BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET om produktionen og afsaetningen af humle (1998-hoesten)

(forelagt af Kommissionen)

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RAADET

om produktionen og afsaetningen af humle (1998-hoesten)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. INDLEDNING

2. 1998-HOESTEN

2.1. Situationen paa verdensplan

2.1.1. Produktion

2.1.2. Markedsudvikling

2.2. Situationen i EF

2.2.1. Produktionsstruktur

2.2.2. Produktion

2.2.3. Afsaetning og prisdannelse

2.2.4. Indtaegter

3. DEN FAELLES MARKEDSORDNING FOR HUMLE

3.1. Den specifikke ordning og producentsammenslutningernes rolle

3.2. Saerlige midlertidige foranstaltninger for humle

4. KONKLUSIONER

1. INDLEDNING

I henhold til artikel 11 i forordning (EOEF) nr. 1696/71 skal Kommissionen hvert aar forelaegge Raadet en beretning om produktionen og afsaetningen af humle. Formaalet med beretningen er at give oplysninger om udviklingen i produktion, priser og efterspoergsel.

I denne beretning, der er den 28. aarlige beretning fra Kommissionen, redegoeres der for de vigtigste begivenheder i produktionsaaret 1998. Den er centreret om de bemaerkelsesvaerdige forhold.

2. 1998-HOESTEN

2.1. Situationen paa verdensplan

2.1.1. Produktion

Paa verdensplan er der fortsat tendens til en reduktion af humlearealerne.

Verdens samlede humleareal er paa ca. 71 500 ha, hvoraf ca. 24 370 ha dyrkes i de humleproducerende lande i EU (se tabel 1). Der er ligeledes en betydelig produktion i Kina, men der foreligger ingen praecise tal herom, kun grove skoen.

For IHGC's (International Hob Growers Committee) og EU's vedkommende er humlearealerne gennemsnitligt blevet reduceret med 14,89%, dvs. med 9 575 ha, heraf med 2 414 ha i EU, navnlig i Tyskland (-1 698 ha), 2 708 ha i USA og 1 754 ha i Tjekkiet.

Med ca. 2 234 000 ctr. [1] var 1998-hoesten paa verdensplan mindre end 1997-hoesten (-10,71%). Produktionens kvalitet var mindre god med et alphasyreindhold paa 6,29%; den samlede alphasyreproduktion aftog (-2 274 t) og var paa 7 026 tons.

[1] 1 ctr. = 50 kg.

Hvad produktionen angaar, laa 1998-hoesten betydeligt under gennemsnittet for de seneste tyve aar.

Hvad oelproduktionen angaar, kan det konstateres, at selv om Europa stadig ligger i spidsen (8,8% for Tyskland og 24,3% for den oevrige del af Europa i 1999 [2]), saa erobrer andre kontinenter saasom Central- og Sydamerika og navnlig Asien stadig stoerre markedsandele.

[2] Skoen fra Hopsteiner-rapporten.

Verdens samlede oelproduktion i 1999 anslaas til 1 300 mio. hl. En humletilsaetning paa 5,8 g alphasyre pr. hl oel forudsaetter, at bryggerierne anvender ca. 6,4 g/hl, idet forskellen skyldes svind under humlens oplagring og forarbejdning. Der skal dermed bruges 8 320 tons alphasyre til fremstilling af denne maengde oel, og der var saaledes i 1998 tale om en underproduktion af alphasyre i forhold til behovet (-1 294 t). Dette er dog relativt, da bryggerierne stadig menes at ligge inde med lagre, der er tilstraekkelige til at daekke et behov svarende til 15 maaneder. Hertil kommer, at der anvendes mindre alphasyre end tidligere, fordi der er en tendens til at brygge mindre bitre oelsorter, og der hele tiden sker teknologiske fremskridt.

Der har i nogle aar vaeret en overproduktion af humle paa verdensplan i forhold til bryggeriernes behov. Derfor havde IHGC-medlemslandene - som omfatter alle EU's producentlande med undtagelse af OEstrig og Irland - foreslaaet at rydde 30% af 1996-arealerne, dvs. 18 000 ha. I 1997 var reduktionen paa 6 300 ha, dvs. 10%. I 1998 var reduktionen paa 9 575 ha for IHGC-medlemmernes vedkommende.

2.1.2. Markedsudvikling

Paa verdensplan er det hovedsageligt EU (navnlig Tyskland) og USA, der er fremherskende paa markedet.

