RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET Rapport om Bulgarien med henblik på vedtagelsen af forordningen om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og dem, hvis statsborgere er fritaget for denne forpligtelse

Den 1. december 2000 indgik Rådet (retlige og indre anliggender) en politisk aftale om Kommissionens forslag til en forordning om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og dem, hvis statsborgere er fritaget for denne forpligtelse. Ifølge denne aftale, som bekræfter Kommissionens forslag, står Bulgarien på positivlisten, og bulgarske statsborgere vil være fritaget for visumpligt fra den dato, hvor forordningen træder i kraft.

Rådet (retlige og indre anliggender) vedtog samtidig følgende erklæring:

"Inden vedtagelsen af denne forordning anmoder Rådet Kommissionen om inden to måneder at forelægge det en rapport om de foranstaltninger, som Bulgarien har truffet for at forhindre personer fra Bulgarien i at indvandre og opholde sig ulovligt i medlemsstaterne og for at repatriere disse personer, samt de forpligtelser, som Bulgarien har truffet over for Fællesska bet og dets medlemsstater på dette område, og om overholdelsen af disse forpligtelser. Rådet anmoder med henblik herpå Kommissionen om at optage kontakt med de bulgarske myndigheder".

På grundlag af denne erklæring skrev kommissærerne Antonio Vitorino og Günter Verheugen den 18. december 2000 til den bulgarske udenrigsminister, Nadezhda Mihailova, og forelagde hende en liste over emner, der har interesse for udarbejdelsen af Kommissionens rapport. Kommissionen modtog Bulgariens skriftlige bemærkninger den 8. januar 2001. Disse bemærkninger samt yderligere oplysninger og præciseringer, som Kommissionens tjenestemænd modtog på et besøg i Sofia den 15.-16. januar 2001, danner grundlag for denne rapport.

1. Ulovlig indvandring

1.1 Retsgrundlag og administrativ praksis

Dokumentsikkerheden for bulgarske statsborgere

Med loven om bulgarske identitetspapirer blev der fra 1. april 1999 indført nye typer af almindelige pas, diplomatpas og sømandspas. Disse tre typer pas har en række sikkerhedselementer, som skal beskytte dem mod efterligning og forfalskning (f.eks. laserprintes personoplysningerne, det digitale farvefoto og indehaverens digitale underskrift i det felt på persondatasiden, der kontrolleres med det blotte øje; persondatasiden er lamineret med en tynd, gennemsigtig OVD-film (Optically Variable Devices - optisk variable mærker).

Ifølge loven er fristen for udskiftning af pas den 31. december 2000. Fra det tidspunkt må bulgarske statsborgere kun rejse udenlands, hvis de har et pas af den nye type. Under Kommissionens besøg i januar bekræftede de bulgarske myndigheder, at dette er blevet gennemført. De bekræftede også, at der pr. 20. december 2000 i alt var udstedt 1 526 701 nye pas. De bulgarske myndigheder anslår det samlede antal nye pas, som vil blive udstedt, til 3 150 000. De bulgarske myndigheder har bekræftet, at antallet af ansøgninger om nye pas allerede er faldet fra et højdepunkt på over 150 000 i august til 66 000 i december, hvilket tyder på, at de, der har brug for nye pas, har kunnet få dem, og at andre vil kunne få dem, når de ønsker at rejse til udlandet.

De bulgarske diplomatiske og konsulære repræsentationer kan kun udstede midlertidige pas til bulgarske statsborgere i udlandet, som ikke har et gyldigt pas (f.eks. hvis de endnu ikke har et nyt pas, eller hvis deres pas er udløbet). Ansøgninger om nye pas sendes via udenrigsministeriet til den nationale polititjeneste i Sofia.

I tilfælde af tab eller tyveri af et pas skal indehaveren indgive en skriftlig erklæring til den nærmeste politistation (eller til den diplomatiske eller konsulære repræsentation).

De nye pastyper udstedes af den nationale polititjeneste (identitetspapirafdelingen i Sofia eller de regionale kontorer). Indenrigsministeriet har udarbejdet strenge regler og procedurer for håndtering af blankopas og de formularer, der bruges i forbindelse med udstedelsen af nye pas. Et særligt informationssystem gør det muligt at følge med i dokumenternes og hjælpematerialernes vej fra produktionsstedet (levering) til det endelige produkt (nyt dokument).

De pas, for hvilke der er indgivet en skriftlig erklæring om tab eller tyveri til den ansvarlige myndighed, erklæres ugyldige via det bulgarske informationssystem for udstedelse af identitetspapirer. Der er online-adgang til oplysningerne om ugyldige pas ved alle grænseovergangssteder. Systemet indeholder også oplysninger om tidligere tabte pas, så det skulle være muligt at opdage "regelmæssige" tab og dermed afsløre mistænkelige tilfælde.

