ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 112 
 
 
 
Vol. 1985/0 035 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(85) 112 endelig udg.  
Bruxelles, den 26 marts 1985
MEDDELELSE TIL RUDET FRA KOMMISSIONEN
AVANCERET PRODUKTIONSUDTYR I
FÆLLESSKABET
KOM(85) 112 endelig udg.

KOMMISSIONENS STILLINGTAGEN TIL AVANCERET PRODUKTIONSUDTYR I
FÆLLESSKABET
AVANCERET PRODUKTIONSUDTYR I FÆ LLESSKABET :  SITUATION OG
PERSPEKTIVER

ORDLISTE
NS: Numerisk styring
CAD: Datamatstøttet konstruktion
CAM: Datamatstøttet fabrikation
CIM: Datamatintegreret fabrikation
FMS: Flexible Manufacturing System (fleksibelt fabrikationssystem)
CAE: Datamatstøttet konstruktionsteknik
MAP: Manufacturing Automation Protocol (fra GM)
AMRF: Automated Manufacturing Research Facility
OSI: Open Systems Interconnection (fra ISO)

INDHOLDSFORTEGNELSE
~ KONKI SS IONES STILLINGTAGEN side
1) Begrundelse og målsætninger 1
2) Standardisering inden for avanceret produktionsudstyr 2
3) Udnyttelse af europas teknologiske potentiel 4
4) Strukturelle og finansiella aspekter 6
5) Menneskelige ressourcer 7
6) Information om udviklingen i industriens
automatisering 9
- SITUATION OG PERSPEKTIVER side
- INDLEDNING 1
- A. TEKNOLOGIENS UDVIKLINGSFAKTORER 2
i) Hovedlinjerne i den teknologiske udvikling 3
ii) Standardisering ®
iii) Forskning og udvikling 9
- B. STRUKTURELLE OG FINANSIELLE FØLGEVIRKNINGER FOR
VIRKSOMHEDERNE 11
i) Finansielle aspekter 12
i  i) strukturelle aspekter: brugere af avanceret udstyr 14
iii) Strukturelle aspekter: leverandører af avanceret
udstyr ^
- C. MENNESKELIGE RESSOURCER 22
i) Beskæftigelsesniveauet 22
ii) Undervisning og uddannelse 2^
iii) Arbejdets tilrettelæggelse 25
iv) Arbejdsmarkedets parter 26
v) Virksomhedernes beliggenhed 22
- BILAG I: DE FORSKELLIGE FORMER FOR AVANCERET UDSTYR OG DERES side
UDBREDELSE BLANDT BRUGERNE
A. Overblik ^
B. Avancerede værktøjsmaskiner 1
C. Industrirobotter ^
D. Fleksible celler, produktionssystemer og transfer linjer 12
E. Datamatstøttet konstruktion (CAD) 1®
F. Industriel informatik og andre typer avanceret udstyr 22
G. Datamatintegreret fabrikation og fremtidens fabrik 24
- BILAG II: STATSSTØTTE TIL FABRIKSAUTOMATISERING side
- Tyskland ^
- Det forenede Kongerige 5
-Italien ^
- Frankrig 5
- USA 6
- Japan ®
- BILAG III: TABELLER'OG FIGURER
FORKLARENDE NOTER

KOMMISSIONES STILLINGTAGEN TIL AVANCERET  
PRODUKTIONSUDSTYR I FÆLLESSKABET
1. BEGRUNDELSE OG MÅLSÆTNINGER
Med dette dokument efterkommes det ønske, industriministrene fremsatte pi  
mødet i  Paris den 18. maj 1984. Det er udarbejdet i  forlængelse af Kommis­
sionens stillingtagen vedrørende værktøjsmaskineindustrien af 8. februar  
1983 (SEC (83) 151) under hensyntagen til erfaringerne fra ESPRIT-program-  
met, hvis ene del omhandler datamatintegreret fabrikation.
Arbejdets målsætning kan beskrives med ordet "productique", som stod pi  
dagsordenen for ministermødet. Dette nydannede ord er vanskeligt at over­
sætte men dækker over den integrerede automatisering af produktionspro­
cesserne, som er gjort mulig gennem den nye teknologi, og det avancerede  
produktionsudstyr, mikroelektronikrevolutionen har ført med sig.
En undersøgelse af problemstillingen i denne sektor, foretaget under hen­
syntagen til de økonomiske interessenters og de offentlige myndigheders  
forskellige roller, er omhandlet i  dokumentet "Avanceret produktionsudstyr:  
situation og perspektiver", som Kommissionen fremlægger til støtte for  
denne stillingtagen.
En indsats for produktion af dette avancerede udstyr er afgørende for Europa,  
både set fra den apvendte frontlinjeteknologis side og af hensyn til kon­
kurrenceevnen i  den vigtige kapitalgodesektor, men dets strategiske be­
tydning rækker langt videre.
Indførelse af avanceret udstyr vil således kunne afføde en voldsom fremgang,  
eller endog en mangedobling, af brugervirksomhedernes produktivitet, især 
som følge af øget udnyttelse (henimod døgndrift). Der kan opnås fleksibilitet  
i  masseproduktionen og for første gang skabes mulighed for automatisering  
af fremstillingen i  mindre serier. Navnlig indebærer dets anvendelse kor­
tere produktionstid (mindre antal emner under forarbejdning) samt hurtigere  
respons over for og tilpasning til markedet (mindre lagre, erobring af  
markeder). Det må endvidere bemærkes, at automatiseringsprocessen ikke er  
begrænset til den egentlige fabrikation, men desuden integrerer forudgående  
og efterfølgende funktioner, herunder konstruktion (datamatstøttet kon­
struktion, CAD) og styring (markedsføring, produktionsstyring og -plan­
lægning, distribution osv.).
I øjeblikket indtager fremstillingsindustrien, den metalforarbejdende  
industri og montageindustrien, såsom fly- og bilindustrien, en central  
plads i  denne automatiseringsproces, som imidlertid berører alle indu­
strisektorer, og som vender op og ned på de konventionelle industrier,  
såsom tekstil- og beklædningsindustrien og endog levnedsmiddelindustrien.

-  2 -
Det må endnu en gang understreges, hvilken drivende kraft informations­
teknologien (IT) er for udviklingen i  disse produktivitetsfremmende in­
vesteringer. IT åbner ikke blot mulighed for automatisering, men auto­
matiseringsprocessen medfører igen stadig hastigere ekspansion i  IT-  
sektoren. Udfordringerne og problemerne rækker således langt videre end  
snævert afgrænsede sektorer og berører såvel de såkaldte avancerede  
industrier som den mere traditionelle industri. På længere sigt er det  
altså hele den europæiske industris konkurrenceevne og placering på  
verdensplan, som står på spil.
Over for de ændringer, der er på vej, er det i første række op til de  
økonomiske interessenter, dvs. virksomhederne og arbejdstagerne, at tage  
de udfordringer op, som de vidtgående ændringer i  de forhold, hvorunder  
den europæiske industri skal fungere, rejser.
De offentlige myndigheder, på både nationalt og europæisk plan, har dog en  
vis funktion, nemlig at fremme de ændringer, der er nødvendige for at op­
retholde Europas konkurrenceevne, da de er ansvarlige for det økonomiske  
miljø og for etablering af sådanne rammer, som sætter de økonomiske inter­
essenter i  stand til at give sig i  kast med og overvinde de nye vanskelig­
heder. Det er indlysende, at Fællesskabet kan og må yde et væsentligt bi­
drag til dens forbedring. Det er således af største betydning at skabe en  
europæisk industrisfære, som kan stimulere konkurrencen på et enheds­
marked af kontinental størrelse og fremme Fællesskabets monetære og skatte  
mæssige integration.
2. STANDARDISERING INDEN FOR AVANCERET PRODUKTIONSUDSTYR
Gevinsten ved individuel anvendelse af forskellige typer avanceret udstyr er  
ganske betydelig, men det er ved deres integration i  automatiserede systemer,  
man kan drage den fulde nytte heraf. I så fald bliver den samlede virkning  
ikke summen men produktet af de enkelte fordele (*).
Her får standardiseringen sin fulde betydning, for mutigheden for sammen­
kobling af forskelligt udstyr bliver en strategisk forudsætning for auto­
matisering. Tit den ende er det afgørende både at nå frem til regler for  
systemkonstruktion og -arkitektur (**), som giver en fælles reference, og  
at standardisere grænsefladerne mellem de forskellige elementer i et auto­
matiseret system. Analysen har vist, at der er tale om modulstandardisering,  
da de pågældende elementer ikke blot er de enkelte udstyr men også de for­
skellige funktionelle moduler, som disse udstyr består af. Mange forskellige  
teknologier gør sig gældende, og der er således rige muligheder for spe­
cialisering, forøgelse af produktionsvolumenet og dermed nedsættelse af  
omkostningerne (virkningerne af indlæring og stordrift).
(*) således er der for nylig i  fagpressen (Usine Nouvelle, 3. kvartal,  
1984) anført gevinster af størrelsesordenen 250% ved avanceret  
integration.
(**) Der er som led i  ESPRIT-programmet allerede igangsat arbejde herom.

- 3 -
Standardiseringen øver således indflydelse på to fronter. Fra brugernes  
synspunkt er den en forudsætning for at kunne integrere de forskellige  
elementer i  automatiserede systemer og dermed drage den fulde nytte af  
automatiseringen. Fra producenternes synspunkt er den grundlaget for,  
at virksomhederne kan sænke deres produktionsomkostninger, forudsat at  
de når op på et produktionsvolumen, der passer til et kontinentalt marked  
eller endog verdensmarkedet. Dette viser betydningen af at have standarder,  
som dækker et så stort geografisk område som muligt. Standardisering inden  
for avanceret udstyr er nu et højt prioriteret område for aktion på fælles­
skabsplan.
Disse økonomiske betragtninger forklarer, at standardisering tillægges sti­
gende betydning i alle industrilandene. Efter at have konstateret, at  
30-50% af omkostningerne ved yderligere automatisering hang direkte sammen  
med udstyrets kompatibilitet, tog General Motors i  USA for nylig initiativ  
til at pålægge sine leverandører at overholde en række specifikationer ved­
rørende grænseflader for avanceret udstyr, som var opstillet i samarbejde  
med 7 af GM's store leverandører (herunder IBM, DEC og Hewlett-Packard),  
og som er samlet i MAP (Manufacturing Automation Protocol) (*). MAP bliver  
allerede bakket op af omkring 100 amerikanske virksomheder (heriblandt  
Ford, Chrysler, IBM, General Electric) og vil hurtigt kunne blive en de  
facto-standard i USA. Centret for forskning, evaluering og afprøvning  
vedrørende standarder under National Bureau of Standards (Automated Manu­
facturing Research Facility, AMRF), som bliver fuldt operationelt i  1986,  
vil kunne varetage evaluering og afprøvning af standarder vedrørende  
avanceret udstyr i  USA. I Japan finansierer MITI et stort forsøgskompleks  
i  Tsukuba (Flexible Manufacturing Complex with Laser), hvori en snes  
store japanske virksomheder med aktiviteter på dette område deltager. Det  
får utvivlsomt stor betydning for indførelse af laserteknologi i indu­
strien (bearbejdning, montage og inspektion), men omhandler desuden modul­
standardisering af udstyr. Denne prototype har i  1984 og i begyndelsen af  
1985 været genstand for deltagernes evaluering, eksperimenteren og af­
prøvning. Den bliver demonteret, når resultaterne er overført til den  
japanske industri.
Til trods for, at der i Fællesskabet er betydelig know-how til stede, er  
man i  Europa stadig bagud i forhold til de betydelige bestræbelser, der  
udfoldes i  USA og Japan med henblik på standardisering af avanceret ud­
styr. Den dialog, Kommissionen har indledt med de sammenslutninger, der  
repræsenterer værktøjsmaskineindustrien, har ikke kunnet bringe grænse­
fladestandardiseringen videre frem, bl.a. da disse sammenslutninger re­
præsenterer teknisk set meget forskelligartede virksomheder inden for en  
traditionel maskinteknisk sektor, hvoraf størsteparten endnu ikke har  
gjort sig dette spørgsmåls betydning klart.
Endvidere bør det fremhæves, at standardisering inden for avanceret ud­
styr er væsentlig forskellig fra traditionel standardisering inden for  
maskinindustrien, da den jo hænger sammen med informationsteknologi og  
derfor må udvikle sig ud fra de grundprincipper, som er udarbejdet af  
den internationale standardisering, hvor OSI-princippet (Open Systems  
Interconnection) er hovedreferencen.
(*) Der er endnu kun specifikationer for en del af sammenkoblings­
niveauerne, og arbejdet fortsætter.

- 4 -
I lighed med den proces, man har fulgt for igangsætning af standardise­
ringsarbejdet inden for informationsteknologi, når der sørges for, at der  
også på området avanceret produktionsudstyr tages udgangspunkt i  hoved­
aktørerne, nemlig de virksomheder (producenter og brugere af avanceret  
apparatur), der som følge af deres forskning og innovation er fremtræ­
dende på dette område. I betragtning af den spredte industristruktur og  
de nationale skel, der er karakteristiske for Europa, m| Fællesskabet  
også her fungere katalyserende og fremmende, for det vil være fejlagtigt  
blot at regne med en selvvirkende udvikling, som den, der er i  gang i  
USA.
Fællesskabet vil kunne løse denne opgave med følgende tredelte proces:
- den første etape bliver med bistand fra nationale myndigheder med  
ansvar for industriel standardiseringspolitik at opnå at samle re­
præsentanter for de virksomheder, som har direkte indflydelse på  
området, i  en uformel gruppering på fællesskabsplan.
- disse virksomheder skal udgøre en "tænketank", som med udgangspunkt i  
det internationale arbejde (OSI) og i  lyset af (og måske i tilknytning  
til) det arbejde, der udføres i  USA, og de japanske forsøg skal nå frem  
til en arbejdsplan, hvori det defineres, på hvilke niveauer og i  hvilken  
rækkefølge den europæiske standardisering skal finde sted
- når disse overvejelser er tilstrækkelig langt fremme og målsætningerne  
klart defineret, skal Kommissionen og medlemsstaterne anstille nye  
overvejelser for at fastlægge den fremgangsmåde og den arbejdsform,  
som under hensyntagen til områdets specificitet kan føre til sådanne  
resultater, som forventes at komme ud af enhver standardiseringsaktivi­
tet, nemlig vedtagelse efter offentlig kritik af egentlige europæiske  
standarder, som anvendes på nationalt plan.
Der er en særlig vigtig del af systemet, som må lægges fast, nemlig for­
søgsvirksomhed samt efterprøvning og attestering af overensstemmelse.
I betragtning af dette områdes specificitet bør denne del betragtes som  
slutfasen i  en kompleks og nødvendigvis global standardiseringsproces.’
3. UDNYTTELSE AF EUROPAS TEKNOLOGISKE POTENTIEL
Inden for prækonkurrencemæssig forskning vedrørende automatisering findes  
på nationalt plan en række omfattende programmer, som direkte eller in­
direkte angår avanceret udstyr. Man må dog spørge sig selv, om ikke de  
nationale skel medfører ringere nyttevirkning, bl.a. som følge af dobbelt­
arbejde, og om medlemsstaterne ikke sammen med Kommissionen burde undei—  
søge, hvorledes de forskellige medlemsstaters bestræbelser bedst kan ud­
nyttes til at fremme den indreeuropæiske synergi. På denne måde vil de  
amerikanske og japanske programmers forspring (bedre udnyttelse af de af­
satte midler, tidligere lancering, større mobilisering af industrien)  
kunne mindskes.

- 5 -
Fællesskabsdimensionen er vigtig inden for F&U, for så vidt som der ved at  
samle bestræbelserne på europæisk plan kan opnås den "kritiske masse", som  
fører til virkelige fremskridt. I denne henseende er ESPRIT-programmet karak­
teristisk for prækonkurrencemæssig forskning inden for datamatintegreret  
fabrikation.
I samme forbindelse får de pilotprojekter, der er planlagt som led i  ESPRIT-  
programmet, deres fulde betydning, da der herved opstår højt kvalificerede  
europæiske centre, der fremmer kontakten og dermed samarbejdet mellem de  
forskellige aktører inden for europæisk forskning, samtidig med at dobbelt­
arbejde reduceres.
BRITE-programmet, som Rådet principielt godkendte i  slutningen af 1984, er  
(ligesom ESPRIT-programmet) tilrettelagt med henblik på at bringe akademiske  
kredse og industrien nærmere hinanden i  forbindelse med prækonkurrencemæssig  
forskning; det svarer nøje til en række højt prioriterede behov for FSU ved­
rørende avanceret udstyr og integreret automatisering i  industrien (lasertek­
nologi, CAD og matematiske modeller, nye metoder til dadamatstøttet prøvning  
osv.). Endvidere er der under BRITE-programmet planer om pilot- og demonstra­
tionsprojekter vedrørende automatisering inden for fleksible materialer,  
et område, der har særlig interesse for f.eks. beklædningsindustrien. Dette  
arbejde bør følges med opmærksomhed, så det kan fastslås, om det kan tjene  
som forbillede for lignende aktioner på andre områder.
Hvad den enkelte virksomhed angår, viser analysen, at en øget F&U-aktivitet  
er påkrævet, navnlig for leverandører af avanceret udstyr i  maskinsektoren.  
For en traditionel maskinfabrik betyder overgangen til fremstilling af nume­
risk styrede maskiner således en tre- eller endog firdobling af den del af  
omsætningen, der anvendes på F&U.
I betragtning af, at informationsteknologi spiller en stadig større rolle,  
stræber de store amerikanske og japanske elektroteknik-, elektronik- og  
informatikkoncerner efter at beherske alle elementer i  fremtidens fabrik,  
og over for deres effektive strategi synes et større indreeuropæisk sam-  
bejde særdeles ønskeligt. Med et sådant samarbejde vil Fællesskabets virk­
somheders aktiver, som langt fra er ubetydelige, kunne mobiliseres. Det  
bedste blandt disse er Europas kunnen inden for maskinteknik. På automa­
tiseringens nuværende stade er nemlig et indgående kendskab til automati­
seringsprocessen afgørende for succes; herom vidner bl.a., at størsteparten  
af de fleksible produktionssystemer (FMS) i  løbet af de seneste to år  
er installeret hos producenter af værktøjsmaskiner. På denne baggrund  
bør hovedmålsætningen for samarbejdet være at samle kompetencen i  Europa  
inden for elektronik, informatik, elektroteknik og maskinteknik. For at  
fremme dette samarbejde og fjerne den juridiske uvished, der kunne være  
til stede på europæisk plan, vedtog Kommissionen den 19. december 1984  
en forordning, som undtager størstedelen^*) af forsknings- og udviklings-  
aftaler fra traktatens forbud, indtil disse har nået stadiet for fælles  
industriel udnyttelse af F&U-resultaterne.
(*) Forudsat at aftalepartnernes markedsandele i  EF tilsammen ikke over­
stiger 20%.

Endelig var det ønskeligt, om Kommissionen og medlemsstaterne undersøgte,  
hvorledes der kan skabes bedre kontakt og større gensidig informations­
udveksling mellem de forskellige virksomheder, institutioner og forsk­
ningscentre, som beskæftiger sig med F&U vedrørende industriautomation.
4. STRUKTURELLE OG FINANSIELLE ASPEKTER
Indførelse af avanceret udstyr i  og gradvis automatisering af industrien  
forårsager betydelige ændringer i  grundlaget for vor økonomis struktur.
Hvad angår produktionen i  store serier viger den traditionelle automati­
sering ved hjælp af faste samlebånd pladsen for mere fleksibel automati­
sering, som kan gøre kortere serier rentable og dermed endda føre til  
en "afmodning" af f.eks. bilindustrien, der længe har været betragtet  
som "moden". De traditionelle arbejdskraftkrævende industrier vil kunne  
blive stærkt teknologi- og kapitalintensive industrier, hvorved de interna­
tionale handelsstrømme straks ændres. De store virksomehder opnår større  
fleksibilitet, og deres centrale ledelse bliver i  stand til at reagere  
hurtigere på markedsændringer, således at det forspring i  fleksibilitet,  
som er et af de små og mellemstore virksomheders største aktiver, bliver  
mindre. Produktinnovationen fremskyndes, og produkternes levetid forkor­
tes tilsvarende.
Alle disse ændringer berører også de industrier, der leverer avanceret  
udstyr., De europæiske virksomheder på dette område står ofte i  en sår­
bar konkurrencemæssig situation, ikke på grund af mangel på teknisk  
know-how, men fordi de hverken har nået det samme Produktionsvolumen  
(hvilket hænger sammen med standardiseringen) eller råder over de samme  
automatiserede produktionsmetoder (*) som deres konkurrenter, og derfor  
er alvorlig handicappet i  omkostningshenseende. For at udligne denne  
forskel må de europæiske firmaer i  mange tilfælde øge deres investeringer  
både i  materiel og i  udvikling af nye produkter betydeligt, så de kan  
blive store nok til at imødegå den internationale konkurrence. Dette  
gælder i særdeleshed for firmaerne i maskinsektoren, hvor der stadig  
er alt for mange små traditionelle virksomheder, der fremstiller maski­
ner enkeltvis. Fremtiden tegner sig dyster for de virksomheder, der  
ikke formår at tilpasse sig.
Industriel automatisering kræver, at såvel brugere som producenter foreta­
ger betydelige investeringer i  udskiftning af det bestående konventionelle  
materiel. Selv om det nye udstyr i produktivitetshenseende er kapitalbe-  
sparende, kan erhvervelse heraf frembyde anselige finansielle problemer  
(især likviditetsproblemer) for virksomhederne, da der i  starten kræves  
betydelige kapitalindskud, førend indtægterne begynder at vise sig.
Desuden kan der med de traditionelle finansielle kriterier ikke tages  
hensyn til det avancerede udstyrs strategiske fordele eller fordele,  
der vanskeligt kan sættes tal på (hvad er værdien af en halvering af  
leveringstiden?), hvilket gør adgangen til fremmed finansiering yderligere  
vanskelig.
/
(*) Selv om man med avanceret udstyr kan automatisere produktionen af kortere  
serier, fordres der dog stadig et mindste Produktionsvolumen.

- 7 -
Pa denne industrielle og finansielle baggrund har map i  Europa været·  
vidne til en hastig stigning i  den offentlige støtte til automatisering  
i  Løbet af de seneste 2-3 Ir, hvilketi øvrigt bidrager til at forklare,  
hvorfor avanceret udstyr så hurtigt har vundet udbredelse i Fællesskabets  
industri. Robotbestanden i Europa har i  de seneste Ir haft en gennem­
snitlig vækstrate på over 40% og er nu større end i  USA.
Selv om støtten i  visse tilfælde kan have en positiv virkning ved at  
sænke rentabilitetstærsklen for avanceret udstyr, hvorved virksomheder-  
nes indlæringsproces lettesog deres likviditetsproblemer kan overvindes,  
bør man dog fremhæve den konkurrenceforvridning, som denne støtte kan  
medføre, og som Kommissionen er særlig opmærksom på. Man kan desuden  
frygte, at der i  den europæiske industri opstår en sand bistandsmen­
talitet, som er i  direkte modstrid med de tilstræbte mål. Udbredelsen  
af avanceret udstyr og udbygningen af industriens automatisering kan  
på denne måde blive bestemt af, om der er offentlige midler til rådighed,  
og ikke af markedets krav. Man må således spørge sig selv, om denne  
støtte er effektiv, og især om der ikke er fare for, at medlemsstaternes  
direkte indgreb i  sektorerne snarere bremser end fremmer industriens  
nødvendige tilpasning ved kunstigt at opretholde uegnede og forældede  
.økonomiske strukturer. Denne tilpasning afhænger af samspillet mellem  
en række strukturændringer, som kun kan gennemføres pi vi rksomheds-  
og arbejdstagerplan og ikke ved statsindgreb.
Derfor må der foretrækkes foranstaltninger af generel karakter - f.eks.  
støtte til små og mellemstore virksomheder efter disses anmodning -  
så de økonomiske interessenter bevarer deres fulde frihed.
Selv om de enkelte medlemsstaters støtteprogrammer er langt mindre end  
USA's og Japans, må man dog forbløffes af, hvor stor den samlede støtte  
i Fællesskabet er. Man får derfor det indtryk, at de europæiske bestræ­
belser ikke er særlig effektive. De nationale skel i  Fællesskabet er  
sandsynligvis en af forklaringerne herpå; man kan således konstatere, *  
at når der ydes national finansiel støtte til store investeringsprojekter  
er de pågældende virksomheder næsten altid enten indenlandske eller  
fra lande uden for Fællesskabet.
Derfor bør overveje, hvilke typer indgreb der er mest effektive,  
og hvorledes den europæiske dimension, både for virksomhedernes og  
det offentliges vedkommende, udnyttes bedst muligt. Man kunne bl.a.  
overveje muligheden af at tilskynde projekter i fællesskab fra  
virksomheder fra forskellige medlemsstater således at de kan forene  
deres kunnen og n§ op p8 en finansiel og organisatorisk størrelse,  
som alt for ofte mangler i  Europa.
5. MENNESKELIGE RESSOURCER
Indførelse af avanceret udstyr kan medføre en betydelig nedskæring af  
antallet af ansatte i  industrien, især i  fremstillingssektoren. Hidtil  
har virkningerne af automatiseringen globalt set været forholdsvis  
ringe.

-  8 -
Dette hænger sandsynligvis sammen med, at avanceret udstyr hidtil er  
bragt i  anvendelse enkeltvis og kun i ganske ringe grad er integreret  
i automatiske systemer. Alt tyder pi, at denne integrations multipli­
katorvirkning på produktivitetsforøgelsen også vil give sig udslag i  
færre ansatte. Man må således forvente stadig flere afskedigelser, når  
integrationsprocessen kommer rigtig i  gang.
Samtidig må man bemærke, at det tab af arbejdspladser, som skyldes avan­
ceret udstyr, først og fremmest sker i  de virksomheder, som ikke tager  
det i  brug, og som taber markedsandele efterhånden som deres konkurrence­
evne forringes.
Det ville dog være fejlagtigt at konkludere, at automatisering af indu­
strien nødvendigvis fører til betydelig arbejdsløshed. Selve fremstil­
lingen af det avancerede udstyr skaber nemlig et vist antal arbejdspladser,  
og visse funktioner, bl.a. vedligehold, flyttes uden for virksomheden,  
dvs. overføres fra industrisektoren til servicesektoren. Den største  
kilde til nye arbejdspladser kan dog blive den ekspansion, som de gevin­
ster, avanceret udstyr afføder for hele økonomien, især udbygning af  
serviceydelser, medfører.
For at opnå den omgruppering af arbejdstagerne, som dette kræver, er  
en betydelig ændring i  kvalifikationerne og i  arbejdspladsernes forde­
ling på sektorerne (og sandsynligvis også i  geografisk henseende) absolut  
påkrævet.
Denne ændring i  kvalifikationerne på alle niveauer er ubestrideligt  
en af de største udfordringer, indførelse af avanceret udstyr frembyder,  
og kan kun gennemføres, hvis der i hele Fællesskabet gøres en massiv  
indsats for undervisning og uddannelse. Der e r allerede mangel på visse grup­
per af uddannet personale. især ingeniører og teknikere inden for "mekatronik",  
og den kan meget vel blive en flaskehals for udbredelsen af avanceret udstyr  
og opretholdelsen a f konkurrenceevnen i  Europa., især hvad a n g å r  små  ogmellem-  
store vi rksomheder, som ikke er i  stand ti l at iværksætte interne omskolingsprogrammer.
Det er i  første række op til medlemsstaterne og de lokale myndigheder  
at tage de nødvendige skridt, men Kommissionen kan fremme kontakter  
og udveksling på europæisk plan og udøve en særdeles nyttig stimule­
rende funktion. Mere præcist opfylder de "partnership programmes", som  
Kommissionen har foreslået (*), nøje de behov, der e r konstateret ved  
analysen af de menneskelige ressourcer, især med hensyn til det uom­
gængelige behov for mere tværfaglige kvalifikationer.
Arbejdsmarkedets parter har en yderst vigtig funktion, ikke blot hvad  
angår kvalifikationerne, men også hvad angår alle de ændringer, som  
automatiseringen medfører, bl.a. i  arbejdets tilrettelæggelse; på dette  
område er større fleksibilitet afgørende for virksomhedernes konkur­
renceevne. Kommissionen har til hensigt at gøre sit til at sætte gang  
i  dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan uden dog  
at kunne overflødiggøre drøftelser på virksomhedsplan og nationalt  
plan.
(*) K0MC84) 6 endelig udg.: Den teknologiske udvikling og dens samfunds­
mæssige konsekvenser og dok. V/1523/84: Samarbejdet mellem erhvervslivet  
og de højere uddannelsesinstitutioner og den teknologiske udvikling;  
betydningen for uddannelsen og virksomhedernes udvikling.

- 9 -
6. INFORMATION OM UDVIKLINGEN I INDUSTRIENS AUTOMATISERING
Avanceret udstyrs udbredelse er et emne under stadig ændring, og forud­
sætningerne ændrer sig ligeledes hurtigt. Da det er vanskeligt at ind­
hente sammenhængende og sammenlignelige oplysninger, og da de, der skal  
træffe beslutningerne (industrien og det offentlige), har brug for at  
følge situationens udvikling, påregner Kommissionen at overdrage nogle  
uafhængige institutter i forskellige medlemsstater det hverv, én gang  
om året at udarbejde rapporter om avanceret udstyr og udviklingen i  
industriens automatisering pi grundlag af en fælles metodologi.

AVANCERET PRODUKTIONSUDSTYR  
SITUATION OG PERSPEKTIVER

SITUATION OG PERSPEKTIVER
INDLEDNING
Udbredelsen af avanceret produktionsudstyr, som er en sammensmeltning af mekanik  
og mikroelektronik, er ved at fremkalde en betydelig industriel omstilling, idet  
den for første gang muliggør en både integreret og fleksibel automatisering af  
produktionsprocesser.
Installeringen af dette udstyr, og især dets integrering i  automatiserede syste­
mer, gør det muligt for brugervirksomhederne at opnå særdeles betydelige gevinst­
er, ikke alene i  produktivitet, men også med hensyn til produktions- og  
lagerstyring, samt på områder, der er vanskeligere at gøre op i  tal, såsom  
kvalitet.
Det er således på disse virksomheders produktionsprocesniveau, at avanceret  
udstyrs indvirkning finder sted, som grafen nedenfor viser det for Tyskland,  
idet den illustrerer den betydelige vækst i  de tyske virksomheders investering  
på området nye produktionsteknikker.
Anvendelsesformål for investeringer foretaget af forarbejdningsvirksomheder  
i  Forbundsrepublikken Tyskland.  Procentdel, vægtet med virksomhedernes omsæt­
ning, af investeringer bestemt til:
kapacitetsforøgelse — ·  indførelse af nye
herunder introduktion produktionsteknikker
af nye produkter
Kilde: IFO
På det nuværende stadium står de metalforarbejdende industrier, såsom  
luftfart og automobilindustri, i  centrum af denne regulære revolution, der  
vedrører fremstillingsindustrierne (her defineret som dem, der benytter  
diskontinuerte produktionsprocesser (1) - et begreb, som dækker fremstil­
lingen af små og store serier), som tegner sig for 60% af den industrielle  
værditi Ivækst i  Fællesskabet.