De amerikanske gennemsnitspriser faldt (1,62 $/Pound (453,59 g), dvs. 178,58 $/ctr. eller 151,48 EUR/ctr.), men da udbyttet er stoerre end i Europa (1,82 t/ha mod 1,43 t/ha), er den gennemsnitlige indtaegt pr. ha stort set den samme (6 505,56 $/ha, dvs. 5 518,33 EUR/ha, mod 5 539 EUR/ha i EU).

Indgaaelsen af langtidskontrakter, hvor tendensen paa laengere sigt udviser en tilbagegang med hensyn til maengde, varighed og pris, har trods alt vist sig at vaere en fordelagtig ordning til sikring af indkomsterne, idet priserne for bestemte sorter og bestemte maengder forudfastsaettes for et vist antal aar, og de i kontrakterne fastsatte priser normalt er hoejere end priserne paa det frie marked (se tabel 2 og 5). Umiddelbart kan det virke overraskende, at bryggerierne fortsat gennemsnitligt betaler den dobbelte pris for humle paa kontrakt, naar de kan koebe humlen billigt paa det frie marked, isaer siden 1993-hoesten. Grunden hertil er, at det frie marked er fuldstaendigt uforudsigeligt, hvad angaar produktion og afsaetning; humleproduktionen er nemlig meget afhaengig af vejrforholdene (toerke, for megen nedboer, kraftig blaest, uvejr), der ligesom parasitter i hoej grad kan skade afgroederne. Kontrakterne giver derfor bryggerierne en forsyningssikkerhed til en pris, der kendes lang tid i forvejen, hvilket er vigtig for en langsigtet planlaegning af udgifterne.

Et forhold, der saerligt bekymrer nogle medlemmer af IHGC, er, at prisdannelsen for de aromatiske sorter baseres paa maengden af alphasyre frem for paa selve aromaen.

2.2. Situationen i EF

2.2.1. Produktionsstruktur

Ligesom for landbrugssektoren i almindelighed fortsatte de strukturelle aendringer inden for humledyrkningen. For oejeblikket er der 3 818 humleproducerende bedrifter i EU (se tabel A). Antallet er saaledes faldet med ca. 7,40% i forhold til 1997, medens det gennemsnitlige humleareal pr. bedrift er forblevet stort set uaendret. I EU er ca. 300 bedrifter ophoert med at producere humle.

2.2.2. Produktion

EU's humleareal aftager fortsat fra aar til aar. I 1998 var det paa 24 371 ha, dvs. 2 414 ha (9%) mindre end i 1997 (se tabel 1 og 6). Stoerstedelen af arealerne ligger i Tyskland (19 683 ha, dvs. 80%). Tysklands humleareal er dog i forhold til 1997 blevet reduceret med 1 698 ha, dvs. 7,94%, hvilket praktisk taget svarer til det areal, der har vaeret genstand for midlertidigt ophoer og rydning (se punkt 3.2).

Reduktionen af arealerne modsvarer det oegede alphasyreudbytte.

Paa nuvaerende tidspunkt tegner de aromatiske sorter sig for 60,57% af det samlede humleareal, og den mest dyrkede sort er Perle (25% af arealet med aromatiske humlesorter). Af de aromatiske sorter, for hvilke arealerne er blevet kraftigt reduceret, kan naevnes for Tyskland: Hersbrucker Spaet (-696 ha, dvs. -22,42%, Hueller (-58 ha, dvs. -61,05%), Perle (-362 ha, dvs. -9,08%) og Spalter Select (-110 ha, dvs. -7,66%), og for Det Forenede Kongerige: Challenger (-79 ha, dvs. -27,43%), Progress (-61 ha, dvs. -33,52%) og WVG (-53 ha, dvs. -32,32%). I Frankrig foroegedes arealerne med sorten Strisselspalt med 35 ha, dvs. 5%. De bitre sorter tegner sig for 38,16% og de andre sorter for 0,27%.

Den del af arealet, der i 1998 blev anvendt til bitre sorter, foroegedes en smule paa bekostning af andre sorter. Blandt de bitre sorter er den mest dyrkede i oejeblikket Hallertauer Magnum (3 425 ha = + 399 ha, dvs. + 13,19%), efterfulgt af Northern Brewer (2 294 ha, hvilket er en nedgang paa 689 ha, dvs. - 23,09%, i forhold til 1997). Derefter foelger sorterne Nugget (1 269 ha), Target (820 ha) og Brewer's Gold (246 ha); for de to sidstnaevnte sorter var der ogsaa tale om en arealmaessig nedgang paa henholdsvis 41 ha og 317 ha. Det er en kendsgerning, at den generelle tendens for de bitre sorter gaar i retning af en mere udbredt dyrkning af superalphasorterne, som der er stoerre efterspoergsel efter paa markederne, f.eks. Hallertauer Magnum og isaer Hallertauer Taurus, for hvilken arealet blev foroeget med 783 ha i forhold til 1997-hoesten.

Maengdemaessigt var hoesten i 1998 betydeligt mindre end i 1997 (-9,74%). Med en produktion paa 755 890 ctr. var det gennemsnitlige udbytte pr. ha paa 1,55 tons eller 31 ctr., dvs. det samme som for den foregaaende hoest.

Produktionen var af god kvalitet og havde et alphasyreindhold paa gennemsnitligt 7,5% i hele EU for de tre kategorier af humlesorter, hvilket svarer til 2 853 tons alphasyre - 117 kg pr. ha - som er til raadighed for oelproduktionen i 1999.

2.2.3. Afsaetning og prisdannelse

Afsaetning i henhold til kontrakt

Den samlede gennemsnitspris for humle solgt paa kontrakt var paa 197 EUR/ctr., dvs. 5 EUR mindre pr. ctr. end for 1997-hoesten, og priserne spaendte lige fra 150 EUR/ctr. i Spanien til 365 EUR/ctr. i Irland. I disse to lande blev hele produktionen solgt paa kontrakt (se tabel 6).

I Tyskland har kontraktpriserne for humle vaeret ret stabile i de seneste tyve aar.

I de andre producentlande faldt kontraktpriserne derimod, navnlig i Frankrig (245 EUR/ctr. i 1997 og 211 EUR/ctr. i 1998, dvs. - 34 EUR/ctr. eller - 13,88%), dog bortset fra Belgien (+ 4 EUR/ctr.) og Spanien (+ 7 EUR/ctr.), hvor de dog stadig ligger under EU-gennemsnittet.

Den del af 1998-hoesten, der blev solgt paa kontrakt, udgjorde 73% (se tabel 5 i bilaget), hvilket svarer til det foregaaende aar. Belgien ligger med sine 23% klart under dette gennemsnit. I Portugal var der intet salg paa kontrakt.

Som saedvanlig kunne de hoejeste gennemsnitspriser for kontrakter konstateres for de aromatiske sorter (211 EUR/ctr.), hvor de hoejeste priser opnaaedes for sorterne Bramling Cross, Challenger, First Gold, Fuggles, Goldings og Progress. Udtrykt i EUR laa priserne for disse sorter, der hovedsageligt dyrkes i Det Forenede Kongerige, over gennemsnittet for denne gruppe. I national valuta faldt de britiske priser dog kraftigt. Denne forskel skyldes omregningskursen mellem pund sterling og euroen. For sorten Strisselspalt, der udelukkende dyrkes i Frankrig, kunne der konstateres en gennemsnitlig kontraktpris paa 213 EUR/ctr. De sorter, der blev solgt til de laveste priser, omfattede foerst og fremmest Hersbrucker, som tegner sig for ca. 16% af arealet med aromatiske sorter (kontraktpris 162 EUR/ctr.).

For de bitre sorter laa den gennemsnitlige kontraktpris paa 174 EUR/ctr. De sorter, der her generelt opnaaede de hoejeste priser, var Buket (der udelukkende dyrkes i OEstrig), Herald og Northdown; de to sidstnaevnte sorter dyrkes hovedsageligt i Det Forenede Kongerige. Kontraktpriserne for sorten Nugget var stort set uaendrede.

Afsaetning paa det frie marked

Gennemsnitsprisen for humle solgt paa det frie marked laa betydeligt hoejere end aaret foer, nemlig paa 92 EUR/ctr. mod 64 EUR/ctr. i 1997. Den naermede sig den gennemsnitspris, der konstateredes for 1996-hoesten. Ogsaa her var der dog tale om ret markante forskelle mellem medlemsstaterne, lige fra 85 EUR/ctr. i Belgien til 180 EUR/ctr. i Frankrig (se tabel 6).

I Tyskland har der i se seneste tyve aar vaeret meget store udsving i priserne paa det frie marked, idet yderpunkterne har vaeret 119 DM/ctr. (1997-hoesten) og 1 400 DM/ctr. (1980-hoesten).

Spotpriserne laa lavest for de andre sorter (80 EUR/ctr.) og for de aromatiske sorter (81 EUR/ctr.), medens de laa meget hoejere for de bitre sorter (103 EUR/ctr.).

Spotprisen for sorten Nugget steg fra 62 EUR/ctr. til 90 EUR/ctr. (45,16%). Denne sort, der har et meget stort indhold af alphasyre, havde virket tiltraekkende paa en del producenter, hvilket resulterede i et overvaeldende udbud paa verdensmarkedet; her kommer forsyningerne for en stor dels vedkommende fra USA, hvor dyrkningsarealet for denne sort dog begynder at aftage til fordel for superalphasorterne, navnlig sorten Columbus.

Priserne paa det frie marked steg kraftigt i Tyskland (41,67%) og Belgien (71%), medens de faldt i de oevrige lande, navnlig i OEstrig (-46,24%).

Den sort, der blandt de mest udbredte opnaaede de laveste priser, var, som det har vaeret tilfaeldet lige fra 1993, den aromatiske sort Hersbrucker, som tidligere var meget vaerdsat af amerikanerne, men som i en periode har tabt terraen, fordi amerikanerne har aendret forbrugsvaner til fordel for andre sorter som Spalter Select og Hallertauer Tradition. Disse to aromatiske sorter, der er frembragt paa forskningsinstituttet i Huell (D), begynder nu at lide samme skaebne som sorten Hersbrucker, idet de fortraenges af sorten "Hallertauer Mittelfrueher". Det er grunden til, at selv om prisen paa det frie marked for sorten Hersbrucker kun androg 55 EUR/ctr., opnaaedes der ikke bedre priser for de to nye aromatiske sorter (henholdsvis 55 EUR/ctr. og 52 EUR/ctr.), hvilket stadig er mindre end EU-gennemsnitsprisen for aromatiske humlesorter.

Af de otte humleproducerende medlemsstater kunne tre notere priser paa det frie marked under EU-gennemsnittet (for alle sorter under ét), nemlig Belgien, Tyskland og Portugal.

Naesten hele 1998-hoesten er blevet afsat. Af de 755 890 ctr., der blev produceret i EU i 1998, er det saaledes ifoelge de officielle oplysninger kun 5 198 ctr., der ikke er blevet afsat (0,69%). Irland og Spanien solgte hele deres produktion paa kontrakt til gennemsnitspriser paa henholdsvis 365 EUR/ctr. og 150 EUR/ctr. (se tabel 5); herefter fulgte OEstrig, som solgte 91% af sin produktion paa kontrakt til en gennemsnitspris paa 246 EUR/ctr.

2.2.4. Indtaegter

I 1998 var indtaegterne stort set de samme som i 1997, idet gennemsnitsindtaegten pr. ha. for humlearealer i fuld produktion laa paa 5 539 EUR/ha (se tabel 6) mod 5 528 EUR/ha for 1997-hoesten (+ 0,19%).

For EU som helhed var indtaegterne stadig stoerst for de aromatiske sorter, nemlig 5 759 EUR/ha i fuld produktion, hvilket dog var et fald paa 3,29% i forhold til aaret foer, selv om der i Belgien var en stigning i indtaegterne for disse sorter.

De mest rentable aromatiske sorter var i Frankrig Strisselspalt (en indtaegt paa 7 098 EUR/ha i fuld produktion) og i Det Forenede Kongerige Challenger (10 330 EUR/ha i fuld produktion), Goldings (11 120 EUR/ha i fuld produktion) og Fuggles (9 237 EUR/ha i fuld produktion). Det skal bemaerkes, at sorten Célia, som kun dyrkes i OEstrig og som udelukkende er solgt paa kontrakt, ogsaa gav en indtaegt af denne stoerrelsesorden, nemlig 12 278 EUR/ha i fuld produktion.

Indtaegterne steg for de bitre sorter (+ 6%), idet de naaede op paa 5 191 EUR/ha i fuld produktion. I nogle producentlande faldt indtaegterne dog, nemlig i Irland (-8,31%), OEstrig (-10,22%), Portugal (-43,30%) og Det Forenede Kongerige (-15,71%). I Portugal skyldtes denne indtaegtsnedgang udelukkende prisfaldet for sorten Nugget, som er den eneste sort, der dyrkes i Portugal, og som udelukkende saelges paa det frie marked. For de "andre" sorter, som hovedsageligt dyrkes i Tyskland (60 ha) og i mindre omfang i Det Forenede Kongerige (5 ha), steg gennemsnitsindtaegterne (+ 14,75%). Da disse sorter kun dyrkes paa smaa arealer, har de kun en ubetydelig indflydelse paa producenternes samlede gennemsnitsindtaegter.

3. DEN FAELLES MARKEDSORDNING FOR HUMLE

3.1. Den specifikke ordning og producentsammenslutningernes rolle

Den faelles markedsordning for humle blev indfoert allerede i 1971 ved forordning (EOEF) nr. 1696/71 og havde til formaal at forbedre produkternes kvalitet og at sikre producenterne en rimelig levestandard. Da man ved udarbejdelsen af markedsordningen bevidst undlod at indfoere en saerlig ordning for handelen med tredjelande og heller ikke indfoerte nogen interventionsordning, er EU's humlesektor i hoej grad udsat for konkurrencen paa verdensmarkedet.

Grundforordningen indeholder en raekke vaesentlige elementer, som senere er blevet praeciseret i specifikke raads- og kommissionsforordninger. Det drejer sig om afsaetningen af humle efter en attestationsprocedure og en ordning med "forud indgaaede kontrakter", anerkendelse og fremme af producentsammenslutninger og samhandelen med tredjelande. Endvidere indeholder forordningen bestemmelser om en stoetteordning for humle produceret i EU. Denne stoette andrager 480 EUR/ha til og med hoesten i aar 2000. Stoetten er faktisk en blanding af de to stoetteformer i den tidligere ordning, nemlig producentstoetten og stoetten til sortsomstilling. Producentsammenslutningen kan frit beslutte, om den vil udbetale hele stoetten til medlemmerne i forhold til deres dyrkningsarealer eller kun en andel af stoetten (mellem 80 og 100%) afhaengigt af, om der fortsat skal imoedekommes ansoegninger om sortsomstilling, eller om der eventuelt skal gennemfoeres andre foranstaltninger (se litra c) nedenfor).

Ved den forrige aendring af grundforordningen i august 1997 - ved forordning (EF) nr. 1554/97 [3] - lagdes der saerligt vaegt paa at styrke producentsammenslutningernes rolle. Med henblik herpaa fastsattes foelgende regler:

[3] EFT L 208 af 2.8.1997, s. 1.

a) Medlemmerne af en anerkendt producentsammenslutning skal (uden risiko for en nedsaettelse af stoetten) selv kunne afsaette alle eller en del af deres produkter, hvis sammenslutningen har givet tilladelse hertil. Sammenslutningen har ret til at foere kontrol med de priser, der aftales mellem producenter og forhandlere, og den skal give sit samtykke til indgaaelsen af kontrakter. Hvis producentsammenslutningen ikke vil godkende de foreslaaede priser, er den forpligtet til at overtage buddet til en hoejere pris og til at finde en anden koeber.

b) Muligheden for at gennemfoere sortsomstilling skal til stadighed foreligge, dvs. uden begraensning af areal og periode, idet betalingen for omstillingen er inkluderet i den faste hektarstoette, som er naevnt ovenfor. De disponible midler til dette formaal fastsaettes af producentsammenslutningen under hensyntagen til efterspoergslen og inden for visse graenser (se litra c) nedenfor).

c) Der er mulighed for at tilbageholde indtil 20% af producenternes stoette til gennemfoerelse af saerforanstaltninger. Det kan vaere rationalisering og mekanisering af avls- og hoestarbejdet, vedtagelse af faelles produktionsregler (dyrkningsmetoder, goedning, sorter, ...), sortsomstilling, salgsfremstoed, bestemmelse og forbedring af kvalitet, forskning og "interventionsforanstaltninger" som omhandlet i litra a). Formaalet med denne foranstaltning er at sikre producentsammenslutningens fleksibilitet med hensyn til stoettens forvaltning og at give mulighed for at anvende alle 20% af stoetten til gennemfoerelse af sortsomstilling, hvis dette findes hensigtsmaessigt. Hvis en producentsammenslutning ikke afsaetter deres medlemmers fulde produktion, bliver denne mulighed en forpligtelse, og procentsatsen er i saa fald altid 20%.

3.2. Saerlige midlertidige foranstaltninger for humle

Raadet vedtog i maj 1998 en forordning om indfoerelse af saerlige midlertidige foranstaltninger for humle (forordning (EF) nr. 1098/98 af 25. maj 1998 [4]).

[4] EFT L 157 af 30.5.1998, s. 7.

Humlemarkedet er for tiden praeget af konjunkturbestemt, men ogsaa strukturbetinget overskudsproduktion; det er derfor hensigtsmaessigt at mindske produktionen gennem en reduktion af dyrkningsarealet i EU.

De saneringsforanstaltninger, der er vedtaget for en femaarig periode fra 1998-hoesten, vedroerer midlertidigt ophoer med humledyrkning og/eller endelig rydning af humlearealer.

Producentsammenslutningerne faar i forbindelse hermed en stoerre fleksibilitet, uden at de dog maa overskride den nuvaerende aarlige bevillingsramme.

De to ordninger er frivillige, og det gaelder saavel for medlemsstaten som for producentsammenslutningerne og de individuelle producenter.

Gennemfoerelsen af foranstaltningerne sker ved:

- medtagelse af "midlertidigt ophoer" og "endelig rydning" i den raekke af saerlige foranstaltninger, som producentsammenslutningerne kan ivaerksaette med henblik paa en samlet tilpasning af produktionen til markedsbehovet

- udbetaling fra producentsammenslutningen af et bidrag, der tilbageholdes i producentstoetten (og som ikke maa overstige 20%). Dette bidrag skal tjene til delvis daekning af de faktiske omkostninger i forbindelse med anvendelsen af foranstaltningerne og det deraf foelgende indkomsttab

- udbetaling af et kompensationsbeloeb til producenterne - af en stoerrelse svarende til den stoette de ville have modtaget, hvis produktionen havde fundet sted - i en periode paa hoejst fem aar for de arealer, der midlertidigt udtages af produktionen eller ryddes, saafremt visse betingelser overholdes.

Tre medlemsstater, nemlig Tyskland, Belgien og Portugal, har meddelt, at de anvendte de saerlige foranstaltninger i 1998, og der var tale om foelgende fordeling:

>TABELPOSITION>

4. KONKLUSIONER

Paa verdensplan er der fortsat tendens til en reduktion af humlearealerne For saa vidt angaar de to stoerste producenter, nemlig Tyskland og USA, blev arealerne i 1998 reduceret med henholdsvis ca. 1 700 ha og ca. 2 700 ha i forhold til 1997, og denne udvikling fortsaetter i 1999 med en reduktion paa ca. 1 200 ha i Tyskland og ca. 1 000 ha i USA.

Denne reduktion har gjort det muligt at opretholde en vis ligevaegt mellem produktionen og brugerindustriens efterspoergsel, idet foelgende forhold ogsaa har gjort sig gaeldende:

· producenterne fortsaetter med at dyrke sorter med et stadigt stoerre indhold af alphasyre og med stadigt stoerre udbytter, hvilket betyder, at der er behov for mindre og mindre arealer til produktionen af samme maengde

· rydningsforanstaltningen aabner mulighed for at afskaffe de aromatiske sorter, som der er mindre efterspoergsel efter i industrien

· oelmarkedet er stagnerende i USA, i Vesteuropa og i Japan De ekspanderende markeder, saasom Latinamerika og Asien, lider under foelgerne af oekonomiske og monetaere kriser

· de tekniske fremskridt paa bryggerierne foerer til en stadig mindre humletilsaetning (antal gram alphasyre, der er behov for pr. hl oel

· forbrugerne foretraekker i stadig hoejere grad oel med en mindre bitter smag

· bryggeriernes adfaerd som foelge af den stadig haardere konkurrence, der tvinger dem til at saenke omkostningerne, er usikker; da bryggerierne ligger inde med meget betydelige lagre - hvis stoerrelse er ukendte - er deres indkoebspolitik paa det frie marked fuldstaendig uforudsigelig, og de koeber ikke noedvendigvis hos deres traditionelle leverandoerer.

Ifoelge grundforordningen (EOEF) nr. 1696/71 (artikel 18) skal Kommissionen forelaegge Raadet en evalueringsrapport for sektoren inden den 1. september 2000.