[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 30.6.2010

KOM(2010)346 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

OM MIDTVEJSEVALUERING AF FÆLLESSKABETS STATISTISKE PROGRAM 2008-2012

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

OM MIDTVEJSEVALUERING AF FÆLLESSKABETS STATISTISKE PROGRAM 2008-2012

INDLEDNING

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1578/2007/EF om Fællesskabets statistiske program 2008-2012 blev vedtaget[1] den 11. december 2007. Afgørelsen underbygges af politikprioriteringerne inden for velstand, konkurrenceevne, innovation og vækst, solidaritet og menneskelig udvikling, økonomisk, social og regional samhørighed, bæredygtig udvikling og demografiske udfordringer samt yderligere udvidelse af Den Europæiske Union (EU).

Dette dokument udgør interimsrapporten som foreskrevet i afgørelsens artikel 6 og er baseret på Eurostats interne rapporteringsmekanismer for de årlige arbejdsprogrammer og på en konsulentrapport om en række specifikke elementer. Afsnit 2 indeholder en kortfattet beskrivelse af det statistiske programs vigtigste resultater, i afsnit 3 redegøres for anden halvdel af Fællesskabets statistiske program, og afsnit 4 vedrører specifikke emner, som skal tages op i rapporten. I afsnit 5 opstilles anbefalinger for fremtiden.

PROGRAMMETS VIGTIGSTE RESULTATER

Der fokuseres her på programmets to første år.

Resumé

Fællesskabets statistiske program omfatter ca. 130 målsætninger, hvoraf de fleste er flerårige og kræver en stabil gennemførelse i løbet af hele programperioden. For hvert afsnit[2] i programmet er mange af målsætningerne (ca. 90 %) ved at være nået og forventes opfyldt inden udgangen af 2012, selvom begrænsede ressourcer i det europæiske statistiske system (ESS) kan gøre dette vanskeligere end antaget. Flere vigtige målsætninger var allerede nået i slutningen af 2009 (nedsættelsen af Det Rådgivende Organ for Statistisk Styring på Europæisk Plan (ESGAB), vedtagelsen af en forordning om energistatistikker, ligesom Eurostat fik et mere brugervenligt websted). For visse måls vedkommende er arbejdet endnu ikke påbegyndt, heriblandt udvikling af indikatorer til analyse af logistikresultater og intermodal transport, gennemførelse af NACE rev. 2 i forbindelse med nationalregnskaber og udvikling af en metode til evaluering af regionale datas kvalitet.

Derudover viste ESS sin evne til at håndtere de statistiske konsekvenser af den finansielle krise inden for makroøkonomisk og social- og arbejdsmarkedsstatistik. Der blev truffet afgørelser om statistisk behandling af statslige interventioner, og der blev opstillet passende økonomiske indikatorer og arbejdsmarkedsindikatorer. De eksisterende statistiske indikatorer er ved at blive revideret, og der er igangsat adskillige projekter med det formål at stille yderligere indikatorer til rådighed for de politiske beslutningstagere gennem bedre udnyttelse af de eksisterende data. Eftersom der vil være færre ressourcer til rådighed, kræves der en endnu større indsats for at harmonisere metodologi, koncepter og definitioner på mange områder og forbedre standardiseringen for at opfylde samtlige målsætninger i Fællesskabets statistiske program inden udgangen af 2012.

Tværgående spørgsmål

Statistikkens betydning for den europæiske integration

Arbejdet med at oprette et fællesskabsregister over multinationale grupper af foretagender, baseret på den nye forordning om virksomhedsregistre, skred tilfredsstillende frem med valideringen af datasæt for 5 000 af disse grupper. Der blev udarbejdet et udkast til forordning om udveksling af fortrolige oplysninger mellem Eurostat og Det Europæiske System af Centralbanker med henblik på at forbedre registerkvaliteten. Af andre tiltag kan nævnes en større indsats for at standardisere dataindberetningsværktøjer og metadata, videreudvikling af integrerede it-værktøjer til produktionssystemerne, udformningen af det nye europæiske nationalregnskabssystem (ENS) og den vellykkede gennemførelse af NACE rev. 2 inden for mange statistiske områder. Der blev oprettet en ny styringsstruktur for statistisk fortrolighed og en proces for tilbagemeldinger om relevante forskningsprojekter til ESS.

