Særberetning Bliver EU’s støtte til 
forebyggelse og 
genopretning af 
skader på skove som 
følge af brande og 
naturkatastrofer forvaltet 
tilfredsstillende?DA 2014  nr. 24
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
ISBN 978-92-872-1537-6
doi: 10.2865/875895
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
Bliver EU’s støtte til 
forebyggelse og 
genopretning af 
skader på skove som 
følge af brande og 
naturkatastrofer forvaltet 
tilfredsstillende?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2014  nr. 24
02
 Indhold
Punkt
 Forkortelser og glossar
I – IX Resumé
1 – 16 Indledning
1 – 2 Skovenes beskyttende funktioner
3 – 7 Brande og naturkatastrofer
4 – 5 Brande
6 – 7 Andre typer katastrofer
8 – 10 Politikken for udvikling af landdistrikterne: et vigtigt instrument til beskyttelse af EU’s skove
11 – 16 Landdistriktsstøtten til genetablering af potentialet i skovbruget og indførelse af forebyggende 
aktioner (foranstaltning 226)
17 – 20 Revisionens omfang og revisionsmetoden
21 – 74 Bemærkninger
21 – 42 Del I — De forebyggende aktioner var ikke tilstrækkelig målrettede
22 – 29 Kommissionen havde ikke fuldt overblik over behovene, da den godkendte LDP’erne
30 – 35 Mangler i udvælgelsesprocessen på medlemsstatsniveau
36 – 42 Finansieringen var ikke afstemt efter de identificerede risici og behov
43 – 54 Del II — Der blev konstateret aktioner, der ikke egnede sig til at opfylde foranstaltningens mål
43 De reviderede aktioner bidrog i kraft af deres karakter generelt til at opfylde målene  
for foranstaltning 226, men …
44 – 47 … der blev ydet støtte til skovbrugsaktioner, der ikke havde forbindelse med naturkatastrofer
48 – 49 For visse typer af de foranstaltninger, der blev gennemført, kunne opfyldelsen af centrale 
støtteberettigelseskrav ikke efterprøves
50 – 52 Der blev ydet støtte til skovveje, selv om der ikke var bevis for, at de var specielt nyttige i forbindelse 
med brandforebyggelse …
53 – 54 … og der kunne være negative miljøbivirkninger, hvor der ikke var taget tilstrækkeligt hensyn til 
lokale forhold
03 Indhold
55 – 64 Del III — De finansierede aktioners omkostningseffektivitet var ikke tilstrækkelig sikret
55 – 60 Det var ikke i alle tilfælde dokumenteret, at omkostningerne var rimelige
61 – 64 Særlige situationer, hvor der er risiko for, at den offentlige støtte bliver for høj
65 – 74 Del IV — Overvågningsværktøjerne giver ikke Kommissionen og medlemsstaterne mulighed for at 
vurdere foranstaltningens produktivitet og effektivitet korrekt
66 – 67 Tilgængelige overvågningsværktøjer
68 – 70 Utilstrækkelige indikatorer til måling af målopfyldelsen
71 – 72 Midtvejsevalueringerne er til begrænset nytte
73 – 74 Effektiviteten af de forebyggende aktioner er ikke blevet målt korrekt
75 – 81 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I — Bevillinger af finansielle midler til foranstaltning 226
 Bilag II  — Liste over de gennemgåede foranstaltninger
 Kommissionens svar
04
 Forkortelser  
og glossar
Akse:  En sammenhængende gruppe af foranstaltninger med specifikke mål, 
der bidrager til at opfylde et eller flere af målene for støtten til udvikling af 
landdistrikterne. I perioden 2007-2013 indgik foranstaltning 226 i akse 2, som har 
til formål at forbedre miljøet og landskabet.
Andre træbevoksede områder:  Landområder på mere end 0,5 hektar, der ikke 
falder ind under kategorien skov. De har en kronedækningsgrad på 5-10 procent 
eller en dækningsgrad af træer, krat og buske på over 10 procent. Definitionen 
omfatter ikke landområder, der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige 
eller bymæssige formål.
Behov:  En mulighed eller en vanskelighed, der er relevant for de berørte grupper 
eller regioner, og som den offentlige intervention sigter mod at udnytte eller 
afhjælpe.
CMEF:  Den fælles overvågnings- og evalueringsramme
EFFIS:  Det europæiske informationssystem for skovbrande. En database, som 
Kommissionen har oprettet, og som indeholder oplysninger, der er relevante for 
at overvåge forekomsten og virkningerne af skovbrande på EU -plan. Dataene 
anvendes til udarbejdelse af en årsrapport om skovbrande i Europa og dets 
nabolande.
ELFUL:  Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. 
ELFUL er det vigtigste instrument til finansiering af politikken for udvikling 
af landdistrikterne. ELFUL er det ene af den fælles landbrugspolitiks to 
finansieringsinstrumenter, det andet er EGFL (Den Europæiske Garantifond for 
Landbruget).
EU: Den Europæiske Union
Foranstaltning:  Programforvaltningens grundenhed. Den består af en række 
ensartede operationer og finansieres med et præcist defineret budget.
Foranstaltning 226:  ELFUL -støtte til genetablering af potentialet i skovbruget 
og indførelse af forebyggende aktioner1.
LDP:  Landdistriktsprogram. Et dokument, der udarbejdes af medlemsstaten eller 
regionen og godkendes af Kommissionen, og som anvendes til at planlægge 
gennemførelsen af politikken for udvikling af landdistrikterne.1 Artikel 48 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1698/2005 af 
20. september 2005 om støtte 
til udvikling af landdistrikterne 
fra ELFUL (EUT L 277 af 
21.10.2005, s. 1).
05 Forkortelser og glossar 
Naturkatastrofe:  En naturligt forekommende hændelse af biotisk eller abiotisk 
art, som fører til betydelige forstyrrelser i skovstrukturer og med tiden forårsager 
betydelig miljømæssig og økonomisk skade.
Operation : Et projekt, der er udvalgt på grundlag af fastsatte kriterier, og som 
gennemføres af støttemodtageren, inklusive en række aktioner knyttet til 
støttens målsætninger.
Skov : Et landområde på over 0,5 hektar bevokset med træer af en højde på over 
5 meter og med en kronedækningsgrad på mere end 10 procent eller med træer, 
der kan nå disse tærskler på lokaliteten. Definitionen omfatter ikke landområder, 
der hovedsagelig anvendes til landbrugsmæssige eller bymæssige formål2.2 Artikel 30 i Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1974/2006 
af 15. december 2006 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF) nr. 
1698/2005 om støtte til 
udvikling af landdistrikterne 
fra Den Europæiske 
Landbrugsfond for Udvikling 
af Landdistrikterne (ELFUL) 
(EUT L 368 af 23.12.2006, s. 15).
06
I
Europas skove trues af brande, som generelt skyldes 
menneskers forsætlige eller uagtsomme handlinger, 
og af naturkatastrofer, herunder abiotiske skadevol -
dere (f.eks. storme, tørke, oversvømmelser og laviner) 
og biotiske skadevoldere (skadedyr og sygdomme).
II
Retten undersøgte, om støtten fra ELFUL til genetab -
lering af skovbrugspotentialet i skove, der var blevet 
skadet som følge af naturkatastrofer og brande, og 
til indførelse af forebyggende aktioner (»foranstalt -
ning 226«) var blevet forvaltet tilfredsstillende, og om 
de tilsigtede resultater blev opnået på en omkost -
ningseffektiv måde. Denne foranstaltning kunne gen -
nemføres i programmeringsperioden 2007-2013 under 
akse 2, som var målrettet mod bæredygtig anvendelse 
af skovbrugsarealer som et middel til at forbedre mil -
jøet og landskabet i EU. Ved udgangen af 2012 var der 
i alt programmeret 1,55 milliarder euro i ELFUL -støtte 
til foranstaltning 226 i perioden 2007-2013.
III
Rettens revision omfattede Kommissionen og en 
række udvalgte medlemsstater (Østrig, Frankrig (Aqui -
taine), Italien (Basilicata), Spanien (Andalusien) og Slo -
vakiet). Disse medlemsstater tegnede sig tilsammen 
for mere end 85 % af de samlede anmeldte udgifter pr. 
31.12.2013. Det meste af støtten (80 %) var til forebyg -
gende aktioner, især mod brande.
IV
Retten konkluderer, at støtten ikke blev forvaltet godt 
nok, og at Kommissionen og medlemsstaterne ikke 
kan påvise, at de tilsigtede resultater blev opnået på 
en omkostningseffektiv måde.V
De forebyggende aktioner var ikke tilstrækkelig 
målrettede. Foranstaltning 226 er målrettet skove, 
som har mellemstor til stor risiko for brande, men 
Retten noterede sig, at der ikke findes nogen fælles 
EU-definition af sådanne skove eller kriterier, der kan 
anvendes til udpegning af dem. Udvælgelsesprocedu -
rerne i medlemsstaterne var mangelfulde i forskellige 
henseender, der manglede udtrykkelige udvælgel -
seskriterier og en effektiv evaluering af de foreslåede 
aktioner, eller der var ikke taget hensyn til bestemte 
risikoområder. Miljømålene havde utilstrækkelig priori -
tet på udvælgelsesstadiet og blev undertiden overset 
under gennemførelsen.
VI
Revisorerne konstaterede aktioner, som ikke egnede 
sig til at opfylde målene for foranstaltningen. Selv om 
mange af de gennemgåede medfinansierede aktioner 
(brandbælter, udtynding, rydning mv.) ifølge deres 
natur generelt bidrog til at opfylde målene for støtten, 
konstaterede Retten også aktioner, som ikke havde 
relation til naturkatastrofer eller brande, men som var 
begrundet med enten økonomiske eller miljømæssige 
mål. For nogle typer blandt de gennemførte foran -
staltninger gjaldt det, at det ikke kunne kontrolleres, 
om de centrale støtteberettigelseskrav var opfyldt, 
fordi der manglede dokumentation. Retten konstate -
rede også tilfælde, hvor det ikke var påvist, at skov -
veje, der blev brugt i forbindelse med den økonomiske 
udnyttelse af skovene, var særlig nyttige som brand -
forebyggelse. De mange veje, der blev bygget, kunne 
også have negative miljømæssige virkninger.
VII
De finansierede aktioners omkostningseffektivitet var 
ikke tilstrækkelig sikret. Retten konstaterede tilfælde, 
hvor loftet for den offentlige støtte ofte var blevet 
ændret uden begrundelse, hvor standardomkostnin -
gerne til de samme aktioner var væsentlig højere i én 
region end i en anden, og hvor manuelt arbejde blev 
prioriteret højere end at anvende maskiner, hvilket 
medførte højere omkostninger. Der var også situatio -
ner, hvor der var risiko for alt for stor offentlig støtte, 
når der blev udvalgt projekter, som allerede var gen -
nemført, når modtagerne selv kunne finansiere opera -
tionerne, og hvor støtten gik til landbrugsparceller.Resumé
Resumé 07
VIII
De indførte overvågningsværktøjer gav ikke Kommis -
sionen og medlemsstaterne mulighed for at vurdere 
hensigtsmæssigt, om foranstaltningen var produktiv 
og effektiv. Specielt var de resultatindikatorer, der 
var opstillet inden for CMEF, utilstrækkelige, og de 
foreliggende evalueringer var til begrænset nytte. Det 
var ikke muligt at drage konklusioner om, hvorvidt 
de forebyggende aktioner var effektive, fordi dette 
ikke var blevet målt. De konstaterede svagheder vil 
formentlig vare ved i perioden 2014-2020, eftersom de 
nye overvågningsværktøjer, der foreslås, ikke har for -
bedret overvågningsrammen for denne særlige støtte.
IX
På baggrund af ovennævnte konklusioner og under 
hensyntagen til, at denne støtte fastholdes i pro -
grammeringsperioden 2014-2020, anbefaler Retten 
følgende:
 — Medlemsstaterne bør:
a) efter en grundig og dokumenteret evalueringspro -
ces udvælge de forebyggende foranstaltninger på 
grundlag af udtrykkelige kriterier, der er tilpasset 
efter behovene
b) styrke støttens miljøbeskyttelseseffekt ved at prio -
ritere aktioner i de miljømæssigt set mest værdi -
fulde skove, f.eks. Narura 2000-skovområderne
c) sikre, at der kun gives støtte til aktioner, der har 
relation til naturkatastrofer eller brande
d) etablere et kontrolsystem, der kan sikre, at over -
holdelsen af de betingelser, som støtten blev 
givet på, kontrolleres effektivt, og at de relevante 
dokumenter eller oplysninger opbevares
e) være mere opmærksomme på miljøhensyn i rela -
tion til de støttede aktioner, navnlig ved at ind -
føre pasende sikkerhedsforanstaltninger, der kan 
forhindre negative miljøpåvirkningerf) sikre, at de standardomkostninger, der fastsættes 
for de støttede aktioner, er rimelige
g) begrunde støtteloftet — og alle ændringer af det 
— på grundlag af de omkostninger, modtagerne 
normalt afholder
h) kræve, at støttemodtagerne klart dokumenterer, 
at de har behov for støtte under foranstaltning 226
i) redegøre for virkningerne af de gennemførte akti -
oner i form af færre brande/eller naturkatastrofer 
og en reduktion af de beskadigede områder
 — Kommissionen bør:
a) i forbindelse med godkendelsen af medlemssta -
ternes LDP’er for perioden 2014-2020 kontrollere, 
at behovene for forebyggende aktioner i de skov -
områder, som det planlægges at yde offentlig støt -
te til, er fyldestgørende beskrevet og begrundet
b) fastsætte fælles basiskriterier for at sondre mellem 
skovområder, der skal klassificeres som områder 
med lav, middel eller høj brandrisiko
c) kontrollere, at medlemsstaterne har etableret et 
hensigtsmæssigt kontrolsystem
d) præcisere kravene til de aktioner, der skal støttes 
under foranstaltning 226, for at sikre, at de bi -
drager væsentligt til forebyggelse af brande og 
naturkatastrofer, særlig når aktionerne indgår i en 
rentabel økonomisk aktivitet, og dermed også ville 
kunne finansieres under akse 1
e) forbedre sin overvågning af foranstaltningen for 
at sikre sig, at medlemsstaterne gennemfører den 
i overensstemmelse med de særlige mål, der er 
fastsat.
08
 Indledning
Skovenes beskyttende 
funktioner
01 
I EU tegner skove og andre træbevok -
sede områder sig for i alt ca. 180 milli -
oner hektar, hvilket svarer til ca. 42,4 % 
af EU’s samlede areal og er mere end 
det areal, der anvendes til landbrugs -
formål (ca. 174 millioner hektar)3. 
Skovene har flere funktioner og tjener 
økonomiske, sociale og miljømæssige 
formål. Skovene har stor socioøkono -
misk betydning: Fremstilling og forar -
bejdning af træ er med til at udvikle 
landdistrikterne og skaber millioner af 
arbejdspladser, ofte i små og mellem -
store virksomheder4.
02 
I årtier har skovenes miljømæssige 
betydning tiltrukket sig stigende 
opmærksomhed, navnlig i forbindelse 
med beskyttelse af biodiversiteten 
og på det seneste i forbindelse med 
klimaændringer. Skove har en vigtig 
beskyttende funktion5:
a) Skove beskytter bebyggelser og 
infrastrukturer.  Mange bjergområ -
der i Europa ville være ubeboelige 
uden skove til at hindre jord- og 
mudderskred, nedfald af klippe -
stykker og laviner i at ødelægge 
veje, jernbanenet, dyrkede områ -
der og hele samfund.b) Skove beskytter jordbunden . Skove 
spiller en vigtig rolle med hensyn 
til landskabsbevarelse og jordbun -
dens frugtbarhed. De beskytter 
mod jorderosion og ørkendannel -
se specielt i bjergområder eller 
halvtørre områder, frem for alt ved 
at mindske vandafstrømning og 
vindhastighed.
c) Skove regulerer vandforsyningen . 
Skove spiller en vigtig rolle for 
oplagring, rensning og frigivelse 
af vand til overfladevandområder 
og grundvandsmagasiner i un -
derliggende lag. Deres rensende 
funktion omfatter nedbrydning 
eller optagelse af de fleste luftfor -
urenende stoffer i nedbør.
d) Skove bevarer  biodiversiteten. Sko -
ve er en vigtig del af Europas natur 
og hjemsted for det største antal 
hvirveldyr på kontinentet. Tusind -
vis af insektarter og hvirveldyr og 
mange planter har deres leveste -
der i skovnaturtyper.
e) Skove som kulstof dræn. Skoven 
spiller en afgørende rolle i det 
globale kulstofkredsløb på grund 
af dens evne til at fjerne CO2 fra 
atmosfæren og lagre det i dens 
biomasse og i jorden.3 »Agriculture, forestry and 
fishery statistics«, Eurostat 
Pocketbooks , 2013. Medmindre 
andet er anført, henviser 
begrebet »skov« i denne 
særberetning også til andre 
træbevoksede områder.
4 COM(2013) 659 final af 
20. september 2013 »En ny 
EU-skovstrategi: for skove og 
den skov -baserede sektor«.
5 KOM(2010)66 endelig af 
1. marts 2010 »Grønbog - 
Skovbeskyttelse og 
skovinformation i EU: 
Skovene skal rustes til 
klimaændringerne«.
09 Indledning
Brande og 
naturkatastrofer
03 
Europas skove trues af brande, som 
generelt skyldes menneskers forsætli -
ge eller uagtsomme handlinger, og af 
naturkatastrofer, herunder abiotiske 
skadevoldere (f.eks. storme, tørke, 
oversvømmelser og laviner) eller 
biotiske skadevoldere (skadedyr og 
sygdomme).Brande
04 
I perioden 1983-2012 ødelagde brande 
årligt i gennemsnit 480 000 ha6 sko -
vområder i EU. Det gennemsnitlige 
afbrændte areal var betydelig større 
i perioden 1983-92 end i de følgende 
årtier, hvor forbedringen af midlerne 
til bekæmpelse af skovbrande i med -
lemsstaterne spillede en stor rolle (jf. 
figur 1 )7.6 EFFIS’ statistikker om 
afbrændte områder 
i perioden 1980-2012. 
Gennemsnitsværdien er 
baseret på oplysninger fra 
20 EU -medlemsstater. Der 
forelå ikke oplysninger for: BE, 
DK, IE, LU, MT, NL, UK.
7 Fælles rapport fra JRC og 
Generaldirektoratet for Miljø, 
Forest Fires in Europe, Middle 
East and North Africa , 2012. 
De statistiske oplysninger 
i rapporten omfatter 
19 medlemsstater. 
