it ix ir 
it it 
* ii * •it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.12.1996 
KOM(96) 645 endelig udg. 
TRANSEUROPÆISKE NET 
ÅRSBERETNING 1996 
Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd, Rådet og Europa-
Parlamentet 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 4 
1. RESUME 1 
2. DE SÆRLIGE PROJEKTERS UDVIKLING 3 
A. ENERGI 3 
B. TELEKOMMUNIKATION 3 
C. TRANSPORT 4 
3. TEN-RELEVANT LOVGIVNING 6 
A. RETNINGSLINJER OG RELEVANT LOVGIVNING 6 
B. UDVALG FOR TEN-RETNINGSLINJER 7 
C. RETSGRUNDLAGET FOR EDICOM OG IDA 7 
4. FINANSIERINGEN AF DE TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET: 
EU'S FINANSIELLE INSTRUMENTER 9 
A. FORORDNINGEN OM FINANSIEL STØTTE TIL 
TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET 9 
B. STRUKTURFONDENE 13 
B.l Regionalfonden 13 
B.2. Samhørighedsfonden 14 
C. EIB OG EKSF-LÅN 15 
D. EIF 16 
E. IDA 17 
F. EVALUERING 18 
5. FINANSIERING AF DE TRANSEUROPÆISKE NET: ANDRE 
SPØRGSMÅL 19 
A. BUDGETTET FOR DE TRANSEUROPÆISKE NET 19 
B. PARTNERSKAB MELLEM DEN OFFENTLIGE OG DEN 
PRIVATE SEKTOR (PPP) 19 
Generelt 19 
Den højtstående Kinnock-gruppe 20 
Risiciene i forbindelse med det offentliges politik 21 
C. EIF-INVESTERING 21 
21 
6. EKSTERNE FORBINDELSER 22 
A. CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE (CEØL) 22 
TINA (vurdering af transportinfrastrukturbehovene) 22 
Den paneuropæiske transportkonference i Helsinki 22 
Phare 22 
Sammenkobling af elnet -T 22 
Sammenkobling af naturgasnet 23 
Energichartret 23 
EU/CEØL forum om informationssamfundet 23 
B. MIDDELHAVSLANDENE 23 
Sammenkobling af elnet 23 
Sammenkobling af naturgasnet 24 
Euro-Middelhavsforum om energi 24 
Euro-Middelhavsforum om informationssamfundet 24 
Transport 24 
C. ANDRE LANDE 25 
7. POLITISKE OG LOVGIVNINGSMÆSSIGE PROBLEMER 26 
A. ENERGI 26 
B. TELEKOMMUNIKATION 26 
C. TRANSPORT 26 
8. DE TRANSEUROPÆISKE NETVÆRK SOM KILDE TIL 
BESKÆFTIGELSE 28 
A. Tillidspagten 28 
B. Rapport til Europa-Parlamentet 28 
9. ANDRE EU-POLITIKKER, SOM VEDRØRER DE TRANSEUROPÆISKE 
NET INDGÅR 31 
a. statut for europæisk selskab 31 
B. Konkurrencepolitikken 31 
C. Offentlige udbud 31 
D. Sammenhængen med strukturpolitikken 31 
E. Transportpolitik 32 
F. Miljø 32 
BILAG I: ENERGINETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 34 
BILAG II: TRANSPORTNETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 47 
BILAG III: LISTE OVER TENFAC-MØDER SEPTEMBER 1995-
DECEMBER 1996 50 
BILAG V: TELEKOMSPROJEKTER, DER FINANSIERES UNDER 
FORORDNING 2236/95 55 
BILAG VI: IDA TELEMATIKPROJEKTER, FINANSIERET I 1996 57 
BILAG VII: TRANSPORTPROJEKTER FINANSIERET UNDER 
REGULATION 2236/96 60 
BILAG VIII: STØRRE TEN-PROJEKTER FINANSIERET AF 
REGIONALFONDEN OG SAMHØRIGHEDSFONDEN I 1996 67 
BILAG IX: EIB-LÅN TIL TEN OG TEN-RELATEREDE PROJEKTER 72 
BILAG X: EXECUTIVE SUMMARY OF THE "THE LIKELY 
MACROECONOMIC AND EMPLOYMENT IMPACT OF 
INVESTMENTS IN TRANS-EUROPEAN TRANSPORT 
NETWORKS" REPORT 76 
INDLEDNING 
Det Europæiske Råd har anmodet Kommissionen om hvert år i december at forelægge det 
en rapport om de transeuropæiske net. 
Desuden skal Kommissionen ifølge artikel 16 i forordningen om finansiel støtte til TEN 
hvert år forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget en rapport om de aktiviteter, der udføres på grundlag af denne 
forordning. 
For at undgå dobbeltarbejde har Kommissionen forenet disse to årsrapporter i det 
foreliggende dokument. 
1. RESUME 
Der blev i det forløbne år gjort et stort arbejde for at opnå afgørende fremskridt henimod 
virkeliggørelsen af TEN: 
endelig vedtagelse af retningslinjerne for TEN inden for energi og transport og 
den umiddelbart forestående vedtagelse af retningslinjerne for TEN inden for 
telekommunikation; 
tallene for årets første ti måneder viser, at Unionens finansiering af TEN-projekter 
i 1996 er betydelig større end i 1995; 
mange af TEN-projekterne gør sikre, omend ikke store fremskridt; 
anerkendelse, ikke mindst i tillidsaftalen om beskæftigelsen, af den betydelige 
rolle TEN kan spille for beskæftigelsen; 
oprettelse af en gruppe af højtstående repræsentanter for regeringerne og den 
private sektor, som skal fremsætte henstillinger om, hvorledes offentlige/private 
partnerskaber kan fremmes inden for de prioriterede transportprojekter (i det 
følgende benævnt "særlige projekter"); 
værdifuldt indledende arbejde for at knytte Unionens naboer til TEN, det gælder 
især ansøgerlandene i Central- og Østeuropa (med henblik på udvidelse) og 
Middelhavsområdet; 
det første år med normalt gennemført TEN-telekommunikation efter vedtagelsen 
af Euro-ISDN-retningslinjerne i november 1995; 
ID A-programmet er kommet i den rette gænge; 
desuden har gennembruddet i forbindelse med liberaliseringen af 
elektricitetsmarkedet, genoptagelsen af forhandlingerne om liberalisering af 
gassektoren, Kommissionens forskellige grøn- og hvidbøger om internalisering af 
transportinfrastrukturens eksterne omkostninger, "Borgernettet" og genoplivningen 
af jernbanerne alt sammen bidraget til at skabe en gunstigere baggrund for TEN. 
Der er imidlertid stadig vanskeligheder, som skal overvindes, og der har været skuffelser: 
det lykkedes ikke Rådet (økonomi- og finansministrene) at nå til enighed i oktober 
om suppleringen af budgetmidlerne til de 14 særlige transportprojekter; 
i telekommunikationssektoren er det største problem, at der mangler anvendelser 
og tjenester, som svarer til borgernes og SMV's socioøkonomiske behov. Den 
usikkerhed omkring om den forretningsmæssige bæredygtighed, som præger dette 
område på grund af anvendelsens eller tjenestens innovative karakter og de store 
krav til organisation, kan virke hæmmende på det private initiativ; 
alt for mange nationale regeringer betragter stadig problemerne fra en rent national 
synsvinkel i stedet for at se dem i unionsperspektiv og sætte dem i 
netsammenhæng og giver derfor ikke TEN den prioritet, de fortjener; 
retsgrundlaget på unionsplan er i nogle tilfælde muligvis ikke tilstrækkelig tilpasset 
til de behov, der gør sig gældende i forbindelse med store infrastrukturprojekter 
af fælles interesse inden for transportsektoren, og dets anvendelse må snarest 
klarlægges; 
hvad OPP angår, er der blevet påvist problemer i forbindelse med navnlig 
fastsættelse af transportpriser, offentlige indkøb og reglerne for det europæiske 
selskab; 
godkendelsesvanskeligheder holder nogle af de prioriterede elektricitetsprojekter 
tilbage, således besluttede Frankrig i februar ensidigt at omgive den planlagte linje 
i forbindelse med sammenkoblingen Cazaril-Aragonien. 
Der er derfor stærkt behov for: 
at fortsætte den indgående analyse af de prioriterede transportprojekters finansielle 
situation og gøre det lettere at inddrage den private sektor (offentlige-private 
partnerskaber), især i forbindelse med de projekter, hvor der er grænser for den 
traditionelle offentlige finansiering; 
at fremhæve Unionens udbytte af TEN-transportprojekterne (og at udvikle 
metoder, hvormed dette udbytte kan måles). På dette grundlag bør 
medlemsstaterne overtales til at tilpasse de nationale prioriteringer til de 
europæiske; Unionens finansieringsinstrumenter bør bidrage til denne målsætning; 
at skabe de relevante forbedringer af retsgrundlaget på unionsplan, hvor det er 
nødvendigt, eller klarlægge reglernes anvendelse for at lette gennemførelsen af de 
prioriterede transportprojekter, og især udvikle offentlige-private partnerskaber i 
forbindelse med disse projekter. Kinnock-gruppen vil undersøge de relevante 
spørgsmål; 
at øge indsatsen blandt medlemsstaterne for at koordinere, forenkle og fremskynde 
procedurerne for udstedelse af godkendelser og få dem til at gøre miljøkriterier og 
andre kriterier for godkendelse af projekter på deres territorium mere 
gennemsigtige; det gælder især elektricitetsprojekter, som er de mest 
iøjnefaldende; 
at fremme indførelsen af samvirkende anvendelser og tjenester, der afspejler 
overgangen til informationssamfundet og klart påvirker de socioøkonomiske 
fordele for borgerne og SMV; 
2. DE SÆRLIGE PROJEKTERS UDVIKLING 
A. ENERGI 
Hvad angår de 10 særlige projekter, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Essen, blev 
der i 1996 gjort gode fremskridt med gasprojekterne. De fleste elektricitetsprojekter har 
stadig vanskeligheder med at få godkendelse, især af miljømæssige grunde (se også 
kapitel 7-A), men for nogles vedkommende er finansieringen endnu ikke blevet afgjort. 
Der blev især gjort fremskridt med følgende projekter, der har EIB som deltager: 
Anlæggelsen af hovedgasledningen Algeriet/Marokko/Den Iberiske Halvøer blevet 
færdig. 
Hovedledningen til det græske naturgasprojekt er blevet bygget, og finansieringen 
af det resterende arbejde på højtryksledningsnettet til gas er blevet sikret, takket 
været et lån fra EIB. 
Hvad angår gasledningen Rusland-Hviderusland-Polen-EU, er forbindelsen mellem 
det østlige Tyskland og det vestlige Polen nu færdig, og arbejdet på de ørige 
sektioner i Tyskland og Polen er påbegyndt. 
Elektricitetsforbindelsen mellem det nordlige Portugal og Spanien er nu delvis 
funktionsdygtig, selv om projektet endnu ikke er færdigt. 
Der er også sket fremskridt med en række andre energiprojekter, som ikke er prioriterede, 
men omfattes af de retningslinjer, Rådet og Europa-Parlamentet har vedtaget, sammen 
med andre projekter, som Kommissionen har foreslået skal indgå i retningslinjerne (se 
bilag I om disse projekters udvikling). 
B. TELEKOMMUNIKATION 
TEN-telekommunikationsaktionen i 1996 byggede på de Euro-ISDN-retningslinjer, som 
allerede var i kraft. Når de nye retningslinjer vedtages i december eller begyndelsen af 
1997, vil Kommissionens aktion kunne udvikle sig i sit fulde omfang i 1997. 
I det forløbne år er der, efter den indkaldelse af forslag, som blev offentliggjort den 13. 
april 1996, blevet udvalgt en række validerings- og demonstrationsprojekter. De omfatter 
63 partnere i 14 medlemsstater. De drejer sig om en række områder, der har en klar 
socioøkonomisk interesse i at benytte avancerede telekommunikationsanvendelser og 
-tjenester: byinformationsmotorvejsnet, telemedicin, fjernuddannelse, netværksadgang til 
tjenester i forbindelse med kulturarven, fjernarbejde og elektronisk handel i forbindelse 
med SMV. En detaljeret liste over projekterne findes i bilag VI. 
Resultatet af indkaldelsen har vist, at organisatorerne har svært ved at tilrettelægge deres 
partnerskaber og deres virksomhedsplaner i forbindelse med transeuropæiske projekter af 
denne art. 
Finansieringsinstitutterne har desuden problemer med at skaffe midler til gennemførelsen 
af projekter, hvis immaterielle del er så stor. 
Efter den formelle vedtagelse i Rådet i november 19951, er IDA (dataudveksling mellem 
administrationerne) programmet godt igang i 1996. IDA-arbejdsprogrammet blev, efter 
at det havde fået medlemsstaternes enstemmige støtte, vedtaget af Kommissionen den 4. 
juli 19962. Blandt de iværksatte aktioner er: 
Pilotnet og fungerende net til dataudveksling mellem administrationerne på vigtige 
områder som socialsikring, arbejdsanvisning, told og indirekte skatter, landbrug, 
fiskeri, offentlige indkøb, statistikker, handelspolitik, konkurrencepolitik, støtte til 
en række Europæiske agenturer og Unionens beslutningsproces. 
Indførelse af e-post faciliteter i de europæiske institutioner og de nødvendige 
forbindelser med en række udvalg. 
En række horisontale foranstaltninger for at behandle problemer, som er fælles for 
alle net, og fremme indførelsen af fælles, genanvendelige løsninger, der kan gøre 
samvirket bedst muligt, effektivisere netudviklingen og sikre værdi for pengene. 
En detaljeret liste over disse forskellige projekter findes i bilag VII. 
Formålet med IDA-96-konferencen, som fandt sted i Rom den 20.-21. juni 1996, var at 
videreformidle de seneste resultater og behandle den videre udvikling af de 
transeuropæiske telematiske net til offentlige administrationer. Drøftelserne fremhævede 
den strategiske rolle, disse net kan spille som katalysator for industriens 
konkurrencedygtighed i informationssamfundet. 
C. TRANSPORT 
Der skete sikre, omend ikke store fremskridt i 1996 med gennemførelsen af de 14 særlige 
projekter, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. 
Enkelthederne findes i bilag III. Her skal imidlertid nævnes nogle af de vigtigste og mest 
symbolske fremskridt: 
Der blev oprettet et nyt selskab, som skal planlægge den østrigske del (afsnittet 
den nedre Inn-dal) af Brennerakslen mellem Munchen og Verona. 
Arbejdet på anlæggelse af den nye HHT-forbindelse mellem Leipzig og Nurnberg 
blev påbegyndt. 
De britiske myndigheder gav London & Continental railways consortiet 
driftstilladelse til HHT-jernbaneforbindelsen mellem London og Kanalen. 
Den franske del af HHT-øst fik "déclaration d'utilité publique". 
Rådets afgørelse 95/468/EF af 6.11.1995, EFT L 269 af 11.11.1995, s. 23. 
SEC(96) 1254/4. 
Der blev nedsat en mellemstatslig kommission, som skal undersøge, hvilken 
juridisk stilling det fremtidige organ, der skal være ansvarlig for gennemførelsen 
af Lyon-Torino-projektet, skal have. 
For Torino-Milano og Milano-Venezia-afsnittene er der blevet givet koncession 
til det italienske højhastighedsjernbaneselskab TAV. 
Der er blevet givet to tilladelser til delprojekter i forbindelse med den græske 
motorvej PATHE: den faste forbindelse over Rio-Antirio og omfartsforbindelsen 
omkring Athen. 
Arbejdet med de danske adgangsforbindelser til den faste Øresundsforbindelse 
skrider godt frem og forventes at være færdige næste år. 
Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stanraer-jernbaneforbindelsen bliver, hvad den irske 
republiks del angår, færdig i 1996. Det Forenede Kongeriges afsnit ventes at blive 
færdiggjort i 1997. 
Samtidig har en række andre projekter af fælles interesse, som er medtaget i 
retningslinjerne, gjort fremskridt, det gælder især: Semmering-tunnelprojektet i Østrig, 
Berlin-Hannover HHT-forbindelsen i Tyskland, Milano-Bologna-Firenze-Rom-Napoli 
HHT-forbindelsen i Italien foruden en række havneprojekter og projekter i 
telematiksektoren. 
3. TEN-RELEVANT LOVGIVNING 
A. RETNINGSLINJER OG RELEVANT LOVGIVNING 
Europa-Parlamentets og Rådets længe ventede vedtagelse af retningslinjerne for energi-
og transportnet fandt sted i det forløbne år, nemlig den 5. juni (Rådet havde allerede 
vedtaget afgørelsen om ledsageforanstaltninger for energisektoren den 28. marts)3 og den 
23. juli4. Retningslinjerne for telekommunikation ventes vedtaget i december 1996 eller 
begyndelsen af 1997. Det betyder et afgørende fremskridt. 
Rådet vedtog desuden direktivet om HHT-interoperabilitet5 den 23. juli. 
På grundlag af det mandat. Det Europæiske Råds møde i Essen havde givet om 
miljønetværk, og opstillingen i 1995 af kriterier for "Fælles miljøprojekter" (FMP) 
besluttede den miljøpolitiske gruppe, der består af generaldirektører fra medlemsstaternes 
miljøministerier, på sit møde i september 1996, at medlemsstaterne inden den 15. 
november 1996 skulle angive, om der på grundlag af yderligere undersøgelse af 
projekteksemplerne var interesse for at opstille yderligere gennemførelsesbetingelser og 
fastsætte fremtidige foranstaltninger. 
Den 24. juli fremsatte Kommissionen et forslag om at ændre den oprindelige liste over 
de 43 energiprojekter af fælles interesse i retningslinjerne og tilføje yderligere 31 
projekter. Denne ændring var nødvendig af hensyn til Unionens udvidelse med Østrig, 
Finland og Sverige, og fordi energisituationen havde udviklet sig så hurtigt i Europa, 
siden Kommissionen fremsatte sine første forslag i 1994, og endvidere for at opfylde de 
forpligtelser, der var blevet indgået under forhandlingerne om den oprindelige afgørelse. 
Europa-parlamentet godkendte dette forslag uden ændringer (ved førstebehandlingen den 
12. november 1996). 
Skønt det ikke direkte berører nettene i egentlig forstand, bør det alligevel nævnes her, 
at det afgørende gennembrud i forbindelse med liberaliseringen af elektricitetsmarkedet 
fandt sted i juni 1996, hvor energiministrene på et ekstraordinært møde i Rådet nåede til 
enighed om en fælles holdning til det foreslåede elektricitetsdirektiv, som derpå blev 
formaliseret af Rådet i juli. Opmuntret af denne succes genoptog Rådet under det irske 
formandskab drøftelserne af Kommissionens forslag om gennemførelse af det indre 
marked i gassektoren. Samtidig førte formandskabet og Kommissionen omfattende 
drøftelser med alle parter, hvis interesser berøres af gasmarkedsliberaliseringen. Traktatens 
regler, herunder konkurrencereglerne og konkurrenceprocedurerne, finder naturligvis 
anvendelse på energisektoren. Det betyder navnlig at TEN ikke må føre til, at de 
virksomheder, der har kontrollen over dem, får styrket en dominerende stilling. 
Efter at der var opnået politisk enighed blandt medlemsstaterne om at liberalisere alle 
telekommunikationstjenester og telekommunikationsinfrastrukturer inden den 1. januar 
Beslutning nr. 1254/96/EF; EFT L 161 af 29. juni 1996. 
Beslutning nr. 1692/96/EF; EFT L 228 af 9. september 1996. 
Direktiv 96/48/EF; EFT L 235 af 17. september 1996. 
1998, dog med en overgangsperiode for nogle medlemsstaters vedkommende, vedtog 
Kommissionen i februar 1996 et direktiv om ændring af direktiv 90/388/EØF om 
teletjenester. Den præciserede desuden, at begrænsninger for brugen af alternative 
infrastrukturer til tjenester, som allerede er liberaliseret, skulle ophæves inden den 1. juli 
1996. 
B. UDVALG FOR TEN-RETNINGSLINJER 
Efter vedtagelsen af de forskellige retningslinjer er der blevet/vil der blive oprettet 3 nye 
udvalg: 
et udvalg (type III A) for energi-TEN; det er allerede trådt sammen en gang og 
har afgivet positiv udtalelse om Kommissionens forslag om nærmere præcisering 
af listen over projekter af fælles interesse; 
et rådgivende udvalg for transport-TEN, der skal beskæftige sig med udveksling 
af oplysninger om planer og programmer; det afholdt sit første møde den 18. 
november og drøftede sine opgaver og sin struktur foruden en række generelle 
spørgsmål om gennemførelse af retningslinjerne; 
et udvalg (type III A) for telekommunikations-TEN forventes at blive oprettet; 
dets første møde skal finde sted i begyndelsen af 1997. 
