DA Den Europæiske Unions Tidende C 24/106

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Udvikling af sportens europæiske dimension

KOM(2011) 12 endelig

2012/C 24/23

Ordfører: Alfredo CORREIA

Kommissionen besluttede den 18. januar 2011 under henvisning til EUF-traktatens artikel 165 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Udvikling af sportens europæiske dimension

KOM(2011) 12 endelig.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som vedtog sin udtalelse den 28. september 2011.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 475. plenarforsamling den 26-27. oktober 2011, mødet den 26. oktober, følgende udtalelse med 79 stemmer for, 2 imod og 7 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1 EØSU ønsker at fremhæve sin store interesse i og opbakning til udviklingen af sportens europæiske dimension. Det er yderst vigtigt at sikre kontinuiteten i EU's politikker for udvikling af sporten i et samarbejde med medlemsstaterne og under hensyntagen til nærhedsprincippet. Råderummet begrænses af de beføjelser, som er tildelt ifølge traktaten.

1.2 Det er uomtvisteligt, at idræt yder et bidrag til at styrke den fysiske og mentale sundhed og til at opbygge værdier såsom disciplin og korpsånd, hvilket fremmer den sociale integration. Idrætsaktiviteter spiller en central rolle i forebyggelsen af en lang række sygdomme. Der er en direkte forbindelse mellem sundhedsproblemer og et lavt fysisk aktivitetsniveau. Idræt bidrager til at forbedre menneskers livskvalitet og deres forventede levetid, og gør også europæisk økonomi mere produktiv og konkurrencedygtig. EØSU opfordrer til at fremme idrætsudøvelsen og træffe EU-foranstaltninger med dette mål for øje.

1.3 EØSU erkender problemet med doping i idræt. På såvel EU- som medlemsstatsniveau må det diskuteres, hvordan denne sociale svøbe kan bekæmpes. Doping kan bringe sportsudøvernes helbred i fare, særligt inden for de unge amatørers rækker, og virke ødelæggende for den fair konkurrence i sportsverdenen.

1.4 Kommissionens holdning til sportsudøvelse og udvikling af sporten på uddannelsesområdet, som EØSU tidligere har anbefalet (1), kan bifaldes. Udvalget gentager, at der er et behov for at forbedre sportscentre, omklædningsrum og anden infrastruktur, således at borgerne kan dyrke sport under gode forhold og til en overkommelig pris.

1.5 Det er særligt vigtigt for EØSU, at sportsfolk får en ordentlig uddannelse. Alt for ofte forlader unge skolen for at forfølge deres sportslige ambitioner. De skal have mulighed for at påbegynde og udvikle en sportslig karriere uden at forlade skolen i overensstemmelse med princippet om dobbelt karriere. Det er også vigtigt, at dette princip sikrer, at idrætsudøvere efter endt idrætskarriere har de nødvendige kvalifikationer for at komme ud på arbejdsmarkedet. For at sikre dette bør trænere ligeledes instrueres i, hvordan de fremmer de rette værdier hos de unge, som de er trænere for.

1.6 Vold inden for sport er forkasteligt, og der er behov for en resolut indsats for at udrydde dette problem vha. såvel politiarbejde som passende straffelovgivning. EU kan og skal optræde som koordinator for medlemsstaternes initiativer med det formål at forbedre informationsudvekslingen om de mest effektive tiltag.

1.7 EØSU mener, at man bør være særligt opmærksom på de dårligst stillede grupper på idrætsområdet, såsom handicappede og ældre. Disse personer har ret til at dyrke idræt på lige fod med andre. Udvalget minder om, at EU har undertegnet De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder: Medlemsstaterne skal sikre, at denne konvention håndhæves på passende vis.

1.8 Udvalget gentager sin opfordring (2) fra 2008 om, at der lægges særlig vægt på kvinders deltagelse i idrætsaktiviteter og en mainstreaming af ligestilling mellem kønnene på dette område.

1.9 EØSU ønsker at fremhæve den rolle, som nonprofit-idrætsforeninger spiller mht. at fremme sportslige aktiviteter. Det har afgørende betydning, at disse foreninger støttes både ved hjælp af passende finansielle ressourcer og ved at opmuntre til en frivillig indsats i foreningerne.

1.10 Der er ligeledes behov for et aktivt samarbejde mellem professionelle og nonprofit-organisationer, idet et sådant er afgørende for idrættens fremtid. EØSU anser det for en prioritet at finde bæredygtige finansieringsformer, som kan muliggøre et sådant samarbejde.

