RESUMÉ

I. De Europæiske Fællesskabers institutioner ansætter personale med mange forskellige faglige baggrunde og geografiske tilhørsforhold, og det udvælges for det meste via almindelige udvælgelsesprøver, som siden 2003 er blevet administreret af Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO).

II. Revisionsmålet var at undersøge, om EPSO’s personaleudvælgelse var produktiv og effektiv. I den udstrækning hvor det var relevant for revisionsopgaven, blev EPSO’s udviklingsprogram, som blev vedtaget i september 2008, taget med i betragtning.

III. Konklusionen af revisionen var, at EPSO med held havde forvaltet det stigende antal udvælgelsesprøver, som var nødvendige med henblik på udvidelsen af Den Europæiske Union, men:

a) EPSO fik ikke meddelt institutionernes personalebehov rettidigt, eller der var ikke anvendt en konsekvent metode til vurdering af disse behov.

b) personaleudvælgelsen tog for lang tid, både i forhold til EPSO’s egne standarder og sammenlignet med bedste praksis internationalt.

c) i gennemsnit producerede udvælgelsesprøverne kun to tredjedele af det ønskede antal beståede kandidater (kandidater, som har bestået en udvælgelsesprøve og er blevet optaget på reservelisten over egnede ansøgere). Det skyldtes, at der var kandidater, som trak sig, fordi proceduren tog så lang tid, at der blev lagt unødvendig stor vægt på særlige sprogkrav, at kommunikationen i forbindelse med udvælgelsesprøverne ikke var optimal, og at stopprøverne udelukkede flere kandidater, end det var nødvendigt for at opfylde målene. Hertil kommer, at udvælgelsesprocessen ikke sikrede den bredest mulige geografiske balance mellem de beståede kandidater.

d) forvaltningsoplysningerne var ikke konsekvent pålidelige og heller ikke dækkende. Der var ikke nok oplysninger om omkostningerne forbundet med at få placeret en kandidat på reservelisten, de potentielle meromkostninger og fremtidige fordele, som vil følge af udviklingsprogrammet, var ikke kvantificeret i detaljer, og oplysningerne i EPSO’s databaser var ikke konsekvent pålidelige.

IV. Formålet med EPSO’s udviklingsprogram er at få afkortet personaleudvælgelsesprocessen til højst ni måneder og øge udbyttet af dem. Det er bl.a. hensigten at gå over til strategisk personaleplanlægning, en mere robust forhåndsudvælgelse, omfattende brug af computerbaseret testning og professionelle udvælgelseskomitéer. Det er planen, at de nye procedurer skal være operationelle fra første kvartal i 2010.

V. Under hensyntagen til de omfattende ændringer i tilrettelæggelsen af udvælgelsesprøverne, som udviklingsprogrammet vil medføre, er Rettens hovedanbefalinger følgende:

a) EPSO bør have rettidige og tilstrækkeligt pålidelige oplysninger om institutionernes personalebehov baseret på en fælles metode til vurdering af disse behov.

b) Institutionerne bør stille tilstrækkeligt mange fuldtidsmedarbejdere til rådighed for EPSO og tilskynde deres ansatte til at fungere som kvalificerede bedømmere.

c) EPSO bør forbedre sin kommunikationsstrategi i samarbejde med institutionerne, udøve bedre kvalitetskontrol af meddelelserne om udvælgelsesprøve, sikre et passende antal egnede kandidater i alle faser af udvælgelsesprocessen, f.eks. ved at tilpasse de særlige sprogkrav, og tage skridt til at sikre en bedre geografisk balance.

d) EPSO bør forbedre sine forvaltningsoplysninger. Navnlig bør kontoret overvåge, hvor meget det i alt koster at få placeret en bestået kandidat på reservelisten, samt kvantificere de ekstra omkostninger og vurdere de fremtidige fordele, der følger af gennemførelsen af udviklingsprogrammet, så det bliver nemmere for budgetmyndigheden at træffe de fornødne beslutninger.

INDLEDNING

1. Pr. juni 2007 beskæftigede De Europæiske Fællesskabers institutioner mere end 36500 tjenestemænd. I overensstemmelse med Personalevedtægten skal det ved ansættelse tilstræbes, at institutionerne sikres medarbejdere, der opfylder de højeste krav til kvalifikationer, indsats og integritet; de skal udvælges på et så bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i Fællesskabernes medlemsstater [1].

2. Tjenestemænd rekrutteres normalt fra en reserveliste, som opstilles på grundlag af en almindelig udvælgelsesprøve [2]. Siden 2003 er disse udvælgelsesprøver blevet administreret af Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO), som er det interinstitutionelle organ, der har ansvaret for at udvælge tjenestemænd og andre ansatte til De Europæiske Fællesskaber. Siden kontorets oprettelse har EPSO måttet klare en væsentlig stigning i ansættelserne som følge af udvidelsen af EU.

3. EPSO blev oprettet ved en fælles afgørelse [3] med det formål at opnå stordriftsfordele i forbindelse med afholdelsen af udvælgelsesprocedurer, særlig almindelige udvælgelsesprøver for tjenestemænd. Den fælles afgørelse giver EPSO eneansvaret for at opstille lister over egnede ansøgere, som har bestået en almindelig udvælgelsesprøve, i overensstemmelse med de behov, de enkelte institutioner har givet udtryk for. Beslutningen om at ansætte ansøgere fra denne liste (i det følgende benævnt "beståede kandidater ") træffes af den enkelte institution. EPSO har fået pålagt nye opgaver, bl.a. at bistå ved afholdelsen af interne udvælgelsesprøver og ved udvælgelsen af andre ansatte. EPSO’s arbejde overvåges af en bestyrelse, der består af repræsentanter for hver enkelt institution.

4. Personaleudvælgelsesproceduren omfatter:

a) planlægning af en udvælgelsesprøve på grundlag af de personalebehov, som institutionerne har givet udtryk for

b) udarbejdelse og offentliggørelse af en meddelelse om udvælgelsesprøve

c) udnævnelse af de medlemmer af udvælgelseskomitéen, der skal vælges blandt institutionernes tjenestemænd

d) opstilling af en liste over ansøgere, som opfylder de krav, der er fastsat i meddelelsen om udvælgelsesprøve — hvis det er nødvendigt efter en forhåndsudvælgelse på grundlag af adgangsprøver

e) gennemførelse af selve udvælgelsesprøven (skriftlige og mundtlige prøver)

f) opstilling af listen over egnede ansøgere og udarbejdelse af en forklarende rapport

g) offentliggørelse af reservelisten over beståede kandidater

h) administration af og kontrol med anvendelsen af reservelister.

5. I 2008 gennemgik EPSO’s ledelse kontorets organisation og aktiviteter og undersøgte i den forbindelse bedste praksis på området. Denne gennemgang, som viste, at der var svagheder (f.eks. tog det unødvendigt lang tid at gennemføre udvælgelsesprøverne), foranledigede ledelsen til at udforme EPSO's udviklingsprogram.

6. Den 10. september 2008 vedtog EPSO’s bestyrelse udviklingsprogrammet, som har til formål at forkorte udvælgelsesprøvernes varighed til højst ni måneder og øge udbyttet af dem. Det er bl.a. planen at gå over til strategisk personaleplanlægning for at mindske den tid, der går, fra behovene er identificeret, til der iværksættes en udvælgelsesprocedure, en mere robust forhåndsudvælgelse, omfattende brug af computerbaseret testning under forhåndsudvælgelsen og professionelle udvælgelseskomitéer.