Oplysningerne for de sydlige 
medlemsstater (Grækenland, 
Spanien, Frankrig, Italien og 
Portugal) vedrører perioden 
1980-2012. For alle de øvrige 
(Bulgarien, Den Tjekkiske 
Republik, Tyskland, Estland, 
Cypern, Letland, Ungarn, 
Østrig, Polen, Rumænien, 
Slovakiet, Finland og Sverige) 
dækker oplysningerne 
perioden 1990-2012.
Gennemsnitligt afbrændt areal (i ha) pr. år fra 1983 til 2012
Kilde: Fælles rapport fra JRC og Generaldirektoratet for Miljø, Forest Fires in Europe, Middle East and 
North Africa , 2012.300 000350 000400 000450 000500 000550 000600 000
1983-1992 1993-2002 2003-2012Figur 1
10 Indledning
8 EEA, rapport nr. 3/2008 
»European forests — 
ecosystem conditions and 
sustainable use«, s. 51.
9 KOM(2010) 66 endelig, s. 12, 
EEA, teknisk rapport 
nr. 13/2010 »Mapping the 
impacts of natural hazards and 
technological accidents in 
Europe«, s. 25.
10 EEA, teknisk rapport 
nr. 13/2010 »Mapping the 
impacts of natural hazards and 
technological accidents in 
Europe«, s. 33-40.  
EFI Rapport fra Det 
Europæiske Skovinstitut, 
STORMS -workshoppen om 
»Policies for Forest Storm 
Damages Mitigation and 
Restoration«, Bruxelles, 
1. juli 2010, s. 20.
11 KOM(2010) 66 endelig, s. 12.
12 EEA, teknisk rapport nr. 3/2008 
»European forests — 
ecosystem conditions and 
sustainable use«, s. 53-54: 
i 2005 i Sverige: beskadigelse 
af ca. 2 900 000 hektar, især 
unge fyrre (Pinus sylvestris), 
afgnavet af elge (Alces alces), 
og Italien: beskadigelse af 
næsten 500 000 hektar 
i Syditalien på grund af 
ekstensiv husdyrgræsning.
13 Rådets forordning (EØF) 
nr. 3529/1986 af 
17. november 1986 om 
beskyttelse af skovene 
i Fællesskabet mod brande 
(EFT L 326 af 21.11.1986, s. 5) 
og Rådets forordning (EØF) 
nr. 2158/92 af 23. juli 1992 
om beskyttelse af skovene 
i Fællesskabet mod brande 
(EFT L 217 af 31.7.1992, s. 3).
14 Artikel 30 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1257/1999 af 
17. maj 1999 om støtte til 
udvikling af landdistrikterne 
fra Den Europæiske 
Udviklings- og Garantifond for 
Landbruget (EUGFL) og om 
ændring og ophævelse af 
visse forordninger (EFT L 160 
af 26.6.1999, s. 80).05 
Over 95 % af disse brande forårsages 
af mennesker, enten forsætligt eller 
uagtsomt (f.eks. brande, der opstår 
i forbindelse med landbrugspraksis 
såsom afbrænding af halm og buske, 
afbrænding af skovaffald, fornyelse 
af græsningsarealer eller cigaretryg -
ning). Ca. 85 % af det samlede areal, 
der ødelægges af skovbrande, ligger 
i Middelhavsområdet og Portugal. 
Nylige skovbrande efterlod store af -
brændte områder i Portugal i 2003 og 
2005, i Grækenland i 2007 og i Spanien 
i 2006. For de alvorligt ramte skove er 
det en stor udfordring at genetablere 
den tilstand, de var i før brandene, især 
hvad angår biodiversitet. Den miljø -
mæssige virkning af skovbrande er 
ikke begrænset til tab af biodiversitet 
og skader på økosystemer. De med -
fører også udledning af partikler og 
gasser (herunder CO2) i atmosfæren, 
udstrømning af uorganiske nærings -
stoffer, ødelæggelse af jordbundens 
organiske lag og ændringer i vandned -
sivningen, hvilket gør afbrændte are -
aler sårbare over for erosion, jordtab 
og jordskred. Gentagne skovbrande 
i kombination med tørke kan også føre 
til ørkendannelse8.
Andre typer katastrofer
06 
I perioden fra 1950 til 2009 var storme 
de største skadevoldere i Europa. Tab 
forårsaget af storme udgjorde mere end 
50 % af alle typer af abiotiske skovrela -
terede skader9. De mest ødelæggende 
storme i den seneste periode indtraf 
i 1999, 2005, 2007 og 2009. Stormene 
i 1999 (»Lothar« og »Martin«) forårsage -
de de mest katastrofale skader i Frank -
rig og Centraleuropa, hvor næsten 
200 millioner m³ træ blev ødelagt. I januar 2005 hærgede stormen 
»Gudrun« Sydsverige og resulterede 
i 66 millioner m³ stormskadet træ 
(stort set svarende til den årlige høst 
af tømmer i Sverige). I januar 2007 
forvoldte stormen »Kyrill« omfattende 
skader i Centraleuropa, herunder et 
skovtab på 45 millioner m³ stående 
træmasse (heraf 16 millioner m³ i Tysk -
land). I januar 2009 ødelagde stormen 
»Klaus« store områder med plantage -
skov i Frankrig (37 millioner m³, især 
strandfyr), Spanien og Italien10. Ud over 
de negative virkninger for miljøet er 
der sociale følger (dødsfald), og det 
har også økonomiske konsekvenser 
(priserne på træ falder), når markedet 
tilføres så store mængder ødelagt 
tømmer11.
07 
Hyppigere og alvorligere tørke påvir -
ker store områder i Europa og giver 
anledning til vandknaphed og øget 
pres på vandressourcerne. På den 
anden side er der indtruffet flere store 
oversvømmelseskatastrofer i Europa 
i de seneste par år. Sådanne kata -
strofer skader også skove, om end 
i mindre omfang end brande, storme 
og biotiske kilder som insekter (f.eks. 
barkbiller), sygdomme eller vilde dyr 
samt ukontrolleret græsning12.
11 Indledning
Politikken for udvikling af 
landdistrikterne: et 
vigtigt instrument til 
beskyttelse af EU’s skove
08 
EU har en lang tradition for at bidra -
ge til skovbeskyttelse, navnlig i form 
af brandforebyggelse. I perioden 
1986-2002 nød EU’s skove godt af 
specifikke forordninger med fokus på 
forebyggelse af skovbrande13, og siden 
2000 har beskyttelse af skove været 
en del af politikken for udvikling af 
landdistrikterne14.
09 
Politikken for udvikling af landdistrik -
terne i programmeringsperioden 2007-
2013 havde fokus på tre centrale 
mål15, der skulle opfyldes ved hjælp 
af en række foranstaltninger, der for 
hvert mål var grupperet i en »tematisk 
akse«, som blev støttet finansielt over 
ELFUL16:
a) forbedring af landbrugets og skov -
brugets konkurrenceevne (akse 1)
b) forbedring af miljøet og landska -
bet (akse 2)
c) forbedring af livskvaliteten i land -
distrikterne og tilskyndelse til 
diversificering af landdistrikternes 
økonomi (akse 3).
10 
I perioden 2007-2013 var én skovbrugs -
specifik foranstaltning (foranstalt -
ning 122: »Forbedring af skovenes øko -
nomiske værdi«) omfattet af akse 117 og 
forskellige andre af akse 218.Landdistriktsstøtten til 
genetablering af 
potentialet i skovbruget 
og indførelse af 
forebyggende aktioner 
(foranstaltning 226)
11 
I perioden 2007-2013 var der adgang til 
ELFUL -støtte til genopretning af skove, 
der er blevet skadet ved naturkatastro -
fer og brand, og til at indføre forebyg -
gende aktioner gennem foranstalt -
ning 226 »Genetablering af potentialet 
i skovbruget og indførelse af forebyg -
gende aktioner« under akse 2. Denne 
foranstaltning indgår i 58 landdistrikts -
programmer i 16 medlemsstater19.
12 
Ved udgangen af 2012 var den sam -
lede planlagte ELFUL -støtte til aktio -
ner under foranstaltning 226 på ca. 
1,55  milliarder  euro. ELFUL -støtten 
dækker en del af den samlede offent -
lige støtte, som den ansvarlige natio -
nale forvaltning betaler til støttemod -
tagerne. ELFUL’s medfinansieringssats 
fastsættes i det enkelte LDP . Den 
samlede offentlige støtte kan dække 
op til 100 % af de støtteberettigede 
omkostninger, som støttemodtagerne 
har afholdt under foranstaltningen.15 Artikel 4 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1698/2005.
16 Med henblik på 
perioden 2014-2020 er 
grupperingen af 
foranstaltningerne i akser 
blevet opgivet. I denne 
periode skal hver enkelt 
foranstaltning, der finansieres 
over ELFUL, programmeres, så 
den bidrager til at opfylde et 
eller flere af følgende seks 
»EU-prioriteter« (artikel 5 
i Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1305/2013 af 
17. december 2013 om støtte 
til udvikling af landdistrikterne 
fra ELFUL og om ophævelse af 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1698/2005 (EUT L 347 
af 20.12.2013, s. 487)):
1) fremme af 
vidensoverførsel og 
innovation
2) konkurrenceevne for alle 
typer landbrug og 
bedrifternes 
levedygtighed
3) fødevarekædens 
organisation og 
risikostyring
4) genopretning, bevarelse 
og forbedring af 
økosystemer
5) ressourceeffektivitet og 
overgang til en 
klimaresistent 
lavemissionsøkonomi
6) social integration, 
fattigdomsbekæmpelse 
og økonomisk udvikling.
17 Denne foranstaltning 
behandles i Den Europæiske 
Revisionsrets særberetning 
nr. 8/2013 »Støtte fra Den 
Europæiske Landbrugsfond 
for Udvikling af 
Landdistrikterne til forbedring 
af skovenes økonomiske 
værdi« ( http://eca.europa.eu ).
18 Skovbrugsforanstaltninger 
under akse 2: 221 — 
Første skovrejsning på 
landbrugsarealer, 222 - 
Første etablering af 
skovbrugssystemer på 
landbrugsarealer, 223 - 
Første skovrejsning på andre 
arealer end landbrugsarealer, 
224 - Natura 2000-betalinger, 
225 - Skovmiljøbetalinger, 
226 - Genetablering af 
potentialet i skovbruget og 
indførelse af forebyggende 
aktioner, 227 — 
Ikkeproduktive investeringer.
19 BG, CZ, DK, DE(5), EL, ES(17), 
FR(3), IT(20), CY, LV, LT, HU, AT, 
PL, PT(3), SK.
12 Indledning
13 
Pr. 31.12.2012 beløb ELFUL -betalin -
gerne under foranstaltningen sig til 
ca. 860  millioner  euro. Hovedparten 
af støtten (80 %) var til forebyggende 
aktioner, navnlig brandforebyggelses -
aktioner (jf. bilag I  for detaljerede op -
lysninger om fordelingen af finansielle 
midler til foranstaltning 226).
14 
Både private og offentlige skove har 
adgang til offentlig finansiel støtte, da 
EU-forordningerne ikke udelukker no -
gen form for ejerforhold i forbindelse 
med foranstaltning 226. Landdistrikts -
støtten til aktioner til forebyggelse af 
skovbrande kan kun ydes til skove, som medlemsstaterne i deres skovbeskyt -
telsesplaner har klassificeret som skove 
med stor eller mellemstor brandrisiko, 
og kan dække etablering af beskyt -
tende infrastrukturer (f.eks. skovstier, 
skovveje, vandforsyningssteder, åbne 
og ryddede arealer og brandbælter), 
forebyggende skovbrugspraksis (f.eks. 
vegetationskontrol, udtynding og di -
versificering af vegetationsstrukturen) 
og indførelse eller forbedring af faste 
anlæg til overvågning af skovbrande20. 
I forbindelse med brandbælter kan der 
ud over til etableringsomkostninger 
også ydes støtte til omkostninger til 
efterfølgende vedligeholdelse af det 
pågældende areal.20 Artikel 48 i forordning (EF) 
nr. 1698/2005 og artikel 33 
i forordning (EF) nr. 1974/2006.Planlagt ELFUL‑støtte under foranstaltning 226 
i perioden 2007 ‑2013 (millioner euro)
Kilde: Europa ‑Kommissionen.Figur 2
0100200300400500600700
SpanienItalienFrankrig SlovakietPolenPortugalØstrig Cypern
Den Tjekkiske RepublikBulgarien Tyskland Letland Litauen UngarnDanmark 
13 Indledning
15 
For andre forebyggende aktioner og 
aktioner, som har til formål at gen -
etablere skovbrugspotentialet i skove, 
der er blevet skadet som følge af en 
naturkatastrofe eller brand, gælder det 
ifølge EU -forordningerne, at de skal 
være katastroferelaterede, dvs. at der 
er tale om eller risiko for en naturka -
tastrofe eller brand, men der er ikke 
fastsat specifikke støttekriterier som 
for eksempel en minimumsrisiko.16 
Landdistriktsstøtten til »genetablering 
af potentialet i skovbruget og indførel -
se af forebyggende aktioner« forvaltes 
ved delt forvaltning mellem Kommissi -
onen og medlemsstaterne. Medlems -
staterne udarbejder landdistriktspro -
grammer (LDP’er) på nationalt eller 
regionalt plan. Når Kommissionen har 
godkendt programmerne, gennem -
føres de af medlemsstaterne. Der er 
oprettet en »fælles overvågnings- og 
evalueringsramme« baseret på fælles 
indikatorer, årlige gennemførelses -
rapporter fra medlemsstaterne samt 
forskellige former for evalueringer.
14
 Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
17 
Hovedformålet med Rettens revision 
var at vurdere, om ELFUL’s foranstalt -
ning om støtte til genetablering af 
potentialet i skovbruget og indførelse 
af forebyggende aktioner er blevet 
forvaltet tilfredsstillende, og om 
Kommissionen og medlemsstaterne 
kan påvise, at støtten har opfyldt de 
tilsigtede mål på en omkostningseffek -
tiv måde.
18 
Revisionen havde fokus på følgende 
spørgsmål:
a) Var støtten passende målrettet 
mod behovene for at forebygge 
naturkatastrofer og risikoen for 
skovbrande?
b) Egnede de finansierede akti -
oner sig til at nå målene for 
foranstaltningen?
c) Var de finansierede aktioner 
omkostningseffektive?
d) Egner overvågningsværktøjerne 
sig til at vurdere foranstaltningens 
produktivitet og effektivitet?19 
Revisionen omfattede både Kom -
missionen og en række udvalgte 
medlemsstater. For Kommissionens 
vedkommende omfattede revisionsar -
bejdet foranstaltningens udformning 
og Kommissionens forvaltning af den, 
herunder godkendelsen af de LDP’er, 
som medlemsstaterne havde forelagt, 
og overvågningen af gennemførelsen 
af foranstaltningen. For medlems -
staternes vedkommende omfattede 
revisionen besøg i Østrig, Frankrig 
(Aquitaine), Italien (Basilicata), Slova -
kiet og Spanien (Andalusien). Disse 
medlemsstater tegnede sig tilsammen 
for mere end 85 % af de samlede an -
meldte udgifter til foranstaltning 226 
pr. 31.12.2013.
20 
I revisionen indgik en gennemgang af 
LDP’erne, den nationale eller regionale 
lovgivning og de administrative proce -
durer samt samtaler med de ansvarlige 
forvaltningsmyndigheder i de besøgte 
medlemsstater. Desuden undersøgte 
Retten 68 aktioner, der havde fået støt -
te under foranstaltning 226, heraf 45 
på stedet, for at efterprøve virkninger -
ne af de forskellige typer af støttebe -
rettigede aktioner, der blev gennem -
ført i de pågældende skovområder (for 
nærmere oplysninger jf. bilag II ).
15
 Bemærkninger
Del I  ‑ De forebyggende 
aktioner var ikke 
tilstrækkelig målrettede
21 
Passende målretning af de forebyg -
gende aktioner21 forudsætter, at:
 ο Kommissionen har overblik over 
risiciene for naturkatastrofer 
og brande, når den vurderer de 
LDP’er, medlemsstaterne har 
forelagt
 ο udvælgelsesprocessen på med -
lemsstatsniveau er tilpasset til de 
behov, der er defineret i LDP’erne
 ο finansieringen og risikoområderne 
følgelig er sammenfaldende.
Kommissionen havde ikke 
fuldt overblik over beho ‑
vene, da den godkendte 
LDP’erne
Ingen fælles definition af skove, 
hvor der er brandrisiko
22 
Indtil Rådets forordning (EØF) 
nr. 2158/92 om beskyttelse af skove -
ne i Fællesskabet mod brande udløb 
i 2001, fastsatte den kriterierne for 
klassificering af skovområder som om -
råder med lav, mellem eller høj risiko 
for skovbrande. Ifølge denne forord -
ning skulle medlemsstaterne opstille 
lister over områder klassificeret efter 
graden af risiko for skovbrande og ind -
sende dem til Kommissionen til god -
kendelse22. Kommissionens afgørelse, 
der danner grundlag for listerne over 
skove i høj- og mellemrisikozoner med 
hensyn til skovbrande i Grækenland, 
Spanien, Frankrig, Italien og Portugal23 
er ikke blevet ajourført siden 2001, 
og de medlemsstater, der tilsluttede 
sig Unionen fra og med 2004, indgik 
derfor ikke i denne proces.23 
Efter udløbet af ovennævnte forord -
ning blev det i artikel 48 i forordning 
(EF) nr. 1698/2005 fastsat, at fore -
byggende aktioner mod brand skal 
vedrøre skove, som medlemsstaterne 
i deres skovbeskyttelsesplaner har 
klassificeret som skove med stor eller 
mellemstor brandrisiko24.
24 
Da der ikke findes fælles kriterier for 
vurdering af brandrisici, udfører med -
lemsstaterne deres brandrisikoanalyser 
på grundlag af deres egen metodologi. 
Der er derfor forskellige kriterier i EU 
for, hvornår skove klassificeres som 
områder med mellemstor eller stor 
risiko.
25 
Det europæiske informationssystem 
for skovbrande (EFFIS) er en databa -
se, som Kommissionen har oprettet, 
og som indeholder oplysninger, der 
er relevante for overvågningen af 
forekomst og virkninger af skovbran -
de på EU -plan25. Dataene anvendes 
til udarbejdelse af en årsrapport om 
skovbrande i Europa og dets nabolan -
de26. Men de bruges ikke i forbindelse 
med godkendelsen af LDP’erne til at 
vurdere medlemsstaternes analyser 
af risikoen for skovbrande. Kommissi -
onen udsender ikke specifikke ret -
ningslinjer27 om klassificering i forhold 
til brandrisikoen med henblik på at 
fremme bedste praksis og sikre, at 
medlemsstaternes analyser af risikoen 
for skovbrande er sammenlignelige og 
pålidelige.21 Denne del har fokus på 
forebyggende aktioner, hvor 
passende målretning er 
altafgørende for effektiviteten. De 
udgør ca. 80 % af de finansierede 
aktioner.
22 Som fastsat i artikel 2, stk. 2 og 3, 
i forordning (EØF) nr. 2158/92 kan 
kun zoner i Portugal, Spanien og 
Grækenland samt i bestemte 
franske og italienske regioner, 
hvor den konstante eller 
regelmæssigt tilbagevendende 
risiko for skovbrande i alvorlig 
grad truer den økologiske 
ligevægt og sikkerheden for 
personer og ejendom eller 
bidrager til fremskyndet 
ørken- og ødemarksdannelse 
i landdistrikter, klassificeres som 
højrisikozone. Andre zoner end 
disse kan anerkendes som 
højrisikozoner efter begrundet 
anmodning fra en medlemsstat. 
Som mellemrisikozone kan 
klassificeres zoner, hvor risikoen 
for skovbrande kan true 
skovøkosystemerne i betydelig 
grad, men hvor risikoen dog ikke 
er konstant eller regelmæssigt 
tilbagevendende.
23 Kommissionens afgørelse 
nr. 1619/1993 af 24. juni 1993: 
Dengang (EU-12) var 60 millioner 
hektar skov, svarende til 42 % af 
det daværende samlede skovareal 
blevet klassificeret som 
brandrisikozoner, navnlig 
i Middelhavsområdet.
24 Dette krav er uændret 
i perioden 2014-2020 (jf. artikel 24, 
stk. 2, tredje afsnit, i forordning 
(EU) nr. 1305/2013).
25 Oplysninger om EU -skove med 
brandrisiko udarbejdes på 
grundlag af datasæt i EFFIS, f.eks. 
brandfare på grund af 
meteorologiske forhold, 
brandtilfælde, afbrændte 
områders randområder og 
datasæt om brande fra landene, 
som kompletteres med andre 
supplerende oplysninger om 
udstrækningen af skovressourcer 
såsom Det Fælles 
Forskningscenters skovkort eller 
den europæiske Corine -database 
over arealdække. Op til 
22 europæiske lande leverer hvert 
år data på frivillig basis, da ingen 
EU-forordning har pålagt levering 
af disse oplysninger efter 2006 
(siden Forest Focus- forordningen 
(EF) nr. 2152/2003 udløb).
26 Fælles rapport fra JRC og 
Generaldirektoratet for Miljø, 
Forest Fires in Europe, Middle East 
and North Africa , 2012.
16 Bemærkninger
27 I sin konklusion om 
forebyggelse af skovbrande 
i Den Europæiske Union 
(3010. samling i Rådet 
(almindelige anliggender) af 
26. april 2010) opfordrede 
Rådet Kommissionen til »at 
medtage skovbrande i de 
prioriteter, der skal behandles 
under det igangværende 
arbejde med udveksling af 
god praksis og udvikling af 
retningslinjer for 
risikovurdering og 
kortlægning og retningslinjer 
for minimumsstandarder for 
risikospecifik 
katastrofeforebyggelse«. 
I arbejdsdokumentet fra 
Kommissionens tjenestegrene 
om risikovurdering og 
-kortlægning med henblik på 
katastrofehåndtering 
(21.12.2010) behandler 
Kommissionen ikke specifikt 
brande og kræver ikke nogen 
særlige risikokriterier, 
benchmarks eller standarder, 
men understreger de 
eksisterende mangler 
i metodologierne og forklarer, 
at der vil blive udarbejdet et 
katalog med anbefalede 
metoder og standarder for 
risikovurdering til en fremtidig 
udgave af dens retningslinjer.
28 COM(2013) 659 final.26 
Eksemplet Slovakiet viser de mulige 
uoverensstemmelser, der kan identi -
ficeres ved brugen af de data, der er 
adgang til i EFFIS. Ifølge det nationale 
system for klassificering af skovområ -
der efter brandrisiko er 1,8 af landets 
samlede 2 millioner ha skovområder 
klassificeret som område med mellem -
stor eller stor brandrisiko. Hverken de 
historiske tal for skovbrande i landet 
eller EFFIS databasen (jf. figur 3 ) un -
derstøtter imidlertid en så høj procen -
tuel andel af områder med mellemstor 
og stor brandrisiko. De slovakiske myn -
digheder oplyste ikke Rettens revisorer 
om deres klassificeringsmetode eller 
om de kriterier, der var anvendt ved 
skovområdernes risikoklassificering 
med hensyn til skovbrande.
Kommissionen har ikke 
fuldstændige oplysninger om 
andre naturkatastrofer, der 
påvirker skove
27 
Revisorerne konstaterede, at Kommis -
sionen ikke har fuldstændige oplys -
ninger om den historiske udvikling 
i forekomsten af naturkatastrofer og 
katastrofehændelser (bortset fra bran -
de). Kommissionen har ikke adgang til 
nogen analyse om omfanget af skader 
på skovområder forårsaget af andre 
abiotiske (f.eks. tørke, storme eller 
laviner) eller biotiske skadevoldere 
(skadedyr og sygdomme).28 
I meddelelsen om »En ny EU -skovstra -
tegi: for skove og den skovbaserede 
sektor«28 anerkender Kommissionen 
som strategiske retningslinjer a) 
etablering af »et skovinformationssy -
stem for Europa gennem indsamling 
af harmoniserede oplysninger for hele 
Europa« og »integration af forskellige 
informationssystemer (f.eks. EFFIS) 
og dataplatforme (…)«, b) behovet 
for at »tilpasse EU -skovinformation«, 
c) behovet for at »forbedre, sammen -
ligneliggøre og dele skovinformation 
og -overvågning (…)« og d) behovet 
for at »udvikle moduler f.eks. om skove 
og naturfænomener som brande og 
skadegørere«.
29 
Kommissionen har ikke fuldstændige 
oplysninger om de andre former for 
naturkatastrofer, der rammer skovene, 
og har derfor ikke fuldt overblik over 
behovene for katastrofeforebyggelse, 
når den vurderer de planer for foran -
staltning 226, der foreslås i medlems -
staternes LDP’er.
Mangler i udvægelsesproces ‑
sen på medlemsstatsniveau
30 
Forvaltningsmyndighederne bør (un -
der hensyntagen til skovenes mange 
forskellige funktioner som beskrevet 
i punkt 1 og 2) fastsætte prioriteter for 
de mest værdifulde skovområder, hvor 
der allerede er identificeret betydelige 
potentielle risici. Dette bør afspejles 
i udvælgelsesproceduren.
17 Bemærkninger
29 Bortset fra i Andalusien 
i tilfælde, hvor støtten tildeles 
på grundlag af indkaldelser af 
konkurrerende 
investeringsforslag.
30 EEA- rapport 
nr. 5/2012 »Protected areas in 
Europe — an overview«, 
s. 70-79. Natura 2000-nettets 
terrestriske del (768 000 km2) - 
hvoraf 46 % er 
Natura 2000-skovområde - 
dækker ca. 17,9 % af EU27’s 
landterritorium. Det samlede 
skovareal i EU27 er ca. 
1,8 millioner km2.
31 Det omfatter de særlige 
bevaringsområder, som 
medlemsstaterne udpeger 
i overensstemmelse med 
habitatdirektivet, og også de 
særligt beskyttede områder, 
som de udpeger 
i overensstemmelse med 
fugledirektivet. Natura 2000 er 
ikke et system af 
naturreservater i streng 
forstand, hvor al menneskelig 
aktivitet er udelukket. Nettet 
omfatter selvfølgelig 
naturreservater, men 
hovedparten af jorden vil 
sandsynligvis fortsat være 
privatejet, og hovedvægten vil 
blive lagt på at sikre, at den 
fremtidige forvaltning er 
bæredygtig.Der mangler effektive 
udvælgelsesprocedurer …
31 
I Italien (Basilicata) blev de midler, der 
var til rådighed til gennemførelse af 
foranstaltningen, først fordelt blandt 
sammenslutninger af kommuner pro -
portionalt med antallet af skovarbejde -
re, der skulle beskæftiges i de kommu -
ner, der indgik i sammenslutningen. 
Efter fordelingen af midlerne indsend -
te sammenslutningerne projekter og 
støtteansøgninger, som svarede til de 
midler, hver enkelt allerede havde fået 
tildelt. Projekterne og støtteansøgnin -
gerne gennemgik derefter en formel 
udvælgelses- og rangordningsproce -
dure, men det havde ingen praktisk 
betydning, eftersom alle ansøgninger -
ne blev godkendt, og de støttebeløb, 
der allerede var øremærket, bekræftet.
32 
I forbindelse med udvælgelsen af de 
støttede skovområder var der endvi -
dere ingen dokumentation til begrun -
delse af de valg, der var blevet truffet, 
eller som henviste til særlige risikoni -
veauer eller andre tekniske priorite -
rede mål (f.eks. planlagt arbejde med 
specifikke tidsfrister i en kommunal 
skovforvaltningsplan eller behovet for 
at gennemføre eller afslutte foranstalt -
ninger, der allerede var gennemført 
i andre kommunale skove).
33 
I Spanien (Andalusien) var der define -
ret flere udvælgelseskriterier for for -
anstaltning 226. Der blev der anvendt 
en dokumenteret udvælgelsesproce -
dure i forbindelse med indkaldelser 
af konkurrerende forslag. Men når der 
var tale om aktioner, som de regionale 
myndigheder fremmede direkte, og 
som tegnede sig for mere end ¾ af 
udgifterne, krævede kriterierne ikke, at 
aktionerne blev rangordnet på grund -
lag af en specifik risikoanalyse, og udvælgelsesproceduren var heller ikke 
dokumenteret.
34 
Østrig har indført en skovbrugsstøt -
teordning. Det område, der hører ind 
under et lokalt distriktsskovkontor, for -
deles mellem en række professionelle 
skovbrugskonsulenter, som varetager 
den direkte kontakt med skovejerne 
og - forvalterne. Konsulenterne afgør, 
om de skovbrugsaktioner, skovforval -
terne har foreslået, kan støttes. Denne 
afgørelse er baseret på eksplicitte 
udvælgelseskriterier og på en skriftlig 
evaluering af den foreslåede skov -
brugsaktion (vurdering af de tekniske 
specifikationer, aktionens betydning, 
hastende karakter, miljøkonsekvenser 
mv.).
… eller udvælgelseskriterierne 
prioriterer ikke miljømæssige 
behov
35 
Aktioner i de miljømæssigt mest 
værdifulde skovområder i EU såsom 
Natura 2000-områderne blev ikke 
altid prioriteret højt29 (jf. tekstboks 1 ). 
Det anslås, at Natura 2000-nettet af 
skovområder dækker ca. 20 % af EU’s 
samlede skovareal30. Natura 2000-net -
tet af områder har til formål at sikre 
den langsigtede overlevelse af Europas 
mest værdifulde og truede arter og 
naturtyper31.
18 Bemærkninger
33 Ifølge årsrapporten for 2012 
om forekomsten af 
skadevoldere i skove og 
prognosen for det kommende 
år, som udgives af det 
nationale slovakiske 
skovcenter.Finansieringen var ikke 
afstemt efter de identifice ‑
rede risici og behov
36 
Finansieringen bør afstemmes efter de 
identificerede risici og rettes mod de 
områder, som har de største behov.
I Slovakiet og Østrig 
modsvarede finansieringen 
ikke de identificerede risici …
37 
I Slovakiet var tildelingen af finansiel 
støtte under foranstaltning 226 ikke 
afstemt efter de vigtigste mulige 
skadevoldere. Således blev hoved -
parten af den offentlige støtte under 
foranstaltning 226 anvendt til aktioner 
til forebyggelse af skovbrande (61 %), 
navnlig til finansiering af anlæggelse 
og vedligeholdelse af skovveje, som 
primært blev anvendt i forbindelse 
med udnyttelsen af skovene, uden nogen dokumentation for, at de havde 
særlig forbindelse til forebyggelse af 
skovbrande, selv om vindrelaterede 
katastrofer var den faktor, som for -
årsagede de største skader på skove 
i landet (80 %), fulgt af sne (12 %) og 
tørke med hedebølger (7 %)33.
38 
I Østrig har myndighedernes løbende 
vurdering af risikoen med hensyn til 
skovenes beskyttelse kun spillet en 
begrænset rolle for målretningen af 
støtten, selv om der findes detaljere -
de planer for skovforvaltning og over 
farlige områder. Der var ingen klar 
sammenhæng mellem den grundlæg -
gende risiko for skovene og bud -
getudgifterne. Således fik delstaten 
Salzburg, hvis 376 tusind ha skov er 
klassificeret som skov med meget lille 
til mellemstor risiko, lidt flere midler 
end Kärnten, hvis 584 tusind ha skov er 
klassificeret som skov med mellemstor 
til meget stor risiko.Prioritering af miljømæssige behov på medlemsstatsniveau
Selv om en væsentlig procentdel af de slovakiske skove er klassificeret som beskyttede skove (inklusive Natu -
ra 2000) af stor miljømæssig værdi, blev de ikke prioriteret under udvælgelsesprocessen, hvilket begrænser 
den potentielle miljømæssige virkning af foranstaltning 226.
I Frankrig (Aquitaine) blev genopretningsaktionerne udformet med henblik på at maksimere det skovareal, 
der kunne støttes efter en storm, men skove af større miljømæssig værdi blev ikke prioriteret. De regiona -
le bestemmelser tog heller ikke hensyn til de miljømæssige aspekter ved fjernelse af træ samt rydning og 
genopretning af katastroferamte områder32. De krævede f.eks. ikke økologiske undersøgelser på projektplan 
i følsomme områder og forbød ikke operationer, der indvirker på jordbeskyttelse, som for eksempel rydning 
af store områder med bulldozer.
32 I lighed med regionen Aquitaine finansierede regionen Lorraine også investeringer med henblik på genopretning af skovtyper, der var blevet 
beskadiget under stormen i 1999, men udarbejdede bestemmelser om hensyntagen til miljøaspekter.Tekstboks 1
19 Bemærkninger
… mens finansieringen 
i Italien (Basilicata) og Spanien 
(Andalusien) hovedsagelig gik 
til de offentligt ejede skove til 
støtte for arbejdskraftintensive 
aktiviteter
39 
Revisorerne konstaterede en ufor -
holdsmæssig stor tildeling af støtte til 
bestemte offentlige organer (regionale 
eller kommunale myndigheder) til 
operationer i offentligt ejede skove og 
desuden en koncentration af midler på 
dyre arbejdskraftintensive aktiviteter.
40 
I Italien (Basilicata) blev foranstalt -
ning 226 udelukkende anvendt på 
kommunalt ejede skove, som kun teg -
ner sig for 30 % af regionens samlede 
skovarealer. At et skovområde er kom -
munalt ejet, indebærer ikke, at det på-
gældende område har en større br andri -
siko. I 2012 var det skovareal, der blev 
ramt af brande i Basilicata, faktisk 93 % 
større end i 2011 og 231 % større end 
i perioden 2009-2011. Disse brande 
fandt hovedsagelig sted på områder 
med privatejede skove. Støtten blev 
forbeholdt kommunale skove, fordi 
hensigten var at sikre beskæftigelse 
for de skovarbejdere, der hvert år blev 
ansat til sæsonarbejde i de kommunalt 
ejede skove (jf. punkt 31).41 
I Spanien (Andalusien), hvor mere end 
70 % af skovene er privatejede, var 
udgifterne til offentlige skovområder 
under foranstaltningen ca. tre gange 
højere end til private. Hverken LDP’et 
eller den forudgående evaluering 
indeholdt oplysninger, der ville have 
kunnet berettige den ulige fordeling af 
de finansielle midler, de spanske myn -
digheders forklaring vedrørende den 
manglende rentabilitet i den private 
skovsektor indikerer derimod, at der er 
behov for støtte til offentlige skove.
42 
Hertil kommer, at det beløb i of -
fentlig støtte, der i forbindelse med 
indkaldelserne af konkurrerende 
investeringsforslag i 2008 blev ydet 
til rydning af krat- og buskbevoksede 
områder under foranstaltning 226 
i samme region, var seks gange større 
end det beløb, der i alt blev anvendt 
i regionen til andre aktioner, der spe -
cifikt blev finansieret med henblik på 
brandforebyggelse, f.eks. etablering 
og vedligeholdelse af brandbælter 
eller etablering og vedligeholdelse 
af branddamme. Rydning af krat- og 
buskbevoksede områder har en positiv 
effekt med hensyn til at forhindre 
spredning af brande, men det er en 
omkostningskrævende og arbejds -
kraftintensiv aktivitet. De spanske 
myndigheder erkendte, at der var an -
vendt rydning og udtynding i mange 
områder, hvor det havde været økono -
misk og økologisk hensigtsmæssigt at 
foretage kontrollerede afbrændinger. 
De begrundede deres valg med, at der 
manglede kvalificeret personale, og at 
der var juridiske og sociale forhindrin -
ger (der kræves en detaljeret admini -
strativ ordre), men de planlægger i en 
nær fremtid at begynde at anvende 
kontrollerede afbrændinger.