Disse udvalg er naturligvis skarpt adskilte fra TEN-udvalget for finansiel bistand i dets 
forskellige former (det blev oprettet ved Rådets forordning 2236/95 for at bistå 
Kommissionen med at tildele finansiel støtte til TEN-projekter af fælles interesse - se 
kapitel 4A) og bør ikke forveksles med det. 
C. RETSGRUNDLAGET FOR EDICOM OG IDA 
Edicom-programmet er et telematisk net, hvormed administrationerne udveksler 
statistikker over den indbyrdes handel med varer mellem medlemsstaterne. Den 26. marts 
afgjorde Domstolen, efter at EP med støtte fra Kommissionen havde indgivet klage, at 
programmet skulle have bygget på traktatens afsnit XII, artikel 129D, ikke artikel 235. 
Kommissionen forelagde straks et ændret forslag på grundlag af artikel 129D, hvorved 
programmet blev forlænget med tidsrummet 1996-2000. 
Europa-Parlamentet har desuden med støtte fra Kommissionen anlagt sag ved Domstolen 
for at få tilbagekaldt Rådets afgørelse om vedtagelse af ID A-programmet, idet det anfører, 
al afgørelsens retsgrundlag skulle have været EF-traktatens artikel 1291) (om 
transeuorpæiske net). Dommen forventes ikke at falde før i 1997. 
Tabel 1: EU-FINANSIERING AF TEN (mio. ECU) 
Sektor 
TRANSPORT 
ENERGI 
TELEKOMMUNIKA­
TION Bistandstype 
Lån 
Garantier 
Tilskud 
Tilskud, rentetilskud, 
lånegarantier, medfinans­
iering af undersøgelser 
Lån 
Garantier 
Tilskud 
Medfinansiering af 
undersøgelser 
Lån 
Garantier 
Tilskud 
Medfinansiering af 
undersøgelser Instrument 
EIB 
EIB 
EFRU 
Samhørighedsfonden 
TEN-budgetpost 
(heraf de 14 særlige 
projekter) 
EIB 
EIB 
EFRU 
TEN-budgetpost 
EIB 
EIB 
EFRU 
TEN-budgetpost 1993-1994 
4028 
75,9 
884,0 
1887,5 
385 
180 
1 077 
207,7 
675,7 
0 
3 787,8 
156,1 
294,7 
18 1995 
3 310 
85,2 
115,0 
1 107,6 
240 
181(05) 
745 
11,90 
87,8 
12 
506,6 
19,40 
0 
22 1996 
2 229 
303 
2 639 
1 088 
280 
211(23) 
1 067 
240 
1 265 
[9+7] 
1 063 
9 
173 
18 I ALT 
9 567 
461,40 
3 638 
4 083,1 
905 
572(28) 
2 889 
459,6 
2 028,5 
[21+7] 
5 357,4 
184,5 
467,7 
58 
1 TEN og TEN-relevante projekter. 
2 Underskrevne projekter. 
3 Omfatter som regel bevillinger, der er forpligtede for 1996-1999. 
4. FINANSIERINGEN AF DE TRANSEUROPÆISKE 
TRANSPORTNET: EU'S FINANSIELLE INSTRUMENTER 
fabel 1 på foregående side giver et generelt overblik over EU's finansielle støtte til de 
transeuropæiske transportnet og hermed forbundne projekter. Da tallene for 1996 i visse 
tilfælde kun vedrører de første ti eller elleve måneder af året, et det ikke muligt at 
sammenligne dem nøjagtigt med tallene for 1995. Det er imidlertid klart, at der i de fleste 
sektorer, om ikke i alle, har været tale om en betydelig stigning. 
Denne tabel og de følgende vedrører kun EU-midler. Man må imidlertid huske, at 
medlemsstaterne og den private sektor også bidrager til finansieringen af de 
transeuropæiske transportnet - i mange tilfælde meget mere end EU. I de kommende 
beretninger vil man forsøge at medtage disse tal, når de foreligger. 
A. FORORDNINGEN OM FINANSIEL STØTTE TIL TRANSEUROPÆISKE 
TRANSPORTNET 
Udvalget for finansiel støtte til de transeuropæiske transportnet (TENFAC), der officielt 
blev oprettet i september 1995 i henhold til Rådets forordning nr. 2236/956, holdt sit 
første møde den 10. oktober samme år. 
Det drøftede energispørgsmål på to møder i 1995 og udtalte sig positivt om 24 for- og 
andre undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 12,2 mio. 
ECU. Disse undersøgelser vedrørte 12 projekter af fælles interesse fra retningslinjelisten, 
hvoraf tre var projekter, der var blevet prioriteret i Essen (elektncitetssammenkoblingerne 
mellem Frankrig og Spanien og mellem Spanien og Portugal samt det græske 
naturgasprojekt). 
I 1996 mødtes udvalget en gang for at drøfte energispørgsmål og godkendte 36 for- og 
andre undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 16 mio. ECU. 
Nærmere oplysninger fremgår at bilag IV. Disse undersøgelser vedrører 8 projekter fra 
retningslinjelisten, hvoraf to blev prioriteret i Essen (elektncitetssammenkoblingerne 
mellem Frankrig og Spanien og mellem Spanien og Portugal samt det græske 
naturgasprojekt) samt 14 projekter fra den supplerende liste, som Kommissionen havde 
foreslået. 
6 EFT nr. L 228 af 23. september 1995 
9 
TABEL 2: ENERGI 
ELEKTRICITET 
GAS 
I ALT 1995 
MIO. ECU 
6,5 
5,7 
12,2 % 
53% 
47% 
100% 1996 
[retningslin. + sappl. liste] 
MIO. ECU 
3,73 + 3,88 
5,17 + 3,59 
8,9 + 7,47 % 
46% 
54% 
100% 
I henhold til forordningen om de transeuropæiske net kan der i forbindelse med 
energiprojekter kun ydes støtte til forundersøgelser. Dette var da også tilfældet i 1995 
og 1996. Men da visse projekter i nogle tilfælde kan være forsinket, og der kan opstå 
finansielle problemer, vil Kommissionen gerne holde muligheden åben for at anvende 
nogle af de til rådighed stående midler til andre former for støtte, hvis der i hvert 
enkelt tilfælde kan gives en særskilt begrundelse herfor. 
TENFAC-udvalget drøftede telekommunikationsprojekter på to møder i 1995 og afgav 
en positiv udtalelse om 18 IDSN-foranstaltninger, som Kommissionen havde foreslået 
at støtte med i alt 11,4 mio. ECU. Dermed kom den samlede finansielle støtte, som 
Kommissionen ydede fra telekommunikationsbudgetposten til de transeuropæiske 
transportnet op på i alt 22,6 mio. ECU i 1995. En oversigt over disse foranstaltninger 
findes i bilag V. 
I 1996 drøftede udvalget telekommunikationsspørgsmål på et møde og godkendte 11 
validerings- og demonstrationsprojekter til i alt 18,101 mio. ECU. Disse projekter 
vedrører i modsætning til i energi- og transportsektoren ikke bærernet, men 
telekommunikationssystemer af offentlig interesse samt generelle tjenester. De skal i 
offentligt udbud på grundlag af kriterier, prioriteringer og tilskudsberettigede områder 
af samfundsmæssig interesse, der er defineret i den relevante lovgivning. 
TABEL 3: TELEKOMMUNIKATION 
Sundhed 
Uddannelse 
Kultur 
Byinformation 
Transport 
Generelle 
tjenesters 
interoperabilitet 
Elektronisk 
handel 
Telearbejde 
I ALT 1995 
MIO ECU 
0,75 
2,81 
-
-
1,23 
1,76 
3,62 
1,19 
11,37 % 
6,6 
24,7 
-
-
10,8 
15,5 
31,9 
10,5 
100% 1996 
MIO ECU 
0,51 
0,49 
2,59 
5,00 
-
3,71 
2,83 
2,94 
18,10 % 
2,8 
2,7 
14,3 
27,6 
-
20,6 
15,7 
16,3 
100% 
På transportområdet holdt udvalget et møde i 1995 og afgav positiv udtalelse om 92 
projekter og undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at støtte med i alt 240 
mio. ECU. 
Udvalget holdt to møder i 1996. På mødet den 8. maj hilste det Kommissionens 
flerårige vejledende program velkommen som en ramme for finansiel støtte fra 
transportbudgetposten (transeuropæiske net) til projekter af samfundsmæssig interesse i 
perioden 1996-99. Denne ramme skulle fremme udvalgets arbejdet i 
transportsektoren de kommende år. På mødet den 25. juli afgav udvalget en positiv 
udtalelse om 107 projekter og undersøgelser, som Kommissionen havde foreslået at 
støtte med i alt 280 mio. ECU. Yderligere oplysninger fremgår af bilag VII. 
Tabel 4 indeholder en oversigt over EU-støtten til hovedområderne inden for 
transportsektoren. I overensstemmelse med den beslutning, der er truffet af Det 
Europæiske Råd i Cannes, blev 75% af pengene givet til de 14 specifikke projekter i 
1995 og 1996. 
11 
TABEL 4: TRANSPORT ( PROJEKTTYPE) 
14 specifikke 
projekter (inkl. 
ERTMS) 
Trafikstyring 
Andre 
lait 1995 
MIO ECU 
181,05 
45,42 
13,53 
240 % 
75,44 
18,92 
5,64 
100% 1996 
ECU 
211,23 
49,65 
19,12 
280 % 
75,44 
17,73 
6,83 
100% 
Tabel 5 viser fordelingen af EU-støtten til transportprojekter pr. interventionstype. Det 
skal understreges, at det er helt normalt, at hovedparten af pengene går til 
undersøgelser. EU's rolle består i at virke som katalysator ved at fremme 
iværksættelsen af projekter. Det er derfor, at hovedvægten er lagt på for- og andre 
undersøgelser, som mindsker risikoen i udviklingsfasen. Efter Kommissionens mening 
er medfinansiering af forundersøgelser den bedste måde at bruge EU's begrænsede 
budgetmidler på. Det er ikke meningen med EU-midlerne, at de skal erstatte nationale 
midler, men derimod at de skal bidrage til at mobilisere yderligere, utraditionelle 
midler, navnlig i forbindelse med PPP (public/private partnership). Finansieringen af 
de igangværende arbejder er hovedsagelig initiativtagernes ansvar, evt. med hjælp fra 
rentegodtgørelser og lånegaranti støtte. Dette er forklaringen på, at kun en ringe 
procentdel af EU's midler i henhold til forordning 2236/95 går til sådanne 
investeringer. 
TABEL 5: TRANSPORT ( INTERVENTIONSTYPE ) 
Forundersøgel­
ser 
Rentegodtgø­
relse 
Lånegaranti 
Direkte tilskud 
I ALT 1995 
MIO. ECU 
170,10 
24,41 
0 
45,49 
240 % 
70,88 
10,17 
0 
18,95 
100% 1996 
MIO. ECU 
189,59 
72,71 
0 
17,70 
280 % 
67,71 
25,97 
0 
6,32 
100% 
Som det fremgår af tabel 6, går langt størstedelen af EU's midler på transportområdet 
i henhold til forordning nr. 2236/95 til jernbaneprojekter. Dette afspejler det faktum, 
12 
denne transportform har højeste prioritet både i medlemsstaterne og i EU, og at der 
gøres store anstrengelser for at fremskynde disse projekter, som i mange tilfælde er 
dyre, meget omfattende og grænseoverskridende. Men det viser også, at 
Kommissionen ønsker at fremme transportformer, der er så miljøvenlige som muligt. 
TABEL 6: TRANSPORTPROJEKTER (FORM) 
Jernbane5 
Landevej 
Indre vandveje 
Sø/havne 
Luft 
Trafikstyring 
1 ALT 1995 
MIO. ECU 
165,16 
18,81 
0 
0,52 
2,59 
52,92 
240 % 
68,82 
7,83 
0 
0,22 
1,08 
22,05 
100% 1996 
MIO. ECU 
173,62 
35,37 
1,50 
3,66 
3,77 
62,08 
280 % 
62,01 
12,63 
0,54 
1,30 
1,35 
22,17 
100% 
B. STRUKTURFONDENE 
EU's Regionalfond og Samhørighedsfonden er langt de største finansieringskilder for 
EU-støtten til transeuropæiske net, således som det klart fremgår af tabel 1. 
Regionalfonden finansierer projekter inden for transeuropæiske net og hermed 
forbundne projekter på mål 1- områderne, medens Samhørighedsfonden finansierer 
projekter i de fire "Samhørighedsfondslande" (Grækenland, Irland, Portugal og 
Spanien). 
B.l Regionalfonden 
I 1996 gik størsteparten af midlerne til nedenstående programmer og projekter. 
Nærmere oplysninger fremgår af bilag VII: 
Energi : 
Indførelse af naturgas i Portugal og sammenkobling af det portugisiske net med 
det spanske under INTERREG II 
Den spanske afdeling af Algeriet-Marokko-EU-gasledningssystemet med 
udvidelser til visse andalusiske byer 
Inkl. delvis kombineret transport 
13 
• Indførelse af naturgas i nye spanske områder (det vestlige ledningsprojekt og 
Valencia-Orihuela-Cartagena projektet) 
• Opgradering af den eksisterende LNG-terminal i Huelva og Cartagena. 
Telekommunikationer: 
• Forbedring af telekommunikationsnettet i Grækenland 
Transport: 
• PATHE og VIA EGNATIA motorvejene i Grækenland 
• Athen - Thessaloniki-jernbanen 
• Hovedveje i Italien 
• Hovedveje i Irland 
B.2. Samhørighedsfonden 
Tabel 7 viser de beløb, der årligt er bevilget fra Samhørighedsfonden til projekter 
inden for de transeuropæiske net siden 1993 i hver modtagerstat. Tallene omfatter 
bevillinger til projekter, der er godkendt det pågældende år, samt ligeledes nye årlige 
beløb til projekter, der er godkendt tidligere. 
Tabel 7: 
Støtte fra Samhørighedsfonden til transeuropæiske netprojektcr 
Bevillinger 1993-1996 
Mio. ECU 
IvlEdlemsstat 
SPANIEN 
PORTUGAL 
GRÆKENLAND 
IRLAND 
1 ALT 1993 
606,4 
160,8 
105,1 
86 
958,3 1994 
498,9 
200,2 
134 
96 
929,1 1995 
610,2 
240,5 
159,7 
97,2 
1107,6 19966 
711,2 
187,5 
88 
101,3 
1088 1993-199 
2426,7 
789 
486,8 
380,5 
4083 
Tabel 8 viser fordelingen af de årlige bevillinger pr. transportsektor. Som det fremgår, 
er det fortsat vejene, der får flest midler fra Samhørighedsfonden. Dette afspejler 
Foreløbig 
14 
behovet og prioriteringen i de pågældende medlemsstater. I absolutte tal er 
finansieringen af andre transportformer som f. eks. jernbaner og havne dog også 
betydelig. 
Tabel 8: Støtte fra Samhørighedsfonden til projekter inden for de 
transeuropæiske net 
Bevillinger 1993-1996 
Sektor 
Veje og 
motorveje 
Jernbaner 
Havne 
Lufthavne 
VTS 
I alt 1993 
Mio. 
ECU 
672,6 
162,2 
16,1 
91,7 
15,6 
958,2 % 
70 
16 
1 
9 
1 
100 1994 
Mio. 
ECU 
619,6 
278,5 
31 
0 
0 
929,1 % 
66 
29 
3 
0 
0 
100 1995 
Mio. 
ECU 
832.5 
178.4 
67.4 
23.7 
5.5 
1107.5 % 
75 
16 
6 
2 
1 
100 19967 
Mio. 
ECU 
837,5 
218,8 
16 
15,7 
0 
1088 % 
76 
20 
1 
1 
0 
100 Total 
1993-
1996 
Mio. 
ECU 
2962,2 
837,9 
130,5 
131,1 
21,1 
4082,8 % 
72 
20 
3 
3 
0 
100 
Af en tabel i bilag VIII fremgår De seneste oplysninger om støtten fra 
Samhørighedsfonden til de frem specifikke projekter, som direkte vedrører 
samhørighedsfondslandene, nemlig : Højhastighedstog syd, græske motorveje, 
Lissabon-Valladolid motorvejen, Cork-Dublin-Belfast jernbaneforbindelsen og Irland-
UK-Benelux vej korridoren. Af en række forskellige årsager er der ikke sket de store 
fremskridt med disse projekter i år, idet der kun er indgået yderligere forpligtelser for 
Republikken Irlands del af det specifikke Irland-(UK)-Benelux-projekt. 
C. EIB OG EKSF-LÅN 
Den Europæiske Investeringsbank har lang erfaring med finansiering af 
infrastrukturprojekter af interesse for EU og har altid betragtet udviklingen af 
transeuropæiske net som en prioriteret opgave. Siden sidste beretning har Den 
Europæiske Investeringsbank øget sine lån til disse net - i de fleste tilfælde sammen 
med EU-budgetmidler. I mange tilfælde har den anvendt sin "vinduesfacilitet". 
Siden november 1995 har EIB's bestyrelse godkendt lån til 41 transeuropæiske 
transportprojekter til i alt 9,3 mio ECU. Dette svarer gennemsnitligt til ca 30% af 
Foreløbig 
15 
de samlede udgifter. Der er til dato underskrevet lån til sådanne projekter for i alt 1,8 
mio. ECU, hvilket svarer til en stigning på 50% i forhold til den situation, der 
beskrives i beretningen til Det Europæiske Råd i december 1995. 
Den Europæiske Investeringsbank har allerede ydet lån til 9 af de 14 specifikke 
projekter, der blev godkendt i Essen til et samlet beløb af 5,5 mio. ECU (af de 8 mio. 
ECU, der er afsat til finansieringen). Dette svarer til en stigning på 40% for 
bevillingerne og 32% for lånene i forhold til sidste år. Dette skyldes navnlig de nye 
lån til PBKAL-højhastighedstogene, Øresundforbindelsen og den nordiske trekant. EIB 
har brugt sin "vinduesfacilitet" til at erklære en række projekter for flyvefærdige og 
bevilget 250 000 ECU i støtte til forundersøgelser i forbindelse med nogle af de 
østrigske afsnit af Brenner-aksen. 
I samme periode har EIB godkendt lån til i alt 1,5 mio. ECU til 8 projekter 
vedrørende transeuropæiske gas- og elektricitetsnet, svarende til ca. 27 % af de 
samlede udgifter hertil. Til dato er der underskrevet lån for 2,2 mio ECU, hvilket 
betegner en stigning på 126% i forhold til tallet i beretningen til Madrid-mødet. 
Der er blevet godkendt lån fra EIB for 7 af de 10 specifikke projekter, der blev 
vedtaget på Det Europæiske Råds møde i Essen, til et beløb af 2,2 mio. ECU siden 
1993. Der er underskrevet lånekontrakter for i alt 1,6 mio. ECU for projekter som f 
eks. de græske gasledninger, Algeriet/Marokko/Den Iberiske Halvø-projektet og 
Rusl and/Pol en/EU-gasl edni ngen. 
EIB bidrager sideløbende med sine voksende engagementer i transport- og 
energiprojekter til udbygningen af telekommunikationsnettene af europæiske 
interesse. Siden sidste år har EIB's bestyrelse godkendt lån til telekommunikationsnet 
til et beløb af 2,3 mio. ECU, og der er indtil dato underskrevet lånekontrakter for 4,7 
mio. ECU med henblik på mobil telefoni, telekommunikationssatellitter og 
lyslederjernbanenet. 
1 1996 har Kommissionen godkendt 4 EKSF-lån til i alt 329 mio. ECU til 
transeuropæiske projekter De største lånegodkendelser vedrører Øresund- og 
Trangasprojekterne til et beløb af i alt 293 mio. ECU. Disse lån er endnu ikke blevet 
udbetalt. 
D. EIF 
Pr. 31. oktober 1996 androg de samlede udestående EIF-forpIigtelser siden 
begyndelsen 1229 mio. ECU. Heraf tegnede de transeuropæiske projekter sig for 
90%o (transport 38%, energi 37% og telekommunikation 15%). I løbet af 1996 
underskrev EIF lånegarantier til et beløb af 615 mio. ECU for 10 projekter (transport 
303 mio. ECU, energi 240 mio. ECU og telekommunikation 9 mio. ECU ). Fonden 
har garanteret finansieringen af følgende specifikke projekter: Malpensa lufthavnen, 
naturgasnettet i Portugal, gasledningen mellem Portugal og Spanien og 
kanaltunneljernbaneforbindelsen for PBKAL- højhastighedstoget. EIF har planer om 
finansiering af andre af de specifikke projekter, der blev vedtaget i Essen 
16 
EIF kan nu efter den beslutning, dens generalforsamling traf i juni måned, købe 
kapitalinteresser i initiativer i forbindelse med transeuropæiske projekter (jf. ligeledes 
kapitel 5D). Fondens aktiviteter på dette område vil dog være beskedne i begyndelsen. 