-  2 -
Der er virkelig tale om en revolution, idet det drejer sig om at gå fra en  
økonomi, hvis struktur er baseret pi mekaniske principper, dvs. masseproduk­
tion, produktensartethed og begrænset autonomi og intelligens i  de forskel­
lige procesfaser, til en økonomi, som er kendetegnet ved fleksibilitet, hur­
tig reaktion på markedernes udvikling, produkttilpasningsevne og distribueret  
intelligens til lav pris i  produktionsprocessen. For at nå frem til dette  
resultat er det ikke tilstrækkeligt simpelthen at pode elektronik på eksisterende  
udrustning, men det er nødvendigt at foretage en regulær sammensmeltning af  
de mekaniske og elektroniske teknologier, hvilket indebærer en fuldstændig ny  
industriel kultur, som afspejler en overordnet og tværfaglig måde at gribe  
produktionsproblemerne an på.
Denne teknologiske omstilling betinger en dybtgående ændring i  de økonomiske  
vilkår, hvorunder virksomhederne arbejder, og af arbejdstilrettelæggelsen inden  
for disse. Ud over de problemer, der skal løses vedrørende teknisk kapacitet,  
ma også problemer vedrørende produktion samt økonomiske og menneskelige aspekt­
er tillægges altafgørende betydning.
Avanceret produktionsudstyr omfatter avancerede værktøjsmaskiner, industrirobot­
ter, fleksible celler, systemer og transfer linjer, håndtering, transport,  
automatisk kontrol og lagring samt datamatstøttet konstruktion og fabrikation,  
lokal kommunikationsnet og industriel informatik i  videste forstand. Denne  
virkelighed er temmelig uhåndgribelig i  statistisk henseende, men ved at sammen­
holde forskellige oplysninger (2) fremkommer der et forholdsvis sammenhængende  
billede af situationen som helhed, så det kan anslås, at markedet for dette ud­
styr til diskontinuerte processer i  dag nærmer sig 8 mia ECU om året i  EF.  
Markedet er i  hastig vækst, og selv om det synes dristigt at anføre en samlet  
vækstrate, nævnes for visse typer af dette udstyr hyppigt årlige stigninger  
på 25-30% eller mere.
Analysen i  det følgende falder i  tre dele:
A. Faktorerne i  den teknologiske udvikling (herunder standardisering)
B. De strukturmæssige og økonomiske følger for virksomhederne
C. De menneskelige ressourcer
Denne gennemgang af problematikken bygger i store træk på indholdet af de tre  
bilag. I bilag I gennemgås de forskellige typer avanceret udstyr (for hver type  
udstyr: definition, økonomisk ydelse, dækningsgrad, de europæiske producenters  
situation og efterspørgselsudsigter), og til sidst følger en beskrivelse af,  
hvorledes man forestiller sig integreret automatisering i  fremtidens fabrik.  
Bilag II søger at give en detaljeret oversigt over offentlige interventioner i  
de fire største EF-lande samt USA og Japan. Endelig indeholder bilag III stati­
stiske tabeller og basisgrafer.
A. TEKNOLOGIENS UDVIKLINGSFAKTORER
Af bilag I fremgår det klart, hvilken betydning den teknologiske udvikling har,  
og at det i  Europa ikke skorter på viden om avanceret udstyr, selv om der  
ofte tales om en teknologisk afstand mellem Europa og USA eller Japan, men at  
problemet snarere er at nyttiggøre denne viden i erhvervsliv og industri.

- 3 -
(i)  Hovedlinjerne i den teknologiske udvikling
Integrering: Integrering af forskellige former for avanceret udstyr fører til en  
mangedobling af produktiviteten, og derfor har det at kunne forbinde dem ind­
byrdes, dvs. at deres grænseflader er kompatible, afgørende betydning for,  
om automatiseringsprocessen til sin tid krones med held. Mange europæiske virk­
somheder har endnu ikke erkendt dette spørgsmåls betydning, og de fortsætter  
med at indføre individuelle maskiner, men er endnu ikke begyndt at integrere  
dem; kompatibilitetskravene vil imidlertid helt sikkert få stadig større vægt,  
efterhånden som avanceret udstyr vinder udbredelse. I dag er det først og  
fremmest de store brugere, der er udpræget opmærksomme på problemerne, og det  
er derfor ikke overraskende, at det er General Motors, som har taget det mest  
bemærkelsesværdige initiativ i  de seneste år.
GM konstaterede, at kun 15% af de 40 000 programmerbare maskiner, virksomheden  
råder over, kan kommunikere ud over deres egen proces, og at 30 - 50% af om-  
kostningerne ved yderligere automatisering hænger direkte sammen med udstyrets  
kompatibilitet.  GM besluttede derfor at pålægge alle sine leverandører af  
avanceret udstyr at overholde en række grænsefladestandarder, såvel for pro­
grammel som materiel, som har fået betegnelsen MAP (Manufacturing Automation  
Protocol). GM har udviklet disse standarder i samarbejde med syv af sine  
største leverandører, heriblandt IBM, DEC og Hewlett-Packard.
Modularitet:  Modularitetens øjeblikkelige eller potentielle betydning for  
sænkning af omkostningerne er vist flere gange i  bilag I. Modularitets-  
princippet kan i  realiteten anvendes næsten universelt inden for avanceret  
udstyri; det være sig CAD-programmel, forskellige FMS-dele eller elementære  
funktioner i  en værktøjsmaskine eller en robot, samtidig med, at det er uløse­
ligt knyttet til standardisering, som kan bringe produktionen op på den nød­
vendige størrelse. En interessant parallel hertil er hifi-anlæg, hvor man for  
nogle år siden købte et kombineret apparat med alle funktioner. Ved fremkomsten  
af mere kompleks teknologi er modulstrukturen slået kraftigt igennem, og man  
anskaffer nu ofte tuner, forstærker, pladespiller og båndoptager af forskelligt  
mærke, som hver er et modul, der kan kobles sammen med de øvrige. Modularitet  
går således hånd i  hånd med specialisering. Endelig må det fremhæves, at grænse­
fladerne mellem de forskellige moduler og dermed det niveau, hvorpå der skal  
være kompatibilitet, bestemmes af modulernes definition.
Pålidelighed: Et af de problemer, der først melder sig ved installeringen af  
"stadig mere komplekse og integrerede anlæg, er pålideligheden, som er afgør­
ende for, at maskinerne kan fungere gennem længere tid uden stop. For værktøjs­
maskinerne er kapacitetsudnyttelsen for konventionelle maskiner på omkring 60°/., 
medens den for automatiske systemer snarere når op på 80-90% (*). Følgelig er  
det i  regelen påkrævet at ændre på konstruktionen af maskiner, der skal indgå  
i  et system. Endvidere vil disse maskiner blive udstyret med stadig flere  
instrumenter til måling af værktøjsslitage, diagnosticering af havarier og end­
og imødegåelse af havarier ved påvisning af funktionsfejl, førend disse bringer  
systemet til standsning. Dette er særlig vigtigt, da det er væsentlig vanske-
(*) Kilde: Kearney and Trecker.

- 4 -
Ligere for en tekniker at finde fejlen i  et komplekst system end i  en enkelt  
maskine (hertil kommer spørgsmålet om, hvorvidt der findes kvalificerede tek­
nikere - jf. kapitlet om menneskelige ressourcer). I dag er problemer med på-  
lideligheden af materiel og programmel måske den største hindring for, at kom­
plekse systemer kan blive rentable, og de har således en betydelig afskrækkende  
virkning på de potentielle købere.
Intelligens:  Begrebet intelligens anvendes især om robotter. JIRA (Japan  
Industrial Robot Association) anslår, at intelligente robotter med sensorer  
og genkendelsesorganer i  1990 vil tegne sig for 23% af værdien af den japanske  
robotproduktion mod 9% i  1979. Financiel Times skønnede i 1982, at denne andel (*)  
i  Vesteuropa vil vokse fra et ubetydeligt tal i  1981 til 11% i  1986. Disse  
robotters intelligens er en følge af indbygning af visuelle og/eller taktile  
sensorer og udvikling af raffineret programmel, som sætter robotten i  stand  
til at indrette sig efter oplysningerne fra dens sensorer. De teknologiske  
fremskridt medfører en bestandig forbedring af robotternes synssans og betyder,  
at visuelle sensorer skulle udvikle sig særlig hurtigt; det anslås (**), at  
mindre end 5% af robotterne var forsynet hermed i  1984, men at denne procent­
del allerede når op over 10% i  1985. Verdensmarkedet (***) for "seende"  
maskiner skulle stige fra 800 enheder i  1984 over 7 000 enheder i  1990 til  
14 000 enheder i  1992. Dette vil medføre, at omkostningerne ved programmel og  
raffineret elektronik (sensorer) vil vokse stærkt i  forhold til de mere klas­
siske komponenter, herunder de mekaniske dele, hvilket fremgår af nedenstående  
tabeller:
1980 1985 1990
Procentdel af robotbestanden (alle industrier),
der er udstyret med:
- Genkendelsessystem i  to dimensioner 2 20 30
i  tre dimensioner 0 1 10- Visuel sensor 1 10 25
- Takti l sensor 2 10 20
Procentdel af robotbestanden, der kan lægge
en beslutningsstrategi 5 10 20
1980 1985 1990
Robotternes styresystemer:
- Ingen datamat
- Minidatamat
- Mikroprocessor
Kilde: DELFI-undersøgelse, Society of Manufacturing  
Engineers, University of Michigan, 1982
Hele ovenstående beskrivelse vedrører robotteknik, men det er åbenbart, at denne  
udvikling berører hele det automatiske produktionssystem, der som helhed vil få  
nytte af denne større intelligens.60
20
2028
33
3912
38
sn
(*) Disse procentsatser er ikke helt sammenlignelige; i  Japan er de baseret  
en bredere definition af robotter (jf. bilag I)
(**) Usine Nouvelle, 28.6.1984
(***) Science et techniques, februar 1984

- 5 -
Fleksibilitet: På alle niveauer udvikler udstyret sig i  retning at større  
fleksibilitet og alsidighed. Et eksempel herpå er det FMS, som Citroën in­
stallerede på sin fabrik i Meudon i  1983 til fremstilling af prototyper af  
mekaniske dele. Det drejer sig her om at fremstille en lang række forskel­
lige dele i meget små serier. I de fleste tilfælde skal hvert emne bearbej­
des på en ny måde, hvorfor der kræves en række forskellige værktøjer; sale­
des vokser antallet af værktøjer hurtigere end antallet af dele, da det er  
nødvendigt at ligge inde med reserveværktøj i  tilfælde af værktøjsbrud. Der  
anvendes i  dette system 700 værktøjer, hvoraf de 600 befinder sig i  et af  
Citroën specialkonstrueret hjælpelager, som er forbundet med bearbejdnings-  
centrene ved hjælp af førerløse vogne, der ligeledes sørger for at transpor­
tere emnerne mellem de forskellige maskiner. Denne stræben efter fleksibi­
litet - det ser ud til, at FMS med 1 000 værktøjer er på tegnebordet (*) -  
indebærer, at programmellet og måske især materiellet og værktøjet bliver  
stedse mere komplekst, hvilket øger pålidelighedsproblemerne og dermed risi­
koen for standsning (idet rentabiliteten er en funktion af disse faktorer).
I denne forbindelse synes anvendelse af laser til spåntagende bearbejdning  
at være en særdeles lovende løsning, idet en laser kan udføre en lang række  
forskellige bearbejdningsfunktioner. Dette er ikke undgået MITI's opmærksom­
hed, og et af dets vigtigste F&U- og demonstrationsprojekter er "Flexible  
Manufacturing Complex with Laser" i  Tsukuba. Dette projekt, som i  1984 og  
begyndelsen af 1985 har været genstand for deltagernes evaluering, eksperi-  
mentering og afprøvning, består af et uhyre raffineret FMS, der er bygget  
op omkring en CO^-laser på 20 kW, og hvori bl.a. automatisk inspektion af  
de færdigbearbejaede emner indgår.
Autonomi: En kombination af de ovenfor beskrevne forbedringer skulle gøre  
anlæggene mere autonome, således at de kan fungere i  længere tid med et mi­
nimum af menneskelige indgreb.
Programmeludvikling og databehandlingskapacitet:  Såvel ved gennemgangen af  
de forskellige typer udstyr som ved opridsningen af hovedlinjerne for den  
teknologiske udvikling er det blevet klart, at programmellet utvivlsomt vil  
udvikle sig og blive mere og mere raffineret og således tegne sig for en sta­
dig større del af de samlede automatiseringsomkostninger.
Dette belyses af følgende graf, som viser omkostningsudviklingen for en nu­
merisk styring til en værktøjsmaskine.
(*) Ifølge Financial Times af 12. januar 1984.

-  6 -
procent af de  
samlede omkostninger
1 ?  )#
Tid
Kilde: Koch - Systematisches Softwareengineering für Microcomputer - Elektro­
nik, saerudgave nr. 53.
Parallelt hermed mi der stilles større databehandlingskapacitet til rådighed,  
dvs. kraftigere datamater og mikrodatamater (til samme pris), hvilket synes  
at svare udmærket til den aktuelle udvikling. Europa er ganske vist i  bag­
grunden, hvad edb-materiel angår, men besidder i  princippet en reel viden  
pi programmelområdet.
Overblik: Der er allerede i  mange tilfælde, i  hvert fald på eksperimentielt  
niveau, løsninger på de her fremdragne problemer, og det gælder især om at  
bringe dem i  anvendelse på industrielt plan, bl.a. ved at sænke deres pris.  
Således har OTA (*) i en nylig undersøgelse kunnet fremlægge sine forvent­
ninger om løsninger på en række tekniske problemer ved automatisering, som  
fremgår af følgende skema.
(*) Den amerikanske kongres' Office of Technology Assessment.

- 7 -
Programmerbar automatisering: nogle fremskrivninger  
for løsninger pa nøgLeproblemer
1) Kraftige, billige mikrodata­
matbaserede terminaler
til (a):
a) elektronisk kontruktion
b) mekanisk konstruktion
2) 3-D-syn i  miljø, der er  
struktureret til at forenkle  
billedet
3) 3-D-syn i  komplekst,  
struktureret miljøikke-
4) FMS til (b)
a) fremstilling af cylindri­
ske emner
b) formgivning af metal
c) mekanisk samling i  3 dimen.
d) elektronisk samling
5) Standardisering af grænsefla­
der til en lang række data­
matstyrede maskiner i  en  
integreret fabrik
6) Datamatstyrede fabrikker,  
der fungerer med blot  
nogle få personer til  
ledelse og konstruk­
tionI dag (1984) |  1985-1986 |  1987-1990 l  1991-2000 |  2000
A ·
A t 
å  ·
A
å ·
a) Der findes allerede mikrodatamatbaserede terminaler pi markedet, men de tekniske eksperter, 0TA har  
konsulteret, finder, at de ikke er tilstrækkelig kraftige og billige til at finde særlig udbredt  
anvendelse.
b) Næsten alle de FMS, der er i  brug i  dag, benyttes til bearbejdning af prismeformede emner  
Cf.eks. motorblokke).
å Fungerer i  laboratoriet
• Første kommercielle anvendelser
I Vidt udbredt og let tilgængelig løsning (der kræver et minimum af tilpasning hos den enkelte  
kunde).
Kilde: 0TA

-  8 -
i  i)  Standardi sering
Der er særlige træk ved standardisering inden for avanceret produktionsud­
styr, idet der er tale om kompatibilitetsstandardisering, der ofte ligger  
på forkanten af den hastigt voksende teknologiske viden. Standardiseringsar­
bejdet inden for konventionelle værktøjsmaskiner blev allerede ændret dybt­
gående, da de numerisk styrede maskiner kom frem. De ændringer, der meget  
vel kan ske inden for standardiseringen af det mest avancerede prdouktions-  
udstyr, er i  virkeligheden helt forskellige fra de tidligere.
Vanskelighederne ved standardiseringsarbejdet ligger i, at det er nødvendigt  
at dække både
a) færdigudvikling af en systemarkitektur, som kan medtage de forskellige  
kommunikationsniveauer mellem meget komplekse enheder og underenheder,  
og uden hvilken grænsefladeplanerne kunne afvige, og
b) udarbejdelse af standarder og detaljerede tekniske specifikationer, som  
sikrer systemernes driftskompatibilitet, uden at der skal foretages nye  
tiIpasninger ved hver ibrugtagning.
Standardisering i  sektoren for avanceret produktionsudstyr hører ind under  
uen nye informationsteknologi, og Kommissionen har allerede fremhævet de sær­
lige aspekter ved disse sektorer og deres strategiske betydning (jf. dok.
SEC(84) 796).
Uden at gentage den detaljerede analyse i  dette dokument synes det på sin  
plads at fremhæve nogle hovedpunkter, der vedrører standardiseringen i  sek­
toren for avanceret udstyr:
Modul standard i  sering. ·  Det er vigtigt at slå fast, på hvilket niveau standar-  
diseringen skal finde sted. Ovenstående analyse viser, at den må finde sted  
for hvert enkelt af de forskellige moduler, avanceret udstyr består af, i  
stedet for udelukkende for grænseflader mellem de forskellige maskiner. Man  
kan nelig meget vel tænke sig, at visse producenter med tiden specialiserer  
sig i  fremstilling af visse moduler og ikke f.eks. komplette robotter, da  
der er tale om mange forskellige teknologier, og omkostningerne kan sænkes  
betydeligt gennem specialisering.
Behov for samstemmighed:  For at kunne gennemføre standardiseringsprocessen  
er det altafgørende, at der opnås samstemmighed mellem de forskellige berør­
te parter (producenter såvel som brugere). Man synes i  elektronikindustrien  
nu at være blevet klar over, hvor vigtig udstyrsstandardisering og -kompati­
bilitet er, men det ser ikke ud til, at den europæiske maskindustri, som avan­
ceret udstyr også i  høj grad angår, er blevet sig problemernes omfang bevidst  
og er rede til atyde den nødvendige indsats.
Verificering af standarder:  Verificering og certificering kan tænkes at give  
anledning til store praktiske problemer. Der kan her henvises til, at Natio­
nal Bureau of Standards i  USA har sat en større aktivitet i  gang, som består  
i  at installere et automatisk system (AMRF - Automated Manufacturing Research  
Facility), der skal tjene som prøvebænk for standarderne.
uernæst må der tages hensyn til omfanget af de problemer, standardisering  
af de nye produktionsværktøjer rejser.

- 9 -
Anvendelsen af de nye produktionsværktøjer kræver udvikling af et programmet*·  
sæt, der minder om datamternes operativsystemer, men som er endnu mere kom­
plekst. Systemet skal arbejde tidstro og have kolossalt høj pålidelighed.
Det er fuldstændig distribueret; de ydre enheder, det skal styre, er i  sig  
selv ret fintmærkende systemer, og det hele skal indgå i industrielle frem­
stillingsprocesser, hvori mennesket ligeledes tager del, og hvor der skal  
tages hensyn til, at omgivelserne ikke kan automatiseres 100%.
Adskillige eksempler viser, at fremskridt i denne sektor afhænger stærkt af  
de tilknytningsforhold, der opstår mellem producenter og brugere af dette  
udstyr. Forskellene mellem brugere og producenter udviskes imidlertid, idet  
faktorer som innovationstakt og problemer med industriel ejendomsret over  
nye programmelprodukter og koblingsskemaer kan føre til en teknisk harmoni­
sering, som bør fremmes, så den via samstemmighed og offentlig kritik kan  
munde ud i  den europæiske standardiseringsproces.
Hertil kommer, at man ved standardiseringen ikke kan begrænse sig til elek­
tronik- og programmelsiden, men samtidig må have de forskellige grænsefladers  
mekaniske aspekter for øje.
I denne situation bør den europæiske industri lægge sin strategi under hensyn­
tagen til de talrige forbindelser inden for fremstillingsbrancher på verdens­
plan Cf.eks. bilindustrien). Hvis sektorens standardiseringsproblemer ikke  
behandles hurtigt, formindskes chancerne ior en fælles løsning, og valget  
står ikke længere åbent. Man bør ikke undervurdere, at en industri, der er  
orienteret mod svært materiel, kan have vanskeligt ved at anskue fremtiden  
som funktion af det nye programmel og sammenkoble systemers arkitektur.
i  i  i)  Forskning og udvikling
ESPRIT-programmet indeholder et afsnit, der vedrører data'matintegreret fabri­
kation. Dets sigte er dels at definere grundprincipper og -regler for kon­
struktion af integrerede fremstillingssystemer, dels at udvikle systemarki­
tekturer, der giver brugerne mulighed for at tilpasse sig datamatintegreret  
fabrikation efter deres egen rytme og særlige behov, samtidig med at udvik­
lingsprogrammet dækker fremstilling i såvel små som store serier. Blandt  
ESPRIT-programmets emner på dette område kan nævnes systemarkitektur, CAD/CAE,  
CAM, maskinstyringssystemer samt delsystemer og komponenter (herunder følere).
Endvidere påregnes det efter en indledende undersøgelse at igangsætte pilot­
projekter inden for ESPRIT ,„ed det formål at samle den europæiske F&U-indsats  
og desuden tjene uddannelses- og demonstrationsformål.
ESPRIT-programmet træder nu ind i  sin hovedfase, og på baggrund af den oven­
for påviste betydning af programmel, må reaktionerne på projektindkaldelserne  
til ESPRIT på dette område betegnes som .forholdsvi s tilbageholdende (program­
melteknologi er ligesom datamatintegreret fabrikation et af programmets fem  
hovedområder), hvilket kunne tyde på, at den europæiske industri stadig ikke  
har gjort sig denne betydning helt klar.

-  10  -
ESPRIT drejer sig om prækonkurrencemæssig forskning, men en gennemgang af  
hovedlinjerne i  den teknologiske udvikling har vist, at også anvendt F&U er  
et vigtigt område, hvor forbindelsen mellem industri og forskning har afgø­
rende betydning.
BRITE-programmet, som Rådet principielt godkendte i  december 1984, er centre-  
ret om denne forbindelse og h ar hovedvægten lagt på flere af de nøglepunkter,  
som er kommet frem ved gennemgangen af de teknologiske hovedlinjer, bl.a.:
- Driftssikkerhed, slid og nedbrydning af materialer, komponenter og samlede  
produkter
- Laserteknologi og nye metoder til metalformgivning
- Nye afprøvningsmetoder omfattende datamatstøttet prøvning under fremstil­
lingsprocessen
- CAD/CAM og matematiske modeller.
Dette program tager desuden sigte på pilot- og demonstrationsprojekter inden  
for automatiseret håndtering af bløde materialer og artikler fremstillet af  
sådanne materialer, automatisk samling af disse og forarbejdning til færdig­
varer samt integrering af disse teknikker til en automatiseret og fleksibel  
fabrikationsproces, sådanne projekter er især af interesse for beklædningsin­
dustrien.
Sideløbende hermed findes en række nationale programmer, som har direkte el­
ler indirekte indvirkning på området avanceret udstyr, såsom programmet Fer­
tigungstechnik i  Tyskland, Alvey i  Storbritannien, programmet Productique  
i  Frankrig, programmet Tecnologie Meccaniche i  Italien og programmet Flair  
i  Nederlandene. Trods de ofte betydelige bevillinger til de nationale program­
mer har ESPRIT og BRITE afgørende værdi med hensyn til prækonkurrencemæssig  
F&U og det antal interessenter, som bringes til at samarbejde som led i  fæl­
lesskabsprojekter.
Det bør bemærkes, at der i  Fællesskabet findes en lang række institutter,  
højere læreanstalter og andre organisationer, som beskæftiger sig med F&U  
inden ior avanceret produktionsudstyr. Det er imidlertid spørgsmålet, om spred­
ningen -af dette arbejde og mangelen pi koordinering på europæisk plan ikke  
fører til en underudnyttelse af det betydelige potentiel, det repræsenterer?

B. STRUKTURELLE OG FINANSIELLE FØLGEVIRKNINGER FOR VIRKSOMHEDERNE
Selv orn de forskellige faktorer i forbindelse med den teknologiske ud­
vikling er af afgørende betydning for automatiseringsprocessen, må man  
imidlertid konstatere, at produktions- og brugervirksomhederne koncen­
trerer sig langt mere om udviklingen på kort sigt, sådan som det frem­
går af tabel 1A og 1B i  bilag III, hvor de teknologiske problemer kom­
mer langt efter de økonomiske og personalemæssige problemer i forbin­
delse med optagelse af mikroelektronikken.
Blandt disse økonomiske problemer - når nu virksomhederne er mest opta­
get af de finansielle aspekter - er der ved hjælp af den analyse, der  
er anført i  bilag I, konstateret en række faktorer, som det kan være  
nyttigt at sammenfatte, før der tages fat pi en mere systematisk analy­
se af disses strukturelle og finansielle virkninger.
Først og fremmest kan indførelsen af avanceret udstyr - hvad enten det  
drejer sig om maskiner eller systemer - fremover føre til en meget be­
tydelig forbedring af virksomhedernes rentabilitet, selv om man ofte må  
tage de tekniske produktivitetsfaktorer med en vis forsigtighed. Selv  
om det mest komplekse udstyr af FMS-typen i  øjeblikket ofte kun har en  
lille rentabilitet, må man ikke glemme hverken det dynamiske element,  
nemlig et fald i  omkostningerne, som det teknologiske fremskridt med­
fører, eller den ofte afgørende betydning af de fordele, der kun van­
skeligt Lader sig opgøre, såsom de kortere konstruktions-, fabrikations-  
og leveringsf rister, som følger af anvendelsen af dette udstyr. Imid­
lertid opnås disse forbedringer kun med en begyndelsesinvestering, der  
er meget større end i  forbindelse med konventionelt udstyr.
Denne høje indledende investering gælder ikke kun for brugerne, men  
også for leverandørerne af avanceret udstyr, som må gøre en stor ind­
sats inden for forskning og navnlig udvikling for at realisere dette  
udstyr, og som ligeledes må modernisere deres egne produktionsmetoder  
for at klare sig i  den internationale konkurrence, og især for at op­
nå en modulær standardisering af udstyret.
Denne modulære fremgangsmåde, der anvendes på alt avanceret udstyr, kan,  
sammen med den erfaring, der gøres undervejs, føre til et drastisk fald  
i  produktionsomkostningerne, så snart markedet får et vist omfang. Der­
for kan man ikke nøjes med at se på de nationale markeder eller endog  
det europæiske marked, men må arbejde med sigte på et verdensmarked.  I  
den forbindelse bør man bemærke den opsplittede karakter af en stor del  
af den europæiske produktion, der hovedsagelig er alt for stærkt rettet  
mod hjemmemarkedet.
I adskillige tilfælde befinder de europæiske leverandører af avanceret  
udstyr sig derfor fortsat i  en sårbar position.  Ofte skyldes denne sar-  
barhed ikke manglende teknisk viden, men snarere vanskeligheder ved at  
tilpasse sig de nye økonomiske forhold, der er opstået ved den mikro-  
elektroniske revolution, som især maskinindustrien synes at have svært  
ved at vænne sig til.
Derimod kan man for så vidt angår udbredelse af avanceret udstyr, dog  
undtagen i  forbindelse med CAD, hvor man stadig er langt bagud, konstate  
re, at Europa siden begyndelsen af dette årti har gjort en stor indsats  
for at indhente USA og Japan, en indsats, der til dels er sket i  tilknyt  
ning til offentlige incitamenter, og som navnlig er tydelig med hensyn  
til industrirobotter og komplekse systemer af FMS-typen, hvor den instal  
lerede kapacitet i  Europa nu overstiger USA's, medens Japan under ét

-  12  -
stadig har et vist forspring. Som helhed er der udsigt til en stor og  
fortsat stigning i  efterspørgslen efter forskellige typer avanceret  
udstyr mindst frem til slutningen af dette årti.
(i)  Finansielle aspekter
De europæiske virksomheder er tilbøjelige til især at betragte investe­
ringer i  avanceret udstyr som en mulighed for at reducere^omkostningerne,  
medens de amerikanske og japanske konkurrenter mere ser på de fordele,  
der opstår med hensyn til fleksibilitet, kundeservice, produktforbedring  
osv. Denne forskel i  holdningen afspejler den europæiske produktionsin­
dustris generelt tilbageholdende indstilling til disse nye^teknologier og  
viser samtidig at den som helhed endnu ikke har fuld forståelse for de  
fordele, som avanceret udstyr og navnlig integreret automatisering kan  
medføre.
En investering i  automatisering adskiller sig i  høj grad fra en tradi­
tionel investering, for det drejer sig om en beslutning, der indebærer  
en strategisk omlægning af virksomhedens aktiviteter og struktur. Selv  
om man kan nævne en række fordele, der kan måles rent fysisk, såsom
- forbedring af maskinernes og arbejdskraftens produktivitet
- reduktion af den løbende fabrikation og af lagrene
- mindre materialeanvendelse gennem en reduktion af affaldsmæng­
derne
- reduktion af fejl
- afskaffelse af kostbare prototyper,
findes der nemlig desuden en række fordele, som det er vanskeligere at  
opgøre finansielt:
- forbedring af produktets kvalitet og kapacitet gennem en bedre  
udformning af dette, en større nøjagtighed i  fremstillingen og  
en reduktion af de menneskelige fejl
- en ofte drastisk reduktion i  fristerne for konstruktion af et  
nyt produkt
- en lige så drastisk reduktion i  produktionsfristerne
- et bedre forhold til kunden som følge heraf samt som følge af  
blandt andet muligheden for at undgå forsinkelser i  leverancerne.
Det må befrygtes, at de metoder til vurdering af investeringerne, der an­
vendes af adskillige virksomheder, end ikke tager hensyn til de fordele,  
som er forbundet med en nedbringelse af lagrene, og som dog kan gøres  
op i  kroner og ører, omend det netop er her, de afgørende fordele ligger,  
og følgelig bliver det endnu mere problematisk at tage hensyn til de for­
dele, der kun vanskeligt lader sig opgøre.
På den anden side spiller den erfaring, som brugeren gradvis får, en  
stor rolle i forbindelse med de fordele, som han kan få af automatise­
ringen, hvilket gør, at udbyttet af det avancerede udstyr i  modsætning  
til en konventionel investering snarere har en tendens til at øges med  
tiden.
Investering i  avanceret udstyr rejser derfor en række problemer:
- erhvervelse af avanceret udstyr kræver en ret høj starti nveste­
ring, som f.eks. i  en numerisk styret værktøjsmaskine i  stedet  
for en konventionel maskine (bilag I). Men selv om det samlede

- 13 -
afkast af den investerede kapital er højere, kan det være et  
reelt problem at stable den nødvendige startkapital på benene,  
især i  forbindelse med mindre virksomheders cash-flow.
- de traditionelle metoder til vurdering af udbyttet af en investe­
ring har ikke længere fuld gyldighed som følge af tilstedeværel­
sen af ikke-kvantifi eerbare fordele, som bliver større jo højere  
automatiseringsgraden er,
- for at komplicere spørgsmålet yderligere har de forskellige typer  
udstyr og systemer ret forskellige rentabilitetsgrader,
- denne type investering forudsætter en mere langsigtet økonomisk  
planlægning end sædvanlig i Europa som følge af integrations­
faktoren for avanceret udstyr og betydningen af de erfaringer,  
der indhøstes undervejs (stigende udbytte under indlæringsfasen).
Alt dette skaber en række vanskeligheder for de europæiske virksomheder, og  
navnlig for de mindre virksomheder. Med hensyn til selvfinansiering befinder  
den europæiske industri sig som helhed ikke i^en gunstig situation i  forhold  
til de japanske og amerikanske firmaer. For så vidt angar adgangen til ekstern  
finansiering, og bortset fra særlige problemer i  den ene eller den anden med­
lemsstat, er der problemer i  tilknytning til de finansielle vurderingskrite  
rier, bl.a. med hensyn til den langsigtede karakter af disse investeringer.
Selv om brugen af avanceret udstyr, anvendt særskilt, eller af simple flek­
sible celler uden tvivl er rentabel allerede nu, støder selv denne type grund­
læggende automatisering mod denne finansielle barriere, hvi Iket^tydeligt  
fremgår af en nylig undersøgelse (*) af investeringerne i  de små og mellem­
store virksomheder i  Italien, hvori der foretages en sammenligning mellem de  
planlagte investeringer i disse virksomheder i  de næste fem år og de inve­
steringer, de ideelt set kunne ønske at foretage: idealet er som helhed, at  
automatiseringsgraden (anvendelse af avancerede værktøjsmaskiner og fleksible  
celler) næsten skal fordobles.
Derudover er der statsstøtte, der, som det fremgår af bilag II, findes under  
forskellige former i  de fleste industrilande. Når denne støtte ydes direkte  
eller indirekte til finansiering af investeringer i  avanceret udstyr, må man  
formode, at den implicit tager hensyn til den strategiske karakter af inve­
steringen og dennes ikke-kvantifi eerbare fordele. Ved at fremrykke forbed  
ringen af rentabilitetstærsklen giver den i  øvrigt muliahed for at udnytte me­
re komplekse former for udstyr og systemer, som det er absolut nødvendigt at  
have kendskab til i  dag for at kunne beherske morgendagens endnu mere komplekse  
og integrerede teknologier. Dog må man samtidig se på denne direkte støtte til  
investeringerne med en vis forsigtighed, for ud over den åbenlyse fare^for at  
fordreje konkurrencevilkårene med alt hvad dette indebærer, er der også faren  
for kunstigt at begunstige visse investeringer eller visse typer udstyr uden  
også at skabe det miljø og de grundlæggende betingelser, der er af væsentlig  
betydning for en gennemførelse af automatiseringsprocessen- der - som det  
fremgår af nedenstående analyse - er afhængig, af, at der sker en række samti­
dige strukturændringer i  virksomhederne, idet disse snarere risikerer at bli­
ve bremset end fremskyndet af de direkte statstilskud, der alt for ofte bi­
drager til at fastholde urentable strukturer i  industrien.
(*) Boston Consulting Group.