20 Bemærkninger
34 Ifølge en rapport fra GD for 
Landbrug og Udvikling af 
Landdistrikter fra marts 2009 
om gennemførelse af 
skovbrugsforanstaltninger 
i henhold til forordning (EF) 
nr. 1698/2005 kan aktioner 
i relation til skadedyrs-
bekæmpelse dog anses for 
støtteberettigede under 
denne foranstaltning, hvis de 
er forbundet med en 
naturkatastrofe, f.eks. 
stormfald, oversvømmelser 
eller skovbrande.Del II — Der blev 
konstateret aktioner, der 
ikke egnede sig til at 
opfylde foranstaltningens 
mål
De reviderede aktioner 
bidrog i kraft af deres karak ‑
ter generelt til at opfylde 
målene for foranstalt ‑
ning 226, men …
43 
Der måtte kun ydes støtte under 
foranstaltning 226 til genetablering 
af skovbrugspotentialet i skove, der 
var blevet skadet som følge af natur -
katastrofer og brand, og til indførelse 
af forebyggende aktioner. I kraft af 
deres karakter (brandbælter, udtyn -
ding, rydning mv.) bidrog mange af de 
medfinansierede aktioner, som indgik 
i revisionen, generelt til at opfylde 
målene for støtten. Nogle af projek -
terne var særlig relevante på grund af 
deres stærkt beskyttende karakter (jf. 
tekstboks 2 ).… der blev ydet støtte til 
skovbrugsaktioner, der 
ikke havde forbindelse med 
naturkatastrofer
Bekæmpelse af skadedyr og 
sygdomme
44 
Genopretningsaktioner og forebyg -
gende aktioner under foranstalt -
ning 226 skal være katastroferelate -
rede, dvs. at de bør være forbundet 
med forekomsten af eller risikoen for 
en naturkatastrofe. Skade forårsaget 
af insekter/skadedyr eller sygdomme 
betragtes ikke som en naturkatastro -
fe34. Derfor bør aktioner i relation til 
normal skadedyrsbekæmpelse ikke 
være berettigede til finansiering, med -
mindre udbruddet er en følge af en 
naturkatastrofe. I Spanien (Andalusien) 
og Slovakiet blev forebyggende aktio -
ner i relation til skadedyrsbekæmpelse 
støttet under foranstaltning 226, selv 
om de ikke var forbundet med nogen 
naturkatastrofe. De blev anset for støt -
teberettigede, fordi der allerede var et 
skadedyrsudbrud i området. Udbrud -
dets begrænsede omfang gav imidler -
tid ikke belæg for, at der var tale om 
risiko for en naturkatastrofe.
Et eksempel på god praksis (projekter med stor miljømæssig værdi)
I Østrig blev der i skove med beskyttelsesstatus finansieret adskillige projekter om forebyggelse af laviner ved 
hjælp af fældning af træer med en særlig skovbrugsteknik (»Querfällung«), hvilket også bidrager væsentligt til 
at beskytte kilder, der indgår i de nærliggende kommunale vandsystemer.Tekstboks 2
21 Bemærkninger
Aktioner overført fra andre 
foranstaltninger
45 
I Østrig blev alle aktioner, der oprin -
delig var iværksat under foranstalt -
ning 224, »Natura 2000-betalinger«, og 
foranstaltning 225, »Betalinger for mil -
jøvenligt skovbrug«, finansieret under 
foranstaltning 226. Foranstaltning 224 
og 225 vedrører imidlertid aktioner, 
der sigter mod at opretholde og for -
bedre skovområders miljøfunktioner, 
og har ikke relation til katastrofefore -
byggelse, hvorimod foranstaltning 226 
kun indeholder bestemmelser om 
katastroferelateret støtte. Tilsvarende 
blev nogle skovplantningsprojekter, 
der oprindelig var blevet forelagt 
under foranstaltning 122, hvis formål 
var »forbedring af skovenes økono -
miske værdi«, senere godkendt under 
foranstaltning 226 uden nogen klar 
angivelse af deres forbindelse med 
naturkatastrofer.
Stigning  i antallet  af træarter
46 
Støtten under foranstaltning 226 
i Andalusien omfattede aktioner, der 
sigtede mod at opretholde og forbed -
re økosystemer i træbevoksede områ -
der ved at forøge antallet af træarter 
i et bestemt område, hvor der ikke var 
tale om forringelse eller tab af træ som 
følge af en naturkatastrofe eller brand. 
Det primære mål for disse aktioner 
i Andalusien var derfor ikke relateret til 
formålet med foranstaltning 226.Infrastruktur  opbygget  længe  
efter  naturkatastrofens  
indtræden
47 
Fugtig opbevaring af træ er en tek -
nik, der bidrager til at bevare træets 
kvalitet efter fældningen og dermed 
optimerer salgsprisen. I Østrig blev 
der ydet støtte til oplagringsfaciliteter 
for at forhindre udbrud af barkbiller 
i områder med fyrretræer, der var ramt 
af naturkatastrofer (storme). Revisorer -
ne konstaterede, at sådanne faciliteter, 
der var blevet bygget længe efter ka -
tastrofens indtræden, reelt blev brugt 
til at oplagre bøgetræ, som kun i ringe 
omfang angribes af barkbiller.
For visse typer af de foran ‑
staltninger, der blev gen ‑
nemført, kunne opfyldelsen 
af centrale støtteberettigel ‑
seskrav ikke efterprøves
48 
Ifølge artikel 4, stk. 1, i forordning 
(EU) nr. 65/2011 skal medlemsstaterne 
— som et generelt kontrolprincip — 
oprette et kontrolsystem, der sikrer, 
at al nødvendig kontrol gennemføres 
således, at det effektivt efterprøves, 
at betingelserne for ydelse af støtte er 
opfyldt. Ifølge samme forordnings arti -
kel 33, stk. 2, skal der være et tilstræk -
keligt revisionsspor.
22 Bemærkninger
49 
Revisorerne konstaterede de sy -
stems vagheder, der er beskrevet 
i tekstboks 3 . På grund af disse svag -
heder kunne det ikke efterprøves, om 
de betingelser, som støtten blev tildelt 
på, var opfyldt, fordi der manglede do -
kumentation eller oplysninger vedrø -
rende centrale støtteberettigelseskrav.
Der blev ydet støtte til skov ‑
veje, selv om der ikke var 
bevis for, at de var specielt 
nyttige i forbindelse med 
brandforebyggelse …
50 
Foranstaltning 226 støttede bygning 
og vedligeholdelse af skovveje og 
-stier i Frankrig (Aquitaine), Østrig, 
Slovakiet og Spanien (Andalusien), 
som blev brugt i forbindelse med 
udtagning af træ og andre skovbrugs -
produkter (kork) fra produktive private 
skove (jf.  tekstboks 4 ).51 
Etablering og vedligeholdelse af skov -
veje, der især bruges i forbindelse med 
udtagning af træ og andre skovbrugs -
produkter, er ikke formålet med foran -
staltning 226. Til sådanne operationer 
yder ELFUL relevant støtte under søjle I 
(foranstaltning 122 og 125), som har 
til formål at forbedre skovbrugssek -
torens konkurrenceevne. Skovveje er 
nødvendige i forbindelse med brand -
bekæmpelse, men det bør undgås, at 
foranstaltning 226 støtter projekter, 
der primært tjener økonomiske formål, 
og som ikke specielt er til gavn som 
brandforebyggelse. I forbindelse med 
flere af de undersøgte projekter (5 af 
de 8, som omfattede veje i privatejede 
skove) kunne der ikke dokumenteres 
fordele i relation til brandforebyggelse, 
og der var dermed ikke sikkerhed for, 
at støtten bidrog effektivt til opfyldel -
sen af miljømål.
Eksempler på utilstrækkelige oplysninger eller manglende dokumentation 
i relation til tildeling af støtte under foranstaltning 226
I Aquitaine (Frankrig) var overholdelsen af den skadetærskel (mindst 40 %), som de regionale myndigheder 
havde fastsat, et vigtigt støtteberettigelseskriterium, som skulle efterprøves i forbindelse med alle støttean -
søgninger. Revisionen viste, at der ikke var noget administrativt informationssystem, som kunne anvendes 
til at kortlægge de skovbestande, der var blevet ramt af stormene i 1999, og skadernes omfang. Det kunne 
derfor ikke kontrolleres, om ansøgernes erklæringer var nøjagtige.
I Slovakiet var sagsmappernes dokumentation vedrørende offentlige indkøb ufuldstændige, idet kun det 
vindende bud blev opbevaret, ikke de tabende bud. Der mangler derfor bevis for, at evalueringen af buddene 
var effektiv.Tekstboks 3
23 Bemærkninger
52 
I Østrig var der for eksempel et projekt 
om bygning af en skovvej, der gav 
adgang til 25 ha skov. Hovedformålet 
med projektet var at åbne skoven, så 
ejerne kunne udtage træ. Blandt argu -
menterne i projektmappen kan bl.a. 
nævnes mobilisering af uudnyttede 
skovbrugsreserver, større rentabilitet 
ved mobilisering af tømmer og leve -
ring til lokale savværker.
… og der kunne være nega ‑
tive miljøbivirkninger, hvor 
der ikke var taget tilstrække ‑
ligt hensyn til lokale forhold
53 
Betingelserne for at støtte etable -
ring og vedligeholdelse af skovveje 
under foranstaltning 226 bør fremgå 
klart, så det sikres, at støtten bidrager 
effektivt til opfyldelsen af miljømål. EU-forordningerne fastsætter ikke 
minimumskrav såsom begrænset 
adgang, en tæthed, der ikke brin -
ger beskyttelsen af økosystemerne 
i fare, eller obligatorisk certificering 
af projekter af lokale brandvæsener, 
så der sikres en passende beskyttelse 
af miljøet. Ifølge »Feasibility Study on 
means of combating forest dieback in 
the European Union«, en teknisk rap -
port udarbejdet for GD ENV (decem -
ber 2007) kan vejbygning bidrage til 
skovbeskyttelse eller trække i modsat 
retning. Skovvejnettene giver adgang 
i forbindelse med skovbrande og bi -
drager dermed til brandbekæmpelse. 
Omvendt kan skovveje medføre øget 
opsplitning af skovene og destabili -
sering af økosystemfunktionerne og 
dermed gøre skovene mere sårbare.Eksempel på økonomisk anvendelse af skovveje, der støttes under 
foranstaltning 226 (Aquitaine, Frankrig)Tekstboks 4

24 Bemærkninger
54 
I Slovakiet fastsatte de LDP’er, Kom -
missionen havde godkendt, en optimal 
tæthed på 20-25 m/ha for skovveje, 
der var omfattet af de operationer, 
der blev finansieret under foranstalt -
ning 226. Revisorerne konstaterede, at 
der reelt blev ydet støtte til en ufor -
holdsmæssig høj tæthed af skovveje, 
hvilket kan få negativ indvirkning på 
de pågældende skoves økologiske 
tilstand. En privat støttemodtager an -
søgte f.eks. i 2008 om 4 projekter ved -
rørende etablering af nye skovveje på 
sin skovbrugsbedrift35. Før infrastruk -
turinvesteringen var skovvejenes sam -
lede længde på skovbrugsbedriften 
marginal. Som følge af investeringen 
blev der bygget ca. 40 km nye skovve -
je, hvilket gav en tæthed af skovveje 
på 36 m/ha, dvs. højere end den opti -
male maksimale tæthed på 20-25 m/
ha, der er angivet i LDP’et. En anden 
støttemodtager byggede 3 619 m 
skovveje på sin skovbrugsbedrift på 
24,96 ha og nåede op på en tæthed af 
skovveje på 145 m/ha, hvilket er meget 
højt både sammenlignet med det slo -
vakiske gennemsnit (ca. 10,6 m/ha) og 
med den optimale tæthed på 20-25 m/
ha, der er angivet i LDP’et.Del III — De finansierede 
aktioners omkostnings ‑
effektivitet var ikke 
tilstrækkelig sikret
Det var ikke i alle tilfælde 
dokumenteret, at omkostnin ‑
gerne var rimelige
55 
Ifølge artikel 24, stk. 2, litra d), i Kom -
missionens forordning (EU) nr. 65/2011 
om gennemførelse af forordning (EF) 
nr. 1698/2005 for så vidt angår kon -
trol, skal den administrative kontrol 
af støtteansøgninger omfatte kontrol 
af, om de anslåede omkostninger er 
rimelige, hvilket evalueres ved hjælp 
af et passende evalueringssystem, som 
f.eks. referenceomkostninger, en sam -
menligning af forskellige tilbud eller 
en evalueringskomité.
56 
Mangler i de procedurer, der var 
indført i Østrig, Slovakiet og Italien 
(Basilicata), indvirkede på rimelighe -
den af omkostningerne til de støttede 
aktioner (jf. tekstboks 5 ).35 Hele skoven er klassificeret 
som et område med stor 
brandrisiko.
25 Bemærkninger
Eksempler på utilstrækkelig begrundelse for standardomkostninger
Eksempel 1
I Østrig blev interventionstyperne og deres lofter (maksimale eller faste beløb pr. ha eller træ) fastsat hvert 
år. Men der var ingen begrundelse for eller klar logik bag fastsættelsen af bestemte lofter, som blev ændret 
væsentligt fra ét år til det næste:
Skovplantning efter naturkatastrofer
I Kärnten var loftet i forbindelse med plantning af løvfældende skov (>75 % løvtræer) oprindelig blevet fastsat 
til 1 800 euro/ha i 2008, men fra 2009 blev det hævet til 2 500 euro/ha. I 2010 var støtten til skovplantning på 
indtil 6 000 euro/ha.
Udtynding
Ligeledes i Kärnten blev loftet i forbindelse med udtynding hævet fra 300 euro/ha i 2008 til 400 euro/ha i 2009 
og i forbindelse med udbetaling af et fast beløb vedrørende skovbeskyttelse fra 420 euro/ha til 560 euro/ha.
I Niederösterreich var den offentlige støtte til udtynding 350 euro/ha i perioden 2007 til 2009. I 2010 blev den 
forhøjet til et maksimumsbeløb på 750 euro/ha (hvis der var vedlagt fakturaer) eller 500 euro/ha, hvis der var 
tale om udbetaling af et fast beløb. Begge disse beløb blev igen sat ned til 350 euro/ha fra og med 2011.
Eksempel 2
I regionen Basilicata var de fastsatte standardomkostninger til samme eller lignende forebyggende aktioner 
væsentlig højere end i de italienske naboregioner, som det beskrives herunder.
Manuelt rydningsarbejde
Standardomkostningerne til manuel rydning med henblik på at etablere 1,2 m brede stier i Basilicata var 
7,81  euro/m, mens standardomkostningerne i forbindelse med en sammenlignelig aktivitet, anlæggelse af en 
1 m bred sti uanset terræntype, i regionen Puglia kun var 3,58 euro/m.
Genopretning af stier for tjenestepersonale
I Basilicata var standardarbejdstiden for genopretning af stier for tjenestepersonale 35 minutter/m, og stan -
dardomkostningerne 6,89  euro/m. For en lignende aktivitet i regionen Puglia var standardarbejdstiden 9 mi -
nutter (inklusive tre minutter med en græstrimmer), og standardomkostningerne 2,15  euro/m. En lignende 
aktivitet blev udført i regionen Campanien og kostede 2,77 euro/m.Tekstboks 5
26 Bemærkninger
59 
I Andalusien var en række aktioner, 
der tegnede sig for ca. 13,5 % af den 
samlede kontraktpris for udførelsen af 
skovbrugsarbejde i forbindelse med et 
projekt vedrørende offentlige skove, 
ikke blevet udført. På den anden side 
havde kontrahenten gennemført nogle 
andre aktioner til en meget højere pris 
end planlagt i det tekniske projekt. 
Da projektets samlede godkendte 
omkostninger ikke var overskredet, 
var støttemodtageren hverken ble -
vet afkrævet en begrundelse for den 
manglende gennemførelse af visse 
aktioner eller for den højere pris for de 
andre.60 
I Frankrig skal støttemodtagerne 
i forbindelse med bestemte genopret -
nings- og vedligeholdelsesinterventi -
oner kun indsende ét tilbud sammen 
med ansøgningen. Det ville bidrage til 
at sikre, at det økonomisk mest fordel -
agtige bud bliver valgt, hvis der blev 
fremlagt flere bud.Eksempel på en aktivitet, der er omkostningskrævende på grund af anvendelsen af 
manuelt arbejde
Vedligeholdelse af skovveje
De samlede omkostninger til vedligeholdelse af 7 253,82 m skovvej i Basilicata udgjorde 337 665,32 euro36 
med en standardomkostning på 46,55  euro/m.
For en lignende skovvej af samme længde i Toscana ville vedligeholdelsesarbejdet udført både manuelt og 
mekanisk kun koste 37 828,67 euro, da standardomkostningen i denne region er 5,21 euro/m.
36 46,55 euro/m.Tekstboks 657 
I regionen Basilicata kunne aktiviteter -
ne have været udført mere sparsom -
meligt og produktivt, hvis der i højere 
grad var blevet brugt maskiner (som 
i andre regioner) i stedet for arbejds -
kraft. På grund af den mere omfatten -
de brug af manuelt arbejde er de stan -
dardomkostninger, der i de forskellige 
tilfælde er angivet i regionen Basilica -
ta, meget højere end for samme eller 
lignende aktiviteter i andre regioner 
(jf. tekstboks 6 ).58 
I Slovakiet er alle projekter underlagt 
reglerne om offentlige indkøb, hvilket 
skulle sikre, at de offentlige midler 
anvendes produktivt. Revisorerne 
noterede, at der ikke var foretaget 
nogen evaluering af rimeligheden af 
de investeringsomkostninger, som 
støttemodtagerne havde anmeldt, selv 
om projekterne var 100 % finansieret 
med offentlige midler. Den eneste 
formelle kontrol var en efterprøvelse 
af, at de udgifter, ansøgeren havde 
anmeldt, ikke overskred den tærskel, 
der var blevet fastsat i forbindelse med 
udbudsproceduren.
27 Bemærkninger
Særlige situationer, hvor der 
er risiko for, at den offentlige 
støtte bliver for høj
61 
At yde støtte i tilfælde, hvor støtte -
modtagerens behov ikke er påvist 
klart (dødvægt), undergraver støttens 
produktivitet.
62 
I Østrig blev allerede afsluttede projek -
ter finansieret under foranstaltningen. 
De nationale gennemførelsesbestem -
melser trådte i kraft i begyndelsen 
af 2008, så de første tildelingsafgø -
relser blev først udsendt i april 2008. 
Potentielle støttemodtagere fik 
imidlertid tilladelse og blev opfordret 
til at indsende støtteansøgninger 
fra januar 2007 og til at gennemføre 
projekterne på egen risiko. I 2007 blev 
der indsendt i alt 3 671 støtteansøg -
ninger, og mindst 444 projekter var 
afsluttet før datoen for tildelingsafgø -
relsen. Blandt de ansøgninger, der blev 
indsendt fra og med 2008, var mindst 
147 projekter blevet gennemført, før 
tilskuddet var godkendt, selv om det 
i de gennemførelsesbestemmelser, der 
havde været i kraft siden 2008, hed, 
at omkostninger i relation til projekter 
under foranstaltning 226 kun er støt -
teberettigede fra datoen for støtte -
afgørelsen. Set i lyset af disse forhold 
rejser støttemodtagernes oprindelige 
beslutning om at gennemføre projek -
terne uden støtte tvivl om deres behov 
for offentlig støtte.63 
I Slovakiet bekræftede to af de revi -
derede støttemodtagere, der modtog 
støtte til bygning af skovveje, under 
revisionsbesøget på stedet, at de også 
ville have gennemført aktionerne uden 
offentlig finansiering.