Dokumentsikkerheden for personer, der ikke er bulgarske statsborgere

Rejsedokumenterne for flygtninge og statsløse har de samme sikkerhedselementer som pas for bulgarske statsborgere.

Identitetskort for udlændinge (midlertidigt kort for udlændinge, kort for udlændinge med længerevarende ophold i Bulgarien, kort for udlændinge med fast ophold i Bulgarien) og for flygtninge (midlertidigt kort for flygtninge, kort for flygtninge) udstedes som plastikkort og har en række sikkerhedselementer (indehaverens underskrift, et digitalt farvefoto og en digital underskrift laserprintes; kortets forside omfatter selvklæbende mærkater med optisk variable mærker (OVD)).

Krav og betingelser for passage af grænsen

Udlændingeloven: For at kunne rejse lovligt ind i Bulgarien skal udenlandske statsborgere benytte de foreskrevne grænseovergangssteder (artikel 17), og de skal være i besiddelse af gyldige rejsedokumenter og om nødvendigt et visum (artikel 8). Der kan ikke længere udstedes visum ved grænsen.

Udlændingeloven: I henhold til artikel 10, stk. 1, nægtes udlændinge, som man ved er involveret i menneskehandel og indsmugling af mennesker til landet, visum og indrejse i landet.

Sanktioner for ulovlig passage af grænsen

Straffeloven: I henhold til artikel 279 straffes en person, der rejser ind i landet eller krydser statsgrænsen, enten uden tilladelse fra de ansvarlige myndigheder eller med tilladelse, men uden for grænseovergangsstederne, med frihedsberøvelse i op til fem år og en bøde på op til 30 000 BGN. (Note: BGN (ny) fra 1. til 31. januar 2001: 1,955830 BGN = 1 EUR).

Sanktioner for falske og forfalskede dokumenter

Straffeloven: Ifølge straffelovens artikel 308 straffes fremstilling og anvendelse af falske og forfalskede dokumenter med "frihedsberøvelse i op til fem år".

Udlændingeloven: Ifølge artikel 80, stk. 1, nr. 2, sammenholdt med artikel 10, stk. 1, nr. 7, kan indenrigsministeren, når en udenlandsk statsborger forsøger at rejse ind i eller rejse gennem Bulgarien ved hjælp af falske eller forfalskede dokumenter, udstede en ordre, der fratager den pågældende retten til at opholde sig i landet.

Sanktioner for ulovlig udvandring til medlemsstaterne

Den bulgarske lov om identitetspapirer: Ifølge artikel 76 i dens nuværende udformning får bulgarske statsborgere, der har overtrådt et andet lands indvandringslov eller er blevet udvist af et andet land, forbud mod at forlade Bulgarien i et år.

Sanktioner for at medvirke til ulovlig indvandring/udvandring

Straffeloven: Ifølge artikel 280 straffes en person, der fører en anden person over statsgrænsen, enten uden de ansvarlige myndigheders tilladelse eller med tilladelse, men uden for grænseovergangsstederne, med frihedsberøvelse i op til seks år og en bøde på op til 1 mio. BGN.

Udlændingeloven: Artikel 51 omhandler det administrative og strafferetlige ansvar, der påhviler de ansatte i transportselskaberne, mens rejseselskaber kan pålægges økonomiske sanktioner. Hvis de ansatte ikke overholder deres forpligtelser som omhandlet i udlændingeloven, straffes de med en bøde på op til 5 000 BGN, og den juridiske person straffes med en økonomisk sanktion på op til 6 000 BGN.

1.2. Visumpolitik

Lande med visumpligt

Bulgarien er i gang med at bringe sin visumpolitik i overensstemmelse med fællesskabsretten. I 1999 indførte Bulgarien visumpligt for statsborgere fra Cuba og Bosnien-Hercegovina, og i 2000 indførte man visumpligt for statsborgere fra Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Tadsjikistan og Turkmenistan. Som følge af en beslutning fra december 2000 har Bulgarien også indledt procedurerne for indførelse af visumpligt for statsborgere fra Georgien, Rusland, Ukraine og Tunesien. Bulgarien har for øjeblikket en ordning om fritagelse fra visumpligt over for Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

Udstedelsesprocedurer

Visa udstedes af de bulgarske diplomatiske og konsulære repræsentationer. Pr. 31. december 2000 var udenrigsministeriets visumcenter forbundet med 60 bulgarske repræsentationer. Der er ved at blive oprettet forbindelser til de resterende 20 repræsentationer. Ved hjælp af denne online-forbindelse sendes alle visumansøgninger til visumcentret, som efter at have konsulteret indenrigsministeriets database udsteder eller afslår at udstede visum. Visumcentret er også forbundet med alle grænseovergangsstederne. Kommissionens besøg i januar omfattede et besøg i visumcentret og en demonstration af dets arbejde.