E. IDA 
I 1996 regner EU med at bruge 24 mio. ECU på horisontale foranstaltninger, 
generelle tjenester og de 25 specifikke sektorprojekter, der indgår i IDA-programmet 
(forordningen om transeuropæiske net gælder ikke for IDA-programmet). 
Nedenstående tabel viser hovedudgiftsområderne. En detaljeret oversigt over de 
finansierede projekter findes i bilag VI. 
17 
Tabel 11 : IDA-støtte* 
SERVICE BUDGET 
I ALT 
(ECU) 
DG I 850 000 
DG III 3 710 000 
DG IV 400 000 
DG V 1 837 000 
DG VI I 290 000 
DG XIV 250 000 
DG XV 1 100 000 
DG XXI 5 555 000 
Eurostat 3 050 000 
Edb direktoratet I 015 000 
Agenturer 225 000 
Generalsekretariatet 1 200 000 
Generelle tjenester - alle sektorer 3 518 000 
I ALT 24 000 000 
F. EVALUERING 
I overensstemmelse med SEM 2000-programmet er Kommissionen ved i snævert 
samarbejde med medlemsstaterne, som har en vigtig rolle at spille, at styrke 
overvågningen og evalueringen af alle projekter og politikker. TENFAC-udvalget 
drøftede spørgsmålet på sit møde den 25. juli 1996. 
Disse tal er baseret pa det budget, der fremkommer som følge af en bevilling pa 6 mio. ECU (il 
EDlCOM-programmct. og på den forudsætning, at de 7,5 mio. ECU, der nu er hensat til reserve, 
vil blive frigjort af Europa-Parlamentet. Endvidere er der overfort et antal foranstaltninger fra 
1995 til 1996 for et samlet belob af 15,798 mio. ECU pa grund af den sene vedtagelse af IDA-
bcslutningcn. Disse foranstaltninger er IKKE indeholdt i ovenstående tabel 
5. FINANSIERING AF DE TRANSEUROPÆISKE NET: ANDRE 
SPØRGSMÅL 
A. BUDGETTET FOR DE TRANSEUROPÆISKE NET 
Efter konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Essen (december 1994), 
Cannes (juni 1995) og Madrid (december 1995) vedrørende finansieringen af de 
specifikke transportprojekter fremlagde Kommissionen i april 1996 et forslag om 
revision af de finansielle overslag med henblik på at forhøje midlerne til 
transeuropæiske transportprojekter med 1000 mio. ECU. Dette forslag var begrundet i, 
at man havde konstateret et yderligere behov for støtte til sådanne projekter på 1700 
mio. ECU i perioden 1997-1999. Dette supplerende behov blev beregnet på grundlag 
af forudgående ansøgninger, der var indgivet fra medlemsstaterne, samt på grundlag af 
grundige analyser af navnlig de specifikke projekter, der var blevet vedtaget på Det 
Europæiske Råds møde i Essen. Disse analyser var blevet udført af medlemsstaterne, 
Kommissionen og EIB på workshops, seminarer og som led i bilaterale drøftelser 
På Det Europæiske Råds møde i Firenze fremlagde Kommissionens formand J. Santer 
et revideret forslag. Derefter nedsatte økonomi- og finansministrene en ad hoc gruppe 
af repræsentanter for finansministrene under forsæde af Hr. Gallagher. På tre møder, 
der blev afholdt i juli og september, gennemgik "Gallagher-gruppen" forslaget uden 
dog at nå til enighed om en forhøjelse. Gruppen anbefalede i sin slutrapport til 
økonomi- og finansministrene at: 
i) projekter, der er klare, bør igangsættes med de eksisterende midler 
ii) Rådet bør bekræfte, at indsatsen for de transeuropæiske net er højtprioriteret, 
og at de nuværende planlagte budgetoverslag for de transeuropæiske net bør 
overholdes 
iii) der bør gøres en kraftig indsats for at rydde forsinkelser af vejen, der ikke 
skyldes finansielle forhold 
iv) spørgsmålet om omfordeling af midlerne kunne overvejes i forbindelse med 
den normale budgetprocedure for 1998 og 1999. 
Den 14. oktober godkendte økonomi- og finansministrene Gallagher-rapporten. 
B. PARTNERSKAB IMELLEM DEN OFFENTLIGE OG DEN PRIVATE 
SEKTOR (PPP) 
Generelt 
I overensstemmelse med opfordringerne fra Det Europæiske Råd har Kommissionen i 
1996 fortsat søgt at fremme partnerskab mellem den offentlige og den private sektor 
med henblik på finansiering af de transeuropæiske net. Som for de tidligere år blev 
dette gjort "bottom-up" ved at koncentrere sig om de specifikke transportprojekter. 
I 1996 har Kommissionen været aktivt involveret i uformelle konsultationer med en 
repræsentativ gruppe af eksperter fra den private sektor inden for transportindustriens 
virksomheder med henblik på at finde frem til hindringerne for PPP og mulige 
løsninger set fra denne industris synspunkt. Efter oprettelsen af gruppen på højt niveau 
om offentlig og privat partnerskabsfinansiering af transeuropæiske transportprojekter 
("Kinnock-gruppen", jf. nedenfor) blev det aftalt, at disse drøftelser skulle fortsætte 
inden for de videre rammer af gruppen på højt niveau. De foreløbige konklusioner fra 
disse drøftelser udgjorde sammen med resultatet af den analyse, der tidligere var 
foretaget af forskellige andre spørgsmål i forbindelse med PPP, grundlaget for et 
diskussionsoplæg til Kinnock-gruppen. 
Kommissionen havde i sin rapport om det indre markeds betydn'ng og effektivitet'' 
understreget, at det skulle være en prioriteret opgave for EU at overvinde hindringerne 
for PPP, så man kunne sikre sig, at den specifikke investering gennemføres i tide. 
Dette er især være vigtigt for transportens vedkommende, hvor de fleste 
finansieringsproblemer forekommer. 
Af de samme årsager, som dem, der er forklaret i rapporten til Det Europæiske Råd i 
Madrid i 199510 ( stk. 28-43) har der desværre ikke kunnet gøres fremskridt i retning 
af PPP i et antal medlemsstater. Det skal imidlertid bemærkes, at man er kommet et 
godt stykke videre med adskillige PPP-transportprojekter, bl. a. i Grækenland, UK, 
Tyskland, Østrig, Danmark og Sverige. 
Inden for telekommunikationssektoren er det hovedsagelig den private sektor og 
markedskræfterne, der skal sørge for finansieringen af de transeuropæiske projekter. 
Offentlig støtte som led i PPP er imidlertid også af betydning for stimuleringen af 
projekter, hvis samfundsøkonomiske levedygtighed er anerkendt, men hvis 
kommercielle levedygtighed ikke er tilstrækkelig til at tiltrække privat investering. 
Den højtstående Kinnock-gruppe 
På det uformelle transportrådsmøde i Rom den 12. - 13. april foreslog 
kommissionsmedlem N. Kinnock, at der kunne oprettes en højtstående gruppe 
bestående af personlige repræsentanter for transport- og/eller finansministrene, den 
private sektor og EIB med henblik på at søge at finde ud af, hvorledes partnerskabet 
mellem den offentlige og den private sektor kan fremmes, navnlig hvad angår de 
specifikke transportprojekter. Dette forslag opnåede bred opbakning fra 
transportministrene og blev stærkt støttet af Kommissionens formand J. Santer som led 
i hans initiativ til fordel for en tillidspagt for beskæftigelse. 
Den højtstående gruppe vedrørende offentlig-privat finansiering af transeuropæiske 
transportprojekter ("Kinnock-gruppen") holdt tre plenarmøder den 23. september, den 
11, oktober og den 28. november, hvor der blev oprettet fem undergrupper: To om 
<; KOM (96) 520 final 
10 CSE (95) 57] 
20 
"HHT Øst" og "FIHT Syd" og tre om mere horisontale spørgsmål, nemlig "nye 
offentlige/private partnerskaber inden for jernbanesektoren", "retlige og administrative 
spørgsmål" samt "økonomiske og finansielle spørgsmål". Gruppen forventes at afslutte 
sit arbejde til juni 1997. 
Beslutningen om ikke at øge bevillingerne til transportbudgetposten forventes at få en 
negativ virkning på adskillige af projekterne, navnlig de store grænseoverskridende 
jernbaneprojekter. I et antal af disse tilfælde kunne supplerende midler have bidraget 
til at tiltrække kapital fra den private sektor (nedsættelse af risikoen gennem 
medfinansiering af prøveboringer med henblik på dyre tunneler, bidrag til 
iværksættelse af finansieringsplaner, osv.) Kinnock-gruppen skal søge at løse de 
problemer, der skyldes, at midlerne til transportprojekter er begrænsede, samt eventuelt 
tage budgetspørgsmålene op til fornyet overvejelse som fastsat i anbefalingerne fra 
Gallagher-gruppen. 
Risiciene i forbindelse med det offentliges politik 
Kommissionen anførte i sin rapport til Det Europæiske Råd i Madrid (pkt. 32), at den 
var ved at undersøge, hvorledes disse risici kunne reduceres, eftersom den private 
sektor havde gjort opmærksom på, at denne faktor var en hindring for privates 
deltagelse i PPP. I første halvår af 1996 udarbejdede Kommissionen et 
arbejdsdokument med forskellige løsningsforslag på dette område. Spørgsmålet drøftes 
nu i den højtstående Kinnock-gruppe, som skal drage de nødvendige konklusioner med 
henblik på handling fra EU's side. 
C. EIF-INVESTERING 
Den 18. juni vedtog EIF på sin generalforsamling, at fonden, således som der er 
mulighed for i henhold til dens vedtægter, skulle have lov til at investere direkte i 
enkeltprojekter vedrørende de transeuropæiske net. Kommissionen hilser dette skridt 
velkommen, men erkender, at de midler, der er til rådighed til dette formål, er 
begrænsede. 
21 
6. EKSTERNE FORBINDELSER 
A. CENTRAL- OG ØSTEUROPÆISKE LANDE (CEØL) 
TINA (vurdering af fransportinfrastriiktiirbchovene) 
Efter transportministrenes beslutning på mødet i september 1995 som led i den 
strukturerede dialog blev der nedsat en arbejdsgruppe bestående af højtstående 
tjenestemænd fra Unionens 15 medlemsstater og de 10 central- og østeuropæiske 
lande, der søger tiltrædelse, til at foretage en fælles vurdering af 
transportinfrastrukturbehovene (TINA) i den udvidede Union baseret på TEN-
retningslinjerne for transport for den nuværende Union, der blev vedtaget for nylig. 
Gruppen afholdt to plenarmøder i maj og juli, vedtog sit opdrag og drøftede finansielle 
problemer. Den nedsatte tre geografisk orienterede undergrupper, som mødtes i 
oktober for at påbegynde en undersøgelse af de nationale transportinfrastrukturplaner i 
de tiltrædende lande i lyset af retningslinjernes krav. TINA-gruppen skal rapportere til 
TEN transportnetudvalget. Skitserne til planer for et udvidet TEN-transportnet skal 
drøftes med et bredere publikum i slutningen af 1998. 
Den paneuropæiske transportkonference i Helsinki 
Kommissionen, EIB og medlemsstaterne sammen med ECMT (den europæiske 
transportministerkonference) og FN-ECE har været beskæftiget med at forberede den 
tredje paneuropæiske transportkonference, der skal afholdes i Helsinki i juni 1997, 
særlig med hensyn til justering af "Crete"-korridorerne for at tage hensyn til 
ændringerne i det politiske klima siden 1994, f.eks. fredsprocessen i det tidligere 
Jugoslavien. Desuden blev der undertegnet aftalememoranda om udvikling af Via 
Baltica og "Crete"-korridor I og III i løbet af året, og aftalememorandummet om 
korridor V står næsten for undertegnelse. 
Phare 
Kommissionen har aktivt fortsat sin støtte på basis af Phare-programmet af aktioner 
for tilslutning af de central- og østeuropæiske lande til Unionens TEN Der blev i 
I99(> øremærket ca 280 mio ECU til bistand til programmer for transportsektoren 
Størstedelen af disse midler skal anvendes til udvikling af "Crete-korridorerne". Phare 
har bevilget støtte til alle ni korridorer fra præ-investerings- og feasi bi li ty-
undersøgelser til faktisk samfinansiering af projekter for fysisk infrastruktur med 
særlig fokus på lettelse af trafikken ved grænseovergangssteder på korridorerne 
Sammenkobling af elnet 
Der blev i december 1995 taget et vigtigt skridt fremad i udviklingen af energi-TEN 
mellem Unionen og dens naboer, da CENTREL-elnettet, der omfatter Polen, Tjekkiet, 
Slovakiet og Ungarn, blev sammenkoblet med UCPTE-nettet, der omfatter Vesteuropa 
uden for Skandinavien. En videre udvidelse af det udvidede UCPTE-net til Balkan­
landene og sammenkoblinger og grænseflader til SNG-landene er i øjeblikket til 
undersøgelse; undersøgelserne finansieres via Phare-, Tacis- og TEN-programmerne. I 
22 
september nedsatte Kommissionen en taskforce i det regionale energicenter for 
Sortehavet til at opstille en liste over prioriterede energisammenkoblinger i Balkan­
regionen; listen kommer til at omfatte både el og gas. En anden vigtig udvikling er el-
undersøgelsen vedrørende den baltiske ring, der samfinansieres af Unionen og gælder 
alle lande i Østersøområdet. 
Sammenkobling af naturgasnet 
En begivenhed af særlig betydning i år er færdiggørelsen af første sektion af 
gasrørledningen Rusland-Belarus-Polen-EU og forbedringen af gastransportnettet i 
Bulgarien til transport af russisk gas til det nye græske gasnet. Der er tillige iværksat 
en vigtig feasibilitey-undersøgelse over bygning af en ny gasrørledning til levering af 
russisk gas til Italien via Ukraine-Slovakiet-Ungarn-Slovenien. 
I løbet af året er der desuden foretaget en undersøgelse over det nordiske gasnet og 
mange andre projekter vedrørende Østrig-Ungarn, Østrig-Slovakiet, Tyskland-Tjekkiet-
Østrig-Italien. De nærmere enkeltheder herom findes i bilag I. 
Endelig er der blevet eller bliver der finansieret undersøgelser vedrørende yderligere 
øst-vest-gassammenkoblinger og regionale projekter af interesse for de central- og 
østeuropæiske lande og/eller Unionens medlemsstater via Phare-programmet, herunder 
en undersøgelse vedrørende Østersøområdet, der netop er afsluttet. 
Energichartret 
Efter undertegnelsen af energichartertraktaten og energicharterprotokollen om 
energieffektivitet og dermed forbundne miljøaspekter den 17. december 1994 er Den 
Europæiske Unions ratifikationsproces i gang: medlemsstaterne (eller de fleste af dem) 
forventes at afslutte ratifikationen inden årets udgang. Mindst 30 lande skal ratificere 
tiaktaten, før den kan træde i kraft; i mellemtiden anvendes traktaten af flertallet af de 
kontraherende parter på et midlertidigt grundlag. 
EU/CEØL forum om informationssamfundet 
Ministre fra de central- og østeuropæiske lande mødtes med kommissær Martin 
Bangemann og repræsentanter for erhvervslivet, forskningsorganisationer og 
finansieringsinstitutioner i Unionen i Prag i september 1996. Forummet dannede 
ramme for informationsudveksling og diskussion af de forskellige aspekter af 
informationssamfundet, herunder policy-formulering og implementering af 
demonstrations- og pilotprojekter. Disse projekter blev yderligere drøftet den 8. 
oktober som led i den strukturerede dialog mellem EU-Rådet (industri) og ministre fra 
de central- og østeuropæiske lande; der blev nedsat fire arbejdsgrupper. 
B. MIDDELHAVSLANDENE 
Sammenkobling af elnet 
Landene i Middelhavsområdet er ikke sammenkoblet med UCPTE-nettet, men der er 
et projekt undervejs for sammenkobling af Spanien og Marokko, og der er gået 
23 
arbejde i gang vedrørende første fase af en sammenkobling mellem Grækenland og 
Tyrkiet. 
Sammenkobling af naturgasnet 
I år blev gasrørledningen til transport af algerisk naturgas via Marokko til 
indledningsvis Spanien og Portugal og andre europæiske lande på et senere stadium 
[næsten] færdiggjort. Dette projekt er et af de specifikke projekter, der blev behandlet 
på Det Europæiske Råds møde i Essen. Arbejdet med en anden rørledning mellem 
Algeriet og Italien via Tunesien er også godt fremme. 
Euro-Middelhavsforum om energi 
Som en opfølgning af Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona i december 1995 
tilrettelagde det italienske formandskab en Euro-Middelhavsministerkonference om 
energispørgsmål i Trieste den 7.-9. juni 1996. Kommissionen godkendte den 3. april 
en meddelelse om "Et Euro-Middelhavspartnerskab i energisektoren"" I dette 
dokument skitseres de hovedlinjer, som Kommissionen agter at følge ved opfølgningen 
af Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona inden for energi, og det fremhæver 
energi-TEN som et af de vigtigste områder for samarbejde mellem Unionen og 
landene i Middelhavsområdet. På Trieste-konferencen blev der godkendt et 
arbejdsprogram, og det blev vedtaget at oprette en Euro-Middelhavsforum til at føre 
tilsyn med dets gennemførelse. 
Euro-Middelhavsforum om informationssamfundet 
Det italienske formandskab tilrettelagde også et Euro-Middelhavsforum om 
informationssamfundet i Rom den 30.-31. maj 1996. I konferencen deltog omkring 
300 personligheder, som lagde grundlaget for et øget samarbejde mellem parterne på 
begge sider af Middelhavet, særlig inden for infrastrukturer og standarder 
Transport 
På møderne mellem transportministrene fra landene i det vestlige Middelhavsområde 
(særlig på det andet møde i Rabat den 22. september 1995) drøftede man en 
sammenkobling af Unionens transport-TEN med landene i det vestlige 
Middelhavsområde. 
Arbejdet i den østlige del af Middelhavsområdet befinder sig endnu på det indledende 
stadium, men der vil i foråret 1997 på Cypern blive afholdt et møde om regional 
integration i transportsektoren i det østlige Middelhavsområde 
Søtransport er af allerstørste betydning for en sammenkobling af landene i 
Middelhavsormådet med Unionen, og på et møde på Cypern den 14.-16. oktober 
undersøgte EU og dens Middelhavspartnere, hvorledes det flerårige rullende 
arbejdsprogram inden for søtransport i Middelhavsområdet kunne gennemføres, tillige 
med indkredsning af eventuelle projekter af fælles interesse med henblik på EF-
ftnansiering. 
KOM (96) 149. 
24 
Unionen førte bilaterale drøftelser i oktober med Malta og Cypern om deres deltagelse 
i TEN. 
C. ANDRE LANDE 
Der er i øjeblikket flere projekter vedrørende el og naturgas i gang om 
sammenkobling af Unionen med Schweiz og Norge, medens andre befinder sig på 
planlægningsstadiet (se nærmere i bilag I). 
Kommissionens tjenestegrene iværksatte i juli 1996 et udbud vedrørende en 
sammenlignende undersøgelse af landtransportruterne mellem Europa og Asien (til 
opfølgning af et uafhængigt initiativ fra præ-ASEM's side). Arbejdet vil blive indledt 
marts 1997 med forelæggelse af en slutrapport i september 1997. 
25 
7. POLITISKE OG LOVGIVNINGSMÆSSIGE PROBLEMER 
A. ENERGI 
En lang række prioriterede projekter i elektricitetssektoren er stadig præget af 
administrative vanskeligheder, hovedsagelig på grund af forsinkelser i forbindelse med 
byggetilladelser. Disse forsinkelser skyldes som regel modstand fra de lokale 
miljøorganisationer, som derpå afspejler isig i de lokale, og i nogen grad også i de 
nationale myndigheders holdning. Det gælder især elektricitetssammenkoblings-
projekterne mellem Franrkrig og Italien, Frankrig og Spanien (de franske myndigheder 
erklærede ensidigt den 1. februar, at de opgav den planlagte linjeføring og ville lede 
efter en anden) Italien og Grækenland (modsattand fra de kommuner, der berøres af 
den planlagte linjeføring) og i mindre grad Spanien og Portugal. 
