019. Der var et spørgeskema til rådighed online på alle officielle EU-sprog, som indeholdt 24 spørgsmål med fokus på respondenternes profil, erfaringer med grænseoverskridende aktiviteter og udtalelse om eventuelle politiske foranstaltninger. Der blev offentliggjort en oversigt over høringen på Europa-webstedet. Høringen viste, at der var bred enighed om forekomsten og alvoren af de konstaterede problemer, og at man glædede sig over, at der kunne iværksættes en EU-indsats for at løse dem. Der blev i alt modtaget 371 gyldige svar, hvoraf de fleste kom fra virksomheder. Mere end 90 % af respondenterne mente, at de potentielle målsætninger ved et nyt initiativ kunne få stor betydning. Alle de foreslåede ændringer, som en ny EU-indsats kunne give anledning til, forventedes at have en meget positiv indvirkning på forretningsaktiviteterne, navnlig hvad angår reduktion af administrative byrder, ligebehandling af økonomiske operatører og bekæmpelse af svigagtig adfærd. En stor del af dataindsamlingen fandt sted inden for rammerne af Customs 2020-projektgruppen med henblik på at undersøge en mulig ramme for udvikling af et EU-kvikskrankemiljø på toldområdet, herunder den retlige sammenhæng. Projektgruppen, der blev nedsat i december 2016, mødtes løbende frem til juni 2019 med den kombinerede ekspertise fra toldvæsenet og de IT-delegerede fra de 19 medlemsstaters myndigheder og seks repræsentanter for brancheorganisationer. Projektgruppen analyserede og drøftede først og fremmest spørgsmål og tendenser vedrørende kvikskrankekonceptet på EU-plan og nationalt plan for at vurdere forskellen mellem den aktuelle situation, som myndigheder og økonomiske operatører står over for, og udsigterne for fremtiden. Projektgruppen havde til opgave at samarbejde om at udarbejde problemdefinitionen og de politiske målsætninger og løsningsmodeller, der derefter indgik i konsekvensanalyserapporten. Der blev også indsamlet yderligere data ved et seminar på højt plan om EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet, som det rumænske formandskab var vært for i maj 2019 med deltagelse af ledende repræsentanter for de nationale toldmyndigheder, ansøgerlande, repræsentanter for erhvervsorganisationer og hovedtalere fra de amerikanske told- og grænsekontrolmyndigheder samt internationale organisationer. Der blev afholdt en række workshopper for at behandle løsningsmodellernes relevans i mellemstatslig sammenhæng og mellem den offentlige sektor og erhvervslivet med uformelle spørgeundersøgelser, der blev afholdt for at få feedback om de identificerede politiske løsningsmodeller. •Indhentning og brug af ekspertbistand Høringsaktiviteterne gjorde det muligt at indsamle både kvalitative og kvantitative data, som blev behandlet og analyseret på systematisk vis med egnede teknikker. Kvalitative data (herunder interviewsvar) blev gennemgået og analyseret ud fra forskellige vinkler og præsenteret i beskrivende form. Kvantitative data (herunder svar og tal fra interessenter) blev behandlet med Excel og analyseret ved hjælp af statistiske metoder såsom frekvenstal, krydstabuleringer og simple tendenser. Resultaterne blev præsenteret i form af tabeller, diagrammer og grafer. •Konsekvensanalyse Der er udarbejdet en konsekvensanalyse, som skal danne grundlag for Kommissionens beslutning om den foretrukne politiske løsning til forslaget og støtte dens gennemførelse. En tværtjenstlig styringsgruppe, som de relevante generaldirektorater i Kommissionen (GD'er) deltog i, støttede det forberedende arbejde. Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion forelagde konsekvensanalysen til kvalitetsvurdering i Udvalget for Forskriftskontrol den 13. marts 2020. Efter mødet den 29. april 2020 afgav Udvalget for Forskriftskontrol en negativ udtalelse den 5. maj 2020 og foreslog flere forbedringer. Disse omfattede en uddybning af visionen for initiativet, udarbejdelse af en mere fuldstændig analyse af de politiske løsningsmodeller (navnlig for centrale nationale databaser), begrundelse for den forkastede ordning med et enkelt kontaktpunkt på EU-plan for alle retlige formaliteter, og en forklaring af, hvordan bedømmelseskriterierne blev vægtet i forhold til konsekvensanalysen. Den reviderede rapport blev forelagt igen den 18. juni 2020, og Udvalget for Forskriftskontrol afgav en positiv udtalelse den 15. juli 2020. De endelige anbefalinger til forbedringer omfattede fortsat behandling af den potentielle usikkerhed i resultaterne af analysen af nettofordelene og integreringen af interessentgruppernes synspunkter vedrørende de bæredygtig muligheder i vurderingskriterierne. Konsekvensanalysen bygger på dokumentation fra en lang række kilder, som er blevet analyseret ved hjælp af de sædvanlige sociale og økonomiske forskningsmetoder. Der blev identificeret otte politiske løsningsmodeller, fordelt på tre brede kategorier, som kunne sammensættes med henblik på at danne et politisk valg: • Kategori I (løsningsmodel 1-4, kombination af mulige løsningsmodeller): muligheder for mellemstatslige løsninger for at fremme informationsudveksling og digitalt samarbejde mellem toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder. Hver løsningsmodel har forskelligt omfang. Løsningsmodel 1 gør EU CSW-CERTEX obligatorisk og dækker EU's lovkrav, for hvilke der findes relevante toldmæssige oplysninger på EU-plan for alle medlemsstater, hvilket giver mulighed for automatiseret mængdemæssig forvaltning. Løsningsmodel 2 omfatter EU's lovkrav, for hvilke der foreligger oplysninger på nationalt plan. Løsningsmodel 3 omfatter nationale lovkrav og løsningsmodel 4 dokumenter fra tredjelande. • Kategori II (løsningsmodel 5-7, kun én mulig løsningsmodel): løsningsmodeller for samarbejde mellem erhvervsliv og myndigheder for at forbedre de økonomiske operatørers samspil med myndighederne. Løsningsmodel 5 opretter en fælles portal til forvaltning af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. I løsningsmodel 6 etableres der kvikskranker på nationalt plan for at give økonomiske operatører harmoniserede enkelte kontaktpunkter til at opfylde told- og ikke-toldrelaterede formaliteter. Løsningsmodel 7 indebærer, at der indføres et enkelt kontaktpunkt på EU-plan for at opfylde told- og ikke-toldrelaterede krav. • Kategori III (løsningsmodel 8): en tværgående løsningsmodel for at strømline den måde, hvorpå toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder identificerer økonomiske operatører. Den vil gøre øget brug af det eksisterende system til registrering og identificering af økonomiske operatører (EORI), enten til registrering og validering (8i) eller udelukkende til validering (8ii). Løsningsmodel 1, 2, 6, 7 og 8ii, blev udvalgt til en indgående analyse baseret på en screening. Konsekvensanalysen identificerede tilsvarende virkninger for alle løsningsmodeller. De direkte økonomiske virkninger vil bestå af engangsudgifter til gennemførelsesomkostninger og løbende omkostninger samt besparelser som følge af reducerede administrative byrder for alle berørte interessenter. Hvis samarbejdet forbedres, og informationsudvekslingen fremmes mellem de myndigheder, der er ansvarlige for toldbehandlingen af varer, vil det også gøre det muligt at forbedre risikostyringsprocesserne og både mindske tilfælde af svig og menneskelige fejl. Det vil give anledning til en bedre overholdelse og håndhævelse af lovgivningen uden for toldområdet og dermed tilknyttede sociale og miljømæssige fordele. Forskellige løsningsmodeller blev sammenlignet med hensyn til effektivitet (dvs. håndhævelse af relevante lovkrav og lettelse af samhandelen), effektivitet, sammenhæng med andre politikker og proportionalitet for at finde den foretrukne løsning. Dette viste, at de største fordele var forbundet med pakker, som omfattede løsningsmodeller af både kategori I og kategori II, mens løsningsmodel 8ii, kan kombineres med alle pakker. Løsningsmodel 1 og 6 viste sig at være omkostningseffektive, sammenhængende og forholdsmæssige, mens løsningsmodel 2 og (navnlig) 7 var problematiske i den henseende på grund af deres kompleksitet og høje omkostninger. Den foretrukne pakke er således løsningsmodel 1 + 6 + 8ii. •Lovmæssig egnethed og forenkling Ikke relevant •Grundlæggende rettigheder Den harmoniserede gennemførelse af EU-lovgivningen om ensartet overholdelse af lovgivningen vil bidrage til at sikre ligebehandling af de økonomiske operatører i hele EU og samtidig forbedre gennemsigtigheden i forbindelse med relevante toldaktiviteter. Toldformaliteterne omfatter både personoplysninger og forretningsmæssigt følsomme oplysninger. Alle erhvervsmæssige og tekniske krav til data i forbindelse med initiativet vil sikre en bred dækning af behandlingen af personoplysninger som en grundlæggende menneskerettighed i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og forordning (EU) 2018/1725. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