64 
I Spanien var jord, der fortrinsvis blev 
anvendt til landbrug (græsmarker 
med træer eller buske og græsgange), 
som var blevet anmeldt som »støtte -
berettigede hektar« med henblik på 
aktivering af betalingsrettigheder37 og 
identificeret som sådanne i det span -
ske markidentifikationssystem, også 
berettiget til skovbrugsstøtte under 
foranstaltning 226. Nogle støttemod -
tagere fik støtte til at rydde buske og 
krat under foranstaltning 226 som en 
brandforebyggelsesaktion, selv om de 
allerede havde pligt til at opretholde 
deres parcel som landbrugsjord i god 
landbrugs- og miljømæssig stand (dvs. 
ryddet for buske og krat).37 Ifølge artikel 34 i Rådets 
forordning (EF) nr. 73/2009 af 
19. januar 2009 om fælles 
regler for den fælles 
landbrugspolitiks ordninger 
for direkte støtte til 
landbrugere og om 
fastlæggelse af visse 
støtteordninger for 
landbrugere, om ændring af 
forordning (EF) nr. 1290/2005, 
(EF) nr. 247/2006 og (EF) 
nr. 378/2007 og om ophævelse 
af forordning (EF) 
nr. 1782/2003 (EUT L 30 af 
31.1.2009, s. 16) ydes der støtte, 
når der er aktiveret en 
betalingsrettighed pr. 
støtteberettiget hektar. En 
»støtteberettiget hektar« er 
i samme artikel defineret som 
»ethvert af bedriftens 
landbrugsarealer … eller, hvis 
arealet også anvendes til 
andre formål, som fortrinsvis 
anvendes til 
landbrugsaktivitet«.
28 Bemærkninger
Del IV — Overvågnings ‑
værktøjerne giver ikke 
Kommissionen og med ‑
lemsstaterne mulighed 
for at vurdere foranstalt ‑
ningens produktivitet og 
effektivitet korrekt
65 
En vurdering af, om foranstaltning 226 
har været effektiv, forudsætter, at der 
anvendes passende overvågnings- og 
evalueringsværktøjer, som gør det mu -
ligt at identificere de forbedringer, der 
er nødvendige for at give EU -støtten 
størst mulig virkning.
Tilgængelige 
overvågningsværktøjer
66 
Med henblik på perioden 2007-2013 
blev der i samarbejde mellem Kommis -
sionen og medlemsstaterne opstillet 
en »fælles overvågnings- og evalue -
ringsramme«. De fremskridt, der gøres 
i forbindelse med gennemførelsen af 
LDP’erne og deres effektivitet og gen -
nemslagskraft i forhold til de fastsatte 
mål, måles ved hjælp af indikatorer 
med relation til udgangssituationen 
og den økonomiske gennemførelse 
af programmerne samt disses output, 
resultater og virkninger38.67 
Kommissionen har udsendt retnings -
linjer, som fastsætter følgende fælles 
outputindikatorer i relation til gen -
nemførelsen af foranstaltning 226: 
a) antal forebyggelses-/genopret -
ningsaktioner, b)  støttede arealer med 
beskadiget skov, c) investeringernes 
samlede omfang.  Ud over disse 
outputindikatorer blev der i CMEF 
fastsat følgende resultatindikator for 
foranstaltning 226: område omfattet af 
effektiv arealforvaltning, som bidra -
ger til forbedring af biodiversiteten, 
vandkvaliteten og jordbundskvaliteten 
samt til afbødning af klimaændringer.
Utilstrækkelige indikatorer 
til måling af målopfyldelsen
68 
De fleste af de finansierede aktioner 
har forebyggende karakter, men den 
outputindikator (antal forebyggel -
sesaktioner), der er fastsat for sådan -
ne aktioner, er utilstrækkelig. Den 
outputindikator, der beskrives som 
støttede arealer med beskadiget skov , 
henviser kun til skov, der faktisk er 
blevet beskadiget af katastrofer, så 
denne indikator er kun relevant for 
genopretningsaktioner.
69 
Med hensyn til resultatindikatoren for 
forbedring af biodiversiteten, vand -
kvaliteten og jordbundskvaliteten 
samt afbødning af klimaændringer 
konstaterede revisorerne, at ingen af 
de besøgte forvaltningsmyndigheder 
var i stand til at knytte resultatet af 
hver enkelt aktion sammen med ét 
bestemt af indikatorens aspekter, og 
nogle af dem indberettede således det 
samme samlede areal som det resultat, 
der var opnået med hensyn til hvert af 
indikatorens aspekter.38 Artikel 80 og 81 i forordning 
(EF) nr. 1698/2005.
29 Bemærkninger
70 
Den resultatindikator, der er fastsat for 
den nye programmeringsperiode 2014-
202039 (antal landbrugsbedrifter, der 
deltager i risikostyringsordninger), er 
ikke en forbedring med hensyn til at 
evaluere støttens effektivitet, så de 
konstaterede svagheder vil sandsynlig -
vis vare ved.
Midtvejsevalueringerne er til 
begrænset nytte
71 
Landdistriktsprogrammerne evalueres 
med hensyn til udarbejdelse, gennem -
førelse og afslutning (forudgående 
evaluering, midtvejsevaluering og 
efterfølgende evaluering). Formålet 
med den forudgående evaluering er 
at opnå den bedst mulige fordeling af 
budgetmidler og forbedre program -
meringens kvalitet, hvorimod der ved 
midtvejsevalueringen og den efterføl -
gende evaluering foretages en under -
søgelse af ressourceudnyttelsen, effek -
tiviteten og produktiviteten af  ELFUL’s 
programmering, dens socioøkonomi -
ske indvirkning og dens indvirkning på 
Unionens prioriterede mål. For så vidt 
angår foranstaltning 226 drejer de fire 
evalueringsspørgsmål, der er fastsat 
i CMEF for perioden 2007-2013, sig om, 
i hvilken grad de støttede aktioner har 
bidraget til at: a) genetablere potentia -
let i skovbruget (beskadigede skove), 
b) vedligeholde skove (forebyggende 
aktioner), c) udbrede bæredygtig 
forvaltning af skovbrugsarealer og 
d) forbedre miljøet.72 
Med hensyn til foranstaltning 226 
konstaterede revisorerne, at oplysnin -
gerne fra midtvejsevalueringerne var 
indbyrdes afvigende og ufuldstændi -
ge. For eksempel blev ingen af spørgs -
målene om Basilicata og Aquitaine 
besvaret, hvorimod det modsatte gjor -
de sig gældende vedrørende Andalu -
sien. Men selv om alle spørgsmålene 
om Andalusien blev besvaret, kunne 
svarene ikke i alle tilfælde bruges til 
at vurdere projektgennemførelsen, 
fordi der blev opgivet samme tal (antal 
operationer og hektar) både som svar 
på spørgsmålet om vedligeholdelse af 
skove og på spørgsmålet om bæredyg -
tig forvaltning af skovbrugsarealer.
Effektiviteten af de forebyg ‑
gende aktioner er ikke blevet 
målt korrekt
73 
Brandskaderne er koncentreret i nogle 
få medlemsstater i Middelhavsom -
rådet. Statistikkerne på EU -niveau 
viser et beskedent fald i det samlede 
areal, der er afbrændt i de seneste 
år (jf. punkt 4). Det er imidlertid ikke 
tendensen på medlemsstatsniveau 
(jf. figur 3 ).39 Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 808/2014 af 17. juli 2014 
om fastlæggelse af regler for 
anvendelsen af 
Europa -Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1305/2013 om støtte til 
udvikling af landdistrikterne 
fra Den Europæiske 
Landbrugsfond for Udvikling 
af Landdistrikterne (ELFUL) 
(EUT L 227 af 31.7.2014, s. 18).
30 Bemærkninger Figur 3Hektar afbrændt skov i de lande, der modtog støtte under foranstaltning 226
74 
Det meste af ELFUL -støtten under 
foranstaltning 226 havde til formål at 
indføre forebyggende aktioner, især til 
forebyggelse af skovbrande (jf. bilag I ). 
Selv om 80 % af EU -midlerne anvendes 
til finansiering af forebyggende opera -
tioner, bliver effektiviteten af sådanne 
operationer ikke målt. Kommissionen 
har derfor ingen statistikker, der kan 
bekræfte, at de brandforebyggende 
aktioner, medlemsstaterne har gen -
nemført under foranstaltning 226, er 
effektive, og den har ikke udbedt sig 
geografiske oplysninger om de om -
råder, hvor de støttede aktiviteter er 
blevet gennemført.0200
1004006008001 000
900
700
500
3001 200
1 1001 400
1 300
1993-1999 2000-2006 2007-20121 000 ha
Spanien PortugalItalienFrankrig BulgarienPolenUngarn Cypern Letland Tyskland Slovakiet
Den Tjekkiske RepublikLitauenØstrigDanmark 
Kilde:  EFFIS.
31
 Konklusioner og 
anbefalinger
75 
I perioden 2007-2013 var EU’s støtte 
til udvikling af landdistrikterne under 
foranstaltning 226 rettet mod gen -
etablering af skovbrugspotentialet 
i skove, der var blevet beskadiget som 
følge af naturkatastrofer og skovbran -
de, og til indførelse af forebyggende 
aktioner. Det meste af støtten (80 %) 
var til forebyggende aktioner, især 
mod skovbrande. Retten har under -
søgt, om støtten er blevet forvaltet 
tilfredsstillende, og om Kommissionen 
og medlemsstaterne kan påvise, at 
støtten har opfyldt de tilsigtede mål på 
en omkostningseffektiv måde. Retten 
reviderede en stikprøve på 68 aktioner, 
heraf 45 på stedet hos den endelige 
støttemodtager.
76 
Retten konkluderer, at støtten ikke 
var blevet forvaltet godt nok, og at 
Kommissionen og medlemsstaterne 
ikke kan dokumentere, at de tilsigtede 
resultater er blevet nået på en omkost -
ningseffektiv måde.
77 
Under særlig hensyntagen til, at 
samme type støtte er til rådighed 
i indeværende programmeringspe -
riode 2014-202040, kommer Retten 
med de anbefalinger, som fremsættes 
herunder:
De forebyggende aktioner 
var ikke tilstrækkelig 
målrettede
78 
Retten noterede, at foranstaltning 226 
er rettet mod skove med mellemstor 
til stor brandrisiko, men at der ikke er 
nogen fælles EU -definition af sådanne 
skove eller kriterier, der kan anvendes til udpegning af dem. Udvælgelses -
procedurerne i medlemsstaterne var 
mangelfulde i forskellige henseender, 
der manglede udtrykkelige udvælgel -
seskriterier og en effektiv evaluering 
af de foreslåede aktioner, eller der var 
ikke taget hensyn til bestemte risiko -
områder. Miljømålene havde utilstræk -
kelig prioritet på udvælgelsesstadiet, 
og blev undertiden overset under 
gennemførelsen (jf. punkt 21-42).
Anbefaling 1
Medlemsstaterne bør:
— efter en grundig og veldokumen -
teret evalueringsproces udvælge 
de forebyggende aktioner på 
grundlag af udtrykkelige kriterier, 
der er tilpasset efter behovene
— styrke støttens miljøbeskyt -
telseseffekt ved at prioritere 
aktioner i de miljømæssigt set 
mest værdifulde skove, f.eks. 
Natura 2000-skovområderne.
Kommissionen bør:
— i forbindelse med godkendelsen 
af medlemsstaternes LDP’er for 
perioden 2014-2020 kontrollere, 
at behovene for forebyggende 
aktioner i de skovområder, som 
der planlægges at yde støtte til, 
er fyldestgørende beskrevet og 
begrundet
— fastsætte fælles basiskriterier for at 
sondre mellem skovområder, der 
skal klassificeres som områder med 
henholdsvis lille, mellemstor og 
stor brandrisiko.40 Artikel 24 i forordning (EF) 
nr. 1305/2013.
32 Konklusioner og anbefalinger
Revisorerne konstaterede 
aktioner, der ikke egnede 
sig til at opfylde målene 
for foranstaltningen
79 
Selv om mange af de gennemgåede 
medfinansierede aktioner (brandbæl -
ter, udtynding, rydning mv.) ifølge 
deres natur generelt bidrog til at op -
fylde målene for støtten, konstaterede 
Retten også aktioner, som ikke havde 
relation til naturkatastrofer eller bran -
de, men som var begrundet med andre 
enten økonomiske eller miljømæssige 
mål. For nogle typer blandt de gen -
nemførte operationer gjaldt det, at det 
ikke kunne kontrolleres, om de centra -
le støtteberettigelseskrav var opfyldt, 
fordi der manglede dokumentation. 
Retten konstaterede også tilfælde, 
hvor det ikke var påvist, at skovveje, 
der blev brugt i forbindelse med den 
økonomiske udnyttelse af skovene, var 
særlig nyttige som brandforebyggelse. 
De mange veje, der blev bygget, kunne 
også have negative miljøvirkninger (jf. 
punkt 43-54).
Anbefaling 2
Medlemsstaterne bør:
— sikre, at der kun gives støtte til 
aktioner, der har relation til natur -
katastrofer eller brande
— etablere et kontrolsystem, der 
kan sikre, at overholdelsen af de 
betingelser, som støtten blev givet 
på, kontrolleres effektivt, og at de 
relevante dokumenter og oplys -
ninger opbevares— være mere opmærksomme på mil -
jøhensyn i relation til de støttede 
aktioner, navnlig ved at indføre 
passende sikkerhedsforanstalt -
ninger, der kan forhindre negative 
miljøpåvirkninger.
Kommissionen bør:
— kontrollere, at medlemsstaterne 
har etableret et sådant system
— præcisere kravene til de aktioner, 
der skal støttes under foranstalt -
ning 226 for at sikre, at de bidra -
ger væsentligt til forebyggelse af 
brande og naturkatastrofer, særlig 
når aktionerne indgår i en rentabel 
økonomisk aktivitet og dermed 
også ville kunne finansieres under 
akse 1.
De finansierede aktioners 
omkostningseffektivitet 
var ikke tilstrækkelig 
sikret
80 
Med hensyn til omkostningerne til de 
støttede aktioner, konstaterede Retten 
tilfælde, hvor loftet for offentlig støtte 
ofte var blevet ændret uden begrun -
delse, hvor standardomkostningerne 
til de samme aktioner var væsentlig 
højere i én region end i en anden, og 
hvor manuelt arbejde blev prioriteret 
højere end at anvende maskiner, hvil -
ket medførte højere omkostninger. Der 
var også situationer, hvor der var risiko 
for alt for stor offentlig støtte, når der 
blev udvalgt projekter, som allerede 
var gennemført, når støttemodtagerne 
selv kunne finansiere operationerne, 
og hvor støtten gik til landbrugsparcel -
ler (jf. punkt 55-64).
33 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 3
Medlemsstaterne bør:
— sikre, at de standardomkostnin -
ger, der fastsættes for de støttede 
aktioner, er rimelige
— begrunde støtteloftet — og alle 
ændringer af det — på grundlag af 
de omkostninger, støttemodtager -
ne normalt afholder  — 
kræve, at støttemodtagerne klart 
dokumenterer, at de har behov for 
støtte under foranstaltning 226.
Overvågningsværktøjerne 
giver ikke Kommissionen 
og medlemsstaterne 
mulighed for at vurdere 
foranstaltningens 
produktivitet og 
effektivitet korrekt
81 
Specielt var de resultatindikatorer, der 
er opstillet inden for CMEF, utilstræk -
kelige, og de foreliggende evaluerin -
ger var til begrænset nytte. Det var 
ikke muligt at drage konklusioner om, 
hvorvidt de forebyggende aktioner var effektive, fordi dette ikke var blevet 
målt (jf. punkt 65-74). De konstatere -
de svagheder vil formentlig vare ved 
i perioden 2014-2020, eftersom de nye 
overvågningsværktøjer, der foreslås, 
ikke har forbedret overvågningsram -
men for denne særlige støtte.
Anbefaling 4
Medlemsstaterne bør:
— redegøre for virkningerne af de 
gennemførte aktioner i form af 
færre brande eller naturkatastrofer 
og en reduktion af det beskadige -
de område.
Kommissionen bør:
— forbedre sin overvågning af 
foranstaltningen for at sikre, at 
medlemsstaterne gennemfører 
den i overensstemmelse med de 
særlige mål, der er fastsat.