B. TELEKOMMUNIKATION 
I telekommunikationssektoren sdækker udtrykket "infrastruktur" over 3tre netlag: 
fysisk infrastruktur, generiske tjenester og anvendelser. I denne sektor er 
vanskeligheden som regel adgangen til anvendelser og tjenester, der svarer til 
borgernes og SMV's socioøkonomiske behov. Den usikkerhed omkring den 
forretningsmæssige bæredygtighedpå kort på kort sigt, som på grund af anvendelsens 
eller tjenestens einnovative rkarakter eller de store krav til organisation præger dette 
område, kan hæmme det private initiativ. Unionen vil træde til for at begrænse den 
økonomiske risiko i forbindelse med denne susikkerhed og skabe mulighed for, at en 
anvendelse eller tjeneste, som er af offentlig interesse, kan iværksættes på 
transeuropæisk grundlag ved hjælp af et offentligt-privat partnerskab. 
C. TRANSPORT 
Da de medlemsstater, der deltager i de særlige projekter, prioriterer for skelligt, opstår 
der i nogle tilfælde forsinkelser i forberedelsesfasen. Det er derfor vigtigt at 
undersktrege Unionens udbytte af transport-TEN-projekterne (og udvikle metoder, 
hvorved dette udbytte kan måles). På denne baggrund pbør medlemsstaterne tage 
hensyn til de retningslinjer, der vedtages på unionsplan, og tilpasse deres prioriteringer 
til de europæiske. Unionens finansieringsinstrumenter bør støtte opfyldelsen af denne 
målsætning. 
De lovgivningsmæssige rammer er i nogle tilfælde måske ikke tilstrækkelig velegnede 
til store infrastrukturprodujekter i transportsektoren, eller der er regler, hvis anvendelse 
kræver klarlæggelse. Med hensyn til udviklingen af offentlige-private partnerskaber har 
der især været problemer med hensyn til fastsættelse af transportpriser, offentlige 
indkøb og reglerne for det europæiske selskab. Gruppen for offentlige og private 
partnerskaber er i færd med at undersøge disse problemer. Der kan imidlertid ingen 
klonklusioner drages på nuværende stadium. 
26 
Hvad konkurrencereglerne angår, fastsatte Kommmissionen retningslinjer i sin rapport 
om TEN fra 1995, ikke mindst for at fremskyldnde procedurerne. Når en særlig aftale 
er blevet anmeldt, og parterne har kontaktet Kommissionen, vil Kommisionsionen 
træffe den endelige afgørelse inden seks måneder. 
27 
8. DE TRANSEUROPÆISKE NETVÆRK SOM KILDE TIL 
BESKÆFTIGELSE 
A. TILLIDSPAGTEN 
Da formanden for Kommissionen, Jacques Santer præsenterede "tillidspagten" den 5. 
juni, understregede han, at gennemførelsen af de transeuropæiske net og de 14 
specifikke projekter kunne give et væsentligt bidrag til en øget beskæftigelse direkte 
og indirekte (tillidspagten dækker naturligvis et langt bredere felt end de 
transeuropæiske netværk). Dette ligger på linje med de tanker, som ligger til grund for 
traktatens afsnit XII, og de argumenter, som er fremført i Kommissionens hvidbog af 
1993 om "vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse". De transeuropæiske net vil ud over 
deres umiddelbare fordele for energi-, telekommunikations-, transport- (og 
miljøsektorerne også have en mere vidtgående positiv virkning på den sociale og 
økonomiske samhørighed, på gennemførelsen af det indre marked og på vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse. 
B. RAPPORT TIL EUROPA-PARLAMENTET 
I en beslutning om budgettet for 1997, som Parlamentet vedtog ved afslutningen af 
marts-sessionen i Bruxelles, anmodede Parlamentet Kommissionen om at fremlægge en 
rapport om de transeuropæiske nets jobskabelsespotentiale. Kommissionen planlægger 
at fremlægge sin rapport, der indeholder et første forsøg på en vurdering for 
Parlamentet til november ("The likely macroeconomic and employment impact of 
investments in trans-European transport networks"). Et kortfattet referat af denne 
rapport findes i bilag X; de vigtigste punkter her er: 
En gennemførelse af de 14 specifikke projekter, som blev fastlagt på Det 
Europæiske Råds møde i Essen, vil have en yderst positiv effekt for 
økonomien: den kumulative vækst i BNP ville ligge på mere end 560 mia. 
ECU i år 2030. Dette svarer til et samfundsøkonomisk udbytte på ca. 11%. 
Gennemførelsen af de 14 specifikke projekter, som blev fastlagt på Det 
Europæiske Råds møde i Essen, ville skabe en ekstrabeskæftigelse på 700 000 
mandår i det første tiår (1998-2007). Gennemførelsen af det samlede 
transeuropæiske transportnet, som anført i Fællesskabets retningslinjer, ville 
føre til en øget beskæftigelse på ca. 3 200 000 mandår. 
På grundlag af en række forsigtige vurderinger indebærer skønnene for de 
langsigtede beskæftigelsesmæssige virkninger i økonomien som helhed 
skabelsen af mellem 130 000 og 230 000 ekstrajob i forbindelse med de 14 
projekter fra Essen og mellem 594 000 og 1 030 000 ekstra job i forbindelse 
med alle projekterne i retningslinjerne for de europæiske transportnetværk. Hvis 
arbejdstagerne imidlertid kunne formås til at omsætte den stigende 
produktivitet, investeringerne i de transeuropæiske net giver, til yderligere 
beskæftigelse i stedet for højere reallønninger, ville antallet af job øges 
voldsomt: fra et minimum på 570 000 i forbindelse med de 14 projekter fra 
Essen op til 4 700 000 for de samlede netværk. 
28 
Det er vigtigt at fastslå, at de ovennævnte vurderinger bygger på den antagelse, 
at der ikke er nogen markant overkapasitet i økonomien, at økonomien ikke er 
overophedet, og at investeringerne i de europæiske transportnetværk derfor på 
kort sigt ville fortrænge alternative investeringsprojekter, som ellers ville være 
blevet gennemført. Den nuværende makroøkonomiske situation i EU med stor 
arbejdsløshed og en lav rentefod tyder imidlertid på, at der synes at være en 
meget stor ledig kapacitet. Følgelig kan det forventes, at et politisk pres for en 
hurtig gennemførelse af de europæiske transportnetværk vil skabe langt flere 
jobs end man har vurderet på grundlag af de lavt satte skøn i denne rapport. 
Den makroøkonomiske politik og strukturpolitikken er af særlig stor betydning 
for en sandsynlig beskæftigelseseffekt. Dette gælder især for den politik, der 
påvirker vare-, kapital- og arbejdsmarkedernes funktion ved at øge 
konkurrenceevnen og markedets fleksibilitet og ved at gøre det lettere at 
gennemføre strukturelle tilpasninger. 
Investeringer i transportinfrastrukturen vil naturligvis ikke i sig selv løse 
Europas arbejdsløshedsproblem, og de transeuropæiske transportnet bør ikke 
udelukkende bedømmes på deres mulighed for at skabe jobs. Det kan forventes, 
at der fremkommer andre gevinster. 
GD XIII og GD XVII gennemførte samtidig mere begrænsede undersøgelser af de 
transeuropæiske nets jobskabelsespotentiale henholdsvis i telekommunikations- og 
energisektorerne. Det skal understreges, at de metoder, der er anvendt i disse to 
undersøgelser, ikke er identisk med metoderne i rapporten til Europa-Parlamentet, og 
resultaterne kan derfor ikke sammenlignes. 
I GD XIII's undersøgelse gennemgås resultaterne fra de nyeste undersøgelser, hvor 
man har forsøgt vurderet virkningerne på beskæftigelsen af investeringer i 
telekommunikation og at udviklingen af informationssamfundet, og hvor man på dette 
relativt spinkle grundlag når frem til den sandsynlige virkning af de 2 mia. ECU, der 
forventes at fremkomme med Fællesskabets aktion. Med udgangspunkt i et relativ 
optimistisk skøn vurderer man, at et proaktivt scenario med investeringer i 
informations- og kommunikationsteknologi, som f.eks. de 150 mia. ECU, der er omtalt 
i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse over en 15-års 
periode (1993-2008), vil medføre en langsigtet gradvis stigning i beskæftigelsen på 
1,3%. For hver mio. ECU i investeringer til de transeuropæiske net, som tilføres fra 
fællesskabsbidrag, vil der komme en langsigtet stigning på 12 job. På den anden side 
viser undersøgelser, der er gennemført på nationalt niveau, at antallet af job, der 
skabes for hver en mio. ECU investeret i informationsinfrastruktur, ligger på mellem 
2,5 og 37,5 job. I anden sammenhæng viser en nyere undersøgelse af virkningerne af 
liberaliseringen af telekommunikationsområdet for beskæftigelsen i Europa, at i et af 
de beskrevne scenarier vil den kombinerede virkning af liberalisering og teknologi­
spredning, anført af investeringer i infrastrukturen, især i alternativ infrastruktur og 
interaktive multimedieapplikationer, kunne skabe 900 000 job frem til år 2005. 
I rapporten understrege, at disse tal skal tages med stor forsigtighed, da grundlaget for 
disse er ekstrapolationer fra forskellige lande, hvilket i sig selv indebærer store 
metodiske og praktiske vanskeligheder og usikkerhed. Der er især store problemer, når 
man skal forsøge nøjagtigt at kvantificere multiplikatorvirkningerne af investeringer i 
29 
telekommunikationsinfrastruktur, som kan "brede sig" til næsten alle andre sektorer i 
økonomien. 
Ifølge den undersøgelse, der er udført af GD XVII, viser de foreliggende tal for 
midlertidig beskæftigelse, at man kan forvente ca. 20 000 mandår i forbindelse med 
etableringen af elnetværkanlæg (de tilhørende investeringer udgør 1 300 mio. ECU) og 
ca. 15 000 mandår i forbindelse med etableringen af gasnetværk (med en investering 
på 2 600 mio. ECU). Hvis man tager hensyn til (de små) forskelle i projekterne og i 
de foreliggende tal tages der højde for eventuelle unøjagtigheder, når man frem til et 
groft skøn på 65 000 mandår for en samlet (som den ser ud i dag) investering på 
4 000 mio. ECU til elnetværk og 35 000 mandår for en samlet (som den ser ud i dag) 
investering på 11 500 mio. ECU til gasnetværk. Disse forventede 100 000 mandår bør 
spredes ud over tidsrummet, hvor man opfører de transeuropæiske energinetværk 
(mellem 5 og 10 år med et gennemsnit på 10 000 til 20 000 mandår pr. år). 
30 
9. ANDRE EU-POLITIKKER, SOM VEDRØRER DE TRANSEUROPÆISKE 
NET INDGÅR 
A. STATUT FOR EUROPÆISK SELSKAB 
Det er Kommissionens synspunkt, at der bør oprettes "projektmyndigheder" - i del 
mindste midlertidigt - der skal organisere og gennemføre de store 
infrastrukturprojekter. Det ville være lettere at etablere en sådan myndighed, hvis der 
fandtes en statut for europæiske selskaber, der kunne give dem mulighed for at udvikle 
sig til profitorienterede organer, når opførelsen af netværkerne begynder. I øjeblikket 
findes der ikke noget egnet juridisk instrument på EU-niveau og dette øger 
projektudgifterne unødvendigt og besværliggør gennemførelsen af projekterne. I 
tillidspagten, som Kommissionen fremlagde på Det Europæiske Råd i Firenze, 
fremhæves nødvendigheden af, at Rådet vedtager en statut for et europæisk selskab så 
hurtigt som muligt. Så længe der ikke sker fremskridt med hensyn til en statut for et 
europæisk selskab, undersøger Kommissionen muligheden af at foreslå en særlig form 
for statut for et europæisk selskab, der sigter specielt på de transeuropæiske 
netværksprojekter. 
B. KONKURRENCEPOLITIKKEN 
Udviklingen siden sidste rapport 
Kommissionen fortsatte i 1996 sin indsats for at give de parter, som skal finansiere de 
transeuropæiske netværk, alle de nødvendige informationer om konkurrenceregler, som 
de ville kunne påberåbe sig for at være omfattet af undtagelsesbestemmelser. 
Som anført i den årlige rapport fra 1995 om de transeuropæiske netværk har 
Kommissionen oprettet en central information (fax +32-2/295 65 04), der skal rådgive 
projektledere og andre interesserede parter om EU-lovgivning vedrørende konkurrence­
politik og offentlige udbud. Der indgik kun få anmodninger om information. Disse 
blev behandlet hurtigt og tilfredsstillende. 
C. OFFENTLIGE UDBUD 
For at undgå forsinkelser i projekterne som følge af misforståelser i forbindelse med 
EU's regler for offentlige udbud anbefalede Kommissionen i sin årlige rapport fra 
1995 om de transeuropæiske netværk, at projektlederne for de 14 specifikke projekter 
skulle rådføre sig med Kommissionen, inden udbudsmaterialet blev offentliggjort. Med 
henblik herpå oprettede man en central information (fax +32-2/295 65 04) i 
Kommissionen for at samle forespørgslerne her. Antallet af konsultationer var meget 
lille i 1996. 
Der vil inden for de kommende måneder blive udgivet en grønbog om offentlige 
udbud i EU for at informere alle interesserede parter om de muligheder, EU's regler 
for offentlige udbud giver for et samarbejde mellem den offentlige og private sektor, 
og for at give de interesserede parter mulighed for at anføre og drøfte deres behov i 
forbindelse med projekterne. 
D. SAMMENHÆNGEN MED STRUKTURPOLITIKKEN 
31 
Som det fremgår af tallene i tabel 1 i kapitel 4, er strukturfondene langt den største 
finansieringskilde fra EU for de transeuropæiske netværk. Det er derfor af afgørende 
betydning, at medlemsstaterne sikrer en permanent horisontal og vertikal koordinering 
mellem på den ene side de ministerier, der står for transport, energi, 
telekommunikation, og på den anden side de forskellige niveauer af den nationale, 
regionale og lokale administration, der er involveret i udbetalingen af den finansielle 
støtte fra strukturfondene. Rent praktisk er det meget vigtigt, at embedsmænd, som 
fortrinsvis er beskæftiget med regional udvikling, informeres og ajourføres med hensyn 
til EU's politik for de transeuropæiske netværk. 
E. TRANSPORTPOLITIK 
Inden for de seneste 12 måneder har Kommissionen udarbejdet to forslag om 
prissætning på transportområdet, som direkte hænger sammen med udviklingen af de 
transeuropæiske netværk ved hjælp af PPP (investerings-interessentskaber med 
deltagelse af både private og offentlige), og som skal sikre en rimelig konkurrence 
mellem de forskellige transportmetoder. Et kapitel i Kommissionens sin grønbog "Mod 
en fair og effektiv prissætning på transportområdet"14 er helliget infrastrukturelle 
omkostninger og trafikophobning, hvor man går ind for inddækning af omkostningerne 
ved brugerafgifter, og hvor man fremhæver betydningen af en effektiv prisfastsættelse 
af infrastrukturen for at fremme indføring af PPP'er. Det andet forslag12 sigter på en 
fornyelse af direktiv 93/89/EØF om eurovignetten, hvor man ud over det generelle 
nnskc om at fremme udviklingen af et indre marked for vejtransport ønsker at sikre en 
bedre inddækning af omkostningerne i forbindelse med brug af landeveje, herunder 
inddækning af udgifter til infrastruktur samt eksterne omkostninger. Dette vil give 
mulighed for en større differentiering i afgifter svarende til de afholdte udgifter og vil 
være et skridt frem mod territorialprincippet ved afgifter for brug af veje. 
De forskellige grøn- og hvidbøger, som Kommissionen har vedtaget i løbet af de 
seneste 12 måneder om "Borgernes transportnet"13, "Mod fair og effektiv prissætning 
på transportområdet"14 og "En strategi for et effektivt og moderne jernbanesystem i 
EU"15 har i vid forstand bidraget til at skabe gunstigere vilkår for de transeuropæiske 
net. 
F. Miuø 
De ovennævnte grøn- og hvidbøger har også bidraget til at skabe større bevidsthed om 
behovet for at sikre, at udviklingen af de transeuropæiske net skal være forenelig med 
EU "s miljøbeskyttelsespolitik og politikken for en bæredygtig udvikling. 
Kommissionen har ved flere lejligheder givet udtryk for, at man vil undersøge de 
miljømæssige konsekvenser af de transeuropæiske transportnetværk yderligere. I 
Europa-Parlamentets og Rådets beslutning af 23. juli om fællesskabsretningslinjer for 
udvikling af det transeuropæiske transportnet anmodes Kommissionen om at udarbejde 
metoder til en strategisk miljøvurdering af hele netværket og til en vurdering af 
KOM(95)69l af 20. december 1995 
KOM(96)33l af 24. juli 1996 
KOM(95) 601 af 21. november 1995 
KOM(95) 691 af 20. december 1995 
KOM(96)421 af 23. juli 1996 
32 
transportkorridorerne. Kommissionen vil, hvor dette er hensigtsmæssigt, tage hensyn til 
dette arbejde i rapporten om en revision af retningslinjerne, som skal foreligge den 1. 
juli 1999. Kommissionens tjenestegrene er begyndt med det tekniske arbejde for at 
kunne opfylde dette krav. 
33 
BILAG I: ENERGINETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 
• Projekter af fælles interesse, der er med i retningslinjerne (Beslutning nr. 1254/96 EF af 5. 
juni 1996 EFT L 161) og 
• Projekter som Kommissionen har foreslået bliver medtaget i retningslinjerne (KOM (96) 
390 af 24. juli 1996). (med kursiv) 
(Kort angivelse af, hvor langt disse projekter er nået ved udgangen af 1996.) 
PROJEKTER VEDRØRENDE ELEKTRICITETSNETTET 
NUVÆRENDE STADE OG 
PROJEKT EU'S FINANSIERINGSSTØTTE 
al DET FORENEDE KONGERIGE 
Sammenkobling ved søkabel af Nordirland og Godkendelsesprocedurer i gang. 
Skotland. Forventet ibrugtagning: 1997. 
EU finansieringsstøtte 
* Island Magee-Coylton CSF***: 81 mio. ECU. 
a4 GRÆKENLAND - ITALIEN Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Sammenkobling ved søkabel af det græske og det italienske net Udenrsøgelse afsluttet, men anlæg forsinket af 
gennem det nordvestlige Grækenland og det syd-østlige Italien. godkendelsesprocedurer. 
EU finansieringsstøtte 
* Ipiros-Puglia REGEN: 35 mio. ECU 
1NTERREG: 78,5 mio. ECU 
EIB loan: 100 mio. ECU 
a7 DET FORENEDE KONGERIGE 
Sammenkobling ved søkabel med Isle of Man. Forundersøgelser i gang 
Ibrugtagning efteråret 1999 
EU finansieringsstøtte 
TEN budgetpost: medfinansiering af 
undersøgelser (under bedømmelse) 
bl TYSKLAND - DANMARK i 
Sammenkobling ved søkabel af det tyske net (UCPTE) og Dette projekt blev operationelt i 1996. 
Danmarks østlige network (NORDEL). 
* Bjæverskov-Bentwisch 
34 
b4 FRANKRIG - BELGIEN 
Færdiggørelse af sammenkoblingen mellem de to landes net Godkendelsesprocedurer i gang. 
gennem det nordøstlige Frankrig og det sydlige Belgien. Ibrugtagning: 1999. 
* Moulaine-Aubange. 
bS FRANKRIG- TYSKLAND 
Forstærkning af sammenkoblingen mellem de lo lande. Godkendelsesprocedurer i gang. 
Ibrugtagning i 1999 
b6 FRANKRIG - ITALIEN Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Sammenkobling af de to landes net gennem det sydøstlige Godkendelsesprocedurer i gang. 
Frankrig og det nordvestlige Italien. Forventet påbegyndelse af arbejdet: 1998. 
Ibrugtagning: 2000. 
* Grand île-Piossasco EU finansieringsstøtte 
TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser i 1995. 
b7 FRANKRIG - SPANIEN Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Landværts forbindelse mellem de to landes net gennem det Projektet er suspenderet. 75% of the Spanish 
sydvestlige Frankrig og det nordlige Spanien. strækning er bygget. 
Forundersøgelser vedrørende nye linjeføringer i 
* Cazaril-Aragon eller alternativ rute/layout. gang. 
EU finansieringsstøtte 
TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser i 1995 [og i 1996]. 
b9 BELGIEN - LUXEMBOURG 
Sammenkobling af de to landes net. Godkendelsesprocedurer i gang. 
Ibrugtagning: 2000. 
* Aubange-Bertrange 
35 
blO SPANIEN - PORTUGAL 
Forstærkning og færdiggørelse af sammenkoblingen mellem de to Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
lande gennem det nordlige Portugal og det nordvestlige Spanien. projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
* Aldeadavila-Douro International. 
Forundesøgelser. 
Forventet igangsætning af arbejdene: 2002. 
Ibrugtagning: 2004. 