De finansielle og menneskelige ressourcer, som der er behov for, indgår i vedlagte finansieringsoversigt. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelse og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Kommissionen vil sikre, at der er etableret ordninger til at overvåge og evaluere, hvordan EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet fungerer. Regelmæssig overvågning vil så vidt muligt være baseret på EU-kilder, f.eks. særskilte rapporter om toldunionens resultater og om EU CSW-CERTEX-resultater samt IT-resultater og -statistikker. De nationale toldmyndigheder vil blive hørt for at afgøre, om og i hvilket omfang det vil være muligt at anvende andre kilder. Kommissionen bør senest den 31. december 2027 og derefter hvert tredje år forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet fungerer, herunder en samlet evaluering af EU CSW-CERTEX-systemet. Da visse elementer af det digitale samarbejde endnu ikke vil gælde fuldt ud på tidspunktet for den første evaluering, vil der blive lagt vægt på at gøre status over udviklingen, afgøre hvilke områder, der kan forbedres, og fremsætte anbefalinger for fremtiden. I den anden evaluering anlægges en mere summarisk tilgang. Kommissionen vil evaluere, hvordan EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet fungerer i lyset af det forbedrede digitale samarbejde mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder, der beskæftiger sig med toldbehandling af varer, for at sikre forenklede processer for økonomiske operatører og effektiv håndhævelse af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Overvågningsindikatorerne forventes indsamlet løbende af EU CSW-CERTEX-systemet, hvor det er muligt. Med henblik på evalueringen vil der blive udarbejdet årlige statistikker, som skal sammenlignes mellem på hinanden følgende år. Hvor det er muligt, kan der foretages en sammenligning med referencescenariet taget som tendens eller gennemsnit for de tre år, der går forud for ikrafttrædelsen. •Nærmere redegørelse for forslagets særlige bestemmelser Forslaget til forordning har følgende struktur: Kapitel I — Generelle bestemmelser Kapitel I vedrører de generelle bestemmelser for denne forordning, herunder dens genstand og definitioner af vigtige begreber. Den indfører EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet som et integreret sæt interoperable elektroniske tjenester, der leveres på EU-plan og nationalt plan. Formålet med disse tjenester er at opfylde og håndhæve ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er nødvendige for at henføre varer under bestemte toldprocedurer for at lette handelen og beskytte Unionen yderligere. De generelle og specifikke mål i lovgivningsforslaget definerer anvendelsesområdet for EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet og fastlægger rammerne for regulering af de elektroniske tjenester, der kan sikre, at de fungerer korrekt og effektivt. Mere konkret indebærer det følgende: 1) Oprettelse af et centralt EU-system til sammenkobling af de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og ikke-toldrelaterede EU-systemer, der muliggør et digitalt samarbejde mellem de tilsynsmyndigheder, der er involveret i toldbehandlingen af varer, 2) harmonisering af de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og deres funktioner og 3) fastlæggelse af specifikke regler for digitalt administrativt samarbejde. Kapitel II — EU-kvikskrankemiljø for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet (EU CSW-CERTEX) Kapitel II indeholder bestemmelser om det centrale EU-kvikskrankemiljø for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet (EU CERTEX). Det indeholder bestemmelser om, at EU CSW-CERTEX skal oprettes som en realtidsgrænseflade mellem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og ikke-toldrelaterede EU-systemer. EU CSW-CERTEX udvikles og vedligeholdes i fællesskab af Kommissionen og medlemsstaterne. Den vil dække ikke-toldrelaterede EU-formaliteter på EU-plan, hvor alle de kompetente partnermyndigheder i partnerlandene stiller de relevante oplysninger, som toldmyndighederne har brug for til klareringen, til rådighed i et EU-system. Disse formaliteter er anført i bilaget til forordningen og kan ændres ved hjælp af delegerede retsakter. Kommissionen vil koble EU CSW-CERTEX sammen med de respektive ikke-toldrelaterede EU-systemer, og medlemsstaterne vil tilslutte den til de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet. De personoplysninger, der udveksles mellem det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet og ikke-toldrelaterede EU-systemer, vil blive behandlet i EU CSW-CERTEX uden at blive lagret nogen steder. Denne behandling vil finde sted for at opfylde to hovedformål: at lette informationsudvekslingen mellem de nationale toldmiljøer og ikke-toldrelaterede EU-systemer og om nødvendigt konvertere data for at opnå en problemfri afvikling af processer i digitale systemer, både på og uden for toldområdet. De kategorier af registrerede, hvis personoplysninger skal behandles, omfatter fysiske personer, herunder bemyndiget personale hos toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder eller alle andre certificerede organer, hvis oplysninger er indeholdt i toldangivelsen eller den ledsagende dokumentation, der er nødvendig for at opfylde alle ikke-toldrelaterede EU-formaliteter omfattet af EU CSW-CERTEX. En yderligere kategori af registrerede omfatter Kommissionens personale og eventuelle tredjepartsleverandører, der handler på deres vegne, og som er involveret i drifts- og vedligeholdelsesaktiviteter i forbindelse med EU CSW-CERTEX. Kommissionen og medlemsstaterne vil være fælles dataansvarlige for behandling af personoplysninger i EU CSW-CERTEX i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og (EU) 2018/1725. Kapitel III — Nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet Kapitel III fastsætter bestemmelser vedrørende de nationale komponenter i EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet, der i forbindelse med denne forordning betegnes nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet. Hver medlemsstat vil være ansvarlig for at udvikle, gennemføre og vedligeholde et nøjagtigt, effektivt og velfungerende nationalt kvikskrankemiljø på toldområdet. For at sikre harmoniseret overholdelse og håndhævelse af ikke-toldrelaterede retlige EU-formaliteter vil de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet fokusere på at sætte toldmyndighederne i stand til automatisk at kontrollere disse formaliteter og gøre kompetente partnermyndigheder i stand til at foretage mængdemæssig forvaltning af godkendte varer på grundlag af toldmyndighedernes frigivelse af varer. For yderligere at tilpasse overensstemmelsesprocesserne og lette handelen vil de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet blive en fælles kommunikationskanal, hvor de økonomiske operatører vil opfylde de relevante toldrelaterede og specifikke ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der kræves for at henføre varerne under toldprocedurerne. Denne støttemekanisme vil gøre økonomiske operatører i stand til at indgive toldoplysninger både på og uden for toldområdet, som de mange myndighedsinstanser, der indgår i toldbehandlingen, stiller krav om. Det vil reducere de økonomiske operatørers dobbeltarbejde, tid og omkostninger. De ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omfattet af denne specifikke foranstaltning, indgår i de overordnede formaliteter, der er opført i bilaget, og som Kommissionen vil identificere ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter vurderingen af et sæt kriterier, der er relevante for lettelse af samhandelen, samt juridisk og teknisk gennemførlighed. De nationale kvikskranker på toldområdet kan også fungere som platforme for koordinering af de respektive kontrolforanstaltninger og dermed tilvejebringe en one-stop-shop-løsning i overensstemmelse med artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013. Behandlingen af personoplysninger i de nationale kvikskranker på toldområdet vil foregå i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. De enkelte medlemsstater vil være de eneste dataansvarlige for databehandlingen på deres respektive område og vil underrette Kommissionen i tilfælde af brud på persondatasikkerheden, der bringer personoplysningernes sikkerhed, fortrolighed, tilgængelighed eller integritet i fare.

