A4-0331/95

Beslutning om fiskeriet i Middelhavet

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens meddelelse om arbejdet med og fremtidsudsigterne for den faelles fiskeriordning for Middelhavet (KOM(95) 0106 - C4-0132/95),

- der henviser til forslag til beslutning af Ligabue og Tajani for Gruppen Union for Europa om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (B4-0388/95),

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkning fra Fiskeriudvalget (A4-0331/95),

A. der henviser til, at Den Europaeiske Unions faelles politik i henhold til de europaeiske traktater omfatter fastlaeggelse af retningslinjer, bestemmelser og forordninger vedroerende forvaltning og styrkelse af fiskeriet,

B. der henviser til, at den faelles fiskeripolitik har gennemgaaet sin egen progressive udvikling og faaet sine egne retsakter, og at der vil blive indledt en ny udviklingsfase i 1996 med Spaniens og Portugals fulde integration,

C. der henviser til, at Europa-Parlamentet med hensyn til den faelles fiskeripolitik - saaledes som der udtrykkes oenske om i dens beslutninger vedroerende regeringskonferencen i 1996 - vil faa stadig flere lovgivningsmaessige befoejelser gennem den faelles beslutningsprocedure om de grundlaeggende retsakter for den faelles fiskeripolitik;

D. der henviser til, at den faelles fiskeripolitik ikke udelukkende kan vedroere Den Europaeiske Unions virksomhed, men gennem internationale forbindelser maa fastlaegges i samarbejde med tredjelande med henblik paa forvaltningen af faelles ressourcer og under hensyntagen til miljoebalancen, til komplementaer virksomhed i tilknytning til sektoren, til teknologiske nyskabelser og til de menneskelige og finansielle ressourcer,

E. der henviser til, at den del af Den Europaeiske Unions fiskerflaade, der opererer i Middelhavet med 2,7 mio kW og 423.000 t, udgoer henholdsvis 22% og 33% af hele faellesskabsflaaden,

F. der henviser til, at fiskeriet i den senere tid har vaeret ramt af en strukturel krise, som skyldes svindende ressourcer, de store oekologiske hensyn, fiskeriet skal tage, og konkurrencen fra tredjelande og disses forarbejdningsindustrier,

G. der henviser til, at fiskeriet i Den Europaeiske Union er staerkt differentieret alt efter, hvilke fiskeribetingelser og hvilke arter der er tale om, og at denne differentiering ogsaa skyldes den oekonomiske rationalisering, der er gennemtvunget ved faellesskabsforordninger og ved den stadig strengere kontrol, der foretages af nationale og internationale myndigheder; der dog henviser til, at det for virkelig at goere faellesskabsprodukterne og produkterne fra tredjelande konkurrencedygtige og for at beskytte forbrugerne er hensigtsmaessigt og absolut paakraevet at indfoere strengere sundhedskontrol med importerede produkter;

H. der henviser til, at saavel det industrielle som det ikke-industrielle fiskeris forskelligartethed og fleksibilitet har gjort det muligt at bevare et mindstebeskaeftigelsesniveau, som dog ikke har forhindret krisen i sektoren, heller ikke inden for komplementaere aktiviteter som f.eks. akvakultur,

I. der henviser til, at forvaltningen af den faelles fiskeripolitik i oejeblikket er opdelt i ICES-omraader og CECAF-zoner hvad angaar bestemmelserne vedroerende samlede tilladte fangstmaengder (TAC) og kvoter, som fastsaetter begraensninger for fiskeriindsatsen og de hertil knyttede tilladelser,

J. der henviser til, at der desuden allerede er gjort erfaringer med en styret forvaltning af fiskeriindsatsen i kraft af saerlige forordninger vedroerende bestemte unions- og tredjelandsfarvande som f.eks. OEstersoeen og Middelhavet,

K. der henviser til, at disse forordninger, navnlig forordningen for OEstersoeen, vedroerer bevarelsen af havmiljoeets biologiske forskelligartethed, indeholder bestemmelser for fiskeriindsatsen, fastlaegger kontrolforanstaltninger, tager saerlige hensyn til saarbare omraader, fastsaetter begraensninger for kW, opretter miljoeforskningsorganer og bidrager til at stoette producentsammenslutningers markedsfoering, salgsfremstoed og afsaetningsstrategier,

