DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.10.2004 
KOM (2004) 698 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET 
Terrorangreb: forebyggelse, beredskab og reaktion 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. INDLEDNING............................................................................................................. 3 
2. CIVILSAMFUNDET OG BEKÆMPELSE AF TERRORISME ............................... 3 2.1. Forsvar af grundlæggende rettighe der mod voldelig radikalisering ............................ 4 
2.2. Sikkerhedsdialog mellem den offentlige og den private sektor................................... 4 2.3. Ofre for terrorisme ....................................................................................................... 4 
2.4. 11. marts: dag for demokratiske borge rdebatter om sikring af frihed.......................... 5 
3. EN INTEGRERET TILGANG I HELE EU TIL FOREBYGGELSE AF SAMT 
BEREDSKAB OG REAKTION VED TERRORANGREB ....................................... 5 
3.1. Fællesskabspolitikker til be kæmpelse af terrorisme .................................................... 5 
3.2. Eksternt samarbejde ..................................................................................................... 6 3.3. Integrering af europæiske og nationale systemer......................................................... 7 3.4. Myndighedernes kommunikation med offentligheden ................................................ 7 3.5. Forbindelser med de retshåndhævende myndigheder.................................................. 8 3.6. Prioritering af sikkerhedsforskning.............................................................................. 8 3.7. Den private sektors rolle .............................................................................................. 9 3.8. Sprængstoffer ............................................................................................................. .. 9 
 
DA 3   DA 1. INDLEDNING 
I kølvandet på den terrorhandling, der ramte Ma drid og Den Europæiske Union som helhed 
den 11. marts, vedtog Det Europæiske Råd1 en række strategiske mål, som siden da har været 
rettesnor for Unionens bekæmpelse af terrorisme.  
På sit møde den 18. juni 20042 godkendte Det Europæiske  Råd den reviderede EU-
handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme . Unionens effektive forebyggelse af samt 
beredskab og reaktion ved terrorangreb er overo rdnede mål, der afspejles i en lang række 
omfattende foranstaltninger og tiltag i handl ingsplanen, som Kommissi onen har leveret et 
afgørende bidrag til3. På nævnte møde udvalgte Det Europæ iske Råd en række prioriterede 
spørgsmål, som skulle behandles inden udgangen af 2004, nemlig forebyggelse og konsekvensstyring af terrorangreb, beskyttelse af  kritisk infrastruktur samt finansiering af 
terrorisme.  
Denne meddelelse samt de tre særskilte me ddelelser, som Kommissionen vedtog samtidig
4 
om hvert af de omhandlede områder, besvarer  Det Europæiske Råds  anmodninger og har til 
formål at bidrage til forberedelsen af Det Europæiske Råds møde den 17. december 2004, i 
samarbejde med Rådet.  
2. CIVILSAMFUNDET  OG  BEKÆMPELSE  AF TERRORISME 
Retten til liv, frihed og sikkerhed5 er blandt de højest skattede  – om ikke de vigtigste – 
menneskerettigheder6. Terrorisme udgør en trussel mod dem alle. At bevare disse rettigheder 
er en grundlæggende opgave, der i vore demokratier kr æver deltagelse af alle 
samfundsaktører. Det er derfor i kke tilstrækkeligt, at EU-politi kkerne er integrerede, de skal 
også være brede. De skal inddrag e parlamenter, økonomiske aktører, 
civilsamfundsorganisationer og alle EU-borgere.  