Kapitel IV — Digitalt samarbejde: Informationsudveksling og andre procedureregler Kapitel IV indeholder de vigtigste bestemmelser, der skal sikre, at EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet fungerer effektivt. Dette kapitel er opdelt i tre hovedafsnit, svarende til forskellige aspekter af det digitale samarbejde og informationsudvekslingen mellem toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder og økonomiske operatører som forklaret nedenfor. Afsnit 1 indeholder regler for informationsudveksling mellem nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og ikke-toldrelaterede EU-systemer, der behandles ved hjælp af EU CSW-CERTEX, der er gældende for alle de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er opført i bilaget. Disse informationsudvekslinger tjener følgende formål: 1.at stille de relevante data til rådighed for toldmyndighederne, så de bedre kan håndhæve ikke-toldrelaterede reguleringspolitikker gennem automatiseret verifikation af disse formaliteter 2.at forsyne de kompetente partnermyndigheder med de relevante data, så de kan overvåge og bestemme den resterende mængde godkendte varer, som toldmyndighederne ikke har afskrevet i forbindelse med klarering af andre forsendelser 3.at lette integrationen af toldprocedurer og ikke-toldrelaterede EU-procedurer for at opnå en fuldt automatiseret toldbehandling af varer, der støtter gennemførelsen af one-stop-shop-løsninger 4.at give mulighed for automatiseret informationsudveksling mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder som fastsat i EU-lovgivningen. Hvor det er nødvendigt, vil EU CSW-CERTEX også konvertere data med henblik på systeminteroperabilitet og interoperabilitet i forhold til erhvervslivet. Afsnit 2 indeholder supplerende bestemmelser, der kun gælder for den del af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er omfattet af EU CSW-CERTEX, og som bør identificeres af Kommissionen ved at vurdere, om et sæt relevante kriterier er opfyldt. De supplerende foranstaltninger for disse særlige formaliteter kræver, at de nationale kvikskranker på toldområdet kan blive en enkelt kommunikationskanal, hvor de økonomiske operatører både vil opfylde told- og ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Denne løsning vil forenkle toldbehandlingsprocedurerne og løse de vigtigste problemer, f.eks. behovet for at indsende tilsvarende oplysninger til flere forskellige myndigheder gennem forskellige systemer for de samme varebevægelser. Økonomiske operatører vil bl.a. kunne fremlægge alle de nødvendige data til henførsel af varer under toldprocedurer og modtage elektronisk feedback ét bestemt sted fra de berørte tilsynsmyndigheder. Kommissionen vil fastlægge en ramme for dataharmonisering og -rationalisering for at gøre det muligt at genanvende data fra økonomiske operatører i overensstemmelse med princippet om kun at indberette én gang. Mere konkret vil den fastlægge de fælles dataelementer mellem toldangivelsen og ansøgningen om dokumentation og identificere de yderligere dataelementer, som der kun stilles krav om i EU's lovgivning uden for toldområdet. I forbindelse med denne forordning betegnes sidstnævnte "datasæt for en kompetent partnermyndighed" ("PCA-datasæt"). Toldangivelsesdataene og PCA-datasættet vil udgøre en integreret angivelse, der indeholder alle de klareringsrelaterede oplysninger, der er nødvendige for at opfylde de pågældende told- og ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Denne strømlinede tilgang kunne f.eks. give de økonomiske operatører mulighed for på én gang at indsende alle de oplysninger, der er nødvendige for at henføre varer under toldprocedurer. Dette er muligt ud fra et proceduremæssigt og tidsmæssigt synspunkt i overensstemmelse med artikel 171 i forordning (EU) nr. 952/2013, som gør det muligt at indgive toldangivelsen, inden varerne frembydes. Hvis toldangivelsen indgives sammen med de relevante PCA-datasæt, er det ensbetydende med, at den økonomiske aktør indgiver varerne til toldbehandling og samtidig ansøger om den nødvendige dokumentation. EU CSW-CERTEX sender de relevante data fra det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet til de relevante ikke-toldrelaterede EU-systemer for at stille dem til rådighed for de kompetente partnermyndigheder, så de kan udføre deres arbejde. Efter modtagelsen gennemgår de kompetente partnermyndigheder de fremsendte oplysninger og oplyser deres klareringsbeslutninger til toldmyndighederne via EU CSW-CERTEX. Toldmyndighederne fremsender derpå disse oplysninger til den økonomiske operatør. EORI-nummeret anvendes som identifikator for udveksling og krydshenvisning af oplysninger i forbindelse med denne udveksling. For at hjælpe med at gennemføre denne forordning indføres der yderligere procedureregler i afsnit 3 om alle ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er nødvendige for den internationale handel. Disse omfatter de kompetente partnermyndigheders anvendelse af systemet til registrering og identificering af økonomiske operatører (EORI) og udpegelse af nationale koordinatorer. Der tildeles et EORI-nummer til alle de økonomiske operatører, der er involveret i toldbehandling, som en identifikator for al kontakt med toldmyndigheder i EU. Kommissionen administrerer et centralt EORI-system til lagring og håndtering af EORI-relaterede data. For at lette samarbejdet mellem de forskellige myndigheder, der indgår i toldbehandlingen af varer, vil de kompetente partnermyndigheder få adgang til EORI-systemet med henblik på validering. Det betyder, at de kan anmode om EORI-nummeret fra økonomiske operatører i forbindelse med deres formaliteter og validere det i EORI-systemet. Hver medlemsstat udpeger en kompetent myndighed som national koordinator til at bistå de involverede parter i alle spørgsmål vedrørende EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet. Den nationale koordinator vil være kontaktpunkt for Kommissionen og samtidig fremme samarbejdet på nationalt plan og sikre, at de respektive nationale miljøer er forbundet til EU CSW-CERTEX for at kunne gennemføre denne forordning på effektiv vis. Kapitel V — Omkostninger forbundet med EU CSW-CERTEX, arbejdsprogram og overvågning og rapportering Kapitel V indeholder bestemmelser om omkostningsfordeling, etablering af et arbejdsprogram samt overvågning og rapportering. Alle omkostninger forbundet med udvikling, integration og drift af EU CSW-CERTEX, herunder grænseflader til ikke-toldrelaterede EU-systemer, bæres af Kommissionen, mens medlemsstaterne afholder omkostninger forbundet med EU CSW-CERTEX's grænseflader til de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet. Senest den 31. december 2027 og hvert tredje år derefter forelægger Kommissionen en vurderingsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan EU's kvikskrankemiljø på toldområdet fungerer. Medlemsstaterne er ansvarlige for at tilvejebringe de oplysninger, der er nødvendige for at udarbejde denne rapport. Kommissionen vil udarbejde et arbejdsprogram til støtte for den gradvise gennemførelse af de bestemmelser, der er knyttet til ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er opført i bilaget. Kapitel VI — Procedurer for vedtagelse af gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter, ændringer og afsluttende bestemmelser I kapitel VI fastlægges bestemmelserne for vedtagelse af delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter i overensstemmelse med artikel 290 og 291 i TEUF, to ændringer af forordning (EU) nr. 952/2013 samt ikrafttræden og anvendelse.

Som det fremgår af artikel 3 i forordning (EU) nr. 952/2013, har toldmyndighederne til opgave at lette lovlig handel og værne om EU's og dets borgeres sikkerhed og beskytte miljøet i nært samarbejde med andre myndigheder, hvor det er hensigtsmæssigt, i overensstemmelse med målene i denne forordning. Af denne grund ændres definitionen på toldlovgivning i artikel 5, nr. 2), i forordning (EU) nr. 952/2013 med henblik på at indsætte et nyt litra e) med henvisning til denne forordning og de bestemmelser, der supplerer eller gennemfører den. Den anden ændring består i indførelsen af et nyt afsnit i artikel 163, stk. 1, vedrørende en formodning om, at dokumentation for opfyldelse af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er omfattet af EU CSW-CERTEX, er i klarererens besiddelse og til rådighed for toldmyndighederne på det tidspunkt, hvor toldangivelsen indgives. Denne forpligtelse anses for at være opfyldt, da toldmyndighederne ved hjælp af EU CSW-CERTEX kan tilegne sig de data, der er nødvendige for klarering på grundlag af ovennævnte informationsudveksling. Forordningen træder i kraft 20 dage efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. De artikler, der vedrører integrationen i EU CSW-CERTEX af de i bilaget opførte ikke-toldrelaterede EU-formaliteter finder gradvis anvendelse på de datoer, der er angivet for de enkelte formaliteter. De artikler vedrørende yderligere lempelser, der berører de specifikke ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, og som Kommissionen skal identificere ved gennemførelsesretsakter, finder anvendelse fra den 1. januar 2031. Bilaget Bilaget til denne forordning indeholder listen over ikke-toldrelaterede EU-formaliteter som påkrævet i forbindelse med international handel med varer, og hvis respektive systemer vil blive tilsluttet EU CSW-CERTEX for at udveksle oplysninger med det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet. Denne liste vil omfatte de ikke-toldrelaterede EU-systemer og den relevante gældende EU-lovgivning for de formaliteter, der er omfattet af denne forordning. Disse formaliteter vil blive indarbejdet i EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet gennem en gradvis gennemførelse frem til den 3. marts 2025. Bilaget kan ændres ved delegerede retsakter, idet Europa-Parlamentet og Rådet har indsigelsesret. 2020/0306 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø på toldområdet og om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –– under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 33, 114 og 207, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure og ud fra følgende betragtninger: (1)Unionens internationale handel er underlagt både toldlovgivningen og Unionens lovgivning uden for toldområdet. Sidstnævnte gælder for specifikke varer inden for politikområder som sundhed og sikkerhed, miljø, landbrug, fiskeri, kulturarv og markedsovervågning. En af de vigtigste opgaver, som pålægges toldmyndighederne i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013, er at garantere Unionens og dens indbyggeres sikkerhed og miljøbeskyttelse, hvor det er relevant i tæt samarbejde med andre myndigheder. De myndigheder, der er ansvarlige for ikke-toldretlige EU-formaliteter ("kompetente partnermyndigheder"), og toldmyndighederne arbejder ofte i siloer, hvilket skaber komplekse og besværlige rapporteringsforpligtelser for erhvervsdrivende og ineffektiv toldbehandling af varer, der nemt giver anledning til fejl og svig. For at gøre noget ved den fragmenterede interoperabilitet mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder ved forvaltningen af toldbehandlingen af varer og koordinere indsatsen på dette område har Kommissionen og medlemsstaterne gennem årene påtaget sig en række forpligtelser til at udarbejde kvikskrankeinitiativer i forbindelse med toldbehandling af varer. (2)Medlemsstaterne og Kommissionen skal i henhold til artikel 4, stk. 6, i Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 70/2008/EF tilstræbe at oprette og igangsætte en ramme for kvikskranketjenester. Som anført i den endelige rapport om evalueringen af gennemførelsen af elektronisk toldbehandling i EU af 21. januar 2015 er visse elementer i denne beslutning fortsat yderst relevante, mens andre dele enten er blevet erstattet eller ikke er konkrete nok til at opmuntre og tilskynde til yderligere fremskridt, navnlig med hensyn til kvikskrankeinitiativet. I forlængelse heraf godkendte Rådet i sine konklusioner af 17. december 2014 om gennemførelse af elektronisk toldbehandling og kvikskranker i Den Europæiske Union Venedigerklæringen af 15. oktober 2014 og opfordrede Kommissionen til at fremsætte et forslag om revision af beslutning 70/2008/EF. (3)Den 1. oktober 2015 vedtog Rådet afgørelse (EU) 2015/1947 om godkendelse på Unionens vegne af aftalen om handelslettelser, som trådte i kraft den 22. februar 2017. Denne aftale udgør den mest omfattende indsats for at lette samhandelen og reformere toldsystemet inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen. Den indeholder bestemmelser, der har til formål at foranledige en væsentlig forbedring af toldbehandlingen og af det effektive samarbejde mellem toldmyndighederne og andre tilsynsmyndigheder om spørgsmål vedrørende handelslettelser og overholdelse af toldbestemmelser. I henhold til aftalens artikel 10, stk. 4, skal medlemmerne bestræbe sig på at etablere eller opretholde et enkelt kontaktpunkt, der gør erhvervsdrivende i stand til at fremlægge dokumentation og/eller datakrav til import, eksport eller transit af varer via et enkelt kontaktpunkt til de deltagende myndigheder eller agenturer. (4)Handelslettelser og sikkerhed vedrører alle myndigheder, der er involveret i toldbehandlingen af varer over EU's grænser. Den hurtige stigning i den internationale handel har øget behovet for at opnå bedre samarbejde og koordinering mellem disse myndigheder. Den igangværende digitaliseringsproces gør det muligt at håndtere denne situation mere effektivt ved at forbinde toldmyndighedernes og de kompetente partnermyndigheders systemer og muliggøre en systematisk og automatiseret informationsudveksling mellem dem. Den nuværende ramme for overholdelse af lovgivningen er ikke tilstrækkelig til at understøtte et effektivt samspil mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder, hvis systemer og procedurer er kendetegnet ved fragmentering og redundans. En fuldt koordineret og effektiv toldbehandling af varer kræver et strømlinet EU-regelsæt for international handel, der giver langsigtede fordele for Unionen og dens indbyggere på alle politikområder.