Forbindelser med berørte parter

ESS

Den første rapport om, hvorvidt ESS efterlever adfærdskodeksen for europæiske statistikker, blev offentliggjort i 2008, hvorefter gennemførelsen i det europæiske statistiske system sidenhen er fortsat, og ESGAB, som er oprettet for at sikre en uafhængig vurdering af ESS i denne forbindelse, går ind for regelmæssig måling af overholdelse af reglerne og opfølgning af forbedringstiltag. Det europæiske statistiske uddannelsesprogram udarbejdes nu på årsbasis som led i en langsigtet strategi.

Samarbejde med brugerne

Dialogen med brugerne blev styrket gennem konferencer om nationalregnskaber og prisstatistikker og ved oprettelse og igangsættelse af arbejdet i det nye rådgivningsorgan for brugere (Det Europæiske Rådgivende Udvalg vedrørende Statistik), ligesom der blev indledt dialoger med andre berørte parter og høringer i Kommissionen.

Teknisk samarbejde med tredjelande og samarbejde med internationale organisationer

ESS og de europæiske standarder blev i højere grad synliggjort på den globale scene gennem regelmæssig høring og samordning.

Instrumenter

Bedre lovgivning og balance mellem omkostninger og fordele

Aktiviteterne på dette felt viste, at hverken byrder eller omkostninger måles i alle medlemsstaterne på en systematisk og ensartet måde inden for samtlige statistiske områder. Der blev vedtaget forslag til forenkling og omarbejdning af lovgivningen inden for områderne energi, transport, migration, Instrastat, statistik over erhvervsstrukturer (SBS) og landbrug i 2008 og 2009 som led i de fortsatte bestræbelser på at mindske byrden for respondenterne. Da en yderligere mekanisk forenkling af de statistiske krav vil forringe formidlingen af kvalitetsdata til brugerne, prøver Eurostat at modernisere de statistiske produktionsprocesser og samtidig evaluere/omprioritere det statistiske program.

Kontrol med overholdelse af reglerne

Der blev inden for de gældende rammer indført regelmæssig kontrol med overholdelsen af reglerne for at øge fællesskabsstatistikkernes kvalitet.

Bedre opfyldelse af brugernes behov

Der blev iværksat flere projekter, eksempelvis i forbindelse med moderniseringen af erhvervs- og handelsstatistik (Meets), for at kombinere forskellige statistiske kilder og differentiere kravene til bidrag til europæiske totaler (omarbejdet forordning om erhvervsstrukturstatistik). Anvendelsen af ad hoc-moduler blev udvidet inden for området social- og arbejdsmarkedsstatistik (vedrørende bl.a. sundhed, handicap, migranter, overgangen fra skole til arbejdsliv), og det tilstræbes således at øge lydhørheden over for nye brugerbehov.

Finansiel støtte i programperioden

For at forenkle procedurerne for forvaltning af tilskud iværksatte Eurostat flere initiativer såsom udarbejdelsen af partnerskabsrammeaftaler om tilskud, undersøgelsen af faste satser for tilskud og forenklingen af procedurerne for ESS-netværk, men der bliver behov for en yderligere indsats.

Udnyttelse af partnernes ekspertise i fællesskabssammenhæng

Der blev udviklet nye former for samarbejdsnetværk til udveksling af ekspertise og kanalisering af viden og ressourcer i ESS (ESS-nettene). De omfatter projektarbejde udført af nogle af medlemsstaterne, som stiller resultaterne til rådighed for hele ESS. Dette instrument til bedre samarbejde i ESS anvendes intensivt inden for flere områder og har allerede givet gode resultater.

Formidling

Eurostats moderniserede websted blev lanceret i april 2009 med forbedrede adgangs- og navigationsfaciliteter og forbedret udtrækning af data, ligesom der er ved at blive lagt sidste hånd på en revideret referencedatabase, som skal effektivisere funktionaliteterne for forvaltning af data og metadata. Flere andre initiativer såsom Statistics Explained og flagskibspublikationer har haft succes, hvilket fremgår af det stigende antal downloads.