1.3 Grænseovervågning og -kontrol

Personale

Det samlede antal ansatte ved den nationale grænsepolititjeneste pr. 18. oktober 2000 er 8 751, hvoraf 4 707 er professionelle politifolk og 4 044 værnepligtige. Den udskiftning af de værnepligtige med professionelle politifolk, som nu er i gang, vil være afsluttet i marts 2002.

Centret for specialisering og uddannelse af det nationale grænsepolitis personale i Pazardjik blev oprettet i oktober 2000 som led i gennemførelsen af Phare-partnerskabsprojektet med Tyskland for at skabe den nødvendige struktur for en effektiv, specialiseret uddannelse af grænsepolitiet.

Der blev i 1999 og 2000 afsløret en række korruptionssager i den nationale grænsepolititjeneste. Der blev gennemført disciplinære foranstaltninger mod de involverede embedsmænd (12 sager i 1999 og 13 sager frem til 20. december 2000). For at forbedre forebyggelsen af korruption er der blevet oprettet et udvalg i den nationale grænsepolititjeneste, som skal beskæftige sig med tegn på korruption og information om korruptionssager og træffe yderligere forebyggende foranstaltninger. Hver måned informeres alle ansatte i den nationale grænsepolititjeneste om korruptionssagerne.

Udstyr

På nuværende tidspunkt kontrolleres den grønne grænse ved hjælp af otte bulgarske mobile infrarøde MUSON- og SNOG-systemer; grænsepolitiets patruljer er udstyret med 236 bærbare optiske apparater til brug i mørke. Adgangen til området ved den grønne grænse kontrolleres af et alarmsystem, som er fuldt funktionsdygtigt på en strækning af 350 km (hele grænsen med Tyrkiet er dækket).

Det automatiske informationssystem for grænsekontrol, som omfatter 222 edb-arbejdsstationer ved grænseovergangsstederne, gør det muligt at registrere alle personer, der krydser grænsen. Siden oktober 2000 har man anvendt et automatisk system til identifikation af fingeraftryk. Edb-arbejdsstationerne er installeret ved de vigtigste grænseovergangssteder.

Ti grænseovergangssteder (Varna, Burgas, Malko Turnovo, Kulata, Vidin, Ruse, Kapitan Andreevo, lufthavnen i Sofia, Gyueshevo og Kalotina) anvender DOCUBOX-udstyr til sekundær kontrol.

Som led i Phare 1999 og Phare 2000 investerede Kommissionen 16,5 mio. EUR i kommunikationsudstyr og køretøjer, der skal anvendes ved den blå grænse ved Sortehavet og den grønne grænse til Tyrkiet.

Grænsekontrol

Indenrigsministeriets informationssystem konsulteres, før udenlandske statsborgere får lov til at rejse ind i landet, for at finde ud af, om de er underlagt restriktioner.

Gyldigheden af de visa, der er udstedt, kan kontrolleres online takket være forbindelsen til udenrigsministeriets visumcenter.

Alle pas (for bulgarske statsborgere og udlændinge) stemples ved indrejsen til og udrejsen fra bulgarsk område.

Grænsesamarbejde med nabolandene

Bulgariens grænsesamarbejde er baseret på de eksisterende bilaterale aftaler med Grækenland, Rumænien, Tyrkiet, Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

2. Repatriering af ulovlige indvandrere til Bulgarien

2.1. De eksisterende tilbagetagelsesaftaler

I december 2000 var tilbagetagelsesaftalerne med ti medlemsstater (Østrig, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Italien, Portugal, Spanien og Sverige) og med seks andre lande (Tjekkiet, Ungarn, Norge, Polen, Slovakiet og Slovenien) trådt i kraft.

Tilbagetagelsesaftalen med Benelux-landene, som blev underskrevet i 1998, blev godkendt ved det bulgarske ministerråds beslutning af 5.2.1999. Aftalen træder i kraft, når den er blevet ratificeret af Benelux-landene.

Tilbagetagelsesaftalen med Rumænien blev underskrevet den 23. juni 2000 og ratificeret af Bulgarien i november 2000. Den træder i kraft, når den er blevet ratificeret af Rumænien.

2.2. Yderligere skridt fra bulgarsk side

Der er fremlagt udkast til tilbagetagelsesaftaler med Irland, Det Forenede Kongerige, Letland, Estland, Ukraine, Kroatien, Rusland, Georgien, Tunesien, Jugoslavien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien; forhandlingerne med disse lande er i gang.