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Rasa BUDBERGYTĖ, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 17. december 2014.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

34
 Bilag Bilag IBevillinger af finansielle midler til foranstaltning 226
(euro)
Offentlige udgifter planlagt 
i perioden 2007-2013  
(første LDP’er)Finansiel gennem -
førelse af offentlige 
udgifter pr. 31.12.2012Antal støttemodta -
gende aktionerFinansiel gennemførelse af ELFUL 
(vedrørende NYE ansøgninger  
i programmeringsperioden 2007-2013)
Medlems -
staterELFUL’s 
bidrag — 
foranstalt -
ning 226Samlede offent -
lige udgifter - 
foranstalt -
ning  226ELFUL’s 
betalin -
gerSamlede 
offentlige 
betalingerForebyg -
gelseGenop -
retningForebyg -
gelse — 
betalingerGenopret -
ning — 
betalingerSamlede 
ELFUL-  
betalinger
Bulgarien 24 224 29 541 544 664 37 29 244 300 544
Den Tjekki -
ske Republik22 379 28 017 11 068 13 835 47 264 3 189 7 879 11 068
Danmark 3 692 6 712 3 792 6 895 0 0 0 0 0
Tyskland 11 005 14 239 11 082 13 852 717 308 9 112 1 970 11 082
Grækenland 136 082 179 996 0 0 0 0 0 0 0
Spanien 468  573 789 950 342 441 543 633 18 666 1 223 275 944 25 486 301 430
Frankrig 257 364 467 498 154 768 283 910 455 5 656 7 153 40 010 47 163
Italien 233 655 431 691 143 722 252 069 1 716 261 131 141 9 725 140 866
Cypern 2 250 4 500 1 336 2 671 86 30 962 373 1 336
Letland 12 974 16 218 1 676 2 104 13 248 1 091 584 1 675
Litauen 12 000 15 000 8 510 10 637 28 167 6 215 2 295 8 510
Ungarn 8 251 10 736 1 084 1 392 0 4 105 0 1 084 1 084
Østrig 40 934 81 932 40 959 83 018 12 683 3 842 28 866 8 180 37 046
Polen 112 000 140 000 31 121 38 901 74 169 19 424 5 158 24 582
Portugal 119 313 146 077 19 012 21 502 237 70 14 684 4 328 19 012
Slovakiet 88 281 111 354 89 844 113 396 179 186 57 104 32 740 89 844
I ALT 1 552 977 2 473 463 860  958 1 388 480 34 938 16 558 555  129 140  113 695  242
35 Bilag Bilag IIListe over de gennemgåede foranstaltninger
Medlems-  
statOperation 
nummerOperationens karakter Type af interventionOffentlige 
udgifter i alt 
(euro)Samlet støtte 
fra ELFUL 
(euro)Besøg på 
stedet
ES 1 Forebyggelse Brandbælter, brandplan 4 464,30 3 348,23 Ja
ES 2 Forebyggelse Udtynding, vedligeholdelse af stier 641 768,30 4 8 2 437, 8 5 Ja
ES 3 Genopretning Rydning, genplantning af skov 13 013,61 9 782,18 Ja
ES 4 Genopretning Rydning, udtynding 499 443,40 374 582,55 Ja
ES 5 Genopretning Udtynding, vedligeholdelse af stier 951 688,65 713 766,49 Ja
ES 6 Forebyggelse Forebyggende aktioner 51 488,59 38 871,67 Nej
ES 7Forebyggelse og 
genopretningUdtynding, rydning, vedligeholdelse af 
skovstier, fortætning2 262 163,20 1 741 226,39 Nej
ES 8Forebyggelse og 
genopretningUdtynding, rydning, genplantning af 
skov, anlæg og vedligeholdelse af stier1 038  834,14 784 763,11 Nej
ES 9 Forebyggelse Udtynding, rydning 1 750  955,95 1 313 216,96 Nej
ES 10 Genopretning Udtynding, rydning 60 236,19 45 17 7,14 Nej
ES 11 Genopretning Rydning 209 115,15 165 631,35 Nej
ES 12 ForebyggelseEtablering og vedligeholdelse af 
brandbælter278,78 225,00 Nej
ES 13 Forebyggelse Brandbælter, brandplan 34 323,01 33 750,00 Nej
ES 14 Genopretning Vedligeholdelse af skovveje og -stier 297 550,92 276 095,98 Nej
ES 15Forebyggelse og 
genopretningUdtynding, rydning og genplantning 
af skov1 712  450,99 1 314  688,73 Nej
FR 1 Risiko-forebyggelse Rensning, genopretning 5 368,00 9 760,00 Nej
FR 2 Risiko-forebyggelse Adgang 44 791,12 81 438,40 Nej
FR 3 Risiko-forebyggelse Infrastruktur 140 768,62 255 942,96 Ja
FR 4 Genopretning efter skader Rensning, genopretning 113 979,04 207 234,62 Ja
FR 5 Genopretning efter skader Rensning, genopretning 178 750,88 325 001,60 Ja
FR 6 Genopretning efter skader Genopretning 4 121,85 7 494,28 Ja
FR 7 Genopretning efter skader Rensning, genopretning 11 035,20 20 064,00 Ja
FR 8 Genopretning efter skader Rensning, genopretning 14 331,68 26 0 5 7, 6 0 Ja
FR 9 Genopretning efter skader Rensning, 63 490,90 115 438,00 Nej
FR 10 Genopretning efter skader Rensning, genopretning 34 342,00 62 440,00 Nej
FR 11 Genopretning efter skader Rensning, genopretning 18 182,15 33 058,46 Nej
36 Bilag Bilag IIMedlems-  
statOperation 
nummerOperationens karakter Type af interventionOffentlige 
udgifter i alt 
(euro)Samlet støtte 
fra ELFUL 
(euro)Besøg på 
stedet
IT 1 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 1 192 999,59 685 974,76 Ja
IT 2 Forebyggelse Brandbælter, veje 1 034 691,15 594 947 ,41 Ja
IT 3 Forebyggelse Brandbælter, veje 1 042 459,99 599 414,50 Ja
IT 4 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 816 808,12 469 664,67 Ja
IT 5 Forebyggelse Brandbælter, veje 407 399,34 234 254,62 Ja
IT 6 Forebyggelse Brandbælter, veje 394 524,99 226 851,87 Ja
IT 7 Forebyggelse Brandbælter, veje 405 571,49 233 203,61 Ja
IT 8 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 1 244 483,70 715 578,13 Ja
IT 9 Forebyggelse Brandbælter, veje 62 5 927,12 359 908,09 Ja
IT 10 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 616 179,62 354 303,28 Ja
IT 11 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 1 378  702,24 792 753,79 Ja
IT 12 Forebyggelse Brandbælter, veje 706 745,31 406  378,55 Ja
IT 13 Forebyggelse Brandbælter, veje 1 002 850,95 576 639,30 Ja
IT 14 Forebyggelse Brandbælter, veje 900 440,30 517 753,17 Ja
IT 15 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 998 533,36 574 156,68 Ja
IT 16 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 499 266,68 287 078,34 Ja
IT 17 Forebyggelse Brandbælter, veje 608 695,65 350 000,00 Ja
IT 18 Forebyggelse Brandbælter, veje, rydning 583 960,24 335 777 ,14 Ja
AT 1 Genopretning Skovrydning efter katastrofe 33 800,00 16 413,00 Ja
AT 2 Forebyggelse Udtynding 5 840,00 3 041,00 Ja
AT 3 Genopretning Beplantning 9 001,00 4 371,00 Ja
AT 4 Natura 2000 Miljømæssigt værdifulde træer 5 080,00 2 646,00 Ja
AT 5 ForebyggelseFældning i horisontale bælter, tovbane 
til transport af træ29 029,00 15 118,00 Ja
AT 6 Genopretning Tovbane til transport af træ 17 058,00 8 283,00 Ja
AT 7 Genopretning Tovbane til transport af træ 18 500,00 9 008,00 Ja
AT 8 Genopretning Tovbane til transport af træ 115 883,00 56 273,00 Ja
AT 9 ForebyggelseTovbane til transport af træ, undersø -
gelse, beplantning, udtynding123 698,00 61 994,00 Ja
AT 10 ForebyggelseTovbane til transport af træ, undersø -
gelse, beplantning, udtynding98 538,00 48 250,00 Ja
AT 11 Forebyggelse Barkbillekontrol 684  810,00 333 434,00 Nej
AT 12 Forebyggelse Skovvej 142 415,00 69 342,00 Nej
AT 13 ForebyggelseReparation af beskyttelsesskov, lavine -
forebyggelse, tovbane til transport af 
træ, beplantning mv.128 062,00 62 250,00 Nej
37 Bilag Bilag IIMedlems-  
statOperation 
nummerOperationens karakter Type af interventionOffentlige 
udgifter i alt 
(euro)Samlet støtte 
fra ELFUL 
(euro)Besøg på 
stedet
SK 1 ForebyggelseInfrastruktur, skovvej, vandreservoir, 
overvågning503 619,00 402 895,00 Ja
SK 2 Forebyggelse Infrastruktur, skovvej 404  885,00 222 687 ,00 Ja
SK 3 Forebyggelse Infrastruktur, skovvej, vandreservoir 903 141,00 722 513,00 Ja
SK 4 Genopretning Kalkning og gødskning fra fly 633 904,00 507 123,00 Ja
SK 5 Genopretning Genplantning af skov 204 132,00 163 305,00 Ja
SK 6 Forebyggelse Infrastruktur, skovvej 778 136,00 622 509,00 Ja
SK 7 Forebyggelse Infrastruktur, skovvej 79 689,00 63 751,00 Nej
SK 8 ForebyggelseRensning og vedligeholdelse af 
brandslukningsstribe371 433,00 297 146,00 Nej
SK 9 ForebyggelseInfrastruktur, skovvej, andre 
behandlingsforanstaltninger5 0 4 97 7, 0 0 403 982,00 Nej
SK 10 Genopretning Genplantning af skov, skovvej 1 495 292,00 1 196 234,00 Nej
SK 11 Genopretning Genplantning af skov 153 271,00 12 2 617, 0 0 Nej
38
Hvad angår den nye programmeringsperiode, ana -
lyserede Kommissionen situationen i skovsektoren 
i Kommissionens arbejdsdokument fra 2013, som 
dannede bilag til meddelelsen fra Kommissionen til 
Europa -Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Øko -
nomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om 
»En ny EU -skovstrategi: for skove og den skovbase -
rede sektor«3.
VI
Som led i den bæredygtige skovforvaltningspraksis 
kan skovveje (eller andre investeringer), der primært 
bygges som brandforebyggelse, også anvendes til 
aktioner til forebyggelse af andre risici samt til gen -
oprettende og afhjælpende arbejde og rekreative 
eller økonomiske formål. Oprettelsen af et passende 
netværk af skovveje bidrager ikke kun til en bedre 
beskyttelse af skovene mod brand, men også til en 
bæredygtig økonomisk vurdering af skovressour -
cerne i mange regioner. Disse aktioner skal ofte 
gennemføres for at undgå et fuldstændigt tab af 
skovområdernes samfundsøkonomiske interesse, 
hvilket kan føre til, at de bliver forladt og i sidste 
ende til en øget risiko for skovbrande.
Hvad angår den nye programmeringsperiode, er der 
udarbejdet vejledninger for at sikre, at medlems -
staterne og regionerne bruger foranstaltningen kor -
rekt. Desuden skal medlemsstaterne og regionerne 
præcisere deres behov og grunde, hvis de ønsker at 
udbygge deres vejnet.
3  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm .Resumé
IV
Kommissionen mener, at foranstaltningerne til 
forebyggelse af skovkatastrofer generelt bidrog til 
målene for landdistriktsudviklingsprogrammerne. 
Der er opnået konkrete resultater, og der var færre 
forekomster af skovbrande. Desuden har man 
opnået erfaringer, som anvendes i forbindelse med 
perioden 2014-2020, særlig hvad angår foranstalt -
ningens omfang og bedre vejledning.
V
Forordningen om støtte til udvikling af landdistrik -
terne1 fastsætter, at aktioner for forebyggelse af 
brande bør omfatte områder, som i medlemssta -
ternes skovbeskyttelsesplaner er klassificeret som 
områder med stor eller mellemstor risiko for skov -
brande. Disse skovbeskyttelsesplaner og medlems -
staternes nationale eller regionale skovprogrammer 
eller tilsvarende instrumenter udgjorde et passende 
grundlag for målretning og prioritering i forbin -
delse med udvælgelsen.
Kommissionen analyserede situationen i skovsekto -
ren, herunder skovforebyggelses- og overvågnings -
aspekterne i Kommissionens arbejdsdokument 
fra 2005, som dannede bilag til meddelelsen om 
gennemførelsen af EU -skovstrategien2. I henhold til 
forordningen om støtte til udvikling af landdistrik -
terne bør skovbrugsforanstaltningerne medvirke 
til at gennemføre Fællesskabets skovbrugsstrategi. 
Denne skovbrugsstrategi omfatter de økonomiske, 
miljømæssige og sociale aspekter af bæredygtig 
skovforvaltning.
1 Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005.
2  Commission staff working document — Annex 
to the:Communication on the implementation of 
the EU Forestry Strategy {COM(2005) 84 final} /* 
SEC/2005/0333 */ http://ec.europa.eu/agriculture/
forest/1998-strategy-2006-action -plan/sec-2005-333_en.pdfKommissionens  
svar
Kommissionens svar 39
IX Første punkt c)
Kommissionen mener, at den nye forordning om 
udvikling af landdistrikterne omfatter en revideret 
foranstaltning vedrørende beskyttelse og genop -
retning af skove. Den nye foranstaltning kan yde 
støtte til aktioner vedrørende forebyggelse og gen -
opretning af skader på skove som følge af brande 
og naturkatastrofer og andre katastrofebegiven -
heder samt til forebyggende aktioner vedrørende 
skadedyr og sygdomme under forudsætning af, at 
risikoen for en bestemt katastrofeforekomst under -
støttes af videnskabelig dokumentation og er aner -
kendt af videnskabelige offentlige organisationer.
IX Første punkt e)
Der er allerede indført en række miljømæssige 
sikkerhedsforanstaltninger vedrørende de støttede 
aktioner. I Natura 2000 sikrer beskyttelsesordningen 
f.eks. i henhold til artikel 6, stk. 2 og stk. 3, i habitat -
direktivet4, at enhver betydelig forringelse af disse 
områder undgås. På andre områder kan miljøkon -
sekvensundersøgelser også bidrage til at forebygge 
skadelige miljøvirkninger. Endelig kunne der for alle 
aktioner, som medfinansieres af EU -fonde, kræves 
et certifikat for god miljøpraksis fra de kompetente 
nationale myndigheder som en forudsætning for 
EU-medfinansiering.
I den nye programmeringsperiode har støttemodta -
gernes miljøpræstation en central plads i gennem -
førelsen af de forskellige foranstaltninger.
IX Første punkt f)
Kommissionen mener, at medlemsstaterne og 
regionerne, når standardomkostningerne anven -
des i programmerne, skal sikre, at de pågældende 
beregninger er passende og nøjagtige og er udfær -
diget på forhånd på en rimelig, fair og verificerbar 
måde. Der bør udpeges et uafhængigt organ, som 
skal foretage beregningerne for alle standardom -
kostningerne eller bekræfte, at beregningerne er 
rimelige.
4 Council Directive 92/43/EEG.VII
Kommissionen vedtager under den delte forvalt -
ning de nationale eller regionale LDP’er, mens 
medlemsstaterne og deres forvaltningsmyndighe -
der er ansvarlige for gennemførelsen og for at sikre 
støttens omkostningseffektivitet og effektivitet.
Hvad angår anvendelsen af manuelt arbejde frem 
for maskiner, skyldes sådanne valg af og til terræ -
nets egenskaber (orografi, miljøaspekter osv.) og 
skal ses i en større sammenhæng i forhold til udvik -
ling af landdistrikterne.
VIII
Der skal skabes en nøje balance mellem omkost -
ningerne ved overvågningen og vurderingen af de 
potentielle fordele. Det er navnlig i forbindelse med 
evalueringen af forebyggende aktioner vanskeligt 
og derfor dyrt at fastslå årsagssammenhængen. 
Desuden kan det først vurderes, om bestemte skov -
brugsinterventioner har været effektive efter flere 
år eller endog årtier.
Hvad angår perioden 2014-2020, er der indført for -
bedringer. F.eks. bliver en ny indikator for »støttet 
areal« for forebyggende aktioner indsamlet i CMES. 
Det planlægges endvidere at udarbejde en udvidet 
årlig gennemførelsesrapport i 2019 for at få nyttige 
vurderingsresultater. Der foretages en vurdering af 
LDP’et inden for rammerne af denne rapport, og de 
første resultater vedrørende effektiviteten af LDP’et 
tilvejebringes.
IX Første punkt b)
Kommissionen mener, at Natura 2000-skovene 
har stor miljømæssig værdi og leverer vigtige og 
forskelligartede økosystemtjenester. Flere Natura 
2000-bestemmelser finder desuden anvendelse på 
alle skove i EU, både inden for og uden for Natura 
2000-lokaliteter, og i denne forbindelse er den rolle, 
som skove uden for Natura 2000 spiller, også meget 
relevant.
Kommissionens svar 40
Det bestemmes på grundlag af en risikoanalyse, 
hvilke foranstaltninger og betalingsorganer der skal 
revideres. Den finansielle betydning spiller en vigtig 
rolle for kvantificeringen af risikoeksponeringen. 
Det betyder, at der er større sandsynlighed for, at et 
revisionsområde med store udgifter får høj prioritet 
og bliver revideret. Foranstaltning 226 er blevet 
revideret i 2014 og bliver revideret i 2015.
IX Andet punkt d)
Kommissionen er ved at gennemføre denne anbe -
faling gennem retsgrundlaget for LDP’er og yderli -
gere vejledning.
Den nye foranstaltning dækker en bredere skala af 
risici og skader. For perioden 2014-2020 omfatter 
det relevante foranstaltningsark, der fungerer som 
vejledningsdokument, detaljerede krav og præ -
ciseringer, og medlemsstaten kan derfor benytte 
det som hjælpeværktøj til passende udformning af 
foranstaltningen.
Medlemsstaternes og regionerne blev gjort 
opmærksom på, at hvis der var usikkerhed om for -
målet med aktionerne, findes der andre foranstalt -
ninger, som er specielt målrettet til at øge skovenes 
økonomiske værdi.
IX Andet punkt e)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Der er allerede indført tilpasninger, f.eks. bliver 
indikatoren for »støttet areal« for forebyggende 
aktioner indsamlet i CMES for 2014-2020.
Der indføres i 2019 en udvidet årlig gennemførel -
sesrapport, således at man tidligere vil opnå nyttige 
vurderingsresultater. Denne udvidede gennemførel -
sesrapport skal indeholde en vurdering af program -
resultaterne, og hvor det er muligt, en vurdering af 
konsekvenserne.IX Første punkt g)
Der er ved at blive udarbejdet en vejledning om 
kontroller og sanktioner inden for udvikling af land -
distrikter, og den drøftes med medlemsstaterne. 
Bilag I til vejledningen indeholder en tjekliste til 
medlemsstaterne til vurdering af omkostningernes 
rimelighed.
IX Andet punkt a)
Kommissionen er ved at gennemføre anbefalingen.
Behovet for en passende beskrivelse af de forebyg -
gende aktioner er inkluderet i afsnittet om behovs -
analyse i strategien i LDP’et for 2014-2020 og i nogle 
tilfælde også i partnerskabsaftalerne.
Kommissionen undersøger de indsendte LDP’er og 
kontrollerer interventionslogikken og behovene for 
forebyggende aktioner i programgodkendelsesperi -
oden og anmoder om, at de forebyggende aktioner 
er baseret på beskytttelsesplanen for det pågæl -
dende område.
IX Andet punkt b)
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen vil sammen med de nationale myn -
digheder undersøge muligheden for det passende 
aktionsniveau i forbindelse med fælles basiskriterier 
for at sondre mellem skovområder, der skal klassifi -
ceres som lav, middel eller høj brandrisiko.
IX Andet punkt c)
Kommissionen er ved at gennemføre anbefalingen.
Kommissionen udfører overensstemmelsesrevi -
sioner i medlemsstaterne for at verificere, at de 
afholdte udgifter er i overensstemmelse med reg -
lerne. Hvis der under revisionen konstateres svag -
heder, anvendes der finansielle korrektioner.
Kommissionens svar 41
Bemærkninger
21 Første punkt
Kommissionen mener, at det igangværende arbejde 
i Kommissionens ekspertgruppe vedrørende skov -
brande og Den Stående Skovbrugskomité, der fun -
gerer som en rådgivnings- og informationsplatform 
for medlemsstaterne, giver Kommissionen passende 
oplysninger om skovbrande og andre katastrofebe -
givenheder, herunder skadedyr og sygdomme. De 
indsendte LDP’er indeholder et kapitel om beskri -
velse af skovene og den miljømæssige situation, 
og disse oplysninger underbygger vurderingen af 
programforslagene.
Desuden vil etableringen af skovforstyrrelsesmo -
dulet i skovinformationssystemet for Europa (FISE) 
efter den nylige meddelelse om EU -skovstrate -
gien styrke overblikket over de skovrelaterede 
naturkatastrofer.
21 Andet punkt
LDP’erne omfatter SWOT -analysen, som forklarer 
medlemsstaterne, hvordan de foretager strategiske 
valg vedrørende de prioriteter, mål og foranstalt -
ninger, programmet skal indeholde, og den bør 
desuden fastsætte grundlinjen for overvågning og 
evaluering af programmet.
Fælles svar på punkt 22 ‑24
Der er betydelige biogeografiske og klimarelate -
rede forskelle i medlemsstaterne fra Polarcirklen 
til Det Indiske Ocean (Ile de la Réunion, FR), og 
derfor bør klassificeringen af skovbrande afspejle 
egenskaberne for det område, hvor der er risiko for 
skovbrande.
I henhold til forordning nr. 2158/92 skal denne klas -
sificering foreslås af medlemsstaterne og godken -
des af Kommissionen.Indledning
01
Kommissionen er af den opfattelse, at eftersom 
skovene har flere funktioner og tjener økonomi -
ske, sociale og miljømæssige formål ved at levere 
vigtige økosystemtjenester, kan deres funktioner 
ikke adskilles fuldstændigt. Derfor kan skovbrugs -
foranstaltninger, der primært er rettet mod økono -
miske formål, også tjene sociale eller miljømæssige 
formål. Interventioner, som primært har til formål at 
beskytte skovene, kan også have sociale, økonomi -
ske og miljømæssige fordele. Der bør tages højde 
for skovbrugsprocessers særlige karakter i forbin -
delse med udformning, forvaltning og kontrol af 
skovbrugsforanstaltninger.
04
Det er ved hjælp af foranstaltningen blevet nem -
mere at gennemføre systemer til forebyggelse af 
skovbrande, hvilket kan være årsagen til faldet i det 
afbrændte areal.
Statistikkerne viser, at det afbrændte areal er på et 
mere eller mindre stabilt niveau nu, men det bety -
der ikke, at der ikke er en stigende risiko for skov -
brande og andre katastrofebegivenheder.
05
Skovbrande har også en betydelig samfunds -
økonomisk virkning for de mennesker, hvis leve -
brød afhænger af skovene., og desuden skaber 
de forvridninger i træmarkedet samt forårsager 
personskader.
Kommissionens svar 42
27
Kommissionen mener, at den har omfattende 
oplysninger om den historiske samt den forventede 
udvikling i forekomsten af naturkatastrofer og andre 
katastrofebegivenheder, den potentielle udvikling 
af skadedyr og sygdomme i forbindelse med FISE 
og gennem undersøgelser (f.eks. om tilpasning af 
skovene til klimaændringerne5 eller andre undersø -
gelser af katastrofebegivenheder5). Disse oplysninger 
er imidlertid endnu ikke harmoniseret medlemssta -
terne imellem. Kommissionen imødekommer også 
medlemsstaternes anmodninger om aktivering af 
Den Europæiske Unions Solidaritetsfond efter større 
katastrofer og deres anmodninger om ændring af 
landdistriktsudviklingsprogrammerne. Desuden 
informerer medlemsstaterne løbende Den Stående 
Skovbrugskomité om større ekstreme hændelser.
28
Kommissionen arbejder for øjeblikket på at oprette 
et skovinformationssystem for Europa (FISE). Der bli -
ver lavet en prototype på systemet, og den præsen -
teres for Den Stående Skovbrugskomité i december 
2014.
29
Kommissionen mener, at den har en passende viden 
om de typer naturkatastrofer, der rammer skovene, 
og også om behovene for katastrofeforebyggelse 
i forbindelse med analysen af LDP’erne gennem 
direkte kontakter med medlemsstaterne og regio -
nerne, regelmæssige møder med EU -skovdirektører 
og det igangværende arbejde i Den Stående Skov -
brugskomité og FISE.
30
Da der ikke findes en fælles definition på de »mest 
værdifulde skovområder«, vil Kommissionen støtte 
oprettelsen af en »prioriteret aktionsramme« for 
EU-medfinansiering svarende til det, der allerede 
eksisterer i alle medlemsstater for de forskellige 
EU-fondes finansiering af Natura 2000. Medlems -
staternes prioriteter, som de er formuleret i denne 
ramme, ville så blive afspejlet i udvælgelsen.
5  Impacts of Climate Change on European Forests and Options for 
Adaptation http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/
euro_forests/index_en.htm
6 http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htmUnder den nuværende ELFUL behøver medlems -
staterne ikke at foreslå udpegelsen af områder 
med forskellige risikoniveauer for skovbrande til 
Kommissionen. Det hører under medlemsstater -
nes kompetence at udpege sådanne områder. Alle 
de nye medlemsstater er med i ekspertgruppen 
vedrørende skovbrande og samarbejder inden for 
aktiviteterne i det europæiske informationssystem 
for skovbrande (EFFIS). Der er således oplysninger 
om skovbrande til rådighed. Disse bestemmelser 
afspejler Kommissionens og medlemsstaternes 
fælles intention om at holde foranstaltningerne til 
forebyggelse af skovbrande så målrettede og sam -
menhængende som muligt og samtidig tage højde 
for væsentlige forskelle mellem medlemsstaternes 
biogeografiske forhold.
Et af målene med oprettelsen af det europæiske 
informationssystem for skovbrande er harmoni -
serede oplysninger om skovbrande i hele Europa. 
Disse oplysninger er vigtige i forbindelse med det 
indbyrdes samarbejde om forebyggelse og bekæm -
pelse af skovbrande.
25
Kommissionens tjenestegrene er bekendt med den 
generelle risiko for skovbrande i en medlemsstat 
eller en region, når de analyserer LDP’erne.
Kommissionen har foreslået en metode til vurdering 
af risikoen for skovbrande i forbindelse med EFFIS’ 
aktiviteter. Der er imidlertid brug for yderligere 
arbejde i samarbejde med den pågældende med -
lemsstat for at udlede et harmoniseret kort over 
risikoen for skovbrande i Europa.
26
Kommissionen har opfordret de slovakiske myn -
digheder til at revidere metoden til klassificering af 
skovområder med brandrisiko væsentligt i brevet 
med bemærkninger, der blev behandlet under for -
handlingen af LDP’et for 2014-2020. Kommissionen 
vil nøje sammen med de slovakiske myndigheder 
undersøge behovene for perioden 2014-2020 og 
samtidig tage højde for de langsigtede data om 
forekomsten af skovbrande, og for hvorvidt finan -
sieringen står i forhold til forebyggelsen.
Kommissionens svar 43
35
Medlemsstaterne har fastsat de prioriterede 
aktionsrammer for finansieringen af deres Natura 
2000-net siden 2012. I den nye finansieringsperiode 
vil disse prioriterede aktionsrammer være et nyttigt 
værktøj til prioritering af aktioner inden for Natura 
2000-lokaliteter. Kommissionen vil sikre, at de aktio -
ner, der foreslås for Natura 2000-lokaliteter i over -
ensstemmelse med de pågældende medlemsstaters 
prioriterede aktionsrammer, men også aktioner 
i andre miljømæssigt værdifulde områder, som f.eks. 
nationalparker, bliver passende prioriteret.
Kommissionen er af den opfattelse, at skove er 
multifunktionelle, og miljømæssige værdier bør 
ses i den rette sammenhæng. Derfor bør de udvæl -
gelseskriterier, der udvikles inden for program -
merne, også omfatte andre aspekter af bæredygtig 
skovforvaltning.
Flere Natura 2000-bestemmelser finder desuden 
anvendelse på alle skove i EU, både inden for og 
uden for Natura 2000-lokaliteter.
Tekstboks 1
De slovakiske myndigheder har foreslået at inklu -
dere miljøkriterier i udvælgelseskriterierne for del -
foranstaltning 8.3 og 8.4 (forebyggelse og genop -
retning af skader i skove) i LDP’et for 2014-2020.
Hvad angår de specifikke interventioner i Frankrig, 
bør de udvælges i overensstemmelse med de lokale 
forhold. Når det drejer sig om tør sandjord med 
meget begrænset organisk indhold i det øverste 
lag, kunne det være passende at anvende bulldo -
zere, og det kan være en hurtig løsning til genop -
retning af det ødelagte område. En passende hurtig 
reaktion er nødvendig i visse områder i forhold til 
deres specifikke biogeografiske forhold for at fore -
bygge spredningen af skadedyr og sygdomme (som 
kunne have negative virkninger på ikkeødelagte 
eller beskyttede skove), idet det bør prioriteres højt 
at mindske risikoen for skovbrande og forhindre 
ørkendannelse.Fælles svar på punkt 31 ‑33
Et af de kriterier, som forvaltningsmyndigheden 
har fastsat for udvælgelsen af operationerne, er 
overensstemmelsen med den regionale skovbrugs -
plan og andre planlægningsinstrumenter for skove. 
Dette sikrer, at de udvalgte operationer har en vis 
standard, og interventioner i områder med højere 
risiko for skovbrande prioriteres højt.
Hvad angår de programmer for forebyggelse af 
skovbrande, som har modtaget støtte fra EU -fonde 
siden 1992, har medlemsstaterne stor ekspertise 
i prioriteringen af projekter.
På regionalt plan og i medlemsstaterne indehol -
der skovbeskyttelsesplanerne oplysninger om, 
hvordan man skal behandle skovbrande og andre 
katastrofebegivenheder. Desuden er provinserne på 
administrativt niveau (NUTS 3-niveau) i besiddelse 
af oplysninger om, hvor skovbrandene finder sted 
samt deres omfang og årsag. I den nye program -
meringsperiode anmodede Kommissionen om, at 
behovene for forebyggelse og beskyttelse i land -
distriktsudviklingsprogrammerne skulle styrkes af 
skovbeskyttelsesplanen.
34
Østrig indførte et system til udvælgelse af projek -
ter, som blev godkendt af overvågningsudvalget 
den 19. juni 2014. Systemet er en tretrinstilgang 
baseret på betingelserne for støtteberettigelse som 
beskrevet i foranstaltningerne, yderligere nationale 
lovbestemmelser, og hvis det er relevant, på mere 
detaljerede kriterier. Dette nye system bør sikre et 
højt kvalitetsniveau for de operationer, der udvæl -
ges til programmeringsperioden 2014-2020.
Kommissionens svar 44
Fælles svar på punkt  39‑41
Budgettet for foranstaltning 226 er til rådighed for 
alle typer skove, både private og offentlige. Selv om 
offentlige skove under gennemførelsen af program -
met modtog en højere økonomisk støtte, udlignes 
dette af de støttede hektar. I henhold til den årlige 
statusrapport for 2013 for Andalusien var 78 % af 
det støttede skovområde privat skov.
Kommissionen mener, at det er op til medlemssta -
terne og forvaltningsmyndighederne at udvælge 
de bedste projekter under hensyntagen til deres 
samfundsøkonomiske og geografiske forhold og at 
begrunde, at beregningen af de anvendte omkost -
ninger er rimelig.
Støtten til arbejdskraftintensive aktiviteter kan være 
forbundet med terrænets egenskaber (ortografi, 
miljøaspekter osv.) og skal ses i en større sammen -
hæng med udvikling af landdistrikterne.
42
Kommissionen er af den opfattelse, at afbræn -
ding til rydning af områder er en meget risikabel 
metode. Den er underlagt meget restriktive admi -
nistrative betingelser, og den er ikke accepteret af 
samfundet.
44
Kommissionen mener, at nogle programmer på 
grund af hedebølgernes øgede hyppighed og 
styrke og længere tørkeperioder (»primær årsag«), 
som under visse betingelser også kan betragtes 
som en naturkatastrofe, indførte aktioner mod 
»sekundære skader« (som skadedyr og sygdomme) 
for at forhindre en større spredning af skaderne 
med alvorlige miljømæssige og samfundsøkonomi -
ske konsekvenser til følge. Derfor kan man sige, at 
interventioner støttet gennem foranstaltninger til 
udvikling af landdistrikterne med held har bidraget 
til målet med foranstaltningen og de pågældende 
programmer.37
Skovveje, der bygges som brandforebyggelse, kan 
også anvendes til andre formål. De spiller en vigtig 
rolle i genopretningen og forebyggelsen af kata -
strofale hændelsers negative virkninger. Desuden 
ville det medføre en ineffektiv og dyr investering, 
hvis man byggede én type veje for at forebygge 
skovbrande og en anden type til andre formål.
I Slovakiet blev skovveje bygget for at forebygge 
skovbrande inden for rammerne af landdistriktsud -
viklingsprogrammerne anvendt effektivt til hurtige 
genopretningsaktioner efter de aktuelle storme 
og stormfald. Den forbedrede adgang bidrog til at 
mindske risikoen for yderligere katastrofebegiven -
heder (udbrud af skovbrande eller skadedyr), og 
som følge af ordentlig adgang blev forstyrrelser af 
jordbunden mindsket, hvilket reddede jordbundens 
indhold af organisk materiale og var til gavn for 
planterne og dyrene i jorden.
Der findes ingen effektive mekanismer til beskyt -
telse af skovene mod katastrofale skader som 
følge af vind eller sne. Derfor fokuserer aktionerne 
primært på forebyggelse af skovbrande. De fore -
byggende aktioner er aldrig forbundet med de 
opståede abiotiske skader, men skal forebygge 
dem. Derfor kan andelen af den offentlige støtte til 
aktioner til forebyggelse af skovbrande ikke direkte 
forbindes med den skade, branden har forårsaget.
Se også svaret på punkt 50.
38
Vurderingerne af risiciene for skovene finansieres 
af EU og nationale midler. Østrig tildeler bestemte 
beløb (kvoter) af EU -midlerne til de forskellige regi -
oner. Resten finansieres af nationale midler.
Kommissionens svar 45
Tekstboks 3
Situationen er afhjulpet. I Aquitaine anvendes der 
nu satellitbilleder til at spore beskadigede områ -
der. Alle beskadigede jordstykker kontrolleres af 
en ekspert, som verificerer skadens omfang, før 
der ansøges om erstatning. Derefter behandler 
de statslige tjenester ansøgningerne og foretager 
kontroller på stedet på grundlag af stikprøver, før 
der ydes erstatning.
De slovakiske myndigheder indrømmede, at der var 
sket en administrativ fejl, og informerede Kom -
missionen om, at de relevante interne procedurer 
allerede var blevet ajourført.
50
Skovveje kan anvendes til flere formål, f.eks. til 
at lette adgangen i forbindelse med skovbrande, 
give adgang til forebyggende operationer mod 
skovbrande samt til at transportere træ- og andre 
skovbrugsprodukter væk.
Efter Kommissionens mening kan skovveje, der byg -
ges til brandforebyggelse, også anvendes til andre 
formål, forudsat at deres oprindelige funktion ikke 
hindres af en anden anvendelse.
Se også svaret på punkt 51.
51
Anvendelsen af skovveje til økonomiske formål 
bringer ikke deres rolle i forbindelse med forebyg -
gelse af skovbrande i fare. Udtynding og fjernelse 
af biomasse er et vigtigt led i foranstaltninger til 
forebyggelse af skovbrande. Vejene anvendes også 
til transport af træ som en del af de nødvendige 
forebyggende aktiviteter. Alt i alt øger anven -
delsen af skovveje til flere formål investeringens 
omkostningseffektivitet.45
Kommissionen indså, at Østrig i løbet af program -
meringsperioden havde problemer med gennem -
førelsen af foranstaltning 224 og 225. På trods af 
konstante tilskyndelser blev disse foranstaltninger 
ikke gennemført. Derfor godkendte Østrig også 
projekter vedrørende forebyggelse af skovbrugspo -
tentiale under foranstaltning 226.
46
Kommissionen mener, at på grundlag af den tilgæn -
gelige viden om skove kan klimasamspillet, diversi -
ficeringen af skovene og indførelsen af forskellige 
træarter øge skovenes modstandsdygtighed mod 
mange katastrofer og skovbrande, og de kan også 
forbedre tilpasningsevnen til klimaændringerne. 
Disse diversificeringer bør indføres, før katastro -
ferne indtræffer, på grundlag af ekspertudtalelser, 
skovbeskyttelsesplaner og langsigtede skov- eller 
klimatilpasningsstrategier.
47
Eftersom der i rapporten fra FN’s Klimapanel7 er 
taget højde for hyppigere eller kraftigere ekstreme 
meteorologiske begivenheder, er denne foranstalt -
ning efter Kommissionens mening passende i for -
hold til omgående at sætte ind over for fremtidige 
katastrofebegivenheder.
Hvad angår bøgetræ, kan ikke kun insekter, men 
også forskellige svampe skade træet og medføre 
betydelige værditab og sprede risikoen for skade -
dyr og sygdomme til ubeskadigede skove, hvilket er 
til skade for tidligere sunde økosystemer.
Kommissionen vil undersøge den specifikke sag, 
som Revisionsretten har påvist.
7  https://www.ipcc.ch/pdf/special -reports/srex/SREX_FD_SPM_
final.pdf
Kommissionens svar 46
57
Støtten til arbejdskraftintensive aktiviteter kan være 
forbundet med terrænets egenskaber (orografi, 
miljøaspekter osv.) og skal ses i en større sammen -
hæng i forhold til udvikling af landdistrikterne. 
Brugen af arbejdskraft kunne indebære mere miljø -
venlige metoder og vigtige samfundsøkonomiske 
fordele, hvilket også er et af målene med politikken 
for udvikling af landdistrikterne.
Tekstboks 6
Omkostningsniveauerne kan variere på grund af 
forskellige økogeografiske og geologiske forhold 
samt andre faktorer. Der kan også være grunde, der 
gør det umuligt at anvende maskiner generelt eller 
at anvende dyre maskiner på grund af f.eks. skrånin -
ger, vanskelig adgang, miljøregler osv.
58
Kommissionen har opfordret de slovakiske myndig -
heder til at medtage verifikation af omkostninger -
nes rimelighed i LDP’erne for 2014-2020.
60
I nogle områder er der et begrænset antal tjeneste -
ydere til at udføre visse opgaver.
61
Kommissionen mener, at forvaltningsmyndighe -
derne er de ansvarlige organer, der skal sikre støt -
tens effektivitet på projektniveauet.
Dødvægt bør forhindres ved at sikre, at investerin -
gen først finder sted efter ansøgningen om støtte 
eller bevillingen af støtten. Ellers kan vurderingen 
af dødvægten blive ret subjektiv og føre til ulig 
behandling af ansøgerne.52
Det er ikke sikkert, at anvendelsen af skovveje til 
økonomiske formål bringer deres rolle med hensyn 
til forebyggelse af skovkatastrofer i fare.