Tværgående aktiviteter

De strukturelle indikatorer blev videreudviklet og anvendt til at analysere de nationale reformprogrammer inden for rammerne af overvågningsordningerne i forbindelse med Lissabonstrategien. Der blev udviklet kvalitetsprofiler og forbedrede formidlingskanaler for både strukturelle indikatorer og indikatorer for bæredygtig udvikling. Sidstnævnte blev anvendt til opdatering af EU's strategi for bæredygtig udvikling og tilhørende overvågningsrapport i 2009, og der blev gennemført en feasibilityundersøgelse vedrørende en eventuel udvidelse af disse med trivselsindikatorer.

Vedrørende udvidelsen blev der ydet bistand til kandidatlande og potentielle kandidatlande med henblik på at modernisere og styrke deres statistiske systemer og øge tilgængeligheden af statistiske data af god kvalitet. Der blev taget konkrete initiativer med henblik på regelmæssig offentliggørelse af data til støtte for forhandlingsprocessen og den internationale overvågning af folketællinger.

Drøftelser vedrørende supplering af de makroøkonomiske indikatorer såsom BNP med indikatorer, der afspejler de sociale og miljømæssige aspekter af udviklingen, førte til vedtagelsen af meddelelsen "BNP og mere – Måling af fremskridt i en verden i forandring"[3].

Statistiske områder opdelt efter afsnit

Frie varebevægelser: Der blev udarbejdet ny lovgivning for Intrastat og Extrastat med henblik på at reducere respondenternes byrder og i Exstrats tilfælde at tage højde for de potentielle tab af data, når de nødvendige statistiske data fra tolderklæringerne ikke foreligger. Mulighederne for at reducere asymmetrier i de spejlstatistiske opgørelser over handelen blev undersøgt, og overensstemmelsen mellem varehandelsstatistik og betalingsbalancestatistik blev forbedret gennem regelmæssig overvågning og udstedelse af hensigtsmæssige henstillinger.

Landbrug: Der blev ydet væsentlig støtte til medlemsstaterne og vedtaget lovgivning til at sikre gennemførelsen af en landbrugstælling for perioden 2009-2010. Der blev udviklet en strategi til forbedring af arealanvendelsesstatistikker og gjort bestræbelser på at opfylde behovet for statistiske oplysninger til Kommissionens havpolitik. Der blev truffet lovgivningsmæssige foranstaltninger med hensyn til landbrugsmiljømæssige statistikker og til reducering af byrden inden for statistikker om plante- og husdyravl.

Fri bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital: Der blev for første gang indsamlet data på området statistikker over udenlandske datterselskaber , ligesom der blev vedtaget lovgivning om kvalitetsrapportering. Der blev udviklet en metodologi for statistikker over opholdstilladelser og vedtaget gennemførelsesforanstaltninger.

Retsvæsen, frihed og sikkerhed: Der blev udarbejdet gennemførelsesforanstaltninger vedrørende årlige migrationsstatistikker. Der blev gennemført et ad hoc-modul om integrationen af migranter på arbejdsmarkedet. Den årlige udgivelse af statistikker om kriminalitet og strafferetlig behandling deraf startede i 2007, og der blev gennemført 17 pilotprojekter for at afprøve spørgeskemaet til en undersøgelse af sikkerheden i EU i 2013 (viktimiseringsundersøgelse).

Transport: Der blev løbende indberettet data om samtlige transportformer, og retsgrundlaget blev konsolideret. Vedrørende transportsikkerhed blev der indgået et aftalememorandum med andre dataproducenter.