(5)EU-handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020, jf. Kommissionens meddelelse af 19. april 2016, har til formål at gøre de offentlige tjenester mere effektive ved at fjerne eksisterende digitale barrierer, mindske den administrative byrde og forbedre kvaliteten af samspillet mellem de nationale myndigheder. I overensstemmelse med denne vision og de bredere bestræbelser på at forenkle og digitalisere rapporteringsprocesserne for den internationale handel med varer har Kommissionen udviklet et frivilligt pilotprojekt betegnet EU-kvikskrankemiljøet til udveksling af certifikater på toldområdet. Dette projekt gør det muligt for toldmyndighederne automatisk at kontrollere overholdelsen af et begrænset antal ikke-toldrelaterede formaliteter, som gør det muligt at udveksle oplysninger mellem de deltagende medlemsstaters toldsystemer og de respektive ikke-toldrelaterede EU-systemer, der varetager ikke-toldrelaterede formaliteter. Selv om projektet har forbedret toldbehandlingsprocedurerne, begrænser dets frivillige karakter klart dets potentiale med hensyn til at skabe væsentlige fordele for toldmyndighederne, de kompetente partnermyndigheder og de økonomiske operatører. (6)For at kunne opnå et fuldt digitalt miljø og effektiv toldbehandling af varer for alle de parter, der er beskæftiget med international handel, skal der fastsættes fælles regler for et harmoniseret og integreret EU-kvikskrankemiljø på toldområdet. Dette system bør omfatte et sæt fuldt integrerede elektroniske tjenester, der indføres på både EU-plan og nationalt plan for at lette informationsudvekslingen og det digitale samarbejde mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder og strømline toldbehandlingen af varer for økonomiske operatører. EU's kvikskrankemiljø på toldområdet bør udvikles i overensstemmelse med mulighederne for troværdig identifikation og autentifikation i eIDAS-forordningen og, hvor det er relevant, engangsprincippet som gentaget i forordningen om en fælles digital portal. For at gennemføre EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet er det på grundlag af pilotprojektet nødvendigt at indføre et system til udveksling af certifikater, EU-kvikskrankemiljø for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet (EU CSW-CERTEX), der sammenkobler de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der varetager specifikke ikke-toldrelaterede formaliteter. Det er også nødvendigt at harmonisere de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet, integrere disse miljøer i EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet og fastlægge et sæt regler for digitalt administrativt samarbejde for EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet. (7)Udvekslingen af digitale oplysninger gennem EU CSW-CERTEX bør omfatte de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er fastsat i EU-lovgivningen, og som det er toldmyndighedernes opgave at håndhæve. Disse formaliteter indebærer forskellige forpligtelser for import, eksport eller transit af bestemte varer, og det er fundamentalt vigtigt at føre kontrol med dem gennem toldmæssige kontrolmekanismer for, at EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet kan fungere effektivt. EU CSW-CERTEX bør omfatte de digitaliserede retlige formaliteter, der er fastlagt i EU-lovgivningen og forvaltes af de kompetente partnermyndigheder i de elektroniske ikke-toldrelaterede EU-systemer, og lagre relevante oplysninger fra samtlige medlemsstater, der er nødvendige for toldbehandlingen. Det er derfor hensigtsmæssigt at identificere, hvilke ikke-toldrelaterede EU-formaliteter der bør være omfattet af et digitalt samarbejde gennem EU CSW-CERTEX. EU CSW-CERTEX bør navnlig i første omgang dække sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige krav, regler for import af økologiske produkter, miljøkrav til fluorholdige drivhusgasser og ozonnedbrydende stoffer samt formaliteter i forbindelse med import af kulturgenstande. (8)EU CSW-CERTEX bør lette informationsudvekslingen mellem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og de ikke-toldrelaterede EU-systemer. Det betyder, at når en økonomisk operatør indgiver en toldangivelse, der indebærer krav om opfyldelse af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, kan told- og partnermyndighederne automatisk på effektiv vis udveksle og verificere de påkrævede oplysninger med henblik på toldbehandlingen. Et forbedret digitalt samarbejde og en bedre koordinering mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder bør føre til mere integrerede, hurtigere og enklere papirløse procedurer for toldbehandling af varer og bedre håndhævelse af og overholdelse af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. (9)Kommissionen bør udvikle, integrere, anvende og vedligeholde EU CSW-CERTEX i samarbejde med medlemsstaterne. For at kunne levere hensigtsmæssige og harmoniserede kvikskranketjenester på EU-plan til opfyldelse af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter bør Kommissionen koble de respektive ikke-toldrelaterede EU-systemer til EU CSW-CERTEX. Medlemsstaterne bør have ansvaret for at koble deres nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet til EU CSW-CERTEX. (10)Enhver behandling af personoplysninger i EU CSW-CERTEX bør lette informationsudvekslingen mellem de nationale toldmiljøer og de ikke-toldrelaterede EU-systemer, uden at der lagres nogen oplysninger. Den bør også konvertere data, når det viser sig nødvendigt, for at muliggøre informationsudveksling mellem begge digitale områder. De IT-faciliteter, der anvendes til konverteringen af data, bør være beliggende i EU. (11)De elektroniske oplysninger, der skal udveksles via EU CSW CERTEX, kan afhængigt af typen af ikke-toldrelaterede formaliteter indeholde forskellige kategorier af registrerede og deres personoplysninger, som er nødvendige for indgivelse af toldangivelsen eller for anmodning om dokumentation. Toldangivelser kan indeholde personoplysninger om flere kategorier af registrerede, herunder eksportører, importører, modtagere og andre aktører i forsyningskæden. Dokumentationen kan indeholde de samme oplysninger for andre kategorier af registrerede som f.eks. afsendere, eksportører, modtagere, importører og licenstagere. En tredje kategori af registrerede, hvis personoplysninger kan blive behandlet i EU CSW-CERTEX, omfatter autoriserede medarbejdere hos toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder eller hos ethvert andet godkendelsesorgan samt Kommissionens personale og eventuelle tredjepartsleverandører, der handler på deres vegne, og som deltager i drifts- og vedligeholdelsesaktiviteter under EU CSW-CERTEX. (12)Hvis personoplysninger behandles af to eller flere instanser, der i fællesskab fastlægger formålet med og hjælpemidlerne til behandling, er de fælles dataansvarlige. Eftersom Kommissionen og medlemsstaterne er ansvarlige for driften af EU CSW-CERTEX, bør de være fælles dataansvarlige for behandling af personoplysninger i EU CSW-CERTEX i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 og (EU) 2016/679. (13)Den øgede digitalisering af EU-formaliteter på og uden for toldområdet, der gælder for den internationale handel, har skabt nye muligheder for, at medlemsstaterne kan forbedre det digitale samarbejde mellem toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder. For at føre disse prioriteter ud i livet er flere medlemsstater begyndt at udarbejde rammer for de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet. Disse initiativer varierer betydeligt afhængig af den eksisterende toldinformations teknologistruktur, prioriteter og omkostningsstrukturer. Det er derfor nødvendigt at stille krav til medlemsstaterne om at oprette og anvende nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet til de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omfattet af EU CSW-CERTEX. Disse miljøer bør udgøre de nationale komponenter af EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet for at opnå elektronisk informationsudveksling og samarbejde mellem toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder og økonomiske operatører med henblik på at sikre overholdelse og effektiv håndhævelse af toldlovgivningen og de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omfattet af EU CSW-CERTEX. I overensstemmelse med dette mål bør de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet sætte toldmyndighederne i stand til automatisk at verificere de formaliteter, for hvilke der overføres data fra det respektive ikke-toldrelaterede EU-system gennem EU CSW-CERTEX. Det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet bør også sætte de kompetente partnermyndigheder i stand til at overvåge og kontrollere de mængder af godkendte varer ("mængdemæssig forvaltning"), som toldmyndighederne frigiver i EU. Dette bør sikres ved at stille de nødvendige toldbehandlingsoplysninger til rådighed for de ikke-toldrelaterede EU-systemer ved hjælp af EU CSW-CERTEX. I praksis er der behov for mængdemæssig forvaltning på EU-plan for at opnå bedre håndhævelse af de ikke-toldretlige formaliteter ved automatisk og konsekvent at overvåge forbruget af tilladte mængder med henblik på frigivelse af varer, undgåelse af overforbrug eller fejlhåndtering. (14)For yderligere at forenkle toldbehandlingen af varer for økonomiske operatører bør de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet blive en fælles kanal for kommunikation med toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder. De ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er underkastet denne supplerende foranstaltning, indgår i de overordnede formaliteter, der er omfattet af EU CSW-CERTEX. Kommissionen bør gradvist udpege disse formaliteter ved at vurdere opfyldelsen af et sæt kriterier, der vedrører lettelse af samhandelen, under hensyntagen til gennemførligheden i teknisk og juridisk henseende. For yderligere at fremme handelslettelserne bør det være muligt at anvende de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet som en platform til koordinering af kontrolmekanismer mellem toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder i overensstemmelse med artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013. (15)Den enkelte medlemsstat bør være den eneste dataansvarlige for databehandlingsprocesserne i dens nationale kvikskrankemiljø på toldområdet. Databehandlingsaktiviteterne bør udføres i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679. Da nogle af de data, der udgår fra det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet, skal udveksles med ikke-toldrelaterede EU-systemer gennem EU CSW-CERTEX, bør hver medlemsstat være forpligtet til at underrette Kommissionen i tilfælde af brud på persondatasikkerheden, der kompromitterer sikkerheden, fortroligheden, tilgængeligheden eller integriteten af de personoplysninger, der behandles i systemet. (16)En fuldt koordineret toldbehandling af varer kan kun opnås gennem en ordning, der støtter digitalt samarbejde og informationsudveksling mellem toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder og økonomiske operatører med henblik på at opfylde og håndhæve de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omfattet af EU CSW-CERTEX. Interoperabilitet forstås som evnen til at afvikle disse processer uden problemer på tværs af systemer på og uden for toldområdet uden at miste sammenhængen eller betydningen af de udvekslede data. For at muliggøre en fuldautomatisk verifikation af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter bør EU CSW-CERTEX sikre teknisk interoperabilitet og konsekvent terminologi. Det er vigtigt at sikre overensstemmelse i terminologien på og uden for toldområdet for at sikre, at de udvekslede data og oplysninger lagres og er forståelige i forbindelse med udvekslinger mellem ikke-toldrelaterede EU-systemer og nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet. For at sikre harmoniseret håndhævelse af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter i hele Unionen bør EU CSW-CERTEX desuden identificere de toldprocedurer, hvor dokumentationen kan anvendes, på grundlag af de administrative afgørelser, som den kompetente partnermyndighed har angivet i dokumentationen. Ud fra et teknisk synspunkt bør EU CSW-CERTEX gøre told- og ikke-toldrelaterede data kompatible ved at konvertere deres format eller struktur, når det viser sig nødvendigt, uden at ændre deres indhold. (17)I betragtning af, hvilke af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter der er dækket, bør EU CSW-CERTEX tjene flere formål. Den bør stille de relevante data til rådighed for toldmyndighederne, så de bedre kan håndhæve de ikke-toldrelaterede EU-reguleringspolitikker gennem automatiseret kontrol af disse formaliteter. Den bør overdrage de relevante data til de kompetente partnermyndigheder, så de kan overvåge og bestemme den resterende mængde godkendte varer, som toldmyndighederne ikke har afskrevet i forbindelse med klareringen af andre forsendelser. Den bør også støtte gennemførelsen af "one-stop-shop"-princippet for gennemførelse af kontrolmekanismer, jf. artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013, ved at lette integrationen af toldprocedurer og ikke-toldrelaterede EU-procedurer for at opnå en fuldt automatiseret toldbehandling af varer. Visse EU-retsakter kan indebære et krav om at overføre data mellem de nationale toldsystemer og det informations- og kommunikationssystem, der er oprettet i den relevante retsakt. EU CSW-CERTEX bør derfor bane vej for automatiseret udveksling af data mellem toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder, når disse retsakter foreskriver det. (18)De nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet bør for at oprette en fælles kommunikationskanal med de myndigheder, der er involveret i toldbehandlingen af varer, give de økonomiske operatører mulighed for at indgive de data, der kræves i henhold til toldlovgivningen og den ikke-toldrelaterede EU-lovgivning ét bestemt sted og modtage alle relevante oplysninger fra de myndigheder, der er direkte involveret det pågældende sted. Den fælles kommunikationskanal bør kun anvendes til de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er omfattet af EU CSW-CERTEX, og som anses for at være egnede til yderligere lettelsesforanstaltninger. (19)Der er en væsentlig overlapning mellem dataene i toldangivelsen og dataene i ansøgningen om dokumentation. For at muliggøre genbrug af data, så de økonomiske operatører ikke behøver at indgive de samme data mere end én gang, skal datakravene til formaliteter på og uden for toldområdet, der er omfattet af EU CSW-CERTEX, harmoniseres og rationaliseres. Kommissionen bør derfor udpege, hvilke dataelementer der både indgår i toldangivelsen og i ansøgningen om dokumentation. Kommissionen bør også udpege, hvilke dataelementer der kun kræves i henhold til den ikke-toldrelaterede EU-lovgivning (datasæt fra kompetente partnermyndigheder). Toldangivelsens data og PCA-datasættet bør udgøre en samlet erklæring, der indeholder alle de klareringsrelaterede oplysninger, som er nødvendige for at opfylde de toldformaliteter og de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omfattet af EU CSW-CERTEX. (20)For at sætte økonomiske operatører i stand til at opfylde told- og ikke-toldrelaterede formaliteter, der påvirker de samme varebevægelser, bør de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet give dem mulighed for at indgive alle de data, som flere tilsynsmyndigheder har brug for til at henføre varer under toldprocedurer, ved hjælp af en integreret angivelse. Det bør være muligt at indgive sådanne data sammen med den toldangivelse, der indgives inden varernes forventede frembydelse for toldvæsenet, jf. artikel 171 i forordning (EU) nr. 952/2013. (21)For at oplysningerne fra de økonomiske operatører kan sendes gennem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet til alle berørte myndigheder bør EU CSW-CERTEX foranledige den nødvendige informationsudveksling mellem toldområder og andre områder. EU CSW-CERTEX bør kunne modtage de data, der er nødvendige for at kunne opfylde de gældende ikke-toldrelaterede EU-formaliteter fra de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og videregive dem til det respektive ikke-toldrelaterede EU-system. Denne udveksling bør gøre det muligt for de kompetente partnermyndigheder at gennemgå de oplysninger, der fremsendes til de respektive ikke-toldrelaterede EU-systemer, og træffe deres beslutninger om toldbehandling, som bør fremsendes til toldmyndighederne via EU CSW-CERTEX. Toldmyndighederne bør til gengæld stille disse oplysninger til rådighed for de økonomiske operatører gennem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet. EORI-nummeret bør anvendes som identifikator for deling og krydshenvisning af oplysninger i forbindelse med denne udveksling. (22)I overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EU) nr. 952/2013 tildeles der et EORI-nummer til alle økonomiske operatører, der er beskæftiget med toldaktioner, der fungerer som identifikator for alle kontakter med toldmyndigheder i Unionen. Kommissionen administrerer et centralt EORI-system til lagring og håndtering af EORI-relaterede data. For at lette samarbejdet mellem de forskellige myndigheder, der er involveret i toldbehandlingen af varer, bør de kompetente partnermyndigheder have adgang til EORI-systemet for at validere EORI-nummeret, som de kan anmode de økonomiske operatører om i forbindelse med deres formaliteter. (23)Der er behov for et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne for at koordinere alle de aktiviteter, der er nødvendige for, at EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet kan fungere effektivt. I betragtning af disse aktiviteters brede og forskelligartede natur, skal hver medlemsstat udpege en kompetent myndighed som national koordinator. Den nationale koordinator bør være kontaktpunkt for Kommissionen og bør fremme samarbejdet på nationalt plan og samtidig sikre, at systemerne er interoperable. Kommissionen bør sørge for den nødvendige koordinering og bidrage til at sikre effektiv håndhævelse af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. (24)Udviklingen af EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet indebærer forskellige gennemførelsesomkostninger. Det er vigtigt at fordele disse omkostninger mellem Kommissionen og medlemsstaterne på den mest hensigtsmæssige måde afhængigt af, hvilken type tjenester der leveres. Kommissionen bør afholde omkostningerne forbundet med udvikling, vedligeholdelse og drift af den centrale komponent i EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet, EU CSW-CERTEX, og dens grænseflader til ikke-toldrelaterede EU-systemer. Medlemsstaterne bør afholde omkostningerne knyttet til deres ansvar for at tilvejebringe grænseflader til EU CSW-CERTEX og udvikle, vedligeholde og drive det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet.