53
Da de lokale skove og de biogeografiske, geolo -
giske og miljømæssige forhold varierer betydeligt 
i EU, kan det efter Kommissionens mening være 
problematisk at opstille kriterier på EU -niveau for 
minimumskrav. Sådanne minimumskrav bør fast -
sættes på det mest passende niveau.
Desuden vil oprettelsen af et passende netværk af 
skovveje ikke kun bidrage til en bedre beskyttelse 
af skovene mod brand, men også til en bæredygtig 
økonomisk vurdering af skovressourcerne i mange 
regioner. Dette er ofte nødvendigt for at undgå et 
fuldstændigt tab af skovområdernes samfundsøko -
nomiske interesse, hvilket kan føre til, at de bliver 
forladt og i sidste ende også til en øget risiko for 
skovbrande.
54
Efter Kommissionens mening kunne skovvejnettet 
være mere eller mindre tæt afhængig af de lokale 
biogeografiske og geologiske forhold. Desuden 
kan skovveje betjene flere områder og bedrif -
ter, og det kan ske, at dele af en skovvej dækker 
områder, hvor der allerede er et passende vejnet. 
Kommissionen opfordrede inden for rammerne af 
LDP’erne for 2014-2020 de slovakiske myndighe -
der til at medtage tætheden i vejnettet som et af 
udvælgelseskriterierne.
Tekstboks 5
Variable støttesatser var ikke udelukket i den fore -
gående programmeringsperiode. De er imidlertid 
ikke tilladt i den nye programmeringsperiode.
Tekstboks 5, eksempel 2
Se svaret på punkt 57
Kommissionens svar 47
68
Af hensyn til proportionaliteten indeholdt den 
fælles overvågnings- og evalueringsramme for 
2007-2013 et sæt fælles outputindikatorer, der sikrer 
samling og sammenligning på tværs af LDP’er, og 
som er udformet, således at den er relevant i de 
fleste tilfælde. Medlemsstaten kan anvende sup -
plerende indikatorer efter behov for at illustrere 
særlige karakteristika.
Indikatoren »støttet areal« til forebyggende indsats 
bliver indsamlet i den fælles overvågnings- og eva -
lueringsramme for 2014-2020. Dette vil udfylde det 
hul, der blev påvist i den fælles overvågnings- og 
evalueringsramme for 2007-2013.
69
Observationerne viser, at det på grund af komplek -
siteten og en eksisterende indbyrdes forbindelse 
mellem forskellige aktioner i mange tilfælde ikke 
giver mening at opdele resultatindikatorerne i et 
alt for detaljeret niveau. Derfor har Kommissionen 
i overvågnings- og evalueringsrammen for pro -
grammeringsperioden 2014-2020 valgt at vurdere 
resultaterne på fokusområdeniveauet.
70
Denne indikator er et af elementerne i evaluerings -
systemet. Det nye evalueringssystem bør tages 
i betragtning generelt.
71
Kommissionen har anerkendt, at midtvejsevalu -
eringen har begrænset merværdi i forbindelse 
med LDP’erne. Derfor er kravet om at foretage en 
midtvejsevaluering blevet ophævet for programme -
ringsperioden 2014-2020.
72
Se svarene på punkt 69 og 71.62
For perioden 2014-2020 gælder det for investerings -
projekter, at kun udgifter, der er afholdt, efter at en 
ansøgning er blevet indgivet af støttemodtageren, 
betragtes som støtteberettiget i henhold til artikel 
60, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1305/2013. Medlems -
staterne kan endog fastsætte et senere tidspunkt, 
såsom når afgørelsen om støtte træffes.
63
Kommissionen er af den opfattelse, at støttemodta -
gerens svar skal undersøges nærmere med henblik 
på at afklare, på hvilke betingelser og hvor effektivt 
en sådan investering ville være foretaget, og om 
det oprindelige mål kunne være opnået uden støtte 
under denne foranstaltning.
64
En »støtteberettiget hektar« med henblik på 
aktivering af betalingsrettigheder kan inden for 
visse grænser indeholde nogle træer og buske eller 
noget krat.
Ved at begrænse udviklingen af disse træer, buske 
eller krat kan risikoen for skovbrande på jordstykket 
i de omgivende skovzoner mindskes.
Fælles svar på punkt 65 ‑67
Efter Kommissionens mening bør foranstaltnin -
gerne til forebyggelse af skovkatastrofer ses i en 
større sammenhæng i forhold til udviklingen af 
landdistrikterne og i en langsigtet tidshorisont, da 
de naturlige processer i skovene er komplekse, og 
de målelige virkninger af visse interventioner måske 
først viser sig efter flere år eller årtier. Medlems -
staternes skovopgørelser, som kunne gentages om 
10-20 år, og andre skovovervågningsprogrammer 
kan give oplysninger om ændringerne. Skovbrugs -
foranstaltninger udformes og gennemføres på 
grundlag af oplysninger og erfaringer erhvervet 
gennem erfaringer med langvarige 100-150 år 
gamle skovforvaltningsmodeller, der forvaltes 
af medlemsstaternes skovbrugsinstitutter og 
universiteter.
Kommissionens svar 48
Konklusioner og anbefalinger
76
Kommissionen mener, at foranstaltningerne til 
forebyggelse af skovkatastrofer overordnet set har 
bidraget vellykket til målene for landdistriktsud -
viklingsprogrammerne. Der er opnået konkrete 
resultater, og der var færre forekomster af skov -
brande. Desuden har man høstet erfaringer, som 
anvendes i forbindelse med perioden 2014-2020, 
særlig hvad angår foranstaltningens omfang og 
bedre vejledning.
78
Forordningen om støtte til udvikling af landdi -
strikterne9 fastsætter, at aktioner for forebyggelse 
af brande bør omfatte områder, som i medlems -
staternes skovbeskyttelsesplaner er klassificeret 
som områder med stor eller mellemstor risiko 
for skovbrande. Disse skovbeskyttelsesplaner og 
medlemsstaternes nationale eller regionale skov -
programmer eller tilsvarende instrumenter var et 
passende grundlag for målretning og prioritering 
under udvælgelse.
Kommissionen analyserede situationen i skovsekto -
ren, herunder skovforebyggelses- og overvågnings -
aspekterne i Kommissionens arbejdsdokument 
fra 2005, som dannede bilag til meddelelsen om 
gennemførelsen af EU -skovstrategien. I henhold til 
forordningen om støtte til udvikling af landdistrik -
terne bør skovbrugsforanstaltningerne medvirke 
til at gennemføre Fællesskabets skovbrugsstrategi. 
Denne skovbrugsstrategi omfatter de økonomiske, 
miljømæssige og sociale aspekter af bæredygtig 
skovforvaltning.
9 Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005.73
Selv om det gennemsnitlige afbrændte areal i EU 
ikke stiger, er de årlige brandskader ofte koncentre -
ret i meget få lande. Der er tale om forskellige lande 
fra år til år (f.eks. Portugal og Spanien i 2003, Por -
tugal i 2005, Italien og Grækenland i 2007, Spanien 
i 2012 osv.). Hvert år kan der forekomme ekstrem 
brandfare på grund af lokalt varmt og tørt vejr 
kombineret med stærke vinde i bestemte regioner. 
Visse lande kan således i et givent år opleve mange 
brande på grund af fremherskende meteorologiske 
betingelser, der øger brandfaren i Middelhavsområ -
det eller andre steder i Europa.
I medlemsstaterne skyldes de konstaterede for -
skelle i udviklingen ofte ekstreme brandfareforhold, 
der er forekommet i givne år inden for den under -
søgte tidsrække, som det fremgår, når man analyse -
rer dataene på årsbasis i forhold til meteorologiske 
brandfareindikatorer.8
74
Kommissionen er af den opfattelse, at der er en 
betydelig erfaring vedrørende de forebyggende 
foranstaltningers art, herunder viden om deres 
effektivitet for hvert programområde. En række pro -
jekter og programmer for forebyggelse af skovkata -
strofer har modtaget støtte fra EU -fonde, og der er 
gennemført flere undersøgelser og forskningspro -
jekter i de sidste 20 år.
8  San-Miguel -Ayanz, J., Moreno, J.M., Camia, A. (2013) Analysis 
of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons 
learned and perspectives. Forest Ecology and Management, 294, 
s. 11-22.
Kommissionens svar 49
Anbefaling 1, Kommissionen bør, 
Andet led
Andet led: Kommissionen accepterer anbefalingen.
Kommissionen vil sammen med de nationale kom -
petente myndigheder undersøge muligheden for at 
fastsætte en række fælles basiskriterier for at sondre 
mellem skovområder, hvor brandrisikoen skal klassi -
ficeres som lav, middel eller høj.
79
Som led i den bæredygtige skovforvaltningspraksis 
kan skovveje (eller andre investeringer), der primært 
bygges som brandforebyggelse, også anvendes til 
aktioner til forebyggelse af andre risici samt til gen -
oprettende og afhjælpende arbejde og rekreative 
eller økonomiske formål. Oprettelsen af et passende 
netværk af skovveje bidrager ikke kun til en bedre 
beskyttelse af skovene mod brand, men også til at 
foretage en bæredygtig økonomisk vurdering af 
skovressourcerne i mange regioner. Disse aktioner 
skal ofte gennemføres for at undgå et fuldstændigt 
tab af skovområdernes samfundsøkonomiske inter-
esse, hvilket kan føre til, at de bliver forladt og i sid -
ste ende medfører en øget risiko for skovbrande.
Hvad angår den nye programmeringsperiode, er der 
udarbejdet vejledninger for at sikre, at medlemssta -
terne og regionerne bruger foranstaltningerne kor -
rekt. Desuden skal medlemsstaterne og regionerne 
præcisere behovet for og grunden til, at de ønsker 
at udbygge deres vejnet.Hvad angår den nye programmeringsperiode, ana -
lyserede Kommissionen situationen i skovsektoren 
i Kommissionens arbejdsdokument fra 2013, som 
dannede bilag til meddelelsen fra Kommissionen til 
Europa -Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Øko -
nomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om 
»En ny EU -skovstrategi: for skove og den skovbase -
rede sektor«10.
Anbefaling 1, Medlemsstaterne bør, 
Andet led
Kommissionen mener, at Natura 2000-skovene 
har stor miljømæssig værdi og leverer vigtige og 
forskelligartede økosystemtjenester. Flere Natura 
2000-bestemmelser finder desuden anvendelse på 
alle skove i EU, både inden for og uden for Natura 
2000-lokaliteter, og i denne forbindelse er den rolle, 
som skove uden for Natura 2000 spiller, også meget 
relevant.
Anbefaling 1, Kommissionen bør, 
Første led
Kommissionen er ved at gennemføre anbefalingen.
Behovet for en passende beskrivelse af de forebyg -
gende aktioner er inkluderet i afsnittet om behovs -
analyse i strategien i LDP’et for 2014-2020 og i nogle 
tilfælde også i partnerskabsaftalerne.
Kommissionen undersøger de indsendte LDP’er og 
kontrollerer interventionslogikken og behovene for 
forebyggende aktioner i programgodkendelsesperi -
oden og anmoder om, at de forebyggende aktioner 
er baseret på beskytttelsesplanen for det pågæl -
dende område.
10  COM(2013) 659 final: http://ec.europa.eu/agriculture/forest/
strategy/index_en.htm .
Kommissionens svar 50
Kommissionen foretager overensstemmelsesre -
visioner i medlemsstaterne for at verificere, at de 
afholdte udgifter er i overensstemmelse med reg -
lerne. Hvis der under revisionen konstateres svag -
heder, anvendes der finansielle korrektioner.
Det bestemmes på grundlag af en risikoanalyse, 
hvilke foranstaltninger og betalingsorganer der skal 
revideres. Den finansielle betydning spiller en vigtig 
rolle for kvantificeringen af risikoeksponeringen. 
Det betyder, at der er større sandsynlighed for, at et 
revisionsområde med store udgifter får høj prioritet 
og bliver revideret. Foranstaltning 226 er blevet 
revideret i 2014 og bliver revideret igen i 2015.
Anbefaling 2, Kommissionen bør, 
Andet led
Kommissionen er ved at gennemføre denne anbe -
faling gennem retsgrundlaget for LDP’er og yderli -
gere vejledning.
Den nye foranstaltning dækker en bredere skala af 
risici og skader. For perioden 2014-2020 omfatter 
det relevante foranstaltningsark, der fungerer som 
vejledningsdokument, detaljerede krav og præ -
ciseringer, og medlemsstaten kan derfor benytte 
det som hjælpeværktøj til passende udformning af 
foranstaltningen.
Medlemsstaternes og regionerne blev gjort 
opmærksom på, at hvis der var usikkerhed om for -
målet med aktionerne, findes der andre foranstalt -
ninger, som er specielt målrettet til at øge skovenes 
økonomiske værdi.
80
Kommissionen vedtager under den delte forvalt -
ning nationale eller regionale LDP’er, mens med -
lemsstaterne og deres forvaltningsmyndigheder 
er ansvarlige for gennemførelsen og for at sikre 
støttens omkostningseffektivitet og effektivitet.Anbefaling 2, Medlemsstaterne bør, 
Første led
Kommissionen mener, at den nye forordning om 
udvikling af landdistrikterne omfatter en revideret 
foranstaltning vedrørende beskyttelse og genopret -
ning af skove. Den nye foranstaltning kan yde støtte 
til aktioner vedrørende forebyggelse og genop -
retning af skader på skove som følge af brande og 
naturkatastrofer og katastrofebegivenheder samt 
til forebyggende aktioner vedrørende skadedyr og 
sygdomme under forudsætning af, at risikoen for 
en bestemt katastrofeforekomst understøttes af 
videnskabelig dokumentation og er anerkendt af 
videnskabelige offentlige organisationer.
Anbefaling 2, Medlemsstaterne bør, 
Tredje led
Der er allerede indført en række miljømæssige 
sikkerhedsforanstaltninger med hensyn til de 
støttede aktioner. I Natura 2000 sikrer beskyttelses -
ordningen f.eks. i henhold til artikel 6, stk. 2 og stk. 
3, i habitatdirektivet, at enhver betydelig forringelse 
af disse områder undgås. På andre områder vil milj -
økonsekvensundersøgelser også bidrage til at fore -
bygge miljømæssige skadelige virkninger. Endelig 
kunne der for alle aktioner, som medfinansieres af 
EU-fonde, kræves et certifikat for god miljøpraksis 
fra de kompetente nationale myndigheder som en 
forudsætning for EU -medfinansiering.
I den nye programmeringsperiode har støttemodta -
gernes miljøpræstation en central plads i gennem -
førelsen af de forskellige foranstaltninger.
Anbefaling 2, Kommissionen bør, 
Første led
Kommissionen er for øjeblikket ved at gennemføre 
anbefalingen.
Kommissionens svar 51
Anbefaling 4, Kommissionen bør
Kommissionen accepterer anbefalingen.
Der er allerede sket tilpasninger, f.eks. indføres 
indikatoren for »støttet areal« for forebyggende 
aktioner i CMES for 2014-2020. Dette vil udfylde det 
hul, der blev påvist i den fælles overvågnings- og 
evalueringsramme for 2007-2013.
Der udarbejdes en udvidet årlig gennemførelses -
rapport i 2019 for at opnå nyttige vurderingsresul -
tater. Denne udvidede gennemførelsesrapport skal 
indeholde en vurdering af programresultaterne, og 
hvor det er muligt, en vurdering af konsekvenserne.Hvad angår anvendelsen af manuelt arbejde i stedet 
for maskiner, kan sådanne valg være forbundet med 
terrænets egenskaber (orografi, miljøaspekter osv.) 
og skal ses i en større sammenhæng i forhold til 
udvikling af landdistrikterne.
Anbefaling 3, Medlemsstaterne bør, 
Første led
Kommissionen mener, at medlemsstaterne og 
regionerne, når der anvendes standardomkostnin -
ger i programmerne, skal sikre, at de pågældende 
beregninger er passende og nøjagtige og er udfær -
diget på forhånd på en rimelig, fair og verificerbar 
måde. Der bør udpeges et uafhængigt organ, som 
skal foretage beregningerne for alle standardom -
kostningerne eller bekræfte, at beregningerne er 
rimelige.
Anbefaling 3, Medlemsstaterne bør, 
Andet led
Der er ved at blive udarbejdet en vejledning om 
kontroller og sanktioner inden for udvikling af land -
distrikter, og det drøftes med medlemsstaterne. 
Bilag I til vejledningen indeholder en tjekliste til 
medlemsstaterne til vurdering af omkostningernes 
rimelighed.
81
Der skal skabes balance mellem omkostningerne 
ved overvågningen og vurderingen af de poten -
tielle fordele. Det er navnlig i forbindelse med 
målingen af forebyggende aktioner vanskeligt at 
etablere årsagssammenhængen. Desuden kan 
det først efter flere år eller endog årtier vurderes, 
om bestemte skovbrugsinterventioner har været 
effektive.
Hvad angår perioden 2014-2020, er der sket forbed -
ringer. F.eks. indføres en ny indikator for »støttet 
areal« for forebyggende aktioner i CMES. Det 
planlægges endvidere at udarbejde en udvidet årlig 
gennemførelsesrapport i 2019 for at opnå nyttige 
vurderingsresultater. Der foretages en vurdering af 
LDP’et inden for rammerne af denne rapport, og de 
første resultater vedrørende effektiviteten af LDP’et 
tilvejebringes.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-023-DA-N  ISSN 1977-5636
I programmeringsperioden 2007-2013 ydede Den 
Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af 
Landdistrikterne (ELFUL) støtte til genetablering af 
skovbrugspotentialet i skove, der var blevet skadet som 
følge af naturkatastrofer og brande, og til forebyggende 
aktioner. Konklusionen på Rettens revision er, at støtten ikke 
blev forvaltet godt nok, og at Kommissionen og 
medlemsstaterne ikke kan påvise, at de tilsigtede resultater 
blev opnået på en omkostningseffektiv måde.
De forebyggende aktioner var ikke tilstrækkelig målrettede. 
Revisorerne konstaterede aktioner, som ikke egnede sig til 
at opfylde målene for foranstaltningen. De finansierede 
aktioners omkostningseffektivitet var ikke tilstrækkelig 
sikret. De indførte overvågningsværktøjer gav ikke 
Kommissionen og medlemsstaterne mulighed at vurdere 
hensigtsmæssigt, om foranstaltningen var produktiv og 
effektiv.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET