Bruxelles, den 2.2.2005

SEK(2005) 148 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997

om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], fastsætter, at deltagende medlemsstater, dvs. dem, der har indført den fælles valuta, skulle forelægge stabilitetsprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 5 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt stabilitetsprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede stabilitetsprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

Finlands første stabilitetsprogram, der dækkede perioden 1998-2002, blev forelagt den 7. september 1998 og vurderet af Rådet den 12. oktober 1998. Finland har forelagt opdateringer hvert efterfølgende år. Finland forelagde den seneste opdatering af sit stabilitetsprogram den 2. december 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til resultaterne af Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2003-2005 samt principperne i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3]. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- Den 2. december 2004 godkendte den finske regering det opdaterede stabilitetsprogram og forelagde det, ligesom de tidligere opdateringer, for parlamentet til orientering. Opdateringen af stabilitetsprogrammet dækker årene 2004-2008. Det opdaterede program er stort set i overensstemmelse med adfærdskodeksen, men nogle af variablerne vedrørende de grundlæggende antagelser mangler.

- I det makroøkonomiske scenario, der præsenteres i programmet, forventes økonomien at vokse med over 3 % i 2004 takket være en robust indenlandsk efterspørgsel, hvorefter væksten vil aftage en anelse til 2,8 % i 2005. Den fremskrevne gennemsnitsvækst på omkring 2,5 % i programperioden som helhed forekommer at ligge på den forsigtige side. Den kortfristede prognose ligger noget under Kommissionens prognose fra efteråret 2004, og programmets mellemfristede fremskrivninger, der bygger på det potentielle output, ligger også under det af Kommissionens tjenestegrene beregnede vækstpotentiale.

- Regeringens vigtigste budgetpolitiske målsætning består i at holde statens og de lokale myndigheders finanser tæt på balance. Med regelmæssige overskud på socialsikringskontoen forventes den offentlige saldo at udvise et årligt overskud på næsten 2 % af BNP. Fastholdes denne politik, skulle der igen være balance på statens finanser, udtrykt i nationalregnskabstermer, ved udgangen af valgperioden i 2007. For at nå dette mål fastsatte regeringen i maj 2003 årlige udgiftsloft for perioden 2004-2007. Det betyder, at statens samlede udgifter må vokse med i gennemsnit næsten 1 % om året i faste priser over hele den pågældende periode. Da de fleste udgiftsstigninger blev fremrykket til 2004, vil der være mindre manøvrerum inden for udgiftsloftet i den sidste del af valgperioden. Sammenlignet med den foregående opdatering er fremskrivningerne af overskuddet på de offentlige finanser fra 2004 til 2007 stort set uændret.

- Skønt Finland efter alt at dømme vil være i stand til at fastholde et komfortabelt overskud på de offentlige finanser, kan budgetresultatet blive værre end forventet, eftersom opdateringens baseline-scenario for budgetudviklingen kun til en vis grad inkluderer de skattenedsættelser til en værdi af 1,7 mia. EUR eller 1,2 % af BNP, der supplerer den to og et halvt år lange samlede overenskomstaftale, der blev indgået i slutningen af november 2004. Da der ikke er bebudet planer om at sænke det offentlige forbrug i 2005-2007, vil statens underskud blive større mellem 2005 og 2007 end angivet i programmet, medmindre man finder nye indtægtskilder, og derved vil også overskuddet på de offentlige finanser blive mindre. Regeringen skønner, at overenskomstaftalen sammen med skattenedsættelserne vil mindske det offentlige overskud med 0,3 procentpoint til omkring 1,9 % af BNP i 2007. Den forventer dog samtidig, at pakken vil forstærke dynamikken i den finske økonomi ved at forbedre vækstpotentialet og jobskabelsen og dermed også indkomstgrundlaget. Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der er redegjort for i opdateringen, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance i 2004-2008. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold i perioden 2004-2008.