Beskyttelsen af liv, sikkerhed og frihed kræv er i vore dage nye løsninger, midler og 
fremgangsmåder. Hvis man vil af skære terrorister fra at anvende  deres frihed til at bekæmpe 
selve friheden, må hele samfundet deltage i fastlæggelsen og udviklin gen af nye og mere 
effektive redskaber til at bekæmpe global terrorisme og af nye effektive 
kontrolforanstaltninger, som er nødvendige for at opretholde balancen mellem den kollektive 
                                                 
1 Erklæring fra Det Europæiske Råd om bekæmpelse af terrorisme af 25. marts 2004, 
http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/da/ec/79642.pdf  
2 DET EUROPÆISKE RÅD I BRUXELLES DEN 17. OG 18. JUNI 2004 – FORMANDSKABETS 
KONKLUSIONER, 10679/2/04 REV. 2,  
http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/da/ec/81752.pdf   
3 Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, “Compendium Counter-Terrorist Actions: 
Contribution of the Commission Services”, SEK (2004) 669 af 25. maj 2004 
4 Kommissionens meddelelser “Forebyggelse og bekæmpelse af finansiering af terrorisme” [KOM 
(2004) 700], “Beredskab og konsekvensstyring i bekæmpelsen af terrorisme” [KOM (2004) 701] og “Beskyttelse af kritisk infrastruktur i forbindelse me d bekæmpelse af terrorisme” [KOM (2004) 702] 
5 Artikel 3 i Verdenserklæringen om Menneskerettighederne: ”Enhver har ret til liv, frihed og personlig 
sikkerhed.” 
6 Jf. artikel 2, stk. 1 ”Ethvert menneske har ret til livet” og artikel 6 ”Enhver har ret til frihed og personlig 
sikkerhed” i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, 
http://www.europarl.eu.int/charter/pdf/text_da.pdf   
 
DA 4   DA sikkerhed og den enkeltes frih ed. Dog skal sikkerhedsmålene være forenelige med 
principperne om grundlæggende rettighede r og med de interna tionale regler om 
iværksættervirksomhed og handel.  Der skal garanteres fuld fortrolighed i EU og af vore 
handelspartnere med hensyn til de personoplys ninger og kommercielle  oplysninger, der 
indsamles af sikkerhedsgrunde.  
2.1. Forsvar af grundlæggende rettighed er mod voldelig radikalisering 
I en strategi til forebygg else af terrorisme må de t være en grundlæggende  prioritering, at man 
modsætter sig en voldelig radikalisering i vore samfund og ødelægger de betingelser, der 
muliggør rekruttering af terroris ter. Kommissionen agter at bidrag e til Rådets arbejde på dette 
område i 2005 ved bl.a. at trække på ekspertis en i Det Europæiske Observationscenter for 
Racisme og Fremmedhad og ekspertisen blandt eksp erter og forskere. Formålet vil være dels 
at fastlægge, på hvilke områder EU-politikker og -instrumente r kan spille en forebyggende 
rolle over for en voldelig radikalisering, de ls at undersøge, hvordan man bedst muligt kan 
beskytte de grundlæggende rettig heder og friheder i EU’s forfatningstraktat mod enhver, der 
måtte krænke dem ved hjælp af vold og terror. 
2.2. Sikkerhedsdialog mellem den o ffentlige og den private sektor 
I betragtning af den væsentlige rolle, som den private sektor spiller med hensyn til 
forebyggelse af samt beredskab og reaktion ved te rrorangreb, hvilket fremgår af hvert af de 
tre øvrige bidrag til forberedelsen af Det Europæiske Råds møde i december 2004, anser 
Kommissionen det for nødvendigt at indlede en  sikkerhedsdialog mellem den offentlige og 
den private sektor, med deltagelse af repr æsentanter for europæiske og nationale 
sammenslutninger, brancheorganisationer samt  andre repræsentative organer. Dialogen bør 
bygge på tidligere arbejde inden for dette område og på eksister ende partnerskaber, navnlig 
offentlige-private partnerskaber til bekæmpelse af  organiseret kriminalitet. Den bør ikke føre 
til oprettelse af nye strukturer, men snarere udgør e en mulighed for, at begge parter kan indgå 
i en frugtbar dialog om en afbalancering af Europas sikkerhedsbehov. Der skal i den 
forbindelse sikres en fortsat uhindret bevæge lse for varer og tjenesteydelser i hele EU, 
samtidig med at fortroligheden af de personop lysninger og kommercielle oplysninger, der 
indsamles af sikkerhedsgrunde, respekteres. Endv idere bør indvirkningen på de virksomheder 
og brancher, der er forbundet med de foreslåede fo ranstaltninger, stå i forhold til den reelle 
mindskelse af sikkerhedsrisiciene. 
