MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Kommissionens fortolkningsmeddelelse om udarbejdelse, revision og offentliggørelse af årsregnskaber, der er indeholdt i de årsrapporter, der er udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/815 om det fælles elektroniske rapporteringsformat

(2020/C 379/01)

1. Indledning

Formålet med denne fortolkningsmeddelelse er at præcisere visse eksisterende bestemmelser i EU-retten om udarbejdelse, revision og offentliggørelse af de årsregnskaber, der er udarbejdet i overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/815 (ESEF-forordningen) (1). Disse EU-bestemmelser stammer fra direktiv 2004/109/EF (2) som ændret ved direktiv 2013/50/EU (gennemsigtighedsdirektivet), direktiv 2006/43/EF (3) som ændret ved direktiv 2014/56/EU (revisionsdirektivet) og direktiv 2013/34/EU (regnskabsdirektivet) (4).

De udtalelser og synspunkter, der fremsættes i dette dokument, afspejler Europa-Kommissionens holdning. Ifølge traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Domstolen enekompetence til at fortolke EU-institutionernes retsakter.

Med ESEF-forordningen blev der indført et fælles elektronisk rapporteringsformat for årsregnskaberne for udstedere, hvis værdipapirer er noteret på EU's regulerede markeder. Den fastsætter generelle regler for årsrapporternes format som omhandlet i artikel 4, stk. 2, i gennemsigtighedsdirektivet (5) og mere specifikke regler om opmærkning af de deri indeholdte årsregnskaber. Den finder ikke anvendelse på halvårsrapporter som omhandlet i artikel 5 i gennemsigtighedsdirektivet.

I ESEF-forordningen fastsættes følgende hovedkrav:

i) Udstederne udarbejder og offentliggør deres årsrapporter i XHTML-format (eXtensible HyperText Markup Language).

ii) Udstedere, der udarbejder koncernregnskaber i overensstemmelse med International Financial Reporting Standards (IFRS), der er vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002 (IFRS som godkendt af EU) (6) eller IFRS som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), i beslutning 2008/961/EF (IFRS som vedtaget af IASB) (7): — opmærker disse koncernregnskaber i iXBRL (eXtensible Business Reporting Language) — forsyner alle noterne til årsregnskabet med tags (8). Opmærkninger i iXBRL skal overholde den ESEF-taksonomi, der er medtaget i bilagene til ESEF-forordningen og udviklet på basis af den IFRS-taksonomi, der er offentliggjort af IFRS Foundation.

Kombinationen af XHTML-formatet og iXBRL-opmærkninger gør årsrapporterne både menneskeligt læsbare og maskinlæsbare og forbedrer dermed tilgængeligheden, analysen og sammenligneligheden af oplysningerne i årsrapporterne.

Når ESEF-forordningen finder anvendelse, vil kun de årsrapporter, der er udarbejdet i ESEF-formatet, gøre det muligt for udstederne at opfylde deres oplysningsforpligtelser i henhold til gennemsigtighedsdirektivet (9).

Kommissionen hilser det velkommen, at flere medlemsstater har ændret eller er i færd med at ændre deres nationale regler for fuldt ud at opfylde ESEF-kravene i EU-retten. Kommissionen opfordrer alle medlemsstater til at fuldføre processen, hvor det er nødvendigt, og til behørig tid.

Indholdet af denne meddelelse er relevant, for så vidt ESEF-forordningen er trådt i kraft (10).

2. Præcisering af eksisterende EU-bestemmelser om revision

2.1. Er revisorer forpligtet til at afgive en revisionserklæring om, hvorvidt de årsregnskaber, der indgår i årsrapporterne, er i overensstemmelse med de relevante lovbestemte krav i ESEF-forordningen?

I henhold til EU-retten skal revisorer (11) afgive en revisionserklæring om, hvorvidt de årsregnskaber, der indgår i årsrapporterne, er i overensstemmelse med de relevante lovbestemte krav i ESEF-forordningen, dvs. de bestemmelser i ESEF-forordningen, der finder anvendelse på årsregnskaber.

Denne konklusion kan drages af følgende juridiske analyse:

i. I henhold til artikel 4, stk. 7, i gennemsigtighedsdirektivet udarbejder udstedere, hvis værdipapirer er noteret på EU's regulerede markeder, deres årsrapporter i et fælles elektronisk rapporteringsformat. Kravene til det fælles elektroniske rapporteringsformat er fastsat i ESEF-forordningen, der indeholder bestemmelser om formatet af hele årsrapporten (12), og mere specifikke bestemmelser om opmærkningen af de deri indeholdte årsregnskaber (13).

ii. I henhold til artikel 4, stk. 4, i gennemsigtighedsdirektivet revideres udstedernes årsregnskaber i overensstemmelse med regnskabsdirektivet (14). I henhold til artikel 34, stk. 1, i regnskabsdirektivet revideres regnskaberne for virksomheder af interesse for offentligheden, herunder bl.a. udstedere af værdipapirer, som er noteret på EU's regulerede markeder (15), af revisorer.

iii. I henhold til artikel 28 i revisionsdirektivet fremlægger revisorer resultaterne af deres revision i en revisionspåtegning. Denne revisionspåtegning indeholder en revisionserklæring fra revisoren om, i) hvorvidt årsregnskabet giver et retvisende billede i overensstemmelse med det relevante system for regnskabsaflæggelse, og ii) »i givet fald« hvorvidt årsregnskaberne opfylder »de lovbestemte krav« (16).

iv. Ved »lovbestemte krav« i artikel 28, stk. 2, litra c), nr. ii), i revisionsdirektivet forstås ethvert lovkrav, der pålægges på EU-plan og/eller på nationalt plan for udarbejdelse af regnskaber. Det fremgår udtrykkeligt af betragtning 11 i ESEF-forordningen, at kravene i ESEF-forordningen udgør »lovmæssige krav«.

v. Udtrykket »i givet fald« i artikel 28, stk. 2, litra c), nr. ii), i revisionsdirektivet betyder, at hvis EU-retten og/eller den nationale lovgivning fastsætter lovmæssige krav til årsregnskabet, kontrollerer revisorerne, at sidstnævnte er i overensstemmelse med disse lovbestemte krav, og afgiver en revisionserklæring.

Revisorer er derfor forpligtet til at kontrollere, om årsregnskabet er i overensstemmelse med alle relevante lovmæssige krav, herunder de relevante lovmæssige krav, der er fastsat i ESEF-forordningen, jf. spørgsmål nr. 2.2 nedenfor, og til at afgive en revisionserklæring om, hvorvidt årsregnskabet opfylder disse krav.

De politiske mål, der er fastsat i betragtningerne til EU-retsakterne om udarbejdelse, offentliggørelse og revision af børsnoterede selskabers regnskaber, understøtter denne juridiske analyse. Disse politiske mål tager sigte på:

i) at forbedre sammenligneligheden af og offentlighedens tillid til regnskaber (17)

ii) at sikre en høj grad af gennemsigtighed og sammenlignelighed i forbindelse med regnskabsaflæggelse i virksomheder, hvis værdipapirer er noteret på EU's regulerede markeder (18)

iii) at beskytte tredjemands interesser (19)

iv) at sikre en harmoniseret tilgang til lovpligtig revision (20)

v) at sikre en høj grad af investorbeskyttelse overalt i Fællesskabet (21)

vi) at gøre rapporteringen nemmere og lette tilgængeligheden, analysen og sammenligneligheden af årsrapporterne (22).

For at sikre det indre markeds integritet og et ensartet beskyttelsesniveau for alle brugere af regnskaber og årsrapporter bør brugerne sikres samme beskyttelsesniveau, uanset hvordan de har adgang til oplysningerne i årsregnskabet, f.eks. via skannede papirdokumenter eller elektronisk strukturerede dokumenter.

2.2. Hvilke lovmæssige krav i ESEF-forordningen bør revisorer kontrollere overholdelsen af med henblik på at afgive deres revisionserklæring?

For at kunne afgive en revisionserklæring om, hvorvidt årsregnskabet opfylder de deri fastsatte »relevante lovmæssige krav«, kontrollerer revisorerne, om udstedernes årsregnskaber er i overensstemmelse med de bestemmelser i ESEF-forordningen, der finder anvendelse på årsregnskaber (23). De »relevante lovmæssige krav« er følgende:

i) Alle de årsregnskaber, der indgår i årsrapporten, udarbejdes i et gyldigt XHTML-format (24).

ii) For alle koncernregnskaber, der er udarbejdet i overensstemmelse med IFRS som godkendt af EU, eller IFRS som vedtaget af IASB (25): — De oplysninger, der er anført i bilag II til ESEF-forordningen, skal opmærkes, når disse oplysninger er angivet i koncernregnskaberne. — Alle opmærkninger, herunder frivillige opmærkninger af andre oplysninger end dem, der er anført i bilag II, skal opfylde følgende krav: — XBRL-opmærkningssproget skal anvendes. — De elementer i den centrale taksonomi, der er anført i bilag VI til ESEF-forordningen, hvis regnskabsmæssige betydning ligger tættest på den oplysning, der skal opmærkes, skal anvendes, medmindre der oprettes et udvidet taksonomielement i overensstemmelse med bilag IV til ESEF-forordningen. — Opmærkningerne skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser om opmærkning (26).

iii) For andre årsregnskaber end IFRS-koncernregnskaber (27): — Alle opmærkninger, som udstederen har medtaget på frivillig basis eller i overensstemmelse med national ret, skal opfylde følgende krav: — XBRL-opmærkningssproget skal anvendes. — Der skal anvendes en specifik taksonomi, som stilles til rådighed af den medlemsstat, hvor udstederen er etableret. — Opmærkningerne skal være i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser om opmærkning (28).

2.3. Skal revisionserklæringen om, hvorvidt årsregnskabet opfylder de relevante lovmæssige krav i ESEF-forordningen, medtages i revisionspåtegningen eller i en særskilt rapport?

Revisionserklæringen om, hvorvidt årsregnskabet opfylder de relevante lovmæssige krav i ESEF-forordningen, medtages i revisionspåtegningen.

I henhold til artikel 28 i revisionsdirektivet fremlægger revisorer resultaterne af deres revision i en revisionspåtegning. I artikel 28, stk. 2, litra c), nr. ii), præciseres det, at revisionspåtegningen skal indeholde en revisionserklæring om, hvorvidt årsregnskabet giver et retvisende billede i overensstemmelse med det relevante system for regnskabsaflæggelse, samt en udtalelse om, hvorvidt årsregnskabet opfylder de »lovbestemte krav«. I dette tilfælde svarer de »lovbestemte krav« til de »relevante lovmæssige krav«, der er fastsat i ESEF-forordningen (se svar på spørgsmål nr. 2.2).

2.4. Skal revisionspåtegningen indgå i årsrapporten, der opfylder EFES-kravene, eller i et særskilt dokument, der offentliggøres sammen med årsrapporten, som opfylder ESEF-kravene?

Den gældende EU-lovgivning præciserer ikke, om revisionspåtegningen skal medtages i årsrapporten eller offentliggøres sammen med årsrapporten som et særskilt dokument.

I henhold til artikel 4, stk. 4, i gennemsigtighedsdirektivet gøres revisionspåtegningen »i sin helhed tilgængelig for offentligheden sammen med årsrapporten«. I mangel af specifikke regler, der gælder på nationalt plan eller for et reguleret marked, og under hensyntagen til de tekniske muligheder i hvert enkelt tilfælde, kan udstedere anvende den løsning, de foretrækker.

2.5. Er tredjelandsudstedere forpligtet til at offentliggøre en revisionspåtegning, der indeholder en revisionserklæring om, hvorvidt årsregnskabet er i overensstemmelse med de relevante lovmæssige krav i ESEF-forordningen?

I henhold til gennemsigtighedsdirektivet skal tredjelandsudstedere offentliggøre årsrapporter, der er udarbejdet i overensstemmelse med alle kravene i ESEF-forordningen, sammen med en revisionspåtegning, som er udarbejdet i overensstemmelse med revisionsdirektivet. Som følge heraf er det en tredjelandsudsteders ansvar at sikre, at dens revisorer afgiver en revisionserklæring om, hvorvidt de regnskaber, der er indeholdt i årsrapporten, er i overensstemmelse med de relevante lovmæssige krav i ESEF-forordningen.

I henhold til artikel 4, stk. 4, i gennemsigtighedsdirektivet revideres regnskaber, der skal offentliggøres i en udsteders (herunder tredjelandsudstederes) årsrapporter, i overensstemmelse med artikel 34, stk. 1 og 2, og artikel 35 i regnskabsdirektivet (der indeholder krydshenvisning til artikel 28 i revisionsdirektivet). Disse bestemmelser henviser til revisorernes forpligtelse til at revidere regnskaberne og til indholdet af revisionspåtegningen (29). Indholdet af revisionspåtegningen skal være i overensstemmelse med artikel 28 i revisionsdirektivet, som kræver, at revisoren afgiver en revisionserklæring om, hvorvidt årsregnskabet opfylder de lovbestemte krav, herunder de relevante lovmæssige krav i ESEF-forordningen.

3. Præcisering af EU-bestemmelser om anvendelse af e-signatur

3.1. Anvender udstedere og/eller revisorer en elektronisk signatur (e-signatur) til at underskrive årsrapporterne og/eller de dokumenter, der indgår i dem, og/eller revisionspåtegningerne?

Den gældende EU-ret er ikke til hinder for, at udstedere eller revisorer kan benytte e-signatur til at underskrive årsrapporter, de dokumenter, der indgår heri, eller revisionspåtegninger. I mangel af specifikke bestemmelser, der gælder på nationalt niveau eller for et reguleret marked, kan udstedere og/eller revisorer anvende den mulighed, de foretrækker, herunder håndskreven underskrift eller e-signatur.

Mens artikel 4, stk. 4, i gennemsigtighedsdirektivet udtrykkeligt kræver, at udstedere skal offentliggøre en revisionsberetning, der underskrives af de revisorer, som er ansvarlige for revisionen af regnskaberne (30), er der ikke noget udtrykkeligt krav på EU-plan om, hvorvidt og hvordan årsrapporterne eller de dokumenter, der indgår heri, skal underskrives. Kravene til underskrifter kan dog fastsættes i den nationale lovgivning.

I overensstemmelse med artikel 25, stk. 2, i forordning (EU) nr. 910/2014 (e-IDAS-forordningen) (31), der bestemmer, at »en kvalificeret elektronisk signatur har samme retsvirkning som en håndskreven underskrift«, anses brugen af en kvalificeret e-signatur til at underskrive disse rapporter for at opfylde alle signaturforpligtelser.

4. Præcisering af EU-bestemmelserne om udstedernes forpligtelser og ansvar

4.1. Er udstederens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan ansvarligt for, at årsrapporterne opfylder kravene i ESEF-forordningen?

Udstederens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan er ansvarligt for udarbejdelsen og offentliggørelsen af årsrapporterne i overensstemmelse med ESEF-forordningen.

I henhold til artikel 7 i gennemsigtighedsdirektivet påhviler ansvaret for de oplysninger, der skal udarbejdes og offentliggøres i overensstemmelse med bl.a. artikel 4 i gennemsigtighedsdirektivet, »i det mindste udstederen eller dennes administrations-, ledelses- eller tilsynsorganer«. I henhold til artikel 4, stk. 7, i gennemsigtighedsdirektivet skal årsrapporterne udarbejdes og offentliggøres i overensstemmelse med ESEF-forordningen.

4.2. Er udstedere forpligtet til i deres årsrapport at medtage en ansvarserklæring om, at årsrapporten er i overensstemmelse med ESEF-forordningen?

EU-retten er ikke til hinder for, at udstedere på et frivilligt grundlag, f.eks. i ansvarserklæringen i årsrapporten, kan fremsætte en særlig erklæring om, at årsrapporten er i overensstemmelse med ESEF-forordningen.

I henhold til artikel 4, stk. 2, litra c), i gennemsigtighedsdirektivet skal årsrapporten indeholde »erklæringer fra udstederens ansvarlige, med tydelig angivelse af navn og stillingsbetegnelse, om, at årsregnskabet, der er udarbejdet i overensstemmelse med gældende regnskabsstandarder, efter deres bedste overbevisning giver et retvisende billede (...)«. I mangel af specifikke bestemmelser, som gælder på nationalt niveau eller for et reguleret marked, kan udstedere anvende den mulighed, de foretrækker. Under alle omstændigheder er udstederens administrations-, ledelses- eller tilsynsorgan ansvarligt for udarbejdelsen og offentliggørelsen af en årsrapport, der opfylder kravene i artikel 7 i gennemsigtighedsdirektivet (se også spørgsmål nr. 4.1).

4.3. Har udstedere tilladelse til at offentliggøre supplerende versioner af årsrapporten, der ikke opfylder ESEF-kravene, og/eller som omfatter årsrapporter, der opfylder ESEF-kravene, men hvis opfyldelse af ESEF-kravene ikke er blevet kontrolleret af revisorerne?

EU-retten er ikke til hinder for, at udstedere (f.eks. på deres websted) kan offentliggøre supplerende versioner af deres årsrapporter, som ikke opfylder ESEF-kravene, eller som omfatter årsregnskaber, der opfylder ESEF-kravene, men hvis opfyldelse af ESEF-kravene ikke er blevet kontrolleret af revisorerne (32). Det bør dog præciseres, at disse supplerende versioner af årsrapporter, som ikke opfylder ESEF-kravene, udgør ikkeofficielle udgaver.

I henhold til artikel 4 i gennemsigtighedsdirektivet skal udstederne offentliggøre årsrapporter, der er udarbejdet i overensstemmelse med ESEF-forordningen. Når ESEF-forordningen træder i kraft, vil kun offentliggørelsen af årsrapporter, der opfylder ESEF-kravene, samt revisionspåtegningen om de årsregnskaber, der indgår i årsrapporterne, gøre det muligt for udstederne at opfylde deres offentliggørelsesforpligtelser i henhold til gennemsigtighedsdirektivet. Offentliggørelse (f.eks. på udstedernes websted) af yderligere versioner af årsrapporten, der ikke opfylder ESEF-kravene, og/eller som omfatter ikkereviderede regnskaber, der opfylder ESEF-kravene, er ikke forbudt i henhold til EU-retten, men er ikke tilstrækkeligt til at overholde gennemsigtighedsdirektivet.

5. Præcisering af EU-bestemmelserne om anvendelse af indsendelser i henhold til ESEF-forordningen med henblik på opfyldelse af andre EU-forpligtelser

5.1. Har udstedere lov til at indsende regnskaber, der opfylder ESEF-kravene, til det nationale virksomhedsregister med henblik på at overholde bestemmelserne om offentliggørelse i regnskabsdirektivet?

For så vidt angår et selskab med begrænset ansvar, som har værdipapirer, der er noteret på EU's regulerede markeder, er EU-retten ikke til hinder for, at de reviderede regnskaber udarbejdes og offentliggøres i overensstemmelse med ESEF-forordningen for at opfylde andre retlige forpligtelser end dem, der følger af gennemsigtighedsdirektivet. EU-retten er derfor ikke til hinder for gennemførelsen af nationale og/eller administrative bestemmelser, der gør det muligt for udstedere at indsende regnskaber, der opfylder ESEF-kravene, som regnskabsdokumenter til et virksomhedsregister.

I henhold til artikel 30, stk. 1, i regnskabsdirektivet skal selskaber med begrænset ansvar offentliggøre deres reviderede regnskaber inden 12 måneder efter balancedagen og krydshenvise til direktiv (EU) 2017/1132 (selskabsretsdirektivet), for så vidt angår reglerne for offentliggørelse. Artikel 16 i selskabsretsdirektivet, der finder anvendelse på selskaber med begrænset ansvar, uanset om deres værdipapirer er noteret på EU's regulerede markeder, kræver, at selskaberne indsender regnskabsdokumenterne til det nationale virksomhedsregister.

Hverken regnskabsdirektivet eller selskabsretsdirektivet fastsætter formatet for udarbejdelse og indsendelse af de reviderede regnskaber, som kan være elektronisk. Der er i princippet ikke noget til hinder for, at medlemsstaterne kan tillade selskaber med begrænset ansvar, der har værdipapirer, som er noteret på EU's regulerede markeder, at indsende regnskaber, der opfylder ESEF-kravene, til virksomhedsregistret for at opfylde deres forpligtelser i henhold til artikel 30, stk. 1, i regnskabsdirektivet og artikel 16 i selskabsretsdirektivet.

6. Præcisering af EU's bestemmelser om officielt udpegede mekanismer

6.1. Har de officielt udpegede mekanismer tilladelse til at offentliggøre årsrapporter i andre formater end ESEF?

De officielt udpegede mekanismer skal som et minimum offentliggøre årsrapporter, der opfylder ESEF-kravene, og som er indsendt af udstederne.

I henhold til artikel 21 i gennemsigtighedsdirektivet skal medlemsstaterne oprette officielt udpegede mekanismer med henblik på central opbevaring og sikring af let adgang for slutbrugere.

(1) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/815 af 17. december 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder til præcisering af et fælles elektronisk rapporteringsformat (EUT L 143 af 29.5.2019, s 1). Denne delegerede forordning supplerer artikel 4, stk. 7, i direktiv 2004/109/EF som ændret ved direktiv 2013/50/EU.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (EUT L 390 af 31.12.2004, s. 38), som ændret ved direktiv 2013/50/EU.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF af 17. maj 2006 om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber, om ændring af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF og om ophævelse af Rådets direktiv 84/253/EØF (EUT L 157 af 9.6.2006, s. 87).

(4) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU af 26. juni 2013 om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/43/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 78/660/EØF og 83/349/EØF (EUT L 182 af 29.6.2013, s. 19).

(5) Det præciseres i artikel 4, stk. 2, at årsrapporterne omfatter det reviderede regnskab, ledelsesberetningen og erklæringer fra udstederens ansvarlige.

(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder (EFT L 243 af 11.9.2002, s. 1 (IAS-forordningen).

(7) Kommissionens beslutning 2008/961/EF af 12. december 2008 om tredjelandsudstederes brug af visse tredjelandes nationale regnskabsstandarder og internationale regnskabsstandarder ved udarbejdelsen af koncernregnskaber (EUT L 340 af 19.12.2008, s. 112).

(8) Dette krav vil blive indfaset i overensstemmelse med bilag II til ESEF-forordningen.

(9) Gennemsigtighedsdirektivet fastsætter offentliggørelseskrav for alle »regulerede oplysninger«, en kategori, der også omfatter årsrapporter. I henhold til artikel 9, stk. 12, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1129 af 14. juni 2017 om det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden eller optages til handel på et reguleret marked, og om ophævelse af direktiv 2003/71/EF (EUT L 168 af 30.6.2017, s 12) (prospektforordningen), kan udstedere desuden medtage deres årsrapporter i det universelle registreringsdokument. Disse udstedere kan kun anses for at have opfyldt deres forpligtelse til at offentliggøre deres årsrapport i henhold til gennemsigtighedsdirektivet, såfremt visse betingelser er opfyldt. En af disse betingelser er, at den årsrapport, der indgår i det universelle registreringsdokument, opfylder kravene i artikel 4 i gennemsigtighedsdirektivet (herunder ESEF).

(10) Se artikel 8 i ESEF-forordningen.

(11) Henvisninger til »revisorer« i dette dokument skal betragtes som en henvisning til »revisorer eller revisionsfirmaer«.

(12) Se artikel 3 i ESEF-forordningen.

(13) Se artikel 4, 5 og 6 i ESEF-forordningen.

(14) Artikel 4, stk. 4, i gennemsigtighedsdirektivet indeholder krydshenvisning til artikel 51 og 51a i Rådets direktiv 78/660/EØF (EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11) og til artikel 37 i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF (EFT L 193 af 18.7.1983, s .1), der nu er ophævet ved regnskabsdirektivet (de tilsvarende bestemmelser er artikel 34, stk. 1 og 2, og artikel 35 i regnskabsdirektivet).

(15) Jf. artikel 2, stk. 1, litra a), i regnskabsdirektivet.

(16) Se artikel 28, stk. 2, litra c), nr. ii), i revisionsdirektivet, der ikke kun gælder for individuelle årsregnskaber, men også for koncernregnskaber (jf. stk. 5 i samme artikel).

(17) Betragtning 55 i regnskabsdirektivet.

(18) Betragtning 3 i forordning (EF) nr. 1606/2002.

(19) Betragtning 7 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1132 af 14. juni 2017 om visse aspekter af selskabsretten (EUT L 169 af 30.6.2017, s. 46) (direktivet om selskabsret).

(20) Betragtning 3 i revisionsdirektivet.

(21) Betragtning 7 i gennemsigtighedsdirektivet.

(22) Betragtning 26 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/50/EU (EUT L 294 af 6.11.2013, s. 13) om ændring af direktivet om gennemsigtighed og betragtning 4 i ESEF-forordningen.

(23) Vejledning i, hvordan det skal kontrolleres, at de relevante lovmæssige krav i ESEF-forordningen er overholdt, er medtaget i retningslinjerne for revisorers deltagelse i årsregnskabet i det europæiske fælles elektroniske format, der er udarbejdet af Udvalget af Europæiske Revisionstilsynsmyndigheder, og som findes på https://ec.europa.eu/info/files/191128-ceaob-guidelines-auditors-involvement-financial-statements_en.

(24) Artikel 3 i ESEF-forordningen, ifølge hvilken hele årsrapporten skal udarbejdes i XHTML-format, skal læses i sammenhæng med bestemmelserne i artikel 4, stk. 2, i gennemsigtighedsdirektivet, ifølge hvilke årsrapporten bl.a. skal indeholde de reviderede regnskaber. Et gratis instrument til validering af XHTML-dokumenter findes på http://validator.w3.org/.

(25) Se artikel 4 i ESEF-forordningen.

(26) Se artikel 6 i ESEF-forordningen.

(27) Se artikel 5 i ESEF-forordningen. Disse bestemmelser gælder for udstedere, der er registreret i medlemsstaterne.

(28) Se artikel 6 i ESEF-forordningen.

(29) Artikel 4, stk. 4, i gennemsigtighedsdirektivet indeholder krydshenvisninger til artikel 51 og 51a i direktiv 78/660/EØF og til artikel 37 i direktiv 83/349/EØF. Begge direktiver blev ophævet ved regnskabsdirektivet i 2013. Ifølge sammenligningstabellen skal henvisningerne til disse artikler i de ophævede direktiver forstås som henvisninger til artikel 34, stk. 1 og 2, og artikel 35 i regnskabsdirektivet.

(30) I henhold til artikel 28, stk. 4, i revisionsdirektivet underskrives og dateres revisionspåtegningen af revisoren.

(31) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 af 23. juli 2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked og om ophævelse af direktiv 1999/93/EF (EUT L 257 af 28.8.2014, s. 73).

(32) Disse supplerende versioner kan f.eks. omfatte årsrapporter, der er udarbejdet i et andet format end ESEF, eller som er udarbejdet i ESEF-formatet, men omfatter en ikkerevideret version af årsregnskabet, der opfylder ESEF-kravene (f.eks. i tilfælde af årsregnskaber, der opfylder ESEF-kravene, og som er offentliggjort på et andet sprog end det, på hvilket de årsregnskaber, der opfylder ESEF-kravene, blev revideret).