3. Yderligere skridt, som de bulgarske myndigheder har taget eller overvejer

3.1. Teknisk udstyr ved grænserne

De bulgarske myndigheder vil fortsætte med at modernisere og udbygge deres udstyr ved grænserne. Specielt planlægges det at købe tre moderne edb-systemer (VSC) til brug ved sekundær kontrol af dokumenter.

3.2. Grænsesamarbejde med Grækenland

Et samarbejdsprogram, som er underskrevet af repræsentanter for grænsebevogtnings- og grænsekontrolmyndighederne i de to lande, er ved at blive ført ud i livet. Bulgarien vil fremsætte forslag til en detaljeret handlingsplan, der skal gennemføres via direkte kontakter mellem migrationsmyndighederne i de to lande. Derudover undersøger Bulgarien muligheden for at udstationere en forbindelsesofficer i Grækenland.

3.3. Lovgivningsmæssige foranstaltninger

Ændring af udlændingeloven: ifølge udlændingelovens artikel 20 er de ansatte ved flyselskaber, turistvirksomheder og rejseselskaber, der leverer transporttjenester til udenlandske statsborgere, der rejser til Bulgarien, forpligtet til at kontrollere, at deres kunder har gyldige rejsedokumenter. Manglende overholdelse af denne forpligtelse kan straffes efter udlændingelovens artikel 51. De bulgarske myndigheder overvejer at ændre artikel 51, så forpligtelsen udvides til også at gælde for de selskaber, der leverer transporttjenester i forbindelse med rejser fra Bulgarien.

Ændring af den bulgarske lov om identitetspapirer: ifølge et udkast til ændring af artikel 76 udvides varigheden af det forbud mod at forlade landet, som bulgarske statsborgere kan pålægges, til to år.

3.4. Streng håndhævelse af de eksisterende retlige forpligtelser

De bulgarske politimyndigheder vil fortsætte deres bestræbelser på at sikre håndhævelse af alle de retlige forpligtelser, der påhviler rejseselskaber. Til det formål vil de opfylde deres behov for information gennem en intensivering af deres kontakter med medlemsstaterne inden for rammerne af politisamarbejdet.

3.5. Information til borgerne om visumfritagelsens præcise indhold

De bulgarske myndigheder er klar over, at det er nødvendigt at informere deres statsborgere præcist om den kommende visumfritagelse. Kort efter, at beslutningen var truffet den 1. december 2000, forklarede myndighederne, hvad det indebærer, at man kan rejse til EU uden visum, og især hvad det IKKE indebærer. Men for at undgå, at folk får for store forventninger, overvejer de at gennemføre endnu en informationskampagne, inden den nye visumforordning træder i kraft.

3.6. Information til rejseselskaberne

Det er blevet besluttet at etablere regelmæssige arbejdskontakter med henblik på udveksling af information mellem direktoratet for internationalt samarbejde i indenrigsministeriet, den bulgarske sammenslutning af rejseselskaber og medlemsstaternes konsulære tjenester. Disse kontakter skal specielt vedrøre følgerne af den nye ordning med visumfritagelse.

Konklusion

Det fremgår af de oplysninger, som de bulgarske myndigheder har sendt Kommissionen, og af Kommissionens rejse til Bulgarien, at Bulgarien råder over de retlige instrumenter, der er nødvendige for, at man kan bekæmpe ulovlig indvandring til, gennem eller fra bulgarsk område.

Hvad angår gennemførelsen af de juridiske instrumenter er det vigtigt, at der er tilstrækkelige ressourcer hvad personale og udstyr angår. Bulgarien har gjort en stor indsats på dette område og har planer om at gennemføre yderligere forbedringer fremover. Den hurtige indførelse af nye pas med en høj grad af dokumentsikkerhed og det nye edb-system for udstedelse af pas og visa er eksempler på Bulgariens indsats; det samme gælder udviklingen inden for grænsepolititjenesten siden dens oprettelse i 1997. Bulgarien vil ligesom de andre ansøgerlande være nødt til at prioritere uddannelse af personalet og effektive interne kontrol- og revisionsforanstaltninger højt.

Hvad angår repatriering af ulovlige indvandrere har Bulgarien tilbagetagelsesaftaler med alle de medlemsstater, som vil anvende forordningen. Med undtagelse af aftalen med Benelux, som Bulgarien har ratificeret, men som endnu ikke er blevet ratificeret af Benelux-landene, er alle aftalerne trådt i kraft. Det er vigtigt, at de gennemføres fuldstændigt og korrekt.

Sammenfattende kan det konstateres, at Bulgarien i de seneste år har gjort en betydelig indsats, som man har forpligtet sig til at videreføre, både hvad angår visumordningen og mere generelt i forbindelse med forberedelserne til det fremtidige medlemskab af EU.