Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet — Erhvervsbeskatning i det 21. århundrede

(COM(2021) 251 final)

(2022/C 275/07)

Ordfører: Krister ANDERSSON

Anmodning om udtalelse Kommissionen, 1.7.2021 Retsgrundlag Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Præsidiets beslutning 8.6.2021 Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget i sektionen 8.2.2022 Vedtaget på plenarforsamlingen 23.2.2022 Plenarforsamling nr. 567 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 216/00/07

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. EØSU glæder sig over Kommissionens længe ventede initiativ vedrørende strategien for erhvervsbeskatning i det 21. århundrede. EØSU bakker helhjertet op om og sætter pris på, at Kommissionen afstemmer sit arbejde med de internationale drøftelser og aftaler.

1.2. EØSU understreger behovet for at lette de grænseoverskridende investeringer og mindske virksomhedernes overholdelsesomkostninger og samtidig gøre den europæiske økonomi grønnere og mere digitaliseret.

1.3. Pakken om fair og enkel beskatning ( 2 ). EØSU tilskynder Kommissionen til at forfølge sin handlingsplan for en retfærdig og enkel beskatning til støtte for genopretningsstrategien ( 1 ) og samtidig tage højde for EØSU's udtalelse om

1.4. EØSU glæder sig over G20-finansministrenes godkendelse af aftalen, der den 8. oktober 2021 blev underskrevet af 136 ud af 140 lande inden for den inklusive ramme med henblik på at nå frem til en global og konsensusbaseret pakkeløsning for, hvordan beskatningsrettigheder skal fordeles mellem landene. EØSU fremhæver samtidig følgevirkningerne af den kompleksitet, der er forbundet med sådanne ambitiøse mål, og opfordrer til en ensartet, samlet og koordineret gennemførelse af søjle 1 og 2 (pakken) på globalt plan.

1.5. EØSU understreger, at der er behov for at gennemføre skattepakken både i EU og samtidig også i store handelspartnerlande. Hvis søjle 1 ikke gennemføres i USA og hos andre store handelspartnere samtidig, kan europæiske virksomheder blive stillet dårligt i konkurrencen.

1.6. EØSU understreger betydningen af at have nøjagtigt de samme regler i Europa vedrørende søjle 2 og den effektive minimumssats for selskabsbeskatning som de aftalte komplekse regler, der er udarbejdet i den globale aftale. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at der er tilstrækkelig tid til at få udarbejdet en endelig tekst, der er enighed om, inden der vedtages et direktiv.

1.7. Beregningen af den effektive skattesats har til formål at fastlægge, om en given multinational koncern ligger over eller under minimumsskattesatsen når det gælder den pågældende jurisdiktion. EØSU understreger, at kravene om beregning af effektive skattesatser skal være i overensstemmelse med den aftalte globale tilgang, således at de administrative omkostninger ikke stiger.

1.8. EØSU støtter det initiativ, Kommissionen har taget med hensyn til at fremsætte en anbefaling til medlemsstaterne om at gøre det muligt at udligne tab via overførsel til tidligere regnskabsår.

1.9. EØSU bakker Kommissionen op i kampen mod misbrug af skuffeselskaber, der er rettet mod hvidvask af penge, enkeltpersoners og virksomheders aggressive skatteplanlægning og skatteunddragelse. EØSU ser frem til at give udtryk for sine synspunkter om et konkret forslag, der behandler misbrug af skuffeselskaber.

1.10. EØSU glæder sig over Kommissionens initiativ om at indføre et fradrag for at fjerne den gældsfremmende virkning (DEBRA). Investeringer i ny og grønnere teknologi er forbundet med en høj risiko for investoren. I sådanne situationer er det særlig vigtigt med egenkapitalfinansiering, og der bør gøres noget ved den iboende skævvridning, der er indbygget i skattesystemerne, og som gør, at egenkapitalfinansiering i høj grad fravælges.

1.11. EØSU glæder sig over rammen for indkomstbeskatning af virksomheder i EU (BEFIT) med et fælles selskabsskatteregelsæt og ser frem til at kunne gennemgå et detaljeret forslag.

1.12. EØSU opfordrer Kommissionen til at håndtere grænseoverskridende fjernarbejdssituationer som en integreret del af strategien for erhvervsbeskatning.

1.13. Et andet område, som bør gennemgås, er momssystemets dækning. Fritagelser og smuthuller skaber kompleksitet og resulterer i ulige vilkår samt i tabte skatteindtægter. EØSU opfordrer Kommissionen til at gennemgå momssystemets dækning.

2. Kommissionens forslag

2.1. Kommissionens meddelelse om erhvervsbeskatning i det 21. århundrede har til formål at tackle flere store udfordringer, som har udviklet sig over årene sammen med covid-19-udbruddet.

2.2. EU har brug for solide, effektive og retfærdige skatteregler, der opfylder behovene for offentlig finansiering, samtidig med at de støtter genopretningen og den grønne og digitale omstilling ved at skabe et miljø, som fremmer retfærdig, bæredygtig og inklusiv vækst og investeringer, så der kan skabes beskæftigelsesmuligheder.

2.3. Beskatning forventes at bidrage til bredere EU-politikker såsom den europæiske grønne pagt , Kommissionens digitale dagsorden , den nye industristrategi for Europa og kapitalmarkedsunionen . Beskatning vil også skulle være med til at lette den digitale omstilling ved at skabe et gunstigt miljø for digitale virksomheder.

2.4. Kommissionens meddelelse tager tilstrækkeligt hensyn til resultaterne af BEPS-projektet og behandler reformen af de internationale selskabsskatteregler, der ledes af OECD og har mandat fra G20. Reformpakken består af to søjler. Søjle 1 har til formål at tilpasse de internationale skatteregler til de nye forretningsmodeller, som gør virksomhederne i stand til at drive forretning uden fysisk tilstedeværelse ( 3 )

2.5. Søjle 2 mindsker på sin side skattekonkurrencen ved at fastsætte en effektiv minimumssats for selskabsbeskatning på 15 % ( 4 )

2.6. Når det er blevet aftalt inden for rammerne af en multilateral konvention, vil anvendelsen af pakken blive gjort obligatorisk, og Kommissionen vil foreslå et direktiv med henblik på dens gennemførelse i EU.

2.7. Kommissionen vil også fremsætte et nyt forslag vedrørende årlig offentliggørelse af den effektive selskabsskattesats for store virksomheder, som er hjemmehørende i EU og hører under anvendelsesområdet for søjle 2, ved hjælp af den metode, der er aftalt for søjle 2-beregningerne.

2.8. EU vil som en del af sin dagsorden for gennemsigtighed også gribe ind over for misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål — dvs. virksomheder uden eller med minimal væsentlig tilstedeværelse og reel økonomisk aktivitet — gennem et nyt lovgivningsinitiativ, der skal forebygge aggressiv skatteplanlægning, skatteunddragelse og hvidvask af penge fra enkeltpersoners og virksomheders side.

2.9. Kommissionens strategi vil også imødegå den gældsfremmende virkning inden for selskabsbeskatning ved at sørge for, at egenkapitalfinansierede investeringer gøres mindre ugunstige ved hjælp af et system med fradrag for finansiering med ny egenkapital (DEBRA).

2.10. Business in Europe: Framework for Income Taxation ). Kommissionen vil trække sit verserende forslag om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag ( 5 ) tilbage, når der fremlægges et ny forslag med henblik på at styrke det indre marked. Det vil være en ny ramme for indkomstbeskatning af virksomheder i Europa, der kaldes BEFIT ().

2.11. BEFIT-forslaget vil bygge på søjle 1 og 2. Kommissionen vil arbejde tæt sammen med medlemsstaterne om udarbejdelsen af dette forslag og vil også tage hensyn til Europa-Parlamentets synspunkter og gå i samråd med erhvervslivet og civilsamfundsgrupper.

2.12. Kommissionens strategi omfatter en anbefaling til medlemsstaterne om at muliggøre udligning af tab via tilbageføring med det formål at skabe mere lige vilkår for virksomheder i hele Unionen. Anbefalingen gælder for regnskabsårene 2020 og 2021.

3. Generelle bemærkninger

3.1. EØSU glæder sig over Kommissionens længe ventede initiativ vedrørende strategien for erhvervsbeskatning i det 21. århundrede. EØSU bakker helhjertet op om og sætter pris på, at Kommissionen afstemmer sit arbejde med de internationale drøftelser og aftaler.

3.2. EØSU støtter Kommissionens mål om at lade skattedagsordenen bidrage til det overordnede mål om at skabe retfærdig og bæredygtig vækst ved at støtte bredere EU-politikker såsom den europæiske grønne pagt, Kommissionens digitale dagsorden, den nye industristrategi for Europa og kapitalmarkedsunionen.

3.3. EØSU understreger behovet for at lette de grænseoverskridende investeringer og mindske virksomhedernes overholdelsesomkostninger og samtidig gøre den europæiske økonomi grønnere og mere digitaliseret.

3.4. EØSU er bekymret over skattegabet, selv om selskabsskatteindtægterne i forhold til BNP i gennemsnit har været stabile eller sågar stigende i det seneste tiår, både i EU og i OECD-landene.

3.5. EØSU er enig med Kommissionen i, at regeringerne har vedtaget et kludetæppe af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse, og at foranstaltningerne har tilføjet yderligere kompleksitet til den allerede eksisterende kompleksitet. EØSU efterlyser solide, effektive og retfærdige skatteregler, der sætter ind over for de underliggende incitamenter til at indgå i adfærd, der udhuler skattegrundlaget, og til at overføre overskud.

3.6. EØSU opfordrer Kommissionen til at evaluere virkningen af den række af lovgivningstiltag til bekæmpelse af skatteundgåelse, der er blevet gennemført i de seneste seks år.

3.7. Pakken om fair og enkel beskatning EØSU tilskynder Kommissionen til at forfølge sin handlingsplan for en retfærdig og enkel beskatning til støtte for genopretningsstrategien ( 6 ) og samtidig tage højde for EØSU's udtalelse om ( 7 ) . EØSU finder det vigtigt at hæve den europæiske økonomis produktivitet til som minimum konkurrerende økonomiers niveau. Skat er blot en af de faktorer, som påvirker produktiviteten, men det er en vigtig faktor ( 8 )

4. Særlige bemærkninger

4.1. EØSU glæder sig over G20-finansministrenes godkendelse af aftalen, der den 8. oktober 2021 blev underskrevet af 136 ud af 140 lande inden for den inklusive ramme med henblik på at nå frem til en global og konsensusbaseret pakkeløsning for, hvordan beskatningsrettigheder skal fordeles mellem landene ( 9 ) . EØSU fremhæver samtidig følgevirkningerne af den kompleksitet, der er forbundet med sådanne ambitiøse mål, og opfordrer til en ensartet, samlet og koordineret gennemførelse af søjle 1 og 2 på globalt plan. EU's forslag skal i den forbindelse tage højde for de særlige forhold ved EU-retten som eksempelvis etableringsfrihed og ikkeforskelsbehandling.

4.2. EØSU bemærker, at der er behov for en hel del yderligere arbejde med henblik på at nå frem til en detaljeret aftale. Det er af afgørende betydning, at der indgås aftaler om en række tekniske aspekter. Når reglerne gennemføres på EU-plan, må virksomheder med hovedsæde i EU ikke opleve en konkurrencemæssig ulempe sammenlignet med tilsvarende konkurrenter med base i andre store jurisdiktioner ( 10 )

4.3. EØSU understreger, at der er behov for ikke alene at gennemføre skattepakken i EU, men samtidig også i store handelspartnerlande. Hvis søjle 1 ikke gennemføres samtidig i USA og hos andre store handelspartnere, kan europæiske virksomheder komme til at opleve en konkurrencemæssig ulempe. Det er derfor nødvendigt at koordinere både gennemførelsen og anvendelsen af den multilaterale konvention med handelspartnerne.

4.4. EØSU understreger betydningen af at få gennemført reglerne i national ret og af at have nøjagtigt de samme regler i et søjle 2-direktiv og vedrørende den effektive minimumssats for selskabsbeskatning som de aftalte komplekse regler, der er udarbejdet i den globale aftale. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at der er tilstrækkelig tid til at få udarbejdet en endelig tekst, der er enighed om, inden der vedtages et direktiv ( 11 )

4.5. EØSU støtter det initiativ, Kommissionen har taget med hensyn til at fremsætte en anbefaling til medlemsstaterne om at give mulighed for udligning via overførsel til tidligere regnskabsår. Sådanne regler er dog ikke kun vigtige i forbindelse med en pandemi, men også under normale omstændigheder. En virksomheds nettoresultat over tid bør være selskabsskattepligtigt.

4.6. EØSU bakker Kommissionen op i kampen mod misbrug af skuffeselskaber, der er rettet mod hvidvask af penge, enkeltpersoners og virksomheders aggressive skatteplanlægning og skatteunddragelse. EØSU ser frem til at give udtryk for sine synspunkter om et konkret forslag, der behandler misbrug af skuffeselskaber.

4.7. EØSU glæder sig over Kommissionens initiativ om at indføre et fradrag for at fjerne den gældsfremmende virkning. Investeringer i ny og grønnere teknologi er forbundet med en høj risiko for investoren. I sådanne situationer er det særlig vigtigt med egenkapitalfinansiering, og der bør gøres noget ved den iboende skævvridning, der er indbygget i skattesystemerne, og som gør, at egenkapitalfinansiering i høj grad fravælges ( 12 )

4.8. EØSU bemærker, at egenkapitalfinansiering kan gøres mindre ugunstig på både selskabsplan og aktionærplan. Det er vigtigt, at den skattemæssige behandling ikke udløser incitamenter til at kanalisere midler fra et plan til et andet.

4.9. Det er desuden værd at bemærke, at hvis den lovbestemte selskabsskattesats stiger, stiger værdien af rentefradraget også, og det bliver økonomisk mere attraktivt for et selskab at investere via lån. En højere inflationsrate og/eller højere rentesatser vil have en tilsvarende effekt og derved øge den nuværende gældsfremmende virkning ( 13 ) . Da en sådan udvikling ikke kan udelukkes, er betydningen af Kommissionens kommende initiativ så meget desto større, og det hilses velkommen.

4.10. EØSU glæder sig over BEFIT-målsætningerne og ser frem til at kunne gennemgå et detaljeret forslag. Forslaget bør tage højde for de særlige retlige ordninger, der gælder for visse typer af kooperativer og gensidige selskaber, som historisk set er blevet vedtaget af forskellige medlemsstater. EØSU opfordrer Kommissionen til at inddrage interessenter og civilsamfundet i overvejelserne, så der kan opnås fremskridt og accept.

5. Nogle yderligere områder, der skal behandles i forbindelse med skattepolitikken for det 21. århundrede

5.1. EØSU mener, at pandemien kan have ændret arbejdspladsen for mange på en sådan måde, at hjemmearbejde bliver mere almindeligt i de kommende år. De skattemæssige konsekvenser af grænseoverskridende hjemmearbejde (eller fjernarbejde) giver anledning til skattespørgsmål for både virksomheder og enkeltpersoner. For en virksomhed kan der opstå et utilsigtet fast driftssted, med deraf følgende skattemæssige konsekvenser. Den enkelte person kan blive mødt af skattekrav fra flere lande, samtidig med at de sociale ydelser og socialsikringen kan blive påvirket negativt. Pensionsrettighederne kan også blive påvirket.

5.2. EØSU opfordrer Kommissionen til at håndtere grænseoverskridende arbejdssituationer som en integreret del af strategien for erhvervsbeskatning.

5.3. Et andet område, som skal revideres, er momssystemets dækning. Fritagelser og smuthuller skaber kompleksitet og resulterer i ulige vilkår samt i tabte skatteindtægter. EØSU opfordrer Kommissionen til at gennemgå momssystemets dækning.

Bruxelles, den 23. februar 2022. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) COM(2020) 312 final.

(2) EUT C 155 af 30.4.2021, s. 8.

(3) De virksomheder, der er omfattet heraf, er multinationale selskaber med en samlet omsætning på over 20 mia. EUR og en rentabilitet på over 10 % (dvs. overskud før skat/indtægter) beregnet vha. en mekanisme til beregning af gennemsnittet, hvor omsætningsgrænsen reduceres til 10 mia. EUR, hvis der sker en succesfuld gennemførelse, herunder med retssikkerhed på skatteområdet, hvor den relevante gennemgang starter syv år efter ikrafttrædelse af aftalen og færdiggøres på højst et år. Udvindingstjenester og regulerede finansielle tjenesteydelser er undtaget. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(4) Søjle 2 består af: a) to indbyrdes forbundne nationale regler (tilsammen Global anti-Base Erosion Rules (GloBE)): i) en regel om indkomstindregning, som pålægger et moderselskab en supplerende skat i forbindelse med en koncernenheds lavt beskattede indtægt, og ii) en regel om underbeskattede betalinger, som nægter fradrag eller kræver en tilsvarende tilpasning, i det omfang en koncernenheds lave skatteindtægt ikke er skattepligtig under en regel om indkomstindregning, og b) en traktatbaseret skattepligtsregel (Subject to Tax Rule (STTR)), der giver kildejurisdiktioner mulighed for at pålægge begrænset kildebeskatning på visse betalinger mellem forbundne parter, der er skattepligtige under en minimumssats. Skattepligtsreglen vil være berettiget som en skat, der er indeholdt i GloBE-reglerne. GloBE-reglerne vil gælde for multinationale selskaber, som når tærskelværdien på 750 mio. EUR som fastsat under BEPS-foranstaltning 13 (landeopdelt rapportering). Landene har lov til at anvende reglerne om indkomstintegration på multinationale selskaber med hovedsæde i deres respektive lande, selv om de ikke når tærskelværdien. Minimumsskattesatsen, der anvendes med henblik på reglen om indkomstintegration og reglen om underbeskattede betalinger, vil være 15 %. https://www.oecd.org/tax/beps/statement-on-a-two-pillar-solution-to-address-the-tax-challenges-arising-from-the-digitalisation-of-the-economy-october-2021.pdf.

(5) COM(2016) 685 final og COM(2016) 683 final.

(6) COM(2020) 312 final.

(7) EUT C 155 af 30.4.2021, s. 8.

(8) Der er mange rapporter, som konkluderer, at selskabsskatten har særligt skadelige konsekvenser for væksten og produktiviteten. Dette er en konklusion, som OECD har draget mange gange, jf. f.eks. Tax and Economic Growth, OECD Economics Department Working Paper No. 620 eller Tax Policy Reform and Economic Growth, OECD (2010). At selskabsskatten flyttes over på lønmodtagerne, især lavtuddannede lønmodtagere, og at det hæmmer investeringerne, er vigtige medvirkende faktorer til konklusionen. Også andre skattetyper såsom beskatning af arbejdsindkomst kan bremse væksten og udviklingen i produktiviteten.

(9) Skattereglerne gælder for alle virksomheder over en vis tærskel, uanset hvilken sektor de er aktive i. De er ikke kun for såkaldte digitale forretningsmodeller eller forbrugerorienterede virksomheder.

(10) Hvis der ikke foreligger en regel om underbeskattede betalinger, og hvis reglen om indkomstindregning ikke gælder for nationale situationer, ville vi få en situation, hvor udenlandske multinationale koncerner, herunder amerikanske koncerner, kun ville anvende den effektive minimumsskattesats på grænseoverskridende situationer. Konsekvensen heraf ville være, at de ville holde deres nationale datterselskaber uden for den effektive minimumsskattesats: I denne forbindelse ville de lavt beskattede nationale datterselskaber med et amerikansk/udenlandsk hovedsæde fortsat drage fordel af f.eks. skattegodtgørelser med henblik på FoU og betale skat til en sats under den aftalte minimumsskattesats, mens et EU-hovedsæde og dets nationale datterselskaber ville få deres skattenedsættelser for FoU neutraliseret via en supplerende skat, hvis de sænker den effektive skattesats til under den aftalte minimumssats.

(11) Hvis alle reglerne i OECD/den inklusive rammeaftale ikke er kendte på det tidspunkt, hvor medlemsstaterne når til enighed om et direktiv, er det nødvendigt at indlede en procedure med henblik på ændring af direktivet for at omsætte den globale aftale i en EU-aftale. Nogle medlemsstater vil måske modsætte sig en sådan ændring af direktivet. For at opnå en korrekt og fuldstændig gennemførelse er det nødvendigt, at den globale aftale er fuldt udviklet og kendt, inden man når til enighed om et direktiv.

(12) Jf. EØSU's udtalelse om Selskabsbeskatningens rolle inden for virksomhedsledelse (EUT C 152 af 6.4.2022, s. 13).

(13) Jf. The Taxation of Income from Capital, Mervyn King og Don Fullerton, The University of Chicago Press and NBER (1984).