2.3. Ofre for terrorisme 
Støtte til ofrene og deres familier samt bidrag  til en rehabiliteringsindsats skal være en 
integrerende del af reaktionen ved terrora ngreb i et solidarisk samfund. Den 25. marts 
opfordrede Det Europæiske Råd Kommissionen ”til at sikre øjeblikk elig tildeling af de 
disponible midler på 2004-budgettet til st øtte for ofre for terrorisme.” 
Kommissionen undersøger i øjeblikk et de forskellige aspekter af dette svar og er i gang med 
at gennemføre et pilotprojekt, der er godkendt af  Parlamentet, og som har til formål at yde 
støtte til finansiering af projek ter, der skal hjælpe  ofre til at komme sig, og som skal gøre 
offentligheden mere bevidst om terrortruslen. 
Herudover bør der indføres en mekanisme, de r gør det muligt at dele den økonomiske byrde 
mellem alle medlemsstater i Unionen ved en hændelse, der forårsager omfattende 
ødelæggelser som f.eks. angrebene på World Trade Center i New York. Ved at udvise en 
 
DA 5   DA sådan solidaritet vil den enkelte medlemsstat be dre kunne klare eftervirkningerne af et angreb 
af en sådan størrelsesorden. Kommissionen undersøger i øjeblikket forskellige muligheder i 
denne forbindelse med henblik på eventuelt at fremlægge et forslag i midten af 2005. 
2.4. 11. marts: dag for demokratiske borg erdebatter om sikring af frihed 
Kommissionen agter at medvirke til at ære mindet om ofrene for terrorhandlingen den 11. 
marts 2004 ved ceremonier, der skal  afholdes på den første eur opæiske dag for terrorofrene, 
den 11. marts 2005. Efter Kommissionens opfattels e er den bedste måde, hvorpå den kan yde 
sit bidrag, at gøre denne dag til en dag for demo kratiske borgerdebatter om sikring af frihed. I 
dagene efter den 11. marts gav millioner af EU-borgere i alle medlemsstater udtryk for 
solidaritet, engagement og mod og udviste tillid  til nationale og europæiske institutioner. 
Unionen må honorere en sådan demokratisk mode nhed og bidrage til en oplyst debat om den 
hårfine balance, der skal findes, hvis Europa sk al kunne forene det højeste niveau for offentlig 
sikkerhed med den strengeste beskyttelse af frih ed og garantier, hvilket er kendetegnende for 
Europa. Kommissionen er indstillet på i samarbejde  med Rådet at medvirke til at udarbejde en 
minderapport til Europa-Parlamentet, parlamente rne i medlemsstaterne og andre parlamenter 
samt til EU-borgerne generelt, hvori det beskrives, hvilke foranstaltninger EU har truffet i perioden mellem den 11. marts 2004 og den 11. ma rts 2005. Rapporten skal også gøre status 
over, hvor langt man er nået med gennemførelsen på europæisk og nationalt plan, samt indkredse de vigtigste udford ringer i den kommende tid. Det Eu ropæiske Råd kunne skrive et 
forord til denne rapport, der skal være tilegnet ofrene for terror. 
3. EN
 INTEGRERET  TILGANG  I HELE  EU TIL  FOREBYGGELSE  AF SAMT  
BEREDSKAB  OG  REAKTION  VED  TERRORANGREB 
3.1. Fællesskabspolitikker til bekæmpelse af terrorisme 
På sit møde den 18. juni 2004 fremhævede Det Eu ropæiske Råd betydningen af en integreret 
tilgang til bekæmpelse af terrorisme og af at gøre brug af Den Europæiske Unions omfattende 
række af instrumenter. Kommi ssionen tilslutter sig fuldt ud dette synspunkt, der også er 
ledetråden for Kommissi onens eget arbejde. 
I udkastet til forfatningstraktaten afskaffes søjle  III, og med få undtagelser integreres retlige 
og indre anliggender i de øvrige EU-politikker. Kommissionen ha r opbygget en stor erfaring i 
søjle I på de områder, hvor De t Europæiske Råd i juni anmodede  om dets bidrag. Dette baner 
vejen for en gnidningsløs overgang til en ny institutionel situation på de områder, hvor Kommissionen efter traktatens ikrafttrædelse vil spille sin traditionelle rolle med udformning og gennemførelse af politikker. Efter Komm issionens opfattelse kan en konsekvent og 
effektiv bekæmpelse af terrorisme kun o pnås gennem en bedre integration af det 
politimæssige og retlige samarbejde i de overordnede politikker.  
I hver af de tre øvrige meddelelser, som er en  del af dette bidrag, undersøges de måder, 
hvorpå Kommissionen med sine nuværende redskaber,  og i visse tilfælde nye redskaber, vil 
kunne forbedre EU's forebyggelse af samt beredskab og reaktion ved terrorangreb. 
Meddelelserne omhandler henholdsvis fi nansiering af terrorisme, forebyggelse og 
konsekvensstyring samt beskyttels e af kritisk infrastr uktur i forbindelse med bekæmpelse af 
terrorisme. I disse meddelelser fremhæves ligel edes betydningen af flere overordnede krav, 
der er baseret på mange forskellige instru menter og midler i et bredt spektrum af 
fællesskabspolitikker. 
 
DA 6   DA De følgende aktioner illustrerer, hvordan sikk erhedsmål er blevet integreret i mange 
fællesskabspolitikker med henblik på foreby ggelse af samt beredskab og reaktion ved 
terrorangreb. Det er ikke en udtømmende liste over alle de politikområder, hvor 
Kommissionen deltager direkte i gennemførelsen af Unionens handlingsplan for bekæmpelse 
af terrorisme. En sådan liste og en liste ove r de øvrige politikområder, hvor Kommissionen 
bidrager til opfyldelsen af de strategiske prioriteringer, som De t Europæiske Råd fastlagde på 
sit møde den 25. marts, ville omfatte mange andre vidt forskellige områder såsom transport, energi og rumfart. 
3.2. Eksternt samarbejde 
På sit møde den 18. juni understregede Det Europæiske Råd "nødvendigheden af at sikre, at 
terrorismebekæmpelse integreres fuldt ud i EU's  politik for eksterne forbindelser, og anmoder 
om, at der på Det Europæiske Råds møde i dece mber forelægges konkrete forslag til, hvordan 
dette kan opnås på den me st effektive måde.” 
Som led i forberedelsen af Det Europæiske  Råds møde undersøge r Kommissionen sammen 
med Rådet, hvordan terrorismebekæmpelse kan i nkorporeres i de forskellige dele af EU’s 
politik for eksterne forbindels er. Kommissionens tjenestegren e har som et første bidrag 
udarbejdet et uformelt dokument med titlen ‘The  Commission’s Counter-Terrorism Technical 
Assistance Strategy’ (Kommissionens strategi fo r faglig bistand til terrorismebekæmpelse).  
I dokumentet redegøres for de strategiske gr unde til, at Kommissionen bør bidrage til den 
overordnede EU-strategi, der har til formål at  yde bistand til tredje lande og -regioner på 
området terrorismebekæmpelse. Strategien er ba seret på følgende princip: fællesskabsbistand 
bør bygge på eksisterende rammer for samarb ejde og bistand og være kendetegnet ved et 
samarbejde med modtagerlandene. Den bør fokusere på områder, hvor fællesskabet nyder 
godt af en komparativ fordel; på det geografiske plan ved at lægge særlig vægt på det bredere 
europæiske naboskab og på det tematiske plan gennem en langsigtet opbygning af 
institutioner, hvilket er nødvendigt  for at sikre varige resultater . Indsatsområderne bør være de 
prioriterede områder, der er fastsat i resolution 1373 fra FN's sikkerhedsråd, dvs. 
politimæssigt og retligt samarbej de, finansiel lovgivning og prak sis samt grænsekontrol i bred 
forstand. 
Kommissionen vil herudover udbygge alle sikker hedsaspekter inden for transport og energi 
som led i bekæmpelsen af terrorisme, bl.a. gennem de eksterne bistandsprogrammer og i 
samarbejde med tredjelande. Sikkerhedsniveauet med hensyn til infrastruktur og procedurer i Den Europæiske Unions nabolande og i tr edjelande, med hvilke Unionen har varige 
handelsforbindelser, skal være så højt som mu ligt, og det bør under a lle omstændigheder være 
på højde med de internationale standarder.  
For at undgå fornyet kontrol ve d import af varer og af persone r i transit eller ved deres 
ankomst bør Kommissionen udarbejde aftaler om gensidig anerkendelse af gennemførelsen af 
de internationalt vedtagne foranstaltninger og forelægge dem for medlemsstaterne med 
henblik på deres godkendelse. Der bør gennem føres regelmæssige peer reviews af de 
pågældende ordninger.  
Kommissionen forbereder desuden bidrag vedrøre nde andre aspekter af EU’s strategi om at 
integrere terrorismebekæmpelse i de eksterne forbindelser, nemlig i form af en uddybning af 
den kulturelle dialog med den islamiske verden og ved tage fat på terrorismens tilgrundliggende årsager og undersøge forbinde lserne mellem international organiseret 
 
DA 7   DA kriminalitet og terrorisme. 
Disse aktiviteter er i øvrigt forbundet med det arbejde, der gennemføres sammen med Rådet 
inden for området ikke-spredning af masseøde læggelsesvåben, herunder foranstaltninger 
vedrørende produkter med dobbelt a nvendelse og eksportkontrol.  
Det bør også bemærkes, at hermed beslægte de spørgsmål udgør en vigtig del af de 
multilaterale og bilaterale samarbejdsprogrammer, som Kommissionen deltager i. 
3.3. Integrering af europæiske og nationale systemer 
Hvis Europa skal kunne garanter e borgernes sikkerhed efter de  højest mulige standarder, må 
det være en forudsætning at råde over de  mest troværdige oplysninger og den bedste 
ekspertise, uanset hvor de skal findes. 
Kommissionen har udviklet en ræ kke varslingssystemer og et civilbeskyttelsessystem, der 
giver mulighed for at udtrykke solidaritet på  en konkret, koordineret og effektiv måde i 
katastrofesituationer, herunder i tilfælde af  terrorangreb. Vagttjenesten i Kommissionens 
sikkerhedsdirektorat er bemandet i døgndrift og fungerer som kontaktpunkt for de fleste 
varlingssystemer. Herudover findes der kontrolcen tre og kriseceller i forskellige tjenester, 
som aktiveres i tilfælde af al arm, og disse er forbundet med tilsvarende strukturer i alle 
Unionens medlemsstater. Kommi ssionen overvejer nu at indføre en central struktur, der i 
givet fald vil forbinde alle delsystemer og i krisetilfælde huse fælles team, således at al nødvendig information og ekspertise samles på et sted. 
Tilsvarende konsoliderings- og integreringsproces ser på europæisk plan er nødvendige og rent 
faktisk undervejs inden for bekæmpelse af fina nsiering af terrorisme – f.eks. direkte adgang 
for retshåndhævende myndigheder og efterretni ngstjenester til finansielle institutioners 
databaser med oplysninger om personer og transaktioner.  
Med hensyn til sikkerheden i forsyningskæde n har Kommissionen forelagt et forslag for 
Rådet og Parlamentet, som tilsigter et bedr e varslingssystem for vareudvekslinger med 
henblik på at sikre bedre kontrol med alle mist ænkelige bevægelser uden at hindre de normale 
handelsstrømme. 
3.4. Myndighedernes kommunikation med offentligheden 
Medens den interne kommunikation mellem myndi gheder er afgørende i tilfælde af et 
terrorangreb eller en tilsvarende katastrofesituation, kan god kommunikation med offentligheden vise sig at være lige så vigtig. Som det omfattend e strømsvigt i Italien viste, 
kan mangel på hensigtsmæssig kommunikation me d befolkningen resultere i uro, ja endda i 
massehysteri. Hvis man ikke opfanger vigtige si gnaler fra befolkningen, ka n det ligeledes føre 
til katastrofer, som ellers kunne have være t forhindret eller begrænset i omfang.  
God kommunikation med offentligheden kræv er moderne og avancerede systemer og 
procedurer for kommunikation og inform ationsbehandling, som er tilpasset den nye 
trusselssituation. Effektive kommunikations- og informationssystemer kan gøre det muligt 
hurtigt at opdage og analysere en hændelse samt  at varsle befolkningen i de pågældende 
områder. Der er således tale om nøgleinstrumenter med hensyn til at forebygge og begrænse konsekvenserne af enhver trussel eller ethv ert angreb. Flere medlemsstater afprøver i 
 
DA 8   DA øjeblikket deres systemer til varsling af be folkningen, og nye tekniske muligheder såsom 
udsendelse via GSM-netværket (cell-broadc ast) testes eller anvendes allerede. 
Den nye globale sikkerhedssituation og den hurtige teknologiske udvikling udgør nye store 
udfordringer for den offentlige  sikkerhed og for nødkaldstjenest er. Kommissionen arbejder i 
øjeblikket på at oprette et brugerforum be stående af embedsmænd, som er specialiserede 
inden for disse områder. Dette forum vil gøre de t muligt at etablere en mere permanent dialog 
mellem alarm- og beredskabstjenester og myndighe der vedrørende interoperable systemer for 
håndtering af katastrofetilfælde  og nye koncepter for systemer og procedurer i forbindelse 
med varsling af befolkningen. 
3.5. Forbindelser med de retshåndhævende myndigheder 
Et andet krav vedrører deltagelsen af de retshåndhævende myndigheder og de indenlandske 
sikkerhedsmyndigheder. Disse mynd igheder kan være nødsaget til at intervenere på alle de 
omhandlede områder. De spiller en afgørende ro lle i bekæmpelsen af terrorismefinansiering, 
og deres deltagelse er desuden yderst tilrådelig i forbindelse me d vurderinger af sårbarhed og 
udarbejdelse af normer for beskyttelse af kritis k infrastruktur, og uundgåelig i varierende grad 
i forbindelse med reaktione n på et terrorangreb. 
Udveksling af varslinger mellem fællesskabssyst emerne og de retshåndhævende myndigheder 
og sikkerhedsmyndighederne i medlemsstaterne kan og bør efter Kommissionens opfattelse 
forbedres betydeligt. Sådanne myndigheder bør have adgang til varslinger, som udsendes af 
de forskellige europæiske systemer, og de bør  også kunne bidrage med relevante oplysninger. 
Kommissionen mener, at der hos  Europol bør indføres en mekanisme til varsling af de 
retshåndhævende myndigheder (retshåndhævelsesnetværket – Law Enforcement Network , 
LEN), og denne mekanisme bør forbindes med an dre europæiske systemer for tidlig varsling 
og reaktion. Europols deltagelse skal finde sted inden for ra mmerne af Europol-konventionen. 
Kommissionen mener desuden, at Europol bør spille en vigtig rolle i indførelsen af det 
europæiske program for beskytte lse af kritisk infrastruktur, hvis forberedelse Kommissionen 
forventer at afslutte i løbet af 2005. 
Efter Kommissionens opfattelse skal Europol , Eurojust og andre kompetente myndigheder 
have adgang til de mest fyldestgørende og aktuelle oplysninger for at sikre en effektiv bekæmpelse af terrorismefinansiering. Alle aktø rer på nationalt, europæisk og internationalt 
plan børe være villige til at udveksle oplys ninger om alle terrorhandlinger, herunder 
deltagelse i en terrorgruppes aktivitete r gennem enhver form for finansiering.  
3.6. Prioritering af sikkerhedsforskning 
Kommissionen anser det for nødvendigt, at Unione n tager afgørende skridt, såvel kvantitativt 
som kvalitativt, med henblik på at styrke den videnskabelige og tekniske forskning på sikkerhedsområdet betydeligt. 
Spørgsmål vedrørende civilbeskyttelse (herund er biosikkerhed og beskyttelse mod risici 
forbundet med terrorangreb) og krisestyring er omfa ttet af sektionen ”Videnskabelig støtte til 
politikker” i det sjette rammeprogram for fors kning. Ud over de igangværende initiativer har 
Kommissionen for nylig vedtaget meddelelsen ”S ikkerhedsforskning – de næste skridt”, som 
er baseret på en rapport, der er udarbejdet af en gruppe fremtrædende personligheder på dette 
område. I denne rapport anbefales det, at der fra 2007 tildeles en supplerende finansiering på 
mindst 1 milliard EUR pr. år til et sikkerhed sforskningsprogram i De n Europæiske Union. 
 
DA 9   DA Kommissionen har noteret sig gruppen af fremtr ædende personligheders anbefaling om, at der 
bør tildeles tilstrækkelige ressourcer, og har i de finansielle overslag afsat midler til en budgetmæssig og politisk opfølgning i overensstemmelse hermed. 
Et europæisk sikkerhedsforskningsprogram ville styrke aktiviteterne betydeligt på mange 
områder, hvoraf flere er nødvendige for at opfyl de kravene i forbindels e med bekæmpelse af 
terrorismefinansiering, beskyttels e af kritisk infrastruktur og udvikling af konsekvensstyring. 
Herudover vil cybersikkerhed fortsat være en cen tral del af IST-programmet, da en e-økonomi 
kræver en sideløbende forb edring af e-sikkerheden.  
Efter Kommissionens mening skal den private sekt or spille en vigtig rolle og foretage konkret 
investering i sikkerhedsforskning. Unionen må fo r sit vedkommende være vi llig til at støtte 
udviklingen af innovative former for offentlig-privat forskningssamarbejde. 
3.7. Den private sektors rolle 
Et andet vigtigt krav er et e ffektivt og integreret samarbejde  med den private sektor. Hvad 
enten det drejer sig om behovet for at overvåge de finansielle strømme eller at styrke den 
kritiske infrastrukturs modstandsdygtighed, vil pr ivate aktører have en afgørende rolle at 
spille. Kommissionen mener, det er nødvendigt at  inddrage den private sektor så tidligt som 
muligt i fastlæggelsen og udarbejdelsen af nye løsninger, der kan føre til forhøjet sikkerhed for varer og tjenesteydelser.  
Terrorisme vil som oftest kræve teknologisk nys kabelse og nye former for partnerskaber, 
hvilket kan styrke den interne og eksterne konkurrenceevne. En struktureret inddragelse af 
den private sektor i udviklingen af praksis, procedurer og høje standarder med henblik på at 
forbedre sikkerheden for varer og tjenesteydelser  bør så vidt muligt bidrage til at undgå, at der 
pålægges industrien nye lovgivningsmæssige krav. Fo r at bevare og styrke integriteten af det 
indre marked skal dette ske gennem et samarbejde på europæisk plan. 
3.8. Sprængstoffer 
I sin erklæring af 25. marts er kendte Det Europæiske Råd, ”at der er behov for at sikre, at 
terrororganisationer og -grupper ikke får adgang til de redskaber, de benytter sig af”. Det 
understregede endvidere ”behovet for øget sikkerhed om kring skydevåben, sprængstoffer, 
bombefremstillingsudstyr og den teknologi, so m benyttes i forbindels e med udførelsen af 
terrorhandlinger”. Dette spørgsmål blev efterfølge nde behandlet i Kommissionens 
”kompendium” og integreret i de n reviderede handlingsplan.  
Kommissionen forfølger aktivt de ovennævnte mål og bidr ager til arbejdet i Rådets instanser, 
navnlig gennem arbejdsdokumenter fra sine tj enestegrene. Med dette arbejde udføres en 
samlet indsats, der inddrager forskningsmiljø et, eksperter, Europol samt producenter af 
sprængstoffer og detonatorer. Formålet er, at procedurerne for sporing, påvisning, 
identificering, oplagring, regns kab, transport og håndteri ng, hvad angår sprængstoffer og 
detonatorer i Europa, kan bidrage effektivt t il at nå det højest mulige sikkerhedsniveau. Der 
vil om nødvendigt blive fremlagt  forslag med henblik herpå.