- Den offentlige bruttogældskvote forventes at forblive et godt stykke under 60 % af BNP og at udvise en faldende tendens i hele programperioden. I henhold til det aktuelle program skulle gældskvoten falde fra skønsmæssigt 44,6 % i 2004 til omkring 41 % i 2008. Sammenlignet med den foregående opdatering af stabilitetsprogrammet forventes der nu en markant lavere gældskvote fra og med 2005 som følge af en højere nominel BNP-vækst, et fald i statens lånoptagelse, lavere rentebetalinger og større skatteindtægter. I den foregående opdatering forventedes gældskvoten at forblive stort set stabil på under 45 % af BNP i 2004-2007, mens der nu er forventninger om et fald på næsten tre procentpoint.

- Opdateringen indeholder en gennemgang af regeringens strukturreformprogram, der fokuserer på at styrke de offentlige finansers holdbarhed ved hjælp af den pensionsreform, der træder i kraft i 2005. Denne reform, der følger op på en række tidligere foranstaltninger, forventes at medføre, at den alder, hvor arbejdstagerne forlader arbejdsmarkedet, vil stige med tre år til 62-63 år. I opdateringen skitserer de finske myndigheder også andre foranstaltninger, der skal bidrage til at sænke den fortsat høje strukturelle ledighed. Kombineret med skattenedsættelserne forventes den overenskomstaftalen fra november 2004 at forøge dynamikken i den finske økonomi og styrke jobskabelsen. De foranstaltninger, som regeringen allerede har truffet eller har varslet, kan rent faktisk forventes at forøge den potentielle vækst og styrke de offentlige finansers holdbarhed yderligere.

- Finland ser ud til at være godt rustet til at sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt trods forventningerne om betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den strategi, der er beskrevet i opdateringen, er bredt forankret og består af en yderligere konsolidering af den offentlige gæld og strukturreformer, f.eks. nye tiltag som led i pensionsreformen og foranstaltninger, der kan bidrage til at hæve den alder, hvor arbejdstagerne forlader arbejdsmarkedet. Disse strukturreformer, der enten allerede er vedtaget eller er planlagt, kan forventes at få en gunstig indflydelse på de offentlige finanser.

- I det store og hele lever de økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. Navnlig de flerårige udgiftslofter, der blev indført i 2003, synes at have fungeret godt i det første år, dvs. 2004, hvor de endelige budgetudgifter lå under det fastsatte loft, og også udgifterne på 2005-budgettet holder sig under loftet. Det kan forventes, at denne strategi for begrænsningen af de offentlige udgifter vil blive ført videre, eftersom den er led i en politisk bindende aftale.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Finlands opdaterede stabilitetsprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997

om Finlands opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[4], særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den [17. februar] 2005 gennemgik Rådet Finlands opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet er stort set i overensstemmelse med datakravene i den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". Der mangler visse variabler vedrørende de grundlæggende antagelser. Finland opfordres derfor til at sikre, at datakravene opfyldes i fuldt omfang.

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes den reale BNP-vækst at aftage fra 3,2 % i 2004 til i gennemsnit 2,4 % over resten af programperioden. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle forholdsvis forsigtige vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske og ligger på linje med Kommissionens beregninger.

Med et forventet årligt overskud på de offentlige finanser på i gennemsnit 2 % af BNP tyder opdateringen på, at det vil være muligt at fastholde en komfortabel budgetstilling i hele programperioden. Overskuddet stammer hovedsagelig fra socialsikringsfondene, mens statens finanser, der p.t. er i balance, forventes at udvise et mindre underskud i 2005-2007. Målet er at genskabe balance på statens finanser i 2007. Med henblik herpå har regeringen indført årlige udgiftslofter for årene 2004-2007. Sammenlignet med den foregående opdatering er fremskrivningerne af det offentlige overskud fra 2004 til 2007 stort uændrede.

