ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(81)691
Vol.1981/0203

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenneetdelaCommunautéeuropéennedel'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiésconformément àl'article5dudit
règlement.
InaccordancewithCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
CommunityandtheEuropeanAtomicEnergyCommunity(OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocumentsinthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung(EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeitzugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(81)691 endeligudg.
Bruxelles -den19.november 1981
FJERDEBERETNING FRAKOMMISSIONEN TILRADET
vedrørende gennemførelsen afprogrammetforfinansiel og
fagligbistandtilikke-associerede udviklingslande
(pr.31.juli1981)
KOM(81)691endeligudg.

INDHOLD
I INDLEDNING
II BESKRIVELSE
a)Genejre^t
b)Programmerne 1976-190Q
c)198l-progr ammet
III GENNEMFØRELSEN AFPROGRAMMET
a)Generelt
\>)Gennemferelseshastigheden
p)Udviklingen idepnkelte programmer ogprojekter
IV SÆRLIGE EMNER
a)Samfinansiering
b)Forundersøgelser øgfaglig bistand
V KONKLUSIONER

-1-
I.INDLEDNING
Ihenhold til forordningen omFællesskabets program for finansiel
ogfaglig bistand til ikke-associerede udviklingslande (l)skal
Kommissionen engang omåret underrette Europa-Parlamentet ogRå­
det omforvaltningen afdette program .Det foreliggende dokument
erden fjerde beretning (2)afdenne art ,ogdetomfatter gennem­
førelsen afalle programmer til fordel for ikjce-associerede udvik­
lingslande fra1976 ogfrem til dentolvmånedersperiode ,der slut­
tede 31.juli 1981 .
Dette bliver imidlertid den sidste beretning ,der følger dette men <
ster præcist .Deproceduremæssige ændringer som følge afvedtagel­
sen afovennævnte forordning ifebruar iårbevirker ,atfremti­
dige beretninger nødvendigvis måafvige lidt tids -ogindholds­
mæssigt .For det første vil deblive forelagt væsentligt tidligere
pååret ,end dethidtil har været tilfældet ,ogdekommer til at
omfatte den tolvmånedersperiode ,der slutter december året før
(istedet for somnujuli samme år).For det andet vil deudover
den normale oversigt over gennemførelsen afprojekterne desuden
indeholde engenerel gennemgang afdet foregående års program .
Denne træder istedet for den årlige gennemgang afprogrammet ,der
blev forelagt Rådet under den før1981 anvendte adhoc-procedure .
Det ermeningen ,atden første afdisse ændrede beretninger skal
forelægges iandet kvartal1982,omfattende året ,der slutter 31«
december1981,ogmed detaljerede bemærkninger til1981 -programmet
Der bliver således envis overlapning med den foreliggende beret­
ning .
II .BESKRIVELSE AFPROGRAMMET
II .a.Generelt
Programmet forikke-associerede udviklingslande fik i1976 efter
entidligere fællesskabsbeslutning udvidet sine udviklingsaktivi -
teter til etstørre geografisk område ,ogindsatsen til fordel
for defattigste udviklingslande blev forøget .
(1)Rådets forordning 4^2/81
(2)Detidligere beretninger blev forelagt i1978 ,1979 og1980
ogomfattede denperiode ,dersluttede .juli samme år.

Degrundlæggende politiske retningslinjer for programmet erfast­
lagt iforordning 4^2/81,ogdeuddybes idegenerelle retnings­
linjer ,somKommissionen opstiller forhvert afdeårlige program­
mer (l).Disse politiske retningslinjer kankort gengives således :
-bistanden skal gåtil defattigste udviklingslande ogtil defat­
tigste befolkningsgrupper idisse lande ;
-bistanden skal iførste række tage sigte påudviklingen iland­
distrikterne med særlig vægt lagt påforbedring affødevarefor -
syningerne ;
-endelafmidlerne skal anvendes tilregionalprojekter (ihvil­
ket tilfælde projekter uden for landbrugssektoren kan komme ibe^
tragtning )5
-enbegrænset del afmidlerne afsættes til ekstraordinære foran­
staltninger ,især genopbygningsprojekter efter katastrofer ;
-bistanden ydes som gavebistand ogkan anvendes til atdække så­
vel lokale omkostninger som udgifter iudenlandsk valuta ;
-projekterne kan finansieres direkte (autonomt )eller isamfi -
nansiering med medlemsstater eller internationale organisationer ;
-tildelingen afmidler skal bidrage til atbefæste Fællesskabets
tilstedeværelse j.destore regioner iden tredje verden .
Hvert årsprogram erblevet udarbejdet pågrundlag afprojektideer ,
som Kommissionen har indhentet fra destøtteberettigede lande ,fra
medlemsstaternes bistandsorganer ogfra internationale bistandsor --
ganisationer .Udvælgelsen ogforberedelsen afprojekterne ersket
ioverensstemmelse med deovenfor anførte ,grundlæggende politiske
målsætninger ,ogder erikke blot blevet taget hensyn til deenkel­
teprojekters tekniske ogøkonomiske gennemførlighed ,men også til
nødvendigheden afatudforrpe etafbalanceret samlet program iover­
ensstemmelse med deforskellige modtagerlandes relative behov .
Der erblevet lagt stor vægt påønsker framodtagerlandenes rege­
ringer ogpåforholdet mellem enkeltprojekter ogdepågældende
landes samlede udviklingsbehov ogprioriteringer .Således erder
gjort enøget indsats for atsikre enbedre sammenhæng mellem
deaktioner ,som Fællesskabet finansierer ideenkelte modtager -
lande gennem enrække år.For eksempel erbestemte regioner eller
sektorer lejlighedsvis blevet udvalgt til prioritetsområder for
fællesskabsfinansiering ivisse modtagerlande .
Når forundersøgelsen afetprojekt erafsluttet ,træffer Kommis­
sionen den endelige finansieringsaf gøreise efter athave hørt med­
lemsstaterne .Indtil 1980 foregik denne høring engang omåret ,
ved atdetårlige program isinhelhed blev forelagt Rådet .Fra
ogmed 1981-programmet harKommissionen imidlertid kunnet indhente
enudtalelse omdeenkelte projekter fra det finansieringsudvalg ,
der ernedsat ihenhold til den nye ordning .Dette udvalg ,der be­
står afrepræsentanter formedlemsstaterne oghar enrepræsentant
forKommissionen som formand ,afholder møde flere gange omåret ,
ogprojekter kan således behandles ,efterhånden som deforeligger ,
istedet for atmåtte vente ,indtil hele programmet erudarbejdet .
(l)Forordningen blev ganske vist først officielt vedtaget ifeb­
ruar 1981 ,men degrundlæggende politiske retningslinjer var
blevet nøje fulgt fra ogmed 1978-programmet .

-3-
II.b.Programmerne 1976-198o
Il.b.l .Finansielle midler
Desamlede midler ,der ertilrådighed under programmet for ikke-
associerede udviklingslande ,ervokset ret hurtigt siden program­
mets start i1976 (omend ikke såhurtigt ,somKommissionen selv
gerne havde set ibetragtning afdepåtrængende behov ,derskal
opfyldes ).
Programmets årlige budget steg fra 2o,o mio ECU i1976 til138,5
mio ECU i1980 (l).Stigningen skete ifølgende takt (mio ECU):
1976 1977 1978 1979 1980 Ialt
1976-80I98I
2o,0 45,0 7o,o Ιΐο,ο 138,5 383,5 15o ,0
Disse midler eropført iEØF salmindelige budget ,der skelner mel­
lemårlige forpligtelses -ogbetalingsbevillinger .Forpligtelses -
bevillingerne er "adskilt ",ogder skal ihenhold til Fællesska­
bets finansforordninger indgås forpligtelser for detilrådighed
stående bevillinger iløbet afentoårig periode (dvs .detpågæl­
dende budgetår ogdet følgende år).Hvis der ikke indgås forplig­
telser iløbet afdenne periode iform affinansieringsaf gørelser
for bestemte enkeltprojekter ,bortfalder midlerne .
Kommissionen anvender den praksis atindgå forpligtelser forhele
det nødvendige beløb til etbestemt projekt ved begyndelsen af
dette projekt .Naturligvis spredes debetalinger ,denne forplig­
telse giver anledning til ,såover hele gennemførelsesperioden
for detpågældende projekt .Ved den type projekter tiludvikling
aflanddistrikter ,der finansieres over dette program ,ergennem -
førelsesperioden ialmindelighed omkring femår,men denkan til
tider være helt nede påetåreller helt oppe påsyv år.
II .b.2.Deårlige programmer 1976-198o
Når detårlige budget (forpligtelsesbevillinger )kendes ,afsæt­
tes enmindre del afmidlerne til genopbygning efter katastro­
fer (indført 1977 )samt til afholdelse afadministrative udgifter
ogudgifter tilmindre forundersøgelser ogfaglig bistand (ind­
ført henholdsvis 1977 og1979 )«Deresterende midler fordeles mel­
lem detrevigtigste geografiske områder (Asien ,Latinamerika
ogAfrika )ioverensstemmelse med denvejledende fordeling ide
(l)Afpraktiske hensyn anvendes enheden ECU (europæisk valuta­
enhed )overalt idenne beretning .Den faktisk anvendte enhed
har imidlertid både ændret betegnelse ogindhold lidt ilø­
bet afprogrammets levetid fraRE (regningsenhed )i1976 og
1977 via ERE (europæisk regningsenhed )1978-198o tilECU
fra ogmed1981.

-k-
generelle retningslinjer ,som Rådet hvert arfastsætter pafor­
slag afKommissionen .Inden for disse grove geografiske tildelin­
ger udvælges oggodkendes deenkelte projekter efter debeskrev­
nekriterier ogprocedurer .
Den generelle tildeling afmidler under programmerne 1976-198o
fremgår affølgende skema (mio ECU):
1976 1977 1978 1979 1980 Ialt
Forpligtelsesbevillinger
-Årligt budget 2o,0 45,0 7o,o Ιΐο,ο 138,5 383,5
-Fremført - - - 6,9 11,0-
Ialt I 2o,0 45,0 7o,o 116,9 149,5 383,5
Særlige poster
-Katastrofereserve - 2,o 11,1 13,9 27,o
-Admin ,udgifter- o,2 0,6 1,° 1,7 3,5
-Mindre forundersøgel -
ser/faglig bistand _ _ ** 1,5 1,0 2,5
Ialt II - o,2 2,6 13,6 16,6 33,o
Geografiske tildelinger
-Asien 18,0 34,8 43,0 71,9 89,85 257,55
-Latinamerika 2,0 lo,o 14,0 19,5 24,35 69,85
-Afrika - - 3,5 0,9 i4,5 <>10,9o
Ialt III 2o,0 44,8 60,5 92,3 128,7 3^6,3
Programmidler ialt
(II+III ) 2o,0 45,0 63,1 lo5,9 1*15 ,3 379,3
Bevillinger ,der
fremføres - - 6,9 11,0 4,2 4,2
Den lejlighedsvise fremføring afmidler fra etprogram til det næs­
tebevirker ,atder opstår enmindre uoverensstemmelse mellem de
årlige programmidler ogstørrelsen afbudgetbevillingerne det på­
gældende år,hvilket giver anledning til ensærlig kommentar .For
eksempel var derpå1978-budgettet ialtopført 7o,o mio ECU i
forpligtelsesbevillinger til indgåelse afforpligtelser i1978 og
1979 «Heraf blev derindgået forpligtelser for 63,1 mio ECU ilø­
bet afdisse 2årforprojekter i1978-programmet ,mens 6,9mio
ECUblev fremført til1979-progr ammet ,ogderblev indgået forplig­
telser for dette beløb i1979 .

-5-
Ensadan fremføring afmidler fra etprogram til det næste ernød­
vendig ,når det afeneller anden grund ernødvendigt atannulle­
reetprojekt isidste øjeblik (dvs .kort førslutningen afden
to-årige forpligtelsesperiode ).Iensådan situation erdetnor­
malt umuligt straks atforeslå etnytprojekt til detpågældende
program ,ogmidlerne overføres istedet til eteksisterende pro­
jekt inæste årsprogram ,der alD.erede erfærdigbehandlet og
klart til ,atder kan indgås forpligtelser ,Ettilsvarende beløb
frigøres naturligvis ibudgettet for dette næste program ,men der
erethelt årtilbage til atindgå forpligtelser for disse mid­
ler hvilket giver tilstrækkelig tid til atfinde eterstatnings -
projekt .
Denne procedure har faktisk kun været anvendt imeget fåtilfæl­
de,når etprojekt erblevet annulleret pågrund afenændring
imodtagerens politik ,eller når det erblevet klart ,atetpro­
jekt ikke kan opfylde Kommissionens forundersøgelseskriterier .
Imidlertid erenvis fleksibilitet nødvendig for atklare så­
danne tilfælde ,ogden her beskrevne fremgangsmåde tjener det
vigtige formål atforhindre bortfald afmidler ,samtidig med at
den er ifuld overensstemmelse med Fællesskabets finansforord -
ninger .Det skal understreges ,atdenne fremgangsmåde kun medfø­
rer enoverførsel afmidler mellem programmer ogikke enover­
førsel mellem budgetter .Der skal stadigvæk indgås forpligtelser
for alle budgetmidler førudgangen afdenpågældende to-årspe -
riode .
II .b.3«Beskrivelse afprogrammerne 1976-198o
II.b.3«i .Generelt
Forskellige aspekter afdisse programmer behandles indgående i
defølgende afsnit .Det kan imidlertid være nyttigt atsætte pro­
grammet iperspektiv ved hjælp afnogle grundlæggende statis­
tiske oplysninger .
Under de5programmer ,der erblevet gennemført mellem 1976 og
1980,erder ialt indgået forpligtelser for 379»3 mio ECU til
bestemte projekter eller programmer afdetilrådighed stå­
ende budgetmidler )(l).Disse midler blev bevilget til ialt 15o
enkeltaktioner (2)i2kforskellige modtagerlande (samt 15mod-
tagerorganisationer ).
Gennemsnitsindkomsten per capita idelande ,der modtager bi­
stand under dette program ,er2koUS spændende fra 9oUS$
iBangladesh til 9I0US$iDen dominikanske Republik (kunkata­
strofehjælp ).Den samlede befolkning imodtagerlandene erafstør­
relsesordenen 125omio eller omkring60%afden samlede befolk­
ning iudviklingslandene (3)«Meget groft beregnet repræsenterer
midlerne iprogrammet for deikke-associerede lande etsamlet
bidrag per capita på0,3 ECU forperioden 1976-1980 .Dette er
således fortsat langt mindre end de8,3 ECUper capita ,derblev
stillet til rådighed forAVS-gruppen iform affinansiel ogfag­
lig bistand under EUF IVisamme tidsrum .
(1)Denresterende 1%erdet lille beløb ,der fremføres til
198l-programmet .
(2)Demindre aktioner ,der finansieres fraposten forfaglig bi­
stand ,erikke optalt særskilt her ;istedet erposten til
faglig bistand ogadministrative omkostninger hvert årmedreg­
net som enaktion .
(3)Deher anvendte befolknings -ogindkomstdata ertaget fraVer­
densbankens årsberetning for1980 ogrepræsenterer idefleste
tilfælde skøn for1978.

-6-
Afde15o enkeltaktioner fder erfinansieret over disse programmer ,
erialt 7o (repræsenterende kk%afdesamlede programmidler )ble­
vet samfinansieret med andre bistandsyder e.%5projekter (1196 af
midlerne )harværet afregional art ,mens 11projekter (796)erble­
vet finansieret med midler fra katastrofereserven . aktioner
(7%afmidlerne )har haft karakter afprojektforberedende Under­
søgelser eller faglig bistand .(Naturligvis kan enaktion samti­
dig indgå iflere afdisse kategorier )*
Den gennemsnitlige projektstørrelse for samtlige femprogrammer
betragtet under etligger påomkring 3»1 mioECU for investerings -
projekter ogo,7mio ECU for forundersøgelser ogfaglig bistand
(ikke medregnet mindre forundersøgelser finansieret fraposten til
faglig bistand )«Imidlertid ergrove gennemsnit afdenne artna­
turligvis temmelig misvisende ,dadetilslører ,atder ertale om
meget store variationer .Til forundersøgelser erder tale ombe­
løbfralooooo til8oo oooECU (l),mens investeringsprojekter lig­
germellem o,7mio ECU (til etvandf orsyningspro jekt iMaldiverne )
ogl8,o mio ECU (til etprojekt vedrørende lån tiludvikling af
landdistrikter iIndien ).
(ii)Geografisk fordeling ogvigtigste modtagerlande
Som detfremgår afforanstående skema er?k%afprogrammidlerne
blevet tildelt Asien iperioden I976-I980 *Latinamerika modtog
2o96 ,ogdeikke-associerede lande iAfrika 696.Denne generelle
fordeling erioverensstemmelse med den vejledende opdeling ,der
hvert årforeslås ideårlige retningslinjer .
Ertfuldstændig fortegnelse oVer deforskellige modtagerlande og
-organisationer ,derViser det samlede beløb ,som ertildelt hvert
enkelt land eller organisation mellem 1976 ogI980 ,ervedlagt som
bilag 1.Det kan her bemærkes ,athovedparten afprogrammidlerne
erblevet tildelt enforholdsvis lille gruppe større modtagerlan -
de,hvilket erhelt naturligt .Defem største modtagerlande (In­
dien ,Bangladesh ,Indonesien ,SriLanka OgPakistan )tegnede sig
tilsammen for afdesamlede programmidler ,mens detistørste
modtagerlande (ovennævnte lande plus Thailand ,Zimbabwe ,Honduras ,
Haiti ogBolivia )tegnede sig for 73% desamlede midler .
Det Største enkelte modtagerland var Indien ,der ialt (både hor«
male projekter oggenopbygning efter katastrofer )modtog 9713tøid
ECU eller 2596afprogrammets samlede midler .Andre større modtager -
lande varBangladesh (996)*Indonesien (796)tSriLanka (6$),Paki­
stan (6H)£g^hailand (5%).
Atmidlerne erkoncentreret idisse store modtagerlande afspejler
naturligvis blot deres størrelse ogrelative behov ogbetyder ik»
ke,atmindre ,støtteberettigede lande erblevet tilsidesat .I
alt 11lande modtog hver mellem 596og196afprogrammets samlede
midler ,mens 7andre lande hver modtog mellem 196ogdji96 afde
samlede midler . 1
(1)Beløbene til deforundersøgelser ,derblev finansieret frapos­
ten faglig bistand ,Var endnu mindre ,ofté afenstørrelses­
orden på3oooo-5o 000 ECU .
<

-7-
Når vigar over til atbetragte programmets grundlæggende målsæt­
ning ,dergårudpåatbistå defattigste udviklingslande ,bemær­
kervi,atitidsrummet fra1976 til1980 blev ialt78%afpro-
grammidlerne tildelt lande med BNI per capita under 5oo US$.
Lande iVerdensbankens "lavindkomstgruppe "(BNIper capita under
360US$)modtog 63%afdesamlede midler ,mens lande påFN'slis­
teover demindst udviklede lande (LLDC )tegnede ,sig for16% af
desamlede midler (l). ,
Ved envurdering afdisse tal bør man for det første være opmærk­
sompå,atregionale projekter (dertegner sig foryderligere 11%
afdesamlede programmidler )ikke ermedregnet .Envæsentlig del
heraf ,blandt andet det faglige bistandsprogram ,der finansieres
gennem Den asiatiske Udviklingsbank ,ogstøtten til landbrugsforsk­
ning via CGIAR-institutterne ,var også isærdelsehed orienteret
mod defattigste udviklingslandes problemer .
Det bør endvidere bemærkes ,atden omstændighed ,atdet tilsyne­
ladende kun erenbeskeden andel afdesamlede midler ,der går til
LLDC-gruppen ,blot skyldes ,atdenne gruppe isin helhed ikke er
ret stor .Med undtagelse afBangladesh eralle destøtteberetti -
gede LLDC-lande små lande med enret lav absorptionsevne .Bang­
ladesh tegnede sig alene for 55% afdesamlede midler til denne
gruppe ikke-associerede lande med Haiti ,Nepal ogLaos som dean­
dre større modtagerlande .
Endelig bør det bemærkes ,atselv ombistandsprogrammet for ikke-
associerede lande især errettet mod defattigste udviklingslande ,
erdette ikke dets eneste målsætning .Ibistandsf orordningen næv­
nes det også ,atdet bør sikres ,atFællesskabet gør sig gældende
iverdens store udviklingsområder ,idet der tages sigte påenri­
melig geografisk ligevægt mellem disse områder .Desuden nævnes det
iforordningen ogdeskiftende årlige retningslinjer ,atman skal
sørge for atfremme regionalt samarbejde .
Som programmet eropbygget for øjeblikket erdet klareste udtryk
for disse underordnede målsætninger naturligvis den omstændighed ,
at2o%afprogrammets samlede midler går til detlatinamerikanske
område ,samtidig med atder ydes betydelige beløb tilASEAN -og
ANDIN-landene (disse togrupper tegnede sig ialt forhenholdsvis
1*1,8% og6,5% afdesamlede programmidler til såvel nationale som
regionale projekter ).
•/.
(l)Følgende LLDC-lande kan modtage bistand over programmet for
ikke-associerede lande :Afghanistan ,Bangladesh ,Bhutan ,
Haiti ,Laos ,Maldiverne ,Nepal ,Nord -ogSydyemen .Verdensban­
kens lavindkomstgruppe omfatter foruden disse lande (medund­
tagelse afdetoYemen'er )også Angola ,Burma ,Indien ,Indo­
nesien ,Kampuchea ,Mo9ambique ,Pakistan ,Sri Lanka ogViet­
nam .Gruppen aflande med BNIper capita under 500US$om­
fatter samtlige lande ilavindkomstgruppen samt Honduras ,
Thailand ,Sydyemen ogZimbabwe .

-8*
Landene idisse omrader hører ikke generelt til verdens fattigste .
ILatinamerika hører kun Haiti hjemme iLLDC -eller endog lavind -.
komstgruppen ,mens Honduras erdet eneste andet støtteberettigede
land med BNI per capita under 5ooUS$.Blandt ASEAN-landene er
det kun Indonesien ,der hører hjemme ilavindkomstgruppen ,mens
Thailand ogFilippinerne henholdsvis befinder sig lige linder og
lige over 5oo US{-taarsklen .
Selv omdisse omrader ikke hører til defattigste ,erdeafvæsent­
lig økonomisk ogpolitisk betydning for Fællesskabet ,ogetønske
omatskabe balance iprogrammet for deikke-associerede lande må
nødvendigvis føre til ,atenvæsentlig ,mindre andel afmidlerne
afsættes til disse områder .Naturligvis bør det også bemærkes ,
atderlægges særlig vægt påatsikre ,atdeprojekter ,derfinan­
sieres idisse forholdsvis mere udviklede lande ,orienteres efter
behovene ideres fattigste befolkningsgrupper ,
(iii)Fordeling påprojekttyper
Projekterne iprogrammet for deikke-associerede lande kan være af
forskellig arts nationale eller regionale ,autonome eller samfinan -
sierede ,genopbygning efter katastrofer ,forundersøgelser ogfag­
lig bistand .Skemaet pånæste side viser den generelle fordeling
afmidlerne pådevigtigste kategorier itidsrummet 1976-198o ,
Regionale aktioner tegnede sig foromkring 11% afprogrammets sam­
lede midler itidsrummet 1976-198o .Denne kategori omfatter ikke
blot projekter vedrørende egentligt regionalt samarbejde til for­
del for grupper somASEAN -eller ANDIN-landene ,men også forskel­
lige aktioner afenmere generel regional interesse såsom CGIAR -.
forskningsinstitutterne .
Den del afmidlerne ,der tildeles regionale projekter ,erfaldet
betydeligt siden 1978 ,men vil sandsynligvis stige igen detnæste
par år,når tidligere projektforberedende arbejde pådette område
(især til fordel forASEAN )begynder atbære frugt .Ialmindelig­
hed erdet imidlertid vanskeligere atfinde frem til regionale
projekter afværdi end ved nationale projekter ,især eftersom man «*
geudviklingslande forståeligt nok ermere optaget afdepåtræn «
gende behov ,som dekan seinden for deres nationale økonomi ,end
ved demulige fordele demuligvis vil kunne opnå ved regionalt
samarbejde .
Projekter efter katastrofer omfattende langfristet genopbygning
ogforebyggelsesaktiviteter ,der ialmindelighed ikke dækkes afsæd­
vanlig nødhjælp ,har tegnet sig for 9%afdesamlede midler til
programmet siden 1978 (dadisse projekter første gang blev med­
taget ).Dette tal erioverensstemmelse med deandele ,der erstil­
let forslag omiKommissionens årlige retningslinjer .Det erimid­
lertid klart ,atden andel afmidlerne ,der går til sådanne pro­
jekter etenkelt år,kan variere betragteligt afhængigt afbeho­
vene detpågældende årogafmuligheden for atudforme aktioner
afværdi med henblik pådisse behov .

-9-
1976 1977 1978
*1979 1980 Ialt
Antal projekter 8 23 35 39**5 }5°
Programmidler
ialt (mio ECU ) 2o,0 ^5,o 63,1 lo5,9 1^5,3 379,3
Regionale projekter
antal 2 7 16 11 9 ^5
andel afmidlerne (96)17,5 21,3 17,o 7,7 6,3 lo,9
Katastrofeprojekter
antal - - 1 5 5 11
andel afmidlerne (%) - - 3,2 lo,5 9,6 7,1
Samfinansierede
projekter
antal kÍk 15 16 21 7o
andel afmidlerne (%)^5,o 53,8 52,1 38,3 ^0,3 ^3,6
Forundersøgelser og
faglig bistand afge-
nerel art
antal 1kÍk 9 8 36
andel afmidlerne (%) 7,5 5,1 8,7 6,3 7,o 6,9
NB :Idette skema skelnes der kun mellem visse bestemte projekt -
kategorier .Kategorien "forundersøgelser ogfaglig bistand af
generel art"medtager desærlige poster til faglig bistand og
administrative udgifter ,men omfatter ikke faglig bistand y­
detmed direkte henblik pågennemførelsen afbestemte projek­
ter .

-lo-
Deto sidste projekttyper iovenstående skema ,samfinansierede
projekter ogforundersøgelser ,behandles mere detaljeret senere i
denne beretning .Kort sagt tegnede samfinansierede projekter sig
for kk% afdesamlede midler til programmet ihele perioden .Det­
tetalhar varieret noget fra årtil år,alt efter hvilke projek­
ter derstod tilrådighed ,men betragtet generelt står detklart ,
atenvæsentlig del afhele programmet ergået tilprojekter ,der
samfinansieres med andre bistandsydere .
Endelig tegnede forundersøgelser ogfaglig bistand afgenerel art
sig for 796afdesamlede midler tilprogrammet .Dette tal erfor­
holdsvis lille isig selv ,men disse aktioner erfaktisk afaf­
gørende betydning for det samlede program ibetragtning af,at
degør det lettere atundgå deflaskehalse ,der opstår imange
udviklingslande iforbindelse med forberedelsen oggennemførelsen
afeffektive projekter .
(iv)Fordeling påsektorer
Nedenstående skema viser den generelle fordeling pådevigtigste
økonomiske sektorer afdemidler ,der hidtil erydet til deik-
ke-associerede lande .(Vihar ændret inddelingen iforhold til tid­
ligere beretninger for atopnå enbedre overensstemmelse med de
hovedkategorier ,OECD anvender ).Enmere detaljeret inddeling ,der
viser devigtigste under sektorer ,findes ibilag 2.
I976 1977 I978 1979 1980Ialt
1976 -80
Programmidler
ialt (mio ECU ) 2o,0 45,0 63,1 1ο5,9 145,3 379,3
heraf % % % % % %
Landbrugsproduktion . 9o,o 82,4 79,o 65,3 72,9 73,8
Tjenesteydelser vedr .
landbrug lo,0 17,1 12,4 24,0 9,6 15,o
Fællesinstallat ioner - - 3,5 3,o ^,7 3,2
Social udvikling- - 3,8 5,3 lo,9 6,3
Industri - - o,3- - ο,Ι
Administrative ud-
gifter ogfaglig bi-
stand - o,4 1,0 2,4 1·9 1,6
loo ,0 loo ,0 loo ,o loo ,0 Ιοο,ο Ιοο,ο
NB :Større forundersøgelser erblevet henført til denpågældende
sektor .
I

-11-
Ioverensstemmelse med den politiske målsætning ,der erfastlagt i
forordningen ,har programmets hovedvægt udpræget ligget pålandbrugs -
sektoren ogisærdeleshed påfødevareproduktion .Idefemprogrammer ,
der betragtes her ,tegnede landbrugsproduktion ogandre landbrugs -
projekter sigtilsammen for88,8% afdesamlede midler .Fællesin -
stallationer ogsocial udvikling (der også hovedsagelig omfatter
aktiviteter ilanddistrikterne )tegnede sig foryderligere 9»5%
afdesamlede midler .Omvendt tegnede industrisektoren (der kun
optræder iforbindelse med regionale projekter )sigkun foro,l%
afdesamlede midler .Deresterende 1,6% afmidlerne gik til de
særlige poster til administrative udgifter samt mindre faglige
bistandsprojekter ogforundersøgelser .
Inden for landbrugssektoren tegnede produktionsorienterede akti­
viteter sig for73,8% afdesamlede midler ,mens tjenesteydelser
oglign .(låneordninger ,forskning ,konsulenttjeneste oguddan­
nelse osv .)tegnede sig for15*o% .Devigtigste undersektorer
var landbrugsproduktion generelt (18,1% afdesamlede midler ),
kunstig vanding (16,2% ),ogintegreret udvikling aflanddistrikter
(11,5% )samt oplagring afafgrøder ogproduktionsmidler (lo,l% ).
Husdyrhold ,fiskeri ogskovbrug tegnede sig for8,o% ogforarbejd­
ning ogafsætning for 5»^% «Blandt tjenesteydelserne var deto
vigtigste undersektorer landbrugslåneordninger (6,^% )samt land­
brugs -oglevnedsmiddelforskning (6,o% ).
Andre vigtige undersektorer varnødh jælpsf aciliteter (såsom be­
skyttelsesrum mod orkaner ogoversvømmelser finansieret fra ka-
tastrofereserven ),dermodtog ^,2%afdesamlede midler ,vandfor­
syning ogkloakering (2,5% )samt sundhedsvæsen ,uddannelse ogbo­
ligbyggeri (2,1% ).
Det indbyrdes forhold mellem disse forskellige sektorer ogunder -
sektorer varierer naturligt nok endel fra årtil åralt efter
hvilke projekter ,der står tilrådighed .Men med undtagelse af
de2første årsprogrammer (datotalbeløbene var for små til at
frembyde noget klart mønster )har derkunværet ret småændringer
iden generelle fordeling .Devigtigste aktivitetssektorer erstort
set forblevet desamme ,oghovedvægten påfødevareproduktion i
defattigste udviklingslande erforblevet den vigtigste del af
programmet . ii

-12 -
II .e.198l-programmet (foreløbige bemærkninger )
1981-programmet for ikke-assoeierede udviklingslande erunder ud­
arbejdelse ,ogdet erpådette tidspunkt fortidligt atgåide­
taljer vedrørende programmets karakter ogdækningsområde .Visse
generelle oplysninger kan dog allerede nugives ,ogdet endelige
program vil blive forelagt isinhelhed idennæste gennemførel -
sesberetning » . v .
Desamlede midler ,forhvilke derkan indgås forpligtelser under ,
1981-programmet ,andrager 15^,2 mio ECU ,omfattende !5o,o mio ECU
vedtaget somnye bevillinger over 1981-budgettet samt 4,2mio ECU
fremført fra1980-programmet .
Retningslinjerne for1981-programmet fclev udarbejdet afKommission
nen iseptember 1980 oggodkendt afRådet (udviklingsspørgsmål )
inovember 1980 .Idisse retningslinjer gentages den grundlæggende
politiske målsætning fra deforegående år,mens dengeografiske
fordeling afmidlerne ersattil73$tilAsien ,2o%tilLatin -
amerika og tilAfrika (ligesom i1980-programmet ).Reserven
til genopbygning efter katastrofer blev fastsat tilmellem 5%
oglofti ,mens posterne tiladministrative udgifter samt mindre
forundersøgelser ogfaglig bistand blev fastsat til etvejledende
niveau påhenholdsvis S.%og1%.
Efter vedtagelsen afforordningen ombistand til ikke-associerede
udviklingslande ifebruar 1981 behandles deenkelte projekter nu
idet finansieringsudvalg ,der ernedsat ihenhold til forordnin «
gen ,før deforelægges Kommissionen til afgørelse .Dette udvalg
harallerede afholdt møder togange (ijuni ogjuli ),og2pro-
jektserier ersiden blevet godkendt afKommissionen ,
Der erpådenne måde ialtindgået forpligtelser for 2o,55 mio ECU
(1396afdesamlede midler tilprogrammet ),fordelt påfølgende
5projekter :
-ASEAN sProgram vedrørende videnskabeligt ogteknologisk
samarbe jde
(2,8mioECU )
-Nicaragua ;ENABAS uddannelsesbistand
(0,85 mioECU )
-Pakistan îDrikkevandsprogram ,NWFP
(2,7mio ECU )
mPakistan sKarachi fiskerihavn
(12,o mio ECU )
-Thailand ?Froavlscenter ,sydregionen
(2,3mio ECU )
Behandlingen afandre projektserier erfor øjeblikket langt frem­
skreden ,ogdetkan forudses ,atdervil blive indgået forplig­
telser forhovedparten afprogrammidlerne (mindst 75%)førårets
udgang .Det kan imidlertid ikke undgås ,atetmindre antal pro­
jekter ,derkræver etmere indgående studium ,først bliver fær­
digbehandlet ibegyndelsen af1982 .Som tidligere bemærket vil
enfuldstændig fortegnelse over deprojekter ,der finansieres un­
der1981-programmet ,blive forelagt sammen med denfemte gennem­
førelsesberetning .

-13-
III .GENNEMFØRELSEN AFPROGRAMMET
Ill.a .Generelt
Ved envurdering afgennemførelsen afprogrammet for ikke-asso -
cierede lande bør der tages hensyn til enrække omstændigheder
afgenerel art .Deerblevet draget frem itidligere beretninger ,
men deerafsåstor betydning (ligesom 4estadig giver anled­
ning tilmisforståelser ),atdet errimeligt atgentage demher .
For det første skal det understreges ,atmange udviklingslandes
absorptionsevne erstærkt begrænset .Mangel påuddannet perso­
nale (især pålavere ogmellemliggende niveauer ),upraktiske ad­
ministrative strukturer samt flaskehalse ogmangler inden for
vigtige økonomiske sektorer bevirker ,atforberedelsen oggennem­
førelsen afudviklingsaktioner ibetydelig grad vanskeliggøres ,
oggør det således meget svært fornogle lande atudnytte de
bistandsmidler effektivt ,der ydes til dem .Dette problem erna­
turligvis særlig alvorligt for defattigste udviklingslande .
Under disse forhold måetbistandsorgan være indstillet påat
anvende betydelig tid oganstrengelser påatrådgive ogbistå
myndighederne imodtagerlandet med atudarbejde levedygtige
udviklingsprojekter .Kun ved atforberede enlang række projek­
ter ,derkan tages opmed henblik påfinansiering ,efterhånden
som deenkelte projekter bliver klar til gennemførelse ,kan det
sikres ,atudviklingsbistanden strømnier regelsæssigt ogeffek­
tivt .
Endvidere måbistandsyderne være indstillet påatydevæsentlig
støtte til modtagerlandets myndigheder med detekniske aspekter
afprojekternes gennemførelse ogmere generelt med atføre til­
syn med ogstyre hele gennemførelsesprocessen meget omhyggeligt .
(Det skal dog bemærkes ,atdet endelige ansvar for gennemførel­
sennødvendigvis måligge hosmodtageren ).
Omfanget afden nødvendige støtte ogtilsyn varierer ,som natur­
ligt er,betydeligt fra projekt til projekt ogfra land til land .
Men imange afdefattigste lande måman være meget opmærksom
pådisse faktorer ,hvis man vil være nogenlunde sikker på,at
etprojekt gennemføres effektivt ,atadministrative ogandre
forsinkelser holdes påetminimum ,ogatdeændringer ,dermåt­
tevise sig nødvendige som følge afuforudsete omstændigheder ,
foretages hurtigt ogeffektivt .
Siden programmet fordeikke-associerede lande startede i1976 ,
har Kommissionen gjort enbetydelig ogstadig større indsats for
atklare disse problemer .For det første erenvæsentlig del
afdesamlede midler blevet afsat til forundersøgelser ogfaglig
bistand iforbindelse med forberedelse afprojekter .Disse vig­
tige aktiviteter erbåde foregået gennem mindre forundersøgel­
ser ogfaglig bistand med henblik påatudforme ogafprøve pro-
jektideer ienindledende fase oggennem destørre ogmere de­
taljerede undersøgelser ,der ernødvendige ved feasibility-ar -
bejdet ogdetailprojekteringen .

-14-
For det andet har der også været lagt stor vægt patilsyn med og
styring afprojekterne .Udover det arbejde ,Kommissionens per­
sonale iBruxelles udfører ,har der istigende grad været anvendt
regelmæssige kortvarige inspektions -ogrådgivningsbesøg afeks­
perter udefra .Endvidere erder blevet placeret udviklingskonsu -
lenter ved toafKommissionens regionale delegationer (Bangkok
ogCaracas );disse embedsmænd eransvarlige fortilsynet med gen­
nemførelsen afprojekter idetpågældende område .
Kommissionen erkender imidlertid ,atdette arbejde bør styrkes
yderligere ,især iform afstøtte til demyndigheder imodtager -
landet ,der eransvarlige for projekternes gennemførelse samt for
tilsynet med dem ogstyringen afdem .Ihvert fald for visse mod-
tagerlandes vedkommende står detklart ,atenrepræsentant for
bistandsyderen skal være permanent påstedet ,hvis bistandspro -
grammerne skal gennemføres uden væsentlige problemer ogforsin­
kelser (1).
Etandet punkt ,der igen bør fremhæves ,erden grundlæggende kends­
gerning ,atgennemførelsen afprojekter vedrørende udvikling af
landdistrikter idefattigste udviklingslande nødvendigvis eren
langvarig proces .Som bemærket itidligere beretninger kan et
typisk mellemstort landbrugsudviklingspro jekt kræve optil to
års forberedelse (fra den oprindelige projektide via feasibili -
ty-undersøgelser ,forundersøgelser ogdetailprojektering indtil
det erklart til atmodtage støtte )fulgt afengennemførelses -
fase påfemåreller mere (denne fase omfatter ofte enindledende
periode påmåske etårtil forberedelse afudbud ogtildeling af
kontrakter ,ihvilket tidsrum der ikke sker store synlige frem­
skridt ).
Entidsplan afdenne størrelsesorden erhelt normal for programmer
vedrørende udvikling aflanddistrikter ,ogdet erenforkert op­
fattelse ,atetsådant program erineffektivt eller langsomt ,
blot fordi gennemførelsen afenkelte projekter varer over etår.
Beklageligvis forekommer ensådan misforståelse af,hvorledes sam­
arbejdet vedrørende udvikling aflanddistrikter fungerer ,stadig
fra tid til anden .
Endelig kan det være nyttigt atoverveje ,hvilke kriterier der
skal lægges til grund for vurderingen afetbistandsprograms
effektivitet .Effektivitet måher nødvendigvis betragtes under
flere aspekter ;især erdet afbetydning ,ombistandsmidlerne
anvendes hurtigt (særlig vigtigt iperioder medhurtig inflation ),
omdeanvendes pårette vis (dvs .ioverensstemmelse med detek­
niske ogadministrative bestemmelser forprojektet ),samt omde
anvendes godt (medhensyn til atopnå deøkonomiske ogsociale
fordele ,der blev knyttet til projektet ved dets oprindelige
udformning ).
Det sidste afdisse spørgsmål ersåafgjort detvigtigste ;hur­
tige udbetalinger ogkorrekt gennemførelse tæller kun lidt ,hvis
projektet var dårligt udformet ,eller hvis det afenanden grund
ikke gavner denbefolkning ,detvar beregnet på.Imidlertid kan
der først gives etegentligt svar pådette spørgsmål nogen tid
(l)Dette erblevet draget klart frem iflere beretninger iden
seneste tid ,først ogfremmest 1980-beretningen fra Deeuro­
pæiske Fællesskabers Revisionsret .

-15 -
efter ,atetprojekt erafsluttet ,nar dets samlede virkning
kan ses ogdets effektivitet kan vurderes fuldt ud.
Daprogrammet for deikke-associerede lande først blev påbegyndt
i1976 ,erdet stadig for tidligt atforetage ensignifikant
vurdering afafsluttede projekter .Ensådan vurdering vil med
sikkerhed blive påbegyndt ,såsnart det erpraktisk muligt ,vod
hjælp afdeafKommissionens tjenestegrene ,der eroprettet til
dette formål .Iøjeblikket erdetimidlertid ikke muligt ,og
den foreliggende beretning måderfor koncentrere sig omdeto
første afdeovennævnte aspekter .
III*b «Gennemforelseshastigheden
III .b.1•Forpligtelser
Deenkelte projekter kan først iværksættes ,nar Kommissionen
har truffet enofficiel afgørelse omatindgå forpligtelser ,
ogder erundertegnet enfinansieringsaf tale med modtageren .
Som tidligere nævnt tillader Fællesskabets finansforordninger
atforpligtelser ihenhold til etgivet årsbudget indgås enten
ibudgetåret eller det følgende år;dette giver den fleksibi­
litet ,der ernødvendig til enordentlig forberedelse ogfor­
undersøgelser iforbindelse med projekterne (l).Under defør­
ste femprogrammer for ikke-associerede lande (samt begyndelsen
af1981 -programmet )blev der indgået forpligtelser ifølgende
takt :
Forpligtelser vedrørende ikke-associerede lande
I976-I98I
År Budget -
bevillinger
(mio ECU )Forpligtelser
(samtlige
programmer
(mio ECU )Indgåede forpligtelser ,ku-
muleret i%afdetpågælden -
debudget
Budgetåret
juli dec.Følgende år
juli dec.
1976 2o,0 2o,0 loo
1977 45,o 45,o - loo
1978 7o,o 63,1 9o 9o loo
1979 Ιΐο,ο * 86,9 1 73 8l loo
1980 138,5 133,9 8 75 93
1981 15o,o ^5,95 Ik
NB :Deher anførte procentsatser kan afvige enlille smule fra
procentsatserne itidligere beretninger ,eftersom det her er
tidspunktet forKommissionens afgørelse (ogikke opføringen
påregnskabet ),derbetragtes somtidspunktet for den ende­
lige indgåelse afforpligtelsen ,dadette eretmere præcist
udtryk for ,hvordan forpligtelsesprocessen forløber .
(l)Under 1976 -og1977-programmerne blev forpligtelsesbevillin -
gerne ikke delt ,ogder skulle indgås forpligtelser formid­
lerne inden for detpågældende budgetår .Dette var imidler­
tidikke særlig praktisk ,ogsystemet blev ændret fra1978
med indførelsen afdelte bevillinger .

-lfa-
Som det fremgår afforanstående skema erder ialt blevet ind­
gået forpligtelser for39^,85 mioECU individuelle udvik­
lingsprojekter itidsrummet indtil 31«juli 1981 ,hvilket ud­
gør omkring 7k% afdesamlede budgetbevillinger ,der ergivet
siden 1976 ,Forskellen mellem bevillinger ogforpligtelser vil
stort setblive udjævnet iløbet afandet halvår 1981 ,efter­
hånden som derbliver indgået forpligtelser for størstedelen
afbevillingerne i1981 -budgettet ,.
Det kan her bemærkes ,atpåintet tidspunkt erbevillinger gået
tabt pågrund afbortfald ,Per eraltid blevet indgået forplig­
telser for detilrådighed stående budgetbevillinger inden for
dettilladte tidsrum (etåri1976 og1977 »toårfraogmed
1978 ),For1980-prQgrammets vedkommende erder endnu ikke ind­
gået forpligtelser for etmindre beløb til toprojekter ,der
stadig erved atblive færdigbehandlet ,men der vil givetvis
blive indgået forpligtelser for disse midler førudgangen af
1981 ,
Det kan desuden bemærkes ,atsiden 1979 erder blevet indgået
forpligtelser for enstadig stigende del afmidlerne iden før -*
stehalvdel afbudgetåret (l?6i1979 «1^% 11981 ),Denne tendens
vil givetvis fortsætte ,eftersom den nye udvalgsprocedure gør
det muligt atfordele projektbehandlingen mere jævnt iløbet
afåret ,Det kommer imidlertid nødvendigvis til attage nogen
tid ,før disse muligheder kanudnyttes fuldt ud,eftersom dette
kræver engradvis fremskyndelse ogudvidelse afprojektforbere -
delsen ,
III .b.2,Udbetalinger
Somtidligere nævnt erudbetalingstakten påingen måde det ene­
stemål forbistandens effektivitet ,men denhar denfordel at
være let atmåle .Naturligvis erden isig selv afvæsentlig
betydning ,eftersom det erindlysende ,atalt andet lige vil
hurtigere udbetalinger fremskynde virkningen afbistandsmidlerne
ogsikre ,atderes realværdi ikke udhules afinflation ,
Følgende skema viser desamlede udbetalinger til dato under
programmerne 1976-198o ,(Dadeførste afgørelser vedrørende
projekter under 1981 -programmet blev truffet ijuli iår,erdet
klart ,atder endnu ikke ersket udbetalinger under dette pro­
gram ),

-17-
Samlede udbetalte midler pr . .juli I90I (mio ECU )
Program Forpligtede Udbetalte midler Udbetalte
*1Ìmiaier χ
1976 1977 I978 1979 1980 19811Ialt2%
1976 2o,o- 6,1 3,3 4.3 1.3 1.3 16,2 8l,i
1977 45,0- - 5,o 6,9 11,8 2,7 26,3 58,5
1978 63,1- - - 9»o 7,8 6,9 23,7 37,5
1979 lo5,9- - - 0,2 18,9 29,8 39,9 37,7
1980 145,3- - -
.- 1,2 lo,8 12,1 8,3
Ialt2 379,3- 6,1 8,3 20,44l,o 42,5 118,2 31,2
(1)Kun deførste syvmåneder .
(2)Tallene for deenkelte årerafrundede ,hvorfor ensammenlægning
ikke nødvendigvis vil give deanførte samlede beløb .
Vedudgangen afjuli 1981 androg udbetalingerne under program­
merne for deikke-associerede lande 1976-198o ialt 118,2 mio ECU
eller lidt over 30%afdesamlede midler ,forhvilket der erind­
gået forpligtelser under disse programmer .Andelen afudbetalte
midler varierede fra 8l9é for1976-programmet ,derallerede har
været igang ca.41/2år,til 8%for1980-programmet .
Som det kan forventes ,erudbetalingernes omfang steget jævnt de
seneste år,hvilket erudtryk for ,atprogrammerne istadig sti­
gende grad kommer frem til forfald ,ogatetvoksende antal pro­
jekter bliver klar tiliværksættelse .Fra 1976 til 1979 blev der
ialtudbetalt 34,8 mio ECU ,mens deralene i1980 blev anvendt
4l,o mio ECUogyderligere 42,5 mioECU iførste halvdel af1981 .
Udbetalingstakt enfremgår mere klart afdet næste skema ,der an­
giver den kumulative andel afmidlerne under hvert program ,som
erudbetalt isuccessive 12-måneders perioder (begyndende 6må­
neder efter udgangen afdetpågældende budgetår ).
Kumulerede udbetalings satser pr.31ijuli 1981
Program Forpligtede
midlerUdbetalte midler i%
(antal måneder efter
pågældende budgetår )udgangen afdet
6 ■_ 18 3o 42 54
I976 2o,0 31,5 64,9 71,9 81,1
1977 45,o 2,4 23,5 49,5 58,5
1978 63,1 3,9 25,o 37,5
1979 lo5,9 4.5 37,7
1980 145,3 8,3

-18 -
Det billede ,der fremgår afdette skema ,ernaturligvis forenk­
let ,eftersom der ikke ertaget hensyn til ,atforpligtelserne
til forskellige projekter kan indgås påforskellige tidspunkter
iløbet afbudgetåret eller (siden 1978 )detfølgende år .Det
bør ligeledes erindres ,atenstor udbetaling til etstørre
projekt kan influere betydeligt pådenher angivne sats for
etgivet tidsrum . '
Når der tages passende hensyn til disse faktorer ,giver tallene
imidlertid etklart billede afdet typiske udbetalingsmønster
under ethvert program afdenne art .Iløbet afdet første års
tid erudbetalingerne nødvendigvis meget små ,dader går en
vis tid med atudarbejde etprojekt ,ansætte eksperter ,udsen­
deudbud oguddele kontrakter .Iløbet afdenæste to-tre år
vil udbetalingerne være tilbøjelige til atstige ganske hurtigt
efterhånden som stadig flere projekter bliver klar til iværk­
sættelse .Efter k-5 årvil udbetalingstakten imidlertid være
tilbøjelig til atfalde igen ,eftersom projekter med hurtig an­
vendelse afmidlerne allerede erafsluttet ogderesterende
projekter nærmer sig afslutningen afderes gennemførelse .
Ioverensstemmelse med dette mønster udviste 1976-programmet
ingen udbetalinger iløbet afdeførste 6måneder ,men 32%
efter 18måneder og65% efter Jomåneder .Derefter faldt tem­
poet lidt ognåede 72% efter k2måneder og8l% efter 5^måneder
1977-programmet udviste enlidt langsommere generel udbetalings
takt ,idet detnåede 59% efter k2måneder (sammenlignet med de
72%for1976-programmet isamme tidsrum ).Imidlertid erdette
stadig ibred overensstemmelse med den generelle udbetalings -
takt ,der kan forventes for projekter med ennormal gennemsnits
levetid påomkring fem år.1978 -programmet erigen lidt langsom
mere med38% efter "}omåneder .
Under 1979-programmet kan der imidlertid ses entydelig frem­
skyndelse afudbetalingerne ,idet38% afprogrammets midler
blev anvendt iløbet afkunl8måneder .Under1980 -programmet
fortsætter denne stigningstendens ,idet 8%var blevet udbetalt
efter kun 6måneder .Denne fremskyndelse bør ikke overvurderes ,
daden inogen grad blot skyldes enhurtig udbetaling til et
bestemt projekt (det indiske gødningsstofprogram ,hvortil der
første gang blev ydet midler i1979 )«Imidlertid erdet tyde­
ligt ,atden tidligere omtalte fremskyndelse afforpligtelses -
takten sammen med enforøget vægt påplanlægning afudbetalin­
gerne ved udvælgelsen ogforberedelsen afprojekterne begynder
atbære frugt .
Dette bestyrkes yderligere aftallene for deførste 6måneder
afprogrammernes gennemførelse .Den andel afdesamlede midler
til programmet ,der blev anvendt idette tidsrum ,steg fra
2tk%under1977 -programmet til4,5% for1979 og8,3% for1980.
Det kan endvidere nævnes ,atdet sidstnævnte tal ville have
været endnu højere (11%),hvis der ikke iden seneste tidhav­
deværet det problem med betalingsbevillingerne ,der omtales
inæste afsnit afdenne beretning .

-19 -
Deenkelte programmer ogprojekter behandles mere indgående
senere iberetningen .Det bør imidlertid betones ,atdean­
førte samlede udbetalingssatser generelt eryderst hæderlige
ibetragtning afprogrammets grundlæggende orientering ,dets
vægt påfinansieringsmæssigt langvarige projekter vedrørende
udvikling aflanddistrikter samt denomstændighed ,atdetkon­
centrerer sig omdefattigste udviklingslande .Endvidere er
dette resultat givetvis ikke dårligere end det ,der ialminde­
lighed opnås afandre større bistandsyderé inden for samme
område .
III ♦b.3•Betalingsbevillinger
Etbestemt problem ,der for nylig eropstået iforbindelse
med udbetalinger under programmet for ikke-associerede lande ,
kræver særlig omtale .Efter enstørre nedskæring iomfanget
afdebetalingsbevillinger ,der gives tilprogrammet i1981 ,
har Kommissionen siden maj iårikke været istand til at
imødekomme anmodninger ombetaling til nogen afdeforskellige
projekter ,der erblevet finansieret under dette program siden
1976 .
Som nævnt tidligere idenne beretning vedtages forpligtelses -
ogbetalingsbevillinger til programmet særskilt hvert år.
Størrelsen afdebeløb ,der stilles til rådighed iform af
forpligtelsesbevillinger ,erbestemmende for omfanget afnye
projekter ,derkan træffes afgørelse omdetpågældende år,
mens størrelsen afdet beløb ,der stilles til rådighed iform
afbetalingsbevillinger ,erbestemmende for ,hvor meget der
rent faktisk kan udbetales detpågældende årtil alle igang­
værende projekter siden 1976 .
For I98I havde Kommissionen stillet forslag om2oo,o mio ECU
iforpligtelsesbevillinger og65,0 mio ECU ibetalingsbevillin -
ger .Imidlertid nedskar Fællesskabets budgetmyndigheder disse
tal til henholdsvis 15o,o mio ECU og23,0 mio ECU ,hvilket
giver ennedskæring iforpligtelsesbevillinger på25% ogibe-
talingsbevillinger på65% .
Nedskæringen iforpligtelsesbevillingerne kan ikke undgå at
blive mærkbar dekommende år,dadet erenmindre mængde pro­
jekter ,derkan finansieres under 198l-programmet .Virknin­
gen afnedskæringen ibetalingsbevillingerne var imidlertid
langt mere omgående ogkonkret .Maj 1981 var alle detilrådig -
hed stående betalingsbevillinger opbrugt (herunder både1981-
bevillingerne ogetmindre beløb fra1980 -budgettet ,der fort­
sat stod tilrådighed ),ogderkunne ikke godkendes yderligere
udbetalinger .Pr . .juli var deudestående betalinger ste­
get til lo,kmio ECU ,ogdette tal ernaturligvis steget støt
siden (l).
Ijuli var Kommissionen istand til atforetage enmindre mid­
lertidig overførsel fra enanden budgetartikel ogfremskaffede
yderligere 1,4mio ECU til indfrielse afnogle afdemest has­
tende regninger (uden dette ville tallet forudestående be­
talinger have været tilsvarende højere ).Imidlertid var pro­
blemet afetsådant omfang ,atdetved hjælp afenintern over­
førsel ikke var muligt atopnå mere end enmeget lille og
delvis løsning ,ogKommissionen har måttet indføje etlangt
mere omfattende forslag til yderligere betalingsbevillinger
til ikke-associerede lande idet tillægsbudget ,der blev god­
kendt afbudgetmyndighederne iseptember .
(l)Hvis dethavde været muligt atforetage betalinger afdisse udestående
regninger ,efterhånden som deforfaldt ,ville detidligere anførte udbeta -
lingssatser naturligves have været noget højere .Udbetalinger under1976-programmet pr.31.juli ville være steget til84,1% afdesamlede program -midler ,mens tallet for1977-programmet ville have været6o.»3%.for197842,o %,for1979 ko,o% ogfor198011,0%.

-2o
Disse nye midler blev frigivet omkring slutningen afseptem­
ber ,ogKommissionen gjorde meget for atsikre ,atalle udestå­
ende regninger blev betalt såhurtigt sommuligt derefter .
Imidlertid har deproblemer ,som denne påtvungne forsinkelse af
betalingerne gav anledning til ,været yderst alvorlige .
Forberedelsen afenserie projekter ,der kan ligge klar til
igangsættelse under fremtidige programmer ,erblevet forsin­
ket ,dadet ikke har været muligt atansætte eksperter udefra
til dekortfristede tjenesterejser ,der ernødvendige for at
finde frem til egnede projekter ogforetage defornødne forun­
dersøgelser .Iværksættelsen afnyligt godkendte projekter er
også blevet forsinket pågrund afumuligheden afatunderteg­
nekontrakter ogivisse tilfælde atudbetale denødvendige
forskud ,for atarbejdet påstedet kan påbegyndes .Endelig har
refunderingen afmodtagerlandenes regeringer ogentreprenører
for arbejde eller tjenesteydelser ,der allerede erudført ,måt­
tet stoppes .
Heldigvis erdette problem afmidlertidig art ,ogdet skulle
være løst ,når denne beretning bliver udgivet .Deher rejste
problemer tjener imidlertid til atunderstrege ,hvor vigtigt
det er,atder foretages realistiske skøn over omfanget afde
midler ,derkræves tilbetalinger etgivet år,ogatdisse skøn
anerkendes ,ved atder over budgettet bevilges demidler ,der
ernødvendige for atopfylde deforventede behov .
Det måikke glemmes ,atbetalingsf orløbet under etbistandspro­
gram afdenne art ikke kan ændres ioverensstemmelse med deher­
skende budgetmæssige stramninger iFællesskabet .Tværtimod er
omfanget afdebetalinger ,der forfalder etgivet år,enfølge
afdeforpligtelser ,der erindgået tidligere år,ogderepræ­
senterer enjuridisk forpligtelse pågrundlag afdisse forplig­
telser .Det ernæppe ioverensstemmelse med Fællesskabets image ,
atdet ikke kan fremskaffe denødvendige midler til atopfylde
disse juridiske forpligtelser ,når behovet melder sig .

-21 -
III .c.Udviklingen ideenkelte programmer ogprojekter (1976 -80)
Ibetragtning afdet store antal projekter ,der erblevet fi­
nansieret under detidligere programmer for ikke-associerede
lande ,erdet ikke længere praktisk muligt iengenerel beret­
ning afdenne art atgive endetaljeret redegørelse for udvik­
lingen ideenkelte projekter .Man kan højst udvælge bestemte
projekter ,derharværet særlig problemfyldte (eller vellykkede )
ogforsøge atudlede noget mere generelt heraf omhvilke van­
skeligheder ,man typisk støder påved gennemførelsen afetså­
dant bistandsprogram .Idefølgende kommentarer behandles de
enkelte årsprogrammer efter tur ,ogdevigtigste konklusioner
opsummeres idet sidste afsnit .
III.c.l .1976-pr ogrammet
Der erialt indgået forpligtelser under dette program for
2o,o mio ECU ,hvoraf 16,2 mio ECU eller 8l%var blevet udbe­
talt pr.juli 1981 .
Afdeotte projekter ,der indgik iprogrammet ,ertre allerede
afsluttet ,mens fire andre ermeget nær deres afslutning .I
totilfælde erderrent faktisk opnået væsentlige besparelser ,
ogdet overvejes nu,hvordan disse midler bedst kan anvendes
iforbindelse med depågældende projekter .
Det sidste projekt (Khaipur-dræningsprojektet ,Pakistan )går
nutilfredsstillende fremad efter envis forsinkelse idefør­
steårafprojektets gennemførelse ,og65% afprojekttilskuddet
ernublevet udbetalt .
III .c.2.1977-programmet
Forpligtelserne under dette program androg ialt ^5,omio ECU .
Udbetalingerne androg pr.31-juli 1981 26,3 mio ECU eller
59% afprogrammidlerne .
Ialt 23projekter erblevet finansieret under dette program ,
ogheraf erdetivel afsluttet .Toandre projekter har modtaget
udbetalinger mellem 60% og80% ,mens udbetalingerne til de11
øvrige projekter ligger under 5o% (medregnet toprojekter ,til
hvilke der endnu ikke erforetaget nogen udbetalinger ).
Defleste afdisse projekter kører nutemmelig glat efter for­
skellige forsinkelser iden indledende fase .Disse forsinkelser
har ialmindelighed stået iforbindelse med detailprojekteringen
eller ansættelsen afeksperter .Disse problemer har været sær­
lig fremtrædende iforbindelse med kunstvandingspro jektet i
Muhuri ,Bangladesh (samfinansieret medVerdensbanken ),projek­
tet idet sydøstlige Sulawesi ,Indonesien ,samt fiskeribrugs -
projekterne iBurma ogThailand (alle tre samfinansieret med
ADB ).
Detoprojekter ,til hvilke der endnu ikke erudbetalt noget ,
samfinansieres begge med Den interamerikanske Udviklingsbank
(IDB);etfiskeriprojekt iHonduras ogetprojekt forregionale
kornlagre sammen med BCIE (Banco Centro-Americano por laInte-
gracion Economica ).Ibegge disse tilfælde erforsinkelserne
hovedsagelig opstået iforbindelse med udarbejdelsen afdetal­
jerede arbejdsplaner oggennemførelsesordninger mellem banken
ogmodtagerlandene samt iforbindelse med udarbejdelsen af
udbud .
Endelig kan detbemærkes ,atgennemførelsen afetprojekt (korn-
oggødningsstof lagre iAfghanistan )erblevet suspenderet af
ADB som følge afden nuværende situation ilandet .

-22 -
III .c.3.197o-pr O]grammet
Desamlede midler til1978-programmet androg 63»1mio ECU ,hvor­
af23,7 mio ECU (38% )nuerblevet udbetalt .
Afde35projekter ,der finansieres under dette program ,er15
nuafsluttet eller nær afslutning (med udbetalingssatser over
9o% ).Heri ermedregnet tre forundersøgelser ,derhar givet an­
ledning tilprojekter isenere programmer (i).
Tiandre projekter udviser udbetalingssatser påko%eller mere ,
hvilket kan betragtes somnormalt forprojekter pådette stadium
ideres gennemførelse .
Til deøvrige tiprojekter ligger udbetalingerne under ko% tog
til fire afdisse erder endnu ikke udbetalt midler .Også her
har destørste problemer optrådt iprojekternes indledende
fase ,ogidefleste tilfælde skrider projekternes gennemførelse
nutilfredsstillende frem ,efter atdisse indledende problemer
erblevet løst .
Således eretantal projekter blevet forsinket pågrund afpro­
blemer iforbindelse med ansættelsen afeksperter ;dette gælder
Mahaweli Ganga-pro jektet vedrørende integreret udvikling afland­
områder iSriLanka (gennemføres isamarbejde med FAO),projek­
tetvedrørende genopbygning afteplantager iBangladesh (samfi -
nansieret medUK),det andet tilskud tilprojektet idet syd­
østlige Sulawesi ,Indonesien (ADB )samt enundersøgelse vedrø­
rende skovbrug iASEAN-landene .Iforbindelse med tre andre
projekter (alle samfinansieret med IDB )har derværet alvorlige
forsinkelser ved færdiggørelsen afaftalerne mellem banken og
modtagerlandet omgennemførelsen (landbrugsforskning og-op­
lysning ,Honduras ;vandforsyning ilanddistrikterne ,Haiti ;
regionalt landbrugslåneprogram ,CFAD ).
III .c.4.1979-progr ammet
Desamlede forpligtelser under dette program androg lo5,9 mio
ECU ,hvoraf 39»9 mio ECU eller 38%afprogrammets midler var
blevet udbetalt pr .juli 1981 .
Programmet omfattede ialt 39projekter ,hvoraf otte nueraf­
sluttet ,herunder enforundersøgelse vedrørende etprojekt ,der
derefter erblevet samfinansieret med Belgien under 1980 -program­
met (Huai Mong-pro jektet vedrørende kunstvanding medpumper ,
Thailand ).
Tallet for afsluttede projekter omfatter også gødningsstofpro -
grammet for Indien ,dermed etsamlet tilskud på25,0 mio ECU
naturligvis har haft stor indflydelse påden gennemsnitlige ud-
betalingstakt for hele programmet .
(l)Udvikling afnye afgrøder ,Thailand ,finansieret under
1979-programmet ;Baturaden husdyrholdspro jekt ,Indonesien ,
1980 ;ASEAN-programmet vedrørende afgrøder ,dernuoverve­
jesmedhenblik på198l -programmet .

-23-
Dette projekt (dersiden ergentaget under 1980 -programmet og
nuigen behandles medhenblik på1981 )fortjener særlig omtale
som enmeget vellykket form for projektfinansiering .Med den
ordning ,der anvendes her ,benyttes Fællesskabets tilskud til
indkøb afgødningsstoffer ,der importeres iIndien ;delokale
midler fra salget afdisse gødningsstoffer påstedet udnyttes
derefter til finansiering afbestemte projekter vedrørende ud­
vikling aflanddistrikter ,der udvælges afdeindiske myndighe­
der isamarbejde med Kommissionen .Disse projekter gennemføres
afdeindiske myndigheder ,men under passende tilsyn fra Kom­
missionens side .
Denne fremgangsmåde gør detmuligt atanvende detoprindelige
tilskud hurtigt (samtidig med atdetbevarer sin fulde værdi
formodtageren ),mens det stadig ermuligt isidste instans at
anvende midlerne til projekter vedrørende udvikling afland­
distrikter idefattigste provinser iIndien .Det skal imidler­
tid understreges ,atensådan ordning kun kan være effektiv un­
der ganske bestemte omstændigheder ogikke med lethed vil kunne
udvides til ret mange andre udviklingslande .
Afdeøvrige projekter udviser 15udbetalingssatser over 2o% ,
hvilket kan betragtes somnormalt forprojekter pådette sta­
dium ideres gennemførelse .15andre projekter udviser satser
under 2o% ,ogtil tiafdisse erder endnu ikke foretaget nogen
udbetalinger .
Imange tilfælde erdisse projekter først påbegyndt fornylig
eller står umiddelbart foran påbegyndelse ,ogudbetalingerne vil
sandsynligvis vokse ganske hurtigt iløbet afdet næste år.
Også her erderimidlertid ofte opstået forsinkelser under de
første faser afprojekternes gennemførelse ,ogivisse tilfælde
har disse forsinkelser været ret alvorlige .
Når der optræder forsinkelser ,opstår denvigtigste flaskehals
typisk iforbindelse med udarbejdelsen oggodkendelssn afprojek­
tets endelige udformning ogarbejdsplanerne .Til denne kategori
hører tobeskyttelsesrumspro jekter iIndien ,etprojekt ved­
rørende vandforsyning ilanddistrikter ,Honduras ,ogChambo kunst -
vandingspro jektet iEcuador (alle finansieret autonomt ),samt
etpalmeolieprojekt iBurma (ADB),stikveje iHaiti (IDB),og
etprojekt vedrørende etfrøavlscenter iLaos (isamarbejde med
Mekong Committee ).Iandre tilfælde står forsinkelserne ifor­
bindelse med ansættelsen afeksperter (kornlagre iBangladesh
ogfiskeribrug iASEAN-landene ),eller enlangsommelig afslut­
ning afdeadminiatrative foranstaltninger fra modtagerens si­
de (udvikling afgummiproduktion iThailand ogfagligt bistands­
program ,BCIE ).
Endelig ergennemførelsen aftoprojekter iBolivia (landbrugs -
tælling ogkunstvanding iCochabamba )blevet suspenderet af
Kommissionen pågrund afdeherskende forhold dér .Det andet af
disse projekter samfinansieres med Tyskland ,der ligeledes har
suspenderet sine aktiviteter .

-2k-
III .c.5«19oo-progr ammet
Desamlede forpligtelser under dette program andrager 1^5,3 mio
ECU ,hvoraf 12,1 mioECU eller 8,3% varblevet udbetalt pr.
juli 1981 .Det erklart ,atprogrammet stadig befinder sig i
deførste stadier afgennemførelsen ,ogdefleste projekter
erstadig ideres indledende fase ,hvor deendnu ikke har givet
anledning til anmodninger ombetaling .
Imidlertid erder allerede gjort væsentlige fremskridt med en ,
række projekter ,især etstørre kunstvandingspro jekt iSri
Lanka (5°%udbetalt ),etprojekt vedrørende infrastruktur iland­
distrikter iZimbabwe (68% udbetalt )ogethusdyrholdspro jekt i
Nepal (23%udbetalt ;samfinansieret medADB ).
Flere afdeprojekter vedrørende landbrugsforskning ,der finan­
sieres via CGIAR ,har ligeledes givet anledning til betydelige
udbetalinger (hvilket daogså måtte forventes ibetragtinng af
disse projekters karakter .Til etafdisse ,tilskuddet til
CIAT (Centro Internacional deAgricultura Tropical ),ville det
fulde beløb have været udbetalt ,hvis midlerne til atforetage
betalingen havde været til stede ,daanmodningen blev fremsat .
III .c.6.Sammendrag
Som bemærket andetsteds idenne beretning erdegenerelle udbe -
talingssatser ,der eropnået under programmet for ikke-associ -
erede lande ,yderst hæderlige ibetragtning afden finansierings -
mæssigt langstrakte karakter afdeprojekter vedrørende udvik­
ling aflanddistrikter ,som programmet erkoncentreret om .
Imidlertid gør demere detaljerede kommentarer idet ovenståen­
dedetklart ,atnår der opstår problemer ,erdetmeget ofte i
forbindelse med deførste faser afprojekternes gennemførelse .
Inæsten samtlige ovennævnte tilfælde står deproblemer ,der
eropstået ,iforbindelse med den indledende fase ,ogdedrejer
sig omopgaver såsom detailprojektering ogudarbejdelse afar­
bejdsplaner ,udsendelse afudbud ogtildeling afkontrakter ,
hvervning ogansættelse afeksperter samt udarbejdelse afde­
taljerede administrative ordninger fra modtagerens side .I
visse tilfælde erder opstået problemer iforbindelse med den
rettidige tilstedeværelse afcounterpart-midler ,der skal frem­
skaffes afmodtageren ,eller ved forhandlingen afsamfinansi -
eringsordninger ,men disse problemer har været mindre hyppige .
Hermed være ikke sagt ,atproblemer ikke også opstår påsenere
stadier afgennemførelsen .Dette hænder naturligvis ,ogivisse
tilfælde erdisse problemer iforbindelse med uforudsete tek­
niske eller politiske faktorer faktisk væsentlig alvorligere
for projektets endelige resultat .Disse tilfælde har imidler­
tid været sjældne ,ogialmindelighed forløber gennemførelsen
ret glat ,når den indledende fase erafsluttet .

-25-
Denne generelle bemærkning tjener til atunderstrege den store
betydning af,atbistandsyderen erstærkt inddraget ogfører
tilsyn ,især ideførste faser afgennemførelsen .Det erivir­
keligheden idisse første faser ,athovedparten afbistands -
organets arbejde erkoncentreret ;detpåkrævede regelmæssige
tilsyn sidenhen erikke mindre vigtigt ,men ergennemgående
mere rutinepræget ogmindre tidskrævende .
Dette problem ogdets implikationer for Kommissionen erblevet
særligt nævnt iennylig beretning fra Deeuropæiske Fællesska­
bers Revisionsret (l).Med henvisning til toprojekter iBang­
ladesh ,der finansieres under programmet for ikke-rassocierede
lande (genopbygning afteplantager ,1978 ,ognødlagre tilkorn ,
1979 )»bemærkes det iberetningen ,atbegge disse projekter
kunne have været påbegyndt langt tidligere ,hvis Kommissionen
havde haft enfast repræsentant påstedet ,derkunne samarbej­
demed modtagerlandets myndigheder iden indledende fase .
Det står imidlertid ial­
mindelighed klart ,atKommissionen skal være istand til atgøre
langt mere udafdetidlige faser afprojekternes gennemførelse ,
end det hidtil har været muligt .Dette kan kun ske ,hvis Kom­
missionen personalemæssigt (både iBruxelles ogpåstedet )
styrkes påpassende vis .
(l)Araberetningen 1980

-26 -
IV .SÆRLIGE EMNER
IV .a.SAMFINANSIERING
(i)Generelt
Iartikel kiforordningen vedrørende ikke-associerede udviklings­
lande står der ,at"enbetydelig del"afdenbistand ,der ydes
tinder dette program ,skal gåtilprojekter ,dersamfinansieres
med medlemsstaterne eller med multilaterale eller regionale or­
ganer .
Med opstillingen afdenne målsætning blev der taget hensyn til
deforskellige fordele ,som samfinansiering kan give .Generelt
betragtet giver det den enkelte bistandsyder adgang til et
større udvalg afprojekter ,end det ellers ville have været
tilfældet .Dette kan være afsærlig stor betydning iforbindel­
semed modtagerlande ,hvor enbistandsyder har begrænset erfa­
ring .Isærdeleshed kan enblanding afforskellige bistandskil -
der med forskellige tidsfrister ogvilkår ivisse tilfælde væ­
reafbetydelig værdi for modtageren .Endelig kan samfinansie -
ring mellem EØF ogmedlemsstater styrke Fællesskabets samlede
"tilstedeværelse "idetpågældende modtagerland .
Imidlertid ersamfinansiering ikke uden problemer .Behovet for
koordinering mellem bistandsydere ogmodtagere kan være tids­
røvende ogkan til tider være enalvorlig belastning for modta -
gerlandets administration .Ivisse tilfælde (afhængigt afden
valgte samfinansieringsform )kan detvære nødvendigt atfinde
frem til etkompromis mellem deforskellige bistandsyderes reg­
ler ogprocedurer for atsikre eneffektiv gennemførelse .
Generelt findes der tre forskellige samfinansieringsformer .
Den første ogmest almindelige erparallel samfinansiering ,hvor
hver bistandsyder finansierer enbestemt del afetprojekt i
overensstemmelse med sine egne procedurer .Enanden form er
fælles samfinansiering ,hvor alle bistandsydernes midler lægges
sammen ogforvaltes efter enaftalt procedure (dette ermest
almindeligt ved meget store ingeniørarbejder ,hvor det ervan­
skeligt atudskille deenkelte bestanddele ).Den tredje mulig­
hed erkanaliseret samfinansiering ,hvor enbistandsyder ikke
har nogen direkte forbindelse med modtageren ,men kanaliserer
sine midler gennem etandet bistandsorgan .Hver afdisse for­
skellige samfinansieringsformer har sine fordele ,ogenform
kan være mere hensigtsmæssig end enanden ved etbestemt projekt .
(ii)Samfinansiering iprogrammerne 1976-8o
Antallet afsamfinansierede projekter ,der finansieres over pro­
grammet for ikke-associerede udviklingslande ,ervokset støt
fra ki1976 til 21i1980 .Afde379»3 mio ECU ,forhvilke der
erindgået forpligtelser under disse femprogrammer ,er165,3 mio
ECU eller kk% afdesamlede programmidler blevet afsat til sam-
finansierede projekter .
Afde15o enkeltprojekter ,der finansieres over disse programmer ,
erialt 7oblevet samfinansieret .Den gennemsnitlige størrelse
afdisse projekter er2,kmio ECU (mod 2,7mio ECU for autonome
projekter ),ogEF'sandel afdesamlede projektomkostninger ved
samfinansierede aktioner har igennemsnit ligget påomkring 12% .
Det følgende skema indeholder nogle grundlæggende statistiske op­
lysninger vedrørende samfinansierede projekter .Mere detaljerede
skemaer forefindes ibilag 3*

-27 -
1976 1977 1978 1979 1980 Ialt
Antal projekter:ialt 8 23 35 39 45 15o
:samfinansieret 4 14 15 16 21 lo
Programmidler ialt (mio ECU ) 2o,o 45,o63,1 lo5,9 145,3 379,3
heraf
samfinansierede pro jekter
(mio ECU )9,o 24,2 32,9 4o,6 58,6 165,3
Samfinansiering
programmidleri%af
45% 54% 52% 38% 4o% 43%
Samlede omkostninger ved
samfinansierede projekter 64,4 ^18,5 365,9 2o9 ,0337,9 1395,6
EØF *sandel af
omkostningerdesamlede
l4% 6% 9% 19% 17% 12%
Som tidligere nævnt erparallel samfinansiering den hyppigst an­
vendte form ,der tegner sig for 47af7osamfinansierede projek­
ter og74% afsamfinansieringsmidlerne .Ialle disse tilfælde
har EF'sregler ogprocedurer formedvirken været anvendt fuldt
ud.Fælles finansiering (11projekter og17% afmidlerne )harvæ­
ret langt mindre hyppig ,mens kanaliseret finansiering (12pro­
jekter og9%afmidlerne )hovedsagelig har været anvendt itilfæl­
de,hvor Fællesskabet ikke har haft nogen direkte kontakt med mod­
tageren ,oghvor projekterne omfattede generelle faglige bistands -.
programmer iværksat afetandet org?n (bilag skema I).
Devigtigste samf inansieringspartnere under programmet for ikke-
associerede udviklingslande erdestørre internationale ogre­
gionale organer (ADB ,CGIAR ,Verdensbanken ogIDB),dertegner
sig for 98,6 mio ECU afmidlerne tilikke-associerede udviklings­
lande .ADB var den største enkelte partner ,der tegnede sig for
47,4 mioECU ,fulgt afVerdensbanken (23,5 mioECU),IDB (15,7 mio
ECU )ogCGIAR (12,omio ECU).
Ialt 17projekter erblevet samfinansieret med EØF' smedlemssta­
ter (bilag skema IIl),med etbeløb på58,8 mio ECU afEØF' smid­
ler .Heraf erfire projekter blevet samfinansieret med Fran-
krig ,fire med Italien ,tremed Det forenede Kongerige ,tohver
medBelgien ogTyskland ogetmedNederlandene (l).Derharikke
t hidtil været foretaget samfinansiering med Danmark ,Grækenland ,
Irland eller Luxembourg .
./•
(l)Desuden blev etprojekt iZimbabwe samfinansieret med del­
tagelse afEØF ,Tyskland ,Det forenede Kongerige ogNeder­
landene .

-28 -
Det kan her bemærkes ,atEØF sbidrag til projekter ,der samfi -
nansieres med medlemsstater ,har været ca .halvt såstort som
medlemsstaterne® bidrag .Dette eretforholdsvis højt tal ibe­
tragtning af,atden samlede bilaterale bistand fra medlemssta­
terne til deikke-associerede lande ermindst fem gange såstor
som EØF' smidler .
Dengeografiske fordeling afdesamfinansierede aktionejr ligner
idet store oghele fordelingen for det samlede programs vedkom­
mende ,idet Asien harmodtaget 7o%afsamfinansieringsmidlerne ,
Latinamerika 23% ogAfrika 7%«
Fordelingen afdesamfinansierede projekter påsektorer ligner
også istore træk fordelingen idet samlede program (bilag ske­
maV),idet 77%afEØF' ssamfinansieringsmidler erafsat til
landbrugsproduktion ,15% tiltjenesteydelser vedrørende land­
brug og8%til fællesinstallationer (bilag skema V).Inden for
disse hovedgrupper var der imidlertid ensærlig vægt påkunstig
vanding (31%afsamfinansieringsmidlerne mod 16% for det samle­
deprograms vedkommende ).
Endelig kan det være afværdi atbetragte udbetalingssatserne
for samfinansierede projekter .Følgende skema viser degennem­
snitlige udbetalingssatser for autonome ogsamfinansierede pro­
jekter under programmerne 1976-79 med enopdeling afsamfinan -
sierede projekter påflere forskellige kategorier .Der erikke
anført tal for198o-programmet ,dadetkun ernogle fåprojekter
idette program ,hvis iværksættelse erfuldstændigt gennemført
pånuværende tidspunkt .
Gennemsnitlige udbetalingssatser pr .31.7.1981 .
Program 1976 1977 1978 1979
Autonome projekter 78% 54% 54% 2o%
Samfinansierede projekter 63% 79% 33% 21%
Investeringsprojekter sam-
finansieret med medlems -
stater 15% o%
Investeringsprojekter sam-
finansieret med interna­
tionale eller regionale in-
stitutioner (l) 59% 28% 24% 17%
Samfinansierede faglige
bistandsprojekter loo% loo% 79% o%
Samfinansierede forsknings -
projekter loo% loo% 9o% loo%
(l)Verdensbanken ,ADB ,IDB ,BCIE

-29-
Det fremgår afovenstående skema ,atder tilsyneladende ikke erno­
gen særlig iøjenfaldende forskel iudbetalingsmønstret mellem auto­
nome projekter ogsamfinansierede projekter betragtet under et.Der
erganske vist visse forskelle deenkelte år,men det ervanskeligt
atspore etklart mønster ideårlige variationer .
Detkanimidlertid fastslås ,atbestemte typer samfinansierede pro­
jekter finansieringsmæssigt klart forløber betydeligt langsommere
end gennemsnittet .Især har større investeringsprojekter samfinan -
sieret med internationale ogregionale institutioner udbetalingsmæs -
sigt været langsomme ;desamlede udbetalinger til sådanne projekter
androg pr.juli 1981 28% for1977-programmets vedkommende og2k%
for1978-programmets vedkommende mod 5k% forautonome projekter un­
der begge programmer .Udbetalingsf orløbet har også været forholds­
vis langsomt for investeringsprojekter samfinansieret med medlems­
stater under 1978 -og1979-programmerne .
Til gengæld ersamfinansierede projekter vedrørende faglig bistand
ogforskning forløbet væsentligt hurtigere med loo% udbetalinger i
flere tilfælde .Dette erdaogså ,hvad dermåtte forventes ibetragt­
ning af,atdisse projekter erafenanden karakter .
Den langsommere udbetalingstakt forvisse typer samfinansierede pro­
jekter bør dog nok ikke overdramatiseres .Adskillige afdeprojek­
ter ,der samfinansieres med internationale eller regionale institu­
tioner ,vedrører omfattende kunstvandingsanlæg eller integreret om-
rådeudvikling ,ogdet ernaturligt ,atgennemførelsen afdisse kan
være mere kompleks oglangsommere .
Desuden udskyder visse organer envæsentlig del afdet projektfor -
beredende arbejde ogudfører det først efter ,atder officielt er
indgået forpligtelse formidlerne ,hvorved deforlænger den tid ,der
"normalt "forløber mellem forpligtelse ogudbetaling .ADB udsætter
f.eks .som regel detailprojekteringen til udførelse inden for det
færdige projekt (imodsætning tilsædvanlig kommissionspraksis ),
mens IDBkan indgå enofficiel forpligtelse allerede inden derhar
fundet detaljerede låneforhandlinger sted (l).
Imidlertid måetvæsentligt antal samfinansierede projekter stadig
anses for athave haft forsinkelser ,der går udover ,hvad der nor­
malt kan forventes ;flere afdisse tilfælde ernævnt iomtalen af
enkelte programmer ogprojekter ovenfor (s.21-25 ).Ligesom det er
tilfældet ved autonome projekter ligger disse forsinkelser koncen­
treret ideførste stadier afprojektets gennemførelse (især på
områder som ansættelse afeksperter ,godkendelse afdetailprojek­
teringen ogudsendelse afudbud ),ogdet ervigtigt ,atman ifrem­
tiden ersærlig opmærksom pådenne specielt problematiske fase af
gennemgørelsen .
IV .a.3-Sammendrag
Iprogrammets første årvar samfinansiering ofte etnødvendigt mid­
del til atfinde værdifulde projekter ilande ,som Kommissionen den­
gang havde etforholdsvis lille kendskab til .Desenere årerdette
aspekt imidlertid blevet mindre vigtigt ,ogsamfinansiering tilstræ­
bes snarere under særlige omstændigheder ,hvor den erforbundet med
bestemte fordele .Her mådet imidlertid ikke glemmes ,atandre bi­
standsydere ,både bilaterale ogmultilaterale ,ofte har problemer med
atfinde frem til ettilstrækkeligt stort antal virkningsfulde projek­
ter ,ogmulighederne for samfinansiering erderfor ikke ubegrænsede .
(l)Til gengæld udsender Verdensbanken ofte udbud ,allerede inden der
officielt ertruffet afgørelse omatindgå enforpligtelse .

-3o-
Der erogså andre potentielle problemer iforbindelse med samfinan -
siering .For det første lader bestemte typer samfinansierede pro­
jekter til atforløbe ret langsomt udbetalingsmæssigt ogatligge un­
der for forsinkelser ideførste stadier afgennemførelsen .Dette
kan til envis grad skyldes den projekttype ,der ertale om,eller
skyldes samfinansieringspartnerens procedurer .
For det andet ermange modtagerlande noget forbeholdne over for sam-
finansiering .Atskulle have forbindelse med flere bistandsydere til
etenkelt projekt ,der hver hax~ deres egne procedurer ogkrav ,kan
betyde envæsentlig ekstra belastning for modtagerens administra­
tionsapparat .
Når man erkender eksistensen afdisse problemer ogtager derette
skridt til atimødegå dem ,kan samfinansiering dogvære afbetyde­
lig værdi for både bistandsydere ogmodtagere .
Det måimidlertid ikke glemmes ,atsamfinansiering blot eretaspekt
afdetregelmæssige samarbejde ogden samordning ,der måfinde sted
blandt bistandsydere .Inden for Fællesskabet erkontakterne mellem
Kommissionens tjenestegrene ogmedlemsstaternes bistandsmyndigheder
forøget støt ,ogder finder desuden enregelmæssig udveksling af
synspunkter sted med devigtigste multilaterale samfinansierings -
partnere .Disse regelmæssige kontakter fører måske ikke altid til
konkrete samfinansierede projekter ,men deerikke desto mindre vig­
tige derved ,atdesikrer enbedre samordning afdeenkelte projek­
ter ogprogrammer .
IV .b.FORUNDERSØGELSER OGFAGLIG BISTAND
Som nævnt tidligere idenne beretning erforundersøgelser oggene­
relle fåglige bistandsaktioner etsærlig vigtigt element iprogram­
met for ikke-associerede udviklingslande ikraft afderes betydning
som støtte til modtagerlandene med projektforberedelse oggenerelt
som hjælp til atovervinde dehindringer ,der skyldes begrænset ab-
sorptionsevne .
Mellem 1976 og1980 tegnede sådanne aktioner sig for 7%afdesamle­
demidler til programmet .Dette tal omfatter ikke blot aktioner fi­
nansieret direkte afFællesskabet (som enkeltstående projekter eller
afholdt fra desærlige poster til forundersøgelser ogfaglig bistand
samt tiladministrative udgifter ),men omfatter også deforundersø -
gelseskomplekser ,der finansieres indirekte gennem organisationer
som ADB ogBCIE .Her erdog ikke medregnet mere specifikke aktioner
vedrørende faglig bistand ogstøtte til gennemførelsen afkonkrete
programmer ogprojekter ,-aktioner ,der enten finansieres særskil­
teeller som bestanddele afdeenkelte projekter .
Til orientering indeholder bilag 4enfuldstændig liste ovar sådan­
neforundersøgelser oggenerelle faglige bistandsaktioner .Det kan
generelt bemærkes ,atdisse aktioner idet store oghele har fulgt
samme geografiske ogsektormæssige mønster som det samlede program .
Imidlertid har behovet for forberedende undersøgelser eller faglige
bistandsaktioner været noget større ibestemte modtagerlande eller
inden forbestemte sektorer ,ogdette har ført til ,atandelen af
forundersøgelser idet latinamerikanske område ernoget større .

-31-
Som detkunne forventes ,erenkeltaktioner omfattende faglig bi­
stand eller forundersøgelser typisk forholdsvis små ogforløber
udbetalingsmæssigt hurtigt ,skønt deres størrelse selvsagt varie­
rer afhængigt afforundersøgelsens formål (l),ogved etpar lej­
ligheder har problemer iforbindelse med ansættelse afeksperter
bevirket envis forsinkelse igennemførelsen (somvedprojekter
af "normal "størrelse ).
Endelig kan detvære hensigtsmæssigt kort atknytte etparkommen­
tarer til forskellen mellem desærlige poster til administrative
udgifter ogkontrol (indført 1977 )ogtilforundersøgelser ogfaglig
bistand (indført 1979 )«Den første afdisse poster skal hovedsage­
lig gøre det lettere forKommissionen atopfylde sine forpligtel­
ser imodtagerlandene med hensyn til evaluering ,forundersøgelser
ogkontrol afprojekter påstedet ,ogdenhar været anvendt til
atfinansiere kortfristet ansættelse afudefra kommende eksperter
påbestemte områder medhenblik påsærlige evaluerings -eller for-
undersøgelsesbesøg eller med henblik påregelmæssige kontrolbesøg
ved projekter ,der allerede erigang .Denne post har desuden været
anvendt til atansætte udviklingskonsulenter iKommissionens re­
gionale delegationer iBankok ogCaracas .
Derimod erden særlige post til forundersøgelser ogfaglig bistand
til mere direkte gavn formodtagerlandene selv ,for såvidt som
den giver mulighed for atanvende enfremskyndet procedure ved gen­
nemførelsen afmindre projektforberedende arbejder eller faglige
bistandsaktioner ,som modtageren anmoder om .Tidligere skulle alle
sådanne aktioner godkendes individuelt påsamme måde som andre ,
større projekter ,ogdette førte tydeligvis til væsentlige forsin­
kelser ved forberedelsen afenprojektreserve .Det kan imidlertid
bemærkes ,atanvendelsen afdenne fremskyndede procedure har været
begrænset til aktioner med omkostninger påunder 3°o ooo ECU ;mere
omfattende forundersøgelser ogtekniske bistandsaktioner har fulgt
den normale procedure for større projekter .
(l)Iforbindelse med forberedelse afprojekter kan der anmodes om
forundersøgelser påethvilket somhelst tidspunkt fra den oprinde­
lige fastlæggelse ogevaluering ,videre under pref easibility -og
feasibility-arbe jdet frem til udarbejdelsen afdetaljerede arbejds­
tegninger for ingeniør -oganlægsarbejder .Omkostningerne ved så­
danne undersøgelser kan derfor variere fra 5ooooECU eller mindre
optil 1ooo ooo ECU eller mere for enstørre projekteringsopgave .

-32-
V.KONKLUSIONER
Programmet for finansiel ogfaglig bistand til ikke-associerede ud­
viklingslande befinder signuisit sjette årogerklart blevet en
fast bestanddel afFællesskabets samlede politik inden for udviklings­
samarbejde .Internt skete der etvæsentligt fremskridt ifebruar 1981 ,
daforordningen med programmets grundlæggende målsætninger ogproce­
durer blev officielt vedtaget afRådet .
Eksternt har programmet fået enudpræget positiv modtagelse idefor­
skellige modtagerlande og-organisationer trods deforholdsvis be­
grænsede midler .Den omstændighed ,atprogrammidlerne gives som gave -
bistand med mulighed for atdække lokale udgifter ,hvor det erhen­
sigtsmæssigt ,erafsærlig stor betydning for defattigste udvik -t
lingslande ,der erdevigtigste modtagere under programmet .
Siden programmet blev startet i1976 ,har detvokset ganske hurtigt ,
idet forpligtelsesmidlerne ersteget fra 2omio ECU i1976 til 15omio
ECU i1981 .Ioverensstemmelse med decentrale målsætninger iprogram­
met ermidlerne blevet koncentreret omprojekter vedrørende udvikling
ilanddistrikterne idefattigste udviklingslande ,samtidig med at
der tages skyldigt hensyn til behovet for enafbalanceret geografisk
fordeling afmidlerne .
Gennemførelsen afprogrammet erforløbet glat med etsamlet beløb
på39^,9 mioECU iforpligtelser og118,2 mio ECUudbetalt pr.juli
1981 .Udbetalingsniveauet ersteget hurtigt deseneste år,efterhån­
den som programmet erblevet etableret ogflere projekter erkommet
igang .
Det erklart ,atder har været mange forskellige problemer ved gennem­
førelsen afdeenkelte projekter ,men dette eruundgåeligt ved et­
hvert bistandsprogram afdenne art ,ogerfaringerne fra programmet
for ikke-associerede udviklingslande har ikke været anderledes end
erfaringerne hos andre bistandsydere ,der arbejder med udvikling af
landdistrikter .
Der erimidlertid lagt særlig vægt pånogle afdisse problemer iden­
neberetning .Først ogfremmest har det været nødvendigt atfremhæ­
vedet centrale problem iforbindelse med absorptionskapaciteten ,
især idefattigste udviklingslande .Dette gør det nødvendigt ,at
bistandsyderene giver betydelige støtte ved forberedelsen oggennem­
førelsen afprojekterne ogdesuden opretholder ennøje kontrol med
pro jektforløbet .
Afhensyn til disse problemer erenbetydelig del afdesamlede mid­
ler til programmet bevilget til forundersøgelser ogfaglig bistand
til projektforberedelse .Faglig bistand til gennemførelsen erblevet
medtaget ideenkelte projekter ,hvor det erhensigtsmæssigt .Des­
uden har Kommissionen gjort enstørre indsats for atstyrke sin til-
synskapacitet ,både iBruxelles ogpåstedet .Imidlertid har det ig.en
vist signødvendigt atgøre opmærksom pådeproblemer ,der her mel­
der sig pågrund afpersonalebegrænsninger .

BILAG
1)Fordeling afmidlerne påmodtagere ,1976-1980 .
2)Fordeling afmidlerne påsektorer ogunder sektorer ,1976-1980 .
3)Samfinansieringsstatistik .
4)Liste over forundersøgelser ,finansieret over programmet for
ikke-associerede udviklingslande .

BILAG1
Fordelingafmidlernepamodtagere ,I976-I980(mioECU)
I976I977197819791980Ialt
I976-8O
INORMALPROJEKTER
Afghanistan–1,00– – –1,00
Bangladesh 2,505,006,608,0010,6032,70
Burma -1,00-4,90 -5,90
Indien 6,0012,0015,4025,0028,0086,40
Indonesien 1,002,005,509,908,2026,60
Lao3 - -2,002,10–4,10
Maldiverne■- - - -0,500,50
Nepal - m»3,00 -2,205,20
Pakistan 3,004t004,806,705,8024,30Filippinerne - - 4,503,508,00
SriLanka 2,002,002,000,3015,4021,70
Thailand -1,000,305,7013,5020,50
Vietnam –2,40– – –2,40
Yemen(nord) –2,00–1,10 -3,10
ADB 1,500,401,201,20 4,30
ASEAN - -0,6o0,30 –0,90ICRTSAT 2,001,000,800,800,955,55
IRRI –1,000,801,001,204,00
KekoneCommittee – - 0,40-0,40
jASIENIALT18,0034,8o43,0071,9089,85257,55
Bolivia 2,001,801,903,00 8,70Ecuador - - -2,90–2,90Haiti - -2,405,005,5012,90
Honduras -1,002,403,208,0014,60Nicaragua - - –2,802,00Peru – - -2,001,003,00
ANDIN-gruppen _3,6o2,700,302,008,60
BCIE -1,800,430,500,503,23CATIS - -0,571,100,201,07
CFAI) - –1,80– -1,80CIAï - -0,801,00M52,95CIP - -0,400,500,601,50IOB - – –2,002,00IKCAP –1,8θ– – _1,80OLADΚ - -Ο,ύΟ-0,601,20
LATINAMERIKA IALT
12,0010,0014,0019,5024,3569,85
1An^o1a 0,500,90 1,40
1Moçambique – «3,00Τ1
3,00
•Zimbabwe - - -14,5014,50
AFRIKAIALT " 3,500,9014,5018ƒ90

IIGENOPBYGNING EFTER
KATASTROFER
Den dominikanske Republik
Indien
Nicararua
Peru
Sri Lanka
Zimbabwe
Mellemamerika (PAHO )
GENOPBYGNING EFTER
KATASTROFER –IALT
TTT ANDRE POSTER
Mindre forundersøgelser
ogfaglig bistand
Administrative udgifter
ANDRE POSTER IALT
PROGRAMMIDLER
IALT (I+II+III )19761977
0t20
0,2019781979
2.00
2.00
0,60
0,604,50
2,50
3,00
1,10
1,50
1,00
2,501980Ialt
1976-80
4,00
4,40
1,50
4,00
11,1013,90
1,00
1,70
2,70
20,0045,0063,10105,90145,30

BILAG 2
Fordeling afmidlerne påsektorer ,1976-198o
I9761977197819791980Ialt
76-80
Programmidler ialt
(mioECU)20,045,063,1105,9145,3379,3
heraf % % % % fo
I·Landbrugsproduktion
Integreret områdeudvik -
ling
Landbrug generelt
Kunstig vanding
Oplagring
Forarbejdning ogafsæt -
ning
Husdyrhold ,fiskeri og
skovbrug
Andet
(Landbrugsproduktion ialt )35;0
37,5
10,0
*
T»5
(90,0)8,4
5,3
26,0
32,9
6,6
3,1
(82,4)13,9
15,4
13,8
24,4
6,9
2,6
(79,0)4,7
23,0
16,3
7,6
2,4
9,3
2,0
(65,3)17,9
17,3
11,2
11,0
8,1
7,4
(72,9)11,5
18.1
16.2
10,1
5,4
8,0
4,6
(73.8)
II.Tjenesteydelser vedr .
landbrug
Forskning (landbrug og
levnedsmidler )
Landbrugslån
Andet
Tjenesteydelser vedrørende
landbrug (ialt )10,0
(10,0)17,1
(17,1)4,4
6,6
1,4
(12,4)6,1
17,0
0,9
(24,0)2,8
1,4
5,3
(9,6)6,0
6,4
2,7
(15,0)
III .Fællesinstallationer
Transport ogenergi
Vandforsyning ogkloake -
ring
[Fællesinstallationer ialt (-) (-)1,0
2,5
(3,5)3,0
(3,0)1,7
3,1
(4,7)0,8
2,5
(3,2)
IV,Social udvikling
Sundhed ,uddannelse og
boligbyggeri
Nødh jælpsfaciliteter
Social udvikling ialt ) (-> (-)0,6
3,2
(3,8)5,3
(5,3)5,2
5,8
(10,9)2.1
4.2
(6,3)
Industri- -0,3- -0,1
VI.Beløb tiladministra­
tive udgifter ogmin-
dre faglige bistands -
projekter 0,41,02,41*9M
Ialt100,0100,0100,0100,0100,0100,0

BILAG3
-SAMFINANSIERINGSSTATISTIK
I»Samfinansieringsf orm.1976-198o
Parallel FællesKanali-
seretIalt
Antalprojekter 47 11 12 .70
EØF'sbidrag
(mioECU) 122,527,6!5,2105,3
%afialt 74# I75S 9%100?'
II.Vigtigstesamfinansieringspartnere .I976-I980
Medlems-
staterADBVer-
dens-
ban-
kenIDBCGIAR AndreIalt
1
1Antalprojekter 17 179714'670
EØF'sbidrag
(mioECU) 58,847,423,5!5,712,07,9165,3'
%afialt 35,6/028,(%i4,iyó9,5$7,3c/o4,75^100e;;
III.Samfinansiering medEØF'smedlemsstater .I976-I980
1Land Antal
projekterMedlemsstater -
nesbidrag
(mioECU)EØF'sbidrag
(mioECU)Projektom-
kostninger
ialt
(mioECU)
Belgien2 3,70 13,00 18,70 1
Frankrig4 2,20 9,10 12,00
Tyskland2 8,13 5,50 19,90
Italien 4 1,63 12,20 17,ου
Nederlandene 1 0,33 0,30 0,65-
Detforenede
Kongerige 3 72,60 14,70 12?,l6^
Fleremedlems-
stater(1)1 35,20 4,0 40,40·
Ialt 17 123,79 58,80 230,31
(l)ProjektiZimbabwe,samfinansieret medTyskland,Nederlandene
ogDetforenedeKongerigeiforening.

!»•Samfinansieringens fordelinggeografisk ,1976-198o
AsienLatiname-
rikaAfrika Ialt
Antalprojekter 43 24 3 70
EØF'sbidrag
115,85 38,45 165,3 (mioECU) 11,0
%afialt 70fo 23# 1$100$
V.Samfinansieringens fordelingpåsektorer,1976-198o
Landbrugs­
produktionTjenestey-
delservedr
landbrugFœllesin-I
stallationerIalt
Antalprojekter
EØF'sbidrag
{mioECU)
%afialt43
127,8
77,3/o21
24,0
14,5*13,5
8,2/070
165,3
100%

BILAG k
FORUNDERSØGELSER OGFAGLIGE BISTANDS AKTIONER
I.Fuldstændig liste over forundersøgelser ogfaglige bistands -
aktioner afgenerel art finansieret direkte over programmerne
OAr Modtager Betegnelse Kategori
(forunders .
/f.b .)EØF' stilskud
(mio ECU )
1976 ADΒ Fagligt bistandsprogram Forundersø -
gelserl,5o
1977 YEMEN
(NORD )Wadi Rasyan-bækkenet Forundersø -
gelser0,7o
ADB Fagligt bistandsprogram Forundersø -
gelser0,ko
ANDIN -
GRUPPENFagligt bistand til
landdistrikterneFaglig
bistand1,00
- Særlig post til administrative
udgifter- 0,2o
I978 INDONE­
SIENBaturaden mejericenter Forundersø -
gelseo,15
THAILAND Frøavlscenter ,region syd Forundersø -
gelse0,lo
THAILAND Udvikling afnye afgrøder ,region
nord-østForundersø -
gelse0,2o
ADB Fagligt bistandsprogram Forundersø -
gelse1,2o
ASEAN Regionalt program for afgrøde -
behandling efter høstForundersø -
gelseo,3o
ASEAN Regional undersøgelse vedrøren -
deanvendelse aftømmerForundersø -
gelseo,3o
OLADE Geotermiske undersøgelser Faglig
bistand0,60
BCIE Fagligt bistandsprogram Forundersø -
gelseo,43
ANDIN -
GRUPPENUndersøgelse vedrørende alternative
byggematerialerForundersø -
,gelse0,lo
ANDIN -
GRUPPENForsøgsprojekt vedrørende bolig -
byggeriFaglig
bistand0,ko
ANDIN -
GRUPPENUdvikling afpalmeolieproduktion Forundersø -
gelse0,^0
ANDIN -
GRUPPENIndustriel standardisering og
kvalitetskontrolFaglig
bistand0,2o
ANGOLA Mocamedes fiskeindustri Forundersø -
gelseo,5o
Særlig post til administrative
udgifterForundersø -
gelse0,60
»

I
1979 SRI LANKA Mahaweli Ganga hydrologisk
forundersøgelseForundersøgelse 0,3°
THAILAND Forundersøgelser vedrøren -
dekunstig vanding ,region
nord-østForundersøgelse o,7o
ADB Fagligt bistandsprogram Forundersøgelser l,2o
INDONESIEN Projektering afkunstig
vanding ,Waru-Turi og
Seluma-LaisForundersøgelse 0,80
ASEAN Regionalt fiskebrugsprogram Forundersøgelse 0,30
MEKONG
COMITTEEFaglig bistand til sekre -
tariatFaglig bistand 0,ko
BCIE Fagligt bistandsprogram
Særlig post til faglig bi-
stand ogforundersøgelser
Særlig post til admini­
strative udgifterForundersøgelser 0,50
1,50
1,00
1980 NICARAGUA Faglig bistandsprogram i
landdistrikterFaglig bistand 2,8o
ANDIN -
GRUPPENForundersøgelsesprogram i
landdistrikterFaglig bistand 2,00
BCIE Fagligt bistandsprogram Forundersøgelser o,5o
OLADE Regionale geotermiske un-
dersøgelserFaglig bistand 0,60
ZIMBABWE Forundersøgelsesprogram i
landdistrikterForundersøgelser l,oo
ZIMBABWE Fagligt bistandsprogram
Særlig post til faglig bi-
stand ogforundersøgelser
Særlig post til admini­
strative udgifterFaglig bistand 0,5o
l,oo
l,7o
IALT 26,08
NB :Ovenstående skema medtager bade forundersøgelser oggenerelle fag­
lige bistandsaktioner med henblik påforberedelse eller planlæg­
ning affremtidige programmer eller projekter .Mere specielle fag­
lige bistandsaktioner med henblik pågennemførelsen afbestemte
programmer eller projekter erikke medtaget .
Mere detaljerede oplysninger omforundersøgelser finansieret over
defaglige bistandsprogrammer med ADB ogBCIE fremgår afskema II
idet følgende .Detaljerede oplysninger omaktioner finansieret
over desærlige poster til forundersøgelser /faglig bistand ogtil
administrative udgifter fremgår afskema III idet følgende .

II .Forundersøgelser finansieret indirekte via regionale
organisationer .1976-198o
a)Faglige bistandsprogrammer viaDen asiatiske Udviklingsbank . 1
1976-1980
0Ar Land Betegnelse
' >Omkostninger
(1000 ECU )
1976 BANGLADESH Fiskeri iindre farvande I60
BANGLADESH Pabna kunstvandingspro jekt I76
BURMA Udvikling afpalmeolieproduktion I72
INDONESIEN Bali kunstvandingspro jekt I 81
NEPAL Låneordning oguddannelsesinstitution
for landbruget22k
FILIPPINERNE Mindanao kunstvandingspro jekt II 160
SRI LANKA Udvikling afsukkerproduktionen i
Sevenagala.280
THAILAND Udvikling affiskeriet iindre far-
vandeI03
1977 BANGLADESH Fagskoler ilanddistrikter . 118
NEPAL Sagarmatha-pro jektet for integreret
udvikling ilanddistrikter26k
1978 BANGLADESH
INDONESIENBrøndboring I
Palmeolieforarbejdning252
78
LAOS Støttefaciliteter til landbruget 53
FILIPPINERNE Palawan integreret områdeudvikling 280
SRI LANKA Integreret udvikling afteproduktionen 78
SRI LANKA Anuradhapura tørzoneudvikling 2ko
THAILAND Kunstig vanding imellemstor målestok 280
1979 BURMA Center for risbehandlingsteknik efter
høst12o
NEPAL Andet projekt vedrørende integreret
udvikling aflanddistrikter280
INDONESIEN Husdyrhold ,Aceh /Nordsumatra I36
PAKISTAN Landbrugsteknisk uddannelse 118
NB :(l)Omkostningerne eromregnet fraUS$efter envejledende
vekselkurs på1,25 US$=1ECU .
(2)Etantal forundersøgelser under 1979-programmet erendnu
ikke endelig fastlagt ogerikke medtaget her .
•/. .

-2-
b)Fagligt bistandsprogram via BCIE ,I976-I980
År Land Betegnelse Omkostninger
(l000 ECU )
1978 HONDURAS
NICARAGUA
MELLEM -
AMERIKAForundersøgelser medhenblik på
oliepalme -,citrus -ogkakao -
produktion
Forundersøgelse medhenblik på
ethanolproduktion
Forundersøgelse med henblik på
kakaoproduktion26k
,1
l&k
ko
1979 COSTA RICA
NICARAGUAForundersøgelse medhenblik på
lagersiloer
Forundersøgelse medhenblik på
kakaoproduktionkk
2oo
NB :l).Omkostningerne eromregnet fraUS$efter envejledende
vekselkurs på1,25 US$=1ECU .
2)Listen over forundersøgelser under 1980-programmet (derogså
omfatter saldoen afmidler ,der fortsat står til disposition
under tidligere programmer )erforøjeblikket ved atblive
gjort færdig .

III .Aktioner finansieret fra desærlige poster til administrative
udgifter samt til faglig bistand ogforundersøgelser
Ill.a .Aktioner vedrørende forberedelse ogforundersøgelse afbestemte
projekter
År Land Betegnelse Omkostninger
(1ooo ECU )
1978 SRI LANKA Genopbygning afkokosproduktion k
ASEAN Regionalt fiskebrugsprogram 19
HAITI Integreret udvikling af
landdistrikter ,region syd52
HONDURAS Udvikling afmejeriproduktion 9
ANGOLA Havfiskeri 15
MEKONG
COMMITTEEFaglig bistand 75
ECUADOR Kunstig vanding ,Chambo 25
PAHO Beredskabsprogram ved jordskælv 3
BANGLADESH Sikkerhedslagre affødevarer
IALT 236
1979 ECUADOR Energiundersøgelser ilanddistrikter 5^
NICARAGUA Faglig bistand ,ENABAS 127
HONDURAS Fiskeriudvikling 26
THAILAND Kunstig vanding iminùx emålestok ,
region nord-øst39
HONDURAS Udvikling afmejeriproduktion II 76
NICARAGUA Integreret udvikling af
landdistrikter ,Waslala87
ANDIN -
GRUPPENUdvikling afpalmeolieproduktion 15
HAITI Integreret udvikling af
landdistrikter ,Jacmel80
THAILAND Opfedning ogafsætning afhusdyr 51
ASEAN Udvikling afalternativ energi 12
BURMA Udvikling afoliepalmer 39
HONDURAS Udvikling afindfødte samfund 51
BANGLADESH Udvikling afkunstig vanding ^7

-2-
PERU Program for vicun ja-produktion 53
FILIPPINERNE Undersøgelse affiskerisektoren 3o
DEN DOMINIKAN -
SKE REPUBLIKKunstig vanding ,Juancho 73
HAITI Integreret udvikling af
landdistrikter ,Jacmel IIk7
NICARAGUA Integreret udvikling af
landdistrikter ,Wasala II267
YEMEN (NORD )Udvikling afskovbrug lo
MELLEM -
AMERIKAUndersøgelse affødevare -
sikkerhed136
IALT 1320
1980 THAILAND IngïomNanvandomledning 232
NICARAGUA Faglig bistand ,ENABAS ,II 23
INDONESIEN Undersøgelse afden kooperative sektor 30
ANDIN -
GRUPPENTeknologi ilanddistrikter 50
IALT 335
IH.b .Aktioner iforbindelse med gennemførelse afprogrammer
syn ogkontrol med projekter genereltsamt til-
(l000 ECU ) 1977 I978 1979 1980
Ansættelse afeksperter enkeltvis og
kortfristet til undersøgelser ifor-
bindelse med konkrete udviklings -
spørgsmål ibestemte modtagerlande (l)- 9o 77-
Ansættelse afeksperter enkeltvis og
kortfristet til bistand ved projekt -
forberedelse ogkontrol2oo 2I0 353 lo
Ansættelse afeksperter til dere-
gionale delegationer iBangkok og
Caracas60 262 158
Andet - - 2o7 (2) -
Ialt 2oo 360 899 168
(1)Forundersøgelser idenne rubrik omfatter undersøgelser afad­
ministrative ogudviklingsplanlægningsmæssige procedurer iIn­
dien ,Indonesien ,ASEAN ogADB samt enundersøgelse afdere­
sultater ,der eropnået inden for fødevaresikkerhed iIndien .
(2)Ekstra bidrag tilet1977-projekt (levering aflandbrugsma­
skiner tilVietnam )tildækning afprisstigninger somfølge
afændringer ivalutakursen .

III .c.Resume
(l000 ECU ) 1977
adm .udg ..I978
adm. udg .1979
adm. udg .f.b .1980
adm. udg .f.b .
Disponible midler 2oo 600 1000 ,15oo 17oo 1000
Udnyttede midler 2oo 596 899 132o 168 '335
heraf :
-forberedelse ogfor-
undersøgelse afbe-
stemte projekter
(skema Ill.a .)236 1320 335
-gennemførelse af
programmer ogtil-
syn med projekter
generelt (skema Ill.b .)2oo 360 899 168
adm.udg .=særlig post til administrative udgifter .
f.b .assærlig post til faglig bistand ogforundersøgelser .
NB :Udnyttelsen afmidlerne idesærlige poster 1980 (disse midler
blev først godkendt idecember 1980 )harmåttet tilbageholdes
somfølge afdeutilstrækkelige betalingsbevillinger i1981-
budgettet (ses.19-2o ovenfor ).Den forøjeblikket disponible
saldo vil dogblive anvendt iløbet afdetnæste parmåneder ,
når der fremkommer betalingsbevillinger ogder igen kan ind­
gåsnye forpligtelser .