1.11 Udvalget er særligt bekymret over væksten i den ulovlige og uregulerede væddemåls- og lotterisektor, hvor der er en klar mangel på regulering og passende sanktioner. Det er værd at påpege den statslige eller statskontrollerede væddemåls- og lotterisektors potentielle betydning for idrættens finansiering gennem investering af indtægterne i modernisering af sportsfaciliteter. Der må etableres en dialog medlemsstaterne imellem med det formål at finde frem til de modeller, som bedst afspejler EU's principper. En regulering af væddemåls- og lotterimarkedet på idrætsområdet har afgørende betydning for sikringen af en reel konkurrence og gennemsigtighed i sportens verden.

1.12 EØSU anerkender de vanskeligheder, som EU står over for med hensyn til reguleringen af markedet for væddemål. Reglerne for det indre marked og konkurrencebestemmelserne skal respekteres fuldt ud under fuld hensyntagen til nærhedsprincippet. Udvalget opfordrer Kommissionen til at følge dette område nøje og etablere en vejledende ramme for reguleringen af dette marked på grundlag af disse principper og de potentielt værdifulde oplysninger, som indsamles under den igangværende høringsprocedure (3).

2. Generelle bemærkninger

2.1 Indledning

2.1.1 Den 18. januar 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om udvikling af sportens europæiske dimension, der evaluerer resultaterne af hvidbogen om idræt. Rådet for Den Europæiske Union fastlagde i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 165 en handlingsplan baseret på arbejdsgrupper for at realisere de opstillede mål.

2.1.2 Idrættens betydning er almindelig anerkendt ikke kun af medlemsstaterne, men også af alle dem, som er involveret i denne sektor. Idrættens merværdi for samfundet er uomgængelig. Fordelene på områderne sundhed, social integration og økonomi i EU demonstrerer behovet for samarbejde og udvikling af fælles strategier. EU er det niveau, der er bedst egnet til at lede medlemsstaterne i retning af gode resultater på dette område.

2.1.3 Betydningen af sportens europæiske dimension er klar, hvad enten der er tale om finansiel støtte til programmer og specifikke foranstaltninger i denne sektor eller udvikling af specifikke platforme for dialog og udveksling af information.

2.1.4 De Olympiske Lege i 2012, som afholdes i London, er en mulighed for at udvikle sportens europæiske dimension på en række niveauer såvel mht. organisations-, overvågnings- og koordinationsmodeller som resultatet af dialogen mellem de forskellige involverede aktører.

2.2 Meddelelsens målsætninger og indhold

2.2.1 Ikrafttrædelsen af den nye traktat har medført, at en ny beføjelse er blevet overført til EU på idrætsområdet. Hidtil har sportens europæiske dimension udviklet sig indirekte gennem de beføjelser, som er tildelt EU på områderne sociale spørgsmål, uddannelse og sundhed, og endnu mere indirekte set i relation til principperne for det indre marked og konkurrencelovgivning.

2.2.2 På trods af disse begrænsninger har man altid anerkendt, at det ville være i medlemsstaternes interesse at samarbejde om idrætsudvikling. EU er nu blevet et passende niveau til at gennemføre denne politik.

2.2.3 Meddelelsen forsøger at kortlægge forudsætningerne for og omfanget af sportens europæiske dimension. Den peger på de mest relevante emner og de områder, hvor EU-tiltag vil være mest hensigtsmæssige. Til det formål er der afholdt offentlige høringer med de forskellige aktører med henblik på at fastlægge prioriterede indsatsområder. Tre vigtige områder dukkede op, nemlig:

— idrættens rolle i samfundet,

— idrættens økonomiske dimension og

— organisatoriske aspekter ved idrætten.

Inden for disse områder blev de vigtigste aspekter kortlagt.

2.2.4 Den her behandlede meddelelse tilstræber at udvikle/uddybe hvidbogen og tage højde for det, der er sket siden dennes offentliggørelse, samt naturligvis at anvende de beføjelser, som blev overdraget til EU med ikrafttrædelsen af den nye traktat (og den relevante artikel 165 i EUF-traktaten).

3. Særlige bemærkninger

3.1 Sundhed

3.1.1 EØSU anerkender, at idrætsudøvelse forbedrer menneskers fysiske og mentale sundhed generelt og har en direkte positiv indflydelse på produktiviteten på arbejdspladsen og livskvaliteten. Idræt er dermed en vigtig metode til bekæmpelse af en stadig mere stillesiddende livsstil.

3.1.2 Idræt bidrager til at forebygge og bekæmpe fedme og en række alvorlige sygdomme, særligt hjerte-karsygdomme. Idræt giver derfor supplerende økonomiske fordele ved at sænke udgifterne til sundhedspleje og social sikring.

3.1.3 Idræt spiller ligeledes en central rolle for social integration og ældres velvære. Den bidrager ikke alene til at forebygge sygdomme, men også til at skabe en bedre kommunikation generationerne imellem.

3.2 Kampen mod doping

3.2.1 Dopingbekæmpelse har allerhøjeste prioritet. Beskyttelse af idrætsudøveres fysiske velfærd og ægte konkurrence på idrætsområdet kræver en koordineret indsats på alle niveauer, ikke bare mellem de 27 medlemsstater og deres nationale organer, men også på internationalt niveau. Jo tættere samarbejde og jo større forståelse mellem alle parter, hvad angår valget af de mest effektive foranstaltninger, desto bedre resultater vil indsatsen give.

3.2.2 Et særligt vigtigt aspekt er kampen mod doping, ikke kun inden for professionel idræt, men også i amatøridrætten.

3.2.3 En solid indsats, som er koordineret medlemsstaterne imellem, til regulering og overvågning af salget af stoffer, der anvendes til dopingformål, har afgørende betydning, og EØSU støtter derfor Kommissionens planer om at foreslå et udkast til mandat om undertegnelse af Europarådets konvention om antidoping.

3.3 Uddannelse og kvalifikationer inden for idrætten

3.3.1 Fysisk aktivitet i skolerne er det første skridt i retning af at bibringe de helt yngste børn nogle idrætsværdier, som de vil bibeholde resten af livet. Foranstaltninger med henblik på at indføre god praksis på idrætsområdet i uddannelsessystemet og forbedre den nødvendige infrastruktur har udvalgets fulde opbakning.

3.3.2 EØSU støtter Kommissionens standpunkt, at man også i træningen og uddannelsen af idrætsudøvere skal tage hensyn til vigtigheden af en dobbelt karriere.

3.3.3 EØSU støtter ligeledes initiativerne under programmet for livslang læring, som udvalget anser for at være en uomgængelig strategi for bibringelsen af gode idrætsværdier.

3.3.4 Gode kvalifikationer hos idrætstrænere og hos dem, der deltager i træningen, er en anden central faktor for bevarelsen af idrætsværdier. Udvalget deler Kommissionens ønske om, at kvalifikationer på idrætsområdet bliver inkluderet i de nationale kvalifikationssystemer, så det sikres, at de afspejles i den europæiske referenceramme for kvalifikationer.

3.3.5 Frivilligt arbejde på idrætsområdet, der hovedsageligt udføres i lokale idrætsforeninger, har en betydelig værdi for samfundet som helhed. Ofte får frivillige nonprofit-idrætsorganisationer imidlertid ikke den offentlige anerkendelse, som de fortjener, og de står i dag over for store udfordringer. EØSU ønsker at påpege, at Kommissionens meddelelse ikke i tilstrækkelig grad tager højde for betydningen af det frivillige arbejde på idrætsområdet, og opfordrer derfor Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at fremme kulturen for frivilligt arbejde på dette område. Især bør de frivilliges kvalifikationer og uddannelse og erhvervelsen og anerkendelsen af deres viden og færdigheder fremmes med større målrettethed på europæisk plan. Kommissionen bør også overvåge denne proces og forhindre alle utilsigtede negative konsekvenser for nonprofit-idrætsorganisationer, når der udarbejdes europæisk lovgivning.

3.4 Bekæmpelse af vold inden for idræt

3.4.1 EØSU bifalder Kommissionens initiativ til at udvikle og gennemføre uddannelsesforanstaltninger rettet mod såvel tilskuere som politiet til tackling af vold inden for idræt.

3.4.2 Uddannelsen af tilskuere er ligeledes en opgave, som starter i de allerførste skoleår. Værdien af idræt og idrætsudøvelse bør agtes højere end overdreven konkurrenceiver.

3.4.3 Vold inden for idræt er et alvorligt problem, som florerer i hele Europa. Vold er tit forbundet med racisme, fremmedhad, homofobi og andre lignende former for intolerance. Alle fremtidige foranstaltninger bør have til formål at bekæmpe disse fænomener, som er i komplet modstrid med idrættens værdier.

3.4.4 Informationer bør konstant overvåges, og der bør være et løbende samarbejde mellem de organer, som har ansvaret for tilskuernes ve og vel, særligt med henblik på at forhindre lovovertrædelser, der begås af tidligere kortlagte risikogrupper, primært i forbindelse med internationale idrætsbegivenheder.

3.5 Social integration i og gennem idræt

3.5.1 Alle, herunder personer med et handicap og de ældre, skal have adgang til idrætsfaciliteter som deltagere og ikke kun som tilskuere. Offentlig støtte er afgørende for opfyldelsen af dette mål.

3.5.2 Der er forsket meget lidt i handicappedes idrætsudøvelse med henblik på at give dem mulighed for at deltage i al slags idræt. EØSU støtter Kommissionens initiativ på dette område.

3.5.3 EU og medlemsstaternes undertegnelse af FN's konvention om handicappedes rettigheder betyder, at de nødvendige foranstaltninger skal iværksættes med henblik på en efterlevelse af konventionen. EØSU opfordrer Kommissionen til at tjekke de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet på området.

3.5.4 Der skal garanteres ligestilling mellem kønnene inden for idræt, idet kvinder er underrepræsenterede i en række idrætsgrene. EØSU støtter initiativer, der har til formål at sikre overholdelsen af princippet om ligestilling mellem kønnene og lige muligheder. Udvalget støtter derfor medtagelsen af en »idrætskategori« i databasen om kvinder i ledende stillinger.

3.5.5 Idræt kan fremme integration og dialog mellem forskellige kulturer og styrke idéen om, at vi er borgere i Europa. Det er værd at fremhæve idrættens potentiale til at integrere dårligt stillede og sårbare grupper. EØSU er helt enigt i, at det er nødvendigt at støtte programmer, som har til formål at fremme social integration gennem idræt. Ngo'er spiller en central rolle på dette område, og denne tilgang bør støttes.

3.5.6 Et stadigt stigende antal idrætsfolk flytter fra ét land til et andet. For værtslandene er integrationen af disse individer og deres familier en måde, hvorpå værtslandets kultur og sociale værdier kan markedsføres. EØSU støtter medlemsstaternes og Kommissionens indsats for at skabe lovgivningsmæssige initiativer, der skal sikre, at personer i denne situation bliver taget vel imod, integreret og sikret en ikke-diskriminerende behandling.

3.6 Idrættens økonomiske dimension

3.6.1 EØSU anerkender idrættens voksende økonomiske betydning. Idrætssektoren tegner sig for cirka 2 % af EU's samlede BNP. Idrætsmarkedet bidrager til at skabe beskæftigelse og vækst. Mange idrætsorganisationer har ladet sig registrere som selskaber, men et stort antal har fortsat status af nonprofitorganisationer. Relationerne mellem disse to typer af organisationer skal fastlægges eller videreudvikles med henblik på at gøre dem finansielt bæredygtige.

3.6.2 Den private sektor spiller en vigtig social rolle gennem sit bidrag til idrættens udvikling, dels direkte via specifikke bidrag, dels via sponsorering.

3.6.3 EØSU anerkender og støtter etableringen af en »Sport Satellite Account«. For at kunne vedtage de mest velegnede politikker er der brug for pålidelige data om idrættens økonomiske betydning. Et bedre samarbejde og informationsgrundlag vil gøre det lettere at udforme de mest hensigtsmæssige politikker.

3.6.4 Den foreliggende meddelelse lægger stor vægt på udnyttelsen af den ejendomsret, arrangører har over deres sportsbegivenhed, og af deres intellektuelle ejendomsret. EØSU støtter denne tilgang. Salg af tv-rettigheder og merchandising udgør en stor del af disse idrætsorganisationers indtægter. Der bør i højere grad tages højde for idrætsorganisationernes rettigheder i EU's lovgivning. Arrangører af idrætsbegivenheder bør have ret til at kræve en rimelig modydelse for enhver brug af deres begivenheder, uanset disses økonomiske nytteværdi.

3.6.5 EØSU deler meddelelsens juridiske analyse af den potentielle overtrædelse af konkurrencereglerne, der opstår som følge af kollektivt salg af rettigheder. Ikke desto mindre må anerkendelsen af, at fælles salg kan opfylde kriterierne for en undtagelse efter EUF-traktatens artikel 101, stk. 3, hilses velkommen, og EØSU anerkender, at de kollektive salg har umiskendelige fordele for idrætsorganisationerne, og at denne form for salg bør gennemføres på en måde, så det falder uden for anvendelsesområdet i EUF-traktatens artikel 101, stk. 1.

3.6.6 Også i Europa er handlen med sportsudstyr og –beklædning og øvrigt tilbehør (samt fremstillingen heraf) en forretning, der løber op i flere milliarder euro. Reklame- og sponsoraktiviteter har gjort denne sektor til en af de største finansieringskilder i sportens verden. Adskillige undersøgelser udført på foranledning af europæiske organisationer har imidlertid vist, at der i forbindelse med fremstillingen af sportsartikler på globalt plan er en lang række problemer med hensyn til arbejdsvilkår, hvilket kan sætte hele sportsverdenens etiske troværdighed over styr. Sportsudøverne, idrætsbevægelsen og de sponsorerende virksomheder samt samarbejdspartnere bør udøve en troværdig og åben kontrol med produktionskæden og arbejdsvilkårene i forbindelse hermed (og udarbejde etiske retningslinjer baseret på ILO's anerkendte internationale arbejdsstandarder).

3.6.7 Udvalget bemærker, at det statslige eller statskontrollerede væddemåls- og lotterimarked har uhyre stor betydning for idrætsaktiviteternes finansielle bæredygtighed. Skatteindtægterne er betydelige og er indirekte med til at gøre idræt på forskellige niveauer finansielt bæredygtig. Endvidere bør udbydere af online-sportsvæddemål på kontraktbasis give arrangører af sportsbegivenheder mulighed for at kontrollere, hvilken type væddemål der tilbydes, og modtage en modydelse for brugen af deres begivenheder som grundlag for online-sportsvæddemål.

3.6.8 Etableringen af et europæisk idrætslotteri kunne gøre dette markedssegment mere attraktivt og skaffe midler til at finansiere udviklingen af regionale idrætsforeninger og uddannelse på idrætsområdet.

3.6.9 EØSU anerkender de vanskeligheder, som vil være forbundet med en regulering af dette marked, og minder Kommissionen om, at det på grundlag af principperne for det indre marked og konkurrencelovgivningen er juridisk muligt at fremme foranstaltninger for at skabe gennemsigtighed i denne sektor.

3.6.10 Det ulovlige marked for væddemål er forbundet med korruption og mafiagruppers aktiviteter. Disse grupper forsøger - og har nogle gange held til - at manipulere med resultaterne, hvilket bidrager til at undergrave den ægte konkurrence i idrætten samt korrumpere embedsmænd og idrætsudøvere og ødelægge idrættens værdier. Udvalget opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde for en harmoniseret lovgivning til bekæmpelse af denne ulovlige praksis.

3.6.11 EØSU bifalder initiativet til at overvåge anvendelsen af lovgivningen om statsstøtte på idrætsområdet med henblik på at sikre, at EU's lovgivning overholdes i fuldt omfang.

3.6.12 Udvalget støtter fuldt ud, at man udnytter Den Europæiske Fond for Regionaludviklings muligheder for at forbedre idrætsinfrastrukturen, idet frivillige organisationer har brug for denne støtte, som fremmer udviklingen i regioner og landdistrikter i medlemsstaterne.

3.7 Idrættens organisering

3.7.1 Der er et reelt behov for, at EU's lovgivning på idrætsområdet præciseres. EØSU bifalder Kommissionens initiativ til at yde bistand og vejlede fra sag til sag, hvad angår den korrekte anvendelse af konceptet »sportens specifikke forhold«.

3.7.2 Udvalget deler fuldt ud den stigende juridiske bekymring for spilleragenters virksomhed. Førsteprioriteten er at forstå og undersøge konsekvenserne af denne type aktiviteter for idræts- og uddannelsesorganisationer og sikre, at idrætsudøverne beskyttes bedre.

3.7.3 EØSU støtter afholdelsen af en konference med henblik på jævnligt at undersøge udviklingen af sportens europæiske dimension og dens følgevirkninger, og udvalget spiller gerne en aktiv rolle i et sådant arrangement.

3.7.4 I tråd med Kommissionens forslag anser EØSU det for afgørende vigtigt at støtte og etablere en løbende dialog mellem arbejdsmarkedets parter og idrætsorganisationerne med henblik på at undersøge og debattere idrætsrelaterede emner, såsom almen og faglig uddannelse, beskyttelsen af mindreårige, sundhed og sikkerhed, beskæftigelse, arbejdsvilkår og stabile kontrakter.

Bruxelles, den 26. oktober 2011 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EØSU's udtalelse om »Hvidbog om idræt«, EUT C 151 af 17.6.2008.

(2) Idem.

(3) KOM(2011) 12 endelig, s. 10.