* Mesôn-Lindoso 
I drift siden december 1995 gennem en længere 
forbindelse. Det færdige projekt vil være 
driftsklart i begyndelsen af 1997. 
EU finansieringsstøtte 
CSF*** (Spanien) 3 mio. ECU 
EIB-lån: 26 mio. ECU 
h 10(a) SPANIEN - PORTUGAL 
Ny forbindelse mellem de to lande gennem del sydlige Portugal Forundersøgelser. 
og det sydvestlige Spanien Ibrugtagning: efter 2000. 
bil FINLAND - SVERIGE 
Forstærkning af sammenkoblingen gennem Den Botniske Bugt. Projektbeslutning truffet. 
EU finansieringsstøtte 
TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser i 1995 [og i 1996]. 
bI2 ØSTRIG - ITALIEN 
Forstærkning af forbindelserne mellem det norlige italienske net Godkendelsesprocedurer i gang. 
og det østrigske net. Ibrugtagning: 2002. 
EU finansieringsstøtte 
* Lienz-Cordignano. TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser i 1995. 
hl3 IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE 
(NORDIRLAND) 
Forundersøgelser i gang. 
Forstærkning af forbindelsen mellem Irland og Nordirland. EU finansieringsstøtte 
TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser (under bedømmelse) 
I>14 ØSTRIG - TYSKLAND 
Forstærkning af forbindelserne mellem de to lande. Ibrugtagning: efter 2000. 
hl5 NEDERLANDENE- DET FORENEDE KONGERIGE 
Sammenkobling ved søkabel af det sydøstlige England og det Forundersøgelser i gang. 
centrale Nederlandene. EU finansieringsstøtte 
TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser (under bedømmelse) 
36 
c2 DANMARK Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Sammenkobling ved søkabel af landets vestlige net (UCPTE) og Projektbeslutning truffet. Drøftelser om 
dets østlige net (NORDEL). finansieringen i gang. Den oprindelige 
ibrugtgningsdato (1997) er udskudt. 
c3 NEDERLANDENE 
Forstærkning af forbindelserne i den nordøstlige del af landet. Under anlæg. 
* Zwolle-Meeden-Eemshaven. 
c4 FRANKRIG 
Forstærkning af forbindelserne i den nordøstlige del af landet. Godkendelsesprocedurer i gang. 
Ibrugtagning: 1999. 
* Sierrentz-Mulbach. 
c5 ITALIEN 
Forstærkning og udbygning af forbindelserne på den øst-vestlige Visse afsnit er under anlæg, andre under 
akse i den nordlige del af landet og på nord-syd aksen godkendelse. 
Ibrugtagning from 2001 to 2004. 
* 15 delprojekter. EU finansieringsstøtte 
TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser i 1995. 
c5(a) ITALIEN 
Forstærkning og udbygning af forbindelserne på den øst-vestlige Forundersøgelser i gang. 
akse i den nordlige del af landet og på nord-syd aksen i den Ibrugtagning: fra 2000 til 2002. 
centrale del af landet. EU finansieringsstøtte 
TEN budgetposten: medfinansiering af 
undersøgelser (under bedømmelse) 
c6 SPANIEN 
Forstærkning og udbygning af forbindelserne landets nordlige Nordaksen: to ud af tre afsnit er under anlæg, for 
regioner og i regionerne langs Middelhavet det tredje foretages der forundersøgelser. 
Ibrugtagning mellem 1996 og 2000. 
Middelhavsaksens: de sydlige afsnit er under 
anlæg og forventes taget i brug i 1997. Det 
afsnit, der skal etablere forbindelsen til Frankig, 
befinder sig i forundersøgelseesfasen; forventet 
ibrugtagning i 2004. 
EU finansieringsstøtte: EIB lån (25,1 mio. ECU) 
til strækningen Pinar-Tajo. 
TEN-budget: medfinansiering af studier i 1995 
[og i 1996]. 
37 
c7 PORTUGAL 
Forstærkning af forbindelser der er nødvendige for 
sammenkobling med Spanien i den nordlige og centrale del af 
landet. 
Forundersøgelser. Ibrugtagning juni 2001. 
* Recarei-Douro International 
Godkendelsesprocedurer i gang. Ibrugtagning: 
Pego-Rio Maior II. september 98. 
EU finansieringsstøtte: 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
for strækningen Recarei-Douro International i 
1995. 
c8 GRÆKENLAND 
Forstærkning af forbindelser på øst-vest-aksen i den nordlige del Forundersøgelser. 
af landet. Ibrugtagning : 2000-2002. 
c9 IRLAND 
Forstærkning af forbindelser i den nordvestlige del af landet. Forundersøgelser i gang. 
clO SPANIEN 
Forstærkning og udbygning af forbindelser i den nordøstlige og Forundersøgelser i gang. 
vestlige del af landet, navnlig med henblik på at forbinde Forundersøgelser og miljøvurderinger i 1997 og 
porduktionskapaciteten for vindkraft med nettet. 1998. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse). 
cl I SVERIGE 
Forstærkning og udbygning af interne forbindelser. Forundersøgelse i 1997. 
cI2 TYSKLAND 
Udbygning af forbindelser i den nordlige del af landet. Nogle afsnit under anlæg. Andre afsnit: 
godkendelsesprocedurer i gang. 
Planlagt ibrugtagning af hele projektet: 1998. 
(12 TYSKLAND- POLEN 
Forstærkning af forbindelserne mellem de to lande. Hagenwerder (DE) - Mikulowa (POL): 
ibrugtagning 1998. 
Neuenhagen - Vierraden (DE) - Kra/nik (POL): 
ibrugtagning efter 2000. 
| 
38 
d3 TYSKLAND- NORGE 
Sammenkobling ved søkabel af det nordlige Tyskland (UCPTE) Forundersøgelser, 
og det sydlige Norge (NORDEL). Ibrugtagning: 2003. 
d5 ITALIEN - SCHWEIZ 
Forstærkning af forbindelser between det nordlige Italien og Under anlæg. 
Schweiz. Ibrugtagning: 1997 or 1998. 
* Gorlago-Robbia. 
(18 GRÆKENLAND - BALKANLANDENE 
Forstærkning af forbindelser between Grækenland og henholdsvis Forundersøgelser: ongoing. 
Albanien. Bulgarien og det tidligere Jugoslavien, herunder EU finansieringsstøtte 
genetablering af forbindelser med den nordlige del af det TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
tidligere Jugoslavien og UCPTE-nettet. (under bedømmelse) 
d9 GRÆKENLAND - TYRKIET 
Forbindelser mellem de to lande gennem det nordøstlige Afsnit fra Thessaloniki (GR) til Philippi (GR): 
Grækenland. under anlæg. 
Afsnit fra Philippi (GR) til Hamitabat (TU): 
* Thessaloniki-Hamitabat. planlagt. 
dlO DET FORENEDE KONGERIGE - NORGE 
Sammenkobling ved søkabel af del nordøstlige og østlige England Foreløbige forundersøgelser afsluttet. 
og det sydlige Norge (NORDEL). Forundersøgelser og havbundsundersogelse i 
1997 og 1998. 
Ibrugtagning: 2004. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse). 
dl 1 NEDERLANDENE- NORGE 
Sammenkobling ved sokabel af det nordøstlige Nederlandene Projektbeslutning truffet. 
(UCPTE) og det sydlige Norge (NORDEL). Ibrugtagning: 2001. 
EU finansieringsstøtte : 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser [i 
1996]. 
dl3 SPANIEN - MAROKKO 
Sammenkobling ved søkabel af det sydlige Spanien og det Under anlæg, 
marokkanske net. Ibrugtagning: 1997. 
EU finansieringsstøtte: Medfinansiering af 
* Pinar-Melloussa. undersøgelser fra TEN budgettet for 1995. 
INTERREG: 12.5 mio. ECU. 
39 
dl4 ØSTERSØRINGEN: TYSKLAND - POLEN -
RUSLAND - ESTLAND - LETLAND - LITAUEN -
SVERIGE - FINLAND - DANMARK - BELARUS. 
Forstærkning og udbygning af forbindelser mellem disse landes Forundersøgelser. 
net via land- eller søkabler. EU finansieringsstøtte : 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 
1995 [og i 1996]. 
dlS SVERIGE - NORGE 
Forstærkning af forbindelserne mellem de to lande. Nogle afsnit er under godkendelse. For andre 
laves der stadig forundersøgelser eller foreløbige 
forundersøgelser. 
EL I finansieringsstøtte 
TEN-budget • medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse) 
dia EU - BELARUS- RUSLAND - UKRAINE 
Udbygning af forbindelser og sammenkobling mellem (det Visse teknsike undersøgelser er foretaget eller vil 
udvidede) UCPTE net og tredjelandes net i Østeuropa, herunder blive foretaget. 
omlokalisering af de gamle HVDC transformerstationer mellem EU finansieringsstøtte 
Østrig og Ungarn, Østrig og Tjekkiet og Tyskland og Tjekkiet. Sammenkoblingsundersøgelse med støtte fra 
PHARE/TAC1S 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse) 
PROJEKTER VEDRØRENDE NATURGASNETTET 
PROJECT NUVÆRENDE STADE OG 
EU'S FINANSIERINGSSTØTTE 
40 
e4 SPANIEN 
Etablering af gasnet i regionerne Galicia, Extremadura, 
Andalusia, Valencia-Syd, Murcia, herunder en LNG-terminal i 
Galicia. Galicia: projektbeslutning truffet. 
Ibrugtagning: juni 1998. 
Extremadura: under anlæg. 
Ibrugtagning: juni 1998. 
Andalusia: under anlæg. 
Ibrugtagning: 1997. 
Valencia South: under anlæg. 
Ibrugtagning: september 1997. 
Murcia: under anlæg. 
Ibrugtagning: september 1997. 
Udvidelse af LNG-terminal Cartagena: projektet 
planlagt. Ibrugtagning: 2000. 
LNG Galicia: projektet udsat. 
EU finansieringsstøtte: 
INTERREG II: 80 mio. ECU bevilget til 
forbindelser med Portugal (gennem Galicia og 
gennem Andalucia og Extremadura). 
pep***. 
Valencia-Cartagena: 107 mio. ECU under 
bedømmelse.. 
Modernisering af LNG-terminal ved Huelva 
(Andalucia): 7 mio. ECU bevilget. 
Vestlig rørledning (Castilla y Leôn, 
Extremadura og Asturias): 95 mio. ECU under 
bedømmelse. 
Oviedo-Ribadeo (Asturias): 10 mio. ECU under 
bedømmelse. 
e5 PORTUGAL 
Etablering af et gasnet i landet, især langs Atlanterhavskysten. 
* Setubal-Braga. Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Under anlæg. Ibrugtagning: begyndelsen af 
1997. 
EU finansieringsstøtte 
REGEN: 82 
INTERREG II: 70 
CSF: 21 
EIB-lån (354 mio. ECU) og ECSC-lån (102 
mio. ECU) til dette projekt og dets forbindelser 
til Spanien (se projekt f6). 
eS(a) PORTUGAL 
Anlæg af en LNG-terminal på Atlanterhavskysten. Under planlægning. 
Mulig idriftsætning: 2002 
41 
e6 GRÆKENLAND Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Etablering af et gasnet i landet, især langs kysten mod Det 
Ægæiske Hav, herunder en LNG-terminal i Attika op Nord-syd-gående hovedledning: anlægsarbejdet 
lageranlæg. afsluttet; ibrugtagning: slutningen af 1996. 
Højtryksforgreninger og LNG-terminal: under 
* Bulgariaen-Athen anlæg. 
LNG i Revithoussa. 
EU finansieringsstøtte 
REGEN: 87 
INTERREG II: 180 
CSF: 262 
EIB-lån: 300 
ECSC-lån: 83 (+ 97 søgt). 
TEN-budget: I 1995, medfinansiering af 
undersøgelser vedrørende lageranlæg og 
netudvidelser. 
[I 1996], medfinansiering af en undersøgelse af 
muligheden for at føre gas til Kreta. 
fl IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE 
(NORDIRLAND) 
Foreløbige forundersøgelser. 
Forbindelse mellem Irlands og Det Forenede Kongeriges Mulig ibrugtagning: 2000. 
(Nordirlands) gasnet. EU finansieringsstøtte: 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 
1995. 
f2 DET FORENEDE KONGERIGE - FASTLANDET 
Undersøisk forbindelse mellem et Forenede Kongerige og Anlægsarbejdene begyndt i oktober 1996. 
fastlandets gasnet gennem Belgien. Godkendelsesprocedurer i gang. 
Forventet ibrugtagning: oktober 1998. 
* Bacton-Zeebrugge. 
O LUXEMBOURG - TYSKLAND 
Etablering af en forbindelse, der kan forsyne Luxembourg fra Foreløbige forundersøgelser, 
de tyske net. 
f5 FRANKRIG- SPANIEN 
Udbygning af transportkapaciteten mellem de to lande. For en ny ledning: Forundersøgelser i gang: 
sandsynligvis ibrugtagning i 2001. 
For en ny kompressorstation : forventet 
godkendelse og påbegyndelse af arbejdet i 
1997; ibrugtagning sandsynligvis i 1999. 
42 
f6 PORTUGAL - SPANIEN 
Anlæg af gasrørledninger, der kan forsyne Portugal gennem det Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
sydlige Spanien og Galicia og Asturias gennem Portugal. projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
* Leiria-Cordoba Forbindelse gennem det sydlige Spanien: 
under anlæg. 
Ibrugtagning: begyndelsen af 1997. 
Braga-Tuy-Oviedo. Forbindelse til Galicia: arbejdet klar til 
påbegyndelse. 
Ibrugtagning: slutningen af 1997. 
EU finansieringsstøtte 
INTERREG: 150 
Portugisisk CSF: 6 
EIB- og ECSC-lån: (se projekt e5). 
P FRANKRIG 
Forbindelse af net i den sydvestlige og sydlige del af landet. Godkendelsesprocedurer i gang. 
Ibrugtagning senest juli 1997. 
fH ØSTRIG - TYSKLAND 
Udbygning af transportkapacitet mellem Østrig og Bayern. Godkendelsesprocedurer i gang. 
Forventet ibrugtagning: 1998. 
f9 OSTRIG - UNGARN 
Forbindelse mellem de to landes net. Strækningen Baumgarten (A) - Gyôr (H) er 
færdig. Gasleverancer påbegyndt i oktober 
1996. 
For strækningen Wiener Neustadt (A) - Sopron 
(H) er der en forundersøgelse i gang. 
flO ØSTRIG - SLOVAKIET 
Forbindelse mellem Østrig og et undergrundslager i Slovakia. Under anlæg. 
Forventet ibrugtagning: 1997. 
fil ØSTRIG 
Forbindelse mellem gasledninger, der forbinder Østrig med Godkendelsesprocedurer i gang. 
henholdsvis Tyskland og Italien. Arbejdet forventes påbegyndt i 1997. 
Ibrugtagning i efteråret 1998. 
fl2 GRÆKENLAND - ALBANIEN 
Forbindelse mellem de to landes net. Foreløbig dataindsamling i gang. 
EU finansieringsstøtte : 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse) 
43 
gl IRLAND 
Udbygning af naturgaslagre til forsyning af det irske net. Foreløbige forundersøgelser. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
[i 1996]. 
j»3 FRANKRIG 
Udvidelse af eksisterende LNG-terminal i det vestlige Frankrig. 
* LNG i Montoir. 
Foreløbige forundersøgelser. 
g4 ITALIEN 
Anlæg af ny LNG-terminal med henblik på at muliggøre Authorisation procedure phase, 
spredning af forsyningskilder, navnlig til elproduktion. Forventet ibrugtagning date: 2001. 
* LNG-terminal i Montalto di Castro. 
g7 FRANKRIG 
Udvidelse af undergrundslagre i den sydvestlige del af landet. Godkendelsesprocedurer i gang. 
g8 SPANIEN 
Udbygning af undergrundslagre på landets nord-syd-gående Forundersøgelser, 
akse. EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 
* Lager i Huete. 1995 [og i 1996]. 
Lager i Nueva Carteya. 
g8(a) SPANIEN 
Udbygning af undergrundslagre på Middelhavsaksen. Forundersøgelser i gang. 
Ibrugtagning mellem 1998 og 2005. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse) 
U*> PORTUGAL 
Anlæg af et undergrundslager. Foreløbige forundersøgelser. 
EU finansieringsstøtte: 
Portugisisk CSF***: 52 mio. ECU. 
gll BELGIEN 
Udvidelse af eksisterende undergrundlagerkapacitet i det 
nordlige Belgien. 
* Lager i Locnhout. Projektbeslutning truffet. 
44 
gI2 DANMARK 
Udvidelse af undergrundslagerkapaciteten ved udvidelse af Forundersøgelse i gang. 
eksisterende lagre eller etablering af nyt lager nær grænsen til Ibrugtagning: 2000. 
Tyskland. EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser i 
1995 [og i 1996]. 
g!3 ØSTRIG 
Udvidelse og udbygning af undergrundslagerkapacitet. Puchkirchen: forundersøgelser og 
godkendelsesprocedurer i gang. 
Forventet ibrugtagning i 1999. 
Eurolager Baumgarten: forundersøgelser i 
gang. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget : medfinansiering af undersøgelser 
for Eurolager Baumgarten under bedømmelse. 
hl NORGE- FRANKRIG 
Anlæg af en fjerde gasledning fra norske kilder (Nordsøen) til Godkendelsesprocedurer i gang. 
fastlandet. Arbejdet vil blive påbegyndt i begyndelse af 
1997. 
Ibrugtagning 1998. 
h3 NORGE - DANMARK- SVERIGE- FINLAND -
RUSLAND - DE BALTISKE STATER 
Etablering og udbygning af forbindelser mellem disse landes net Forundersøgelse i gang. 
med henblik på etablering af et integreret gasnet. Arbejdet forventes pågeyndt i 1998 med henblik 
på ibrugtagning mellem 2002 og 2005 for 
projektets forskellige faser. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse) 
h4 ALGERIET - SPANIEN - PORTUGAL - FRANKRIG Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Anlæg af ny gasledning med henbli på at muliggøre forsyning 1. fase (til Cordoba): forretningsmæssig drift 
af, i forste omgang Spanien og Portugal og senere også påbegyndt i november 1996. 
Frankrig fra Algeriet via Marokko. 2. fase (forbindelse til Frankrig): 
foreløbige forundersøgelser. 
Ibrugtagning: efter 2000. 
EU finansieringsstøtte: 
EIB-lån: 641 mio. ECU til arbejdet fra Algeria 
til Tarifa. 
Spansk CSF***: 99 mio. ECU. 
h5 ALGERIET - TUNESIEN - ITALIEN 
Udbygning af den tranmsmediterrane gaslednings Arbejdet skrider godt frem. 
transportkapacitet fra de algierske kilder til Italien. Ibrugtagning: 1997. 
45 
h6 RUSLAND - UKRAINE - EU 
Udvidelse af transportkapaciteten til Den Europæiske Union fra Foreløbige forundersøgelser. 
Russiske kilder via de eksisterende hovedledninger gennem 
Ukraine, Slovakiet og Tjekkiet. 
*»7 RUSLAND - BELARUS - POLEN - EU Projektet blev udpeget som "højt prioriteret 
projekt" på topmødet i Essen (december 1994). 
Etablering af en ny transportakse fra de russiske kilder til EU Afsnit i Polen: under anlæg (en første fase, 
via Belarus og Polen. herunder overførslen over Oder er færdig). 
Afsnit i Tyskland: Godkemdelsesprocedurer i 
gang /afsluttet; visse afsnit under anlæg. 
hil BULGARIEN - GRÆKENLAND 
Forbedringer af gastransportnettet i Bulgarien for at sikre Første fase: anlægsarbejder næsten færdige, 
forsyninger fra de russiske kilder til det nye gasnet i Forbindese til projekt e6. 
Grækenland. EU finansieringsstøtte 
PHARE (Interreg): 4 mio. ECU. 
hI2 BELGIEN - TYSKLAND 
Forbindelsesgasledning mellem det belgiske og det tyske net. Godkendelsesprocedurer i gang. 
Ibrugtagning 1998. 
* Herunder forbindelsen Berneau-Eynatten. 
hl3 TYSKLAND - TJEKKIET- OSTRIG - ITALIEN 
Anlæg af et system af indbyrdes forbundne rørledninger mellem Første fase (20 km fra Mauerkirchen (A) til 
de tyske, tjekkiske, østrigske og italienske gasnet. Burghausen (DE) netop færdiggjort. 
Andre faser under planlægning og 
forundersøgelse. 
