BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

Europa-Kommissionen vedtog den 29. maj 2018 sine lovgivningsforslag om finansiering af samhørighedspolitikken for perioden 2021-2027 og koncentrerede deri støtten fra fondene omkring nogle få kritiske prioriteter for EU's politik.

I årets første halvdel blev den europæiske økonomi ramt af et eksogent og symmetrisk chok, der var dybtgående og hidtil uset, som følge af covid‑19-pandemien. Det akutte pres på sundhedssystemerne — med dramatiske tab af menneskeliv til følge — blev efterfulgt af pludselige og alvorlige sociale og økonomiske konsekvenser.

Dette vil medføre et betydeligt fald i de økonomiske resultater, en nedgang i antallet af erhvervsdrivende og en kraftig stigning i arbejdsløsheden og fattigdommen. Det vil også afføde betydelige udfordringer for de offentlige finanser og gældsforvaltningen i de kommende år, hvilket igen kan begrænse de offentlige investeringer, som er nødvendige for økonomisk genopretning og udvikling.

Som en umiddelbar reaktion er de samhørighedspolitiske instrumenter, der i øjeblikket er til rådighed under programmerne for 2014-2020, allerede blevet tilpasset. Der er i denne henseende foretaget en første ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 med det formål at styrke medlemsstaternes sundhedssystemer gennem øgede investeringer og at støtte de erhvervsdrivende og arbejdstagerne. Denne ændring er blevet fulgt op med endnu en ændring med det formål at give medlemsstaterne en ekstraordinær fleksibilitet til at forvalte og ændre deres programmer, når det er nødvendigt for at håndtere krisesituationen.

Derudover foreslår Kommissionen at udnytte EU-budgettets fulde potentiale til at mobilisere investeringer og fremrykke den finansielle støtte i genopretningens første afgørende år. Disse forslag baserer sig på to søjler. Dels et europæisk genopretningsinstrument, der som en kriseforanstaltning midlertidigt vil styrke EU-budgettets finansielle slagkraft ved at udnytte EU-budgettets råderum til at tilvejebringe yderligere finansieringsmidler på de finansielle markeder. Og dels en forstærket flerårig finansiel ramme for 2021-2027. Kommissionen foreslår at styrke de vigtigste programmer gennem det europæiske genopretningsinstrument, så investeringerne hurtigt kan kanaliseres hen, hvor behovet er størst, styrke samarbejdet på områder som sundhed og krisestyring og udstyre Unionen med et budget, der er skræddersyet til at fremme en langsigtet omstilling til et mere modstandsdygtigt, grønnere og digitalt Europa, men som samtidig støtter den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Nærværende forslag tilhører den anden af de to søjler, der er nævnt ovenfor. Investeringerne i samhørighedspolitikken i perioden 2021-2027 vil skulle spille deres langsigtede rolle som vækst- og konvergensfremmende instrumenter fra og med 2021, når EU's økonomi ventes så småt at komme på fode igen efter den alvorlige recession.

I denne forbindelse ser man tydeligt relevansen af, at samhørighedspolitikken for 2021-2027 udformes med henblik på fremtidssikrede vækststrategier, navnlig gennem den tematiske koncentration med fokus på økonomisk konkurrenceevne, dagsordenen for den grønne pagt og fremme af den europæiske søjle for sociale rettigheder. Det er af afgørende betydning at sikre gunstige omstændigheder for en hurtig genopretning, som kan bane vejen for EU's økonomiske udvikling og samtidig opfylde traktatens målsætning om at fremme konvergens og mindske forskelle. Når der ydes støtte, skal der lægges særlig vægt på de regioner, der er hårdest ramt af krisen, og som er dårligere rustet til at komme på fode igen.

På den anden side viser pandemiens pludselige og temmelig uventede fremkomst, at der er behov for større fleksibilitet og reaktivitet i samhørighedspolitikken. Der er navnlig behov for at give medlemsstaterne yderligere fleksibilitet til at overføre midler mellem fondene på et hvilket som helst tidspunkt i programmeringsperioden.

Det er også bydende nødvendigt, at den retlige ramme for samhørighedspolitikken indeholder mekanismer, der hurtigt kan ibrugtages, hvis Unionen i de kommende år bliver ramt af yderligere chok. Tilsvarende foreslås der foranstaltninger til anvendelse af fondene som reaktion på ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder for at sikre, at der under sådanne omstændigheder, som der er opstillet kriterier for, kan dispenseres fra visse regler for at lette reaktionen på sådanne omstændigheder. Kommissionen bør i denne forbindelse gives beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte midlertidige foranstaltninger, der kan bidrage til at afhjælpe de ekstraordinære og usædvanlige omstændigheder.

Og endelig har covid‑19-pandemien undergravet støttemodtagernes evne til at afslutte de operationer, der blev ydet støtte til i henhold til programmerne for 2014-2020, til tiden på grund af forsinkelser og mangler. På grund af de budgetmæssige konsekvenser af krisen kan støttemodtagerne være ude af stand til at finansiere gennemførelsen af de pågældende operationer inden fristen. Der bør i denne forbindelse gives yderligere fleksibilitet for at muliggøre faseinddeling af operationerne.