Den økonomiske og monetære politik: På området nationalregnskaber bidrog Eurostat til revisionen af FN's nationalregnskabssystem (SNA), der afsluttedes i 2009. Parallelt hermed er det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) ved at blive ajourført, og dets indberetningsprogram er under drøftelse. Planlægningen til sikring af en koordineret gennemførelse af det reviderede europæiske nationalregnskabssystem og den nye IMF-betalingsbalancemanual indledtes. Efterprøvningen af statistikkerne over egne indtægter fik øget opmærksomhed, og der blev forelagt data til den budget- og finanspolitiske overvågning inden for rammerne af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud , mens arbejdet med at forbedre det metodologiske grundlag og dataenes sammenlignelighed fortsatte. Den usædvanlige situation med hensyn til de græske data vedrørende underskud og gæld var en særligt ressourcekrævende udfordring for Eurostat, da der skulle foretages en analyse af situationen og træffes modforanstaltninger. Der blev for første gang offentliggjort EU-aggregater for betalingsbalancens finansielle poster i 2009. Inden for konjunkturstatistik blev der offentliggjort en rapport om gennemførelsen af forordningen med fokus på god praksis og kvalitetsaspekter i forbindelse med dataene. Der blev gjort yderligere bestræbelser med henblik på at forbedre seriernes dækning og længde samt aktualiteten for de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer. Inden for prisstatistikker fortsatte det metodologiske arbejde vedrørende de harmoniserede forbrugerprisindekser, og kontrollen af, om bestemmelserne overholdes, omfattede yderligere lande. Der skete fremskridt med indsamlingen af mere deltaljerede prisstatistikker. Siden 2008 er købekraftspariteterne blevet udarbejdet i overensstemmelse med den nye forordning. Projektet om sektorregnskaber er et eksempel på formidling af nye statistikker baseret på overførsel af eksisterende data.

Beskæftigelse: Der blev gennemført adskillige ad hoc-moduler i forbindelse med arbejdsstyrkeundersøgelsen. Retsgrundlaget for kommende ad hoc-moduler og forordningen om kvartalsstatistikker over ledige stillinger blev vedtaget. Der blev gennemført en omfattende kvalitetskontrol af arbejdsstyrkeundersøgelsen. Resultaterne af lønstrukturundersøgelsen fra 2006 blev videreformidlet, bl.a. til forskerkredse.

Den fælles handelspolitik: Der noteredes fremskridt i harmoniseringen af data fra forskellige, men indbyrdes forbundne statistiske områder, f.eks. handelsstatistikker, betalingsbalancestatistikker og nationalregnskaber.

Social- og arbejdsmarkedspolitikken, uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom: I 2009 blev social- og arbejdsmarkedsstatistikken analyseret i kølvandet på krisen med henblik på at lukke hullerne i informationsstrømmen. Sammenlignelige oplysninger om social beskyttelse og social integration blev gjort tilgængelige. Projektet om kernevariabler i sociale undersøgelser fører til bedre integration af begreber og definitioner inden for de forskellige områder. Der skete fremskridt inden for statistikker om uddannelse og livslang læring med offentliggørelsen af resultater vedrørende voksenuddannelse og erhvervsrettet efteruddannelse. En lang række data om ungdommen blev formidlet gennem EU-ungdomsrapporten 2009. Der blev udarbejdet en oversigt over alle kønsrelaterede statistikker og produceret specifikke data i denne forbindelse. Forordningen om folke- og boligtællingen blev vedtaget, og der blev udarbejdet gennemførelsesforanstaltninger. Der blev leveret generelle og regionale befolkningsfremskrivninger som grundlag for tilsvarende politikker.

Folkesundhed: Der blev vedtaget en rammeforordning om folkesundhed og arbejdsmiljø, udarbejdet gennemførelsesforanstaltninger og offentliggjort data vedrørende sundhed, dødsårsager, arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Der blev gennemført en interviewundersøgelse vedrørende sundhed i EU i 2008.

Forbrugerbeskyttelse: Der blev offentliggjort en publikation i Panorama-serien om forbrugere i EU samt en pocketbog om fødevarekæden fra jord til bord. Med hensyn til fødevaresikkerhed blev der formidlet data om foderstof- og fødevarekontrol og overvågningsaktiviteter.

Industri: Udviklingsarbejdet inden for erhvervsstatistik var koncentreret om globaliserings- og iværksætterindikatorer, og der blev gennemført flere undersøgelser og prøveberegninger. Meets-programmet blev vedtaget og de efterfølgende årlige arbejdsprogrammer godkendt. Forordningen om informationssamfundet blev ændret, og der blev leveret data til rapporten om EU's digitale konkurrenceevne. Vedrørende turismestatistikker blev der udgivet flere politikorienterede publikationer, ligesom retsgrundlaget blev revideret. Projektet om satellitregnskaber for turisme fokuserede på yderligere harmonisering. Forordningen vedrørende energistatistikker blev vedtaget i 2008, og der blev indsamlet data i denne forbindelse. Det metodologiske arbejde var bl.a. koncentreret om måling af energieffektivisering og vedvarende energi.

Økonomisk og social samhørighed: Efter revisionen af den regionale NUTS-nomenklatur i 2008 blev alle regionale data konverteret, og et projekt til indsamling af en lang række data på NUTS 3-niveau blev igangsat. En ny runde af dataindsamlingen for Urban Audit-projektet blev iværksat.

Forskning og teknologisk udvikling: Adskillige undersøgelser af innovation i EU, karriereforløb for akademiske doktorer og forskning og udvikling blev gennemført, og disses metodologi og kvalitet blev forbedret og dataadgangen udvidet. På det metodologiske område blev de tilsvarende eksterne og interne styringsstrukturer gjort operationelle. Samarbejdsprojekter vedrørende dataintegration, kontrol med statistisk fortrolighed og modelbaserede metoder blev iværksat, og en strategi for udvidelse af adgangen til mikrodata blev vedtaget.

Miljø: Den europæiske strategi for miljøøkonomiske regnskaber blev revideret og et forslag til retsakt vedtaget. Arbejdet med aggregerede indikatorer for ressourceeffektivitet og indvirkninger på miljøet er blevet styrket, og aktiviteterne vedrørende statistikker over affald, genbrug, vand og jord skrider frem. Eurostat bidrog til forhandlingerne om statistikker vedrørende klimaændringer, fastlagde tilsvarende handlingsplaner og ydede værdifuld støtte ved udarbejdelsen af EU's årlige opgørelser over drivhusgasser .

Udviklingssamarbejde: Samarbejdet fokuserede på at fremme donorkoordination og arbejdet med statistiske oplysninger, navnlig i forbindelse med nationale udviklingsstrategier. Der blev udarbejdet en statistisk vejledning inden for EU's udviklingssamarbejde til støtte for udformningen af statistiske projekter i udviklingslandene.

Økonomisk, finansielt og teknisk samarbejde med tredjelande: Der ydedes vidtrækkende teknisk rådgivning og støtte til de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og data fra samarbejdsprojekterne blev offentliggjort.

Anvendelsen af menneskelige og finansielle ressourcer

Der var en mindre stigning i anvendelsen af menneskelige ressourcer i 2008, hovedsageligt på grund af udvidelsen, men fra 2009 vil Kommissionens nulvækstpolitik på ressourceområdet blive fulgt op ved hjælp af strategiske projekter, som indebærer langtidsplanlægning og karriereudvikling.

De budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med programgennemførelsen udgjorde ca. 66 mio. EUR i 2008 (Eurostat-midler udgjorde 48 mio. EUR) og 80 mio. EUR i 2009 (heraf var 54 mio. EUR Eurostat-midler), hvorved en stigende andel af Eurostats budgetmidler erstattede de subdelegerede midler fra andre tjenestegrene i Kommissionen.

CENTRALE ELEMENTER I ANDEN HALVDEL AF FÆLLESSKABETS STATISTISKE PROGRAM

Under hensyntagen til det europæiske statistiske systems virkemåde (Krakow-/Haag-handlingsplanen) blev der i 2009 vedtaget en forordning om europæisk statistik[4]. Den skaber et stabilt og gennemsigtigt retsgrundlag med henblik på at sikre ESS-deltagernes uafhængighed, integritet og ansvarlighed. Forordningen indeholder navnlig principper, som skal sikre, at samtlige ESS-deltagere kan udarbejde og formidle statistikker mere effektivt, og fastlægger strukturen for ESS, ligesom Eurostat og medlemsstaternes statistiske kontorer tildeles en koordinerende rolle i det statistiske system på henholdsvis europæisk plan og nationalt plan samtidig med, at samarbejdsnetværkene institutionaliseres og kravene til outputkvaliteten styrkes. Videreudviklingen og implementeringen af adfærdskodeksen i ESS har ligeledes afgørende betydning, når det gælder om at forbedre kvaliteten af og tilliden til europæiske statistikker.