(25)Der er behov for detaljeret planlægning for gradvist at integrere de forskellige ikke-toldrelaterede EU-formaliteter fra forskellige politikområder i EU CSW-CERTEX. Kommissionen bør med henblik herpå udarbejde et arbejdsprogram for at indarbejde disse formaliteter i EU CSW-CERTEX og skabe forbindelser mellem de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der behandler disse formaliteter, og EU CSW-CERTEX. Hovedformålet med arbejdsprogrammet bør være at støtte driftskravene og tidsplanen for gennemførelsen af disse aktiviteter. Arbejdsprogrammet bør gennemgås regelmæssigt for at vurdere de samlede fremskridt med at anvende denne forordning. (26)Kommissionen bør holde løbende øje med, hvordan EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet fungerer for at evaluere resultaterne af EU CSW-CERTEX og sikre effektiv håndhævelse af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er omfattet af EU CSW-CERTEX. Kommissionen bør fremlægge regelmæssige vurderingsrapporter for Europa-Parlamentet og Rådet om, hvordan EU's kvikskrankemiljø på toldområdet fungerer. Disse rapporter bør gøre status over de opnåede fremskridt, identificere områder, som bør styrkes, og foreslå fremtidige anbefalinger i lyset af de fremskridt, der er gjort mod et forbedret digitalt samarbejde mellem toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder, der er beskæftiget med toldbehandling af varer, for at sikre forenklede processer for økonomiske operatører og effektiv håndhævelse af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. (27)For at sikre, at EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet fungerer effektivt, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer af listen over de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omfattet af EU CSW-CERTEX. De dataelementer, der skal udveksles via EU CSW-CERTEX, skal præciseres, og de dataelementer, der er fælles for både toldangivelsen og ansøgningen om dokumentation, skal identificeres sammen med PCA-datasættene for hver af de relevante EU-retsakter, der er indbygget i EU CSW-CERTEX. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (28)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår fastlæggelsen af de fælles dataansvarliges respektive ansvar for overholdelse af forpligtelserne i henhold til forordning (EU) 2016/679 og (EU) 2018/1725; vedtagelsen af specifikke regler for informationsudveksling, der skal behandles via EU CSW-CERTEX, herunder, hvor det er relevant, særlige regler til beskyttelse af personoplysninger; udpegelsen af, hvilke af de i EU CSW-CERTEX integrerede ikke-toldrelaterede EU-formaliteter som kan blive genstand for yderligere digitalt samarbejde; vedtagelsen af proceduremæssige ordninger for yderligere informationsudveksling, der behandles via EU CSW-CERTEX, herunder, hvor det er relevant, særlige regler for beskyttelse af personoplysninger og vedtagelse af et arbejdsprogram til støtte for gennemførelsen af de bestemmelser, der vedrører de relevante ikke-toldrelaterede EU-systemers tilkobling til EU CSW-CERTEX og integration af de respektive ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (29)Forordning (EU) nr. 952/2013 bør ændres for at indarbejde EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet i toldlovgivningsbegrebet og for bedre at integrere toldprocedurer på og uden for toldområdet i Unionen ved at sikre, at de kan finde sted samtidigt. Eftersom denne forordning indfører en mekanisme, der gør det muligt for toldmyndighederne at håndhæve retlige formaliteter, der påvirker toldbehandlingen af varer, er det for det første nødvendigt at medtage den med sine tillægs- og gennemførelsesbestemmelser i den definition af toldlovgivning, der er fastsat i artikel 5, nr. 2), i forordning (EU) nr. 952/2013. Denne tilgang er i overensstemmelse med artikel 3 i forordning (EU) nr. 952/2013, som pålægger toldmyndighederne at værne om sikkerheden for Unionen og dens indbyggere i tæt samarbejde med andre myndigheder, hvor det er relevant, og samtidig lette handelen. For det andet fastslås det i artikel 163, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013, at den dokumentation, der er nødvendig for at kunne anvende bestemmelserne for den pågældende toldprocedure, skal være i klarererens besiddelse og stilles til rådighed for toldmyndighederne på det tidspunkt, hvor toldangivelsen indgives. Da toldmyndighederne gennem EU CSW-CERTEX kan få adgang til de data, der er nødvendige i forbindelse med ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, bør denne forpligtelse anses for at være opfyldt, og artikel 163, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013 bør derfor ændres. (30)Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse er blevet hørt i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 og afgav en udtalelse den xx/xx/202x. (31)Integrationen af ikke-toldrelaterede EU-formaliteter i EU CSW-CERTEX kræver, at der indføres en ny IT-infrastruktur for at skabe forbindelser mellem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og ikke-toldrelaterede EU-systemer, der identificerer de data, der skal udveksles, og der skal udarbejdes tekniske og funktionelle specifikationer. Den timing, der er nødvendig for at fremme denne udvikling på EU-plan og nationalt plan, bør derfor tages i betragtning i forbindelse med anvendelsen af denne forordning. Gennemførelsen af yderligere digitale samarbejdsforanstaltninger forventes at tage væsentligt længere tid, da det kræver forudgående identifikation af de pågældende ikke-toldrelaterede EU-formaliteter og den relevante tekniske udvikling. Det er derfor nødvendigt at udskyde anvendelsen af visse bestemmelser i denne forordning. (32)Eftersom målene med denne forordning, nemlig at forbedre håndhævelsen af Unionens lovkrav på tværs af Unionens grænser og fremme international handel, ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne selv på grund af varebevægelsernes grænseoverskridende karakter, men bedre kan realiseres på EU-plan, kan Unionen vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — VEDTAGET DENNE FORORDNING: Kapitel I