- 14 -
Der skal ligeledes knyttes en kommentar til effektiviteten af støtten.
Selv om en virkelig international sammenligning af støtteforanstaltnin­
gerne rummer næsten uoverstigelige vanskeligheder, fremgår det af en  
nøjere gennemgang af de forskellige nationale ordninger i  bilag II, at  
der sker en hurtig udvidelse af støtteprogrammerne i  de forskellige  
europæiske lande. Selv om de nationale programmer hver for sig ligger  
langt under USA's eller Japans, er de - taget som helhed på fællesskabs­
plan - stort set sammenlignelige med disse to landes. Parallelt hermed kan  
man ikke undgå at få et indtryk af spredning i  de forskellige europæiske  
programmer sammenlignet med programmerne i  USA og især Japan. I USA går  
støtten hovedsagelig til militære mål eller rumforskning (*) - hvilket ikke 
vil sige, at der ikke ydes noget til civile formål - medens støtten i  
Japan er fast struktureret inden for rammerne af sammenhængende industri­
elle mål, der indgår i  en politik, som integrerer de vigtigste berørte  
firmaer og vedrører alle aspekter af denne problematik. Et slående ek­
sempel er robotteknik, hvor MITI udarbejder en række foranstaltninger og  
aktioner, der skal stimulere såvel produktionen som efterspørgslen. For  
så vidt angår produktionen kan man nævne: lån til nedsat rente til ud­
vikling af robotter, oprettelse - på foranledning af MITI - af JIRA (sam­
menslutning af robotfabrikanter), MITI's finansiering af et forsknings­
program vedrørende standardisering af robotter, oprettelse af en forsk­
ningssammenslutning (ATRA) finansieret af MITI og endog en bredere defi­
nition af robotter med henblik på at fremme en teknologisk udvikling  
hos fabrikanterne af faststående manipulatorer (se definition af robotter  
i  bilag I). På efterspørgselssiden kan nævnes: lån til nedsat rente til  
anskaffelse af robotter, finansiel støtte fra MITI til JAROL (leasing­
selskab for robotter oprettet af JIRA) og kreditforsikringsordninger. Alle  
disse foranstaltninger indgår udmærket i  de mere generelle rammer for  
MITI's udviklingsprogrammer og loven om fremme af maskin-, elektronik- og  
programmelindustrien (1978-1985). I modsætning hertil ser det i  mange  
tilfælde ud til, at de europæiske støtteprogrammer er indført i  alt  
for "spredt orden" uden en nærmere stræben efter sammenhæng på europæisk  
plan eller endog på nationalt plan.
(i i)  Strukturelle aspekter: Brugere af avanceret udstyr
Vi må først huske på, at næsten alle (3) produktionsvirksomheder på den  
ene eller den anden måde er berørt af avanceret udstyr. Betydningen af  
kompatibiliteten af udstyret skal endnu engang understreges ikke blot  
som følge af de mangfoldige fordele, der er forbundet med en integration  
af dette, men også fordi en mangel på grænsefladestandarder kan betyde  
en væsentlig bremse for brugernes indkøb af avanceret udstyr, navnlig  
i  Europa, hvor knappe finansielle midler gør, at talrige virksomheder  
kun gradvis kan gennemføre en automatisering. For disse kan indførelsen  
af sådanne standarder eventuelt have en vigtig psykologisk betydning,  
idet de bliver tilskyndet til at gå videre. Ud fra en mere global og  
mere makro-økonomisk betragtning svarer ovennævnte stigning i maskinernes  
produktivitet og kapitaIbesparende virkninger til en forbedring af ka­
pitalens produktivitet, hvilket er et væsentligt omsving i  den nedadgå­
ende tendens, der har kunnet konstateres i  over 20 år.Det er ikke over­
drevet at antage, at integreret automatisering kan blive en drivkraft,  
der kan få det økonomiske maskineri ud af den nuværende krise. På virk­
somhedsplan vil denne proces imidlertid på forskellige måder forstyrre  
Ligevægten i  de kræfter, der bærer den industrielle struktur i  vore sam­
fund.
(*) I denne sammenhæng er det værd at mærke sig, at præsident Reagan net­
op har nedlagt veto mod et forbundsprogram for civil F&U inden for  
industriel automatisering.

- 15 -
"Afmodning" af de traditionelle industrier: de nye muligheder for automatise-  
ring af fabrikationen i  reducerede serier får formentlig størst indvirkning  
på de såkaldte modne industrier, som faktisk rummer de største muligheder  
for forbedring af konkurrencedygtigheden. Traditionelle sektorer som beklæd­
ning og møbelfabrikation kan gå fra en semi-handværksmæssig fabrikation til  
en delvis, eller endog hovedsagelig automatiseret produktion. Håndværks­
industrier bliver således kapitalindustrier, hvor konkurrencefaktorerne ikke  
længere er udgifterne til arbejdskraft, men den teknologiske innovation,  
evnen til hurtigt at reagere på markedsændringer osv.
Ændringer i  handelsstrømmene: denne ombrydning af produktionsfaktorerne frem  
kalder en ændring i  de relative fordele, som eventuelt kan medføre en dybt­
gående forandring af de internationale handelsstrømme, bl.a. i forhold til  
landene med lave lønomkostninger. Et særlig tydeligt eksempel pa virkningen  
af denne "afmodning" på handelsstrømmene findes inden for bilindustrien: sa  
sent som for to-tre år siden anså man ifølge den almindeligt anerkendte dok­
trin blandt fabrikanterne bilen for et fuldt udviklet produkt, hvor de tekniske  
innovationer kun spillede en mindre rolle, og hvor seriernes størrelse (pa  
konventionelle samlebånd) og muligheden for at afskrive investeringerne over  
en stor produktionsmængde havde forrang, hvilket havde ført tit begrebet  
"wortd car" eller verdensbil, som skulle markedsføres i  hele verden, og hvis  
forskellige bestanddele skulle produceres forskellige steder i  verden, af­
hængigt af udgifterne til arbejdskraft, den tekniske udviklingsgrad for den  
pågældende del, fabrikationsprocessen for denne del osv., således at man kunne  
udnytte alle de relative fordele og alle de økonomiske fordele ved massepro­
duktion. Der er sat spørgsmålstegn ved denne filosofi som følge af den flek­
sible automatisering, der, som man kan se, i  høj grad reducerer størrelsen af  
de serier, der er nødvendige for automatiseringen, og parallelt hermed gør  
det muligt at producere et langt større udvalg af produkter, og saledes i  
det mindste med hensyn til produktionsomkostningerne - begunstiger de mindre  
og mere specialiserede fabrikanter, hvis produktion har en mere lokal karakter.
Virksomhedernes fleksibilitet:  selv om indførelsen af avanceret udstyr i  
selve fabrikationsprocessen - som det i  øvrigt meget tydeligt fremgår af tabel  
IV i  bilag III - forrykker balancen hen imod de mindre virksomheder (*),  
gælder det ikke nødvendigvis på alle niveauer. Ifølge forskellige undersøgel  
ser er de små virksomheder i  meget højere grad end de store tilbøjelige til  
kun at se på de faktorer ved avanceret udstyr, der kan nedbringe omkostnin­
gerne. Sidstnævnte virksomheder koncentrerer sig som helhed langt mere om  
procesinnovationer end de små, men dette kan ligeledes forklares rent struk­
turelt, for så vidt som den erhvervede fleksibilitet er mere markant i  de  
store virksomheder. Tidligere har disse måttet benytte sig af decentralisering  
for at styre de mange og spredte operationer, medens integreret automatise­
ring, sammen med anvendelse af edb i  styringsfunktionerne, for første gang  
giver - selv de store multinationale virksomheder - et redskab, der under  
central ledelse er i  stand til meget hurtigt at reagere på markedets behov.  
Følgelig vil de store virksomheder have mulighed for at reducere den fordel  
med hensyn til fleksibilitet, som hidtil har været de små og mellemstore  
virksomheders største aktiv.
(*'j idet der dog kræves en minimal seriestørrelse, endog for den fleksible  
automatisering.

- 16 -
Produktinnovation: på stadig flere områder bliver det absolut nødvendigt at  
anvende avanceret udstyr for at fastholde konkurrenceevnen, ikke blot i  
processen, men ligeledes med hensyn til produktet. Det er indlysende, at  
man ikke længere kan konstruere et produkt, som f.eks. et moderne fly, uden  
at anvende CAD. Men betydningen af avanceret udstyr for produktet er langt  
mere vidtrækkende og Ligger på flere niveauer. For at kunne anvende integreret  
automatisering eller endog blot for at anvende de CAD-standardsystemer, der  
er på markedet, skal brugeren nemlig kulegrave hele produktionsprocessen,  
hvilket ofte fører til, at han omformer sit produkt, som ikke længere kan  
konstrueres uafhængigt af fremstillingsprocessen. I så henseende er flyindu­
strien førende, idet produktionsværktøjer og -proces skal konstrueres  
samtidig med flyet selv og kan udgøre 40-50% af den samlede F&U i  forbindelse  
med et projekt. Et andet slående bevis herpå er GM's Saturn-projekt (fremti­
dig bil af mellemstørrelse), hvor virksomheden lige fra projektets første  
faser har samlet de grupper og ingeniører, der har ansvar for henholdsvis pro­
duktet og processen, for at de sammen og samtidig kan udforme bilen og produk­
tionsprocessen, så ikke blot køretøjets ydelse og karakteristika optimeres,  
men også fabrikationsmåden (materialeanvendelse, samleoperationer osv.) og  
derved produktionsomkostningerne. Forbindelsen mellem proces og produkt er af  
og til mindre direkte uden at være af mindre betydning, som det ses hos de  
europæiske fabrikanter af værktøjsmaskiner: kun ved at anvende automatiserede  
produktionsmetoder kan disse reducere omkostningerne tilstrækkeligt til at  
klare sig i  den internationale konkurrence, men for at udnytte disse metoder,  
er det nødvendigt at gå fra en individualiseret fabrikation til en modulær  
standardisering og til en mindste produktionsmængde. Med hensyn til produkt-  
konstruktion og -innovation kan man derfor også konstatere en forskydning af  
ligevægten til fordel for de virksomheder, der har den nødvendige spændvidde  
til at anvende integreret CAD på de automatiserede produktionsmetoder, og  
som fuldt ud kan udnytte den deraf følgende hurtigere produktcyklus. Man regner  
nu med, at en forsinkelse på tolv måneder i  udviklingen af et produkt fører  
til et tab på 50% i  indtægterne fra salget af dette produkt i  løbet af hele  
dets eksistens (*).
Nedbringelse af Lagrene: den Logiske følge af en optimal anvendelse af  
avanceret udstyr er en mærkbar og generel reduktion i  de lagre af materialer,  
komponenter og slutprodukter, som forarbejdningsvirksomhederne ligger inde  
med. I forbindelse hermed foregår der en regulær nytænkning af den indu-  
strielle filosofi, der som model har den japanske praksis, der gär under  
betegnelsen "Kanban", hvor alle leverancer til virksomheden sker lige tids^  
nok til at indgå i  produktionskredsløbet, hvilket indebærer en omlægning af  
forbindelserne mellem virksomheden og leverandørerne (og ofte forudsætter,  
at disse er beliggende i  nærheden af hinanden), og især stabile relationer  
mellem arbejdere og arbejdsgiver.
Underleverance: på dette område kan udviklingen vise sig at blive uoverskuelig.  
På den ene side kan den globale konstruktion af produktet, den mere integre­
rede styring af fabrikationsprocessen og de yderligere produktionsmuligheder  
som følge af indførelsen af avanceret udstyr, føre til en reduktion i  omfanget  
af underleverancer. På den anden side kan teknologiernes indviklede og stadig  
mere forskelligartede karakter samt vanskelighederne - navnlig finansielle -  
ved at overkomme hele den nødvendige udvikling tale for, at man søger støtte  
uden for virksomheden. Denne udvikling er ikke selvmodsigende, og man ma  
forvente en internationalisering af de store virksomheders produktion for sa
(*) Kilde: Financial Times af 19.9.1984: "New product development -  
A vicious race to get ahead".

- 17 -
vidt angår komponenter, der indgår i  en produktion af et vist omfang,  
medens anvendelsen af underleverandører derimod vil blive styrket for så  
vidt angår de mere komplekse dele, der ofte kræver en selvstændig teknolo­
gisk udvikling, eller hvor mængden er for lille til at kunne indgå i  en  
stærkt automatiseret og globalt anlagt fabrikation.
i  i  i)  Strukturelle aspekter: Leverandører af avanceret udstyr
De forskellige leverandører:  disse hører hjemme i  maskinindustrien, den  
elektriske og elektroniske industri, eller det drejer sig om systemkonstruk­
tører, der omkring en programmel-udviklingskapacitet samler forskellige  
komponenter af forskellig oprindelse. Når det drejer sig om maskinindustrien,  
er det dels traditionelle producenter af udstyr, dvs. værktøjsmaskinfabrikan­
ter, dels store brugere, som f.eks. bilindustrien, hvis rolle i  robotfabri­
kationen fremgår af bilag I.
F&U, omlægning af produktionen og finansielt grundlag:  især i  maskinindustrien  
kræver produktionen af avanceret udstyr en betydelig udvidelse af F&U-ind-  
satsen. Som et konkret eksempel kan anføres, at man regner med (*), at over­
gangen til fremstilling af numerisk styrede slibemaskiner på grundlag af  
konventionelle slibemaskiner gør det nødvendigt at afsætte omkring 15% af  
omsætningen til F&U snarere end 4-6%, som det er tilfældet i  forbindelse  
med konventionelle maskiner. Denne betydelige udvidelse af den målrettede  
forskning (**) kræver så igen et vist finansielt mindstegrundlag. Adgangen  
til økonomiske midler er endnu vigtigere for de investeringer og den grund­
læggende omlægning, der gør det muligt at opnå de omfattende besparelser,  
der er forbundet med den modulære standardisering og med informationstekno­
logiernes karakteristiske indlæringsvirkninger. Når man dertil lægger stig­
ningen i produktets gennemsnitsværdi, er det klart, at udviklingen af avan­
ceret udstyr begunstiger en koncentration af produktionen i  større virksom­
heder.
Strategien i  de store amerikanske koncerner:  det er i  perspektivet af denne  
nødvendige udvidelse af virksomhedernes økonomiske rammer, at man skal vur­
dere det meget store arbejde, der er udført af koncerner som f.eks. GE,  
Westinghouse og IBM for at blive i  stand til at levere alle elementer i  
"fremtidens fabrik". Denne indsats ligger inden for F&U, investeringer,  
overtagelse af selskaber, der er specialiseret i  fremstilling af den ene  
eller den anden type avanceret udstyr, samt indgåelse af Licens- og samar­
bejdsaftaler, i  forbindelse med hvilke disse multinationale selskabers omfang  
og geografiske dækning placerer dem i en særlig gunstig situation. Ved at  
markedsføre alle disse typer avanceret udstyr er disse firmaer i  stand til  
at udvikle interne kompatibilitetsstandarder, hvilket udgør et vigtigt  
salgsargument over for brugerne, og da der ikke findes nogen generelt aner­
kendte standarder, indebærer det den fordel - for leverandørerne - at kun­
derne kan fastholdes. Disse ambitioner om at bevare en trofast kundekreds  
bliver imidlertid gennemhullet af General Motors nylige beslutning om at  
pålægge alle sine leverandører af avanceret udstyr at overholde MAP (se side  
38 ovenfor), for MAP kan i  en mere eller mindre nær fremtid blive en de  
facto-standard i  det mindste for den amerikanske industri, så meget desto mere  
som den støttes af Chrysler, og Ford netop konsekvent har tilsluttet sig den  
(idet det automatiserede forsøgscenter under National Bureau of Standards i  
USA kan få en efterprøvningsfunktion). Samtidig må man fremhæve det store  
arbejde, som de store brugere, som f.eks. GM eller Mac Donnell Douglas
(*) Boston Consulting Group.
(**) Selv om Europa hævder sig i  de internationale sammenligninger af F&U-  
udgifter, må man ikke glemme, at disse medtager grundforskningen, som  
tegner sig for en væsentlig del af den europæiske indsats.

- 18 -
udfører for selv at blive leverandører af avanceret udstyr, et arbejde, der  
er en logisk følge af det snævre samspil mellem leverandører og brugere under  
konstruktions- og installationsfasen for avanceret udstyr. Det følger heraf,  
at skellet mellem leverandører og brugere er tilbøjeligt til at udviskes.
Således er GM gået sammen med Fanuc for at oprette firmaet GMF i  USA, som  
meget hurtigt er blevet den største amerikanske fabrikant af robotter. I juni  
1984 købte GM desuden EDS (Electronic Data Systems), som er specialiseret i  
omlægning af datasystemer, med henblik på at iværksætte MAP. GM er for nylig  
blevet parthaver i  tre selskaber, der beskæftiger sig med robotteknik, samt  
i  et andet selskab, der har specialiseret sig i  kunstig intelligens. I mod­
sætning til GE og Westinghouse tager GM sit udgangspunkt i  den mekaniske  
sektor. Dette er en faktor, som bør bemærkes, for man kunne have forestillet  
sig, at den stigende betydning af elektronik og programmel ville begunstige  
virksomheder inden for den elektriske/elektroniske sektor. Men denne fordel  
synes ikke at kunne omsættes til virkelighed, for disse firmaer støder  
tilsyneladende på en række vanskeligheder, når de skal gå fra deres forholds­
vis "rene" miljø til fabrikken, hvor udstyret udsættes for langt mere agres-  
sive betingelser. To af de tre kontrakter om FMS, der er indgået i  USA i  de  
seneste år, er gået til Cincinnati Milacron, som ikke blot er den største  
amerikanske fabrikant af værktøjsmaskiner, men som også er blevet den næst­
største amerikanske fabrikant af robotter (efter GMF).
En anden vigtig aktør på den amerikanske scene er IBM, som, skønt den har  
oprettet en gruppe vedrørende fabriksautomatisering, hidtil har indtaget en  
nærmest afventende holdning, men viser stigende interesse for denne sektor og 
netop nu har indgået en aftale med Cincinnati Milacron om leverance af kon­
trolsystemer for avanceret udstyr. Denne analyse af situationen i  USA viser,  
at på det nuværende udviklingstrin for avanceret udstyr synes viden om proces-  
sen at være et afgørende kriterium for succes for potentielle leverandører,  
hvilket på grund af den mekaniske sektors vægt i  efterspørgslen begunstiger  
virksomhederne i  denne sektor, hvad enten det er brugerne, såsom automobil­
industrien, eller leverandørerne, såsom værktøjsmaskinindustrien, for så vidt  
som de har mulighed for at erhverve den absolut nødvendige viden vedrørende  
elektronik og programmel (enten gennem fusion eller opkøb af firmaer eller  
gennem samarbejdsaftaler). Dette udelukker ikke, at de kvalifikationer som  
systemkonstruktører, som bl.a. GE og Westinghouse har udviklet, på et senere  
tidspunkt i  udviklingen af dette marked får voksende betydning. En ikke ube­
tydelig fordel for de store koncerner, der selv er store brugere af avanceret^  
udstyr, er det forhold, at de råder over ikke blot et internt marked, men også  
et anvendelses- og afprøvningsområde for udformningen af udstyr og systemer.  
Eftersom det mindst varer flere måneder at installere et komplekst system, og  
det selv derefter først med erfaringen (endnu adskillige måneder) bliver muligt  
at udnytte det fuldt ud, forstår man, hvor vigtigt det er at råde over et  
sådant internt marked.
Den japanske strategi: selv om de japanske leverandører har bekræftet deres  
ambitioner på verdensmarkedet med mindre postyr end amerikanerne, anvender de  
ikke desto mindre kraftige midler for at få foden inden for på det fremtidige  
marked for avanceret udstyr, og dette sker inden for rammerne af en mere sam-  
arbejdspræget fremgangsmåde under ledelse af MITI. Et af de vigtigste projek­
ter, som finansieres af MITI, er "Flexible Manufacturing Complex with Laser"  
i  Tsukuba, som foruden forsøg med anvendelse af laser er rettet mod udvikling  
af standardiserede funktionelle moduler (*) med deltagelse af en gruppe  
bestående af store japanske firmaer (Mitsubishi Electric, NEC, Toshiba,
Fanuc, Matsushita, Mitsubishi Heavy Industries, Ishikawajina-Hasima og 12  
andre selskaber). Som det fremgår af bilag I, er de japanske selskabers
(*) Det kan være nyttigt at huske, at disse moduler ikke blot er maskiner,  
men funktionelle enheder, der udgør maskinerne: motor, transmission,  
bore- og fræsefunktion osv.

- 19 -
strategi med stort held centreret om standardisering og nedbringelse af  
omkostningerne på alle niveauer.
Det skal igen bemærkes, at disse japanske firmaer ofte tilhører store kOhcerner  
eller store familier af virksomheder og følgelig har samme fordel som deres  
amerikanske konkurrenter, nemlig visheden om et bundet indenlandsk marked.
De europæiske Leverandørers stilling og udstyrets kompatibilitet:  der synes  
ikke i  Europa at være nogen store globale strategier, der ligner dem, som  
visse amerikanske firmaer udvikler eller MITI forsøger at indføre (dette ma  
sammenholdes med eksistensen af et betydeligt integreret økonomisk område i  
USA og i  Japan).
De europæiske fabrikanter af avanceret udstyr hører stort set hjemme i  den  
traditionelle maskinindustri, og som følge af denne sektors spredte struktur,  
omfattende adskillige små eller mellemstore virksomheder, kan man forvente,  
at de udsættes for et stort strukturelt pres, som tvinger dem til at oprette  
større enheder, der er i  stand til at reagere på markedets nye krav, og  
fører til, at der forsvinder adskillige virksomheder blandt de mindste virk­
somheder og blandt de virksomheder, der er mindst egnet til at klare omstil­
lingen.
Det bedste aktiv, hvormed de europæiske virksomheder kunne klare disse omstil­
linger, er tilstedeværelsen af standarder for modulær kompatibilitet for de  
forskellige typer udstyr, idet de derved bliver i  stand til at specialisere  
sig og samtidig bevare deres uafhængighed. En sådan udvikling vil ligeledes  
begunstige de systemkonstruktører, der er i  stand til at forsyne sig ved alle  
kilder i  forhold til de store integrerede virksomheder, der producerer alle  
elementerne i  systemet, men som ikke er stærkere end deres svageste led. I  
den sidste ende vil denne metode gøre det muligt at minimere omvæltningerne  
for den europæiske industri, selv om det er klart, at den ikke kan forhindre  
hverken tilpasningsvanskeligheder (om det sa kun er rent mentalt) eller  
vi rksomhedslukni nger.
I realiteten kan man imidlertid befrygte, at de europæiske virksomheder, navn­
lig de små og mellemstore virksomheder i  den mekaniske sektor (*), foretrækker  
en specialiseringsstrategi ved levering af individualiserede udstyr og  
systemer. Denne niche kan imidlertid tænkes at blive mindre og mindre med  
udbredelsen af den modulære standardisering og den deraf følgende modernisering  
af produktionsmetoderne, og levner derfor kun plads til et lille antal virk­
somheder.
Skulle denne hypotese vise sig at være rigtig, vil den værste situation for  
de europæiske producenter være en situation, hvor en af de store amerikanske  
eller japanske leverandører får held til at dominere markedet og indføre  
sine de facto-standarder (analogt med situationen inden for edb-verdenen,  
der domineres af IBM) med følgende konsekvenser:
7*j For så vidt angår firmaerne i  den elektroniske sektor i
Europa, spiller disse en langt mindre fremtrædende rolle end  
de tilsvarende amerikanske eller japanske firmaer, hvilket  
måske blot afspejler en vis svaghed i  denne sektor på  
europæisk plan.

-  20  -
- kun et fåtal af europæiske virksomheder vil fortsat kunne tilbyde et  
mere eller mindre komplet udvalg af udstyr, formentlig under forringede  
rentabilitetsvilkår og i  en teknologisk afhængighedssituation,
- et vist antal europæiske fabrikanter, måske 15-20% af den nuværende sektor,  
vil kunne etablere sig i  en eller anden niche for individualiseret  
produktion,
- en række andre vil blive henvist til underleverandørfunktioner og vil  
komme til at arbejde i  henhold til specifikationer, der dikteres af de  
dominerende leverandører,
- nogle vil forsøge at overleve ved at tilbyde udstyr, der er kompatibelt med  
udstyr fra en eller anden storleverandør, hvilket er en højst risikabel  
strategi,
- et stort antal vil forsvinde.
Der består et andet scenario, som er både mere sandsynligt og mindre apokalyp­
tisk: en række mere generelle standarder indføres af de vigtigste brugere,  
hvilket i  den nuværende situation sandsynligvis vil sige de store amerikanske  
multinationale firmaer (navnlig General Motors). Men selv i  så fald skal de  
europæiske fabrikanter som helhed anvende standarder, hvis udformning de ikke  
har deltaget i, og som derfor ikke tager hensyn til hverken deres interesser  
eller særpræg. Tvinges europæerne til at antage udefra kommende standarder,  
risikerer de i betragtning af det betydelige teknologiske indhold af denne  
type standard lige fra første færd at være bagud på. det teknologiske område,  
hvis de ikke indtager en mere aktiv holdning.
I begge tilfælde risikerer udstyrsindustrien ikke længere at kunne opretholde  
sif bidrag til Europas økonomi, navnlig på eksportområdet.
Samarbejde mellem virksomheder:  en faktor, som imidlertid bør spille en rolle  
til fordel for de europæiske producenter, er det stigende behov - som følge  
af integrationsprocessen for de forskellige typer udstyr - for lokal tilstede­
værelse i  forbindelse med installering af og service på udstyr og systemer.  
Denne faktor samt forskel ligartetheden af de pågældende teknologier er med  
til at forklare det forøgede antal kommercielle samarbejdsaftaler og licens­
aftaler inden for denne sektor. Det kan nemlig her konstateres, at de euro­
pæiske virksomheder klart foretrækker aftaler med japanske eller amerikanske  
firmaer, således som det fremgår af et nyligt rundspørge (*) blandt europæiske  
virksomhedsledere vedrørende teknologisk samarbejde:
- 27X af disse samarbejder med andre virksomheder i  deres eget land, men kun
21X ønsker at fortsætte hermed,
- de ønsker ikke af samarbejde yderligere med andre europæiske virksomheder  
(27X),
- 20X af dem samarbejder aed japanske firmaer, men 27% ønsker sådanne  
kontakter fremover,
- 32X af dem samarbejder med amerikanske firmaer, men 36X ønsker sådanne  
kontakter fremover.
(*) Foranstaltet af Mali Street Journal/Europe i januar 1984.