Derudover vedtog Kommissionen en meddelelse om produktionsmetoden for EU-statistikker - en vision for det kommende årti i august 2009[5], der blev hilst velkommen af Økofin-Rådet i november 2009[6]. Hovedformålet er at effektivisere den statistiske produktion ved at ændre produktionsmetoden. En løbende tilpasning af ESS' sortiment af produkter og tjenester gennem innovation og nyudvikling skulle kunne sikre, at systemet kan blive ved med at varetage sin støttefunktion i forhold til beslutningsprocessen i EU og leve op til brugernes forventninger i fremtiden. Visionen er baseret på udviklingen af instrumenter ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologi og på en holistisk tilgang og medfører et skift fra de traditionelle skorstensmodeller til en integreret produktionsmodel som beskrevet i den nyligt udarbejdede fælles implementeringsstrategi.

Endvidere omfatter en ny styrelsesstruktur for ESS avancerede modeller og former for samarbejde i ESS-regi såsom direktørgrupper for alle statistiske områder, sponsoratgrupper for individuelle, tidsbegrænsede projekter af strategisk art og samarbejdsnetværk med henblik på at fremme tekniske ændringer og overførsel af viden inden for ESS. En reform af programmerings- og planlægningsprocessen er undervejs.

For at bringe det græske statistiske system i overensstemmelse med EU-krav og ESS-standarder vil ESS bistå den græske statistikmyndighed med at genopbygge det statistiske system, så det bliver i stand til at producere pålidelige statistiske data, og denne bistand vil lægge beslag på en stor del af ressourcerne i ESS.

Endelig er processen med at gøre alle områder til genstand for en cost-benefit-analyse påbegyndt (f.eks. udarbejdelse af sammenfattende informationsskemaer, måling af omkostninger og byrder), men der er behov for en yderligere indsats.

SPECIFIKKE ASPEKTER AF RAPPORTERINGEN

Konkurrencemæssige indvirkninger på SMV'er som følge af en reduktion af den administrative byrde

Indvirkningen på SMV'ernes konkurrenceevne blev vurderet ved hjælp af en skønnet reduktion af de administrative byrder for denne virksomhedsgruppe ud fra en gennemgang af den statistiklovgivning, der lægger størst beslag på virksomhederne, nemlig Intrastat, statistik over erhvervsstrukturer og Prodcom. Lidt over 200-250 mio. EUR kan føres tilbage til SMV'ernes aktiviteter, hvis ændringerne i EU-lovgivningen, f.eks. begrænsning af antallet af undersøgte statistiske produkter, hævning af tærsklen for virksomhedernes indberetning af Intrastat-data og fjernelse af en række variabler indberettet i erhvervsstrukturstatistikker, integreres i medlemsstaternes praksis.

Finansiel byrdefordeling mellem EU's og medlemsstaternes budgetter

Den finansielle byrdefordeling defineres som den andel af budgettet, der anvendes af henholdsvis EU og medlemsstaterne til produktion af statistikker omfattet af Fællesskabets statistiske program. Størsteparten af EU's finansiering udgør støtte til investeringer og kapacitetsopbygning i forbindelse med nye initiativer i medlemsstaterne, der ikke normalt omfatter statistiske aktiviteter baseret på retsakter. Den finansielle byrde forbundet med gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program vedrører hovedsageligt produktionen af statistiske oplysninger i de nationale statistiske kontorer og er således i vidt omfang baseret på medlemsstaternes bidrag. Det faktum, at mellem 60 % og 90 % af medlemsstaternes statistiske arbejdsprogrammer vedrører EU's arbejdsprogrammer, forudsætter en betydelig grad af synergieffekt mellem de europæiske og nationale statistiske arbejdsprogrammer. Med henblik på at foretage mere præcise skøn skal der oprettes et passende informationssystem vedrørende EU's og medlemsstaternes udgifter.

Data til objektiv analyse af de sociale og økonomiske konsekvenser

Eurostat overvåger regelmæssigt brugerbehovene, herunder de politiske beslutningstageres behov i forbindelse med kontrol og efterprøvning af politikker. Brugertilfredsheden måles ved hjælp af regelmæssige undersøgelser og andre metoder. ESS leverer således de datasæt, der kræves i forbindelse med upartiske og objektive analyser af de sociale og økonomiske konsekvenser.

ANBEFALINGER

Opfølgning på tidligere anbefalinger

Der er fulgt op på anbefalingerne fra den forrige evaluering ved at indføre mekanismer, der vil gøre det muligt at knytte forbindelse mellem målsætningerne i Fællesskabets statistiske program og de årlige arbejdsprogrammer inden for rammerne af planlægnings- og indberetningsprocesserne og således forbedre overvågningen af programmets gennemførelse. Anbefalingen om at skabe balance mellem efterspørgsel og ressourcer har bidraget til udarbejdelsen af meddelelsen om en vision for det kommende årti.

Definition af nye statistiske informationsbehov

Der ventes løbende at opstå nye behov for mere komplekse og aktuelle data til politiske formål, f.eks. i forbindelse med meddelelsen om BNP og mere, Kommissionens rapport om måling af økonomiske præstationer og socialt fremskridt ("Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapport"), behovet for flere georefererede data, data om handicap, indikatorer for forbrugermarkeder, og navnlig til overvågning af detaljerede produktpriser på årsbasis og Europa 2020-strategien. For at opfylde disse behov har ESS brug for en mere integreret tilgang, hvor der anvendes flere kombinerede datakilder samtidig med en harmonisering af metodologi, begreber og definitioner.

Styrket partnerskab i ESS

Udviklinger i ESS vil medføre en yderligere nyorientering af Fællesskabets statistiske program med henblik på at tage kommende udfordringer op. Der er behov for en tilpasning af de årlige planlægningsprocesser og programmer samt en evaluering af målene i Fællesskabets statistiske program. Opstilling af flere og forskellige, integrerede samarbejdsmodeller sammen med medlemsstaterne vil kræve større interaktion, øget anvendelse af ESS-netværk og deling af værktøjer for at gøre systemet mere effektivt.

Analyse af omkostningsbyrden og omprioritering

Indberetning af data vedrørende disse aspekter er påkrævet i henhold til Fællesskabets statistiske program. Resultaterne af eksisterende målinger af omkostninger og byrde skal tages i betragtning, og yderligere overvejelser er påkrævet om, hvordan der indhentes ensartede oplysninger om omkostninger og byrde fra samtlige medlemsstater, og om anvendelsen af statistikker. Der bør udarbejdes en overordnet strategi for omprioritering af aktiviteterne baseret på de foreliggende sammenfattende informationsskemaer for hver retsakt, og der bør gøres en målrettet indsats for sikre gennemførelsen heraf.

Rådighed over ressourcer til gennemførelse af programmet

Man bør inden for ESS overveje at skabe en passende balance mellem målsætningerne i Fællesskabets statistiske program, visionen og den aktuelle forringede ressourcesituation i mange af medlemsstaternes statistiske kontorer. Der er behov for strategiske overvejelser om målsætningerne for anden halvdel af programmet og en yderligere revurdering af brugerbehovene inden for EES med det formål at fastsætte strategiske prioriteter og gøre statistikproduktionen mere effektiv.

[1] EUT L 344 af 28.12.2007.

[2] I henhold til traktaterne.

[3] KOM (2009) 433 af 20.8.2009.

[4] Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11.3.2009.

[5] KOM(2009) 404 endelig af 10.8.2009.

[6] 2972. samling i Rådet (økonomi og finans) den 10.11.2009.