Ibrugtagning mellem 1996 og 2001. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse) 
h 14 RUSLAND - UKRAINE - SLOVAKIET - UNGARN -
SLOVENIEN- ITALIEN 
Anlæg af en ny gasledning fra de russiske kilder til Italien. Første fase: miljøundersø 'gelser og tekniske 
forundersøgelser i gang. Arbejdet forventes 
igangsat i 1997; forventet ibrugtagning i 
1999/2000. 
Anden fase: 2003-2005: Flere muligheder åbne. 
EU finansieringsstøtte 
TEN-budget: medfinansiering af undersøgelser 
(under bedømmelse) 
Specifikation af the projektet (Kommissionens beslutning 96/537/EF af 30. juli 1996 EFT L 230). 
46 
BILAG II: TRANSPORTNETPROJEKTERNES UDVIKLING I 1996 
A. De 14 særlige projekter 
PROJEKT FREMSKRIDT I 1996 
HHT nord-syd For den Østrigske del af Brenner [Inn-dal-afsnittet] blev 
der oprettet et nyt selskab i januar. Det er ansvarligt for 
den forberedende fase frem til anlægstilladelsen. Der 
gøres gode fremskridt med detaljerede tekniske, 
finansielle og økonomiske undersøgelser for hele 
Munchen-Verona aksen, som Tysklands, Østrigs og 
Italiens regeringer har sat i gang sammen med 
Kommissionen, og de vil være afsluttet i december. 
Hvad angår den norlige del af projektet (Berlin-
Niirnberg), er der sat nye anlægsarbejder i gang på 
afsnittene Leipzig-Erfurt og Erfurt-Nurnberg, og arbejdet 
skrider planmæssigt frem mellem Berlin og Leipzig / 
Halle (opgradering). 
HHT PBKAL I juli gav den britiske regering konsortiet London & 
Continental Railways koncession til at drive HHT-banen 
mellem Kanaltunnelen og London. 
Tidligere på året blev der indgået en investeringsaftale 
mellem den tyske regering og Deutsche Bahn AG om 
anlæg af den nye HHT-strækning Kôln-Frankfurt. 
Arbejdet på strækningerne Bruxelles-Lille og Bruxelles 
til den nederlandske grænse er skredet frem som 
forventet; der blev oprettet en ny finansieringsstruktur i 
Belgien; den skulle gøre det muligt at gennemføre i hvert 
fald en del af finansieringen. 
I Nederlandene blev der omsider indgået en 
finansieringsaftale om strækningen Amsterdam til den 
belgiske grænse. 
HHT syd Den internaltionale strækning Figueras-Perpignan: der 
blev påbegyndt prøveboringer til en 8 km lang tunnel i 
efteråret. 
HHT East Der er udstedt en "déclaration d'utilité publique". 
HHT Frankrig-Italien Der blev nedsat en mellemstatslig kommission, som skal 
undersøge, hvilken juridisk struktur der kan bruges til den 
instans, som skal have ansvaret for at udføre det 
internationale afsnit Montmelian-Torino. 
47 
Der blev udstedt koncession for strækningerne 
Torino-Milano og Milano-Venezia, herunder til 
forberedelse anlæg og vedligehold, til sleskabet TAV; der 
blev sikret et statsligt bidrag til forbedring af projektets 
rentabilitet; de private bidrag er dog endnu ikke alle 
fundet. 
Betuwe-banen For Betuwe-banen blev der gjort fremskridt med 
lovgivningen, selv om løsningen betyder væsentlige 
omkostningsforøgelser, som der endnu ikke er fundet 
dækning for. 
Græske motorveje Der er udstedt koncessioner til bestemte afsnit af 
motorvejene in Grækenland: den faste forbindelse 
Rio-Antirio og ringvejen omkring Athen. 
Motorvej Lissabon- På Firenze-mødet i juni tog Det Europæiske Råd formelt 
Valladolid den spanske og den portugisiske regerings forslag om 
ændring af det højt prioriterede projekt nr. 8 på likste A 
fra Essen-mødet til efterretning; det går ud på at etablere 
en multimodal forbindelse mellem Portugal og Spanien 
på den ene side og resten af Europa på den anden. I 
oktober blev der afholdt et seminar, hvor det udvidede 
projekt blev analyseret. Kommissionen glædede sig over 
portugisernes multimodale tilgangsvinkel og over 
sammenhængen med målsætningerne i retningslinjerne for 
de transeuropæiske net. Der vil blive holdt flere bilaterale 
møder mellem de spanske og portugisiske delegationer og 
Kommissionen. 
Cork-Dublin-Belfast- Det irske baneprojekt vil efter al sandsynlighed blive 
Larne-Stranraer færdigt væsentligt før tiden takket være store tiisklud fra 
Samhørighedsfonden. 
Malpensa airport Arbejdet skrider planmæssigt frem (hele projektet 
forventes færdigt i 2000). Det italienske 
transportministerium har udstedt et dekret med regler for 
overførsel af lufttrafik fra Linate til Malpensa. 
Fast forbindelse over Anlægsarbejderne med tunnelens og broens fundamenter 
Øresund skrider godt frem, og det samme er tilfældet med 
forberedelsen af tilslutningsanlæggene. 
Nordisk Trekant Et stort antal bane- og vejprojekter er under anlæg; 
undersøgelser er i gang vedrørende søfart og havne. 
Vejforbindelse Irland/ Den irske del af vejprojektet IRL/UK/Benelux skrider 
UK/Benelux godt frem takket være støtte fra EFRU og 
Samhørighedsfonden. 
Vestkystbanen Der forventes snart truffet en beslutning om færdiggørelse 
af finansieringsplanen. 
48 
PROJEKT FREMSKRIDT I 1996 
Semmering basistunnel, Østrig Prækvalificeringsudbuddet med henblik på en 
BOT koncession til et 42 km langt afsnit af 
Pontebbana-strækningen (Wien-
Tarvisio/Ljubljana), herunder den 21 km lange 
Semmering basistunnel, blev afsluttet og det 
endelige udbud er lanceret; udbudsproceduren 
tænkes afsluttet i begyndelsen af 1997. 
Gennemførelsen af prøveboringen (der skal indgå 
som servicetunnel i det endelige tunnelsystem) er 
påbegyndt i 1996. 
HHT Berlin-Hannover Procedurerne er afsluttet og arbejdet påbegyndt 
på den 270 km lange strækning, der, når den er 
færdig, vil nedsætte rejsetiden mellem Berlin og 
Hannover til 1 time og 45 minutter. 
HHT Milano-Bologna-Firenze- Milano-Bologna: planlægningsprocedurerne er i 
Roma-Napoli gang og forventes afsluttet i 1997 
(anlægstilladelse). 
Bologna-Firenze, arbejdet er påbegyndt i 1996. 
Roma-Napoli: arbejdet er i gang 
49 
BILAG III: LISTE OVER TENFAC-MØDER SEPTEMBER 1995-DECEMBER 1996 
1995 
10. oktober (formiddag): generelle spørgsmål 
10. oktober (eftermiddag): telekommunikation 
11. oktober: energi 
12. oktober: transport 
9. november: energi 
20. november: telekommunikation 
1996 
26. marts: 
8. maj: 
25. juli: 
13. september: 
25. oktober: 
12. november: generelle spørgsmål 
transport 
transport 
telekommunikation 
energi 
generelle spørgsmål 
50 
BILAG IV: ENERGIPROJEKTER DER FINANSIERES UNDER FORORDNING 
2236/95 
A. FINANSIERINGSSTØTTE FRA EF I 1995 
Undersøgelsens 
registrerings­
nummer 
E2/95 
E5/95 
E6/95 
E21-22/95 
E34/95 
E7/95 
E14/95 
E15/95 
E16/95 
E11/95 
E19/95 
E23/95 
E24/95 
E25/95 
E27/95 Projekt som undersøgelsen vedrører 
(b11)* FINLAND-SVERIGE 
Øget eltransmissionskapacitet 
(b11) SVERIGE-FINLAND 
Øget eltransmissionskapacitet 
(d14) SVERIGE-POLEN 
Elforbindelse 
(d14) BALTIC RING 
Elforbindelse 
(d14) BALTIC RING 
Spidslastudveksling 
(c5) ITALIEN 
Vado-Ligure-Morigallo elkabel 
(c5) ITALIEN 
Santa Barbara-Tavarnuzze 
elkabel 
(c5) ITALIEN 
Pietrafitta-Santa Barbara elkabel 
(c5) ITALIEN 
Piedilago pumpelager 
(d6) ITALIEN-ØSTRIG 
Cordignato-østrigske grænse: 
elkabel 
(b6) ITALIEN- FRANKRIG 
Piossasco-Moncenisio elkabel 
(c6) SPANIEN 
Cantabrian Sea: Penagos-Guefies 
elkabel 
(c6) SPANIEN 
Cantabrian Sea: Guefîes-ltxaso 
elkabel 
(c6) SPANIEN 
Cantabrian Sea: Soto-Penagos 
elkabel 
(b7) SPANIEN-FRANKRIG 
Pirineo 
sammenkoblingsunderstation 
elkabel Maximale 
støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(i tusind 
ECU) 
150 
150 
1600 
5000 
395 
274 
175 
200 
1475 
165 
160 
300 
250 
180 
280 Maximalt 
EF-
støttebeløb 
support 
(i tusind 
ECU) 
75 
75 
800 
2500 
150 
137 
87,5 
100 
737,5 
82,5 
80 
150 
125 
90 
140 EF-støtte i 
procent af 
støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(i %) 
50 
50 
50 
50 
38 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
51 
E28/95 
E3/95 
E30/95 
G1/95 
G2/95 
G3/95 
G4/95 
G5/95 
G6/95 (b7) SPANIEN-FRANKRIG 
Aragôn-Cazaril elkabel 
(d13) SPANIEN-MAROKKO 
Ny kabelføring for elforbindelsen 
(c7) PORTUGAL-SPANIEN 
Forstærkning af elforbindelsen 
(fl) IRLAND-NORDIRLAND 
Naturgassammenkobling 
(g12) DANMARK 
Tønder naturgaslager 
(g8) SPANIEN 
(h4) Undergrundslager for naturgas 
ved Nueva Carteya 
(g8) SPANIEN 
Undergrundslager for naturgas 
ved at Huete 
(e6) GRÆKENLAND 
Undergrundslager for naturgas 
(e6) GRÆKENLAND 
Udvidelse af 
hovedtrasmissionssystem for 
naturgas 
I ALT 400 
1275 
634 
300 
2975 
1884 
2665 
2000 
1540 
24427 200 
637,5 
317 
150 
1487,5 
942 
1332,5 
1000 
770 
12166 50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
Samme reference som i retningslinjerne (EFT C 216, 21.8.1995). 
52 
li. jen liste over undersøgelser, der er godkendt for 1996J 
Registration 
number of 
the study 
l'.3>/% 
E38/96 
l'40/% 
K46/96 
E52/96 
[•55/96 
E62/96 MEDLEMNSSTAT - VIRKSOMHED 
Identification of the project* 
subject of the study 
and main scope of the study 
(e(>) Sl'ANlIN Red Klcctrica dc Espaila 
Hlsammcnkoblinger (400 KV) Sentmenat - Bescano og 
Bescano - linjen Vic/Baixas (Middelhavsaksen). 
Miljøundersøgelser og grundlæggende tekniske 
undersøgelser for begge linjer. 
Økonomisk og teknisk forundersøgelse for den anden 
linje. 
(b7) SPANIEN - Red Eléctrica de Espana 
Alternative linjeføringer for the Frankrig-Spanien 
elforbindelsen gennem de centrale Pyrenæer. 
Økonomiske forundersøgelser, miljøundersøgelse og 
grundlæggende tekniske undersøgelser: spansk andel. 
(dI4) FINLAND - IVO Transmission Services Ltd 
Øget udnyttelse af eksisterende HVDC elforbindelse 
(søkabel) Finland-Sverige. 
Forundersøgelser og tekniske undersøgelser, herunder 
laboratorietests: finsk andel. 
(dl4) SVERIGE - Svenska Kraftnàt 
Øget udnyttelse af Increased eksisterende HVDC 
elforbindelse (søkabel) Finland-Sverige. 
Forundersøgelser og tekniske undersøgelser, herunder 
laboratorietests: svensk andel. 
(dll) NEDERLANDENE- N.V. Samenwerkende 
elektriciteits-
produktiebedrijven (Sep) 
Elforbindelse (søkabel) Nederlandene - Norge. 
Undersøgelser vedrørende electrodedesign og 
evaluering af pålidelighed og driftsstabilitet, herunder 
søkabeltests. 
(dl4) FINLAND - TeoIHsuuden Voimansiirto Oy 
Øget eltransmissionskapacitet mellem det sydlige 
Finland og Russiand (Skt. Petersborg-området). 
Forberendende undersøgelser, forundersøgelser og 
tekniske undersøgelser, herunder opfølgning af 
miljøforhold. 
(b7) FRANKRIG - Electricité de Frankrig 
Alternative linjeføringer for elforbindelsen Frankrig-
Spanien gennem de centrale Pyrenæer. 
Økonomiske forundersøgelser, miljøundersøgelser og 
grundlæggende tekniske undersøgelser: fransk andel. Maximale 
støttebe­
rettigede 
omkost-ninger 
(i tusind ECU) 
440 
710 
450 
650 
3 000 
* 
480 
300 EF-støtte i 
procent af 
støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(i %) 
50 
50 
50 
50 
50 
V 
50 
50 Maximalt EF-
støttebeløb 
support 
(i tusind ECU) 
220 
355 
225 
325 
1 500 
240 
150 
53 
Registration 
number of 
the study 
E63/96 
(il 2/96 
G13/96 
G14/96 
G15/96 
G 16/96 
G17/96 
G 18/96 MEDLEMNSSTAT - VIRKSOMHED 
Identification of the project* 
subject of the study 
and main scope of the study 
(dl4) TYSKLAND - PreussenEIectra 
Øst-vest-gående højeffekt-eltransmisisonssystem -
Østersø-ruten. 
Undersøgelse af tekniske, økonomiske 
finansieringsæssige, juridiske og miljømæssige forhold. 
(g8) SPANIEN - ENAGAS 
Undergrundslager for naturgas ved Valle del Ebro 
(nord-syd- aksen). 
Foreløbig seismisk undersøgelse. 
(g8) SPANIEN - ENAGAS 
Undergrundslager for naturgas ved Cuenca de 
Cantabria (nord-syd-aksen). 
Foreløbig seismisk undersøgelse. 
(g8) SPANIEN - ENAGAS 
Undergrundslager for naturgas ved Brihuega (nord-syd­
aksen). 
Boring af en efterforskningsbrønd. 
(g8) SPANIEN - ENAGAS 
Undergrundslager for naturgas ved Cerro Gordo (nord­
syd-aksen). 
Foreløbig seismisk undersøgelse. 
(gi) IRLAND - Marathon International Petroleum 
Irland Limited (MIPIL) 
Undergrundslager for naturgas i "Kinsale Area". 
Forundersøgelser og tekniske undersøgelser 
(e6) GRÆKENLAND - DEPA S.A. (Public Gas 
Corporation) 
Naturgasnet på Kreta, herunder en LNG-terminal. 
Forundersøgelser, miljøundersøgelser og andre 
undersøgelser. 
(gI2) DANMARK - Dansk Naturgas A/S 
Udvidelse af undergrundslager for naturgas ved 
Stenlille. 
Tredimensional seismisk undersøgelse. 
I ALT Maximale 
støttebe­
rettigede 
omkost-ninger 
(i tusind ECU) 
1 430 
1 008 
1 008 
1 943 
394 
636 
1 940* 
3 424 
17 813 EF-støtte i 
procent af 
støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(i %) 
50 
50 
50 
50 
50 
50 
V50 
50 
50 Maximalt EF-
støttebeløb 
support 
(i tusind ECU) 
715 
504 
504 
971.5 
197 
318 
970 
1 712 
8 906,5 
Samme reference som i beslutningen om retningslinjer (EFT L 161, 29.6.1996) 
54 
BILAG V: TELEKOMSPROJEKTER, DER FINANSIERES UNDER FORORDNING 2236/95 
A.1995 ISDN 
Ref. I Titel I Maximalt EU 
tilskud 
(in tusind 
ECU) 
TI 1.1 Euro-Label: Datamatstøttet 740,150 
multimedietelekonferece 
TI. 1.2 Overgangsstrategier til Euro-ISDN 491,100 
TI. 1.3 BBS i Euro-ISDN 208,250 
TI. 1.6 Udvikling af Euro-service: Euro Green, Euro 320,500 
Kiosk 
Tl.2.1 Euro-ISDN tilet integreret net for 750,000 
sundhedssektoren 
TI.2.2 Euro-ISDN til sammenkobling af 1 231,314 
trafikmeldingscentraler 
TI.2.3 Europæisk net for fjernundervisning inden for de 678,000 
højere uddannelser (I) 
TI.2.3 Europæisk net for fjernundervisning inden for de 618,000 
højere uddannelser (II) 
TI.2.3 Europæisk net for fjernundervisning inden for de 630,000 
højere uddannelser (III) 
TI.2.5 Euro-ISDN benyttet som platform for 165,000 
distancearbejde (I) 
TI2.5 Euro-ISDN benyttet som platform for 1 029,000 
distancearbejde (II) 
TI.2.6 Eletronisk handel mellem små og mellemstore 264,898 
virksomheder via Euro-ISDN (I) 
TI.2.6 Eletronisk handel mellem små og mellemstore 984,250 
virksomheder via Euro-ISDN (II) 
TI.2.6 Eletronisk handel mellem små og mellemstore 764,450 
virksomheder via Euro-ISDN (111) 
TI.2.6 Eletronisk handel mellem små og mellemstore 485,462 
virksomheder via Euro-ISDN (IV) 
TI.2.7 Transregional platform for fjernundervisning via 397,492 
Euro-ISDN (I) 
TI.2.7 Transregional platform for fjernundervisning via 488,400 
Euro-ISDN (II) 
TI.2.8 Oplysningsindsats over for små og mellemstore I 125,563 
virksomheder om Euro-ISDN 
55 
TOTAL 11 371,929 
B.1996 ISDN 
Réf. 
41.02 
61.01 
71.03 
21.03 
31.02 
51.01 
11.03 
51.02 
31.01 
51.03 
61.05 Acronym 
INFOCITIES 
TELEPOLIS 
TEN-TREND 
PAIDEIA 
MOSAIC 
TAGIS 
MEDSALUS 
NOPROBLEMS 
DCC 
GTS 
DYP Title 
Byinformationsnet 
Indtægt til indhold via 
fakturering og clearing 
Udvikling af net for 
telearbejde i 
fjernvirksomheder 
PAIDEIA i TEN-Telekom 
Metoder og værktøjer til at 
skabe og drive virtuelle 
museer 
Transeuropæisk adgang til 
generelle ISDN-baserede 
tjenester 
Euro-ISDN fagligt 
telesamarbejde; 
Middelhavsnettet for 
videnformidling inden for 
sundhedsvæsenet 
Pålidelige standardsystemer 
for e-post 
Fælles digital platform for 
kulturelt indhold 
Globale teletjenester 
Dynamiske fagtelefonbøger 
I ALT Maximum EU 
Contribution 
(in ECU '000) 
5 000 
1 530 
2 948 
495 
918 
1 700 
513 
1 573 
1 680 
440 
1 304 
18 101 
56 
BILAG VI: IDA TELEMATIKPROJEKTER, FINANSIERET I 
199616 
Tjenestegren Projekt samlet 
budget 
GD I SIGL - udveksling af produkt- og 850 000 
licensinformation 
GD I i alt 850 000 
GD VI ANIMO - dyretransport 150 000 
GD VI PHYSAN - plantesundhedsontrol 940 000 
GD VI SHIFT - veterinærkontrol 200 000 
GD VI FIS - IDES (under tværgående generelle 0 
tjenester) 
GD VI i alt 1 290 000 
GD XV SIMAP - electroniske offentlige indkøb 800 000 
GD XV Tværgående aktiviteter - juridiske, 300 000 
kontraktmæssige & QC*** (under tværgående 
generelle tjenester) 
GD XV i alt 1 100 000 
GD XXI VIES - system for udveksling af 2 100 000 
momsoplysninger 
GD XXI CCN/CSI (under tværgående generelle tjenester) 35 000 
GD XXI EXCISE CONTROL 20 000 
GDXXI QUOTA 300 000 
GD XXI SCENT CIS/FISCAL - Told og indirekte skatter, \ 000 000 
landbrug 
GD XXI TARIC - Told og indirekte skatter import/eksport 850 000 
fra/til tredjelande 
GD XXI EBTI - europæiske bindende 850 000 
tariferingsoplysninger 
GD XXI TRANSIT - godstrafik 400 000 
GD XXI i alt 5 555 000 
Disse tal bygger på et budget, der skyldes bevilling af 6 mio. ECU til EDICOM-programmet, og 
på en antagelse om , at 7,5 mio. ECU, der for tiden holdes i reserve vil blive frigjort af Europa-
Parlamentet. DEsuden er der fremført en række foranstaltninger fra 1995 til 1996 på grund af den 
sene vedtagelse af IDA-beslutningen; værdien af disse er i alt 15,798 mio. ECU. Disse 
foranstaltninger er IKKE medtaget i ovenstående tabel. Finansieringsforordningen for TEN gælder 
ikke for IDA-programmet. 
57 
Eurostat EDI COM - electronic dataudveksling omhandel 0 
Eurostat DSIS - distribuerede sstatistiske 1 800 000 
informationstjenester 
Eurostat EXTRACOM - udveksling af statistik om 450 000 
udenrigshandel 
Eurostat SERT - selskabsstatistik 600 000 
Eurostat Tværgående aktiviteter (under Tværgående 200 000 
generelle tjenester) 
Eurostat i alt 3 050 000 
Alle sektorer Tværgående generelle tjenester, herunder juridiske 3 518 000 
& sikkerhedsmæssige forhold 
AH sectors i alt 3 518 000 
Informatik- Implementering & støtte til tværgående 1015 000 
direktoratet foranstaltninger på EF-plan 
Informatikdirektoratet i alt 1 015 000 
AGENTUR Det Europæiske Agentur for 0 
Lægemiddelvurdering 
AGENTUR Det Europæiske Overvågningscenter for 225 000 
Narkotika 
AGENTUR Oversættelsescenteret 0 
AGENTUR Det Europæiske Miljøagentur 0 
AGENTUR RESMA - Varemærker 0 
AGENTURER i alt 225 000 
GD IV FOURCOM 400 000 
GD IV i alt 400 000 
GD V TESS (SOSENET) - telematik for social sikring 700 000 
GD V EURES - beskæftigelsesdatabase 737 000 
GI) V CARL - overvågning og bekæmpelse af 400 000 
sygdomme 
GD V i alt 1 837 000 
GD X Ulovlig handel med kulturgoder 0 
GD X i alt 0 
GD XIV FIDES - dataudveksling om fiskeri 250 000 
GD XIV i alt 250 000 
SG Fremsendelse og forvaltning af officielle 1 200 000 
dokumenter (Tri log) 
58 
SG REITOX - Narkotika og narkotiaafhængighed 0 
SG i alt 1 200 000 
GD III/B/6 Oplysning og kampagner 260 000 
GD III/B/6 Samordning og støtte 200 000 
(il) lll/B/6 Praktisk indførelse alclcktronisk post baseret på 150 000 
X.400 
GD III/B/6 Tværgående aktiviteter - Generelle tjenester 0 
GD III/B/6 Tværgående aktiviteter - Arkitectur ...TESTA 3 100 000 
GD III/B/6 Tværgående aktiviteter - juridiske, 0 
kontraktmæssige & QC 
GD III/B/6 i alt 3 710 000 
Samlet total 24 000 000 
59 
BILAG VII: TRANSPORTPROJEKTER FINANSIERET UNDER 
REGULATION 2236/96 
A. 1995 
Titel på støttet projekt/undersøgelse 
I. TEN SPECIFIC PROJEKTER 
1. HHT/kombineret transport Berlin-Verona P/S 17 Mode18 Support 
191995 
Undersøgelser af Brenner-aksen med henblik på at forbedre 
Munchen-Verona forbindelsens økonomiske og finansielle 
gennemførlighed 
Forundersøgelser af Brenner-aksen med henblik på nye 
tilkørselsruter til basistunnelen ved Brenner (i Italien) 
Planlægnings- og projekteringsundersøgelser til Brenner-
aksen: Afsnittet Nedre Inn-dal 
Brenner-aksen (projekt): Afsnittet Nedre Inn-dal, anlæg af 
tredje og fjerde spor mellem Kufstein Baumkirchen 
Opgradering af Berlin - Halle/Leipzig banestrækningen 
/ alt PP N°1 
2. HHT PBKÀL 
HHT - PBKAL-Belgien (rentegodtgørelser) 
Tekniske og prjekteringsundesøgelser vedr. PBKAL-NL 
Forundersøgelse af Channel Tunnel Rail Link 
/ alt PP N°2 
3. HHT syd 
Undersøgelse af HHT Madrid-Barcelona-Perpignan-Montpellier: 
afsnittet Madrid-Barcelona-franske grænse 
Undersøgelse af HHT syd: banestrækning Spanien-Frankrig 
Atlanterhavssiden (Vitoria-Dax) 
Undersøgelse af HHT syd: banestrækningen Languedoc-
Roussillon 
/ alt PP N°3 
4. HHT øst 
Tekniske undersøgelser APS til HHT-øST, europæisk 
/ alt PP N°4 
5. Betuwe-banen 
Tekniske og projekteringsundersøgelser for Betuwe-banen 
/ alt PP N°5 
6. HHT/kombineret transport Frankrig-Italien 
Undersøgelser for HHT/kombineret transport Torino-Milano-
Verona-Venezia 
Undersøgelse af den internatinoale transalpine forbindelse 
mellem Lyon og Torino. 
/ alt PP N°6 
7. Græske motorveje 
Undersøgelse af vejprojekt. "Makri - Alexandroupolis' 
industriområde" (EGNATIA) 
Undersøgelser mhp. den faste forbindelse ved Maliakos 
(Konsulenttjenester til forberedelse af koncession U 
U 
U 
P 
P 
P(RG) 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
M 
M 0,600 
1,730 
6,500 
0,500 
24,000 
34,430 
20,000 
6,000 
17,000 
43,000 
4,950 
Ô.5ÛÔ 
Ô,5ÔÙ 
5,ô5ô 
22,000 
22,000 
7,000 
7.Ô0Ô 
10,179 
6,000 
16.1ÏÙ 
1,750 
2,500 
P = projekt; U = undersøgelse 
B = bane; K = kombineret transport; M = veje; L = lufthavne; S = Sø/havne; T = trafikstryrin«; 
F = fartøjer; G = satellitter. 
mio. ECU 
60 
Undersøgelse af vejprojekt: "udkørsel Tempi-dalen - Skotina-
kryds" (PATHE) 
Undersøgelse af vejprojekt: ''Girtoni - tilkørsel Tempi-dalen" 
(PATHE) 
/ alt PP N°7 
10. Malpensa lufthavn 
Malpensa 2000 
/ ali PP N*10 U 
U 
P(R<3) M 
M 
L 1,000 
0,750 
è.ôôô 
1,800 
1,800 
11. Øresundsforbindelsen (bane/vej) Danmark-Sverige 
Undersøgelser vedr. de danske tilslutningsanlæg til den faste 
Øresundsforbindelse. 
Projekteringsundersøgelser, miljøundersøgelser og 
overvågning. 
Undersøgelser vedr. den faste Øresundsforbindelse 
laltPPN'11 
12. Nordisk trekant 
Finansieringsmæssige, samfundsøkonomiske og miljømæssige 
undersøgelser vedr. den nordiske trekant i Finland 
Undersøgelser vedr. baneinfrastruktur for den nordiske trekant 
i Finland 
Undersøgelser vedr. vejdelen af den nordiske trekant i Finland 
(E18) 
Anlæg og forbedring af banedelen af den nordiske trekant i 
Finland 
Anlæg og forbedring af vejafsnittene (E 18) i den nordiske 
trekant i Finland 
Undersøgelse vedr. udvikling af Finlands søfartsinfrastruktur 
Undersøgelse vedr. trafikstyringssystemet på det 
transeuropæiske vejnet i Finland 
Forundersøgelse vedr. opgradering/linjeføring af delafsnit af 
banestrækningen Stockholm-Malmo (planlægningsfase) 
Undersøgelser vedr. banestrækningen Gôteborg-Mellerud-
Kornsjô (opgradering af tre delafsnit) 
Opgradering af banestrækningen Malmô-Gôteborg til 
højhastighedstrafik, herunder anlæg af dobbeltspor (projekt) 
/ alt PP N°12 
13. Vejforbindelse Irland-UK-Benelux 
Undersøgelser i England og Nordirland vedr. vejforbindelsen 
on the Irland-UK-Benelux. 
/ alt PP N°13 
14. West Coast main line 
Forundersøgelse og dertil hørende projekteringsarbejde mhp. 
modernisering af the West Coast MainLine (hovedbanen langs 
vestkysten), overvejlser vedr. interoperabilitet og intermodale 
godsoperationer. 
/ alt PP N°14 
Pilotprojekt for togstyring og -sikring til HHÎ nettet 
Forundersøgelse vedr. ERTMS (European Rail Traffic 
Management System) mhp harmonisering på europæiske plan 
af sikkerhedsniveau og banetrafikstyring. 
/ alt projektet vedr. togstyring og -sikring 
TOTAL SPECIFIKKE PROJEKTER 
II. TRAFIKSTYRING OG ANDRE PROJEKTER 
1. Lufttrafikstyring 
Ny sekundær overvågningsradar (MSSR) 
Data og transmissionsfaciliteter 
Udskiftning/opgradering af radarsystemer 
Udskiftning af Shanwick højfrekvens transmittere/modtagere 
Installation af Monopulse Secondary Surveillance Radar 
(MSSR) i Porto Santo 
Installation af Monopulse Secondary Surveillance Radar 
(MSSR) i Porto U 
U 
U 
U 
U 
P(RG) 
P(RG) 
U 
U 
U 
U 
P 
U 
U 
U 
P 
P(RG) 
P(R<3) 
P 
P 
P B/M 
B/M 
M,B,P 
B 
M 
B 
M 
S 
T 
B 
B 
B 
M 
B 
TB 
T,L 
T,L 
TL 
T,L 
TL 
TL 5,000 
10,000 
15,000 
0,053 
1,260 
1,928 
0,600 
0,965 
0,210 
0,454 
0,665W 
0,555 
5,280 
12,080 
2,000 
2,000 
8,600 
3,600 
7,500 
7,500 
181,509 
Ô.19Ô 
0,230 
0,240 
0,330 
0,310 
0,300 
61 
Forbedring af datanet mhp at følge EUROCONTROL-
standarder 
Transmissions- og modtagersystemer 
Opgradering af konventionel sekundær overvågningsradar til 
Monopulse (MSSR) 
Radar 2000 
Opgradering af radardækning 
Undersøgelse mhp et nordeuropæisk Automatic Dependant 
Surveillance Broadcast (ADS-B) Network 
Undersøgelse mhp præ-operationel Mode-S station 
/ alt Air traffic management 
2. Vejtrafikstyring 
Traftkstyringscenter i Ludwigsburg 
Undersøgelse mhp trafikstyring på det transeuropæiske vejnet i 
Nederlandene 
Trafikstyring på det transeuropæiske vejnet i Nederlandene 
Undersøgelse mhp et integreret kontrol- og informationssystem 
for trafik på motorvejsnettet i Luxembourg 
Undersøgelse mhp national integration af de europæiske 
retningslinjer for trafikovervågning. 
Undersøgelse mhp kontrol- og informationsystemnet for 
vejtrafik i det portugisiske trans-europæiskevejnet. 
Demonstration af RDS/TMC på adgangsveje til Madrid 
Undersøgelse mhp. demonstration af RDS/TMC-tjenesten i 
Madrid-området. 
Undersøgelse mhp. gennemførelse af RDS/TMC-tjenesten i 
den spanske del af det transeuropæiske vejnet 
Forundersøgelse mhp. det europæiske dataudvekslingsnet 
mellem trafikmeldingscentraler på det transeuropæiske vejnet 
Undersøgelse mhp. den centraleuropæiske samordning af 
gennemførelsen af vejtelematik 
Undersøgelse gennemførelse af vejtelematik i Sydeuropa 
Undersøgelse mhp. national gennemføresle af RDS-TMC i Det 
Forenede Kongerige og tværnational sammenkobling 
Undersøgelse mhp. etablering af en trafikinformations- og 
kontrolcentral i Valloniet 
Undersøgelse mhp. gennemførelse af et transporttelematik­
projekt i Flandern 
Undersøgelse vedr. harmonisering af serviceniveau og 
organisatoriske foranstaltninger (vejtrafikstyring) 
Undersøgelse mhp. etablering af et euroæisk center for kva­
lifikationer til elektronisk gebyropkrævning (vejtrafikstyring 
Undersøgelse mhp færdiggørelse af nettet af 
trafikmeldingscentraler i Spanien 
Færdiggørelse af nettet af trafikstyringscentraler 
Undersøgelse mhp. RDS/TMC trafikmelding på det 
transeuropæiske vejnet i Italien 
Installation af avancerede signalerings- og styringssystemer på 
M-40 ringmotorvejen omkring Madrid 
Undersøgelse mhp gennemførelse af avancerede signalerings-
og styringssystemer i the M-40 
Gennemførelse af den nationale helhedsplan for trafikstyring 
Undersøgelse mhp. europæiske samordnet gennemførelse af 
RDS-TMC trafikmeldingstjenester 
Undersøgelse mhp. tilpasning af RDS - TMC i Tyskland 
/ alt vejtrafikstyring 
3. Søtrafikstrying 
Undersøgelse mhp. skibsmeldings- og informationssystemet 
"Northsea" 
Skibsmeldings- og informationssystemet "Northsea" 
(gennemførelse) 
Undersøgelse mhp skibsmeldingssystemet 93/75/EEC 
Skibsmeldingssystemet 93/75/EEC (gennemførelse) 
Undersøgelse mhp gennemførelse af VTMIS i Grækenland 
VTS-forbedreinger (omstilling af VTS Rotterdam) P 
P(RG) 
P 
P 
P 
U 
U 
P 
U 
P 
U 
U 
U 
P 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
P 
U 
P 
U 
P 
U 
U 
U 
P 
U 
P 
U 
P T.L 
T.L 
T.L 
T,L 
T,L 
T,L 
T,L 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
S 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
T,M 
TF 
T.F 
T.F 
T.F 
B,F 
TF 0,500 
0,500 
0,550 
0,850 
2,000 
2,600 
5,000 
16,100 
0,260 
0,050 
0,268 
0,300 
0,470 
0,350 
0,410 
0,135 
0,185 
0,400 
0,400 
0,400 
T,M0,450 
0,500 
0,500 
0.500 
0,100 
0,100 
0,740 
0,930 
1,700 
0,600 
2,400 
3,680 
0,110 
?6,098 
0,120 
0,040 
0,064 
Û.Ô3Ô 
0,400 
0,450 
62 
Undersøgelse mhp opgradergin af CROSS og VTS i havne 
mhp. integration i et transeuropæisk VTMIS-net 
Forundersøgelse mhp opgradering ai systemer til behandling 
af radardata og forvaltning af CROSS-radarkommunikation 
Genneførelse af VTS-systemet i Messinastrædet (TRITON) 
Undersøgelser mhp TEDIM (Telematikplatform for Østersøen) 
/ a/f søtrafikstyring 
4. GNSS 
Forundersøgelse mhp. tilrådighedsstillelse af navigations- og 
positioneringstjenester ved brug af INMARSAT Ill's 
navigationstranspondere 
/ alt GNSS 
5. Andre projekter 
Luxembourg Lufthavn motortest-platform (projekt) 
Forundersøgelse mhp det multimodale system "Adriatic 
Corridor" 
Undersøgelse vedr. modernisering af nordbanen 
Forbnedring af banestrækningen Groningen-Leer 
Undersøgelse (første fase) af Milano-Ventimiglia banen, 
afsnittet S. Lorenzo-Finale 
Foreløbige undersøgelser vedr. projektering 
afbaneforbindelsen til Gottard (Milano - Chiasso) 
Forundersøgelse af fast forbindelse over Femer Bælt 
Forundersøgelse af fast forbindelse over Femer Bælt 
/ alt andre projekter 
1 ALT TRAFIKSTYRING 06 ANDRE PROJEKTER U 
U 
P 
U 
U 
P 
U 
U 
P 
U 
U 
U 
U T,F 
T,F 
TF 
T,F 
TG 
A 
B/M 
B 
B 
B 
B 
B/M 
B/M 0,205 
0,415 
1,001 
0,530 
3,253 
9,500 
9,500 
0,790 
1,000 
1,640 
1,500 
2,000 
2,000 
2,000 
2,000 
1$,S$0 
58,491 
SAMLET TOTAL 240,000 
B. 1996 
Kommissionen vil vedtage listen over projekter ved årets udgang. 