-  21  -
Disse tendenser kan forklares ved indtrykket af et teknologisk forspring  
i  USA og Japan (i det mindste med hensyn til industriel anvendelse) og  
måske ved den kendsgerning, at geografisk fjerntliggende virksomheder i  
mindre grad opfattes som konkurrenter. Ikke desto mindre synes de nødvendige  
betingelser for et samarbejde på europæisk plan, som kunne udgøre en vigtig  
faktor til styrkelse af den europæiske industri (med hensyn til specialise-  
ring/mængde og åbning af det europæiske marked), ikke hidtil at have været  
til stede.
Udsigter: endelig må man bemærke en mulig konsekvens på Længere sigt af  
disse ændringer: de kapitalbesparende virkninger af dette udstyr sandsyn­
liggør hypotesen om et betydeligt fald i efterspørgslen efter avanceret  
udstyr, når først processen for integreret automatisering er kommet godt. i  
gang (*), og den investeringsfremmende virkning af erstatningen af forældede  
maskiner er ophørt. Der er altså udsigt til en dybtgående og langvarig  
industriel omlægning i  sektoren for produktion af industrielt udstyr.
i*) Selv om man udmærket kan forestille sig, at de resulterendeproduktivitetsforbedringer vil føre til skabelse af nye industrier 
og således en ny efterspørgsel efter udst/r, eller at en ny bølge af innovationer pi udstyrsområdet igen vil stimulere efterspørgslen-

-  22  -
C. MENNESKELIGE RESSOURCER
Det er indlysende, at den produktivitetsfremgang og de dybtgående ændringer, som  
fremstillingsindustrien vil undergå, får omfattende følgevirkninger for beskæf­
tigelsen og beskæftigelsesstrukturen såvel som for arbejdets tilrettelæggelse.
Før disse forskellige aspekter analyseres bør det bemærkes, at personalets gene­
relle uddannelsesniveau spiller en altafgørende rolle for indførelse af avanceret  
udstyr. Takket være sit meget intensive og industriorienterede uddannelsessystem  
har Japan en afgjort fordel på dette omrade.
i) Beskæftigelsesniveauet
Det er vanskeligt at anslå følgerne af de avancerede teknologier for beskæf­
tigelsen, dels fordi teknologien blot er én af de involverede faktorer og det  
er vanskeligt at skille den ud fra sammenhængen, dels på grund af de meget  
betydelige afvigelser, der er imellem de forskellige tekniske skøn. Således  
varierer skønnene over tab af arbejdspladser ved indførelse af robotter fra  
0,5 til 6 arbejdspladser pr. robot.
På trods af analytiske vanskeligheder bør dette punkt uddybes.
Selv om de første skøn over mulige tab af arbejdspladser, der bl.a. var baseret  
på de tekniske angivelser fra systemleverandørerne (jf. i  denne forbindelse  
tabellen over fabrikken Yamazaki i  Mimokamo i  bilag I) var ret alarmerende,  
er nyere oplysninger mere beroligende. Ifølge den PSI-undersøgelse, der er  
omtalt flere gange i  bilag I, beløb nettotabene af arbejdspladser hos britiske  
brugere (*) af avanceret udstyr som følge af indførelsen heraf sig til  
34 000 arbejdspladser mellem 1981 og 1983, hvilket kun udgør 5 /« af det samlede  
tab af arbejdspladser i  denne periode. Diverse undersøgelser af tilfælde,  
navnlig i  Japan, har netop bekræftet skøn af denne type. Der bør dog insisteres  
på grænserne for denne i  bund og grund mi kroøkonomi ske fremgangsmåde, der kun  
omfatter firmaer, der har indført avanceret udstyr. Faktisk bør de nærmere  
omstændigheder ved analysen nøjere klarlægges.
Betragtes hver virksomhed for sig vil anvendelse af avanceret udstyr forbedre  
produktiviteten navnlig af arbejdet, hvilket medfører tab af arbejdspladser,  
men samtidig forbedres konkurrenceevnen, hvoraf følger større markedsandele  
og positive virkninger på beskæftigelsen. Sidstnævnte virkning kan føre til  
en betydelige undervurdering af tab af arbejdspladser ved case studies, idet  
man må forudse at firmaer, der indfører dette udstyr, er blandt de mest q 
dynamiske, og, for så vidt angår hele fremstillingsindustrien, kan det så­
ledes konkluderes, at tab af arbejdspladser der skyldes avanceret udstyr,  
især vil finde sted i  de virksomheder, der ikke indfører det, og som vil se  
deres markedsandel formindskes, efterhånden som deres konkurrenceevne for­
ringes.
(*) Kontinuerte og diskontinuerte processer, virksomheder med over  
20 ansatte.

- 23 -
En vigtig Lære at drage heraf er, at hvis Europa bremser indførelsen af avah-  
ceret udstyr for at opretholde beskæftigelsen, vil manglende konkurrencedyg­
tighed i  forhold til USA og Japan i  sidste ende ødelægge mange flere stil­
linger, end det ville have gjort at anvende avanceret udstyr.
En anden side af dette spørgsmål er, at indførelse af avanceret udstyr i  
Europa hidtil er sket i  spredt fægtning, og at udstyrets integreringsgrad  
har været ret ringe. Ligesom produktivitetsstigningen forøges ved integrering  
af avanceret udstyr, peger alt i  retning af, at virkningerne på beskæftigelsen  
ligeledes vil øges. Der kan således forventes en mærkbar stigning i  fri­
gørelsen af personale i  fremstillingsindustrien, når denne integreringsproces  
virkelig sætter ind.
Hvis man derfor betragter fremstillingsindustrien ud fra et makroøkonomisk  
synspunkt og på mellemlang og lang sigt, er potentiellet for beskæftigelses­
nedgang i  fremstillingssektoren sandsynligvis særdeles omfattende. Dette be­
kræftes i  en IPA-undersøgelse fra marts 1984, der omhandler montage (en af  
de mest arbejdskraftintensive funktioner) i  seks vigtige sektorer (*) i  
fremstillingsindustrien i  Tyskland, og som når frem til den konklusion, at  
automatisering ville kunne koste maksimalt 250 000 jobs i  montagen af de 
ca. 650 000, undersøgelsen omfatter, dvs. henved 40% af arbejdsstyrken.
Bør der deraf udledes, at avanceret udstyr er en trussel for beskæftigelsen?  
Intet er mindre sikkert, for betragtningerne er anstillet "alt andet lige"  
og tager ikke hensyn til:
- de nye teknologiers egen jobskabende virkninger. Omfanget heraf bør dog  
ikke overvurderes. Skønt produktion af højteknologi ikke nødvendigvis  
frembringer mange direkte arbejdspladser (**), eller i  øvrigt øjeblikkeligt  
overskud (***), udgør den grundlaget for kommende fremgang,
- at en vis del af beskæftigelsen lægges uden for, idet visse opgaver, som  
ofte vedligehold af udstyr, ikke længere foretages inden for virksomheden,  
men udføres af andre firmaer, hvorved de pågældende jobs overføres til  
servicesektoren,
- og navnlig de ekspansionistiske virkninger, som fremstillingssektorens  
produktivitetsforbedringer ville kunne få for produktionen, investeringerne  
og således jobskabelsen, ikke blot i sektoren selv, men i  hele erhvervs­
livet.
En undersøgelse, der tager bedre hensyn til alle sider af problemet, synes  
at være den, som professor Léontief har foretaget af automatiseringens sam­
lede virkninger for beskæftigelsen i  USA med år 2000 som tidshorisont (4).  
Denne meget omhyggelige undersøgelse når frem til den konklusion, at auto­
matisering ikke skaber betydelig arbejdsløshed, hvis der gennemføres de
(*) Mekanisk konstruktion, elektrisk konstruktion, bilindustrien, metal­
forarbejdning, præcisionsinstrumenter og optiske og lignende instru­
menter, kontormaskiner til informationsbehandling.
(**) Siden 1965 har højteknologiindustrierne i  USA kun skabt 6 millioner  
nye arbejdspladser ud af i  alt 35 millioner i  samtlige brancher.
(***) Set på verdensplan har informatikindustrien være tabsgivende hvert  
år i  30 år og er først i  begyndelsen af 70'erne begyndt at blive  
overskudsgivende.

- 24 -
nødvendige ændringer i  kvalifikationerne og arbejdspladsernes sektorielle for­
deling og geografiske beliggenhed. Med disse betingelser er det klart, at  
mobilitet og tilpasningsevne spiller en afgørende rolle. Den smidighed, der  
findes i  USA på dette område, er måske en af de største konkurrencemæssige  
fordele, som amerikanerne besidder i  forhold til deres internationale kon­
kurrenter. Det er ganske sikkert, at de skabte arbejdspladsers profil ikke  
længere vil være den samme som de mistedes. Selv om en del af omskolings­
processen, der således er uundgåelig, kan resultere i  en mere hensigtsmæssig  
uddannelse af de unge, der lukkes ud på arbejdsmarkedet, forudsætter den  
igangværende udvikling hurtige fremskridt ligeledes, at en betydelige del af  
den nuværende arbejdskraft omskoles. Man kan tvivle pa de pågældende arbejds  
tageres egnethed til at erhverve de generelt mere avancerede kvalifikationer,  
der er uundværlige i  fremtiden. I denne henseende er de japanske arbejds­
tageres højere uddannelsesniveau en afgjort fordel for dette land. Af meget  
forskellige grunde befinder USA og Japan sig således i  en bedre position  
end Fællesskabet til at klare de ændringer i  beskæftigelsen, som udbredelsen  
af avanceret udstyr vil fremkalde.
i  i)  Undervisning og uddannelse
Denne konklusion bekræfter undervisningens og uddannelsens vitale betydning  
for omstillingen af det europæiske erhvervsliv i  de kommende ar.
Det er tilstrækkeligt med nogle få tal til at overbevise om omfanget af de  
kommende ændringer. I Frankrig skønner BIPE (kontoret for økonomiske oplys­
ninger og prognoser), at ca 1 ud af 4 arbejdspladser i  den franske industri  
vil blive berørt af ændringer i kvalifikationer forbundet med avanceret udstyr  
i  løbet af de kommende ti år. Stadig ifølge BIPE er resultatet heraf et behov  
for at intensivere indsatsen for eftei—  og videreuddannelse med en faktor pa  
2,5. I Tyskland har WDMA (maskinfabri kantsammenslutningen) for nylig erklæret,  
at en hurtig udbredelse af CAD/CAM kræver omskoling af ca. 250 000 personer,  
heraf 100 000 alene i  maskinindustrien.
I et memorandum af 25. januar 1984 om den teknologiske udvikling og dens  
samfundsmæssige konsekvenser (K0M(84) 6) er problemerne omkring undervisning  
og kvalifikationer ved indførelse af nye teknologier analyseret tilbundsgående,  
og det gælder i  vidt omfang for avanceret udstyr.
Uden at ville genfortælle hele analysen bør det dog fremhæves, at såvel  
fremstilling som anvendelse af avanceret produktionsudstyr kræver en tværfag­
lig behandling af problemerne, navnlig for at gennemføre den uundværlige  
fusion mellem maskinteknik, elektronik og informatik (det der i  Japan be-  
nævnes "mekatronik") såvel på teknikerplan som ingeniørplan.
Som det fremgår af tabel IA og IB i  bilag III er mangelen på de nødvendige  
teknikere og ingeniører med kendskab til "mekatronik" allerede indlysende  
navnlig med hensyn til ingeniører inden for automatiserede produktionssystemer  
og teknikere til vedligehold heraf - og vil i  nær fremtid kunne^udgøre en  
flaskehals for udbredelsen af avanceret udstyr, selv om nogle fa initiativer  
ser dagens lys, såsom oprettelse af et institut for produktionsautomatik i  
Besançon eller oprettelse af en ingeniøruddannelse inden for produktionssy­
stemer ved universitetet i  Karlsruhe. For sa vidt angar de store virksomheder  
har de selv mulighed for at uddanne og omskole deres personale, og det vil  
især være de mellemstore og små firmaer, der eventuelt vil lide under mangelen  
på personale med passende kvalifikationer.

- 25 -
Et andet aspekt af den tværfaglighed, som industriens automatisering kræver, er  
bortfald af de strenge grænser, der adskiller konstruktørerne fra produktion s-  
ingeniørerne pa grund af de stadig tættere knyttede forbindelser mellem pro-  
duktionsinnovation og udformning af fabriksprocesser, der begge udføres ved  
hjælp af CAD.
En illustration af denne ændring er Saturn-projektet fra GM (allerede tidligere  
nævnt), hvor produktingeniørerne og procesingeniørerne allerede fra starten  
mødes for i  fællesskab og sideløbende at udforme såvel bilen og dens fabrika­
tionsproces.
I Europa og i  USA har produktionsingeniører traditionelt en underordnet rolle  
i  forhold til.de mere påskønnede produktingeniører. I Japan ser det anderledes  
ud, hvor industrien - sandsynligvis på grund af en industrialiseringsmåde,  
der i  vidt omfang er baseret på inspiration udefra - tillægger produktions-  
ingeniøren lige så stor betydning som hans kollega, der er beskæftiget med  
produktudviklingen. Dette giver klart Japan en fordel på et tidspunkt, hvor  
industriens bestræbelser skal koncentreres om produktionsprocesser og om  
forbindelsen mellem proces og produkt.
i  i  i)  Arbejdets tilrettelæggelse
Revision af udviklingen af både produktionsprocessen og produktet indebærer  
en fuldstændig ny udformning af opgaverne i  fabrikken, og således af arbejdets  
ti Irettelæggelse.
I forhold til den i  øjeblikket klassiske arbejdstilrettelæggelse, der typisk  
er samlebåndsarbejde baseret på en opdeling af operationerne og speciali­
sering omkring fuldførte operationer af repetitiv art, medfører den flek­
sible automatisering en sand omvæltning heraf:
- fra at være opsplittet og specialiseret bliver den flerfaglig
- i  stedet for snævert definerede, specifikke opgaver, der udføres af én per­
son, findes der bredt definerede opgaver, der udføres gruppevis (tendensen  
er at lade en gruppe arbejdere arbejde ved en gruppe maskiner)
- funktionsopgaver erstattes af kontrolopgaver, hvilket reducerer den fysiske  
belastning, men øger den psykiske.
Ud over denne omvæltning i  arbejdstilrettelæggelsen kommer et stadig større  
behov for fleksibilitet fra arbejdstagernes side. Mere fuldstændige systemer  
skal generelt køre nogenlunde kontinuert og selv med en autonomi (uden  
menneskelig indblanding) på adskillige timer, må der påtænkes nye løsninger,  
navnlig med hensyn,til arbejdstider (som f.eks. arbejdstider på 4 x 10 timer  
pr. uge).

- 26 -
Et fænomen, der ofte citeres som resultat af fleksibel automatisering, er  
kvalifikationspolarisering, der består af nogle fa overkvalificerede personer,  
der varetager samtlige kontrolopgaver, og hvor kun de opgaver pa laveste plan,  
der ikke kræver nogen kvalifikationer, overlades andre. De fleste analytikere  
er enige om, at det ikke på nogen måde drejer sig om en mekanisk følge af  
automatiseringen, og at kvalifikationsstrukturen i  virksomheden afhænger af  
dens egen politik. Faktisk råder virksomheden over en række valg, bade at type  
og grad af den automatisering, den iværksætter, og i  tilrettelæggelsen afQ  
arbejdet omkring det nye produktionssystem. Saledes kan den f.eks. lige sa  
vel søge at omskole de eksisterende faglærte til at udføre opgaver pa et højere  
plan som at give dem opgaver på et lavere plan. Selv om spillerummet er stort  
på kort sigt, hvor virksomheden kan spille pa graden af automatisering a e  
forskellige funktioner, er det endnu uklart, hvor stort det er pa længere sigt.
iv) Arbejdsmarkedets parter
Alt dette viser, at teknologisk innovation skal ledsages af innovation i  
arbejdet, hvortil der kræves et omfattende samarbejde mellem fællesmarkedets
parter.
På trods af de direkte trusler for beskæftigelsen i  maskinindustrien, er det  
ikke sikkert, at arbejdernes fagforeninger bliver den største modstand mod  
fleksibel automatisering. I henhold til den undersøgelse, der blev foretaget  
af PSI i  Det forenede Kongerige i  1983, anså saledes 6% af de adspurgte  
firmaer fagforeningerne eller arbejdstagerne som en hindring for indførelse  
af avanceret udstyr, men 4% så også i virksomhedsledernes holdning en sadan  
hindring. Det bør bemærkes, at spørgeskemaet var henvendt til virksomheds  
ledelsen.
Som det allerede blev anført i  den økonomiske analyse, udgør de europæiske  
virksomhedslederes manglende forståelse for betydningen af avanceret udstyr  
og det strategiske i  denne type investering faktisk ofte en væsentlig hin  
dring for indførelse heraf.
For så vidt angår fagforeningerne bør der udvises varsomhed med at ekstra­
polere de førnævnte resultater på fællesskabsplan, eftersom de snarere be­
lyser en principiel holdning end rene fakta; desuden er der hotdmngsfor-  
skelle mellem fagforeningerne i  de forskellige lande. Mens de franske fag  
foreningers principielle stilling generelt er positiv over for nye teknolo  
gier, er der i  Tyskland meget større forbehold, navnlig med hensyn til  
ændringer i  arbejdets tilrettelæggelse.
En ting er imidlertid klar: dialogen mellem arbejdsmarkedets parter er af­
gørende for, at den fleksible automatisering kan lykkes. Ingen eller en for  
fejlet dialog kan føre til større konfrontationer, saledes som det for nylig  
var tilfældet hos Citroen og Peugeot, hvorimod det med en langsigtet samrads­
politik bliver muligt at undgå disse ærgelser, som tilfældet med Volvo har  
påvist. Selv om denne sammenligning fremkalder visse forbehold for sa vidt  
angår de pågældende firmaers situation og forskellige miljø, bevarer den  
lære, der kan drages heraf, ikke desto mindre sin fulde værdi.

- 27 -
Det bør endnu en gang understreges, at det fuldt ud er muligt at forene  
betingelserne for en frugtbar dialog: avanceret udstyr kan potentielt  
frigøre arbejdstagere fra ubehagelige eller farlige opgaver; en omskolings­
plan kan føre til et højere generelt uddannelsesniveau, en tilpas langsigtet  
planlægning gør det muligt at undgå masseafskedigelser og sikre en arbejds­
tilrettelæggelse og en kvalificeringsstruktur, der er indbydende for arbejds­
tagerne og de ansatte i  virksomheden. Betingelsen er, at arbejdsmarkedets  
parter griber denne automatisering som en mulighed, og ikke forkaster den  
som en trussel mod beskæftigelsen eller et middel til at mindske arbejds­
tagernes indflydelse.
v) Virksomhedernes beliggenhed
Det, at de oprettede arbejdspladser ikke svarer til de nedlagte ved ind­
førelse af avanceret udstyr i  fabriksindustrien, er allerede blevet an­
førte, for så vidt angår kvalifikationerne.
Det samme kan gøre sig gældende for så vidt angår deres geografiske beliggen­
hed. I stadig højere grad bliver den vigtigste faktor i  denne henseende det  
faglærte personales disponibi litet og nærheden af de firmaer, der skal ved­
ligeholde systemerne, idet den grå hjernemasse bliver den væsentligste  
produktionsfaktor. Vigtigheden af lagerreduktion og fordelen ved systemer  
med levering til rette tid (jf. s. 16) betyder, at fabrikanter af halv­
fabrikata, der skal indgå i  andre produkter, har størst interesse i geo­
grafisk af være tæt på deres kunder, hvilket indebærer en risiko for at  
fremskynde og øge industriens placering omkring nye teknologiske centre.

BILAG I
DE FORSKELLIGE FORMER FOR ANVANCERET UDSTYR OG DERES UDBREDELSE BLANDT BRUGERNE
A. OVERBLIK
For at samle tilstrækkelig mange elementer til, at der kan tegnes et sammen­
hængende helhedsbillede af situationen, gennemgås i  dette bilag de enkelte  
former for avanceret udstyr på grundlag af de mange foreliggende, men ufuld­
stændige, uensartede og ofte vanskeligt sammenlignelige oplysninger.
De to første afsnit behandler henholdsvis værktøjsmaskiner og industrirobot­
ter, som udgør grundelementerne i  de forskellige typer automatiske fabrika­
tionssystemer, der undersøges i  det derpå følgende afsnit. Derefter udvides  
analysen til datamatstøttet konstruktion (CAD) for til sidst at omfatte samt­
lige aktiviteter forud for og efter den egentlige produktion.
Hver af disse forskellige delsektorer er interessant i  sig selv og fortjener  
en grundig, specifik undersøgelse. Men det må understreges, at helheden er  
mere end summen af delene, og at den fulde virkning af det avancerede udstyr  
først for alvor vil kunne mærkes, når det integreres til automatiserede hel­
heder.
B. AVANCEREDE VÆRKTØJSMASKINER
(i) Definition
Udtrykket avancerede værktøjsmaskiner betyder her numerisk styrede (*) værk­
tøjsmaskiner.
Siden de første klodsede og kostbare NS-modeller blev udviklet i  50'erne,  
har mikroelektronikken fra midten af 70'erne medført en betydningsfuld udvik­
ling på en række punkter. Først DNC (**) og derefter CNC (**) har betydet  
en stor forenkling af den numeriske styrings funktionsmåde, idet de har over­
flødiggjort hulkortene og gjort det muligt meget hurtigt at ændre det program.
(*) NS ^numerisk styring, numerisk styret.
(**) DNC=Direct Numerical Control: maskinen er direkte forbundet med en cen­
tral datamat (som styrer en eller flere maskiner).
CNC = Computer Numerical Control: hver maskine styres af sin mikrodata­
mat.

-  2 -
der styrer maskinen. Mikroprocessorernes forøgelse af datakraften gør det  
nu muligt at forbinde NS-enheden med et CAD-anlæg. Dermed kan man med meget  
stor smidighed indføre ændringer ikke blot i  operationssekvensen men også  
i  produktets udformning.
NS har spillet en uhyre vigtig rolle ved at gøre det muligt at udvikle multi-  
funktionelle maskiner, som f.eks. bearbejdningscentre, der kræver samtidig  
styring af bevægelser i  mere end to akseretninger, hvilket ikke kunne lade  
sig gøre før indførelsen af NS. De seneste mikroelektroniske fremskridt gør  
det muligt at udruste værktøjsmaskinerne med momentfølere, følere for brud  
pi værktøjet og for emnegenkendelse og at udstyre dem med systemer til ud­
skiftning af værktøj, så de opnår en hidtil ukendt grad af autonomi (lang  
tids arbejde uden overvågning).
Endelig må man notere den stigende tendens til at udstyre NS-maskinerne med  
automatiske op- og nedspændingssystemer, som giver den enkelte værktøjsma­
skine en kapacitet, der nærmer sig en lille fleksibel celles (bestående af  
en værktøjsmaskine og en op- og nedspændingsrobot).
(i  i)  Produktivitet og økonomisk udbytte
Man går normalt ud fra, at overgang fra en konventionel værktøjsmaskine til  
en NS-maskine (*) gør det muligt at forøge maskinens fysiske produktivitet  
med en faktor på 3, især ved nedskæring af ventetiden. Men på grund af NS-  
maskinens større kompleksitet (indbygget programmel og elektroniske kompo­
nenter) koster den næsten dobbelt så meget som en konventionel maskine. Ved  
en første tilnærmelse kan man altså sætte afkastet af den investerede kapi­
tal 50% højere for en NS-maskine end for en konventionel maskine. I en egent­
lig vurdering af det økonomiske udbytte må der imidlertid også tages hen­
syn til NS-maskinens hurtigere nedslidning, som skyldes den mere intensive  
udnyttelse, til de højere vedligeholdsudgifter; en avanceret maskine kræver,  
og på den anden side til gevinsterne på lagersiden på grund af mindre død­
tid.
Endnu et forhold, som ikke ma glemmes, er, at investeringen pr. maskine er  
fordoblet. At der skal bindes store midler i  anskaffelsen af en NS-maskine,  
kan godt være en reel hindring for små eller finansielt svagere virksomhe­
der.
(*) Betegnelsen NS er her brugt i  vid betydning og dækker også de højere ud­
viklede styringssystemer som CNC.

- 3 -
(iii) Udbredelse blandt brugerne
Følgende tabel viser NS-maskinernes andel af samtlige værktøjsmaskiner i  foi—  
skellige lande:
Kilde: MTTA - Statistik 1984.
Hvis man tager hensyn til de forskellige optællingstidspunkter, tyder disse  
tal ikke på, at der er noget land, der har opnået et betydeligt, generelt  
forspring i  anvendelsen af NS-maskiner.
Ser man på de enkelte sektorer, må man notere, at flyindustrien i  de lande,  
hvor den findes, spiller en særlig vigtig rolle som lokomotiv for efterspørgs­
len efter anvancerede værktøjsmaskiner.
(iv) Situationen for de europæiske producenter
Traditionelt spiller Fællesskabets værktøjsmaskineindustri en hovedrolle på  
internationalt plan med omkring 20% af verdensmarkedet, men nær ved 30% af  
produktionen. I løbet af de senere år er denne position imidlertid blevet  
forringet, og man har kunnet konstatere, at den europæiske industri, især  
den tyske (*) har sat konkurrenceevne til, som det fremgår af tabel II i  
bilag III. Denne tilbagegang, som er særlig kraftig i  forhold til Japan, har  
netop forbindelse med indførelsen af de nye informationsteknologier.
Den japanske industri har siden .midten af 70'erne gennemført en omfattende  
investeringsind sats meddet formål at standardisere japanske værktøjsmaskiner  
ved at bygge både selve maskinen og dens numeriske styring op af moduler.  
Derved er antallet af mekaniske dele blevet reduceret, og serierne samtidig  
gjort større. Dette er en strategi, som kræver betydelige startinvesteringer  
og produktion af et stort antal maskiner og NS-enheder for at drage fuld nytte  
af stordrifts- og indlæringsfordelene, men den gør det muligt for de japanske  
fabrikanter, som i  stor udstrækning har koncentreret deres indsats om bear­
bejdningscentre og numerisk styrede drejebænke af små dimensioner, at nå ned  
på stykpriser, der ligger langt under deres konkurrenters. Ved markedsføringen  
af disse to typer af små maskiner, fremstillet på konventionel vis, har euro­
pæerne et handicap på mellem 10 og 40% i  forhold til japanerne på det euro-&rNS-maskiner i  procent  
af samtlige
USA
Japan
Tyskland
Det forenede Kongerige  
F rankrig1983
1981 
1980
1982 
19804,7
2,9
2,2
3,3
1,6
(*) Over halvdelen af Fællesskabets produktion foregår i  Tyskland.

- 4 -
pæiske marked og helt op til 60% på det amerikanske (*). Det har for de ja·’· 
panske producenter ført til et opsigtsvækkende gennembrud i  denne niche for  
små, standardiserede NS-maskiner - et gennembrud, som blev hjulpet pi vej  
af, at de andre producenter af værktøjsmaskiner næsten ikke var til stede  
på markedet, for kun ved standardisering forbundet med masseproduktion har.  
man kunnet nå ned på priser, som har fremkaldt et reelt marked.
Det opsigtsvækkende gennembrud for de japanske producenter af NS-maskiner  
illustreres af følgende tal:
Produktion af NS-værktøjsmaskiner (enheder)
1975 1980 1983--- <
Ja
pan 2 182 22 052 26 398
USA 4 136 8 856 8 000 !
Tysk land 1 085 4 743 8 000
Det forenede Kongerige 739 1 240 1 800
Italien 800 2 700 3 000 ,
Frankrig 500 1 100 1 300
Kilde: JETRO, IPA, CECIMO
Den langsommere fremgang mellem 1980 og 1983 skal ses i  forbindelse med det  
fald på omkring 20%, der i  samme periode skete i  den samlede produktion af  
værktøj smask i  ner.
Det må understreges, at bearbejdningscentre og NS-drejebænke - næsten alle  
af små dimensioner - udgør op mod 70% af den samlede japanske produktion af  
NS-maskiner, og at den europæiske industris stærke stilling er stort set uan­
tastet for de andre maskintypers vedkommende. Eksempelvis udstyres kun 6-7%  
af de japansk producerede rømmemaskiner med numerisk styring, mens det til­
svarende tal for Tyskland når op på næsten 50%.
I øvrigt er den japanske indtrængning på det europæiske marked for NS-dreje-  
bænke og bearbejdningscentre stilnet væsentligt af i  løbet af de sidste to­
tre år. Dette skyldes den tilbageholdenhed, MITI har udvist ved at fastlægge  
minimumspriser ved eksport af værktøjsmaskiner (**), hvorved prisen på japan­
ske værktøjsmaskiner, der sælges i Europa, er blevet hævet med 30-40%.
Men selv om den slags indgreb kan camouflere en del af problemerne, kan kon­
krete og varige løsninger kun komme fra europæisk side. Trods de opmuntren­
de tegn (5) på, at de europæiske fabrikanter gør en indsats for at tage ud­
fordringen fra de nye informationsteknologier op, er deres underlag stadig  
skrøbeligt, for de har stadig hverken opnået den masseproduktion eller de  
automatiserede produktionsmetoder, som ville sætte dem i  stand til at konkur­
rere økonomisk med de japanske producenter af små bearbejdningscentre og  
NS-drejebænke (***).
(*) Analyse af produktionsomkostningerne i  den strategiske undersøgelse  
af Fællesskabets værktøjsmaskinindustri, som er i  gang.
(**) Disse priser har været anvendt ved eksport til USA og Canada siden 1978  
og til EF siden 1981.
(***) Europæiske virksomheder producerer mellem 150 og 375 maskiner af disse  
typer om året, mens de tilsvarende japanske tal svinger omkring 1 500  
maskiner.

- 5 -
De europæiske fabrikanter kan kun blive ved med at producere denne maskin­
type takket være den likviditet, der skabes af deres øvrige aktiviteter. Der­
til kommer, at der i  stigende grad dukker mulighed op for at anvende disse  
produktionsteknikker på andre maskintyper, navnlig mellemstore bearbejdnings­
centre og NS-drejebænke, så europæerne i fremtiden risikerer at blive udsat  
for skarpere konkurrence også på disse felter.
Desuden må det understreges, at bearbejdningscentrene har stadig stigende  
betydning for automatiseringen, idet de udgør et af grundelementerne i  flek­
sible celler og produktionssystemer.
(v) Udsigterne for efterspørgslen
Mellem 1980 og 1983 gennemgik markedet for værktøjsmaskiner den værste re­
cession i  efterkrigstiden, og de fleste eksperter forventer et klart genop­
sving i  de kommende år. Det amerikanske analysefirma "Frost & Sullivan" for­
udser således følgende udvikling i  den samlede efterspørgsel efter spånta­
gende værktøjsmaskiner:
(i mio US$)
1980 1983 1985 1987 1990
5 642 3 900 4 650 5 870 7 440
Efterspørgslen efter NS-maskiner har i  de senere år udgjort en stadig større  
del af den samlede efterspørgsel. En indikator herfor er NS-maskinernes sti­
gende andel af den samlede produktion af værktøjsmaskiner: mellem 1980 og  
1982 steg denne andel (værdimæssigt) fra
17 til 27% i  BRD,
15 til 23% i  UK,
29 til 35% i  USA (*), og  
50 til 54% i  Japan.
Pa det mere konkrete plan har Policy Studies Institute i  London i  1983 son­
deret hensigterne hos et repræsentativt udsnit af britisk industri. Ifølge  
resultaterne af rundspørget skulle den britiske bestand af CNC-værktøjsma-  
skiner (**) stige fra 17 000 enheder i  1983 til 27 000 i  1985, altså en årlig  
vækst på omkring 25%. En sådan vækst er ikke i  strid med de øvrige oplysnin­
ger Kommissionen råder over (6).
Man kan altså forvente, at avancerede værktøjsmaskiner fortsat vil brede sig  
kraftig i  de kommende år, og træde i  stedet for de mindre ydedygtige konven­
tionelle maskiner. Men på længere sigt kunne denne periodes hurtige vækst  
gå over i  en muligvis følelig tilbagegang som følge af den samlede virkning  
af flere faktorer:
- det langsommere tempo i  udskiftningen af konventionelle maskiner med NS-  
maskiner;
- NS-maskinernes større produktivitet i  forhold til de konventionelle maski­
ners, hvorved investeringerne i  maskinparken kan nedsættes ved uænret produk
(*) Maskiner der koster mere end 2 500 dollar.  
(**) I virksomheder med mere end 20 beskæftigede.

