EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.12.2011 
SEK(2011) 1485 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
SAMMENDRAG AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om forbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Grønland og 
Kongeriget Danmark på den anden side 
 
og omfattende den efterfølgende gennemf ørelsesforordning om afgørelsen om 
forbindelserne mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Grønland og 
Kongeriget Danmark på den anden side 
{KOM(2011) 846 endelig} 
{SEK(2011) 1484 endelig}  
 
DA 2   DA 1. PROBLEMAFGRÆNSNING  
Rådets afgørelse 2006/526/EF udstikker rammerne for samarbejde mellem parterne i 
andre sektorer end fiskeri for perioden 2007-2013. Det fastlægges, at bistanden til 
Grønland skal fokusere på områder som a) uddanne lse, b) mineralressourcer, c) energi, d) 
turisme og kultur, e) forskning, f) fødeva resikkerhed. Den centrale sektor for det 
samarbejde, der defineres i den gæ ldende finansielle ramme, er uddannelse og 
erhvervsuddannelse . Den politiske dialog  mellem parterne er ikke begrænset til 
uddannelse og erhvervsuddannelse, men dækk er også den generelle socioøkonomiske 
situation. 
Grønland er næsten lige så stort som Europa og har 56 000 indbyggere spredt over 
18 byer, hvoraf ingen har over 16 00 0 indbyggere. På grund af Grønlands geostrategiske 
betydning  både som EU's partner og som medlem af Det Arktiske Råd er det fortsat 
vigtigt at bevare det langvarige engagement  i partnerskabet. 
Grønland står over for speci fikke økonomiske og sociale strukturelle problemer : a) en 
stor import, b) eksport, der i høj grad er afhængig af fiskerisektoren, c) underskuddet på 
statens finanser, som uden tilskud fra Danmar k og EU ville være på  over 30 % af BNP 
hvert år. Ud over at partne rskabet mellem EU og Grønland udløber  ved udgangen af 
2013, bliver reformen af det nuværende part nerskab nødvendiggjort af de udfordringer, 
som både Grønland og EU står over for.  Disse omfatter bl.a. fremkomsten af globale 
spørgsmål  (f.eks. klimaændringernes stadig st ørre indvirkning på menneskelige 
aktiviteter og miljøet, søtransport, forskning og innovation). 
Behovet for at imødekomme de mangeartede nye udfordringer og mu ligheder kræver, at 
den grønlandske forvaltning styrker sine kompetencer og sin kapacitet,  således at landet 
bliver i stand til at udstikke og gennemfø re politikker og strategier. Grønland er i dag 
meget afhængig af danske embedsmænd samt  af medarbejdere på tidsbegrænsede 
kontrakter fra andre nordiske lande. 
Endelig skal den grønlandske ikt (informations- og ko mmunikationsteknologi), 
herunder informationssystemerne , forbedres yderligere for at kunne levere præcise 
data rettidigt i forbindelse med sektorpo litikkerne samt den makroøkonomiske udvikling. 
2. ANALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
I et globaliseret miljø er forskellige intern e EU-politikker (klimaændringer, miljø, arktisk 
politik, energi, migration, råmaterialer, innovati on osv.) i stadig større grad ved at blive 
en del af EU's optræden udadtil, og i ove rensstemmelse med EU 2020-dagsordenen og 
traktaten om Den Europæiske Unions funkti onsmåde er der behov for gensidig styrkelse 
af de interne og ekster ne foranstaltninger. 
Grønland er som et arktisk land desuden et af de lande, der er mest eksponeret for 
klimaændringerne. Kapaciteten ti l at møde denne udfordring vil få store følger for landets 
økonomiske situation. EU bør aktivt dele ud si ne erfaringer med udarbejdelse af tiltag og 
 
DA 3   DA politikker for at hjælpe Grønland me d både tilpasning til og afbødning af 
klimaændringerne. 
3. EU- INITIATIVETS MÅL  
Inden for rammerne af det nye partnerskab bør dialogen mellem Gr ønland og EU udvides 
til at omfatte andre områder. Globale spørgsmål  som f.eks. klimaændringer og miljø, 
søtransport, forskning og innovation kræver en global indsats , hvor Grønlands 
geostrategiske position bør anerkendes, og hvor samarbejdet mellem parterne bør 
betragtes som værende i EU's interesse. 
De strukturelle svagheder, som Grønla nd lider under, kræver, at de nationale 
myndigheder gør en ekstra indsats for at udarbejde og gennemføre de nødvendige 
politikker. Disse politikker bør medføre stru kturelle ændringer og målelige virkninger, 
som giver mulighed for diversificering af økonomien  og overgang til et samfund, der er 
bæredygtigt på lang sigt. EU bør hjælpe  Grønland med at udarbejde de relevante 
politikker  med ekspertise samt en mere målrettet dialog om de samarbejdsområder, som 
parterne vedtager (f.eks. uddannelse, naturr essourcer, herunder råmaterialer, arktiske 
spørgsmål osv.). 
4. POLITISKE LØSNINGSMODELLER  
Model 0: "Nulløsning" – intet finansielt instrument for partnerskabet mellem EU og 
Grønland.  
Model 1: opretholdelse af  status quo i partnerskabet mellem EU og Grønland.  
Partnerskabet mellem EU og Grønland 2007- 2013 sigter mod at være et globalt 
partnerskab, som opfylder behovet mellem part erne for at uddybe og styrke de fremtidige 
forbindelser mellem EU og Grønland, hvor der tages højde for fiskeriets betydning og de 
strukturelle udviklings problemer i Grønland. 
Model 2: bevarelse af den nuværende strukt ur for partnerskabet mellem EU og Grønland 
med ændringer, som bedre sikrer en udvidelse af partnerskabet.  
Anvendelsesområdet for partnerskabet udvides til bl.a. at omfatte følgende spørgsmål: 
arktiske spørgsmål, klimaændringer, miljø og biodiversitet. Dialogen bør også udvides til 
at omfatte fødevaresikkerhed, energila gring og behovene for forsknings- og 
innovationskapacitet. Udvidelsen  af samarbejdet til at omfatte nye områder  såsom 
klimaændringer, sikker og bæredygtig energi  (herunder energi, forskning og innovation) 
samt et styrket samarbejde om naturressourcer, herunder råmaterialer, er  af stor vigtighed 
for EU's industri samt for den bæredyg tige udvikling af Grønlands økonomi. Disse 
områder er af stigende betydning for EU  og bør have fuld opmærksomhed fra begge 
parter. Med hensyn til finansie ringens størrelse bør det ove rvejes at tilbyde teknisk 
ekspertise, hvilket vil fremme kapaci tetsopbygningen og give den grønlandske 
forvaltning mulighed for at erhverve de kompetencer, der er allermest nødvendige. 
 
DA 4   DA Model 3: Et nyt instrument.  
Denne løsningsmodel og dens konsekvens er blev ikke analyseret nærmere. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
a) Model 0 – "Nulløsning"  
Økonomiske og miljømæssige konsekvenser  
Inden for det aktuelle partnerskab vil i ndstilling af støtten til det grønlandske 
uddannelsesprogram få negative konsekvenser for det fremskridt, der allerede er gjort. 
Uden bistanden til det grønl andske uddannelsesprogram vil bedre uddannelse ikke slå 
tilstrækkeligt igennem i Grønlands bæredygtige udvikling, hvilket vil få en negativ indvirkning på andre områder som f.eks. miljøbevidsthed. 
b) Løsningsmodel 1 – "Status quo" eller "ingen ændring"
 
Økonomiske og miljømæssige konsekvenser  
Den sandsynlige fortsættelse af støtten til uddannelse og erhvervsuddannelse i perioden 
2014-2020 forventes fortsat at skabe gode re sultater og bidrage til udviklingen af 
Grønlands økonomi generelt. 
I lyset af behovet for diversificering i Gr ønlands økonomi vil uddannelse få en positiv 
indvirkning på økonomien ved at sk abe en arbejdsstyrke med de  rette kompet encer til at 
møde de udfordringer, der li gger i at overgå fra en primær t fiskeridrevet til en mere 
diversificeret økonomi. Mere og bedre uddannels e forventes at få en positiv indvirkning 
på mellemlang til lang sigt på det grønla ndske samfund. Bedre kompetenceudvikling og 
uddannelse vil sandsynligvis give  større viden og bevidsth ed om spørgsmål som sundhed 
og miljø. 
c) Model 2 – Udvidet partnerskab mellem EU og Grønland  
Økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige konsekvenser  
Udvidelsen af partnerskabet mellem EU og Grønland til at omfatte andre 
interesseområder som f.eks. "forskning i klimaændringer", "miljø", "biodiversitet", 
"arktiske spørgsmål", "naturressourcer, herunde r råmaterialer" vil styrke Grønlands evne 
til at udarbejde og gennemføre de krævede politikker på disse områder og vil have en positiv økonomisk indvirkning med en mere veluddannet arbejdsstyrke og en mere diversificeret økonomi. 
 
DA 5   DA 6. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
I nedenstående tabel sammenfattes ford elene og ulemperne ved de forskellige 
løsningsmodeller. 
  Konsekvenser  
Økono-miske 
konsek-venser  
Sam-funds-mæs-
sige konsek-
venser  
Miljø-mæs-sige 
konsek-venser  
Bedre sam-men-
hæng  
Større effekti-vitet  
0. - Intet instrument       
1. - Ingen ændring i forhold til i dag  0 0 0 0 0 
2. - Et revideret instrument  + + + + + Løsnings-
modeller  
3. - Et eller flere nye instrumenter  ikke 
relevant  ikke 
relevant  ikke 
relevant  ikke 
relevant  ikke 
relevant  
 
Ud fra ovenstående analyse vurderes model 2 at være den foretrukne. Et udvidet 
partnerskab vil anerkende Grønlands geostr ategiske betydning i de arktiske lande, 
ændringerne i landets økonomi og miljøet som følge af klimaændringerne, og vil opfylde tilsagnet om at bevare de langvarige forbindelser mellem EU og Grønland. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Inden for rammerne af det eksisterende partne rskab er der aftalt en række indikatorer 
mellem parterne, som vil give mulighed for at følge op på den generelle udvikling i Grønlands økonomi og samfund. I forbindels e med det nye og udvidede partnerskab 
mellem EU og Grønland indeholder kapite l 7.1 i konsekvensanalyserapporten en 
vejledende liste over indikatorer. Det bliver  måske nødvendigt med flere indikatorer for 
at imødekomme de nye samarbejdsområder. Dette vil blive drøftet nærmere med de 
grønlandske myndigheder.