7. Den største ændring, som programmet må medføre, er, at der hvert år vil blive afholdt almindelige udvælgelsesprøver [4]. De skriftlige og mundtlige prøver vil blive afholdt i evalueringscentre, som skal vurdere ansøgerne ved hjælp af udvælgelsesmetoder, som fokuserer på de ønskede nøglekompetencer. Det er planen, at denne nye tilgang skal være operationel i første kvartal af 2010.

REVISIONENS OMFANG OG REVISIONSMETODE

8. Formålet med revisionen var at undersøge, om ordningen med udvælgelsesprøver, som den administreres af EPSO, er produktiv og effektiv. Revisionen fokuserede i særlig grad på, om EPSO:

- var i stand til at klare den store stigning i antallet af udvælgelsesprøver, som udvidelsen havde medført

- modtog informationerne om institutionernes personalebehov rettidigt og konsekvent

- i rette tid opstillede reservelister over beståede kandidater

- sørgede for, at man fik det krævede antal beståede kandidater og sikrede den geografiske balance imellem dem

- havde pålidelige og dækkende forvaltningsoplysninger, så kontoret kunne opfylde sine mål.

9. Revisionen var koncentreret om udvælgelsesprøver for tjenestemænd på grund af disse prøvers store antal og langsigtede effekt. Den var baseret på

- en dybtgående undersøgelse af en stikprøve på 16 udvælgelsesprøver af forskellig art (specialister og generalister, kontorchefer samt administratorer og assistenter i laveste lønklasse) og

- en analyse af EPSO’s database, hvori indgik samtlige data vedrørende 176 udvælgelsesprøver iværksat i perioden 2003-2006 og afsluttet i begyndelsen af 2008.

10. Revisionen omfattede alle de faser i personaleudvælgelsen, som EPSO var involveret i — fra institutionerne meddelte EPSO deres personalebehov og til offentliggørelsen af reservelisterne over beståede kandidater — men det indgik ikke i revisionen at vurdere de valgte ansøgeres profiler og kompetencer. Revisionen omfattede heller ikke de procedurer, der var anvendt ved den detaljerede vurdering af institutionernes behov og ved institutionernes ansættelse af beståede kandidater fra reservelisterne, da dette ikke ligger inden for EPSO’s ansvarsområde.

11. Revisionen begyndte i sommeren 2007 og dækkede de udvælgelsesprøver, som var blevet iværksat og afsluttet i perioden fra januar 2003 (da EPSO begyndte sin virksomhed) og til december 2007. Revisorerne undersøgte EPSO’s planlægning og forvaltning og kontorets evaluering af sine personaleudvælgelsesaktiviteter.

12. I den udstrækning, hvor det var relevant for revisionsopgaven, blev der også taget hensyn til EPSO’s udviklingsprogram, som blev vedtaget i september 2008, og det blev herunder især undersøgt, om alle aspekter af vigtighed for personaleudvælgelse var blevet behandlet.

BEMÆRKNINGER

STIGNINGEN I ANTALLET AF UDVÆLGELSESPRØVER BLEV ADMINISTRERET EFFEKTIVT

13. Siden EPSO blev oprettet i 2003, har kontoret som følge af udvidelsen oplevet en stor stigning i institutionernes anmodninger om at afholde udvælgelsesprøver. Risikoen for, at EPSO ikke kunne iværksætte og administrere alle de ønskede udvælgelsesprøver, var derfor stor.

14. Revisorerne konstaterede, at EPSO administrerede det stigende antal udvælgelsesprøver effektivt, og der blev ikke fundet tilfælde, hvor iværksættelsen af en udvælgelsesprøve var blevet forsinket, fordi EPSO havde nået sin maksimale kapacitet.

DER MANGLER RETTIDIGE OG SAMMENHÆNGENDE OPLYSNINGER OM INSTITUTIONERNES PERSONALEBEHOV

15. Institutionerne bør vurdere deres personalebehov på grundlag af en konsekvent metode og sende oplysningerne til EPSO i så god tid, at udvælgelsesprøverne kan planlægges produktivt.

16. I 2002 blev institutionernes generalsekretærer enige om, at hver institution skulle informere EPSO om sine ansættelsesbehov for de næste tre år, så EPSO fik mulighed for at foretage en løbende treårig programlægning, som mindst skulle opdateres hver sjette måned, så institutionernes behov kunne opfyldes bedst muligt.

17. Ordningen med treårig programlægning blev ikke gennemført. I den periode, revisionen vedrørte, dækkede EPSO’s løbende programlægning kun 18 måneder, hvilket skyldes, at institutionerne ikke har meddelt EPSO deres behov på længere sigt.

18. Hertil kommer, at EPSO og institutionerne ikke var kommet frem til et fælles grundlag for eller metoder til vurdering af behovene. Der var f.eks. usikkerhed om, hvordan de bestemmelser i Personalevedtægten, som siger, at antallet af ansøgere på listerne over egnede ansøgere så vidt muligt skal være mindst dobbelt så stort som antallet af de stillinger, der skal besættes [5], skal anvendes.

19. Fordi institutionerne ikke i god tid sendte sammenhængende oplysninger til EPSO om deres personalebehov, og fordi der manglede en fælles metode til vurdering af disse behov, blev udvælgelsesprocessen ineffektiv, og der opstod forsinkelser. På operationelt niveau betød det, at der i sidste øjeblik måtte foretages ændringer i prioriteterne og behovene med hensyn til det nødvendige antal beståede kandidater. Det gjorde, at der måtte udsendes en lang række rettelsesblade til meddelelser om allerede igangsatte udvælgelsesprøver (jf. punkt 43).

20. Inden for rammerne af sit udviklingsprogram foreslog EPSO en fremadrettet, standardiseret treårig programlægning og begyndte at implementere den.

21. Om denne programlægning vil vise sig at være effektiv, afhænger af, om den vil medføre, at institutionerne i god tid indsender tilstrækkeligt pålidelige oplysninger baseret på en fælles metode til vurdering af personalebehov. Det skal i den forbindelse bemærkes, at hvis behovsopgørelserne indsendes for sent, eller der er væsentlige mangler i prognoserne over behovet for menneskelige ressourcer, vil det kunne medføre, at der opstår et misforhold mellem antallet af ledige stillinger og antallet af beståede kandidater på reservelisterne.

PERSONALEUDVÆLGELSESPROCESSEN TOG FOR LANG TID

22. Internationalt er bedste praksis for en udvælgelsesprocedures varighed både i den offentlige og den private sektor fem til ni måneder fra det tidspunkt, hvor der er givet udtryk for personalebehovene, og indtil ansættelse har fundet sted. I sit udviklingsprogram har EPSO tilsluttet sig denne praksis.

23. Men i EPSO’s nuværende planlægning forud for udviklingsprogrammet er standardtidsrammen 18 måneder fra det tidspunkt, en institution har givet udtryk for sine personalebehov, og indtil der kan gives et formelt tilbud om ansættelse [6]. Denne periode omfatter tre til fire måneder til offentliggørelse af meddelelsen om udvælgelsesprøve, 11-12 måneder til selve udvælgelsesprøven og to måneder til den endelige jobsamtale og tilbuddet om ansættelse.

FORSINKELSER I FORBINDELSE MED UDVÆLGELSESPRØVERNE

24. Den detaljerede undersøgelse af de 16 udvælgelsesprøver i stikprøven viste, at fasen vedrørende offentliggørelse af meddelelsen om udvælgelsesprøve i gennemsnit varede fire måneder (jf. bilag I), hvilket er i overensstemmelse med EPSO’s egne standarder.

25. Men udvælgelsesprøvens gennemsnitlige varighed — fra ansøgningsfristens udløb til offentliggørelsen af reservelisten — var 16 måneder, og de enkelte udvælgelsesprøver varede mellem ni måneder og to år (jf. bilag I).

26. Forsinkelserne skyldtes hovedsageligt den tid, det tog at rette de skriftlige opgaver og afholde de mundtlige prøver. Rettens undersøgelse af den udvalgte stikprøve viste, at disse to faser alene kan tage op til 13 måneder. Hovedårsagen til dette var, at de EU-tjenestemænd, som rettede opgaverne eller var medlemmer af udvælgelseskomitéerne, ikke blev stillet rådighed på fuld tid i en periode, så de kunne udføre deres opgaver uden afbrydelser.

27. Unødvendigt lange udvælgelsesprocedurer medfører, at institutionerne ikke er i stand til at ansætte de fornødne kandidater, når de har behov for det, og det kan forhindre gode kandidater i at søge eller bevirke, at de falder fra i løbet af proceduren. Hertil kommer, at kandidaterne ifølge EPSO’s tilfredshedsundersøgelse, som blev udført i marts/april 2008 [7], var mindst tilfredse med udvælgelsesprøvernes samlede varighed, som indvirkede negativt på deres opfattelse af de europæiske institutioner som potentiel arbejdsgiver.

28. Inden for rammerne af den nye årlige cyklus, som indgår i EPSO’s udviklingsprogram, er det meningen, at selve udvælgelsesfasen (fra offentliggørelsen af meddelelsen om udvælgelsesprøve til offentliggørelsen af reservelisten over egnede ansøgere) skal forkortes til højst ni måneder. De nøgleelementer, som skal sikre, at dette mål nås, er:

a) færre separate trin i proceduren, så de skriftlige og mundtlige prøver afholdes i en enkelt fase

b) mere udstrakt brug af produktive stopprøver via bedre computerbaseret testning

c) anvendelse af evalueringscentre med professionelle udvælgelseskomitéer.

29. Om ordningen med årlige cyklusser af udvælgelsesprøver vil blive en succes, står og falder med, om institutionerne vil være parate til at stille et tilstrækkeligt antal kvalificerede tjenestemænd til rådighed for EPSO på fuld tid [8] og opfordre deres medarbejdere til at indgå i den foreslåede pulje af kvalificerede bedømmere.

UDBYTTET AF UDVÆLGELSESPRØVERNE VAR IKKE I OVERENSSTEMMELSE MED MÅLET MED HENSYN TIL ANTAL BESTÅEDE KANDIDATER OG SIKREDE IKKE DEN BREDEST MULIGE GEOGRAFISKE BALANCE

MÅLET MED HENSYN TIL ANTAL BESTÅEDE KANDIDATER VAR IKKE ALTID NÅET

30. Det antal beståede kandidater, der er anført i meddelelsen om udvælgelsesprøve, skal overholdes, så institutionernes sikres et hensigtsmæssigt permanent personaleniveau, men uden at der slækkes på kvalitetskravene til de udvalgte kandidater.

31. Som led i revisionen blev der udført en dækkende analyse af samtlige data vedrørende de 176 udvælgelsesprøver, som var iværksat i perioden 2003-2006 og afsluttet i begyndelsen af 2008. Det var målet, at der i alt skulle være 15500 navne på reservelisterne fra disse udvælgelsesprøver.

32. I gennemsnit svarede antallet af beståede kandidater til kun to tredjedele af det planlagte antal [9]. Af de ca. 208000 kandidater, som indsendte en ansøgning om deltagelse i disse udvælgelsesprøver [10], deltog 95000 (46 %) rent faktisk i prøverne. Af disse bestod lidt flere end 10000 [11], næsten 5500 færre end det fastsatte mål (jf. bilag II).

33. Den samlede deltagelse på 46 % omfattede deltagelse i både traditionelle stopprøver (44 %) og i computerbaserede test (54 %), som blev indført i 2006. Indførelsen af computerbaseret testning (CBT) har dermed øget deltagelsen med 10 procentpoint.

34. Af de kandidater, som tog stopprøverne, bestod 28 % og gik videre til de skriftlige prøver. 50 % af dem, som tog de skriftlige prøver, gik videre til de mundtlige prøver, mens 74 % af dem, som deltog i de mundtlige prøver, blev optaget på en reserveliste. Antallet af beståede kandidater svarer dermed til 10,7 % af de 95 000, som deltog i prøverne.

SPECIFIKKE SPROGKRAV KAN VÆRE EN HINDRING FOR GODE KANDIDATER

35. For at sikre, at det er de bedst kvalificerede kandidater, der udvælges, skal der være en passende balance mellem faglige kvalifikationer og sprogkundskaber.

36. Ifølge artikel 28 i Personalevedtægten kan en person kun udnævnes til tjenestemand, hvis han beviser, at han har indgående kundskaber i et af Fællesskabernes sprog og tilfredsstillende kundskaber i et andet af Fællesskabernes sprog i det omfang, dette er nødvendigt for hans hverv.

37. Før EPSO blev oprettet, kunne kandidaterne tage prøverne på deres modersmål, og kandidatens kundskaber i et andet sprog blev prøvet særskilt i en specifik sprogtest. EPSO begyndte sin virksomhed på et tidspunkt, hvor antallet af officielle sprog steg fra 11 til 23. Af praktiske årsager (øget risiko for forkert eller unøjagtig oversættelse af opgaverne, længerevarende procedurer, højere omkostninger etc.) mente EPSO ikke, at det var muligt at afholde hver enkelt almindelig udvælgelsesprøve på 23 sprog.

38. Siden 2006 har kandidaterne til alle udvælgelsesprøver været nødt til at tage de fleste af prøverne på et andet (normalt ikke-indfødt) sprog, som skal vælges blandt engelsk, fransk eller tysk. Konsekvensen af dette er, at en god beherskelse af visse sprog nu spiller en større rolle i udvælgelsesprocessen, end det var tilfældet tidligere. En undtagelse fra denne sprogordning er udvælgelsesprøverne for tolke og oversættere, hvor der gælder specifikke regler, og de særlige udvælgelsesprøver. Bilag III viser fordelingen af andetsprog på de kandidater, som rent faktisk tog prøverne. Den viser, at engelsk i langt de fleste tilfælde er det valgte andetsprog (64 % af kandidaterne) fulgt af fransk (20 %) og tysk (10 %) [12].

39. Dette krav fra EPSO kan føre til situationer, hvor kandidater, som måske har al den nødvendige specialviden og de fornødne specialkundskaber, udelukkes fra at deltage i en udvælgelsesprøve, fordi de ikke har den rigtige sprogprofil. Det er for eksempel tilfældet med kandidater, som har engelsk, fransk eller tysk som førstesprog, men hvis andet EU-sprog ikke er et af disse sprog.

40. Der er i princippet truffet beslutning om, at i det mindste en del af stopprøverne skal afholdes på alle 23 sprog fra 2011.

KOMMUNIKATIONEN I FORBINDELSE MED UDVÆLGELSESPRØVERNE VAR IKKE OPTIMAL

41. Meddelelsen om udvælgelsesprøve bør formuleres og bekendtgøres klart og præcist, så man kan tiltrække så mange egnede kandidater som muligt og give kandidaterne mulighed for entydigt at afgøre, om de opfylder betingelserne for at kunne ansøge om at deltage i en udvælgelsesprøve.

42. EPSO skriver meddelelsen om udvælgelsesprøve [13] efter høring af et rådgivende paritetisk udvalg (COPARCO). Meddelelsen offentliggøres så i Den Europæiske Unions Tidende (EU-Tidende). Ud over at offentliggøre meddelelsen om udvælgelsesprøve i EU-Tidende benytter EPSO sig af endnu to midler til at informere potentielle kandidater: kontorets websted, hvilket gøres systematisk, og gennem avisannoncer, hvilket sker fra sag til sag. Webstedet er den vigtigste informationskilde for potentielle ansøgere.

43. Af de 16 udvælgelsesprøver, som blev analyseret i detaljer, var de 11 blevet korrigeret ved hjælp af et rettelsesblad, og af disse 11 var fire blevet korrigeret to gange. Rettelsesbladene var nødvendige for at afklare adgangsbetingelserne, ændre det planlagte antal beståede kandidater eller rette fejl.

44. Oplysningerne på EPSO’s websted fandtes oprindelig kun på tre sprog (engelsk, fransk og tysk). I 2008 blev der indført en åbningsside på 23 sprog. EPSO har også planer om at få oversat alle de faste dele af sit websted til 23 sprog.

45. Det har været reglen, at meddelelserne om almindelige udvælgelsesprøver kun blev offentliggjort i den engelske, franske og tyske udgave af EU tidende. Den 9. maj 2007 lagde Spanien sag an mod Kommissionen for at fremtvinge en afgørelse om, at alle meddelelser om udvælgelsesprøver med henblik på at besætte stillinger i den europæiske offentlige forvaltning skal offentliggøres i EU-Tidende på alle sprog. Sagen [14] er endnu ikke afgjort.

46. Manglen på klare oplysninger om de krav, der stilles i forbindelse med udvælgelsesprøverne, giver et dårligt indtryk af EU som arbejdsgiver. Det kan afholde gode kandidater fra at søge og har fået utilfredse kandidater til at lægge sag an mod EPSO [15].

47. For at kunne tiltrække flere kvalificerede ansøgere er det ifølge EPSO’s udviklingsprogram meningen, at der skal anlægges en bedre kommunikationsstrategi — herunder et bedre websted og en mere målrettet fokusering på potentielle kandidater.

Stopprøverne udelukkede flere kandidater, end det var nødvendigt for at kunne opfylde målene

48. Stopprøverne er en procedure, der skal give adgang til de efterfølgende prøver. Kun de kandidater, som opnår de bedste resultater, får lov til at gå videre til de skriftlige prøver. Når kandidaterne først har bestået stopprøverne, bedømmes de udelukkende på grundlag af deres præstation ved de skriftlige og mundtlige prøver. Stopprøverne bør udformes på en sådan måde, at de sikrer, at et tilstrækkeligt antal passende kvalificerede kandidater går videre til næste trin i udvælgelsesprøven. Forholdet mellem det antal kandidater, som indkaldes til evalueringscentret, og de kandidater, som består og kommer på reservelisten, bør ifølge EPSO’s udviklingsprogram være 3 : 1.

49. Af de 95000 kandidater, som deltog i de 176 udvælgelsesprøver i EPSO’s database, dumpede de 70000 til stopprøverne [16]. Som følge heraf var der så få kandidater, som kunne tage den efterfølgende prøve, at målet på 15500 beståede kandidater ikke kunne opfyldes.

50. Dette forhold blev forværret ved, at omkring 4000 kandidater, som havde bestået stopprøverne, ikke deltog i de næste trin af udvælgelsesproceduren. Det skyldtes i mange tilfælde, at de ikke opfyldte alle de adgangsbetingelser, som var anført i meddelelsen om udvælgelsesprøve. Først efter at stopprøverne havde fundet sted, blev det kontrolleret, om disse betingelser var opfyldt.

51. For at rette op på situationen i de tilfælde, hvor der ikke var nok kandidater, som kunne tage den skriftlige prøve, har EPSO siden januar 2008 indført en særlig procedure (den såkaldte "repêchage" [17]) for at udfylde de huller, som de kandidater, der har bestået stopprøverne, men som ikke deltager i de næste trin af udvælgelsesproceduren, har efterladt.

52. Når der er for få beståede kandidater, kan institutionernes behov for menneskelige ressourcer ikke dækkes med tjenestemænd, og man må i højere grad trække på midlertidige og kontraktansatte medarbejdere. Det øger risikoen for tab af institutionel viden.

53. EPSO’s udviklingsprogram betragter stopprøver som et effektivt redskab til, hvor det er nødvendigt, at mindske antallet af kandidater, så det bliver til at håndtere. Det diskuteres, om det vil være muligt kun at udelukke de dårligste kandidater, som har opnået en mindstekarakter i hver enkelt stopprøve, og dem, som er dumpet i en eller flere af prøverne, i stedet for kun at give de kandidater, som har opnået de bedste resultater, mulighed for at gå videre til de næste prøver. Der er imidlertid endnu ikke truffet nogen afgørelse herom.

UDVÆLGELSESPROCEDUREN SIKREDE IKKE DEN BREDEST MULIGE GEOGRAFISKE BALANCE

54. Ifølge Personalevedtægten skal institutionerne ansætte medarbejdere, som er udvalgt på et så bredt geografisk grundlag som muligt blandt statsborgere i Fællesskabernes medlemsstater. Det kan kun lade sig gøre, hvis fordelingen af beståede kandidater på reservelisterne afspejler et sådant grundlag.

55. Med henblik på udvidelserne af Den Europæiske Union, som fandt sted i 2004 og 2007, fik kandidater fra de nye medlemsstater førsteprioritet, og EPSO afholdt en række udvælgelsesprøver, som kun kandidater fra disse lande kunne deltage i. Som det fremgår af Rettens analyse af EPSO’s database (jf. punkt 31) bestod i alt 10151 kandidater udvælgelsesprøverne, og heraf var næsten to tredjedele (6 416) fra EU12-medlemsstaterne (dvs. de nye medlemsstater) (jf. bilag IVb).

56. Analysen viser også, at der er tendens til, at kandidater fra medlemsstater, som tegner sig for en relativt stor andel af EU’s befolkning, er underrepræsenteret blandt de beståede kandidater. Som det fremgår af dataene i bilag IVa og IVb, gjaldt dette ikke kun for medlemsstater i EU15-gruppen som Det Forenede Kongerige, Tyskland og Spanien, men også for Polen og Rumænien i EU12-gruppen. På den anden side var der, når der ses bort fra Østrig og Bulgarien, tendens til, at kandidater fra mindre medlemsstater var overpræsenteret i forhold til landenes andel i EU-befolkningen. Det gjaldt i særlig grad for kandidater fra Belgien.

57. Eftersom flere forskellige faktorer kan indvirke på den geografiske balance, vil det være nødvendigt at foretage en dybtgående analyse for at finde frem til årsagerne til de konstaterede ubalancer. Udviklingsprogrammet indeholder hverken en detaljeret analyse af den geografiske ubalance eller forslag til, hvordan den kan tackles.

MANGLER I FORVALTNINGSOPLYSNINGERNE

UTILSTRÆKKELIGE OPLYSNINGER OM OMKOSTNINGER

58. EPSO bør beregne omkostningerne forbundet med at få opført en bestået kandidat på reservelisten, så kontoret kan sikre, at de midler, der investeres i personaleudvælgelsesprocessen, ligger på et passende niveau, som er i overensstemmelse med niveauet i lignende organisationer. I betragtning af, at EU-institutionerne tilbyder livstidsansættelser, er det vigtigt at foretage en sådan vurdering.

59. Der foreligger ikke nok oplysninger om omkostninger, hverken faktiske omkostninger, standardomkostninger eller benchmark udledt af praksis i lignende organisationer i den offentlige sektor. EPSO beregner ikke og overvåger heller ikke de omkostninger, der er forbundet med at få en bestået kandidat opført på en reserveliste. Kontoret har serviceniveauaftaler med europæiske reguleringsorganer om levering af tjenesteydelser i forbindelse med personaleudvælgelse, som EPSO fakturerer med 6000 euro pr. bestået kandidat, når der er tale om almindelige udvælgelsesprøver.

60. På grundlag af budgetgennemførelsen anslår Retten, at EPSO’s omkostninger var på ca. 7100 euro pr. bestået kandidat. Dette beløb omfatter 4590 euro i direkte omkostninger og 2510 euro i indirekte omkostninger. For at kunne beregne de fulde omkostninger for EU’s budget er det endvidere nødvendigt også at medregne institutionernes omkostninger (de ansattes arbejde i udvælgelseskomitéer, opgaveretning, vagt under de skriftlige prøver m.v.), som vil betyde en yderligere stigning i dette beløb.

61. Spørgsmålet om omkostningerne pr. bestået kandidat behandles ikke i EPSO’s udviklingsprogram, og der opstilles heller ikke mål eller standarder i den henseende.

62. Hertil kommer, at det i udviklingsprogrammet foreslås, at der indføres en række foranstaltninger (f.eks. evalueringscentre), som vil kræve yderligere midler i gennemførelsesfasen. Det angives imidlertid ikke klart, hvilke potentielle meromkostninger og fremtidige fordele gennemførelsen af udviklingsprogrammet eventuelt vil kunne medføre. Det ville gøre det nemmere for budgetmyndigheden at træffe de fornødne beslutninger med hensyn til finansieringen af denne plan, hvis der blev sat tal på omkostningerne og foretaget en vurdering af de fremtidige fordele.

SVAGHEDER I EPSO'S DATABASER

63. Databaser bør have passende indbyggede kontroller, og oplysningerne i dem bør være korrekte og foreligge på det rigtige tidspunkt, så de bidrager til at gøre proceduren produktiv.

64. For at kunne indgive en ansøgning skal kandidaterne indføre deres personlige data via internet. Senere i processen lagres resultaterne af prøverne, oplysninger fra udvælgelseskomitéerne og listerne over beståede kandidater også i databasen.

65. Revisionen viste, at der er svagheder i EPSO’s databaser:

a) ifølge reglerne for udvælgelsesprøver er det udtrykkeligt forbudt, at den samme person indsender flere forskellige ansøgninger, men systemet var ikke pålideligt med hensyn til at afvise sådanne ansøgninger

b) kodningen af de indtastede oplysninger var ikke konsekvent

c) visse datainput indeholdt unøjagtige eller umulige elementer

d) oplysningerne om, hvorvidt de beståede kandidater var til rådighed, var ikke ført ajour.

66. Hvis den samme person indsender flere ansøgninger, kan dette kun opdages elektronisk, hvis der anvendes en ensartet og entydig identifikation, hvilket ikke er tilfældet for øjeblikket. Hertil kommer, at de samme oplysninger om et specifikt trin i udvælgelsesprøven ikke konsekvent indtastes med den samme kode (f.eks. koden for kandidater, som har bestået stopprøverne, de skriftlige prøver m.v.), og det betyder, at der mangler harmoniserede data til analyseformål.

67. Når systemet godkender flere ansøgninger fra samme ansøger, er der en risiko for, at kandidaterne ikke behandles lige. Når der mangler pålidelige/brugbare og rettidige forvaltningsoplysninger om såvel de enkelte udvælgelsesprøver som generelt, bliver det svært for EPSO’s forvaltning at finde frem til mønstre, nye tendenser eller undtagelser i forhold til etablerede normer.

68. EPSO regner med at indføre en ny database i 2010. Det er vigtigt, at de svagheder, der gøres opmærksom på i det foregående, bliver afhjulpet i denne nye database.

KONKLUSION OG ANBEFALINGER

69. Samlet set konkluderede revisorerne, at det var lykkedes EPSO at forvalte det stigende antal almindelige udvælgelsesprøver, som var nødvendige på grund af udvidelsen. Men følgende mangler indvirkede på EPSO’s effektivitet og produktivitet:

i) EPSO fik ikke i tide besked om institutionernes personalebehov, og der var ikke anvendt en konsekvent metode til vurdering af disse behov.

ii) personaleudvælgelsesprocessen tog for lang tid både i forhold til EPSO’s egne standarder og sammenlignet med bedste praksis internationalt. Der opstod forsinkelser i testfasen, hvilket hovedsagelig skyldtes, at medlemmerne af udvælgelseskomitéerne ikke blev stillet til rådighed på fuld tid.

iii) i gennemsnit producerede udvælgelsesprøverne kun to tredjedele af det planlagte antal kandidater. Det skyldtes, at der var kandidater, som trak sig, fordi proceduren varede så længe, at der blev lagt unødvendig stor vægt på særlige sprogkrav, at meddelelsen om udvælgelsesprøve var uklar, og at stopprøverne udelukkede flere kandidater, end det var nødvendigt for at nå målene. Hertil kommer, at udvælgelsesproceduren ikke sikrede den bredest mulige geografiske balance mellem de beståede kandidater.

iv) forvaltningsoplysningerne var ikke konsekvent pålidelige eller dækkende. Der forelå ikke tilstrækkelige oplysninger om omkostningerne forbundet med at få en bestået kandidat placeret på reservelisten, der var ikke sat tal på de potentielle meromkostninger og fremtidige fordele, som EPSO’s udviklingsprogram vil kunne medføre, og oplysningerne i EPSO’s databaser var ikke konsekvent pålidelige.

70. EPSO’s udviklingsprogram, som blev vedtaget i september 2008, har til formål at nedsætte udvælgelsesprøvernes varighed til højst ni måneder og øge udbyttet af dem. Det er bl.a. hensigten at gå over til strategisk personaleplanlægning, mere robust forhåndsudvælgelse, udbredt brug af CBT og professionelle udvælgelseskomitéer. Det er planen, at de nye procedurer skal være operationelle fra første kvartal af 2010. Under hensyntagen til den omfattende ændring i tilrettelæggelsen af udvælgelsesprøverne, som EPSO's udviklingsplan vil medføre, er Rettens hovedanbefalinger følgende:

ANBEFALING VEDRØRENDE PERSONALEPLANLÆGNING

ANBEFALING NR. 1: RETTIDIG OG KONSEKVENT MEDDELELSE OM BEHOV

Institutionernes repræsentanter i EPSO’s bestyrelse bør sikre, at institutionerne i tilstrækkelig god tid sender EPSO pålidelige oplysninger om deres personalebehov på basis af en fælles metode til vurdering af disse behov inden for en løbende treårig programlægning

ANBEFALING VEDRØRENDE UDVÆLGELSESPROCESSENS VARIGHED

ANBEFALING NR. 2: SIKRE INSTITUTIONERNES STØTTE TIL OPRETTELSE AF PROFESSIONELLE UDVÆLGELSESKOMITÉER OG UDPEGNING AF KVALIFICEREDE BEDØMMERE

For at opnå den forkortelse af udvælgelsesprøvernes varighed, der er fastsat i EPSO’s udviklingsprogram, bør institutionernes repræsentanter i EPSO’s bestyrelse sikre sig, at institutionerne støtter EPSO, stiller et tilstrækkeligt antal kvalificerede tjenestemænd til kontorets rådighed på fuld tid og opfordrer deres medarbejdere til at melde sig til den foreslåede pulje af kvalificerede bedømmere. Hvis EPSO ikke får denne støtte, bør der vedtages andre foranstaltninger med henblik på at sikre, at man opnår den planlagte forkortelse af procedurens varighed.

ANBEFALING VEDRØRENDE UDBYTTET AF UDVÆLGELSESPRØVERNE OG DEN GEOGRAFISKE

ANBEFALING NR. 3: TILPASNING AF DE SÆRLIGE SPROGKRAV

For at kunne prioritere faglige kvalifikationer højere end sprogkundskaber bør det vedtages at gennemføre stopprøverne på 23 sprog. Kravet om særlige sprogprofiler bør tages op til fornyet overvejelse, og der bør i overensstemmelse med den nye kompetenceorienterede tilgang til udvælgelsesprøver lægges mere vægt på at teste kandidaternes evne til hurtigt at lære sprog.

ANBEFALING NR. 4: KVALITETSFORBEDRING AF MEDDELELSERNE OM UDVÆLGELSESPRØVE

EPSO bør anvende strenge kontrolmekanismer, som kan sikre, at de meddelelser, der offentliggøres, er præcise og klart formuleret.

ANBEFALING NR. 5: SIKRE, AT DER ER ET PASSENDE ANTAL KANDIDATER PÅ HVERT STADIUM I UDVÆLGELSESPROCESSEN

a) For at tiltrække kvalificerede kandidater bør institutionerne gøre en samordnet indsats for at udvikle og finansiere en fælles kommunikationsstrategi, som skal koordineres af EPSO.

b) For at komme op på det nødvendige antal beståede kandidater bør EPSO på hvert stadium i udvælgelsesprøven søge at sikre, at et passende antal egnede kandidater indkaldes til de næste prøver.

ANBEFALING NR. 6: FORBEDRE DEN GEOGRAFISKE BALANCE

EPSO bør foretage en detaljeret kortlægning af omfanget af geografiske ubalancer, undersøge årsagerne hertil og fremsætte forslag til, hvordan den geografiske balance kan forbedres.

ANBEFALINGER VEDRØRENDE FORVALTNINGSOPLYSNINGER

ANBEFALING NR. 7: BEREGNING AF OMKOSTNINGERNE FORBUNDET MED UDVÆLGELSESPRØVERNE

a) EPSO bør beregne, hvor meget det i alt koster EU-budgettet at opføre en bestået kandidat på en reserveliste og sammenligne resultatet af denne beregning med omkostningerne i lignende internationale organisationer i den offentlige sektor, så det sikres, at de midler, der investeres i personaleudvælgelsesprocessen, ligger på et passende niveau.

b) EPSO bør også kvantificere de potentielle meromkostninger og vurdere de fremtidige fordele, som gennemførelsen af udviklingsprogrammet vil kunne medføre, så det bliver nemmere for budgetmyndigheden at træffe de fornødne beslutninger om finansieringen af denne plan.

ANBEFALING NR. 8: INDFØRELSE AF EN NY DATABASE TIL FORVALTNING AF UDVÆLGELSESPRØVER

EPSO bør tage skridt til at sikre, at den nye database til forvaltning af udvælgelsesprøver udformes på en sådan måde, at det ikke bliver muligt at behandle flere ansøgninger fra samme ansøger, at databasen anvendes konsekvent til alle udvælgelsesprøver, og at den frembringer pålidelige, brugbare og rettidige forvaltningsoplysninger både om de enkelte prøver og generelt.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 11. juni 2009.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] Artikel 27 i personalevedtægten.

[2] Ifølge Personalevedtægtens artikel 29 og bilag III kan alle ansøgere, som opfylder adgangsbetingelserne, deltage i sådanne udvælgelsesprøver.

[3] 2002/620/EF: Europa-Parlamentets, Rådets, Kommissionens, Domstolens, Revisionsrettens, Det Økonomiske og Sociale Udvalgs, Regionsudvalgets og Ombudsmandens afgørelse af 25.7.2002 om oprettelse af De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EFT L 197 af 26.7 2002, s. 53).

[4] Hver år vil der blive iværksat tre cyklusser af almindelige udvælgelsesprøver (for administratorer, assistenter og lingvister), og det er planen, at hver cyklus skal være afsluttet i løbet af højst ni måneder. Der vil endvidere blive afholdt udvælgelsesprøver for ansøgere med særlige profiler, hvis og når det er nødvendigt.

[5] Artikel 5 i bilag III til Personalevedtægten.

[6] I dette tal indgår ikke den periode på seks måneder, som institutionerne skal bruge til at identificere deres behov.

[7] Næsten 23000 kandidater fra tidligere almindelige udvælgelsesprøver for administratorer (AD 5 inden for samtlige fagområder fra 25 medlemsstater) blev bedt om at tilkendegive deres mening om de forskellige aspekter af udvælgelsesproceduren, og næsten 4000 svarede. Et fuldstændigt resumé af resultaterne af denne undersøgelse er offentliggjort på EPSO’s websted http://europa.eu/epso/documents/Survey_Satisfaction_EN.pdf

[8] Ifølge EPSO’s udviklingsprogram skal der stilles kvalificerede tjenestemænd til rådighed til mindst to og højst fire årlige cyklusser af udvælgelsesprøver.

[9] Med hensyn til de udvælgelsesprøver, der var forbeholdt statsborgere fra EU12-medlemsstaterne i forbindelse med udvidelsen, konstateredes det, at det gennemsnitlige udbytte også her var to tredjedele af det planlagte antal.

[10] Siden EPSO’s oprettelse er det blevet væsentligt nemmere at indsende en ansøgning om deltagelse i en udvælgelsesprøve, fordi dette nu foregår online.

[11] De beståede kandidater optages på reservelister, som anvendes ved besættelse af ledige stillinger. Antallet af beståede kandidater på disse lister svarer ikke til det antal, som rent faktisk bliver ansat i institutionerne, og som af forskellige årsager nødvendigvis er lavere (der er kandidater, som ikke længere er til rådighed eller som afslår et tilbud om ansættelse, eller der er ingen ledige stillinger).

[12] Det skal her bemærkes, at i mange af de 176 udvælgelsesprøver, som Retten undersøgte, kunne kandidaterne kun vælge mellem disse tre sprog.

[13] Institutionerne har delegeret deres beføjelser på dette område til EPSO (artikel 2 i afgørelse 2002/621/EF af 25.7.2002 om organisation og drift af De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor (EFT L 197 af 26.7 2002, s. 56).

[14] T-156/07.

[15] Jf. for eksempel sag F-25/05, hvor EU-Personaleretten annullerede udvælgelseskomitéens afgørelser af 6. og 7. 9.2004 om ikke at give sagsøgerne adgang til udvælgelsesprøve EPSO/C/11/03.

[16] Eller de skriftlige prøver i de tilfælde, hvor der ikke var nogen stopprøver.

[17] Der foretages "repêchage" mellem stopprøverne og de skriftlige prøver. Når der ikke er nok kandidater, som har bestået stopprøverne, og som opfylder adgangsbetingelserne, bliver de næsthøjest placerede kandidater fra stopprøverne, som opfylder adgangsbetingelserne, indkaldt til de skriftlige prøver.

--------------------------------------------------

BILAG I

UDVÆLGELSESPRØVERNES VARIGHED

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra EPSO, COPARCO og EUT.

| Udvælgelses-prøvens kode | Profil | EPSO's bestyrelse godkender meddelelsen om udvælgelsesprøve | COPARCO [1] gennemgår meddelelsen om udvælgelsesprøve | Meddelelsen offentligøres i EU-Tidende | Frist for tilmelding | Afholdelse af de skriftlige prøver | Afslutning af de mundtlige prøver | Reservelisten offentliggøres | Udvælgelsesprøvens varighed |

| | | (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) = (7) – (4) |

1 | EPSO/LA/10/03 | Chef for sprogafdeling/ juridisk specialist LA 3 | 10.12.2002 | 28.2.2003 | 15.4.2003 | 23.5.2003 | 19.3.2004 | 7.7.2004 | 7.7.2004 | 13 måneder og 14 dage |

2 | EPSO/A/2/03 | Assisterende fuldmægtig med tjekkisk statsborgerskab AD 8 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 12.12.2003 | 28.6.2004 | 22.7.2004 | 13 måneder |

3 | EPSO/A/8/03 | Assisterende fuldmægtig med polsk statsborgerskab AD 8 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 12.12.2003 | 28.7.2004 | 30.7.2004 | 13 måneder og 6 dage |

4 | EPSO/C/4/03 | Sekretærer med ungarsk statsborgerskab C 5/C 4 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 28.11.2003 | 2.7.2004 | 7.12.2004 | 17 måneder og 13 dage |

5 | EPSO/C/9/03 | Sekretærer med slovensk statsborgerskab C 5/C 4 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 28.11.2003 | 4.6.2004 | 4.6.2004 | 11 måneder og 10 dage |

6 | EPSO/LA/11/03 | Assisterende oversættere LA 8 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 22.5.2003 | 24.6.2003 | 27.11.2003 | 14.7.2004 | 1.9.2004 | 14 måneder og 7 dage |

7 | EPSO/LA/12/03 | Juristlinguister LA 7/LA 6 | 10.12.2002 | 29.4.2003 | 6.6.2003 | 11.7.2003 | 24.1.2004 | 7.4.2004 | 7.4.2004 | 9 måneder |

8 | EPSO/C/11/03 | Engelsksprogede sekretærer (C 5/C 4) | 5.12.2003 | 7.10.2003 | 6.11.2003 | 8.12.2003 | 30.4.2004 | 14.3.2005 | 15.3.2005 | 15 måneder og 7 dage |

9 | EPSO/A/17/04 | Fuldmægtige A 7/A 6 forskning | 5.12.2003 | 20.10.2003 | 31.3.2004 | 30.4.2004 | 15.4.2005 | 23.3.2006 | 28.4.2006 | 24 måneder |

10 | EPSO/A/18/04 | Fuldmægtige A 7/A 6 fødevaresikkerhed | 5.12.2003 | 29.1.2004 | 21.4.2004 | 24.5.2004 | 28.1.2005 | 21.10.2005 | 21.10.2005 | 17 måneder |

11 | EPSO/AST/3/04 | Informationsteknologi B*3 | 11.11.2004 | 10.11.2004 | 22.12.2004 | 3.2.2005 | 15.7.2005 | 23.5.2006 | 23.5.2006 | 15 måneder og 19 dage |

12 | EPSO/AD/25/05 | Administratorer AD 5 offentlig administration | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 29.3.2006 | 21.3.2007 | 2.4.2007 | 19 måneder og 4 dage |

13 | EPSO/AD/26/05 | Administratorer AD 5 jura | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 31.3.2006 | 7.5.2007 | 7.5.2007 | 20 måneder og 8 dage |

14 | EPSO/AD/29/05 | Administratorer AD 5 økonomi og statistik | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 31.3.2006 | 28.2.2007 | 8.3.2007 | 17 måneder og 9 dage |

15 | EPSO/AD/37/05 | Oversættere AD 5 (DE) | 20.10.2005 | 18.10.2005 | 23.11.2005 | 21.12.2005 | 29.9.2006 | 30.3.2007 | 19.4.2007 | 16 måneder |

16 | EPSO/AST/7/05 | Assistenter AST 3 finansforvalter | 7.4.2005 | 22.6.2005 | 20.7.2005 | 29.9.2005 | 31.3.2006 | 24.3.2007 | 24.3.2007 | 17 måneder og 24 dage |

| I alt | | Gennemsnitlig varighed fra udvælgelsesprøven godkendes, til meddelelsen offentliggøres i EU-Tidende: 4 måneder | Gennemsnitlig varighed fra ansøgningsfristens udløb til reservelisten offentliggøres: 16 måneder |

[*] Det Fælles Paritetiske Samarbejdsudvalg

--------------------------------------------------

BILAG II

RESULTATET AF UDVÆLGELSESPRØVERNE

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra EPSO og EUT.

| Udvælgelses-prøvens kode | Profil | Forventet antal beståede kandidater pr. meddelelse om udvælgelsesprøve | Antal beståede kandidater | Udbytte |

| | | (1) | (2) | (3) = (2)/(1) |

1 | EPSO/LA/10/03 | Chef for sprogafdeling/juridisk specialist LA 3 | 108 | 20 | 19 % |

2 | EPSO/A/2/03 | Assisterende fuldmægtig med tjekkisk statsborgerskab AD 8 | 245 | 180 | 73 % |

3 | EPSO/A/8/03 | Assisterende fuldmægtig med polsk statsborgerskab AD 8 | 305 | 252 | 83 % |

4 | EPSO/C/4/03 | Sekretærer med ungarsk statsborgerskab C 5/C 4 | 240 | 242 | 101 % |

5 | EPSO/C/9/03 | Sekretærer med slovensk statsborgerskab C 5/C 4 | 95 | 50 | 53 % |

6 | EPSO/LA/11/03 | Assisterende oversættere LA 8 | 1215 | 549 | 45 % |

7 | EPSO/LA/12/03 | Juristlinguister LA 7/LA 6 | 360 | 216 | 60 % |

8 | EPSO/C/11/03 | Engelsksprogede sekretærer (C 5/C 4) | 350 | 351 | 100 % |

9 | EPSO/A/17/04 | Fuldmægtige A 7/A 6 forskning | 180 | 107 | 59 % |

10 | EPSO/A/18/04 | Fuldmægtige A 7/A 6 fødevaresikkerhed | 350 | 274 | 78 % |

11 | EPSO/AST/3/04 | Informationsteknologi B*3 | 230 | 70 | 30 % |

12 | EPSO/AD/25/05 | Administratorer AD 5 offentlig administration | 210 | 213 | 101 % |

13 | EPSO/AD/26/05 | Administratorer AD 5 jura | 180 | 174 | 97 % |

14 | EPSO/AD/29/05 | Administratorer AD 5 økonomi og statistik | 135 | 137 | 101 % |

15 | EPSO/AD/37/05 | Oversættere AD 5 (DE) | 35 | 37 | 106 % |

16 | EPSO/AST/7/05 | Assistenter AST 3 finansforvalter | 310 | 217 | 70 % |

| Udbyttet af en stikprøve på 16 udvælgelsesprøver | 4548 | 3089 | 68 % |

| Udbyttet af de 176 udvælgelsesprøver, som blev iværksat mellem 2003 og 2006 | 15500 | 10151 | 65 % |

--------------------------------------------------

BILAG III

OVERSIGT OVER DET ANDETSPROG, SOM DELTAGERNE I PRØVERNE HAVDE VALGT

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra EPSO.

Medlemsstater | Antal deltagere i prøverne | Engelsk (EN) | Fransk (FR) | Tysk (DE) | Andre sprog |

Belgien | 9496 | 5947 | 1537 | 127 | 1885 |

Bulgarien | 6260 | 3580 | 1553 | 1115 | 12 |

Den Tjekkiske Republik | 4728 | 3032 | 777 | 882 | 37 |

Danmark | 845 | 613 | 127 | 32 | 73 |

Tyskland | 4464 | 3210 | 651 | 487 | 116 |

Estland | 1431 | 1132 | 107 | 162 | 30 |

Irland | 519 | 115 | 328 | 25 | 51 |

Grækenland | 3166 | 2149 | 491 | 104 | 422 |

Spanien | 3675 | 1908 | 952 | 55 | 760 |

Frankrig | 7595 | 5727 | 669 | 413 | 786 |

Italien | 9393 | 5370 | 2478 | 387 | 1158 |

Cypern | 756 | 655 | 73 | 12 | 16 |

Letland | 1452 | 1123 | 144 | 169 | 16 |

Litauen | 2454 | 1789 | 338 | 293 | 34 |

Luxembourg | 160 | 55 | 40 | 51 | 14 |

Ungarn | 6367 | 3927 | 1000 | 1378 | 62 |

Malta | 735 | 650 | 36 | 4 | 45 |

Nederlandene | 881 | 608 | 99 | 34 | 140 |

Østrig | 1032 | 806 | 102 | 96 | 28 |

Polen | 10919 | 6508 | 2541 | 1768 | 102 |

Portugal | 2229 | 1276 | 640 | 24 | 289 |

Rumænien | 7278 | 4557 | 2272 | 432 | 17 |

Slovenien | 1813 | 1404 | 140 | 247 | 22 |

Slovakiet | 3971 | 2564 | 581 | 801 | 25 |

Finland | 1008 | 779 | 81 | 21 | 127 |

Sverige | 1160 | 936 | 133 | 16 | 75 |

Det Forenede Kongerige | 1164 | 84 | 820 | 97 | 163 |

I alt | 94951 | 60504 | 18710 | 9232 | 6505 |

Procent | 100 % | 64 % | 20 % | 10 % | 7 % |

--------------------------------------------------

BILAG IVa

DEN GEOGRAFISKE BALANCE I RESULTATERNE AF UDVÆLGELSESPRØVERNE — EU-15

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra EUROSTAT, EPSO og EUT.

EU15-medlemsstater | Befolkning pr. 1. januar 2006 (i 1 000) | Procent af befolkningen i EU15 | Antal kandidater | Antal kandidater i procent | Antal deltagere i prøverne | Antal deltagere i procent | Antal beståede kandidater | Antal beståede kandidater i procent |

Belgien | 10511,4 | 2,7 % | 20105 | 18,2 % | 9496 | 20,3 % | 820 | 22,0 % |

Danmark | 5427,5 | 1,4 % | 2093 | 1,9 % | 845 | 1,8 % | 127 | 3,4 % |

Tyskland | 82438,0 | 21,2 % | 9480 | 8,6 % | 4464 | 9,5 % | 467 | 12,5 % |

Irland | 4209,0 | 1,1 % | 1456 | 1,3 % | 519 | 1,1 % | 97 | 2,6 % |

Grækenland | 11125,2 | 2,9 % | 7655 | 6,9 % | 3166 | 6,8 % | 163 | 4,4 % |

Spanien | 43758,3 | 11,2 % | 8966 | 8,1 % | 3675 | 7,9 % | 272 | 7,3 % |

Frankrig | 62886,2 | 16,1 % | 16438 | 14,9 % | 7595 | 16,2 % | 582 | 15,6 % |

Italien | 58751,7 | 15,1 % | 25024 | 22,7 % | 9393 | 20,1 % | 424 | 11,4 % |

Luxembourg | 459,5 | 0,1 % | 354 | 0,3 % | 160 | 0,3 % | 16 | 0,4 % |

Nederlandene | 16334,2 | 4,2 % | 1889 | 1,7 % | 881 | 1,9 % | 91 | 2,4 % |

Østrig | 8265,9 | 2,1 % | 2717 | 2,5 % | 1032 | 2,2 % | 72 | 1,9 % |

Portugal | 10569,6 | 2,7 % | 6088 | 5,5 % | 2229 | 4,8 % | 148 | 4,0 % |

Finland | 5255,6 | 1,3 % | 2160 | 2,0 % | 1008 | 2,2 % | 149 | 4,0 % |

Sverige | 9047,8 | 2,3 % | 2860 | 2,6 % | 1160 | 2,5 % | 99 | 2,7 % |

Det Forenede Kongerige | 60393,1 | 15,5 % | 3006 | 2,7 % | 1164 | 2,5 % | 208 | 5,6 % |

I alt | 389433,0 | 100,0 % | 110291 | 100,0 % | 46787 | 100,0 % | 3735 | 100,0 % |

--------------------------------------------------

BILAG IVb

DEN GEOGRAFISKE BALANCE I RESULTATERNE AF UDVÆLGELSESPRØVERNE — EU-12

Kilde: Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra EUROSTAT, EPSO og EUT.

EU12-medlemsstater | Befolkning pr 1 januar 2006 (i 1 000) | Procent af befolkningen i EU12 | Antal kandidater | Antal kandidater i procent | Antal deltagere i prøverne | Antal deltagere i procent | Antal beståede kandidater | Antal beståede kandidater i procent |

Bulgarien | 7718,8 | 7,5 % | 10276 | 10,5 % | 6260 | 13,0 % | 387 | 6,0 % |

Den Tjekkiske Republik | 10251,1 | 9,9 % | 9338 | 9,5 % | 4728 | 9,8 % | 814 | 12,7 % |

Estland | 1344,7 | 1,3 % | 2882 | 2,9 % | 1431 | 3,0 % | 379 | 5,9 % |

Cypern | 766,4 | 0,7 % | 2133 | 2,2 % | 756 | 1,6 % | 130 | 2,0 % |

Letland | 2294,6 | 2,2 % | 2751 | 2,8 % | 1452 | 3,0 % | 281 | 4,4 % |

Litauen | 3403,3 | 3,3 % | 5290 | 5,4 % | 2454 | 5,1 % | 397 | 6,2 % |

Ungarn | 10076,6 | 9,7 % | 13196 | 13,4 % | 6367 | 13,2 % | 971 | 15,1 % |

Malta | 404,3 | 0,4 % | 1687 | 1,7 % | 735 | 1,5 % | 209 | 3,3 % |

Polen | 38157,1 | 36,9 % | 22957 | 23,4 % | 10919 | 22,7 % | 1465 | 22,8 % |

Rumænien | 21610,2 | 20,9 % | 15627 | 15,9 % | 7278 | 15,1 % | 531 | 8,3 % |

Slovenien | 2003,4 | 1,9 % | 3868 | 3,9 % | 1813 | 3,8 % | 339 | 5,3 % |

Slovakiet | 5389,2 | 5,2 % | 8151 | 8,3 % | 3971 | 8,2 % | 513 | 8,0 % |

I alt | 103419,7 | 100,0 % | 98156 | 100,0 % | 48164 | 100,0 % | 6416 | 100,0 % |

--------------------------------------------------