-  6 -
tion (en faktor, der delvis udlignes, fordi maskinerne pa grund af deres  
mere intensive udnyttelse må udskiftes hyppigere);
- NS-maskinernes øgede integration i  automatiserede systemer, hvor det kræve­
de antal maskiner ved uændret produktionskapacitet kan nedsættes til en  
tredjedel af de gængse behov, og hvis kvantitative virkning ved et konstant  
investeringsniveau ifølge Boston Consulting Group kan vurderes på følgende  
måde:
procentdel af NS-maskiner,
der sælges som led i  et system: 5 10 25 50
nedgang i  behovet for
NS-maskiner - 5% - 9% - 20% - 30%
- nedgang i  behovet for bearbejdning på grund af bedre udformning af produktet  
og dets komponenter;
- fremkomst af erstatningsmaterialer for metal og af nye fremstil lingspro"-  
cesser.
C. INDUSTRIROBOTTER  
(i)  Definition
Udtrykket robotteknik bruges ofte meget løst om hele automatiseringsprocessen  
i  fabrikker. Men i  dette afsnit gælder det en specifik behandling af industri­
robotter, som kan defineres på flere måder, det være sig under ét eller efter  
kategori i  henhold til deres egne egenskaber (hvor avancerede de er) eller  
endelig efter funktionelle kategorier. I modsætning til hvad man kunne tro,  
er definitionen af robotter langt fra et rent akademisk spørgsmål. Således  
foreslog den japanske organisation JIRA (*) for nogle år siden en meget bred  
definition (7) af robotter omfattende 5 kategorier. Denne definition blev  
i  1979 vedtaget som japansk standard (JIS (**)), og i  henhold til den havde  
Japan i  1980 en bestand på 76 500 robotter mod 4 500 i  USA og 4 000 i  Vest­
europa. I virkeligheden lå tallet for Japan på grundlag af europæiske og ame­
rikanske definitioner snarere i  nærheden af 5 500 enheder. Men man kan fore­
stille sig at annonceringen af et sådant japansk forspring har haft en ikke  
ringe psykologisk virkning. En så bred definition har desuden betydet, at  
man blandt de japanske producenter af robotmateriel har kunnet medtage en  
tang række fabrikanter af faststående manipulatorer. Disse har således nydt  
godt af en omfattende støtte fra MITI, hvilket har stimuleret dem til at ud­
vikle mere avanceret materiel - et marked, som de ellers sandsynligvis ikke  
ville have vovet sig ud på.
I denne analyse svarer udtrykket robot til definitionerne (7) fra ISO, Robot  
Institute of America og British Robot Association. De ligger ret tæt på h-in-  
anden og rummer følgende elementer:
- en robot er en mainpulator (emner, værktøj, særlige anordninger)
- den kan omprogrammeres
- den er multifunktionel*- programmeringen af bevægelser kan varieres.
(*) JIRA = Japan Industrial Robots Association, en sammenslutning af japan­
ske robotproducenter oprettet efter tilskyndelse fra MITI.
(**) JIS = Japanese Industrial Standard.

- 7 -
Dette dækker ikke desto mindre over et bredt spektrum af robotter fra den  
simple playback-robot, der husker en sekvens, som operatøren har ført den  
igennem, til den intelligente robot, der takket være sine "sanser" kan  
reagere på det omgivende arbejdsmiljø.
i  i) Produktivitet og økonomisk udbytte
I betragtning af, at robotterne dels findes i  så mange forskellige former og  
dels er så nye i  fremstillingsprocessen, er det vanskeligt at måle deres  
produktivitet eller det udbytte, de giver, under et.
Men afskrivningsperioden for den investerede kapital kan give et vist mål for  
en robots produktivitet. Ved toholdsdrift er denne periode i  øjeblikket i  de  
gunstige tilfælde omkring 2,5-3 år for håndterings-/transferrobotterne, svej­
serobotterne og malerobotterne. Men det må understreges, at robottens produk­
tivitet i  sidste ende må ses som en funktion af dens bidrag til et helt eller  
delvis automatiseret produktionssystem, som robotten, fordi den er alsidig  
og kan omprogrammeres, tilfører en afgørende fleksibilitet. Endnu en gang må  
man notere betydningen af at reducere ventetiden, især i  forbindelse med op­
og nedspænding af emner, fordi de sikkerhedsforanstaltninger, der er nødven­
dige af hensyn til menneskelige operatører, kan undværes.
iii) Udbredelse blandt brugerne
Skøn over robotbestandene i  forskellige lande
1978 1980 1981 1982 1983 Gennemsnitlig
årlig vækst
1980-83
Tyskland 4501 200 2 300 3 500 4 800 41%
Nederlandene 125371 7311 152 1 753 47%
Frankrig f.i. 580 7901 385 2 010 36%
Italien f.i. 400 450 7901 800 46%
4 lande i  alt f.i.2 551 4 253 6 82710 363 42%
Japan 3 0006 000 9 50013 000 16 500 29%
USA 2 5003 500 4 500 6 250 8 000 23%
Sverige 8001 133 1 700 1 300(*) 1 900(*) f.i.
____ ________________ _________________________________________________________________ — ___— ------------- — --------- - i
f.i. 
= foreligger ikke
Kilde: OECD (**), British Robot Association og Association Française de  
robotique industrielle.
Denne sammenligning viser klart, at robotternes udbredelse i  europæisk industri  
efter en forholdsvis langsom begyndelse har taget stadig større fart, så Fæl­
lesskabet har kunnet indhente en del af det japanske forspring og endda over­
hale USA i  1982/1983. For at gøre sammenligningen mere realistisk må man dog  
sætte disse absolutte tal for mængden af robotter i  forhold til industribe­
skæftigelsen.
(*) Tallene lavere som følge af en ændret definition.
(**) OECD har hentet sine oplysninger fra forskellige kilder (BRA, BIPE, Diebold,  
STT), hvis opgivelser ikke nødvendigvis er helt sammenlignelige.

-  8 -
Antal robotter pr. 10 000 ansatte i industrien (NACE 2/4)
1978 1980 1983(a)
Tysk land 0,5 1,4 6,3
Det forenede Kongerige 0,2 0,6 3,4
Frankrig f.i. 1,1 4,1
Italien f.i. 0,7 3,4
Japan 2,3 4,4 11,8
USA 1,1 1,6 3,9
Sverige 7,8 11,0 20,3(b)
(a) Beskæftigelsen i  1983 skønnet af Kommissionen.
(b) Kan ikke sammenlignes med de tidligere tal, se foregående tabel.
Sveriges og i  mindre grad Japans forspring i  udnyttelsen af robotter er altsa  
stadig betydeligt. Som helhed bekræfter denne tabel, at Fællesskabet har  
indhentet USA, og den særlig hurtige udbredelse af robotter i  Tyskland sjden  
begyndelsen af 80'erne fortjener at blive understreget. |
Det viser sig også interessant at undersøge robotternes sektorielle forde­
ling.
Fordelingen af robotter efter brugerindustri (%)
Tyskland Nederlandene Japan Sverige
(1981) (1980) (1980) (1979)
T ransportmidler 46 39 f.i. 22
heraf:
- biler - f.i. - 34 - 30- f.i.
- andre - f.i. - 5 - f .  i  -- f.i.
Elektroteknik 14 5 36 9
Maskiner 12 10 f.i.15
Metalvarer 6 17 551
Plastsprøjtestøbning 6(a) 14(b) 10f.i.
Andet 16 15 19 3
I alt 100% 100% 100%100%
(a) Plast og andre materialer.
(b) Plast og gummi.
f.i. foreligger ikke. _____________ _
K 
i  Ide:  OECD, Kommissionens opstilling.i
i
Denne tabel viser, at transportmiddelindustrien, især bilindustrien, spiller  
en dominerende rolle i  Tyskland og Det forenede Kongerige. Det samme gælder  
Frankrig, hvor 958 af de 2 010 robotter, der var opstillet i  1983, fandtes  
i  bilindustrien, og lignende forhold må gøre sig gældende i  Italien. I denne  
sammenhæng kan det være af interesse at bringe en international sammenligning

- 9 -
af anvendelsen af robotter i  bilindustrien, opstillet efter faldende udnyt­
telsesgrad. De fire øverste pladser i  denne opstilling besættes af firmaer  
fra Fællesskabet (det havde dog været interessant at få Volvo med), hvoraf
de tre er tyske,  
tyske robotpark.hvilket bidrager til at forklare den hurtige vækst i  den
Producenter Antal producerede Antal robotter Robotter/
køretøjer (82) (82) 100 000 køretøjer
Mercedes (D) 480 000 550 114
BMW (D) 360 000 350 97
Volkswagen-Audi (D) 1 538 000 950 62
Fiat (It) 1 186 000 640 54
GM (USA) 4 630 000 2 300 50
Toyota (J) 3 145 000 1 400 44
Nissan (J) 2 408 000 1 000 41
Mazda (J) 1 110 000 430 39
Chrysler (US) 967 000 360 37
Ford Europe 1 233 000 400 32
Renault (F) 1 719 000 450 26
Peugeot SA (F) 1 423 000 350 25
Ford (USA) 2 192 000 500 23
Kilde: Peugeot SA.
iv) Situationen for de europæiske producenter
I de første stadier af industrirobotternes udvikling var det især de uafhæn­
gige amerikanske producenter, som gjorde sig bemærket på verdensmarkedet for  
robotter. Først blandt disse må nævnes firmaet Unimation - senere opslugt af  
Westinghouse - som endnu i  1982 havde 32% af det amerikanske marked, næsten  
25% af det europæiske marked og omkring 15% af verdensmarkedet for robotter.
Men siden midten af sidste årti har situationen været kendetegnet af en  
hurtig fremgang for den japanske produktion, presset frem af samordnede  
foranstaltninger fra MITI med henblik på at udvikle både produktionen af og  
efterspørgslen efter robotter i  Japan (se s. 14 i  hovedteksten). Det har givet  
opsigtsvækkende resultater, som kan illustreres af denne sammenligning:
Produktion af programmerbare robotter i  1982
Japan 7 000
Europa 3 200
USA 1 800
Kilde: Frost & Sullivan.
I Europa har de uafhængige skandinaviske fabrikanter som ASEA og Trallfa, som  
i  øvrigt netop har indgået en omfattende samarbejdsaftale (indbyrdes og med  
deres amerikanske og japanske partnere), spillet en hovedrolle i  flere år,  
som det fremgår af følgende tabel:

-  10  -
Markedsandele i  Vesteuropa i  1981
Unimation (USA)
Trallfa (Norge)
ASEA (Sverige)
Electrolux (*) (Sverige)  
Volkswagen (BRD)
Kaufeldt (Sverige)
Andre23%
20 %
15%
5%
12%
4%
21 %
Kilde: OECD
De skandinaviske fabrikanters store markedsandele er til dels en afspejlning  
af den meget udbredte anvendelse af robotter i  disse lande, især i  Sverige.  
Siden 1981 er de europæiske producenter trængt ind pi markedet, navnlig inden  
for punktsvejsning (KUKA i  Tyskland, ACMA i  Frankrig, COMAU i  Italien). Særlig  
stor har fremgangen været for ASEA, mens UNIMATION har haft tilbagegang.
Imidlertid tyder alting pi, at produktionen af robotter i  Fællesskabet har  
udviklet sig mærkbart siden da, hvilket i  udstrækning skyldes den 1
accelererede indførelse af robotter i  den europæiske bilindustri. Det er da  
også i  stor udstrækning Fællesskabets bilproducenter, der selv stir for frem­
stillingen af disse robotter (som er bestemt for lukkede markeder). Man kap  
i  denne forbindelse nævne ACMA (datterselskab af Renault), COMAU (datterselskab  
af Fiat) og Volkswagen. I betragtning af den dominerende rolle, bilindustrien  
spiller for efterspørgslen efter robotter, og den hast, hvormed industrien  
i  Fællesskabet indfører dem, mi dette fænomen få betydelige positive virkninger  
for produktionen i  EF.
På et andet plan leverer Italien et bemærkelsesværdigt eksempel. Dér udgjorde  
produktionen af robotter kun 30% af den indenlandske efterspørgsel i  1975,  
mens det tilsvarende tal for 1979 var steget til næsten 140%. De italienske  
fabrikanter har fuldt ud vidst at udnytte et hurtigt skiftende marked, hvor  
der findes mange stærkt specialiserede anvendelser (se listen i  note 7), og  
som derfor egner sig godt til enkeltstykproduktion, hvilket i  særlig grad  
passer til den italienske industristruktur. I den anden ende af skalaen finder  
man Storbritannien, hvor den andel af efterspørgslen, som dækkes af inden­
landsk produktion, er steget fra 23% i  1980 til 34% i  1983. Men man må ikke  
glemme, at disse tal også omfatter amerikanske eller japanske robotter, frem­
stillet på licens i  Europa. Trods fællesskabsproducenternes alt i  alt endnu  
svage stilling giver fremkomsten af en række europæiske fabrikanter og  
europæisk know-how på montageområdet (DEA og Olivetti i  Italien, Bosch og  
Mantec (Siemens) i  Tyskland, SCEMI (CGE) i  Frankrig) anledning til at imødese  
fremtiden med en vis optimisme.
Selv om stordriftsfordelene endnu ikke har spillet nogen stor rolle for de  
europæiske fabrikanter, må det bemærkes, at den japanske industri efter samme  
fremgangsmåde som ved de numerisk styrede værktøjsmaskiner følger en strategi,  
der går ud på at nedsætte omkostningerne ved at gå over til seriefremstilling  
på grundlag af standardiserede moduler. I stedet for at forsøge at bygge ;  
meget avancerede - og derfor dyre - robotter, som kan varetage mange forskel­
lige funktioner, lægger den japanske industri vægt på at udvikle enkle,  
hurtige og billige robotter (som f.eks. Scara) og på modulopbygningen. Hvert  
modul dækker kun et begrænset antal aktiviteter, men ved at kombinere dem kan  
man opnå det ønskede resultat. For tiden er den japanske roboteksport endnu  
svag, idet de japanske producenter tilsyneladende foretrækker handelsaftaler  
og - i  mindre grad - licensaftaler, som medfører færre risici på et endnu
(*) Electrolux's interesser i  robotbranchen er for nylig blevet overtaget  
af ASEA.

-  11  -
forholdsvis begrænset marked, hvor lokal tilstedeværelse (vedligehold) er af  
største betydning. Medmindre dette er et resultat af en bevidst politik med  
henblik pi at undgå handelspolitiske gnidninger, er der dog en reel mulighed  
for at konkurrencepresset udefra vil blive langt stærkere i  de kommende år.
Hvad licensaftalerne angår, er der ganske vist indgået talrige aftaler mellem  
europæere på den ene side og amerikanere og japanere på den anden, men det  
så godt som fuldstændige fravær af indreeuropæiske aftaler er ikke desto  
mindre påfaldende. Når alt kommer til alt må det dog noteres, at af alle  
typer avanceret udstyr har robotterne nået det mindst fremskredne stadie af  
modenhed (9), og at der altså her er tale om et stærkt fluktuerende marked  
i  hurtig vækst, hvor ingen position kan regnes for endeligt erobret.
(v) Udsigterne for efterspørgslen
I sin undersøgelse fra 1983 har OECD fra forskellige kilder indsamlet en række  
kvantitative skøn over robotmarkedets vækst i forskellige OECD-lande. Disse  
tal er vist i  tabel III i  bilag III.
Forventningerne samler sig om en årlig vækst på dette marked som helhed på  
25-30%, hvilket ikke forekommer urealistisk i  betragtning af de tidligere  
vækstrater.
Verdensmarkedet for robotter vurderes i  øjeblikket til omkring 500 millioner  
dollars (*). Indikationer indsamlet af OECD tyder på, at markedet i  1990 kunne  
nå op på:
- 1,5 - 2 milliarder dollars i  USA
- næsten 1 milliard dollars i Europa
- omkring 0,7 milliard dollars i  Japan.
I kvalitativ henseende kan forventes en betragtelig forøgelse i  anvendelsen  
af robotter til montering, som følgende forventninger viser:
Robotfunktioner
1981 1990
40% 3%
29% 32%
11% 4%
6% 35%
6% 16%
8%  10%
Kilde: A.D. Little
Disse ændringer må ses i  lyset af den betragtelige markedsvækst, der forventes  
frem til 1990.- punktsvejsning
- håndtering/op- og nedspænding
- overfladebehandling
- montering
- lysbuesvejsning
- andet
(*) Ifølge en undersøgelse fra januar 1984 foretaget af Financial Times.

-  12  -
Ser man pi brugersektorerne vil bilindustrien sandsynligvis stadigvæk være  
blandt de største brugere. Man må vente en hurtig udvikling i  udnyttelsen af  
monteringsrobotter i  mikroelektronikindustrien, og i  det hele taget at udnyt­
telsen af robotter gradvis vil vinde frem i  de fleste industrisektorer.
Monteringens stigende betydning skulle i  øvrigt være positiv for europæiske  
producenter, som råder over international kompetence på dette område (monte­
ringsrobotter og -portaler).
D. FLEKSIBLE CELLER, PRODUKTIONSSYSTEMER OG TRANSFERLINJER  
(i) Definitioner
Også her spiller definitionerne en betydelig rolle, og de forskelle, der  
eksisterer på dette plan, forklarer for en stor dels vedkommende de uoverens­
stemmelser, ja ligefrem modsætninger, der optræder mellem de forskellige  
analyser omkring fleksible systemer.
Vi vil i  denne redegørelse benytte følgende definitioner:
Fleksibel celle:  Sammensætning af flere værktøjsmaskiner (ofte standardmaski-  
ner), som er indbyrdes forbundne, men arbejder i  fast sekvens på grundlag af  
et driftsprogram. I sin enkleste udgave består den af en værktøjsmaskine  
koblet sammen med en robot, men den kan også bestå af flere værktøjsmaskiner  
(sædvanligvis mindre end 5) med eller uden robot. Der er normalt tale om  
serier på 20 til 500 styk.
Fleksibelt produktionssystem (FMS): Ligesom cellen sammensat af flere maski­
ner, men med en programmelkapacitet, der tillader variabel og optimeret emne­
føring. Kræver styringsdatamat, algoritmer til emnegenkendelse, opspændingstid  
osv. Programmelniveauet er langt højere end i  en fleksibel celle, som kun har  
en tiendedel af et fleksibelt produktionssystems informationsbehandlingskapa­
citet. Den variable emneføring kræver et avanceret transportsystem, ofte  
bestående af selvstyrende køretøjer. Serierne er normalt på 50 til 2000 styk.
Fleksibel transferlinje:  Ganske som på de konventionelle transferlinjer fore-  
går arbejdet her langs en fastlagt linje og efter en fastlagt sekvens med  
særlige maskiner for hver operation, men de forskellige stationer styres  
numerisk og er eventuelt forbundne med en centraldatamat. Det er det, der  
giver linjen dens fleksibilitet, idet det muliggør meget hurtige forandringer  
i  positionering eller dimension. I forhold til en traditionel linje, hvor  
kun ét emne bearbejdes, kan en fleksibel linje arbejde på en hel lille  
familie af emner, men seriestørrelsen er stadig betydelig: fra 1 000 til  
10 000 styk.
Ved at sammenstille disse definitioner med definitionerne på avancerede værk­
tøjsmaskiner og robotter får man en oversigt over alle eksisterende muligheder  
for bearbejdning set i forhold til produktivitet og fleksibilitet. Dette er  
illustreret i  tabel IV i  bilag III, hvoraf det fremgår, hvordan avanceret  
udstyr gør det muligt at kombinere produktivitet og fleksibilitet, så man

- 13 -
opnå delvis eller fuldstændig automatisering af produktion i  sma serier, som  
dermed for første gang bliver gennemførlig. Et andet kendetegn ved disse  
fleksible systemer, især ved FMS, er deres autonomi, som gør, at de i  visse  
tilfælde kan arbejde uden overvågning i  en halv snes timer. Dette forhold  
har stor betydning for udstyr, som ofte skal fungere i  døgndrift.
Ovenstående tre definitioner er anført i  rækkefølge efter, hvor store serier  
de kan forarbejde, og ikke i  rækkefølge efter systemernes kompleksitet - og  
dermed pris. Det må bemærkes, at FMS med dets meget avancerede programmel  
er det mest komplekse system og det mest smidige med hensyn til hurtig til­
pasning til markedet. Det er her, definitionerne får deres ikke blot teore­
tiske, men også praktiske betydning. Amerikanerne betragter fleksible  
transferlinjer som FMS, mens japanerne er tilbøjelige til at bruge udtrykket  
FMS om alle tre typer af systemer og således.systematisk benytter den bredeste  
definition. Selv i  Europa er eksperterne ofte tilbøjelige til at betragte  
de (i antal maskiner) lidt større fleksible celler som FMS, selv om de ikke  
opfylder det efter vor opfattelse afgørende kriterium: optimeret, variabel  
emneføring.
(ii) Produktivitet og økonomisk udbytte
Her varierer forholdene for de forskellige systemtyper.
Fleksibel celle
De fleksible celler er nu blevet rentable nok til, at der kan opnås en bety­
delig nedskæring af enhedsomkostningerne, op til omkring 25%. Det afgørende  
element i  denne nedskæring er de formindskede udgifter til arbejdskraft. Også  
her kan man notere sig, at der i  starten må bindes store midler.
Her må analysen nuanceres betydeligt. De tekniske beregninger giver ofte  
spektakulære resultater, som det illustreres af nedenstående sammenligning.
Sammenligning mellem fabrikken Yamasaki i  Minokamo (4 indbyrdes  
forbundne FMS) og et traditionelt anlæg med samme kapacitetFMS
Minokamo Konv. anlæg
Bearbejdningstid (dage)  
Grundareal (m2)Antal værktøjsmaskiner  
Antal ansatte
heraf - arbejdere
- værkførere (tilsyn)43
39
36
3
3090 
195 
170
25
91
6 600 16 500
Kilde: VDI - Z (januar 1984)
Den økonomiske virkelighed giver dog anledning til en langt forsigtigere  
vurdering, for investeringen - som vokser mere end proportionalt med syste  
mets kompleksitet - er så stor, at det økonomiske udbytte som regel kun

- 14 -
b liv e r acceptabelt, hvis systemet fungerer p ro b le m frit -  og det v i l  sige uden 
fo r mange stop -  og ikke medfører yd e rlig e re  eksterne omkostninger (f.e k s . 
afskedigelsesgodtgørelser). Men fa k tis k  er der stadigvæk o fte  tekniske pro­
blemer m ed emnehåndtering, væ rktø jsstyring , maskinernes og programmellets 
p å lid e lig h e d , og deres antal forøges eksponentielt m ed systemets kom pleksitet. 
Desuden skal der b lo t en faldende efterspørgsel e fte r slutproduktet t i l ,  fo r 
at systemet kun kan fungere i toholds- i stedet fo r tre h o ld s d rift (16 tim er 
i stedet fo r 24), h v ilk e t med ét slag gør systemet langt mindre re n ta b e lt. 
Disse forhold tilsammen gør, at uden skattemæssige tils k y n d e ls e r e lle r  andre 
s ta ts lig e  indgreb er re n ta b ilite te n  ved F M S  endnu i de fle s te  tilfæ ld e  
temmelig marginal.
M en denne regel har en undtagelse, nemlig de in d u s trie r, hvor der skal bear­
bejdes mange fo rs k e llig e  emner, hvis enhedsværdi er høj, og hvis produktions- 
rækkefølge er lid e t fo ru d s ig e lig . I disse tilfæ ld e , som fly in d u s trie n  e lle r  
maskinbygningen er gode eksempler p i, har den eneste måde at k o n tro lle re  
fre m s tillin g s tid e n  på h id t il været at opretholde store lagre. M ed F M S  kan 
man netop elim inere e lle r  i hvert fa ld  væ sentligt reducere lagrene og den 
løbende fr e m s tillin g , så her er systemet fu ld t ud b e re ttig e t fra  et økonomisk 
synspunkt, id et investeringens re n ta b ilite t f ir e -  e lle r  femdobles i forhold 
t i l  andre tilfæ ld e . For at nå op på sin fulde ydelse m å  F M S  d erfo r o fte  
forbindes m ed et automatisk håndterings- og lagersystem. Det system kan enten 
bestå af et c e n tra lla g e r, hvor selvstyrende vogne under kontrol af c e n tra l- 
datamaten henter de dele, der er behov fo r , i lagerets fo rs k e llig e  a fd e lin g e r, 
e lle r  af en række sm å lagre. Ud over de fo rd e le , der er kn ytte t t i l  FMS, g iver 
det automatiske lager store gevinster m ed .hensyn t i l  præ cision, la g e rko n tro l, 
grundarealbehov samt med hensyn t i l  sikkerhed og færre beskadigede emner.
T il s lu t m å  det yd e rlig e re  understreges, at en tra d itio n e l økonomisk analyse 
ikke nødvendigvis v i l  afdække a lle  gevinsterne ved FM S, fo r der m å  også tages 
hensyn t i l  forho ld  som konkurrencefordelen ved den kortere fr e m s tillin g s tid  
og fordelen ved de færre menneskelige f e j l  og dermed den forbedrede produkt­
k v a lite t (især præ cision), som er et re s u lta t af systemet.
Fleksible tr a n s fe rlin je r
I forhold t i l  konventionelle tr a n s fe r lin je r , som allerede har opnået stor 
udbredelse, opbygges de fle k s ib le  L in je r i langt højere grad af moduler, idet 
styringen sker ved hver s ta tio n  snarere end c e n tra lt. Denne modulopbygning 
muliggør en øget standardisering af styringselem enterne og i mindre grad af 
de mekaniske elementer og dermed en nedbringelse af prisen på en tra n s fe r- 
lin je  med op t i l  25%. H e rtil kommer de allerede nævnte fordele ved dette 
udstyrs stø rre a lsidighed.

- 15 -
( i i i ) Udbredelse blandt brugerne
Den definitionsmæ ssige fo r v irrin g  gør det vanskeligt at to lke  s ta tis tik k e rn e  
over fle k s ib le  systemer, især når der skal foretages in te rn a tio n a le  sammen­
lig n in g e r. Nedenstående ta b e l, som  vis e r udviklingen i a n ta lle t af FMS-syste- 
mer i Europa, Japan og USA, præsenteres altså  med a lle  mulige forbehold. Tal­
lene, som  her er taget fra  en igangværende undersøgelse, der udføres fo r Kom ­
missionens regning stammer fra  fo rs k e llig e  k ild e r, og er i ø v rig t baseret på 
en FM S-definition, som  også om fatter de større fle k s ib le  c e lle r.
år Europa U S A Japan
1967 1
1969 2
1970 4
1971 1(1)
1972 5 4
1973 6
1974 2(2) 6
1975 20
1976 6(4) 7 24
1977 7(5) 26
1978 9( ) 8
1979 15(9) 14
1980 17 ( ) 17 28
1981 21(11) 21 35
1982 31(17) 27(a) 45
1983 41 ( ) 34(a)
( ) = B R D (a) ufuldstændige ta l
Denne u d viklin g  kunne skematisk opdeles i tre  faser:
1) amerikansk fo rsp rin g  i begyndelsen af 70'erne
2) opsigtsvækkende japansk gennembrud fra  1975 og frem efter
3) fo rce re t europæisk indsats fo r at indhente det forsømte siden begyndelsen 
af 80'erne.
D a  o ffe n tlig e  incitam enter har sto r betydning fo r FMS-systemernes r e n ta b ili­
te t ,  er det japanske gennembrud og den senere accelererede u d viklin g  i Europa 
forbundet m ed en omfattende s ta ts lig  s tim u le rin g s p o litik , som  analyseres i 
b ila g  I I .  Der findes ikke tilsva re n d e  ta l fo r de fle k s ib le  c e lle r og tra n s fe r­
lin je r .  Ofte ta le s o m  hundrede e lle r  endda tohundrede FMS-systemer i Japan, 
a lt e fte r h vilke  mere e lle r  mindre brede d e fin itio n e r, der benyttes.
Hvad angår transferlinjerne, foregår der fo r tid en  en omfattende og h u rtig  
u d skiftn in g  af konventionelle lin je r  med fle k s ib le . I Europa var i 1982 kun 
10%  af lin je rn e  fle k s ib le , mens halvdelen af de nye ordrer i 1984 g ja ld t 
fle k s ib le  lin je r .
T ra n sfe rlin je rn e  benyttes især i b ilin d u s trie n . Vi har ikke kendskab t i l  
s ta tis tik  over de fle k s ib le  c e lle rs  fo rd e lin g  på se kto re r. For FMS-systemer­
nes vedkommende giver nedenstående ta b e l, som er baseret på en in te rn a tio n a l 
stikprøveundersøgelse, et in d tryk a f, hvordan de er fo rd e lt på industrigrenene.

- 16 -
Japan U S A Tyskland
Bi Iproduktion (herunder dele) 3 2 5
Landbrugs- og entreprenørmaskiner 4 8 1
Maskinbygning 15 1 4
Sværmekani k 4 - —
Finmekanik - 1 1
E  lekt roteknik og e le ktro n ik 2 1 ,2
Flyproduktion — 4 2
28 17 15
K ild e: Boston Consulting Group
(iv ) Situationen fo r de europæiske producenter
I betragtning af den betydning, vedligehold og service har fo r de komplekse 
systemer, og fo r FMS-systemernes vedkommende de lange indkøringsperioder 
(o fte  op m od to i r )  er lo kal tilstedevæ relse absolut nødvendig fo r at sælge 
systemerne. Dette fo rk la re r, at langt de fle s te  af de systemer, der findes 
i Europa, er bygget af europæiske firm ae r. D e tyske og ita lie n s k e  producenter 
har sat sig på broderparten af dette marked. Ita lie n s  smukke præ station fo r ­
tje n e r at b liv e  sæ rlig o m ta lt, fo r trods et yderst svagt hjemmemarked (der 
skal kun være 4 e lle r  5 FMS-systemer i Ita lie n ) har landet fle re  betydelige 
producenter (Comau, O liv e tti, B erardi, M andelli, SAIMP), som  har opnået en 
række bemærkelsesværdige succes'er på det europæiske marked. Opgørelsen over 
a n ta lle t af FMS-systemer (se de to foregående ta b e lle r) g iver et fø rste  ind­
try k  af styrke forh o ld et mellem producenterne i de fo rs k e llig e  egne af verden, 
men m an m å  også tage hensyn t i l  k v a lita tiv e  k r it e r ie r :  antal fo rs k e llig e  
produkter, systemets s tø rre ls e , integrationsniveau og grad af autonomi.
Antal producerede emner
Antal systemer i I  5 - 1 0 11 - 100 101 -  200 > 2 0 0
U S A 12 2 1 -
Japan 6 8 3 2
Tyskland 2 3 11 2
K ilde: Boston Consulting Group
Denne sammenligning skal læses med fo rs ig tig h e d , fo r også den a fs p e jle r måske 
.fo rs k e llig e  d e fin itio n e r. Ikke desto mindre v is e r den tysk in d u s tris  gode 
s t illi n g  med hensyn t i l  fle k s ib ilite te n  ( * ) , som udgøres af evnen t i l  at be­
arbejde mange fo rs k e llig e  emner (og som  er en in d ik a to r fo r programmellets 
kom pleksitet).
(*) I forbindelse med FMS-systemer opereres der med to fleksibilitetsbegreber:
antal bearbejdede emner og lagerfleksibilitet (inventory flexibility),
som er omtalt i det foregående.

- 17 -
Hvad angår systemernes stø rre lse  og in teg ra tion sn ive au , ser det ud t i t ,  at 
Japan er Længst fremme. Dette land råder over f ir e  meget store systemer på 
over 15 maskiner Cisær F u jitsu  Fanuc, Mori Seiki og Yamazaki) over fo r 2 i 
Europa og 1  i USA. Stadig med forbehold fo r d e fin itio n e rn e  har vi fra  fo r ­
s k e llig e  k ild e r (*) sammenstillet følgende tabet:
Antal F M S
Antal maskiner U S A  _________ Japan _____________ EF(*)
5 2 12 6
6 - 1 0  1 0 7 7
11-15 4 1 3
16-20 -  1 1
2 0 13  1
(*) Tyskland, Frankrig og Det forenede Kongerige.
D e  fo rs k e llig e  k ild e r er enige om  de japanske anlægs høje grad af' in teg ra ­
tio n , som  afsp e jle s af deres store autonomi : der skal i Japan være 15 FMS- 
systemer, som kan fungere en halv snes tim er uden overvågning, mens der i 
Europa kun skal være to (* * ) .
Hvad angår de mindre komplekse systemer, a ltså  de fle k s ib le  c e lle r, ser den 
in te rn a tio n a le  konkurrence ud t i t  at sku lle  b liv e  skærpet, fo r de japanske 
producenter, som  a ltid  fø lg e r de sam m e p rin c ip p e r, har fæ rdigudviklet stan­
dardiserede c e lle r, som de bereder sig på at eksportere, og de har allerede 
hentet et par successer hjem i USA. Medmindre de reagerer h u r tig t, ris ik e re r 
de europæiske og amerikanske producenter af "skræddersyede" c e lle r at b liv e  
hægtet a f, som det var tilfæ ld e t ved bearbejdningscentrene og NS-drejebænkene.
(v) Udsigterne fo r efterspørgslen
Her er der store fo rs k e lle  mellem de fo rs k e llig e  typer u dstyr.
D e fle k s ib le  c e lle rs  r e n ta b ilite t er p å v is t, og mellemstore virksomheder 
(over 500 ansatte) har fin a n s ie lle  muligheder fo r at investere i dem  -  i det 
mindste i p rin c ip p e t, fo r det går ikke fo r sig uden praktiske problemer, som  
det fremgår af den fin a n s ie lle  analyse i a fs n it B  i hovedteksten. Her er 
der a ltså  et b e tra g te lig t ekspansionspotentiel.
Hvad de fle k s ib le  tr a n s fe r lin je r  angår, er der især ta le  om  u d skiftn in g  af 
koventionelle lin je r .  Her har vi a llerede n o te re t, hvor h u rtig t denne udvik­
lin g  går; det forventes, at kun 10%  af efterspørgslen i 1995 v i l  gælde kon­
ve n tio n e lle  lin je r ,  id e t resten v i l  b liv e  e rs ta tte t m ed fle k s ib le  lin je r  og 
i begrænset, men endnu vanskeligt fo ru d s ig e lig t omfang m ed fle k s ib le  c e lle r 
og FMS-systemer.
(*) NED0 Advanced Manufacturing Systems Group; Yoshikawa, Rathm ill og 
Havatny: Computer Aided M anufacturing; VDI-Z; A.D. L i t t l e ;  I . S . I . ;  
igangværende undersøgelse ved Kommissionen.
(**) Igangværende undersøgelse af FMS-systemerne fo r Kommissionen.

- 18 -
FMS-investeringernes omfang gør, at de er forbeholdt store virksomheder 
(ni ud af t i  FMS-systemer er in s ta lle r e t hos firm aer med mere end 2000 
beskæftigede), h v ilk e t a ltså  sætter snævre grænser fo r det p o te n tie lle  
marked. D a en stor del af gevinsten ved FMS-systemerne er kn ytte t t i l  
nedskæringen af ventetiden og da denne er fo rh o ld svis mindre fo r store 
emner, anvendes FMS-systemer især ved sm å emner, h v ilk e t indskrænker 
ekspansionspotentiellet endnu mere.
M ed den tils k y n d e ls e , de o ffe n tlig e  myndigheder g iv e r, kan det ventes, 
at den h urtige vækst i a n ta lle t af idriftvæ rende FMS-systemer fo rts æ tte r, 
som  det fremgår af nedenstående -  in d ik a tiv e  -  t a l.
Fleksible produktionssystemer (a) i Europa
I d r i f t I ordre I a lt
Belgien 4- 4
Frankrig 3 15 18
Tyskland 5 26 31
Det forenede Kongerige 4 21 25
Ki Ide: N E D O  -  1984
(a) M ed en d e fin itio n , som  kunne omfatte fle k s ib le  c e lle r.
E. DATAMATSTØTTET KONSTRUKTION (CAD)
( i ) Defi ni t i on
C A D  har mange anvendelser i hele in d u strie n . Det fungerer ved hjælp af 
g ra fiske  databehandlingssystemer og er kn ytte t t i l  arbejdet med udformning 
af produkter og processer.
Anvendt t i l  produktudformning strækker CAD-maskiner sig fra  enkle enheder, 
hvormed m an kan producere todimensionale tegninger og planer, t i l  maskiner, 
der er udstyret m ed komplekse programmer t i l  konstruktion af tredim ensio­
nale m odeller. Analyserne e lle r  d e fin itio n e rn e  holder sig o fte  t i l  denne 
side af CAD. Men CAD's fun ktio ne r rækker langt videre. Stadigvæk som pro­
duktudviklingsredskab kan C A D  forbindes med C A E  (computer aided eng in ering ), 
h v ilk e t v i l  sige programmer, hvormed m an kan analysere konstruktionen og 
vurdere de konstruerede deles ydeevne (f.e k s . term isk deform ation, v r id ­
ningsmodstand o s v .). I sin yderste konsekvens kan C A E  e rs ta tte  bygning af 
kostbare p ro to type r. T ilrette læ gg e lse  af processer, dvs. planlægning af 
maskinernes udnyttelse og deres operationssekvens, især i de såkaldte 
gruppeteknologier, er et andet betydningsfuldt område fo r anvendelse af 
CAD. P rincippet i gruppeteknologierne er e nkelt: ved hjælp af C A D  (*) skal 
man på den ene side id e n tific e re  og samle de dele, der skal fre m s tille s , 
ikke på grundlag af det produkt, de skal indgå i ,  m en i henhold t i l  deres 
iboende slægtsskab. På den anden side skal man, stadigvæk s tø tte t af data­
maten, k la s s ific e re  de fo rs k e llig e  processer m ed henblik på at organisere 
dem i c e lle r, hvoraf hver enkelt skal fre m s tille  en serie beslægtede dele, 
som d e fin e re t ved hjælp af CAD. C A D  kan også anvendes t i l  at o p s tille  pro­
duktionsprogrammer fo r numerisk styrede værktøjsmaskiner.
(*) Ved at opbygge databaser, der rummer en meget d e ta lje re t geometrisk
beskrivelse af delene, så både de og den proces, hvorved de fre m s tille s , 
kan k la s s ific e re s .

- 19 -
i i ) P ro d u k tiv ite t og økonomisk udbytte
Det er vanskeligt at sætte ta l pa udbyttet af CAD. N a tu rlig v is  medfører C A D  
en o fte  markant reduktion af den t id ,  det tager at udvikle og konstruere et 
produkt, foruden en tilsva re nd e  fo rk o rte ls e  af produktets le v e tid . M en ge­
vinsten kommer også af formindskede fre m stillingsom kostninger, som ikke kun 
opstår ved procesplanlægning og gruppeteknologier, men også skyldes optime­
ring af produktets konstruktion og af m aterialeudnyttelsen. F.eks. havde 
en Peugeot 305 fra  1977 3 700 svejsepunkter, mens dette ta l var skåret ned 
t i l  2  500 fo r en Peugeot 205 fra  1983. D e rtil skal føjes den k v a lite ts fo r­
bedring, som  skyldes en bedre ko nstru ktio n, og den forøgede f le k s ib i lit e t ,
C A D  g ive r. Endelig m å  det understreges, at en lang række produkter, det være 
sig avancerede m ikroelektroniske komponenter e lle r  den seneste flyg e n e ra tio n , 
overhovedet ikke v ill e  kunne re a lise res uden CAD.
På grundlag af et rundspørge blandt amerikanske brugere har firm aet Control 
Data frem lagt (*) en række p ro d u k tiv ite ts k o e ffic ie n te r fo r CAD:
Produkt i vi te ts k o e ffi c  i enter 
(gennem snitlig s ta tis tis k  værdi)
Anvendelse i elektronikken
Lay-out af logiske kredsløb 3,0 -  5,0
Strømskemaer 3,5 -  4,5
Konstruktion af try k te  kredsløb 3,5 - 4,5
Integrerede kredsløb 10,0 -20,0
Maskinkonstruktion
D e tailkon stru ktion  2,0 - 3,0
T e gn in gsfrem stillin g  2,0 - 4,0
P rojekter ^ 2,5 -  3,5
Dimensionering af stå lp la d e r 3,5
Konstruktion af rørsystemer 2,5 - 3,5
Tilbudsm ateriale (dokumentation) 3,0 - 5,0
Udarbejdelse af N S -hulstrim ler 4,0 -  6,0
Andre områder
Planlægning af en in s ta lla tio n  3,0 -  4,0
Databehandling, beregning, udnyttelse 3,0 - 6,0
Disse p ro d u k tiv ite ts k o e ffic ie n te r svarer t i l  oplysninger fra  andre k ild e r ( 8). 
Men fra  et re n ta b ilite tssyn sp u n kt m å  disse tekniske beregninger måske nuan­
ceres, fo r det ser ud t i l ,  at de høje omkostninger ved CAD-systemerne o fte  
indebærer temmelig lange a fskrivn in g sp e rio d e r (Boeing regner med en periode 
på 7 år fo r s it CAD-udstyr), og at standardprogrammel o fte  er lid e t egnet, 
h v ilk e t især har betydning fo r de virksomheder, der ikke har mulighed fo r at 
udvikle deres eget programmel.
(*) Ved et seminar organiseret af den tyske maskinindustri i september 1983.

- 20 -
H vilket udbytte C A D  kan give, afhænger i høj grad af den enkelte virksomheds 
s itu a tio n  og a f, hvor hyppigt den kan udnytte CAD-udstyret. Det kan saledes 
være særdeles rentabelt fo r en l i l l e  konsulentvirksomhed m ed nogle få ansatte, 
mens det ikke v i l  kunne betale sig fo r en stor virksomhed, som  kun har et be­
grænset CAD-arbejde at udføre. På den anden side er dette udbytte o fte  van­
s k e lig t at k v a n tific e re .
Endelig m å  m an ikke glemme denne sektors h urtige teknologiske u d v ik lin g , som  
betyder, at m a te rie lle ts  og programmellets omkostninger fa ld e r s tø t, at 
der markedsføres stadig fle re  fo rs k e llig e  standardprogrammer, og at der op­
står specialiserede CAD-virksomheder, der producerer tjenesteydelser t i l  
sm å virksomheder, som  ikke har råd t i l  at anskaffe eget udstyr.
i i i ) Udbredelse blandt brugerne
Verdensmarkedet fo r CAD, som nåede op på 1,6 m illia rd e r d o lla rs  i 1983, har 
i de sidste to år udvist en å r lig  vækst på 30%  og forudses i 1984 at vokse 
m ed mellem 45 og 50%  t i l  2,3 m illia rd e r d o lla rs  ( * ) . A llig e v e l udnyttes C A D  
stadig kun i ringe grad i Europa sammenlignet med situ atio n en  i U S A  og Ja­
pan .
S o m  sammenligning kan nævnes, at V D M A  ( * *  ( * * * ) ) skønner at omkring 50%  af de ja ­
panske firm aer i m askinindustrien fo r indeværende anvender CAD. Det t ils v a ­
rende ta l fo r Tyskland lig g e r omkring 3%. Mere omfattende oplysninger frem­
går af følgende ta b e l:
Skøn over anvendelsen af C A D  (1982)
Antal CAD-anlæg I forho ld  t i l  B N P
Norge 70 1,6
Sverige 208 2,4
Frankrig 562 1/2
Tyskland 375 0 ,6
Det forenede Kongerige 620 1,6
U S A 6 600 3,5
K ild e: Arnold-CADCAM In te rn a tio n a l -  august 1984 (***)
Det er a ltså  u o m tv is te lig t, at de europæiske virksomheder er langt bagud fo r 
U S A  og Japan med hensyn t i l  anvendelse af CAD, og efterslæ bet b liv e r ikke 
mindre a f, at det tager fle re  måneder (h e lt op t i l  to  år) at lære at bruge 
et CAD-anlæg og få det fulde udbytte af det.
(*) K ild e: M e rrill Lynch.
(**) Den tyske maskinfabrikantsammenslutning.
(***) Forfatteren tager forbehold over fo r disse ta ls  v a lid ite t og sammen­
lig n e lig h e d .

-  21  -
(iv ) Situationen fo r de europæiske producenterI
Verdensmarkedet fo r C A D  er stærkt domineret af de store amerikanske pro­
ducenter:
Andele af verdensmarkedet fo r C A D
1983 %  af markedet*
(mio $)
Computervision 403.0 23.3
IBM 332.0 19.2
Intergraph 255.0 14.7
GE-CaLma 159.0 9.2
Schlumberger-Applicon 103.0 6.0
M e  Donnell Douglas Auto 70.0 4.0
Auto-Trol 53.0 3.1
Control Data 49.2 2.8
Ki Ide : Daratech In c .
Af det europæiske marked har de amerikanske producenter omkring to tre d je d e le , 
som  det fremgår af følgende t a l:  ...
F orskellige leve'randøYers andele af det europ si ske CAD-marked (% )
Leverandører Frankrig (82) Tyskland (81)Det fo r. 
Kongerige (81)
Applicon (USA) 
Computervision (USA) 
IBM (USA)
Andre U S A21
36
f . i .
510
32
f  - .  i . 
183
29
12
20
Secma (F) 
Matra (F)-----------------Ï 2---------
6
Siemens (D) 8
Racal (GB) 
Compeda (G B .) 
Ferranti (GB) 
Quest (GB) 
CISC  J  (GB)11 7 15
6
2
10
2
Cololé producenters 
ånde l
Europæiske produ­
centers andel 
Amerikanske produ­
centers andel23
38
6211
40
6036
36'·
64
Kilde : Arnold-CADCAM In te rn a tio n a l - August 1984. ( ***)
f . i .  = fo re lig g e r ikke.
(*)
(**)
( kirk )Daratech Inc. vurderer markedet i 1983 til 1,7 milliarder dollars.
Er siden blevet overtaget af Computervision.
Forbehold over for tallenes validitet og sammenlignelighed.

- 22 -
Disse ta l v is e r, at de tyske producenter er Langt bagud, h v ilk e t i ø vrig t 
svarer t i l  den ringe grad, hvori C A D  er slået igennem i Tyskland. I Frank­
rig  og Det forenede Kongerige er situationen en smule gunstigere, m en 
generelt er det slående at konstatere, i hvor høj grad de europæiske 
fa b rika n te r har koncentreret sig o m  deres nationale marked.
D e  amerikanske fab rikan ters styrke og den omfattende udbredelse, C A D  har 
fået i USA, skyldes m ilitæ rforskningens igangsættende virkn in g  og h v ile r 
på det store marked, som  fly in d u s trie n  udgør (på en gang marked fo r høj­
teknologi og masseproduktion).
Ikke desto mindre e ksiste re r der i Europa en b e tra g te lig  know-how, især på 
programmelområdet. Lokomotivvirkningen udgår her fra  den europæiske f l y ­
in d u s tri, navnlig airbus-programmet. Visse europæiske firm aer kla re r sig 
glimrerende i specialiserede n iche r, ja så godt, at amerikansk in d u s tris  
store virksomheder benytter sig af dem  (f.e k s . IBM, som  forhandler C atia- 
systemet fra  Dassault) e lle r  opkøber dem  (CIS i S torbritannien købt af 
Computervi si o n).
Endnu en v ig tig  fa kto r m å  nævnes: i mange tilfæ ld e  udvikles de mest avan­
cerede CAD-systemer t i l  in te rn t brug. Det gælder især fo r IBM og andre 
store amerikanske firm a e r, m en også fo r visse store japanske koncerner. 
Hvis disse systemer nogensinde kommer frem på markedet, sker det med stor 
fo rs in k e ls e , da de pågældende firm aer er mere interesserede i den gene­
re lle  konkurrencefordel, de få r af at anvende disse CAD-systemer, end i at 
sælge dem.
(v) Udsigterne fo r efterspørgslen
S om  fo r de andre typer avanceret udstyr forven ter eksperterne også her i 
almindelighed et h u rtig t voksende marked ( * ). Den eneste konkrete oplys­
ning, vi råder over fo r Fællesskabet, vedrører det b ritis k e  marked: an­
t a lle t  af CAD-termina Ler i in d u strie n  forventes af stig e  fra  9 000 i 
1983 t i l  14 000 i 1985, en å r lig  vækst på omkring 25%.
F. INDUSTRIEL INFORMATIK O G  A N D R E  TYPER  AVANCERET U D S TY R
Udtrykket in d u s trie l in fo rm a tik er her ret løst brugt t i  l at betegne en 
række elementer inden fo r datam atiseret in d u s trie l s ty rin g .
Datam atstøttet ko nstru ktio n, der som v is t i fo rrig e  a fs n it gør det 
m uligt at optimere produktionsprocessen, kan forud fo r fab rikatio ne n  
forbindes med datam atiseret planlægning af m a teriale- og komponentind- 
køb, og på udgangssiden kan kundernes b e s tillin g e r tilsva re n d e  forbindes 
med produktionsprocessen via d a ta n e tte t. På dette område kan et slående 
eksempel ses hos FIAT, som har opbygget et system, hvorved o rd rea f­
givelsen hos forhandlere automatisk sætter fre m s tillin g e n  af den ønskede 
model i gang.
(*) Ifølge A.D. Little: 28% i USA fra 1982 til 1992.

- 23 -
Datamatiseringen dækker i ø v rig t også hele den økonomiske s ty rin g  af 
virksomhedens a k tiv it e t ,  hvad enten det d re je r sig om  bogholderiet e lle r 
om  salgs- og økonomistyring. Nedenstående diagram givet et in d tryk af 
disse elementer i deres helhed.
Figur 1: In te g re re t in fo rm a tik i industrivirksom heden
H E L H E D S S T Y R IN G  (S C E N A R IE R , P L A N L Æ G N IN G , D A T A M A T S T Ø T T E T  B E S L U T N IN G S P R O C E S ) 1990-2000
Eksterne databaser 
1985-1995
i
C
5 5■  r —5  aLOM —
b S4-> ·(“· J* + J3 t ËS £
.0 ) CC 3
C ' -M
•i-S
—·  V ) ( G  ·!-
O  < DProduktionsstyring
1980-1995
I
!1.
b• r~4-JCG \/E1I Fabri
1  styriI·
£  Ê?L . -I-( I )  L .ti£ t tc ?
Ï  I
I sSeneret adninistratior 
1970-1985
oc
V)•S,O ÌXL.X+ Jin< D
1L .
Æ
Styring af^ Proces- Styring af
k, h  og l styring hjælpefmkt.
* K onditionering, håndtering og la g rin g .
K ild e: BIPE.
Det er k la r t, at virksomhederne afhængigt af deres omstændigheder har fo r­
s k e llig t udbytte af en sådan datam atisering. Hvad angår ordreindgangen, 
er et in form ati seret system, der blev in s ta lle r e t i Tyskland (Heidelberger 
Druckmaschinen) blevet afskrevet pa tre  år. For lagrenes vedkommende an­
fø re r A.D. L it t le  gennemsnitsreduktioner på en tre d je d e l ledsaget af et 
næsten fuldstæ ndigt b o rtfa ld  af la g e rfe jl og varemangel. Andre fordele 
lig g e r i reducerede d ire k te  og in d ire k te  arbejdskraftom kostninger, e l i ­
minering af le ve rin g sfo rsin ke lse r og i det hele taget en forbedret kunde­
b etje n ing .

- 24 -
NB: Omkring 80%  af de in d u s trie lle  og videnskabelige datamater, der bruges 
i Europa, stammer fra  USA.
Endelig m å  det også påpeges, at der findes en række sp e cie lle  maskiner, 
som  er tilp a s s e t bestemte in d u s trie rs  behov og bestemt t i l  at indgå i 
automatiserede systemer (fle k s ib le  centre t i l  sprøjtestøbning af p la s t, 
automatiserede maskinsave t i l  m ø b e lfre m stillin g , automatiske sy- og 
strikkem askiner t i l  beklæ dningsindustrien, automatiske tilskæ ringsm a­
skiner t i l  fo d tø js - og beklæ dningsindustrien.
G- datamatintegreret  FABRIKATION O G  FREM TIDENS FABRIK *  i
I de foregående a fs n it er der trods mange problemer m ed d e fin itio n e rn e  og 
m ed s ta tis tik k e rn e s  sammenlignelighed g jo rt forsøg på at tegne et b ille d e  
af den ø je b lik k e lig e  s itu a tio n  fo r fo rs k e llig e  typer avanceret udstyr.
M en det m å  ikke glemmes, at der kun er ta le  om  et ø je b lik s b ille d e  af en 
række sektorer, som  befinder sig i fo rs k e llig e  u d viklin g sfa se r (9 ), og 
som  a lle  er under hastig u d v ik lin g , således er de fle k s ib le  produktions­
systemer ikke i ø je b lik k e t v irk e lig  rentable fo r størstedelen af de 
p o te n tie lle  brugere af denne systemtype, m en det m å  forventes, at fo r ­
bedringen af maskinernes p å lid e lig h e d , udviklingen af programmellet, 
indlæ ringseffekten og stordriftsb e spa re lse rn e  i temmelig nær frem tid 
v i l  føre t i l  sænkede omkostninger, som  kan gøre det rim e lig t fo r et 
bredere spektrum af brugere at anvende FM S. På CAD-området myldrer det 
frem m ed nye standardprogrammer, mens priserne på term inaler -  som det
i ø vrig t er tilfæ ld e t fo r a lt datam ateriel - fo rts a t fa ld e r. Rækken af 
eksempler er endeløs, så de b eslutninger, der tages i dag, m å  tage hensyn 
ikke b lo t t i l  den nuværende s itu a tio n , m en t i l  dennes forventede udvik­
lin g  i de kommende år.
Im id le rtid  m å  det også understreges, at der allerede i dag er så mange 
fo rs k e llig e  fremgangsmåder og løsninger, både i henseende t i l  teknologisk 
niveau og t i l  omkostninger, at næsten a lle  virksomheder kan finde gennem­
prøvet avanceret u dstyr, som passer t i l  deres behov.
Denne analyse har v is t ,  at der er b e tra g te lig e  p ro d u k tiv ite ts g e v in s te r 
ved e n ke ltvis anvendelse af disse fo rs k e llig e  te kn o lo g ie r, men det m å  
understreges, at det v irk e lig e  udbytte fø rs t fo r alvor dukker op, når 
disse fo rs k e llig e  typer af udstyr in te g re re s : når det sker, er der ikke 
længere ta le  o m  en a dd itio n  af de enkelte g evin ste r, men om  en m u lti- 
p lik a tio n . Således nar man frem t i l  datam atintegreret produktion (CIM), 
hvor hele den in d u s trie lle  a k tiv ite t i bred forstand styres in te g re re t 
af datamater. Lader m an a fsn itte n e  i denne fø rste  del passere revue, 
kan m an udpege de enkelte elementer i denne integrerede fre m tid s fa b rik : 
datam atstøttet produkt- og procesudformning, datam atiseret planlægning 
af indkøb og af m a teriale- og komponent lagre, autom atiseret fa b rik a tio n  
m ed systemer t i l  slid m å lin g , væ rktøjsudskiftning og uheldsdiagnose, 
automatisk ko ntro l af produktionens k v a lite t, automatiske lagre og d ire kte  
forbindelse med efterspørgslen fo rm id le t af leverandørerne, samt - ikke 
at forglemme -  datam atiseret økonom isk-finansiel s tyrin g  af helheden.

- 25 -
Der e ksiste re r endnu ikke en fa b rik , hvor a lle  disse funktioner er in te ­
g re re t. M en en sådan fa b rik  er ikke nogen u to p i, som  hører den fje rn e  
frem tid t i l ,  fo r bestanddelene t i l  den fungerer allerede i praksis m ed 
fo rs k e llig e  grader af p e rfe k tio n , og selv om  der stadig er mange problemer 
at løse, er der ingen uovervindelige tekniske hindringer fo r at bygge den.
Hvad angår udbyttet ved CIM, er der i fagpressen (*) fo r n y lig  fremsat den 
vurdering, at avanceret in te g ra tio n  v i l  give en p ro d u ktivite tsfo rø g e lse  
på omkring 250%. Uanset værdien af den type vurderinger, og selv o m  fo r­
bedringerne af m a te rie lle ts  fysiske p ro d u k tiv ite t er kolossale, m å  m an 
ikke glemme, at der opstår et mindst lig e  så s to rt udbytte på andre om ­
råder. I fremtidens fa b rik  v i l  lagrene -  hvad enten der er ta le  om  fær­
digprodukter, produkter under fre m s tillin g  e lle r  dele og råm aterialer -  
være skåret ned t i l  en en brøkdel af d e t, de v ill e  have været i en tr a ­
d itio n e l fa b rik  ( t i l  illu s tr a tio n  af virkningen af denne nedskæring: en 
a n tik v ite ts h a n d le r, som  beregner sig en fortjenstm argen på 300%, m en 
lig g e r inde med sine møbler i to å r, få r mindre udbytte end et super­
marked, som kun beregner sig 3%, men hvis lager omsættes på 2 dage); 
væ rktøjssLiddet nedskæres af permanente, automatiserede kontrolsystem er, 
og takket være automatiske systemer t i l  uheldsdiagnose gælder det sam m e 
fo r m askinsliddet; den automatiske k v a lite ts k o n tro l betyder, at langt 
færre varer m å  kasseres, mens den datamatiserede ko ntro l med hele produk­
tionskæden medfører en væ sentlig k v a lite ts fo rø g e ls e ; le v e rin g s fris te rn e  
skæres d ra stisk ned (det er måske vanskeligt at sætte ta l på fordelen ved 
at levere på to uger i stedet fo r to måneder, men den er h e lt k la rt a f­
gørende); nye produkter sættes langt h urtige re  i produktion, og fornyelsen 
af produktudbudet fremskyndes k r a ftig t.
A lt dette v i l  medføre fo ra n d rin g e r, som  med tid en  v i l  vende op og ned på 
de økonomiske forho ld  ved fuldstæ ndig at ændre m iljø e t omkring de euro­
pæiske virksomheder, som  m å  tage en række teknologiske udfordringer op, 
klare sig igennem dybtgående s tru k tu re lle  og fin a n s ie lle  forandringer og 
overvinde de menneskelige problemer, som  er forbundet hermed.
(*) Usine Nouvelle, 3. kvartal 1984.

BILAG II
S ta tsstø tte  t i l  produktionsautom atisering 
(Europa -  U S A  -  Japan)
Indledning
Dette dokument indeholder et resumé af fo ra n sta ltn in g e r iværksat af nationale 
regeringer t i l  s tø tte  fo r anvendelse og fre m s tillin g  af autom atiseret produk­
tio n su d styr. Dokumentet indeholder en beskrivelse af fo ra n sta ltn in g e r i Tyskland, 
Det forenede Kongerige, Ita lie n  og Frankrig, U S A  og Japan.
Det bør holdes in mente, at der i dokumentet ikke tages hensyn t i l  bistand via 
forsvarsudgifterne i EF-medlemsstater (som er mere tilbageholdende end U S A  m ed 
hensyn t i l  bistand t i l  produktionsautom atisering via dette medium). Der tages 
h e lle r ikke i fu ld t omfang hensyn t i l  regional s tø tte  (d e ls ta te r e lle r  ameri­
kanske e n ke ltsta te r) e lle r  e ksp o rtstø tte , som  forekommer i a lle  de berørte lande. 
Der tages h e lle r ikke hensyn t i l  tils k y n d e ls e r via skattesystem et, undtagen fo r 
Japans vedkommende. Visse sp ecifikke  forskning skon tra kter, som  af staten er ind­
gået m ed in d u s trie n , er ikke om fattet (f.e k s . kontrakter fra  BM FT i Tyskland).
I EF-sammenhæng skal disse ikke på nuværende tidspunkt meddeles Kommissionen. 
Endvidere behandler dokumentet ikke u d g ifte r t i l  produktionsautom atisering hos 
o ffe n tlig e  organer såsom P&T t i l  egen fo rd e l, men som kan have langt videre 
fø lg e virkn in g e r. Endelig har man i vid  udstrækning set bort fra  u d g ifte r på 
undervi sni ngsområdet.
Mange fo ra n s ta ltn in g e r, navnlig regionale s tø tte fo ra n s ta ltn in g e r, går længere 
end t i l  produktionsautom atisering. Hvor sådanne fo ra n s ta ltn in g e r er beskrevet i 
dokumentet, er der g jo rt forsøg på at angive den bredere karakter af disse ord­
ninger.
Tyskland
Meget af den tyske regerings s tø tte  t i l  fabriksautom atisering er givet via bredt 
anlagte programmer såsom " programmet fo r harmonisering af arbejdspladsen" 
(Programm Humanisierung des A rb eitsle b en s). Selv om  s tø tte  t i l  anvendelsen af 
ro b otter ikke f ik  fø rs te p r io r ite t i dette program, var det et v ig tig t aspekt.
I a lt blev der brug 700 m illio n e r D M  mellem 1974 og 1983, hvoraf 100 m illio n e r 
D M  var afsat t i l  u d viklin g  af ro b o tte r.
Det fø rste  produktionsteknikprogram (Programm Fertigungstechnik) finansierede 
forskning og u d v ik lin g  på en række omrader -  konstruktionsplanlæ gning, layout- 
og managementsystemer, k v a lite t, m askinstyring, fle k s ib e l produktion og tek­
n o lo g io ve rfø rse l. 80%  af udg ifterne  var t i l  sm å firm ae r. U dgifterne var på 
163 m illio n e r D M  mellem 1980 og 1983 (1980: 39,3 mio D M ; 1981: 39,5 mio D M ;
1982: 46,1 mio D M ; 1983: 38,5 mio DM), men dette var mindre end det planlagte 
budget fo r perioden på 255,6 m illio n e r D M .
Et revideret program -  "F ertigungstechnik" er blevet påbegyndt i 1984. Dette 
program tager sig te  på at s tø tte  udviklingen af in d u s trie l implementering af 
datam atstøttet konstruktion og fa b rik a tio n , ro b otter og beslægtede automati­
seringssystemer via b e v illin g e r på op t i l  40%  af projektomkostningerne 
(maksimumbevillingen er 400 000 D M  fo r CAD/CAM og 800 000 D M  fo r ro b otter og

- 2 -
systemer). Der kan Ligeledes gives bistand t i l  samarbejdsprojekter mellem 
virksomheder og fo rs k n in g s in s titu tte r om  u d viklin g  af maskiner og processer 
fo r F M S  og inspektionssystemer. Der er ligeledes finansieringsm uligheder^for 
p u b lik a tio n e r, workshops, seminarer osv., oplæring og undersøgelser af så­
danne aspekter som  personalebehov og a rb e jd s v ilk å r. Mellem 1984 og 1988 er 
der i a lt budgetteret m ed 530 m illio n e r D M  fo r programmet, som fo rd e le r sig 
som  fø lg e r:
1984 1985 1986 1987 1988
mio D M  70 125 130 135 70
Fertigungstechnik-programmet 1984-1988 er en del af et bredere anlagt 
mationstechnik Programm" med en planlagt u d g ift pa 2,96 m illia rd e r D M  mellem 
1984 og 1988. Dele af dette bredere anlagte program ud over "Fertigungs­
technik" synes at have en vis betydning fo r fremme af autom atisering og kan 
således påregnes at indebære yd e rlig e re  s tø tte  pa dette omrade.
D e m id le r, der er s t i l l e t  t i l  rådighed, fo rd e le r sig som fø lg e r:
410 m illio n e r D M  skal anvendes på fib e ro p tik  og højopløsnings-TV og de 
resterende 2 020 m illio n e r D M  på: datam atkom patibilitet (100 mio DM), grund­
forskning (100 mio DM), ydre enheder inden fo r m ikroelektronik (320 mio DM), 
C A D  (90 mio DM), nøglekomponenter (90 mio DM), subm ikrometerelektronisk 
teknologi (600 mio DM), nye chips (200 mio DM), C A D  produktion, nye datamat­
s tru k tu re r (160 mio D M ) og kompleks databehandling (200 mio DM).
Forbundsregeringens s tø tte  t i l  F & U  kommer hovedsagelig fra  B M FT (1) og kana­
lise re s gennem to organer:
( i)  For grundforskningens vedkommende gennem Deutsche Forschungsgemeinschaft 
(DFG), som  om fatter de fle s te  u n iv e rs ite te r, Max-Planck in s t it u t t e t  og 
d F T tø rre  videnskabelige in s t it u t t e r .  D F G  har et arsbudget pa 20 m i l l i ­
oner D M  t i l  forskning i produktionsautom atisering.
(i i)  For målforskningens vedkommende gennem Fraunhofer G esellschaft, som om ­
fa tte r  25 in s t it u t t e r .  Specielt ydes der s tø tte  t i l  IPA ( In s titu t fu r 
Produktionstechnik) i S tu ttg a rt, som oprettede et eksperim entelt auto­
m atiseret produktionssystem i 1977. IPA har et årsbudget pa omkring 
65 m illio n e r D M , hvoraf omkring 40 m illio n e r D M  stammer fra  k ild e r i 
forbundsregeringen og de enkelte d e ls ta te r. Et andet v ig tig t in s t it u t ,  
som  stø ttes af Fraunhofter G esellschaft, er IPK ( In s titu t fü r Produk­
tionsanlagen und Konstruktionstechnik) i B e rlin , som  også har et 
eksperim entelt autom atiseret system (med hovedvægten lagt pa afprøv­
ning og k v a lite ts k o n tro l), som blev o p re tte t i 1976. ISI ( In s titu t fu r 
Systemtecknik und Innovationsforschung) er ligeledes værd af nævne: 
det tilre tte læ g g e r workshops og seminarer, som hovedsagelig beskæ ftiger 
sig m ed fabriksautom atisering og fungerer som konsulent, navnlig fo r 
sm å og mellemstore virksomheder på dette område.
(1) Bundesministerium für Forschung und Technik.

- 3 -
Anden form fo r bistand har været t i l  rådighed e lle r  gives fo rts a t:
( i)  Et m ikroelektronikprogram  (Sonderprogram M ikroelektronik) har g ivet 
bistand navnlig t i l  sm a og mellemstore in d u s trie r fo r anvendelsen af 
m ikroe le ktro nik. Af 1982-1985-budgettet p i 450 m illio n e r D f'i v i l  
maskinfabri kanter modtage omkring 90 m illio n e r D M .
( i i )  Y delse af s tø tte  t i l  sm å og mellemstore virksomheders F&U-personale- 
u d g ifte r. I 1979-1982 blev der ydet i a lt 1  407 m illio n e r D M , hvoraf 
omkring 35%  gik t i l  m askinindustrien (dvs. 492 mio D M  fo r perioden).
( i i i ) Ydelse af s tø tte  på 4,6 m illio n e r D M  t i l  firm aer i m askinindustrien 
t i l  b e v illin g e r t i l  ekstern forskning i 1982.
Selv om  der kun fo re lig g e r få oplysninger om  dette emne, yder de enkelte 
d e ls ta te r også i visse tilfæ ld e  en b etydelig s tø tte  t i l  autom atisering.
Specielt har Baden-Württemberg udpeget et kommissariat fo r te kn o lo g io ve rfø rse l, 
som  regulerer konsulenthonorarer, tiIb y d e r'te k n is k  rådgivning via et net af 
16 teknologiske in s t it u t t e r ,  o p re tte r te k n o lo g ifa b rikker, tilre tte læ g g e r 
oplæring og yder s tø tte  t i l  Karlsruhes U n iv e rs ite t, som  er i færd med at op­
re tte  s it eget automatiserede produktionssystem, og som netop har åbnet det 
fø rste  kursus i produktionssystem teknik (som japanerne kalder "mechatronics 
e ng in ee rin g ").
Tyskland foretræ kker bredt anlagte p ro je kte r og programmer. Inden fo r disse 
programmer er der en kla r forkæ rlighed fo r F & U  frem fo r d ire kte  in ve ste rin g s- 
t i  Iskyndelser, selv o m  sondringer mellem F & U  og andre udgiftsform er m ister 
meget af deres mening i en t id  med hurtige  teknologiske ændringer, hvor øgede 
F&U-udgifter b liv e r en absolut forudsætning fo r firm aers overleven.
Et andet punkt, som  m å  noteres, er den stærke stig n in g  i stø tten t i l  auto­
m atisering, som fo r tiden fin d e r sted. Dette^er et fæ llés træk fo r euro­
pæiske landes o ffe n tlig e  s tø tte  på dette område.
Det forenede Kongerige
E fte r en periode, hvor Det forenede Kongerige støttede u d viklin g  og inve­
ste rin g  i bestemte sektorer (herunder værktøjsmaskiner (et 30 m illio n e r £ 
program), tekstilm a skine r og trykke rim a skin e r), har Det forenede Kongerige 
siden begyndelsen af 1980’ erne tenderet t i l  at s tø tte  anvendelsen af speci­
fik k e  te kn o lo g ie r, omend også i visse tilfæ ld e  fre m s tillin g e n  af disse.
Således blev der afsat ca. 10 m illio n e r £ t i l  robotstøtteprogrammet mellem 
1981 og 1984 fo r at s tø tte  anvendelsen og produktionen af ro b otter og t i l  
rådgivningsvirksomhed i forbindelse hermed. For 1982-1986 er der afsat 80 
m illio n e r £ t i l  programmet fo r fle k s ib le  produktionssystemer, t i l  s tø tte  fo r 
in s ta lla tio n e n  af F M S  og t i l  rådgivningsvirksomhed med henblik herpå. Heraf 
er 25 m illio n e r £ fa k tis k  fra  s tø tte  t i l  innovationsfonde (se nedenfor), mens 
20 m illio n e r £ er en ny b e v illin g  g ive t i marts 1984. Siden 1982 har anven­
delsessektionen af robotstøtteprogrammet været fin a s ie re t under FMS-program- 
met, og de rådgivningsmæssige aspekter af de to programmer blev den 1. august 
1984 slå et sammen t i l  programmet fo r avanceret produktionsteknik.

- 4 -
For 1982-1984 er 27 m illio n e r £ t i l  rådighed fo r følgende tre  programmer:
( i)  CAD/CAM. Gennemførlighedsundersøgelser, demonstrationsseminarer og 
F&U-projekter inden fo r CAD.
C ii) CAD/MAT (Computer aided design, manufacture and te s t -  datam atstøttet
fre m s tillin g  og afprøvning). B e v illin g e r t i l  seminarer og dem onstrationer.
C  i i i ) C AD TES (Computer aided design and te s t equipment -  datam atstøttet 
konstruktion og afprøvningsudstyr).
Anvendelsen af mikroprocessorer i produkter og processer i hele fre m s tillin g s ­
industriens stø ttes via mi kroprocessoranvendelsesprojektet, h v o r til der blev 
afsat 55 m illio n e r £ fo r 1978-1983, og h v o r til der yd e rlig e re  forventes afsat 
20-30 m illio n e r £. Endelig blev der ydet 55 m illio n e r £ fo r 1978-1983 t i l  
det sektorbestemte støtteprogram fo r m ikro e le ktro n ikin d u strie n , som  tog sig te  
på at øge Det forenede Kongeriges evne t i l  at fre m s tille  standardkredsløb og 
specialiserede integrerede kredsløb. Endvidere har Det forenede Kongerige fo r 
n y lig  fo re slå e t et program på 25 m illio n e r £ t i l  avanceret udstyr t i l  t e k s t il­
in d u s trie n .
D e  to SEFIS (Small Engineering Firms Investment Scheme) programmer har imellem 
1981 og 1984 s t i l l e t  130 m illio n e r £ t i l  rådighed fo r b e v illin g e r på en tre d je ­
del af sm å firm aers u d g ifte r t i l  anskaffelse af numerisk styrede væ rktøjs­
maskiner og visse andre former fo r avanceret udstyr.
Tilskud t i l  F & U  sker via s tø tte  t i l  innovationsfonde, som  om fatter hele frem­
s tillin g s in d u s trie n . Nogle af midlerne afsættes t i l  sp ecifikke  programmer 
(f.e k s . dele af robot- og FMS-programmer), m en der er også ydet bistand t i l  
autom atisering uden fo r sp ecifikke  programmer (f.e k s . t i l  værktøjsmaskiner og 
svejseudstyr). The Mechanical and E le c tric a l Engineering Requirements Board 
(MEERB) yder ligeledes F&U-støtte t i l  m askinindustrien som  helhed. D e t i l ­
d elte  m idler inden fo r C A E  var f.e k s . på 5,1 m illio n e r £ i 1978/79 og 2,3 
m illio n e r £ i 1980/81. Disse m idler blev b e vilg e t af en forgænger t i l  MEERB, 
nemlig The Mechanical Engineering and Machine Tools Requirements Board.
M E E R B  er nu et rådgivende organ i forbindelse m ed de overordnede b e v illin g e r 
t i l  CAE. Forskning vedrørende kommende robotgenerationer fin an sie re s af Det 
videnskabelige Forskningsråd via et 2,5 m illio n e r £ program fo r fæ lles fo rs k ­
ning mellem in d u strie rn e  og u n iv e rs ite te rn e , som påbegyndes i 1980.
Det forenede Kongerige har generelle bestemmelser om  in ve ste rin g stiIskyn d e lse r 
uden fo r sp ecifikke  sektorbestemte e lle r  teknologibaserede ordninger. Det er 
vanskeligt at vurdere, hvor store m idler der er in vo lve re t i fabriksautom ati­
se rin g, men der blev f.e k s . s t i l l e t  4,3 m illio n e r £ t i l  rådighed t i l  opret­
te lse  af en frem stillingsvirksom hed fo r in te llig e n te  ro b otter i Det forenede 
Kongerige.
Det forenede Kongerige har således en lang række meget fo rs k e llig e  ordninger.
Der kan konstateres en stigende præference fo r teknologibaserede snarere end 
sektorbestemte ordninger, selv om  de sidste fo rsa t e ksiste re r og fo re slå s.
Investeringsbistand er fremherskende (selv om  investering o fte  er kn ytte t 
sammen med u d v ik lin g , som  tilfæ ld e t f.e k s . er under FMS-ordningen), men b i­
stand er fo rts a t t i l  rådighed fo r F&U. Selv om  de fle s te  programmer er af

- 5 -
s p e c ifik  a r t, findes der beviLlingsprocedurer af en meget generel type. Det 
er im id le rtid  vanskeligt at fa s ts lå , i hvilken udstrækning -disse bestemmelser 
anvendes t i l  fin a n s ie rin g  af autom atisering.
Ita lie n
Ita lie n  er ikke i besiddelse af de udbredte støtteordninger fo r autom atisering, 
som  findes i andre lande. " S abatini-loven" , som blev vedtaget i 1965, t illo d  
en udskudt beta lin g  på op t i l  5  år ved indkøb af værktøjsmaskiner, m en der 
fo re lig g e r ingen ta l fo r de involverede bistandsbeløb.. Der findes tre  relevante 
programmer inden fo r den generelle Progetto F in a lizza to ~ ramme under Det n a tio ­
nale Forskningsråd, h v o r til der menes at være afsat 56 m illia rd e r lir e :
( i)  "In fo rm a tica " - 13 m illia rd e r lir e  blev s t i l l e t  t i l  rådighed fo r arbejde 
m ed avanceret processtyring, C A D  inden fo r m askinindustri og sammen­
kobling af maskiner.
(i i)  "Technologie Merccaniche" -  M ed dette program s t ille s  der 30,902 m illi - 
arder lir e  t i l  rådighed i perioden 1983-1988. Frem stiU ingsteknologi er 
programmets centrale emne, og hovedformålet er at udvikle værktøjsmaskiner 
og integrere disse i fle k s ib le  produktionssystemer. Programmet om fatter 
tre  dele: fle k s ib le  systemer, teknologi og integrerede komponenter samt 
ét in d u s trie lt forsøg (p ilo tan læ g ). På det teknologiske område er laseren 
et centrale element i programmet, som i ø v rig t gennemføres under ledelse 
af C N R  og indebærer et tæt samarbejde mellem forskningscentre og er­
h ve rvsliv.
( i i i ) "Robotica" -  Det vides ikke , om  dette program er nået længere end t i l  
gennemfør lighedsundersøgelsen.
To generelle fonde er af interesse. Innovationsfonden, som  s tø tte r indførelsen 
af teknologiske u d v ik lin g e r, som fø re r t i l  nye e lle r  forbedrede produkter 
e lle r  processer, var på 1,6 b illio n e r  lir e  i 1981-1983. Denne fond yder tils k u d  
t i l  autom obil-, e le k trn o ik -, je rn - og s tå l- , lu ftfa rts in d u s trie n  og den kemiske 
in d u s tr i.
Lov 696 af 19. december 1983 har e fte rfu lg t S abatini-loven og er nu blevet en 
v ig tig  fa k to r i fo'rbindelse med stø tten  t i  l produktionsautom atisering. Denne 
lo v, hvorunder der t i l  at begynde m ed er s t i l l e t  100 m illio n e r lir e  t i l  rådig­
hed (taget fra  Innovationsfonden), giver mulighed fo r et tils k u d  pa 25%  af 
u dgifterne (eksklusive moms) t i l  sm å og mellemstore virksomheders indkøb e lle r 
leasing af avanceret fa b rik a tio n s u d s ty r.
IMI specialfonden fo r m ålforskning var på 1,7 b illio n e r  lir e  fo r 1982-1983, 
som  blev ydet i form af tils k u d  og lån. Denne fond er tilg æ n g e lig  fo r hele 
in d u strie n .
Frankrig
Frankrig har en lang række fo rs k e llig e  fo ra n s ta ltn in g e r t i l  s tø tte  fo r a u to ­
m atisering og avanceret udstyr bade i re la tio n  t i l  in d u s tris e k to re r og t i l  
tekn o lo gie r.
E fte r værktøjsmaskineplanen (plan m achines-outils) kan der afholdes u d g ifte r 
p i 2,3 m illia rd e r F  F  i perioden 1982-1985. S ig te t med denne plan er at om­
stru ktu re re  væ rktøjsm askineindustrien og gøre den konkurrencedygtig in te r­
n a tio n a lt gennem u d v ik lin g s k o n tra k te r, hvorefter firm aer går ind pa at opfylde 
visse mål i forbindelse med in ve ste rin g , F&U, k a p ita lfo rø g e ls e r, omskoling osv. 
t i l  gengæld fo r adgang t i l  o ffe n tlig e  m id le r. Disse kommer i re a lite te n
fra ek sisteren d e institutioner og fo n d e , s å s o m  ANVAR o s v . V a rk tø js m a s k in e p la n e n  
i :.; "eledeslighed fo r e n  s a m o r d n in g  a f d e  fo rsk eU ig e o  '
c ra m  »r in vo lve re t i teknologisk innovation og bistand t i l  indkøb af numerisk
styrede varktøjsLskiner o/avaneeret udstyr i undervisningsinstitutter.

- 6 -
Der har været en række o ffe n tlig e  organer og programmer med sig te  på at tilskyn de  
t i l  innovation og in veste rin g :
a) " M illia rd  Robotique" - et 1,2 m illia rd e r FF-program omfattende forde la gtig e  
lin  t i l  indkøb af ro b o tte r, gældende hovedsagelig 1981-1982.
b) MECA-proceduren som  giver sm å og mellemstore firm aer mulighed fo r at afprøve 
automatiseret u dstyr, og som fin a n s ie re r efterfølgende a nska ffelse r. 500 
m illio n e r F F  er blevet afsat fo r 1982-1985 (heraf 150 m illio n e r F F  i 1982). 
Proceduren adm inistreres af Agence Nationale pour la Développement de la 
Production Automatisée (ADEPA).
c) D A P  (Développement de l'a u to m a tisa tio n  de la production) tils k y n d e r sm å og 
mellemstore virksomheder t i l  innovation på automatiseringsområdet og havde 
et budget på 14 m illio n e r F F  i 1981 og 20 m illio n e r F F  i 1982.
d) E ffic a c ité  des équipement et m aîtrise des débouchés. Denne fond, som var på 
2,5 milliarder F F  i 1982, tils k y n d e r investeringsprogrammer via gunstige lån 
fo r op t i l  70%  af udg ifterne .
e) CODIS (Comité d 'O rie n ta tio n  pour le Développement des Ind u strie s Stratégigues) 
har s t i l l e t  k re d itte r t i l  rådighed fo r udvalgte firm aer på bestemte teknolo­
giske områder. M an koncentrerede sig om  FM S. I 1982 var fonden på 110 m illio n e r 
F F  og var p lanlagt at nå på på 455 m illio n e r F F  i 1983 og 715 m illio n e r F F  i 
1984.
f) P U C E  (Produits u tilis a n ts  des composants électroniques) har et budget på 40 m il­
lio n e r F F  fo r 1983-1984 m ed henblik på at tilskyn d e  sm å firm aer t i l  at benyt­
te e le k tro n ik  i deres produkter.
g) Specielle lån t i l  in d u strie n . Lempelige lån på 30-70 m illio n e r F F  t i l  indu­
s trie n  t i l  anvendelse af udstyr i overensstemmelse med nationale p r io r ite te r  
(in k lu s iv e  fab riksau tom atise rin g ).
FIM (Fonds industriels de modernisation) blev o p re tte t i 1983 fo r at skaffe 
fo rd e la g tig e  lån t i l  brugere t i l  modernisering af fre m stillin g sp ro ce sse r og 
u d viklin g  af nye produkter. Fonden om fatter ligeledes kontorteknologi og b io te k­
n o lo g i. FIM har overtaget a k tiv ite te rn e  under CODIS og m uligvis også D A P  og 
fonden "E ffic a c ité  des équipments et m aîtrise des débouchés". Der blev kun 
brugt 1  m illia rd  F F  af FIM's 1983-be villing  på 3 m illia rd e r FF. Resten blev 
o ve rfø rt t i l  1984 som del af en samlet b e v illin g  på 7 m illia rd e r FF. Det er 
fo r n y lig  blevet meddelt ( * ) , at yd erlig ere  1  m illia rd  F F  er blevet t i l d e l t  
fonden.
Der er iværksat et "programme productique" fo r 1983-1986; det fungerer e fte r 
sam m e re tn in g s lin je r som "plan m achines-outils"; dvs. via anvendelsen af 
u d v ik lin g s k o n tra k te r, som g iver særlige p rivile g e re d e  adgang t i l  eksisterende 
fonde, såsom FIM, såvel som et oplæringsprogram, bistand t i l  levering af 
udstyr via CODIS-kontrakter og stim u le rin g  t i l  o ffe n tlig  og p riv a t forskning.
100 m illio n e r F F  er blevet afsat t i l  sidstnævnte form ål, m en enkeltheder 
vedrørende andre fin a n s ie lle  arrangementer kendes endnu ikke.
F&U-fremme varetages af følgende organer:
a) A R A  (Autom atisation et Robotique Avancée) koordinerer omkring 50 fo rs k ­
n in g sla b o ra to rie r og 20 store firm aer på områderne maskinbygning, fle k s ib le  
værksteder, generel robotteknik og avenceret fje rn s ty rin g  af arbejdsprocesser. 
Der blev budgetteret med 5 m illio n e r F F  fo r 1981, 15 m illio n e r F F  fo r 1982 
(yd e rlig e re  15 m illio n e r F F  kommer fra  et andet organ), og programmet varer 
in d t il 1985.
b) AN V A R  (Agence Nationale pour la v a lo ris a tio n  de la recherche) havde et budget 
på 200 m illio n e r F F  i 1983 (ud af et samlet budget p l 900 m illio n e r FF) t i l  
s tø tte  t i l  innovation med henblik p l produktion af avanceret udstyr inden fo r
(*) Financial Times 9.8.1984.

- 7 -
Frankrig har således en lang række arrangementer t i l  fin a n s ie rin g  af lignende 
områder og koncentrerer sig både om  teknologier og in d u s tris e k to re r af generel 
og s p e c ifik  a rt og møntet på brugere og producenter. Det bør bemærkes, at bud­
getterne vedrørende disse finansieringsarrangem enter ikke a ltid  er blevet ud­
n y tte t fu ld t ud. FIM-midlerne blev ikke anvendt fu ld t ud i 1983.
D e  forenede Stater
et "MANTECH"-program med følgende u d g ifts fo rd e lin g
mi Ilio n e r U S  $
1978 118
1979 126
1980 139
1981 156
1982 209
1983 300 (skønnet af k ild e
En væ sentlig del af dette program adm inistreres af det amerikanske luftvåben m ed 
det hovedformål at øge p ro d u ktivite te n  i lu ftfa rts in d u s trie n  og udvikle en avan­
ceret fre m s tillin g s te k n o lo g i. USAF-programmet består af følgende d elsektorer:
Generisk fre m s tillin g s te k n o lo g i
ICAM (in tegrated computer aided manufacturing)
Frem stillingsvidenskab 
Teknisk modernisering
I n i t i a t iv  fra  flyvevåbenets logistik-kommando
I CAM's rækkevidde fo rtje n e r at b liv e  fremhævet. Det om fatter b l.a . et demonstra­
tio n s p ro je k t hos Boing (Integrated Sheet Metal Centre - ISMC). Her forenes e le­
menter fra  ICAM's f ir e  hovedområder: system udvikling, in fo rm a tio n sstyrin g , plan­
lægning og ko ntro l samt d e fin itio n  af produkter og processer. Formålet m ed 
ISM C er at demonstrere og underbygge gevinsterne ved datam atstøttet in te g ra tio n  
af k v a lite ts k o n tro l, produktionsplanlægning og produktionskontrol i s e rie fre m s til­
lin g  og sam tidig k la rt påvise omfanget af og kild e rn e  t i l  disse gevinster.
I USAF-programmet er der ta le  om  følgende beløb:
m illio n e r U S  $
1980 56
1981 69
1982 84
1983 95
1984 108
Så sto r en del af udgifterne som m uligt afholdes via placering af F&U-kontrakter 
hos p riva te  producenter af udstyr. Der findes et system fo r udbredelse og udveks­
lin g  af re s u lta te r, h v ilk e t indebærer generelle fo rd e le  fo r den c iv ile  sektor.
Derudover anvender N ASA omkring 2 m illio n e r $ å r lig t  t i l  forskning i ro botteknik.
Også andre regeringsorganer er a ktive  på forskningsom rådet. The National Science 
Foundation har anvendt følgende beløb på grundforskning inden fo r autom atisering:
mi Ilio n e r U S  $
1980 2,5
1981 2,8
1982 3,1
1983 3,5
1984 4,6

- 8 -
Dette organs program udgifter fo r sm å virksomheder var 1.  ^ ^ n f o o ' o o i i  s ^  k a ti- $  nr, i 108? nå ■ ?  1 m illio n e r $ t i l  forskning vedrørende slib n in g  og optisk k 
b?er ^ 9 EndeUg anvendte t ie  Center fo r Manufactunnd Engeneering ot the N a t ^ l  Eng'nqnng 
,  ahnratorv som hører under the National Bureau of Standards, 5,6 miLLione $
■1982  S  - rm iL L io n e r t  i 1983 og 11,1 mULion $ i 1984 p i grundforskning vedrør- 
ende^ automat i sering. Denne omfattede u d viklin g  af a va n ce re t numerisk 
systemer såvel som oprettelsen af et fu ld t autom atiseret forskningsanlæg fo r 
at sætte N B S  i stand t i l  at udvikle grænsefladestandarder fo r in te g re rin g  
avanceret udstyr og fo r at tjene som forsøgsm iljø fo r disse standarder.
I en undersøgelse fo r n y lig  <*> har the O ffice of Technology 
the U.S. Congress o ffe n tlig g jo r t en o v e rs ig t, som v is e r, hvor meget ° ,  ,  
fo rs k e llig e  ovennævnte programmer, der gar t i l  autom atisering, og som  opdeler 
d S ™ T .U U .r e  og c iv ile  u d g ifte r, selv o . betydningen a denne 1i elnen i ke 
bør overvurderes i betragtning af det betydelige c iv ile  udbytte af m ilitæ re
programmer.
Forbundsregeringens udgifter til forskning og udvikling  
inden fo r programmerbar automatisering - finansåret 1984
mio $
M ilitæ re organer: ^
- MANTECH-programmet /is(innK,  /cn
- Defence Advanced Research Projets Agency C D A R P A )
- O ffice of Naval Research -------------
■  
i* ^ o  |  *  _  i  + .  63,60M i litæ re  formal i a lt.
C iv ile  organer: ,  „
- National Bureau of Standards (NBS)
- National Science Foundation (NSF) -----EiZi! -----y' cv—
C iv ile  formal i a lt '
FO RBUNDSREG ERING ENS UDGIFTER TILSAMMEN I ALT 80,25 -  82,55
K ild e: O T A
Denne beskrivelse gælder im id le rtid  kun forbundsregeringens fin a n s ie rin g  og tager 
ikke hensyn t i l  s tø tte  fra  de enkelte s ta te r, hvorom vi p ra ktisk t a l t  ingen 
anqivelser har. Det er ligeledes værd at bemærke, at de praktiske virkn in g e r af 
m ilitæ re u dviklin g sko n tra kte r kan gå langt ud over FSU-stadiet, eftersom mi l i  
tære ordrer o fte  senere re s u lte re r i et s to r t, s ta b ilt marked fo r det produkt, 
der er u d v ik le t. Denne meget betydelige s tø tte  kan ikke gøres op i penge.
Japan
Den japanske regering g iver visse skattemæssige tils k y n d e ls e r, som beskrives 
her fo rd i de er s p e c ifik t rettede mod m askinindustrien. Det bør im id le rtid  
holdes in  mente, at skattemæssige tils k y n d e ls e r fo r in d u strie n  er en fæ lles 
form fo r s tø tte  i de in d u s tria lis e re d e  lande, som behandles her, m en at de
(*) Datamatstyret fremstillingsautomatisering
ArbejdsstyrkenBeskæftigelse, Uddannelse og

- 9 -
ikke andre steder er s i s p e c ifik t målrettede og d erfor ikke er beskrevet fo r 
de andre landes vedkommende. Siden a p ril 1978 harensæ rlig a fskrivn in g  udover 
den alm indelige a fs k riv n in g , som  beløber sig t i l  14%  af anskaffelsessummen, 
været t i l l a d t  fo r maskineri og u d styr, herunder in d u s triro b o tte r, indkøbt af 
sm å virksomheder m ed en k a p ita l på 100 m illio n e r yen e lle r mindre.
Fra sam m e dato er der g ive t tilla d e ls e  t i l  en sæ rlig fø rste  a fskrivn in g  udover 
den alm indelige a fskrivn in g  på 10%  af anskaffelsessummen fo r bestemte produkter 
fo r brugeres vedkommende og 10%  af værdien af ka pita lin ve ste rin g en  fo r frem­
s t illi n g  af bestemte produkter fo r fab rikan ters vedkommende. D e  særlige produk­
te r er v ig tig e  maskinsystemkomponenter, herunder in d u s triro b o tte r og CNC-værktøjs- 
maskiner. E n sæ rlig sats på 25%  blev anvendt fo r finansårene 1978-1979 og på 
13%  fo r 1980 og 1981. E fte r denne ordning blev der skønsmæssigt givet ska tte ­
le tte ls e r på 40 m illia rd e r yen i finansåret 1978. Siden a p r il 1982 er der t i l  
sm å firm aer m ed en k a p ita l på 100 m illio n e r yen e lle r  mindre under det såkaldte 
Mechatronics investeringsfremmende skattesystem fo r mindre virksomheder ud over 
den alm indelige a fskrivn in g  g ivet tilla d e ls e  t i l  e nT ø rste  a fskrivn in g  på op 
t i l  30%  af anskaffelsessummen e lle r  s k a tte frita g e ls e  svarende t i l  7 %  af anskaf­
felsessummen i anskaffelsesåret med en øvre fritagelsesgræ nse på 20%  af selskabs­
skatten i sam m e år t i l  anskaffelse af produkter på Området "mekatroniske" maskiner 
og datamater.
For le je  af produkter på de sam m e områder gives en s k a tte frita g e ls e  svarende t i l  
7 %  af 60%  af det pågældende regnskabsårs samlede b a s is tils v a r, id e t det maksi­
male fradrag er fa stsa t t i l  20%  af selskabsskatten i sam m e år. Skønsmæssigt 
er der givet s k a tte frita g e ls e  på 27 m illia rd e r yen under dette system i 
finansåret 1984.
D e  japanske myndigheder giver tils k y n d e ls e r t i l  brugere og fa b rika n te r af 
autom atiseret produktionsudstyr i form af lån med lav re n te . Finansieringssammen­
slutningen fo r sm å virksomheder har siden a p r il 1980 s t i l l e t  TarT t i l  rådighed 
på op t i l  300 m illio n e r yen p r. virksomhed med en k a p ita l på 100 m illio n e r e lle r 
mindre e lle r med en samlet arbejdsstyrke på 300 ansatte e lle r  mindre over en 
tre tte n å rig  periode med en to å rig  a fd ra g s fri periode og t i l  7,1% p.a. fo r de 
fø rste  tre  år og 7,6% p.a. d e re fte r. Lånene er t i l  indkøb af udstyr t i l  forøg­
else af den in d u s trie lle  sikkerhed og hygiejne, herunder nærmere angivne in d u s tri­
ro b o tte r. I finansåret 1983 blev der ydet 11,651 m illia rd e r yen t i l  556 p ro je kte r. 
Den fo lk e lig e  finansieringssamm enslutning har fra  a p r il 1980 ydet lån på sam m e 
v ilk å r og med samme formal på op t i l  33 m illio n e r yen p r. virksomhed m ed en 
k a p ita l på 10 m illio n e r yen e lle r  mindre e lle r  med en samlet arbejdsstyrke 
på 100 ansatte e lle r  mindre. I finansåret 1983 blev der udlånt 1,41 m illia rd e r 
yen t i l  201 p ro je k te r. Under moderniseringsfonden fo r sm å virksomheder, som  blev 
o p re tte t i a p r il 1980, s t i l l e r  lo kalregeringer re n te frie  lån, som  fo r halv- 
delens vedkommende er sta tsstø tte d e , t i l  rådighed fo r sm å virksomheder (100 an­
satte e lle r  mindre) t i l  indkøb af maskineri og u d styr, som bidrager t i l  en m o­
d e rn ise rin g . Det maksimale lånebeløb er 15 m illio n e r yen p r. virksomhed, og den 
maksimale låneperiode er fem år. I fin an så ret 1982 blev der udlånt 38,789 m illia rd e r 
yen t i l  6 855 p ro je k te r.
Den japanske udviklingsbank s t i l l e r  lån t i l  rådighed fo r store virksomheder 
(med en k a p ita l på over 100 m illio n e r yen e lle r  med en samlet arbejdsstyrke på 
over 300 ansatte) t i l  visse former fo r k a p ita lin v e s te rin g  t i l  fre m s tillin g  af 
produkter udpeget af MITI. Disse om fatter in d u s triro b o tte r og udvalgte 
NS-værktøjsmaskiner, fo r h vilke  de gunstigste rentesatser under ordningen på

- 10
7 1 %  er t i l  rådighed fo r lin  p i 50%  af projektomkostningerne over en t iå r ig  
periode og m ed afdragsfrihed i to Ir. Linene har været t i l  rådighed fra  sep­
tember 1978, og der blev s t i l l e t  16,8 m illio n e r yen t i l  rådighed i finansåret
1983. ci ^anc·; or inrui sammenslutningen fo r sm a virksomheder har s i den sepi: embe r __
1978 udvidet s it lanesystem t i l  ka p ita lin v e s te rin g e r med sig te  pa fre m s tillin g  
l?  de produkter, son af « T I  ar udpeget fo r lån fra  dan iapanska udviklingstank.
Virksomheder m ad an k a p ita l på 100 m illio n e r yen e lle r  " " ^ e  . I l e r  « d  en sam- '
le t arbejdsstyrke på 300 ansatte e lle r mindre kan kom m e i betragtning. Det m ak 
si male** lånebeløb . !  300 m illio n e r ven m en eLLers^er b « i r aelserne cie samm e som  
fo r lån fra  den japanske udviklingsbank. I fin an så ret 1983 blev der g ive t l,^ v  
m illia rd e r yen t i l  12 p ro je k te r.
D e  japanske myndigheder b is tå r ligeledes med afbetalingskøbog L | | s in £af 
kap ta lu d s ty r. Under moderniseringsfonden fo r sm a virksomheder har alment n y ttig e  
regionale le a s in g s in s titu tio n e r siden a p r il 1980 indkøbt ^ n ^ s t r i  robotter og 
udlånt dem  t i l  sm å virksomheder med 20 ansatte e lle r  mindre pa J ^ t a lin g s v ilk a r .  
Den maksimale låneværdi er på 20 m illio n e r yen p r. virksomhed, de,n 
tilbage be taling sp eriod e  er 54 måneder, og lejen er pa 5/. af restgælden. I fm ans 
Ir e t 1982 blev der ydet 14,676 m illia rd e r yen, fo rd e lt pa 1  725 p ro je k te r. I 
a p r il 1980 oprettede ledende fa b rika n te r af in d u s triro b o tte r det japanske 
robot leasing selskab (JAR0L) med fin a n s ie l s tø tte  fra  den.  if P f nske r ® 9erings^ 
skattemæssige In v e s te rin g s --og lineprogrammer. Dette selskab leaser in d u s tri 
ro b otter og fleksible fre m stilling ssystem er fra  66 førende japanske fa b rika n te r 
t i l  smi virksomheder m ed en kapitalvæ rdi på 10 m illio n e r yen e lle r  |  er
med en samlet arbejdsstyrke p i 1  000 ansatte e lle r  mindre. I finansåret 1983
blev der ydet ca. 10 m illia rd e r yen.
Den japanske regering s t i l l e r  ligeledes nationale k re d itfo rs ik rin g s o rd n in g ££ t i l  
rådighed Maskinkredit forsikringssystem et fo r in s ta lle rin g s s a lg  og lanesalgs 
kontrakter som blev in d fø rt i ju n i 1961, er beregnet pa at dække sæ lgerrisikoen 
? 'n » . u ? r in g s s . lg  af e lle r  banklån t i l  salg af 25 forner fo r
maskiner, herunder in d u s triro b o tte r. Præmien er 0,83% af salgsværdien fo r en 36 
måneders fo rs ik rin g  af in d u s triro b o tte r. Et m askinkreditforsikringssystem  
fo r le je ko n tra kte r blev o p re tte t i ju n i 1961 fo r at dække p le je re n s  ris ik o  i 
forbindelse med udle jn in g  af 32 former fo r maskiner, herunder in d u s triro b o tte r.
For in d u s triro b o tte rs  vedkommende er den maksimale fo rsikrin g sp e rio d e  37 maneder, 
og præmien er 0,363% fo r en 36 måneders fo rs ik rin g . I det
fo rsikre d e  beløb i medfør af ovennævnte to ordninger pa 519 m illia rd e r yen.
Endnu en ordning fra  regeringens side er e kstra -fo rsikrin g skre d itsyste m e t ho^ 
kreditforsikringssam m enslutningen fo r smi virksomheder, som fo rs ik re r g a ra n tie r, 
som er s t i l l e t  af k re d itg a ra n ti selskaber t i l  sm a virksomheder, og kreditgaran 
t ie r  udvidet t i l  lin  i forbindelse med "løfteprogram m erne", udarbejdet af RITI 
i medfør af loven t i l  fremme af maskin-, e le k tro n ik - og programmelindust r ie r  
( Se nedenfor). Den maksimale fo rsikre d e  værdi er 30 m illio n e r yen, dækningen er 
70X, og præmien er 0,57% p .a . I fin an så ret 1983 var det forsikre de  beløb under 
denne ordning 5,505 b illio n e r  yen.
Op t i l  1970 tog den teknologiske støtte t i l  produktionsautom atiseringen sig te  
d! at gøre det muligt for Japan at ni frem i forreste række m ed  hensyn t i l  
vsrktøjsm askineteknologi, p ro d u k tio n s fa c ilite te r og in d u s tris tru k tu r, » j e t t e r  
s k ifte d e  loven t i t  fremme af vsrktøjsm askin e- 09 e le k tro n ik in d u s trie r (1971^1977). 
hovedvegten t i l  “ nekatroniks” .  Under denne lov blev der s p e c ie lt 1 1976-1977 af

- 11 -
MITI udarbejdet "Løfteprogrammer" fo r fo rs k e llig e  NS-værktøjsmaskiner. Disse 
programmer indeholdt teknologiske krav, prognoser fo r markedsstørrelse og inve­
steringsomfang og gav mulighed fo r skattemæssige fin a n s ie lle  tils k y n d e ls e r 
(disse er blandt de fo ra n s ta ltn in g e r, der er beskrevet o ven for), fæ lles 
F& U -aktiviteter og frita g e ls e  fra  anti monopol loven. Disse fo ra n sta ltn in g e r 
muliggør u d viklin g  og markedsføring af produkter og p ro d u k tio n s fa c ilite te r i 
en atmosfære af t i l l i d  og m ed en nedsat begyndelsesrisiko. 1971-1977 loven 
erstattedes af loven t i l  fremme af maskin-, e le k tro n ik -, og program m elindustrier, 
1978-1985. MITI bekymrer sig nu mindre om  målsætning og foretræ kker at udar-
bejde " v is io n e r" som grundlag fo r p o litis k e  fo ra n s ta ltn in g e r. Disse indeholder 
s tru k tu re l inform ation om  en in d u s tris e k to r > o g  angiver grundretningen fo r p o li­
tikke n  p i mellemlang og Lang s ig t, m en det er op t i l  in d u strie n  se lv, hvordan 
den v i l  fo rto lk e  e lle r  bruge en "v is io n ".
MITI*  1  s forskningsprojekt -  " fle k s ib e lt produktionskompleks med Laser" - er nu
i s lu ts ta d ie t. Arbejdet gennemføres af en p riv a t sammenslutning sp e cie lt op­
re tte t t i l  form ålet og bestående af 20 p riva te  firm aer (9 væ rktøjsm askinfirm aer,
4 fra  den tunge in d u s tri, sp e cie lt s tø b e rie r, og 7 firm aer fra  e le k tro n ik in d u s tri­
en. Tre MITI la b o ra to rie r er ligeledes involverede). I a lt er 400 forskere in v o l­
ve re t. Det samlede budget er på omkring 13,7 m illia rd e r yen fo r 1977-1984, hvor­
af 1  197 m illia rd e r er afsat fo r finansåret 1983 og 627 m illio n e r yen fo r 
finansåret 1984. Sammenslutningen er nu i færd med at gennemføre s it afsluttende 
p ro jekt - den praktiske anvendelse af dets forsøgsanlæg, en selvforsynende 
autom atiseret fa b rik  fo r fre m s tillin g  af gearkasser:
Forskningssammenslutningen fo r avanceret robotteknik (ARTRA) blev grundlagt i 
februar 1984 med henblik pa gennemførelse af M IT I-p ro je kte t - F&U-projekt 
fo r ro b otter fo r k r itis k  arbejde - i samarbejde med M ITI's fo rs k n in g s in s titu tte r 
og u n iv e rs ite te r. Sammenslutningen tager sig te  på at udvikle te kn o lo g ie r, som  
er nødvendige fo r en ny form fo r avancerede ro b o tte r, som er i stand t i l  at 
arbejde på store havdybder og i nukleare anlæg samt udføre redningsarbejde i fo r­
bindelse m ed u lykker. Seks firm aer fra  svæ rindustrien, o tte  e le k tris k e  og elek­
tro niske  fim aer, fo industrisamm enslutninger og to ro b o tfa b rika n te r deltager. Der 
budgeteres m ed ca. 20 m illio n e r yen fo r en o tte å rig  periode.
Forskningssammenslutningerne under b o lig m in is te rie t startede et p ro jekt i 1983 
med t it le n  "Byggerobotter og automatiserede systemer" med henblik på u d viklin g  
af en prototype fo r et autom atiseret byggesystem. Budgettet fo r finansåret 1983 
var på 10 m illio n e r yen og fo r finansåret 1984 på 40 m illio n e r yen. Endnu et 
M ITI-projekt er fo r " F&U-automatiserede sy-system er". Dette har et budget på 
130 m illia rd e r yen fo r 1982-1989 med en b e v illin g  pa 717 m illio n e r yen fo r 
finansåret 1984. Dette indebærer et fuldstæ ndigt datam atiseret system fo r 
tilre tte læ g g e ls e  af syning, syning og samling, stofhåndtering og produktions­
ko n tro l.
Lokale myndigheder s p ille r  en ro lle  i den teknologiske u d v ik lin g , h v ilk e t frem­
går af disses in vo lve rin g  i nogle af de ovennævnte ordninger. D e fle s te  lokale 
myndigheder i Japan opretholder også teknologiske fo rs k n in g s fa c ilite te r, herunder 
f a c ilit e t e r  fo r m askinindustri og m e ta llu rg i. MITI har o p re tte t "samarbejdsord- 
ningen fo r in d u s trie r" i 1984, som s t i l l e r  3,5 m illio n e r yen t i l  rådighed fo r 
hver "tv æ rin d u s trie l sammenslutning", således at de lokale myndigheder betaler 
halvdelen af støtten. Der er 14 sådanne sammenslutninger, hvoraf mindst to inden 
fo r produktionsteknikområdet (én vedrørende u d v ik lin g  af ro b otter t i l  arbejde 
under vand; en anden vedrørende F&U-produktionsteknik fo r præcisionsstanseværk­
tø je r) .

- 12 -
Japansk in d u s tris tø tte  er d erfo r sædvanligvis m å lre tte t m od bestemte sekto­
rer og er ka ra kte rise re t ved fin a n s ie lle  tils k y n d e ls e r t i l  brugerens ind­
køb af produktionsudstyr, udvidelse af p ro d u k tio n s fa c ilite te r hos fab rikan ­
te r af avanceret produktionsudstyr og t i l  k la rt definerede og omhyggeligt 
koordinerede F&U-projekter.
Konk lusion
Tyskland, Det forenede Kongerige, Ita lie n , Frankrig, U S A  og Japan har a lle  
omfattende o ffe n tlig e  s tø tte fo ra n s ta ltn in g e r fo r produktionsautom atisering· 
U S A  a d s k iIle r s ig , selv om  det har en del c iv il o ffe n tlig t fin a n s ie re t F&U, 
fra  de andre s ta te r ved at kanalisere hovedparten af midlerne via forsvars­
udg ifterne . Ita lie n  har langt de færreste m idler og de færreste ordninger, 
selv o m  disse ordningers generelle natur gør det vanskeligt n ø ja g tig t at a f­
gøre, hvor store m idler der afsættes t i l  autom atiseret produktionsudstyr. 
Frankrig og Det forenede Kongerige har begge en lang række ordninger m ed fo r ­
s k e llig e  m il, og Tyskland koncentrerer sig om  nogle få ordninger m ed bredt 
s ig te .
Japan har et s to rt antal ordninger, m en disse kan grupperes i meget få ty ­
per og har fæ lles mål. Japans statsstø ttede F S U  er meget snævrere koordine­
ret og m å lre ttet end tilfæ ld e t er i de andre lande -  især EF-landene -  og
er ikke underkastet m ilitæ re krav. som  i USA.

BILAG III
I A  -  BRITISKE MIKROELEKTRONIKBRUGERES (*) STØ R STE VANSKELIGHEDER (1983)
Den generelle økonomiske s itu a tio n%
43
Mangel p i k v a lific e re t personale39
Høje udviklingsom kostninger 29
Mangel p i m idler t i l  u d viklin g 30
Højere produktionsomkostninger 15
Problemer m ed programmel14
problemer m ed fø le re10
Vanskeligheder ved kommunikationen m ed 
underkontrahenter e lle r leverandører 9
Problemer m ed de "e le ktro n iske  chips" 7
Modstand fra  arbejderes e lle r  fa g lig e  
organisationers side6
Modstand fra  ledelsens side4
Modstand fra  andre grupper4
K ild e: PSI
!
(*) Industrivirksom heder med mere end 20 medarbejdere.

- 2 -
I B  - HINDRINGER F O R  INNOVATIONEN I D E N  TYSKE INDUSTRI I 1982
Tal i %  af afgivne svar (fle re  svar mulige)
A lle  forarbejdningsvirksom ­
hederHeraf værk-
tøjsm aski-
neindu-
Hindringer fo r innovation Ikke-innoverende (*)Innove­
rendes trie n  (**)
-  Mangel p i egne m idler 50 30 47
- Adgang t i l  fin a n s ie rin g  udefra 17 5 13
- For ringe udbytte af innovation 
som  følge af: 70 76 80 j
. fo r høje udviklingsom kost­
ninger49 48 58
. fo r lang a fs k riv n in g s tid 19 45 25
. u sikkert marked74 69 58
- Inte rn  modstand mod innovation 15 10 20
- Organisationsproblemer 7 14
- Vanskeligheder ved at finde 
k v a lific e re t personale 
inden fo r:
. F & U
. produktion 
. salg13
64
3 1
2724
80
27
2840
100
- Problemer med at omsætte 
teknisk know-how t i l  
salgsbare produkter13 16 27 ;
- Ingen muligheder fo r innovation, 
da teknologien har "toppet"
c7 1 1 7
j------- —--------------
I
K ild e : !IFO
(*) Defineret som de virksomheder, hvor der ikke er sket innovation siden 1982.
(**) Virksomheder defineret som innoverende.

II - ÅRSAGERNE TIL UDSVINGENE MELLEM 1977 OG 1982 I PRODUKTIONEN AF
VÆRKTØJSMASKINER I DE FORSKELLIGE PRODUCENTLANDE
Udsving i de enkelte landes forbrug af indenlandsk produ­
cerede værktøjsmaskiner (mio 1982 $)
JAPAN
—  900
— 800
-  700
—  600
Produktion på 1  mia $  i 1982
Kilde: Boston Consulting Group

- 4 -
I I I  : OVERSIGT O V E R  D E N  FO R V E N TE D E  ÅRLIGE V Æ K S T  I M A R K E D E T F O R  INDUSTRI­
R O B O T T E R
Japan:1980-1985:
USA:
Sverige:
Frankrig:
Det forenede Kongerige:
Forbundsrepublikken
Tyskland:
I t a lie n :
A ustralien1980-1985:
1980- 1995: 
1979-1984:
1985-1990:
1981- 1986:
1980- 1985 
1985-1990
1981- 1986
1981-1986:35-40%
30%
10 -20%
35%
26%
36%
20%
17-26%
26%
27-35%
21-24%
49%
5 8 %
1981-1986: 46%
1981- 1986: 56 %
1982- 1990 30%(Bache, Halsey Stuart 
Shields)
C J  IRA)
(CREI-Lettre 2000)
(Wall Street brokers) 
(CREI-Lettre 2000) 
(Predicast) j
(Swedish Computers and 
E lectronics Commission) 
(Ib id )
(Creative Strategies 
In te rn a tio n a l)
(Diebold)
(Diebold)
(Creative Strategies 
In te rn a tio n a l)
(Creative Strategies 
In te rn a tio n a l)
(Creative Strategies 
In te rn a tio n a l)
(Creative Strategies 
In te rn a tio n a l)
(A u stralian  Science and 
Technology Council)
Ki Ide:  OECD

Fleksibilitet: antal
forskellige emner
2 500 i  
1 000 
500 
250-1  
100
50-i
25
10-1KONVENTIONEL -  
VÆ RKTØ JSM ASKINE
NS-VÆ RKTØJSMASKINE
I M A N U E L 
I O P S P Æ N D IN G  ,
Ì y O P S P Æ N D IN G/^AUTOM. FLEKSIBEL
CELLE
F M S
FLEKSIBEL
TRANSFER­
LINJE
~ ~ I
2KO N VEN ­
TIONEL FLEK- P ro d u k tiv ite t
SIBEL LINJE  å r lig  produk-
10 20 50 100 200 500 1 000 2 000 5 000 10 000tio n  af hvert 
emne

Forklarende noter
1. På grundlag af den i N A C E  anvendte opdeling af in d u strie n  skønnes følgende 
brancher at benytte diskon tin ue rte  processer:
31. F re m stillin g  af metalvarer
32. M askinindustri
33. F re m stillin g  af kontormaskiner samt databehandlingsanlæg og -udstyr
34. E le ktro in d u stri
35. Autom obilindustri
36. Transportm iddelindustri (undtagen a uto m o bilind u stri)
37. Finmekanisk og optisk in d u s tri
43. T e k s tilin d u s tri
44. Læder- og læ dervareindustri
45. Fodtøjs- og beklæ dningsindustri
46. Træ- og træmøbelindustri 
472.Forarbejdning af papir og pap
48. Gummi- og p la s tin d u s tri
49. Anden frem stillingsvirksom hed
2. Det samlede omfang af markedet fo r avanceret produktionsudstyr
i)  Ifø lg e  en rapport fra  BIPE (Bureau d 'in form atio n s et de Prévisions 
Economiques), som  er udarbejdet fo r in d u s trim in is te rie t i Frankrig, og som  
bærer t it le n  "La Productique et les In d u strie s Manufacturières" (Produk­
tionsautom atisering og fre m s tillin g s in d u s trie n ), af december 1982, var det 
franske produktionsautomatiseringsmarked på 8 m illia rd e r F F  i 1982. Ved 
e kstrapolation på grundlag af den andel, Frankrig tegner sig fo r af værdi­
tilvæ ksten i E F  inden fo r d isko n tin u e rte  industriprocesser (ca. 20%), når 
m an frem t i l  et EF-marked p i næsten 6 m illia rd e r E C U  i 1982.
i i )  Ifø lg e  IPA i S tu ttg a rt (Fraunhofer In s titu t fü r Produktionstechnik und 
Automatisierung) anvender de seks stø rste  brancher i Tyskland, som  benytter 
"Serienmontage" (m askin in du stri, a u to m o b ilin d u stri, e le k tro in d u s tri, finme­
kanisk og optisk in d u s tri, m e ta lin d u stri og fre m s tillin g  af kontormaskiner) 
i dag gennem snitligt 25%  af deres in veste rin g er inden fo r montage, og heraf 
40%  t i l  autom atisering. I 1987 v i l  disse procentsatser være vokset t i l  
henholdsvis 29 og 50%. A fbildningen fra  IFO p i omstående side giver et
mere samlet b ille d e , og ifø lg e  den går næsten 60%  af de tyske fre m s tillin g s v irk ­
somheders investeringer t i l  in d fø re lse  af nye produktionsmetoder e lle r  ny 
te kn ik.
i i i )  Ifø lg e  en undersøgelse, Fianancial Times o ffe n tlig g jo rd e  den 12.1.1984,
m å  det forventes, at der i Vesteuropa og Nordamerika v i l  b liv e  anvendt mere end 
100 mia U S$ (128 mia ECU) t i l  autom atisering i fre m s tillin g s in d u s trie n  frem 
t i l  1990. Hvis E F  udgør 40%  h era f, v i l  det sige, at E F  v i l  bruge ca. 5 1  
m illia rd e r E C U  t i l  autom atisering i løbet af de kommende seks å r.

- 2 -
3. En n y lig  undersøgelse foretaget af PSI i London v is e r, at 94%  af de b ritis k e  
virksomheder m ed mere end 1000 ansatte anvender m ikroelektronik i deres 
fabrikationsproces; fo r virksomheder med 500-1000 ansatte er t a lle t  43%.
Af den sam m e undersøgelse fremgår d et, at de b ritis k e  virksomheder med mere 
end 1000 ansatte anvender tre  gange s i meget m ikroelektronik i deres fa b r i­
kationsproces som  de sm å virksomheder m ed 20-49 ansatte.
4. Denne undersøgelse blev foretaget i september 1983 af professor Wassily Leontief 
fo r National Science Foundation og indeholder tre  scenarier fo r autom atiser­
ingens udbredelse. Analysen bygger på en række detaljerede in pu t-o utp u t-ta b elLe r 
fo r hver af det amerikanske erh vervslivs sektorer.
5. S om  det også illu s tre re s  i tab e lle rn e  side 4 og 5, er det u b e s trid e lig t, at 
de europæiske producenter gør en indsats fo r at modernisere deres maskiner og 
udstyre dem m ed numerisk s ty rin g . Det er værd at lægge mærke t i l ,  at anskaffelsen 
af numerisk s ty rin g  netop tog f a r t ,  da eneforhandlingsaftalen fo r NS-enheder 
mellem Siemens og Fanuc blev opsagt e fte r EF-Kommissionens indgreb. Denne 
opsigelse skal fa k tis k  have g jo rt det m uligt at sætte prisen på Fanuc's 
NS-enheder (50-60% af verdensmarkedet) væ sentligt ned i Fællesskabet.
Desuden tyder presserapporter og de europæiske u d s tillin g e r på de seneste 
messer fo r værktøjsmaskiner på, at der er g jo rt klare frem skridt m ed hensyn 
t i l  europæiske værktøjsmaskiners indhold af m ikroe le ktro nik.
6. Resultater af sam m e størrelsesorden blev forudsagt i en undersøgelse fra  
december 1981, udført fo r Kommissionens regning af Consultronique. For fø rste  
halvdel af dette å r ti forventedes følgende å rlig e  gennemsnitsvækst:
Fællesskabsproduktion i værdi i enheder
A lle  NS-værktøjsmaskiner 19%  17%
Global produktion
A lle  NS-værktøjsmaskiner 17%  12%
Bearbejdningscentre 24%  15%
NS-drejebænke 16%  10%
Den franske værktøjsmaskineplan forventede -  ganske v is t på grundlag af et 
vo lo n ta risk indgreb -  en vækst på det franske marked fo r NS-værktøjsmaskiner 
fra  10 500 enheder i 1981 t i l  26 500 enheder i 1985, a ltså  en å r lig  vækst 
på 26%  fo r Frankrig.
A lle  disse foru d sig e lse r er blevet dementeret af udviklingen på grund af den 
uventet dybe recession, som  forårsagede et fa ld  i den europæiske produktion­
som  helhed på omkring 30%  i værdi mellem 1980 og 1983.
Ikke desto mindre er NS-maskinernes andel af samtlige maskiner fo rts a t vokset 
k r a ftig t, og den europæiske produktion af denne type maskiner har trods reces­
sionen fa s th o ld t en mindre vækst. På baggrund af det generelle genopsving fo r 
efterspørgslen på værktøjsmaskiner, som satte ind i 1983, forekommer det der­
fo r ikke u rim e lig t fo r de kommende år at regne m ed en gennemsnitlig å r lig  
vækst af størrelsesordenen 20%  fo r NS-maskiner i Fællesskabet som helhed.

- 3 -
Inden fo r den nærmeste fre m tid  sku lle  der kom m e mere præcise oplysninger o m  
dette emne, idet der ved udgangen af 1984 fo r Frankrig og Tyskland sku lle  
fo re lig g e  re s u lta te r af rundspørger, der er tilp a s s e t den, P olicy Studies 
In s titu te  gennemførte, og udført p i grundlag af sam m e metodologi.
7. R obotdefinitioner
ISO: "In d u s triro b o tte n  er en m anipulator, hvis p o sitio n  styres automatisk, kan om- 
programmeres og er m u L tifu n ktion e l, har fle re  frihedsgrader og er i stand t i l  
at håndtere m ateriale, emner, værktøj og særlige anordninger ved hjælp af 
va ria ble  bevægelsesprogrammer, der sætter den i stand t i l  at udføre en lang 
række opgaver".
Robot In s titu te  of America (RIA): "En robot er en omprogrammerbar og m u lti­
fu n ktio n e l m anipulator, bestemt t i l  at håndtere m ateriale, emner, værktøj 
e lle r særlige anordninger ved hjælp af va ria b le  bevægelsesprogrammer, som  
sætter den i stand t i l  at udføre en lang række opgaver".
Det b ritis k e  in d u s tri- og handelsm inisterium: "En robot er en omprogrammerbar, 
mekanisk m anipulator". Men ifø lg e  "B ritis h  Robot A ssociation": "En robot er 
et omprogrammerbart apparat bestemt t i l  at håndtere og transportere emner, 
værktøj og særlige fabrikationsanordninger ved hjælp af va ria ble  bevægelses­
programmer, der sætter det i stand t i l  at udføre sp ecifikke  fab rikatio nso p - 
gaver".
JIRA (Japan): d efin e rer fem kategorier af ro b o tte r:
1) Manipulator -  styres d ire kte  af en operatør
2) Sekventiel robot -  m anipulator, der fungerer i henhold t i l  en forud 
fa s tla g t sekvens.
( i)  fa st sekvens -  sekvens, der er vanskelig at ændre,
(ii)  variabel sekvens -  sekvens, der er le t at ændre.
3) Playback-robot - m anipulator, som lagrer en sekvens, operatøren har 
gennemgået.
4) Numerisk styre t robot -  m anipulatorrobot, som modtager ordrer fra  en 
NS-enhed.
5) In te llig e n t robot -  robot, der ved hjælp af en fø le r og genkendelsesmidler 
kan o p fa tte , hvilke  fu n ktio n e r der kræves af den.
D e fle s te  maskiner under de to  fø rs te  kategorier anerkendes ikke som  robotter 
i henhold t i l  de forudgående d e fin itio n e r.

- 4 -
D e fin itio n  i henhold t i t  a n v e n d e ls e s k a te g o rie r: lis te n  er la n g , men o m fa tte r 
n a v n lig :
Disse fo r s k e llig e  anvendelser kræver smi fo r s k e lle  i ro b o tte n s k o n s tru k tio n  
og s p e c ifi-k a tio n e r, fo r  så v id t angår armens g e o m e tri, d riv s y s te m e t, dynamisk 
ydeevne, p ræ c is io n , p å lid e lig h e d  og s ik k e rh e d .
Armens geom etri kan in d d e le s i f i r e  hove d typ e r: med re tv in k le d e , c y lin d ris k e  
og sfæ riske  k o o rd in a te r samt le d d e lte  ro b o tte r . D rivsystem erne e r sæ dvanlig­
v is  pneumatiske fo r  le t a rb e jd e , h y d ra u lis k e  fo r  tungere a rb e jd e  og e le k tr is k e  
fo r  p ræ cisio n sa rb e jd e .
8 . F in a n c ia l Times skønner i s in  undersøgelse a f 12.1.1984 om a u to m a tis e rin g , at 
CAD-systemerne i gennemsnit fo rø g e r p ro d u k tiv ite te n  med en fa k to r t r e .
A.D. L i t t l e  skønner, a t fa k to re n  lig g e r mellem tr e  og f i r e .
9. A.D. L i t t l e  har g iv e t en g r a fis k  fr e m s t illin g  a f de fo r s k e llig e  b e rø rte  tekn o ­
lo g ie rs  u d v ik lin g s s ta d e r.-  p u n ktsve jsn in g
-  lysb u e sve jsn in g
-  o ve rfla d e b e h a n d lin g
-  varm ebehandling
-  s p rø jte m a lin g
-  s p rø jte s tø b n in g  (p la s t)
-  m a trice stø b n in g
-  p ræ cisio n sstø b n in gm o n te rin g /sa m lin g
a n b rin g e lse  på p a lle r  og e m b a lle rin g
h å n d te rin g  og tra n s p o rt
op og nedspænding på væ rktø jsm askiner
pressearbejde
støbearbejde
smedearbejde
m åling og k o n tro l
DATAMATINTEGRERET FABRIKATION 
M ODENHED 1982
SPIRENDE I VÆ KST M ODNET ALDRENDE