L. der henviser til, at Middelhavsomraadet ikke blot har strategisk betydning, men ogsaa er et problematisk omraade hvad angaar den politiske og oekonomiske balance, da faenomenet religioes fundamentalisme optraeder flere forskellige steder i Nordafrika, og da visse lande i omraadet, f.eks. landene i det tidligere Jugoslavien, i oejeblikket er i konflikt med hinanden;

M. der henviser til, at det ikke maa glemmes, at der i Middelhavsomraadet ogsaa er andre kriseomraader - f.eks. det arabisk-palaestinensiske omraade - hvor EU's intervention har grundlaeggende og givetvis strategisk betydning for konsolideringen af freden,

N. der henviser til, at det maa goeres klart, at EU's forskellige interventioner i naevnte omraade, herunder de paagaeldende internationale aftaler, ogsaa beroerer fiskerispoergsmaal,

O. der henviser til, at det desuden er overbevist om, at vaerdien af en Middelhavspolitik ikke blot ligger i en positiv og virkningsfuld udenrigspolitisk aktion fra EU-side, men ligeledes i oekonomiske og finansielle interventioner paa regionalt plan og andre omraader,

P. der henviser til, at det ikke blot er EU-landene (Italien, Graekenland, Spanien og Frankrig), der driver fiskeri i Middelhavet, men ogsaa talrige fiskerfartoejer fra tredjelande som f.eks. Japan og Taiwan samt talrige piratfartoejer, som under panamansk, honduransk eller sierraleonsk flag fisker i internationale farvande uden dog i alle tilfaelde at overholde faellesskabsbestemmelserne eller internationale organisationers henstillinger vedroerende tunfiskeri, og som driver helt uansvarligt fiskeri, isaer efter almindelig tun - et ulovligt fiskeri, der anslaas til over 18.000 t om aaret,

Q. der henviser til, at faellesskabsfartoejerne og fartoejerne fra tredjelande som helhed betragtet ofte anvender fangstmetoder, der er i strid med faellesskabsbestemmelserne, og derved bringer bevarelsen og beskyttelsen af fiskeressourcerne i fare,

R. der henviser til, at mange Middelhavslande allerede gennem laengere tid har kraevet en faelles forvaltning af fiskeressourcerne og paapeget noedvendigheden af et aktivt samarbejde om forskningen og af at fremme visse kontrolforanstaltninger, en omlaegning af sektoren, miljoeovervaagning, opdraet og akvakultur,

S. der henviser til, at GFCM (General Fisheries Council for the Mediterranean), der har fastlagt visse retningsgivende kriterier, som kyststaterne i mange tilfaelde har kunnet acceptere, er det eneste internationale organ, som repraesenterer trovaerdighed og gunstige udsigter for fremtiden,

T. der henviser til, at GFCM boer styrkes ved at goere dets henstillinger bindende, ved i dets regi at fastlaegge faelles retningslinjer for internationale aftaler for Middelhavsomraadet samt bilaterale aftaler, ved at fastlaegge bestemmelser for Den Europaeiske Unions tiltraedelse af dette raad og ved, efter faelles overenskomst, at goere det til forvaltningsorgan for Middelhavsomraadet,

U. der henviser til, at GFCM desuden kunne vaere et middel til at faa foretaget en analyse af situationen med hensyn til fiskebestandene samt et referencepunkt for fiskere, der driver fiskeri i Middelhavsomraadet inden for rammerne af den faelles fiskeripolitik,

V. der henviser til, at det vil vaere hensigtsmaessigt at anvende de forsigtighedsprincipper, der blev opstillet paa FN's konference om miljoe og udvikling i Rio,

W. der henviser til, at Middelhavet er blevet et stadig mere skroebeligt oekosystem, hvilket fremgaar af talrige videnskabelige analyser, der viser alvorlige skader paa oekosystembalancen som foelge af forurening fra industrien og fra byerne (isaer paa grund af manglende investeringer og mangelfuld teknologi i tredjelande),

X. der henviser til, at Middelhavet (et overvejende lukket hav med ringe udskiftning) i staerkt stigende grad har vaeret udsat for menneskets indgriben med negative foelger for det biologiske kredsloeb og for oekosystemet, og at dette indirekte har bevirket aendringer i fiskeriordningerne for at tage hensyn til disse biologiske forskydninger,

Y. der henviser til, at Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona i november 1995 beskaeftigede sig med den strategiske betydning, som dette omraade har for EU hvad angaar Nord-Syd-forbindelserne, for samhandelen mellem landene og for samarbejdet paa miljoeomraadet,

