Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Bedre Færdselssikkerhed i EU - Program for 1997-2001"« (98/C 73/19)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 16. april 1997 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport og Kommunikation, som udpegede Hubert Ghigonis til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. november 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 350. plenarforsamling af 10. og 11. december 1997, mødet den 10. december 1997, med 79 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. I 1993 iværksatte Kommissionen sit første handlingsprogram for færdselssikkerhed (). Der er gjort flere fremskridt - fremskridt, som især kan tilskrives Kommissionens og Europa-Parlamentets banebrydende arbejde, men med 45 000 dræbte og 1,6 mio. til løbet af et år i EU er situationen langt fra tilfredsstillende.

1.2. På denne baggrund foreslås en ny supplerende strategi i Kommissionens meddelelse, som skal skabe hurtigere resultater inden for færdselssikkerhed. Strategien bygger på det princip, at de høje omkostninger ved færdselsulykker (ca. en million ecu per offer) bør inddrages i medlemsstaternes sikkerhedspolitik, og har tre hovedlinjer:

- indsamling og udbredelse af oplysninger og bedste praksis, navnlig ved at skabe et informationssystem om færdselssikkerhed i EU;

- foranstaltninger til at undgå ulykker: f.eks. ved at begrænse førerens indtagelse af alkohol, narkotiske stoffer eller medicin, samt gennem anvendelse af telematik;

- instrumenter til at reducere konsekvenserne af ulykker, herunder navnlig udvikling af programmer til vurdering af sikkerheden og forslag til tekniske foranstaltninger.

1.3. Nøgleelementer i programmet for 1997-2001 er:

- En henstilling fra Kommissionen om fuldt ud at tage hensyn til de meget høje omkostninger forbundet med færdselsulykker ved i højere grad at anvende cost-benefit-vurdering for færdselssikkerhedsforanstaltninger.

- Et integreret EU-informationssystem omfattende informationer om ulykkesstatistikker, data om risikoniveauet, gennemførelse af færdselssikkerhedsforanstaltninger, forskning, bedste praksis og håndhævelse.

- Foranstaltninger til at bekæmpe træthed samt brug af alkohol, medicin og narkotika under kørslen.

- Anvendelse af teknologi og telematik med henblik på sikker kørsel.

- Anvendelse af og støtte til et program til vurdering af nye biler med henblik på at stille videnskabeligt korrekt information om køretøjers sikkerhedsaspekter til forbrugerens rådighed.

1.4. Kommissionen sørger for, at de nødvendige ressourcer til gennemførelse af programmet stilles til rådighed efter de sædvanlige procedurer. Den overvåger færdselssikkerhedssituationen i EU og aflægger til sin tid beretning om programmets gennemførelse.

2. Generelle bemærkninger

2.1. Det generelle formål

2.1.1. ØSU giver fuld tilslutning til aktioner, der sigter mod at fremme færdselssikkerheden, og hilser derfor Kommissionens meddelelse og konklusionerne fra mødet i Rådet (transport) den 17.-18. juni 1997 velkommen.

2.1.2. Faldet i ulykkestallet igennem de seneste år er opmuntrende. Det er vigtigt, at denne tendens fortsætter. I den sammenhæng bør EU efter ØSU's mening især give høj prioritet til samordning af aktionerne, mere forskning i problemernes art og løsning, samt fremme af motivationen blandt de politiske beslutningstagere og trafikanterne.

2.2. Subsidiaritetsprincippet

2.2.1. I Maastricht-traktatens artikel 75 blev forbedring af trafiksikkerheden udtrykkeligt indføjet som en af transportpolitikkens målsætninger. Herved bekræftede og befæstede man Fællesskabets kompetence på dette område. ØSU gør ikke desto mindre opmærksom på, at subsidiaritetsprincippet også må spille ind i forbindelse med forbedring af trafiksikkerheden - og dette ikke kun af formelle eller principielle grunde, men på grund af store klimatiske og kulturelle forskelle. Grundvilkårene (f.eks. uddannelsen af trafikanterne, infrastrukturen og vognparken) er ikke de samme.

Samtidig vokser trafiksikkerhedens internationale dimension som følge af øget turisme og handel og Fællesskabets tekniske standarder.

Når det gælder internaliseringen af vejsikkerhed, er det vigtigt, at subsidiaritetsprincippet ikke bare anvendes som et stort princip, men til faktisk at opnå resultater.

2.2.2. ØSU støtter på den ene side Kommissionens holdning, der især er karakteriseret af, at medlemsstaterne skal have mulighed for at træffe de bedst egnede foranstaltninger i kraft af et bedre kendskab til de hidtidige erfaringer og på baggrund af analyseresultaterne af detaljerede data, som giver større mulighed for at bedømme de forskellige faktorers indvirkning på færdselssikkerheden. På den anden side mener ØSU også, at Fællesskabets foranstaltninger til forbedring af trafiksikkerheden og udligning af konkurrencevilkårene bør omfatte fælles standarder, kontrol og sanktioner på områder som køretøjers tekniske tilstand, tildeling og fratagelse af kørekort samt hviletidsbestemmelser for chauffører. En mere vidtgående harmonisering af skiltningen på vejene er ligeledes nødvendig og bør derfor inkluderes.

I forlængelse heraf henstiller ØSU, at medlemsstaterne sammen udtænker og vedtager en fællesskabskompetence inden for rammerne af retsgrundlaget i traktaten.

2.3. Generel kritik

2.3.1. ØSU vil dog gerne gøre opmærksom på, at fremme af færdselssikkerheden bør ske i et miljø, der tager hensyn til økonomiske behov og medlemsstaternes budgetmæssige begrænsninger. Desuden vil et sådant miljø gøre visse politiske foranstaltninger lettere at træffe end andre, også selv om andre måtte være mere effektive. Det er vigtigt at undgå, at en sådan ramme fører til manglende tilpasning af infrastrukturerne, utilstrækkelig uddannelse af trafikanterne - navnlig af de nye bilister - eller alt for strenge og overforenklede foranstaltninger. Det er herudover vigtigt at undgå, at foranstaltninger til fordel for trafiksikkerheden medfører konkurrenceforvridninger.

I lyset af de berørte interesser går ØSU derfor ind for en handlingsplan, der med rygdækning i aktørerne på området (såvel de politiske beslutningstagere, de ansvarlige myndigheder og de videnskabelige institutter som den private sektor) kan levere klare, kvantificerbare fremskridt på fællesskabsplan.

Efter ØSU's opfattelse skal man være særlig opmærksom på, at for høj og forkert hastighed samt kørsel i alkoholpåvirket tilstand hører til de mest almindelige årsager til ulykker. Bilister, som kører i alkoholpåvirket tilstand, er skyld i mindst 20 % af de alvorlige trafikkvæstelser, herunder kvæstelser med dødelig udgang, i EU. ØSU insisterer derfor over for Rådet på, at direktivforslaget om grænser for alkohol i blodet snart bliver vedtaget, og at dette kun er en første etape henimod lavere grænser.

ØSU anmoder Kommissionen om snarest muligt at overveje at indføre kvantificerbare mål for nedbringelsen af dødsulykker i EU, som kan anvendes til bedømmelse af forbedringer af færdselssikkerheden.

2.3.2. ØSU gør ligeledes opmærksom på, at visse aspekter enten mangler eller kun er overfladisk behandlet i meddelelsen. ØSU mener i betragtning af den menneskelige faktors betydning, at man bør sætte alt ind på at fremme en adfærd, der befordrer sikkerheden. Adfærdsaspektet tillægges ikke altid tilstrækkelig betydning i forbindelse med den grundlæggende undervisning af nye bilister og reglerne for tildeling af kørekort. Andre nøgleelementer i den forbindelse er: kontrol, kampagner og økonomiske incitamenter.

Man skal være mere omhyggelig med at placere skylden ved ulykker. Endvidere bør evalueringer baseret på krav til færdselssikkerheden gå forud for investeringer i infrastruktur og danne grundlag for vedligeholdelsesprogrammers struktur og målsætninger.

2.3.3. Endelig beklager ØSU, at meddelelsens mange og interessante forslag er anbragt i bilaget, uden prioriteringer og cost-benefit-analyser.

2.3.4. Efter ØSU's opfattelse burde udtrykket »en mio. ecu per trafikdræbt« bidrage til at fremme prioriteringen af færdselssikkerheden på det politiske plan og til at tilskynde beslutningstagerne til at vælge effektive foranstaltninger. Det er dog vigtigt, at dette tal ikke misbruges til at erstatte dyre foranstaltninger, såsom kostbar tilpasning af infrastruktur, med billigere. Færdselssikkerheden afhænger af et komplekst forhold mellem kvaliteten af et køretøj, infrastruktur og kørsel. Dette risikerer at føre til politisk nemme løsninger på bekostning af et - i sidste ende - fuldkomment system.

3. Særlige bemærkninger

3.1. CARE-projektet som instrument (meddelelsens punkt 2.2)

3.1.1. Formålet med CARE-databasen er at give et mere udførligt billede af årsagerne bag trafikulykker, som kan lægges til grund for lovgivning og andre foranstaltninger på området. Kan det af budgetmæssige årsager ikke lade sig gøre at oprette et fællesskabsinstitut til at foretage en detaljeret og systematisk analyse af de indsendte oplysninger, så bør de forskellige nationale myndigheder, videnskabelige, erhvervsmæssige og kommercielle institutioner i EU dog sikres adgang til disse oplysninger, så de kan danne grundlag for beslutninger vedrørende prioriteringer og fremtidig lovgivning.

3.1.2. Fremgangsmåden i forbindelse med registrering af ulykkesdata og af kontrollen med disse bør udformes på en sådan måde, at man efter indførelsen af en ny lovgivning, der påvirker strukturen, let kan checke, om de forventede fremskridt virkelig sker. Uden sådanne tilbageblik vil lovgivningsgrundlaget ikke være tilstrækkeligt solidt, og det bliver umuligt at sikre sig, at den politiske vilje til at forbedre situationen opretholdes.

3.2. Harmonisering (meddelelsens punkt 3.1)

3.2.1. ØSU understreger betydningen af en ensartet gennemførelse og håndhævelse af EU's lovgivningsforanstaltninger, eftersom en manglende harmonisering kan skabe eller forværre konkurrenceforvridninger, navnlig for så vidt angår vejtransporten.

3.3. En kvantitativ målsætning (meddelelsens punkt 3.2)

3.3.1. ØSU beklager, at Kommissionen ikke vil fastsætte et kvantitativt mål for reduktionen af ulykker med den begrundelse, at den ikke er i besiddelse af midler til at opfylde et sådant mål. ØSU går ind for kvantitative mål på nationalt plan såvel som på EU-plan (hvor dette er muligt), som forpligter til mere energiske bestræbelser på at nedbringe antallet af ulykker på vejene.

3.4. Cost-benefit (meddelelsens punkt 3.3)

3.4.1. ØSU støtter med forbehold af bemærkningen i punkt 3.5.1 nedenfor, at man lægger økonomiske beregninger til grund for beslutningstagningen og for prioriteringen af de foranstaltninger, der skal befordre færdselssikkerheden. Det bifalder Kommissionens synspunkter, der tager udgangspunkt i økonomiske udgifter og tab, forudsat at disse ikke anvendes til at forhindre initiativer, der forbedrer færdselssikkerheden uden at opfylde betingelsen om »en besparelse på 1 mio. ecu per reddet menneskeliv«.

3.5. Forbedringer af sikkerheden (meddelelsens punkt 3.5)

3.5.1. ØSU finder det positivt, at Kommissionen mener, at man i første omgang skal satse på at producere sikre køretøjer og iværksætte programmer til vurdering af bilernes sikkerhed, som gennemføres af private organisationer (New Car Assessment Programmes - EuroNCAP). Resultaterne af disse vurderingsprogrammer kan blive et effektivt instrument til at øge salget af mere sikre biler: industriens reaktion på kommercielt pres fra forbrugerinformationssystemer vedrørende køretøjers sikkerhed har hidtil været meget opmuntrende. Der sker meget hurtigere fremskridt, end hvis ændringerne blev fremtvunget gennem lovgivning.

3.5.2. ØSU gør dog ligesom Kommissionen opmærksom på, at det volder problemer, hvis prøvningsmetoder, disse private organisationer anvender, er indbyrdes forskellige og også adskiller sig fra de lovbestemte prøvninger.

3.5.3. På den baggrund bifalder ØSU Kommissionens intention om skabe bedre overensstemmelse mellem de lovbestemte prøvninger og forbrugerorganisationernes tests, uden dog at slå til lyd for, at Kommissionens bestræbelser skal føre til begrænsninger i de pågældende private organisationers ansvar og kompetence.

3.5.4. Kommissionen skal imidlertid ikke tøve med at fremlægge lovforslag vedrørende områder som beskyttelsesanordninger fortil mod underkøring for lastbiler eller motorcyklers og bilers brug af kørelys i dagtimerne.

3.6. Programmet for 1997-2001

3.6.1. Bilag III, område I

Selv om ØSU bifalder cost-benefit-målsætningen for foranstaltninger vedrørende færdselssikkerheden, finder det det urealistisk at sammenligne f.eks. undervisningen i folkeskolen med et system, der kan identificere forhindringer på vejen. Det gør endvidere opmærksom på, at sammenligninger kan give meget forskellige resultater fra det ene land til det andet, og det henstiller derfor, at disse analysers »terms of reference« i FP5 bliver tilstrækkelig præcise.

3.6.2. Bilag III, område I

ØSU glæder sig over bredden i de foranstaltninger, som foreslås i meddelelsen, men havde samtidig gerne set en prioritering. Det er enig i, at CARE-databasen og anvendelsen af denne gør det muligt fremover at definere og præcisere en sådan prioritering, men det ønsker samtidig at henlede opmærksomheden på de forsknings- og analyseresultater, som allerede er tilgængelige. ØSU ønsker derfor især at understrege betydningen af direkte påvirkning af trafikanterne, navnlig gennem en bedre kontrol af deres adfærd i trafikken, gennem teknisk kontrol og en bevidstgørelsespolitik. Dette vil forstærke effekten af forbedrede infrastrukturer og øget køretøjssikkerhed. Bevidstgørelse er faktisk den eneste mulighed på områder, hvor det er vanskeligt at lovgive eller at kontrollere lovgivningens overholdelse, f.eks. når det gælder privat kørsel i træt tilstand.

3.6.3. De eksterne aspekter og økonomien

ØSU giver sin tilslutning til tanken om en ekstern dimension, navnlig for at sikre, at tredjelandes trafikanter, der benytter Fællesskabets infrastruktur, ikke udgør en betydelig risiko.

ØSU understreger, at det er vigtigt, at de ressourcer, som Fællesskabet afsætter, kan stå mål med de forventninger, som meddelelsen giver. Det opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til at gøre de pågældende budgetposter større for at undgå, at de nye udgifter, som er forbundet med indsamling og analyse af data, i 1998/1999 gør indhug i det beløb, der er til rådighed for bevidstgørelse og overførsel af information.

Bruxelles, den 10. december 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Meddelelse fra Kommissionen om et første handlingsprogram for færdselssikkerhed (KOM(93) 246 endelig udg.).