Almindelige bestemmelser Artikel 1 Genstand Ved denne forordning indføres Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø på toldområdet, som leverer et integreret sæt interoperable elektroniske tjenester på EU-plan og nationalt plan gennem Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet med henblik på at støtte interaktion og informationsudveksling mellem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der er omhandlet i bilaget. Der fastlægges regler for de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og for digitalt administrativt samarbejde og informationsudveksling inden for EU-kvikskrankemiljøet på toldområdet. Artikel 2 Definitioner I forbindelse med anvendelsen af denne forordning gælder ud over definitionerne i artikel 5, nr. 1), 2), 5), 8), 12), 15) og 16) i forordning (EU) nr. 952/2013 følgende definitioner: 1) "nationalt kvikskrankemiljø på toldområdet": et sæt elektroniske tjenester, som en medlemsstat leverer for at sætte toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder og økonomiske operatører i stand til at udveksle oplysninger med hinanden (2) "kompetent partnermyndighed": enhver medlemsstats myndighed eller Kommissionen, der er bemyndiget til at udføre en bestemt funktion i forbindelse med opfyldelsen af relevante ikke-toldrelaterede EU-formaliteter 3) "ikke-toldrelateret EU-formalitet": enhver formalitet i forbindelse med international handel med varer som fastsat i anden EU-lovgivning end toldlovgivningen

(4) "dokumentation": ethvert certifikat, enhver attest, konformitetserklæring, licens eller tilladelse, som de kompetente partnermyndigheder har udstedt for at bekræfte, at ikke-toldrelaterede EU-formaliteter er opfyldt (5) "mængdemæssig forvaltning": overvågning og forvaltning af den mængde varer, der er godkendt af de kompetente partnermyndigheder i overensstemmelse med ikke-toldrelateret EU-lovgivning ud fra oplysninger fra toldmyndighederne om toldbehandling af relaterede forsendelser (6) "ikke-toldrelateret EU-system": ethvert elektronisk system i Unionen, som lagrer oplysninger fra alle relevante kompetente partnermyndigheder, og som toldmyndighederne har brug for til at kontrollere overholdelsen af de respektive ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Artikel 3 Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø på toldområdet Der oprettes et EU-kvikskrankemiljø på toldområdet. Det omfatter EU-kvikskrankemiljøet til systemet for udveksling af certifikater på toldområdet, det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet og de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der er omhandlet i bilaget. Kapitel II