Z. der henviser til, at en del af arbejdet under denne konference helt konkret drejede sig om fiskeriet,

AA. der henviser til, at der boer foretages en praecis analyse med henblik paa indsamling af praktiske og sammenlignelige data: faktisk er der allerede tale om et saa konsolideret samarbejde inden for forskning og akvakultur, som ogsaa vedroerer fiskeriindsatsen i Middelhavet, at det kan repraesentere et vigtigt referencepunkt for EU's fiskeripolitik,

AB. der henviser til, at man i Adriaterhavet og i andre homogene omraader som foelge af den modenhed, der objektivt set kendetegner de oekonomiske, miljoemaessige og internationale forbindelser, kan eksperimentere med multilaterale forvaltningsformer for fiskeri, akvakultur og biologisk balance i miljoeet fastlagt i overensstemmelse med den faelles fiskeripolitik og efter aftale med GFCM;

AC. der henviser til, at dette omraade for visse arters vedkommende desuden har store problemer som foelge af overfiskning, og at disse problemer kun kan tackles ved indgaaelse af aftaler mellem EU-landene og tredjelande, da der af biologiske og morfologiske aarsager er tale om faelles problemer,

AD. der henviser til, at der ved disse eksperimenter paa grundlag af de fornoedne videnskabelige og miljoemaessige analyser kan indfoeres selvforvaltning af fiskeressourcerne fra internationale eller, for bestemte arters vedkommende, regionale fiskersammenslutningers side,

AE. der henviser til, at den faelles fiskeripolitik boer diversificeres med henblik paa at afhjaelpe krisen og alle dens foelgevirkninger, og at det i disse krisetider er noedvendigt at undgaa renationaliseringsprocesser og i stedet anbefale positive politikker for homogene omraader og regioner med faelles biologiske, geografiske og miljoemaessige karakteristika, forudsat at disse politikker ikke fraviger de faelles principper, der gaelder alle fiskeriformer og flaader under den faelles fiskeripolitik,

AF. der henviser til, at der desuden er enighed om, at der i Middelhavsomraadet - ud over den faelles fiskeripolitiks specifikke normative ramme - er tale om vidt forskellige nationale lovgivninger, som maa harmoniseres gennem en afgraensning af faelles saarbare omraader og marine naturparker, ogsaa paa overnationalt plan,

AG. der henviser til, at den lovgivningsmaessige harmonisering, isaer med hensyn til de biologiske hvileperioder, er absolut noedvendig mellem regioner med ynglepladser for en bestemt art og regioner med fangstomraader for samme art,

AH. der henviser til, at det er sig bevidst, at der ved naevnte reguleringer, hvad enten de foretages af de nationale myndigheder eller af faellesskabsorganisationer, ikke kan ses bort fra inddragelsen af lokale fiskersammenslutninger og disses selvreguleringsevne, idet maalet er at skabe ligevaegt mellem udnyttelsen af ressourcerne og disses udvikling paa den ene side og miljoebalancen paa den anden, et princip, som fiskerne og deres sammenslutninger vil kunne udvikle gennem ordnet selvforvaltning af fiskeriet i bestemte omraader med ensartede karakteristika for saa vidt angaar fiskerfartoejstyper og artstyper, og idet der i denne forbindelse isaer maa laegges vaegt paa en omstilling til ikke-industrielt fiskeri, begraensning af trawlfiskeri samt en styrkelse af akvakultur og afsaetning og forarbejdning af fiskerivarer,

AI. der henviser til, at foranstaltningerne med henblik paa inddragelse og ansvarliggoerelse af fiskerne ikke vil kunne gennemfoeres ved at inddrage fiskerne enkeltvis, men gennem fremme, stoette og organisering af fiskersammenslutningerne paa forskellige niveauer,

AJ. der henviser til, at disse sammenslutningers regler og karakteristika skal vaere anerkendt paa nationalt og internationalt plan for at sikre, at den endelige aftale repraesenterer mindst 85% af fiskerne inden for et bestemt artsrelateret fiskeri eller en bestemt fiskerigren eller mindst 85% af de fiskere, der - i hvert fald i en femaarig planlaegningsperiode - afsaetter eller forarbejder 30%, 40%, 50%, 60% eller 75% af fiskerivarerne,

AK. der henviser til, at man regner med, at der ogsaa kan dannes saadanne sammenslutninger paa regionalt plan for bestemte arters, opdraetsmetoders eller akvakulturers vedkommende med mulighed for at udstede attester for oprindelse og fiskemetoder, herunder for de hygiejniske og sundhedsmaessige forhold,

AL. der henviser til, at disse sammenslutninger for Middelhavets vedkommende vil kunne faa prioriteret finansiel stoette, naar de diversificerer deres virksomhed i retning af en begraensning af fiskeriindsatsen og parallel virksomhed (ikke-industrielt fiskeri, fiskeriturisme, forureningskontrol, udvikling af en fiskeruddannelse, der i hoejere grad er baseret paa nye miljoevenlige teknikker),

AM. der henviser til, at samme princip om prioriteret finansiel stoette vil finde anvendelse paa de sammenslutninger, der goer en indsats for at faa etableret et interregionalt samarbejde mellem de forskellige EU-lande og tredjelande, herunder navnlig udviklingslandene rundt om Middelhavet eller de lande, som har indledt forhandlinger med EU om indgaaelse af associeringsaftaler, eller med hvem der er etableret en struktureret dialog,

AN. der henviser til, at sammenslutningerne spiller en afgoerende rolle for skabelsen af deltagelsesformer for fiskerne, saaledes at de gennem forskellige samarbejdsordninger, foreninger og fiskerlav kan udnytte de finansielle midler, der er afsat til fremme af sektoren, til at etablere effektive stoedpudeordninger og gensidige stoetteforanstaltninger, som er nyttige i krisetider,

AO. der henviser til, at det saaledes kan tilslutte sig tanken om at etablere stoetteordninger gennem en bedre fordeling af EU's ressourcer, idet en saadan fordeling skal vaere retfaerdig og afbalanceret og i overensstemmelse med bestemmelserne i faellesskabsprogrammer og nationale programmer,

AP. der henviser til, at fiskernes inddragelse ogsaa skal vedroere en aktiv intervention paa markedet ved hjaelp af moderne metoder til afsaetning af fiskerivarer og til en programmeret regulering af den paagaeldende fiskeriindsats med det formaal at garantere en rimelig balance mellem efterspoergsel og udbud og foelgelig produktets pris,

AQ. der henviser til, at de tekniske bestemmelser for Middelhavet skal vaere af generel karakter, idet der dog efter behov skal kunne fastsaettes specifikke bestemmelser for fiskeredskaber og fartoejers kW paa grundlag af de foreliggende relevante tekniske og videnskabelige oplysninger,

AR. der henviser til behovet for at sikre fiskearternes formeringsmuligheder;

AS. der henviser til, at bestemmelser om fiskenes mindstemaal boer fastlaegges paa grundlag af en biologisk vurdering, som blandt andet tager hensyn til stoerrelsen ved foerste gydning,

AT. der henviser til, at de tekniske bestemmelser for fiskeredskaber i fornoedent omfang skal tilpasses under hensyntagen til sikkerheden paa arbejdspladsen,

AU. der henviser til, at de retlige og sociale bestemmelser vedroerende fiskerierhvervet skal fastsaettes i overensstemmelse med europaeiske kriterier, og at der skal indfoeres bestemmelser om den maksimale arbejdstid og mindstehviletiden,

AV. der henviser til, at det desuden vil vaere noedvendigt med stadig mere ensartede bestemmelser vedroerende fartoejer for at undgaa usikre arbejdsforhold med farlige redskaber, uacceptabelt lange arbejdstider og tilstedevaerelsen af illegale fartoejer, der er bemandet med soefolk fra tredjelande,

AW. der henviser til, at forordning 1626/94, som fastsaetter bestemmelser for fiskeriet i Middelhavet, er et vigtigt skridt fremad, men er utilstraekkelig som forebyggende foranstaltning som foelge af den biologiske diversitet i Middelhavsomraadet; fiskeriindsatsen skal derfor i stadig hoejere grad reguleres ved hjaelp af bestemmelser om maskestoerrelser, om det paagaeldende tekniske udstyr, om maskineffekt og om hvileperioder for ynglepladser eller saarbare omraader, der tjener til genoprettelse af bestanden, og ogsaa ved hjaelp af systemer til integreret forvaltning af kystfarvande med installation af kunstige barrierer, begraensning af fiskeriperioder og af de tilladte fangstmaengder samt systematisk anvendelse af fiskeristop,

AX. der henviser til, at disse bestemmelser ikke blot skal stoettes af producentsammenslutningerne, men ogsaa maa ledsages af en harmonisering af de nationale lovgivninger baade for at sikre ensartetheden i Middelhavsomraadet og for paa denne maade at undgaa, at de forskellige lovgivnings- og udviklingsgrader laegger hindringer i vejen for konkurrencen,

AY. der henviser til, at bestemmelserne for at vaere effektive skal fastlaegges praecise programmer indeholdende maalsaetninger - opstillet af de relevante organer - for forvaltningen af og kontrollen med fiskeriet paa lang og mellemlang sigt,

AZ. der henviser til, at miljoeorganisationerne og fiskersammenslutningerne i overensstemmelse med forslagene til forvaltning af ressourcerne og af de miljoemaessige begraensninger og i overensstemmelse med udtalelser fra teknisk og videnskabeligt hold skal inddrages i udarbejdelsen af disse programmer,

BA. der henviser til, at det nu under alle omstaendigheder ligger fast, at visse fiskeredskaber som f.eks. drivgarn, saaledes som fastsat i utallige beslutninger fra Europa-Parlamentet og fra internationale organisationer, skal forbydes i hele Middelhavsomraadet uden undtagelse, og at dette forbud skal danne grundlag for alle forhandlinger samt for de bi- og multilaterale aftaler, EU agter at indgaa med tredjelande i saavel Middelhavsomraadet som andre havomraader,

BB. der henviser til, at der straks maa ivaerksaettes en reel registrering af de strukturer, der skal omlaegges, og ske gennemfoerelse af de noedvendige kontrolforanstaltninger, og i den forbindelse skal der ikke blot anvendes kontrolinstrumenter til soes, men ogsaa teledetektionssystemer,

BC. der henviser til, at fiskeriindsatsen og omlaegningen af sektoren vil kunne harmoniseres ved hjaelp af en bedre forvaltning af strukturfondene og af ad hoc-programmer som f.eks. det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet, som i stadig hoejere grad, for saa vidt angaar de fleraarige operationelle referenceprogrammer, skal udgoere en obligatorisk ramme for alle unionslandene; der ligeledes henviser til, at der i forbindelse med omlaegningens forskellige aspekter under alle omstaendigheder skal tages hensyn til beskyttelsen af indkomsten for at undgaa at forvaerre modsaetningsforholdet mellem de forskellige fiskeriaktiviteter og samtidig fastlaegges bestemmelser for en passende uddannelse og omskoling af fiskerne,

BD. der henviser til, at det for visse fiskeriaktiviteters vedkommende maa undersoeges, hvilke negative indvirkninger de kan have paa havets ressourcer og paa arternes formering,

BE. der henviser til, at der i denne forbindelse maa foretages en gradvis omlaegning - ved hjaelp af et tiaarigt program - af trawl- og sugeskraberfiskeri gennem en begraensning af maskineffekten, en harmonisering af tonnagebestemmelserne og en begraensning af den tilladte tonnage samt en forlaengelse af hvileperioderne paa grundlag af praecise videnskabelige vurderinger; der ligeledes henviser til, at man med henblik paa at imoedekomme efterspoergslen maa saette nyt skub i akvakulturvirksomhed, og til dette formaal maa finde ud af, hvilke nye arter der egner sig hertil,

BF. der henviser til, at man i de kommende aar under alle omstaendigheder skal begraense fiskeriindsatsen under hensyntagen til den oekologiske balance og bevarelsen af fiskearterne,

BG. der henviser til, at der som led i den faelles fiskeripolitik maa ivaerksaettes yderligere omstillingsprogrammer med regionale LEADER- lignende projekter for homogene omraader,

BH. der henviser til, at disse nye programmer skal vedroere den tekniske omstilling af visse typer fiskeri, som skader arternes biologiske overlevelsesevne, idet der i denne forbindelse ogsaa skal udvises menneskelige hensyn hvad angaar opretholdelsen af indtjeningsmuligheder og beskaeftigelse og gives forrang til de projekter, der foreslaas af de af fiskerne anerkendte sammenslutninger, samt de fiskerisektorer, som Kommissionen og Europa-Parlamentet ved faelles beslutningstagning har erklaeret kriseramte og under omstilling,

BI. der henviser til, at Middelhavets geopolitiske karakteristika er af en saadan art, at de kraever stor opmaerksomhed fra faellesskabsorganernes side for at undgaa, at tredjelande indfoerer eksklusive fiskerizoner eller udvider deres territorialfarvande indtil den saakaldte midterlinje, som, hvis dette skete, i visse tilfaelde (f.eks. i Adriaterhavet, Det AEgaeiske Hav, Det Ioniske Hav og Den Sicilianske Kanal) ikke blot ville fremkalde en uloeselig krise i sektoren, men ogsaa faa alvorlige internationale foelger med stoerre oedelaeggende virkninger, end det for nylig var tilfaeldet med krisen mellem visse NAFO-lande,

BJ. der henviser til, at fiskeriaftalerne i Middelhavsomraadet, ogsaa de aftaler, der af hastehensyn indgaas bilateralt, under alle omstaendigheder og ud over overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne, ogsaa skal tage hensyn til FAO's oensker, til retningslinjerne fra GFCM og til bestemmelserne i den havretskonvention, der traadte i kraft den 16. november 1994,

1. tilslutter sig analysen og maalsaetningerne i ovenstaaende punkter;

2. anmoder Kommissionen, Raadet, de nationale og regionale myndigheder, fiskerisammenslutningerne, forbrugerorganisationerne og miljoeorganisationerne om at foelge anvisningerne i punkt 1 i de officielle erklaeringer fra moedet paa Kreta i december 1994 og laegger desuden den allerstoerste vaegt paa, at havfiskere overholder de internationale bestemmelser om bevarelse og forvaltning (compliance agreement);

3. anser det for noedvendigt at give GFCM fuld handlekraft og gyldighed gennem EU's tiltraedelse af det side om side med de allerede associerede medlemsstater og, for at undgaa at foreslaa en FAO-model og for at tillaegge GFCM's rolle gyldighed, at sikre, at Unionens medlemsstater giver EU enekompetence, idet der tages hensyn til fiskeriorganisationernes og de enkelte landes saerlige karakteristika;

4. anser det desuden for noedvendigt, at EU allerede fra generalforsamlingen i 1997 laegger hele sin vaegt og kraft bag sit medlemskab af GFCM og soerger for, at GFCM ogsaa vil stoette indgaaelsen af forsoegsaftaler mellem unionslande og tredjelande, som er medlemmer af GFCM, om forvaltningen af homogene Middelhavsfarvande, hvor det biologiske forfald og krisen i fiskerisektoren kraever ekstraordinaere indgreb og oekologisk kompatible og avancerede former for forvaltning af fiskeressourcerne, som fremmer begraensningen af fiskeriindsatsen, saesonbestemt fiskeri, etableringen af beskyttelseszoner, biologiske hvileperioder og integration af hensynet til indkomst og beskaeftigelse gennem formaalsbestemte stoetteforanstaltninger til fordel for Den Europaeiske Union og forsoegsaftalens signatarstater;

5. kraever, at der afholdes en »havkonference« i forbindelse med opfoelgningen af Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona; forventer, at Kommissionen helhjertet stoetter dette initiativ; mener, at en saadan havkonference boer organiseres af GFCM og Den Europaeiske Union og afholdes et sted, der opfylder de geopolitiske krav;

6. kraever, at Den Europaeiske Union traeffer virkningsfulde foranstaltninger til fordel for maritime omraader i krise og til fremme af beskaeftigelsen ved hjaelp af et »LEADER-program for havet«; forventer, at Kommissionen stoetter et saadant forslag, som vil aabne mulighed for fastlaeggelse af planer for integreret oekonomisk udvikling, komplementaritet mellem indsatsen paa havet og paa land, ivaerksaettelse af uddannelses- og informationsforanstaltninger og oprettelse af markedsfoeringsnet;

7. understreger, at det er noedvendigt ved hjaelp at forskning og miljoeovervaagning at udpege regioner med ensartede biologiske og miljoemaessige karakteristika eller samme fiskearter for derved at fremme en harmonisering af lovgivningen i disse regioner med henblik paa en fornuftig og sammenhaengende forvaltning af fiskeressourcerne;

8. er endvidere enig i, at Middelhavspolitikken boer udvikles gennem indgaaelsen af samlede aftaler for omraadet, og at visse forureningsbekaempende foranstaltninger som f.eks. de, der vedroerer giftigt og farligt affald, ikke kan udsaettes laengere, og at der i denne forbindelse maa skrides ind med ekstraordinaere aftaler og omfattende oekonomiske stoetteforanstaltninger i de industri- og byomraader, som er skyld i den stoerste forurening;

9. oensker en valorisering af fiskeprodukter fra Middelhavet ved hjaelp af en hensigtsmaessig markedsfoering af frisk og forarbejdet fisk med oprindelsesbevis, hvilket kraever en egnet og moderne teknisk og handelsmaessig struktur, der raader over et interaktivt radiotelematiksystem, som sikrer tidstro og konstant overvaagning af udbud og efterspoergsel og giver mulighed for at samordne fiskerierhvervets aktoerer paa lokalt, nationalt og europaeisk plan og at samordne markedsfoering og distribution af produkter, de forskellige forarbejdningssektorer og turisme i forbindelse med fiskerierhvervet;

10. oensker desuden, at der traeffes formaalsbestemte forskningsforanstaltninger paa grundlag af praecist formulerede programmer for at undgaa opdelinger og spredninger, som laegger hindringer i vejen for opnaaelsen af veldefinerede maal; dette kraever en unionsdatabase vedroerende forskningsprojekter og disses resultater, en database, der indeholder oplysninger om projekter under gennemfoerelse - eller som allerede er gennemfoert - i Middelhavsomraadet med stoette fra Unionen eller medlemsstaterne eller fra tredjelande, offentlige institutioner eller undersoegelsesorganer, idet der ved hjaelp heraf, gennem overvaagning af situationen, vil kunne undgaas overlapninger, dobbeltarbejde og spredning af ressourcerne i forskningssektoren; mener, med hensyn til forskning, at europaeiske programmer, nationale programmer eller programmer udarbejdet af undersoegelsesorganer eller regionale institutioner skal udformes paa grundlag af udtalelser fra de relevante nationale og regionale til formaalet oprettede tekniske og videnskabelige komitéer, idet udtalelserne skal meddeles Unionens database, og at programmerne foerst og fremmest maa nyde tilslutning fra miljoe- og forbrugerbeskyttelsesorganisationer samt fra fiskernes sammenslutninger;

11. understreger betydningen af at fremme samarbejdsordninger mellem de medlemsstater og tredjelande, der er til stede eller driver fiskeri i Middelhavet, ved hjaelp af kongresser og messer, der isaer henvender sig til middelhavsfiskere, saaledes at de foerst og fremmest kan faa kendskab til og forstaaelse for de generelle forhold, der danner baggrund for behovet for faelles regler, hvorved man kan undgaa konflikter som foelge af krav om yderligere befoejelser paa et saedvanemaessigt eller nationalistisk grundlag;

12. mener endvidere, at der i Middelhavsomraadet er behov for kontrolforanstaltninger med strukturer paa land og til havs, idet disse kontrolstrukturer skal styrkes og fastlaegges efter aftale med de nationale og regionale myndigheder, med forbrugerbeskyttelsesorganisationerne og med fiskernes selvforvaltningsorganisationer ved hjaelp af specifikke aftaler og planer, der fastlaegges aarligt for de enkelte fangstsaesoners vedkommende og for overvaagningsaktioner etableret ved aftalememoranda; denne kontrolvirksomhed skal desuden i stadig hoejere grad benytte sig af de moderne teknologiers analyseinstrumenter og vejledende instrumenter og kontrollere situationen med hensyn til biomasse og artspotentiel samt fiskeriindsatsen og dens indvirkning, idet der skal traeffes de noedvendige foranstaltninger til, at der for visse arter ligeledes kan oprettes en tidstro database vedroerende fisketogtets forloeb, hvor oplysningerne skal hentes direkte ved hjaelp af forbindelser om bord paa skibene, saaledes at det bliver muligt at faa kendskab til genudsaetningen i havet og til brugen af fiskeredskaber;

13. goer til slut opmaerksom paa, at de saerlige forhold for fiskeriet i Middelhavet under ingen omstaendigheder maa bidrage til bestemmelser, der inddeler den faelles fiskeripolitik i »adskilte rum« eller bevirker saadanne undtagelser fra den faelles fiskeripolitiks generelle foranstaltninger, at de derved kommer til at bidrage til skabelse af isolerede omraader med saerordninger, som skader eller griber forstyrrende ind i konkurrencen og vanskeliggoer gennemfoerelsen af bestemmelserne i andre omraader inden for EU;

14. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen.