ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN

Ledsagedokument til

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om den frivillige ordning for miljøvenligt design af billedbehandlingsudstyr

Dette arbejdsdokument henvender sig til de ansatte i Europa-Kommissionen og er kun til orientering. Det er ikke udtryk for Kommissionens officielle holdning, og det foregriber heller ikke Kommissionens stillingtagen.

Ansvarligt GD: ENER

Tilknyttet GD: ENTR

Andre involverede tjenestegrene: SG, LS, CLIMA, CNECT, COMP, ECFIN, EMPL, ENV, JRC, JUST, MARKT, SANCO, TAXUD, TRADE, RTD

Resumé

Billedbehandlingsudstyr er energirelaterede produkter, der er omfattet af direktiv 2009/125/EF om miljøvenligt design.

Direktivet om miljøvenligt design udgør en ramme for fastsættelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter. Krav til miljøvenligt design af produkter udgør et vigtigt instrument til opfyldelse af de politiske mål under "Flagskibsinitiativet Et ressourceeffektivt Europa"[1], "Energy 2020"-strategidokumentet[2] og Kommissionens energieffektivitetsplan 2011[3].

I dette dokument og i rapporten om konsekvensanalysen overvejes det, om der skal vedtages krav til miljøvenligt design af billedbehandlingsudstyr i henhold til direktivet om miljøvenligt design for at nedbringe miljøpåvirkningerne fra billedbehandlingsudstyr, navnlig dets energiforbrug.

1. Problemstillingen

Sammenlignet med situationen for de fleste andre produkter, for hvilke der overvejes foranstaltninger, er der ikke noget større problem med miljøvenligt design for billedbehandlingsudstyr, da energieffektivitetsforbedringer og papirbesparelse via duplex (dobbeltsidet) kopiering udvikler sig hastigt på grundlag af frivillige politiske instrumenter.

Den omstændighed, at det fulde potentiale for besparelser ikke er fuldt ud udnyttet, skyldes hovedsageligt dynamikken i sektoren, som har opnået effektivitetsforbedringer på over 6 % årligt og elektricitetsbesparelser på op til 87 % over de seneste 15 år.

Det giver anledning til bekymring, at der ikke i øjeblikket er nogen garanti for, at den nuværende positive tendens inden for energieffektivitetsforbedringer vil fortsætte, og at den aktuelle horisontale lovgivning kun omfatter udvalgte miljøaspekter.

2. Mål

Den forberedende undersøgelse[4] og undersøgelsen fra 2012[5] fandt, at der er et omkostningseffektivt potentiale for at nedbringe billedbehandlingsudstyrs energiforbrug, herunder papirforbruget, og at det fulde potentiale ikke udnyttes i øjeblikket.

Målet er derfor at udvikle en foranstaltning for miljøvenligt design, herunder selvregulering, som kan bidrage til at realisere de aktuelle politiske mål, dvs. energibesparelser på 20 % og en reduktion på 20 % i drivhusgasemissionerne i perioden 1990-2020 samt fremme af (ikke energirelateret) materialeressourceeffektivitet via f.eks. materialereduktion (f.eks. papir), genanvendelse (f.eks. af større plastdele, elektronik, metaller) og genbrug (f.eks. tonerpatroner).

Undersøgelsen fra 2012 viste, at målene for 2020 til trods for de betydelige besparelser, der allerede er opnået, stadig kan være ambitiøse og kan sigte mod energibesparelser på 60 % og en 90 % duplex-sats for typisk kontorudstyr i perioden 2012-2020.

I overensstemmelse med betragtning 18 og 19 og artikel 15, stk. 6, i direktivet om miljøvenligt design, bør selvregulering undersøges som den foretrukne løsningsmodel.

3. Kriterier for foranstaltninger for miljøvenligt design

Udarbejdelsen af den foreslåede foranstaltning og af dennes konsekvensanalyse er forløbet i følgende fire trin:

Trin 1: Retsgrundlag: overholdelse af artikel 15 i direktivet om miljøvenligt design

I overensstemmelse med artikel 15, stk. 4a, og bilag I og II til direktivet om miljøvenligt design har Kommissionen gennemført en teknisk, miljømæssig og økonomisk forberedende undersøgelse for at vurdere kriterierne for gennemførelsesforanstaltningerne for miljøvenligt design af billedbehandlingsudstyr[6].

Undersøgelsen har vist, at disse kriterier er opfyldt, da 1) billedbehandlingsudstyr bringes på markedet i EU i større mængder, 2) de miljømæssige konsekvenser af elforbruget i hele billedbehandlingsudstyrets levetid er betydelige, 3) der er betydelige forskellige på miljøindvirkningerne af det billedbehandlingsudstyr, der i øjeblikket findes på markedet. Der findes omkostningseffektive løsninger, som vil kunne føre til væsentlige forbedringer.

Tabel 1: Kriterierne i artikel 15, stk. 2, i direktivet om miljøvenligt design, anvendt på billedbehandlingsudstyr

Artikel 15, stk. 2a || Årlig salgsmængde i EU (enheder) || 2010 31 mio. 2020 37 mio. 2030 41 mio.

Artikel 15, stk. 2b || Miljøindvirkning: billedbehandlingsudstyrs direkte elforbrug, i TWh elektricitet og Mt CO2-ækvivalenter pr. år[1] || direkte (elektricitet) 2010 8,7 TWh (3,6 Mt CO2) 2020 9,1 TWh (3,5 Mt CO2) 2030 10,4 TWh (3,6 Mt CO2)

Miljøindvirkning: indirekte elforbrug til produktion af papir til billedbehandlingsudstyr, i TWh elektricitetsækvivalenter og Mt CO2-ækvivalenter pr. år[2] || indirekte (papir) 2010 38,8 TWh (5,8 Mt CO2) 2020 42,8 TWh (6.4 Mt CO2) 2030 47,0 TWh (7,0 Mt CO2)

Artikel 15, stk. 2c || Potentiale for forbedring i forhold til status quo samme år (anvendelse af eksisterende omkostningseffektiv teknologi, frivillig delløsningsmodel), udtrykt i enheder som ovenfor || direkte energi (effektivitetsforbedring) 2020 7,9 TWh (4,1 Mt CO2) 2030 9,1 TWh (4,3 Mt CO2) indirekte energi (duplex og N-up print) 2020 7,1 TWh (1,1 Mt CO2) 2030 7,8 TWh (1,1 Mt CO2)

[1] Konverteringen fra TWh elektricitet til Mt CO2-ækvivalenter tager hensyn til forbedringer i CO2-emissionerne fra kraftværker i perioden 2010-2030 (kilde MEErP 2011)

[2] Produktion af papir til kontorbrug: Primær energi 40 MJ/kg papir, konvertering til elektricitetsækvivalent ved hjælp af den primære energifaktor 2,5 (40 MJ primær = 16 MJ elektricitet = 4,44 kWh elektricitet), drivhusgasemissioner 0,6 kg/kg papir (kilde MEErP 2011). Papirforbruget er blevet beregnet i henhold til Energy Star-arbejdscyklusser.

Kriterierne er fuldt ud opfyldt af billedbehandlingsudstyr inden for printteknologier til monokromt print og farveprint med ink-jet, elektrofotografisk print (“laser”) og print med fast blæk (indgår i kategorien elektrofotografisk print). Elektrofotografisk udstyr omfatter kopimaskiner, printere, multifunktionsanordninger og faxmaskiner og ink-jet udstyr er kategoriseret i multi- og enkeltfunktionsanordninger.

Printteknologier såsom termoprint, direkte termoprint og farvesublimering er udelukket, da de kun sælges i små mængder og hovedsageligt anvendes til særlige formål såsom printning af recepter, mærkater og tekstiler. Af samme årsager er store printere f.eks. til teknisk tegning også udelukket. Endelig er højhastighedsprintere til f.eks. professionelle printforretninger udelukket, fordi omkostningshensyn i dette markedssegment foranlediger køberne til kun at købe de mest energieffektive modeller.

Trin 2: Allerede eksisterende initiativer og markedskræfternes evne til at løse problemet

I artikel 15, stk. 2, og stk. 4, litra c), i direktivet om miljøvenligt design kræves det, at der overvejes relevant miljølovgivning på EU- og medlemsstatsniveau. Billedbehandlingsudstyr er ikke underlagt nogen obligatoriske produktspecifikke foranstaltninger, men visse aspekter skal tages op i horisontal lovgivning om elforbrug i standbytilstand og slukket tilstand[7], kemikalier[8]og affald[9]. Energiforbruget for billedbehandlingsudstyr uden for den private sektor udgør en del af energiberegningen under direktivet om bygningers energimæssige ydeevne[10] og det kommende direktiv om energieffektivitet[11]. Det indgår også indirekte i kulstofberegningen under EU's emissionshandelsordning.

Billedbehandlingsudstyrs energieffektivitet og de centrale miljøindvirkninger er hovedsageligt omfattet af det frivillige EU Energy Star-program, der er udarbejdet i forlængelse af aftaler mellem EU og USA siden 2001. Yderligere støtte via kriterier for miljørigtige offentlige indkøb og EU-økomærket, som i vid udstrækning benytter Energy Star-kravene og -formaterne i, er planlagt i 2012.

Siden 2008 har det været et krav, at EU-institutionerne og centralregeringerne i forbindelse med indkøb af udstyr skulle leve op til Energy Star-kriterierne, som opdateres hvert tredje eller fjerde år[12]. Billedbehandlingsindustriens reaktion på foranstaltningerne har været positiv med en høj deltagelsessats (>90 % markedsdækning), en stor andel af produkter, der lever op til kravene (>90 % af modellerne under de nuværende krav) og selvindberetning på et tilfredsstillende pålidelighedsniveau[13].

Der, hvor der findes markedsfejl og/eller lovgivningsmæssige fejl i forbindelse med billedbehandlingsudstyr, vedrører de hovedsagligt udstyr, der sælges i små mængder på forbrugermarkedet og i mindre grad markedet for professionelt kontorudstyr, hvilket fremgår af den forberedende undersøgelse. De kan opstå, fordi de aktuelle elpriser ikke afspejler samfundets miljøomkostninger og dermed spiller en utilstrækkelig rolle i indkøbsbeslutningen (negativ eksternalitet). Desuden baserer de fleste forbrugere deres valg af udstyr på indkøbsprisen og andre faktorer såsom tilgængelighed, service, varemærker, der er tillid til, frem for på energiomkostninger på grund af manglende relevante oplysninger (asymmetrisk information). I denne forbindelse er det relevant, at Energy Star-logoet er velkendt inden for kontorsektoren, men meget mindre velkendt blandt private forbrugere. Endelig opstår der tilfælde af markedsfejl, når investeringsomkostningerne og driftsomkostningerne afholdes af forskellige parter, f.eks. kan en virksomheds indkøbsafdeling have et andet finansielt perspektiv end den enhed i virksomheden, der rent faktisk benytter udstyret og betaler driftsomkostningerne for udstyret (modstridende incitamenter).

Trin 3: Politiske mål og ambitionsniveauer

Det overordnede mål går ud på at tage markedsfejlene og eksternaliteterne op ved at træffe passende foranstaltninger inden for miljøvenligt design. De løsningsmodeller, der blev overvejet med henblik på en detaljeret konsekvensanalyse, var: Ingen EU-indsats (status quo), selvregulering (“frivillig” løsningsmodel) og krav til miljøvenligt design (løsningsmodellen med “miljøvenligt design”). Industrien har givet udtryk for, at den foretrækker en frivillig aftale (“selvregulering”) frem for en lovgivningsforanstaltning.

I bilag II til direktivet om miljøvenligt design bestemmes det, at kravene til energiforbrug normalt skal fastsættes på et niveau, hvor livscyklusomkostningerne minimeres (medmindre andre faktorer gør dette for begrænsende).

Udgangspunktet for analysen var den forberedende undersøgelse, der dannede grundlag for status quo-scenariet. De salgsoplysninger, der fremgår af den forberedende undersøgelse, bruges i den eksisterende model til beregning af eksisterende typer produkter, elforbrug og papirforbrug for alle løsningsmodeller.

Der blev foretaget en yderligere analyse af de modeller, der er registreret i EU Energy Star-databasen på www.eu-energystar.org. Den fandt el-forbruget og duplex-karakteristikaene for alle modeller af billedbehandlingsudstyr, der markedsføres på EU-markedet, og som var registreret i EU Energy Star-databasen i 2012, men også i de foregående referenceår tilbage til 2009. Denne vurdering viste ikke blot antallet af modeller, der levede op til Energy Star-kravene version 1.0, 1.1 (som den aktuelle frivillige aftale er baseret på) og udkastet til version 2.0 (træder i kraft i 2013, og vil danne grundlag for den kommende udgave af den frivillige aftale), men afslørede også, hvor meget bedre disse modeller klarede sig med hensyn til Energy Star-minimumskravene. Resultaterne af denne vurdering er vist for den frivillige løsningsmodel. Det blev i denne løsningsmodel antaget, at en frivillig aftale ville opretholde forbedringshastigheden på niveauer, der lå over Energy Star-kravene (som i tidligere år).

I løsningsmodellen for miljøvenligt design fastsættes de obligatoriske minimumskrav til effektivitet for billedbehandlingsudstyr, der markedsføres. Ulempen ved en forordning, der pr. definition kræver 100 % overensstemmelse, i forhold til en effektiv frivillig aftale, der sigter mod en overensstemmelse på 90 %, er dens manglende fleksibilitet, så ambitionen er normalt betydeligt lavere. Ved første øjekast kan dette synes selvmodsigende, men i artikel 15, stk. 5, i direktivet om miljøvenligt design (“ingen negativ indvirkning” på funktionaliteten og industriens konkurrenceevne) bestemmes ambitionsniveauet for krav under en forordning hovedsageligt af de svageste 10 % af markedet bestående af specialprodukter eller produkter fremstillet af finansielt svagere virksomheder. I modsætning hertil kan ambitionsniveauet for en frivillig aftale fokusere på de 90 % “normale” produkter, der fremstilles af innovative, finansielt sunde producenter.

Løsningsmodellen med miljøvenligt design tager hensyn til dette: Det første trin blev fastsat for 2014, hvor der forudsættes et effektivitetsmål på 40 % under status quo-niveauet, og det andet trin blev fastsat for 2016, hvor der forudsættes et mål på 60 % under status quo-niveauet. Med hensyn til duplex antages det – optimistisk – at kravet efter opstilling af en liste over undtagelser vil kunne fastsættes til samme niveau for den frivillige løsningsmodel, dvs. at der for typiske kontorprintere gælder en duplex-sats på 75 % (2014) og 85 % (2016).

Trin 4: Analyse af de miljømæssige, økonomiske og sociale konsekvenser

Ved analysen af delløsningsmodellerne fandt man frem til de besparelser, som er vist i tabel 2. Nedenstående tabel og figur viser billedbehandlingsudstyrs direkte elforbrug, det indirekte energiforbrug (beregnet som elektricitetsækvivalenter), der er nødvendigt til fremstilling af papir, og det samlede energiforbrug (direkte+indirekte) ved status quo og besparelserne ved de to andre løsningsmodeller sammenlignet med status quo.

Tabel 2: Resumé af besparelser i forbindelse med billedbehandlingsudstyr i EU-27 ved forskellige løsningsmodeller sammenlignet med status quo-basislinjen for 2020 og 2030 (økonomiske besparelser er opgivet i faste 2010-euro)

Samlede besparelser (direkte og indirekte energi til papir ekskl. toner) 2020

I forhold til basislinje status quo || Status quo (niveauer) || Frivillig || Miljøvenligt design

|| 2020 || 2030 || 2020 || 2030 || 2020 || 2030

Energiforbrug (TWh) || || || || || ||

Direkte || 9,13 || 10,40 || 7,92 || 9,07 || 5,56 || 6,31

Indirekte || 42,75 || 49,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83

I alt || 51,88 || 57,39 || 15,04 || 16,91 || 12,10 || 14,15

|| || || || || ||

CO2-emissioner (Mt) || || || || || ||

Direkte || 3,47 || 3,54 || 2,99 || 3,09 || 2,10 || 2,15

Indirekte || 6,41 || 7,05 || 1,07 || 1,17 || 0,98 || 1,17

I alt || 9,88 || 10,59 || 4,06 || 4,26 || 3,08 || 3,32

|| || || || || ||

Omkost.besparelser ekskl. toner (i mia. EUR)[14] || || || || || ||

Direkte || 2,43 || 4,10 || 2,11 || 3,58 || 1,48 || 2,49

Indirekte || 42,75 || 46,99 || 7,12 || 7,83 || 6,54 || 7,83

I alt || 45,18 || 51,09 || 9,24 || 11,41 || 8,02 || 10,32

Figur 1 viser, at elforbruget vil vokse, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger. De to løsningsmodeller, Frivillig og Miljøvenligt design, vil i væsentlig grad nedbringe stigningen i elforbruget.

Figur 1: EU-27 Energiforbrug i alt TWh/år

4. Konklusioner

Den frivillige løsningsmodel er det foretrukne valg. Den bidrager til at løse kontinuitetsproblemet med den nuværende positive tendens i retning af energieffektivitet og papirbesparelse (duplex og N-up print) og løser andre ressourceeffektivitetsproblemer som f.eks. genvinding og genanvendelse. I denne dynamiske produktsektor medfører den betydeligt større besparelser end alternativet med obligatoriske krav til miljøvenligt design, den medfører fleksibilitet, muliggør hurtigere opdatering af målniveauerne og har en lavere administrativ byrde. I modsætning til obligatoriske foranstaltninger indebærer den ikke nogen risiko for en negativ indvirkning på effektiviteten af de nuværende vellykkede politiske foranstaltninger som f.eks. EU Energy Star.

Den frivillige løsningsmodel medfører navnlig følgende:

· et bidrag til “20-20-20”-målet (1990-2020-perioden) på 25 TWH/år i direkte elbesparelser via effektivitetsforbedringer, og hvad der svarer til omkring 4 TWh/år i elbesparelser via indirekte papirressourcebesparelser, dvs. i alt 29 TWh/år (svarende til 1,1 % af det samlede elforbrug i 2007)

· et bidrag til “20-20-20”-målet (perioden 1990-2020) i form af direkte reduktioner på 9,6 Mt CO2-ækvivalenter/år (elektricitet) og 0,6 Mt CO2-ækvivalenter/år (papir) i drivhusgasser, dvs. i alt 10,2 Mt CO2/år (0,2 % af EU's drivhusgasemissioner)

· et bidrag til ikke-energirelateret ressourceeffektivitet på over 1 mio. ton (1Mt) reduktion i forbruget af papir til kontorbrug i perioden 1990-2020 og et bidrag til genvinding og genanvendelse

· at kravene i direktiv 2009/125/EF om miljøvenligt design, navnlig betragtning 18 og 19, artikel 15, stk. 6, og bilag VIII, er opfyldt

· at kravene allerede vil være trådt i kraft og er billigere end i forbindelse med lovgivning

· at der er kompatibilitet og komplementaritet med eksisterende politiske instrumenter

· at der ikke er nogen væsentlige administrative byrder for fabrikanter eller detailhandlende

· ubetydelig eller slet ingen stigning i anskaffelsesomkostningerne, som mere end kompenseres af besparelser i løbet af produktets brugsfase

· ingen væsentlig indvirkning på industriens, navnlig SMV'ers, konkurrenceevne og beskæftigelsen inden for industrien.

[1] Et ressourceeffektivt Europa — Flagskibsinitiativet under Europa 2020-strategien, EK, 26.1.2011, COM(2011) 21.

[2] Energi 2020 En strategi for konkurrencedygtig, bæredygtig og sikker energi, EK, 10.11.2010, COM(2010) 639 endelig udg.

[3] Energieffektivitetsplan 2011 – EK, 8.3.2011, COM(2011) 109 endelig udg.

[4] EuP Forberedende undersøgelse af billedbehandlingsudstyr udarbejdet af Fraunhofer IZM.

[5] Søgning i EU Energy Star-databasen udført af konsulenter (van Holsteijn en Kemna VHK) i 2012 (“2012 søgning”).

[6] http://www.ecoimaging.org/.

[7] Forordning 1275/2008 om elektriske og elektroniske husholdningsapparaters og kontorudstyrs strømforbrug i standbytilstand og slukket tilstand.

[8] Direktiv 2011/65/EF om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning).

[9] Direktiv 2012/19/EU om affald af elektrisk og elektronisk udstyr (omarbejdning).

[10] Direktiv 2010/31/EU om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning).

[11] Forslag til et direktiv om energieffektivitet og om ophævelse af direktiv 2004/8/EF og 2006/32/EF [COM(2011) 370 af 22.6.2011].

[12] Se artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 106/2008 af 15. januar 2008 om et fællesskabsprogram for energieffektivitetsmærkning af kontorudstyr (omarbejdet udgave) (EUT L 39 af 13.2.2008, s. 1-7).

[13] Meddelelse fra Kommissionen COM(2011)337 endelig udg. om gennemførelsen af Energy Star-programmet i Den Europæiske Union i perioden 2006–2010. Bruxelles, 9.6.2011.

[14] Besparelser på udgifterne til papir beregnes ved at gange antallet af sparede sider med 0,02 EUR (pris for 1 side, også beregnet i kapitel 2). Elektricitetssatserne er pr. kWh primær energi. Med hensyn til elektricitet anvendes satserne for husholdningernes elforbrug ekskl. skatter og afgifter, dvs. 0,18 EUR/kWh, idet det antages, at prisen på elektricitet (langsigtet gennemsnit 2011-2030) vil stige med 4 %.