EU-kvikskrankemiljø til systemet for udveksling af certifikater på toldområdet Artikel 4 Oprettelse af et EU-kvikskrankemiljø for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet Der oprettes et elektronisk EU-kvikskrankemiljø for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet (EU CSW-CERTEX). EU CSW-CERTEX forbinder de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet med de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der er omhandlet i bilaget. Artikel 5 Roller og ansvar under EU CSW-CERTEX 1.Kommissionen udvikler, integrerer og anvender EU CSW-CERTEX i samarbejde med medlemsstaterne. 2.Kommissionen kobler de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der er omhandlet i bilaget, til EU CSW-CERTEX, og gør det muligt at udveksle oplysninger om de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omhandlet i bilaget. 3.Medlemsstaterne kobler de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet til EU CSW-CERTEX og gør det muligt at udveksle oplysninger om de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er omhandlet i bilaget. 4.Kommissionen tillægges i overensstemmelse med artikel 21 beføjelser til at vedtage delegerede retsakter om ændring af bilaget, navnlig med henblik på at medtage andre ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Artikel 6 Behandling af personoplysninger i EU CSW-CERTEX 1.Personoplysninger må kun behandles i EU CSW-CERTEX for at opfylde følgende formål: a)udveksling af oplysninger mellem nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der er opført i bilaget, hvad angår de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført deri

b)om nødvendigt at foretage den i artikel 10, stk. 2, omhandlede konvertering af oplysninger med henblik på at muliggøre den informationsudveksling, der er omhandlet i dette afsnits litra a). 2.EU CSW-CERTEX må udelukkende behandle personoplysninger fra følgende kategorier af registrerede personer: a)fysiske personer, hvis personoplysninger er indeholdt i toldangivelsen b)fysiske personer, hvis personoplysninger er indeholdt i dokumentationen eller i andre supplerende dokumenter, der er nødvendige for at opfylde de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget c)bemyndiget personale hos toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder, myndigheder med ansvar for forsendelseskontrol eller enhver anden relevant myndighed eller ethvert andet bemyndiget organ, hvis personoplysninger er indeholdt i de dokumenter, der er nævnt i litra a) og b) d)Kommissionens personale og tredjepartsleverandører, der handler på Kommissionens vegne og udfører EU CSW-CERTEX-relaterede aktiviteter og vedligeholdelsesaktiviteter. 3.EU CSW-CERTEX må udelukkende behandle følgende kategorier af personoplysninger: a)navn, adresse, landekode og identifikationsnummer for de fysiske personer, der er omhandlet i stk. 2, litra a) og b), i overensstemmelse med toldlovgivningen eller den ikke-toldrelaterede EU-lovgivning, for at opfylde deres respektive formaliteter b)navn og underskrift på det i stk. 2, litra c) og d), omhandlede bemyndigede personale. 4.EU CSW-CERTEX lagrer ingen af de oplysninger, der udveksles mellem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og de ikke-toldrelaterede EU-systemer. 5.De personoplysninger, der er omhandlet i stk. 1, litra b), konverteres ved hjælp af IT-infrastruktur beliggende i Unionen. Artikel 7 Fælles dataansvar for EU CSW-CERTEX 1.For så vidt angår behandlingen af personoplysninger i EU CSW-CERTEX er Kommissionen fælles dataansvarlig i den betydning, der er fastlagt i artikel 28, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725, og toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder er fælles dataansvarlige i den betydning, der er fastlagt i artikel 26, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679. 2.Kommissionen fastlægger gennem gennemførelsesretsakter de fælles dataansvarliges respektive ansvar for at overholde forpligtelserne i forordning (EU) 2016/679 og (EU) 2018/1725. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i denne forordnings artikel 22, stk. 3. 3.De fælles dataansvarlige sikrer, at de: a)samarbejder om rettidig behandling af anmodninger fra den eller de registrerede b)bistår hinanden med at identificere og håndtere brud på persondatasikkerheden i forbindelse med fælles behandling c)udveksler de relevante oplysninger, der er nødvendige for at informere de registrerede i henhold til afsnit 2 i forordning (EU) 2016/679 og afsnit 2 i forordning (EU) 2018/1725 d)garanterer og værner om sikkerheden, integriteten, tilgængeligheden og fortroligheden af de personoplysninger, der behandles i fællesskab i henhold til artikel 32 i forordning (EU) 2016/679 og artikel 33 i forordning (EU) 2018/1725.

Kapitel III

Nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet Artikel 8 Etablering af nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet 1.Medlemsstaterne etablerer nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet. Hver medlemsstat er ansvarlig for at udvikle, integrere og drive sit eget kvikskrankemiljø på toldområdet. 2.De nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet skal muliggøre informationsudveksling og samarbejde ad elektronisk vej mellem toldmyndigheder, kompetente partnermyndigheder og økonomiske operatører med henblik på overholdelse og effektiv håndhævelse af toldlovgivningen og de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget. 3.De nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet skal navnlig indeholde følgende funktioner: a)sætte toldmyndighederne i stand til automatisk at kontrollere overholdelsen af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget, på grundlag af data modtaget fra ikke-toldrelaterede EU-systemer i forbindelse med toldbehandlingen af varer b)gøre det muligt for de kompetente partnermyndigheder, hvor det er relevant, at udføre mængdemæssig forvaltning i forbindelse med de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget c)stille en fælles kommunikationskanal til rådighed for økonomiske operatører med henblik på at opfylde de relevante toldformaliteter og ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er genstand for yderligere digitalt samarbejde i overensstemmelse med artikel 12. 4.De nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet kan anvendes som en platform til at koordinere kontrolmekanismer i overensstemmelse med artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013. Artikel 9 Behandling af personoplysninger i de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet 1.Behandling af personoplysninger i for de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet finder sted i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og adskilt fra de typer behandling, der er omhandlet i artikel 6 i denne forordning. 2.Den enkelte medlemsstat er den eneste dataansvarlige for de databehandlingsprocesser, der finder sted i dens nationale kvikskrankemiljø på toldområdet. 3.Hver medlemsstat underretter Kommissionen om eventuelle brud på persondatasikkerheden, der kompromitterer sikkerheden, fortroligheden, tilgængeligheden eller integriteten af de personoplysninger, der behandles i dens kvikskrankemiljø på toldområdet. Kapitel IV

Digitalt samarbejde — informationsudveksling og andre procedureregler Afdeling 1

DIGITALT SAMARBEJDE RELATERET TIL IKKE-TOLDMÆSSIGE EU-FORMALITETER Artikel 10 Informationsudveksling behandlet gennem EU CSW-CERTEX 1.For hver af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget, muliggør EU CSW-CERTEX informationsudveksling mellem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og de relevante ikke-toldrelaterede EU-systemer med henblik på følgende:

a)at stille de relevante oplysninger til rådighed for toldmyndighederne, således at de kan foretage den nødvendige automatiserede kontrol af disse formaliteter, jf. forordning (EU) nr. 952/2013 b)at stille de relevante data til rådighed for de kompetente partnermyndigheder, således at de kan udføre den mængdemæssige forvaltning af godkendte varer i de ikke-toldrelaterede EU-systemer på grundlag af de varer, der er angivet til toldmyndighederne og frigivet af disse myndigheder c)at lette integreringen af procedurer mellem toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder for at opnå fuldt automatiseret toldbehandling af varer og koordinering af kontrol i overensstemmelse med artikel 47, stk. 1, i forordning (EU) nr. 952/2013 d)at tillade enhver anden automatisk dataoverførsel mellem toldmyndigheder og de relevante kompetente partnermyndigheder i henhold til den EU-lovgivning, der er omhandlet i bilaget. 2.For hver af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget, skal EU CSW-CERTEX sørge for følgende: a)om muligt tilpasse terminologien på og uden for toldområdet og udpege, hvilke toldprocedurer dokumentationen kan anvendes til, på grundlag af de administrative afgørelser, som den i dokumentationen anførte kompetente partnermyndighed har truffet b)konvertere formatet af de data, der er nødvendige for at opfylde de relevante ikke-toldrelevante EU-formaliteter på toldområdet, til et format, der er kompatibelt med toldangivelsen og omvendt, uden at ændre deres indhold. 3.Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21 med henblik på at præcisere de dataelementer, der skal udveksles gennem EU CSW-CERTEX i overensstemmelse med denne artikels stk. 1. 4.Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter særlige regler for informationsudveksling, jf. stk. 1 og 2, herunder, hvis det er relevant, særlige regler til beskyttelse af personoplysninger. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 22, stk. 2. Afdeling 2

YDERLIGERE DIGITALT SAMARBEJDE RELATERET TIL IKKE-TOLDMÆSSIGE EU-FORMALITETER Artikel 11 Strømlining af opfyldelsen af toldformaliteter og ikke-toldrelaterede EU-formaliteter For varer, der er omfattet af en eller flere af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget, skal de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet indeholde følgende funktioner: a)give økonomiske operatører mulighed for at fremlægge de relevante oplysninger, der er nødvendige for at opfylde gældende toldformaliteter og ikke-toldrelaterede EU-formaliteter b)give økonomiske operatører adgang til elektronisk feedback om toldbehandling af varer fra toldmyndigheder og kompetente partnermyndigheder, der er ansvarlige for at opfylde gældende toldformaliteter og ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Artikel 12 Ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, som er genstand for yderligere digitalt samarbejde 1.En ikke-toldrelateret EU-formalitet, der er opført i bilaget, er omfattet af artikel 8, stk. 3, litra c), artikel 11-15 og artikel 16, stk. 2, forudsat at Kommissionen i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2 har fastslået, at en sådan formalitet opfylder kriterierne i nævnte stykke. 2.Kommissionen fastlægger ved hjælp af gennemførelsesretsakter, hvilke af de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget, som opfylder følgende kriterier: a)der er overlap mellem flere oplysninger, der er nødvendige for ansøgningen om dokumentation og toldangivelsen

b)antallet af støttedokumenter, der udstedes i EU i forbindelse med den specifikke formalitet, er ikke ubetydelig c)det tilsvarende ikke-toldrelaterede EU-system, der er omhandlet i bilaget, kan identificere den økonomiske operatør ved hjælp af EORI-nummeret d)den gældende ikke-toldrelaterede EU-lovgivning gør det muligt at opfylde den specifikke formalitet via de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet i overensstemmelse med artikel 11. 3.Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 22, stk. 2. Artikel 13 Harmonisering og rationalisering af data 1.Kommissionen identificerer de fælles data mellem toldangivelsen og den tilsvarende ansøgning om dokumentation og identificerer de yderligere dataelementer, der udelukkende er omfattet af den ikke-toldrelaterede EU-lovgivning. 2.De yderligere dataelementer, der er omhandlet i stk. 1, identificeres ved det tilsvarende akronym for den ikke-toldrelaterede EU-formalitet, der er opført i bilaget, efterfulgt af suffikset "datasæt for kompetent partnermyndighed" ("PCA-datasæt"). 3.De data i toldangivelsen og de yderligere dataelementer, der er omhandlet i stk. 1, og som er nødvendige for at henføre varerne under en bestemt toldprocedure, udgør en integreret angivelse, der indeholder alle de data, som toldmyndighederne og de kompetente partnermyndigheder har brug for i forbindelse med toldbehandlingen af varer. 4.Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 21, der på den ene side fastlægger, hvilke dataelementer der er fælles for både toldangivelsen og ansøgningen om dokumentation, og på den anden side PCA-datasættene for hver af de relevante EU-retsakter, der finder anvendelse på de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget. Artikel 14 Økonomiske operatørers indgivelse af told- og ikke-toldrelaterede data 1.I forbindelse med artikel 11, litra a), kan nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet give økonomiske operatører mulighed for at indsende en integreret angivelse, der indeholder PCA-datasættet eller -datasættene, samt den toldangivelse, der indgives, inden varerne frembydes i henhold til artikel 171 i forordning (EU) nr. 952/2013. 2.Den integrerede angivelse, der er indgivet i henhold til stk. 1, udgør både toldangivelsen og ansøgningen om dokumentation. Artikel 15 Yderligere informationsudveksling foretaget gennem EU CSW-CERTEX 1.EU CSW-CERTEX muliggør den nødvendige informationsudveksling mellem nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og ikke-toldrelaterede EU-systemer med henblik på følgende: a)at overføre de data, der er blevet identificeret som fælles for toldangivelsen og den tilsvarende ansøgning om dokumentation i henhold til artikel 13, stk. 4, samt de(t) relevante PCA-datasæt, der sætter de kompetente partnermyndigheder i stand til at udføre deres opgaver i forbindelse med de relevante formaliteter i henhold til den ikke-toldrelaterede EU-lovgivning b)at videregive feedback fra kompetente partnermyndigheder, der er opført i de(t) relevante ikke-toldrelaterede EU-system(er), til økonomiske operatører med henblik på artikel 11, litra b). 2.Når en økonomisk operatør er registreret hos toldmyndighederne i henhold til artikel 9 i forordning (EU) nr. 952/2013, anvendes EORI-nummeret til at udveksle de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1.

3.Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter den procedure for informationsudveksling, der er omhandlet i stk. 1, herunder, hvis det er relevant, særlige regler for beskyttelse af personoplysninger. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 22, stk. 2. Afdeling 3

ANDRE PROCEDUREREGLER VEDRØRENDE IKKE-TOLDMÆSSIGE EU-FORMALITETER Artikel 16 Kompetente partnermyndigheders brug af EORI-systemet I forbindelse med udførelsen af deres opgaver skal de kompetente partnermyndigheder have adgang til det EORI-system, der er indført på grundlag af artikel 9 i forordning (EU) nr. 952/2013, med henblik på at validere de relevante data om økonomiske aktører, der er lagret i dette system. Artikel 17 Nationale koordinatorer Hver medlemsstat udpeger en kompetent myndighed til at fungere som national koordinator for Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø på toldområdet. Den nationale koordinator varetager følgende opgaver: a)fungerer som nationalt kontaktpunkt for Kommissionen for alle anliggender vedrørende gennemførelsen af denne forordning b)fremmer samarbejdet mellem toldmyndighederne og de nationale partnermyndigheder på nationalt plan og koordinerer de aktiviteter, der vedrører forbindelsen mellem de nationale kvikskrankemiljøer på toldområdet og EU CSW-CERTEX, med henblik på at støtte gennemførelsen af denne forordning. Kapitel V

Omkostninger forbundet med EU CSW-CERTEX, arbejdsprogram samt overvågning og rapportering Artikel 18 Omkostninger 1.Omkostningerne forbundet med udviklingen, integrationen og driften af EU CSW-CERTEX og dens grænseflader til ikke-toldrelaterede EU-systemer afholdes af Unionen. 2.Hver medlemsstat afholder omkostningerne forbundet med udvikling, integration og drift af det nationale kvikskrankemiljø på toldområdet og forbindelsen til EU CSW-CERTEX. Artikel 19 Arbejdsprogram Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter et arbejdsprogram til at støtte gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning vedrørende sammenkobling af de ikke-toldrelaterede EU-systemer, der er omhandlet i bilaget til EU CSW-CERTEX, og integration af de respektive ikke-toldrelaterede EU-formaliteter. Arbejdsprogrammet holdes ajour. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter rådgivningsproceduren i artikel 22, stk. 2. Artikel 20 Overvågning og rapportering

1.Kommissionen overvåger regelmæssigt den måde, hvorpå Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø på toldområdet fungerer. 2.Kommissionen evaluerer resultaterne af EU CSW-CERTEX med jævne mellemrum. 3.Senest den 31. december 2027 og derefter hvert tredje år forelægger Kommissionen for Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om forordningens gennemførelse. Rapporten skal også indeholde oplysninger om den overvågning og evaluering, der foretages i henhold til henholdsvis stk. 1 og 2. 4.Medlemsstaterne forelægger på Kommissionens anmodning alle oplysninger, der er nødvendige for den i stk. 3 omhandlede rapport. Kapitel VI

Procedurer for vedtagelse af gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter, ændringer af forordning (EU) nr. 952/2013 og afsluttende bestemmelser Artikel 21 Udøvelse af delegationen 1.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2.Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 5, stk. 4, artikel 10, stk. 3, og artikel 13, stk. 4, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. 3.Den i artikel 5, stk. 4, artikel 10, stk. 3, og artikel 13, stk. 4, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af den beføjelse, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4.Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. 5.Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 6.En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 5, stk. 4, artikel 10, stk. 3, og artikel 13, stk. 4, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har underrettet Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets og Rådets initiativ. Artikel 22 Udvalgsprocedure 1.Kommissionen bistås af Toldkodeksudvalget, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 952/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. 3.Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. Artikel 23 Ændringer af forordning (EU) nr. 952/2013

I forordning (EU) nr. 952/2013 foretages følgende ændringer: 1) I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende litra: "e) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...]* og de bestemmelser, der supplerer eller gennemfører den *Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) [...] af [dato] om oprettelse af Den Europæiske Unions kvikskrankemiljø på toldområdet og om ændring af forordning (EU) nr. 952/2013 (EUT L [...], DD/MM/ÅÅÅÅ, s. XX)." 2) I artikel 163, stk. 1, tilføjes følgende afsnit: "Dokumentation for de gældende ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er anført i bilaget til forordning (EU) nr. [...], anses for at være i klarererens besiddelse og til rådighed for toldmyndighederne på det tidspunkt, hvor toldangivelsen indgives, forudsat at disse myndigheder kan indhente de nødvendige oplysninger fra de(t) relevante ikke-toldrelaterede EU-system(er) gennem EU-kvikskrankemiljøet for systemet til udveksling af certifikater på toldområdet i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra a) og c), i nævnte forordning". Artikel 24 Ikrafttræden og anvendelse Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Artikel 5, stk. 2 og 3, artikel 8, stk. 3, litra a) og b), og artikel 10 finder anvendelse på alle de ikke-toldrelaterede EU-formaliteter, der er opført i bilaget, fra de deri fastsatte datoer. Artikel 8, stk. 3, litra c), artikel 11, artikel 13,