Skønt Finland efter alt at dømme vil være i stand til at fastholde et komfortabelt overskud på de offentlige finanser, kan budgetresultatet blive værre end forventet, eftersom opdateringens baseline-scenario for budgetudviklingen kun til en vis grad inkluderer de skattenedsættelser til en værdi af 1,7 mia. EUR eller 1,2 % af BNP, der supplerer den to og et halvt år lange samlede overenskomstaftale, der blev indgået i slutningen af november 2004. Da der ikke er bebudet planer om at begrænse udgifterne yderligere i 2005-2007, vil statens underskud blive større mellem 2005 og 2007 end angivet i programmet, medmindre der skabes nye indtægtskilder, og derved vil også overskuddet på de offentlige finanser vil blive mindre. Regeringen skønner, at overenskomstaftalen sammen med skattenedsættelserne vil mindske det offentlige overskud med 0,3 procentpoint til omkring 1,9 % af BNP i 2007. Den forventer dog samtidig, at pakken vil forstærke dynamikken i den finske økonomi ved at forbedre vækstpotentialet og jobskabelsen og dermed også indkomstgrundlaget.

Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der er redegjort for i opdateringen, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo tæt på balance i 2004-2008. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold i perioden 2004-2008.

Gældskvoten skønnes at have nået 44,6 % af BNP i 2004, men ligger fortsat et godt stykke under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge opdateringen forventes gældskvoten at blive reduceret med 3,5 procentpoint i programperioden.

Finland ser ud til at være godt rustet til at sikre holdbare offentlige finanser på lang sigt trods forventningerne om betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den strategi, der er beskrevet i opdateringen, er bredt forankret og består af en yderligere konsolidering af den offentlige gæld og strukturreformer, f.eks. nye tiltag som led i pensionsreformen og foranstaltninger, der kan bidrage til at hæve den alder, hvor arbejdstagerne forlader arbejdsmarkedet. Disse strukturreformer, der enten allerede er vedtaget eller er planlagt, kan forventes at få en gunstig indflydelse på de offentlige finanser.

De økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, lever stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser. Navnlig de flerårige udgiftslofter, der blev indført i 2003, synes at have fungeret godt i det første år, dvs. 2004, hvor de endelige budgetudgifter lå under det fastsatte loft, og også udgifterne på 2005-budgettet holder sig under loftet. Det kan forventes, at denne strategi for begrænsningen af de offentlige udgifter vil blive ført videre, eftersom den er led i en politisk bindende aftale.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Realt BNP (%-ændring) | SP dec. 2004 | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 |

KOM okt. 2004 | 3,0 | 3,1 | 2,7 | - | - |

SP nov. 2003 | 2,7 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | - |

HICP-inflation (%) | SP dec. 2004 | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 |

KOM okt. 2004 | 0,2 | 1,5 | 1,7 | - | - |

SP nov. 2003 | 0,7 | 1,3 | 1,8 | 1,8 | - |

Offentlig saldo (% af BNP) | SP dec. 2004 | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 |

KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | - | - |

SP nov. 2003 | 1,7 | 2,1 | 2,1 | 2,2 | - |

Primær saldo (% af BNP) | SP dec. 20042 | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 |

KOM okt. 2004 | 4,1 | 3,9 | 3,8 | - | - |

SP nov. 2003 | 3,7 | 4,0 | 4,1 | 4,3 | - |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | SP dec. 20041 | 2,1 | 1,7 | 2,0 | 2,1 | 1,9 |

KOM okt. 2004 | 2,8 | 2,3 | 2,3 | - | - |

SP nov. 20031 | 2,4 | 2,4 | 2,3 | 2,2 | - |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP dec. 2004 | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 |

KOM okt. 2004 | 44,8 | 43,4 | 42,2 | - | - |

SP nov. 2003 | 44,7 | 44,9 | 45,0 | 44,6 | - |

Anm.: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 De finske myndigheder har beregnet de primære saldi ekskl. nettorenter og ikke de sædvanlige bruttorenter. Kommissionens tjenestegrene har genberegnet tallene på basis på oplysningerne i programmet. Kilder: Opdateret stabilitetsprogram (SP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.

[4] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.