Brenner: undesøgelser vedr. Inn-dal-afsnittet 
Juridiske og finansielle undersøgelser vedr. Munchen-Verona axis: 
AU.D.I; (AU koordinater) 
HST nord-syd: Berlin-Nurnberg-Munchen-Verona; Afsnit: Arnstadt-
Erfurt og Grôbers-Leipzig 
Forundersøgelser vedr. Brenner aksen: ny tilkørselsanlæg til Brenner 
basistunnel 
1 alt projekt nrA 
2. HHT PBKAL 
HHT PBKAL; Afsnit Raunheim-Frankfurt 
Forundersøgelse vedr baneforbindelsen til Kanaltunnelen 
/ alt projekt nr.2 
3. HHT SYD 
Study on the HHT syd: Madrid-Vitoria-Dax, afsnit Y Vasca 
Study on the HHT syd: feasibility and executive study Catayud-Ricia; 
executive study for Lleida-Barcelona and rest of Madrid-Zaragoza 
Undersøgelser vedr. HHT syd - Languedoc-Roussillon.Perpignan-
Spanish border 
Undersøgelser vedr. HHT syd - Languedoc-Roussillon: Montpellier-
Perpignan 
/ alt projekt nr.3 
4. HHT ØST u 
U 
p 
u 
p 
u 
u 
u 
u 
u B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 8,5000 mio. ECU 
1,5000 mio. ECU 
15,5000 mio. ECU 
1,5000 mio. ECU 
27,0000 mio. ECU 
20,0000 mio ECU 
25,0000 mio. ECU 
4S,6ôàÔ mio. ECU 
0,3235 mio. ECU 
1,7255 mio. ECU 
3,7800 mio. ECU 
0,5200 mio. ECU 
6,3500 mio. ECU 
63 
HHT Øst: Saarbrùcken-Mannheim og Kehl-Àppenweier 
HHT Øst - tekniske forundersøgelser mhp detailjeret skitseprojekt 
/ alt projekt nr.4 
5. Betuwe-banen 
Undersøgelse vedr. Betuwe-banen 1996 
/ alt projekt nr.5 
6. HHT/Combined Transport France-Italy 
Undersøgelser vedr. HHT/ kombiransport Lyon-Torino.Lyon-
Montmélian 
Undersøgelser vedr. HHT/ kombiransport Lyon-Torino.Montmélian-
Turin 
Undersøgelser vedr. HHT Lyon-Trieste: afsnit Torino-Milano-Verona-
Venezia-Trieste 
Undersøgelser vedr. de internatinale transalpine forbindelser Torino-
Lyon 
/ alt projekt nr. 6 
7. Græske motorveje 
PATHE: Élefsina -Stavros-Spata lufthavnsmotorvej og Imittos vestlig 
ringmotorvej 
Undersøgelser vedr. Patras omfart; vejforbindelser ttil ny havn og 
Patras by (tekniske undersøgelser-PATHE) 
Tilkørsel til Via Egnatia: Vejundersøgelse "Siatista-Kristallopigi" 
Undersøgelse vedr. elektronisk opkrævning af vejafgifter på 
betalingsmotorveje i Grækenland (PATHE / EGNATIA) 
/ alt projekt nr. 7 
8. Lissabon-Valladolid 
Undersøgelser vedr. vejstrækningen Lisbon-Vilar Formoso 
Undersøgelser vedr. modernisering af nordlinjen 
/ alt projekt nr. 8 
10. Malpensa Lufthavn 
Malpensa 2000 lufthavn 
/ alt projekt nr. 10 
11. Øresundsforbindelsen (vej/bane) DK-S 
Øresund fast forbindelse alle arbejder 
Danske tilslutningsanlæg 
Undersøgelser vedr. trafikstyring på motorvejsforbindelsen til 
Øresund 
Undersøgelser vedr. svenske tilslutningsanlæg 
1 alt projekt nr. 11 
12. Nordisk trekant 
Undersøgelser vedr. vejafsnit (E18) i den nordiske trekant i Finland 
Anlæg og forbedring afvej E18 (Finland) 
Gennemførelse af trafikstyringssystemer på TERN in Finland 
Undersøgelser vedr. trafikstyringssystemer på TERN 
Anlæg og forbedring af baner i den nordiske trekant i Finland 
Undersøgelser vedr. baner i den nordiske trekant i Finland 
Vessel traffic service networks in Finland 
Undersøgelser vedr. the development of Finland's Sea Infrastructure 
Development of Port Infrastructure in the Nordic Triangle 
Undersøgelse vedr. Stockholm Arlanda lufthavn (startbane) nordisk 
trekant P 
U 
U 
I) 
U 
U 
U 
P 
U 
U 
U 
U 
U 
P 
(RG) 
P 
(RG) 
P 
(RG) 
U 
U 
u 
p 
(RG) 
p 
u 
p 
u p 
u u 
u B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
M 
M 
M 
M 
M 
B 
L 
B/M 
B/M 
M,T 
B/M 
M 
M 
M,T 
M,T 
B 
B 
F,T 
S 
P 
L 5,0000 mio. ECU 
11,4000 mio. ECU 
16,4000 mio. ECU 
10,0000 mio. ECU 
10,0000 mio. ECU 
4,0000 mio. ECU 
8,8000 mio. ECU 
22,0000 mio. ECU 
2,0000 mio. ECU 
36,8000 mio. ECU 
7,9100 mio. ECU 
0,1000 mio. ECU 
0,2500 mio. ECU 
0,1500 mio. ECU 
8,4100 mio. ECU 
2,2500 mio. ECU 
1,1000 mio. ECU 
3,3500 mio. ECU 
2,0000 mio. ECU 
2.ÙÙÙÔ mio. ECU 
9,0000 mio. ECU 
4,2000 mio. ECU 
0,5000 mio. ECU 
3,5000 mio. ECU 
17,2000 mio. ECU 
1,2000 mio. ECU 
2,5000 mio. ECU 
0,2080 mio. ECU 
0,5000 mio. ECU 
5,0250 mio. ECU 
0,4750 mio. ECU 
0,7000 mio. ECU 
0,3070 mio. ECU 
Ô,1Ô50mio. ECU 
1,1250 mio. ECU 
64 
Forundersøgelse vedr. opgradering og tunneloverdækning af E6 
Môlndal (nordisk trekant) 
Forundersøgelse vedr. opgradering af baneafsnit: Sôdra-Stambanen 
(nordisk trekant) 
Forundersøgelse vedr. opgradering af banestrækjning Gôteborg-
Kornsjô (nordisk trekant) 
Undersøgelse vedr. den nordiske trekant: Trelleborg intermodal 
terminal 
Undersøgelse vedr. den nordiske trekant: Stockholms havn og Norvik 
udviklingsprojekt 
Undersøgelse vedr. den nordiske trekant: Gôteborg færgeterminal 
/ alt projekt nr. 12 
13. Ireland-UK-Benelux road link 
Undersøgelse vedr. Newry-Dundalk vej over grænsen 
Tre engelseke undersøgelser vedr. IRL-UK-Benelux vejforb.: Bro 
Vurderingsundersøgelse; A14 strategisk undersøgelse; M6/M11 
Undersøgelse vedr. ROADLINK Nettet - Tidstro trafikmeldinger 
/ alt projekt nr. 13 
14. West Coast main line 
West Coast Main Line-arbejder 
West Coast Main Line-undersøgelser 
/ alt projekt nr. 14 
ERTMS 
ERTMS (European Rail Traffic Management System) 
forundersøgelse 
/ alt projekt ERTMS 
1 alt højt prioriterede projekter + ERTMS 
II. Trafikstyring og andre projekter 
1. Lufttrafikstyring 
Radarsystemer - opgradering 
ATN forsøsinfrastruktur i Tyskland 
SACTA fase III 
Undersøgelse mhp ATN forsøgsinfrastrukture 
Study for the development of Air Situation Display 
Study on the technical and operational problems related to the 
implementation of the 8.33 KHZ VHF (ATM) 
Study on the Installation of ARTEMIS 
Implementation of the National aeronautical data network 
Automatic Dependant Surveillance/Controller Pilot Data Link 
Communications study 
Enhancement and replacement of radar systems 
New Lisbon ATM and Voice communications control systems-
GETALIS 
ATN Implementation feasibility studies 
/ alt lufttrafikstyringsprojekter 
2. GNSS 
GNSS, phase 2, Experimental programme Braunschweig studies 
GNSS, phase 2, SATNAV Differential Station Frankfurt a.M. study 
Feasibility study for the implementation of a navigation by satellite 
network 
Installation of Differential GNSS network in NL 
/ alt GNSS projekter 
3. Vejtraifikstyring 
Cross Border Route Guidance System Nuremberg - Prague / Linz -
Prague study 
Completing the network of Traffic Managment Centres in Spain 
Implementation of the National Traffic Management Master Plan : 
Dynamic signalling and RDS-TMC in the TERN in Spain 
Study on traffic management and information services in the Central 
European area (CENTRICO) (B,NL,D,F) U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
P 
U 
U 
P 
U 
P 
U 
U 
U 
U 
P 
U 
P 
P 
U 
U 
U 
U 
P 
U 
P 
P 
U M 
B 
B 
P 
P 
P 
M 
M 
M,T 
B 
B 
T,B 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
L,T 
G,T 
G,T 
G,T 
<5,T 
M,T 
M,T 
M,T 
M,T 0,2670 mio. ECU 
4,5030 mio. ECU 
1,6500 mio. ECU 
0,0500 mio. ECU 
Ô,Ô85Ô mio. ECU 
0,1750 mio. ECU 
iè,Ô75Ô mio. ECU 
0,3250 mio. ECU 
1,7000 mio. ECU 
0,3000 mio. ECU 
2,3250 mio. ECU 
4,8000 mio. ECU 
2,4000 mio. ECU 
7,2000 mio. ECU 
10,2250 mio. ECU 
iÙ,H5Ô mio. ECU 
211,2350 mio. ECU 
0,7400 mio. ECU 
3,8000 mio. ECU 
1,0000 mio. ECU 
5,4000 mio. ECU 
3,1500 mio. ECU 
0,1000 mio. ECU 
1,3000 mio. ECU 
0,5500 mio. ECU 
0,1560 mio. ECU 
0,8300 mio. ECU 
1,2000 mio. ECU 
0,7450 mio. ECU 
18,9710 mio. ECU 
0,7000 mio. ECU 
0,5120 mio. ECU 
9,5000 mio. ECU 
0,0910 mio. ECU 
iO,èÔ3Ô mio. ECU 
0,4500 mio. ECU 
0,8550 mio. ECU 
0,9000 mio. ECU 
5,2855 mio. ECU 
65 
Implementation of traffic management and information services in the 
Central European area (CENTRICO) (B,NL,D,F) 
Study on traffic management and information services on the TERN 
in the SERTI area (D, F, 1, E) 
Implementation of traffic management and information services on 
the TERN in the SERTI area (D, F, 1, E) 
VIKING-Study for coordinated road traffic management 
implementation in Northern Europe (D, DK, SW, SU) 
CURVE i 1 L-Stødy tor the coordination and validation of the 
deployment of advanced transport telematic systems in alpine areas 
(D, A, 1) 
Study on ITS City Pioneers (Ertico) 
Implementation of the National Traffic Management Master Plan 
(SDER) 
Demonstration and installation of RDS-TMC information services on 
the TERN in the Northern part of Italy. 
Study of National RDS-TMC implementation in the UK and its 
inconnexion across national frontiers 
/ alt vejtrafikstyringsprojekter 
4. Søtrafikstyring 
Study on Traffic monitoring horizon 2005 (France) 
Renewal of the radar data processing equipment of VTS centres in 
the Channel 
Midlife conversion of Rotterdam VTS 
Ship reporting system study: NL coordinates (NL, B, D, SF, E, F) 
European Coastal VHF DSC Infrastructure GMDSS 
/ alt søtrafikstyringsprojekter 
5. Andre projekter 
Pontebbana axis: Semmering base tunnel 
Seine - Schelde (Escaut) inland waterways based combined transport 
study 
Socio-economic study of the maritime accessibility of the ports of 
Ghent and Terneuzen 
Forundersøgelse -Tunnel under the Warnow (Hansestadt Rostock) 
Forundersøgelse vedr. Nordlandkai Lubeck 
Forundersøgelse HHT København-Alborg-Rødby 
Ålborg østhavn 
Environmental assessment for the extension of the Port of Aarhus 
Study on the Med. motorway: Nerja-Motril 
Study on the Lleida-Barcelona motorway:Cervera 
Study on the M50 Madrid Ring 
Study on the Albacete-Murcia motorway 
Forundersøgelse vedr. extension and development in the port of 
Valencia 
EU study for RADEF (Road Administration Exchange) (B coordinates) 
Studies for the Port 2000 Le Havre 
Study for the Saint Malo Port 
Forundersøgelse vedr. the multimodal transport system Adriatic 
corridor (3 main ports: Igoumenitsa, Patra,Iraklion) 
Bologna Airport: 2 studies 
Studies for the reorganization of the road access to the 
MargheraA/enice port area 
Luxembourg Airport terminal 
Scandinavia Logi-link extension studies, Port of Terneuzen 
Studies for TEDlM (Baltic Sea telematic platform) 
Studies for the modernisation of the Great Western lines - route 
strategy 
/ alt andre projekter 
1 alt Trafikstyring og andre projekter P 
U 
P 
U 
U 
U 
P 
P 
U 
U 
P 
P 
U 
P 
P 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
U 
u u 
u 
u M,T 
MT 
M,T 
MT 
M,T 
M,T 
M,T 
M,T 
M,T 
F.T 
F,T 
F.T 
ET 
F,T 
B 
1 
P 
M 
P 
B 
P 
P 
M 
M 
M 
M 
P 
M 
P 
P 
P 
L 
P 
L 
-P 
B/P 
B 2,1610 mio. ECU 
3,2825 mio. ECU 
0,2205 mio. ECU 
0,8750 mio. ECU 
0,6000 mio. ECU 
0,5000 mio. ECU 
2,6000 mio. ECU 
0,5000 mio. ECU 
0,3000 mio. ECU 
18,4295 mio. ECU 
0,0175 mio. ECU 
0,1390 mio. ECU 
0,7600 mio. ECU 
0,4000 mio. ECU 
0,1250 mio. ECU 
1,4415 mio. ECU 
1,0000 mio. ECU 
1,5000 mio. ECU 
0,5000 mio. ECU 
2,0000 mio. ECU 
0,0500 mio. ECU 
0,4000 mio. ECU 
0,2500 mio. ECU 
0,1000 mio. ECU 
4,0000 mio. ECU 
1,0000 mio. ECU 
2,2600 mio. ECU 
2,0000 mio. ECU 
0,6000 mio. ECU 
0,4150 mio. ECU 
0,4000 mio. ECU 
0,1000 mio. ECU 
0,3400 mio. ECU 
0,4000 mio. ECU 
0,1400 mio. ECU 
0,2500 mio. ECU 
0,2250 mio. ECU 
0,5000 mio. ECU 
0,5000 mio. ECU 
19,1200 mio. ECU 
68,7650 mio. ECU 
SAMLET TOTAL 280 MECU 
66 
BILAG VIII: STØRRE TEN-PROJEKTER FINANSIERET AF REGIONALFONDEN OG 
SAMHØRIGHEDSFONDEN I 1996 
A. Specifikke Essen-projekter - Finansieret af Samhørighedsfonden 
Forpligtelser og bevillingsansøgninger 
PROJEKT 
Nr. 3. Højhastighedstog syd 
Madrid-Barcelona-Perpignan 
Madrid-Vitoria-Dax 
1 alt projekt nr. 3. 
Nr. 7 . Græske motorveje 
Patras-Athen-Thessaloniki 
Via Egnatia 
1 alt projekt nr. 7. 
Nr. 8. Lissabon-Valladolid 
motorvej 
Portugisisk afsnit 
Spansk afsnit 
1 alt projekt nr. 8. 
Nr. 9. 
Cork-Dublin-Belfast-Larne 
baneforbindelse 
Opgradering af strækning 
Nr. 13. Irland/UK/Bcnclux 
NI/N7 vejkorridor i Irland 
1 ALT SPECIFIKKE 
PROJEKTER 1993 
Mecu 
8,02 
0,00 
8,02 
45,35 
26,42 
71,77 
23,82 
0,00 
23,82 
11,87 
8,50 
123,9 Forpligtelser 1993-1996 
1994 
Mecu 
0,00 
0,00 
0,00 
13,06 
9,21 
22,27 
28,80 
0,00 
28,80 
20,60 
40,19 
111,8 1995 
Mecu 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
40,74 
40,74 
0,00 
0,00 
0,00 
21,47 
30,83 
93,04 1996 
Mecu 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
0,00 
27,07 
27,07 i alt 
93-96 
Mecu 
8,02 
0,00 
8,02 
58,41 
76,36 
134,7 
52,62 
0,00 
52,62 
53,94 
106,5 
355,9 Søgt 
bevilling 20 
Mecu 
337,04 
0,00 
337,04 
354,07 
506,46 
860,53 
0,00 
0,00 
0,00 
(),()() 
40,00 
1237,56 
20 Bevilling søgt af myndigheder i medlemsstaterne i ansøgninger modtaget frem til september 
1996 (herunder samlet forventet støttebeløb fra Samhørighedsfonden i perioden frem til 1999). 
67 
B.l. Regionalfonden 
Energi: 
Cas 
SPANIEN: 
CSF. 
"Estrecho Gibraltar-
Tarifa-Côrdoba" 
Net: Campo Gibraltar og 
Jérez 
Instalaciones GNL 
Huelva 
Gasoduct Valencia-
Cartagena ( 1. fase) 
INTERREG 11 B 
(Forbindelse med 
Portugal) 
GRÆKENLAND: 
Indførelse af naturgas i 
Grækenland21, fra 
Rusland og Algeriet, 
heraf: 
CSF 1994-1999 
INTERREG-initiativ 
Il B 
PORTUGAL: 
Naturgasnet: 
INTERREG II B 
CSF 
Forenede Kongerige: 
I ALT: Støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(mio. ECU) 
525,24 
325,24 
224,52 
23,00 
18,20 
59,52 
200,00 
1275,40 
1275,40 
825,40 
450,00 
565,16 
348,16 
217,00 
2624,80 EFRU 
bevillinger 
(mio. 
ECU) 
208,88 
128,88 
89,91 
9,20 
7,28 
22,49 
80,00 
534,60 
534,60 
354,60 
180,00 
237,00 
140,00 
97,00 
1071,18 Periode 
94-97 
94-97 
94-96 
94-96 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 Ret 
herunder lavtryks-didstributionssystemer Grækenland 
68 
Elektricitet 
Grækenland 
REGEN-Cable 
ITALIEN: 
REGEN 
INTERREG II B 
Forenede Kongerige: 
CSF delprogram -
elsammenkobling 
Nordirland - Skotland 
I ALT: Støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(mio. ECU) 
50,00 
288,48 
149,05 
139,43 
252,72 
591,20 EFRU 
bevillinger 
(mio. 
ECU) 
20,00 
86,77 
31,00 
55,77 
86,48 
193,25 Periode 
94-99 
92-96 
94-99 
94-99 Ref 
Telecommunikation: 
Offentlige net 
GRÆKENLAND 
OP Telecom CC A II Støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(mio. ECU) 
322,00 EFRU 
bevillinger 
(mio. 
ECU) 
173,00 Periode 
94-99 Ref 
Transport: 
Veje 
SPANIEN: 
O-P Castilla y Leôn 
Heraf: 
Motorvej Lisboa-
Val ladolid PP8 Støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(mio. ECU) 
666,77 
666,77 
179,37 EFRU 
bevillinger 
(mio. 
ECU) 
433,40 
433,40 
116,59 Periode 
94-99 
94-99 Ref 
N. 94.11.09.006 
c(94)3043/3 af 
25.11.94 
69 
GRÆKENLAND: 
PATHE (Patra-Korinth-
Athen-Thessaloniki) PP7 
VIA EGNATIA PP7 
IRLAND: 
Cork - Portlaoise (N8) 
PP13 
Cork - Wexford (N24) 
Limerick -Portlaoise-
Dublin 
ITALIEN: 
OP vejinfrastruktur: 
Messina-Palermo 
Salerno-Reggio Calabria 
C \ ig/iari-Sassari 
liari-Otranto 
Brindlsi-Lametia Terme 
Forenede Kongerige: 
OP vejinfrastruktur: 
Dublin-Belfast 
Andet Nordirland 
1 ALT: 1426,00 
600,00 
826,00 
120,20 
15,60 
28,70 
75,90 
490,00 
100,00 
155,00 
84,50 
42,50 
108,00 
-
2702,97 847,00 
352,00 
495,00 
90,00 
11,70 
21,50 
56,80 
245,00 
50,00 
77,50 
42,25 
21,25 
54,00 
37,23 
24,81 
12,42 
1652,63 94-99 
94-99 
95-99 
94-96 
94-96 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 ERDF 
940509016 
Konventionelle 
baner 
GRÆKENLAND: 
Athen-Thessaloniki 
ITALIEN 
OP banetransport Støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(mio. ECU) 
293,00 
1756,00 EFRU 
bevillinger 
(mio. 
ECU) 
176,00 
704,00 Periode 
94-96 
94-99 Ref 
70 
Forenede Kongerige: 
I alt baner: 
Belfast-Dublin 
Andet Nordirland 
I ALT: -
2049,00 53,92 
46,53 
7,39 
933,92 94-99 
97-99 
Lufthavne 
IRLAND: 
Generel opgradering 
Dublin-Cork-Shannon Støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(mio. ECU) 
14,80 EFRU 
bevillinger 
(mio. 
ECU) 
7,40 Periode 
95-97 Ref 
C(94) 1971/3 
Havne 
GRÆKENLAND: 
Patras havn 
Volos havn 
Rhodes havn 
Souda havn 
IRLAND: 
Dublin (bulklageranlæg) 
Ringaskiddy (do.) 
/ ALT: Støttebe­
rettigede 
omkost­
ninger 
(mio. ECU) 
69,00 
44,00 
13,00 
8,00 
4,00 
7,40 
3,70 
3,70 
76,4 EFRU 
bevillinger 
(mio. 
ECU) 
41,00 
26,00 
8,00 
5,00 
2,00 
3,80 
1,90 
1,90 
44,80 Periode 
94-99 
94-99 
94-99 
94-99 
96-97 
96-97 Ref 
C(94) 1771/3 
C(94) 1771/3 
I ALT 
TRANSPORT 4843,17 2638,75 
71 
BILAG IX: EIB-LÅN TIL TEN OG TEN-RELATEREDE PROJEKTER 
EIB-PROJEKTER (mio. ECU) God­
kendte 
lån Undertegnede finansieringskontrakter 
<93 93 94 95 I alt 
96 
1. HØJT PRIORITEREDE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) 
HØJHASTIGHEDSTOG / KOMBINERET TRANSPORT NORD-SYD (DE/AT/IT) 
HØJHASTIGHEDSTOG PBKAL (FR/BE/DE/NL/UK) 
HØJHASTIGHEDSTOG SYD (ES/FR) 
HØJHASTIGHEDSTOG ØST (FR/DE/LX) 
BETUWE-BANEN/ KOMBINERET TRANSPORT (NL/DE) 
HØJHASTIGHEDSTOG / KOMBINERET TRANSPORT FRANKRIG-ITALIEN (FR/IT) 
GRÎSKE MOTORVEJE (GR) 
PORTUGAL-SPANIEN MOTORVEJ (PT/ES) - wider project 
BANEFORBINDELSE CORK-DUBLIN-BELFAST-[LARNE-STRANRAER] (IE/UK) 
MALPENSA LUFTHAVN (IT) 
FAST FORBINDELSE FOR BANE OG VEJ MELLEM DANMARK OG SVERIGE (DK/SE) 
NORDISK TREKANT (NO/SE/FI) 
IRLAND - DET FORENEDE KONGERIGE - BENELUX VEJFORBINDELSE (UK/IE) 
HOVEDLINJEN LANGS VESTKYSTEN (WEST COAST MAIN LINE) (UK) 
2. ANDRE VIGTIGE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) 
2.1 Projekter i EU 
2.2 Projekter, der vedrører nabolande 
3. ANDRE PROJEKTER VEDRØRENDE TRANSEUROPÆISKE NET 
3.1 Det transeuropæiske vejnet 
3.2 Det transeuropæiske banenet 
3.3 Det transeuropæiske havnenet 
3.4 Det transeuropæiske lufthavnsnet 
4. PROJEKTER I CENTRAL- OG ØSTEUROPA 
4.1 Vejkorridorer 
4.2 Banekorridorer 
4.3 Havne 
4.4 Lufthavne og lutitrafiksn rina 
I ALT 8 079 
384 
1 786 
1 389 
2 060 
44 
295 
688 
1 332 
131 
3 458 
2 958 
500 
7 783 
3 168 
3 096 
460 
1 059 
1 292 
812 
216 
69 
195 
20 612 642 
477 
61 
104 
642 1180 
370 
109 
701 
425 
176 
247 
347 
100 
23 
224 
222 
168 
2174 1137 
286 
143 
534 
104 
60 
11 
314 
176 
138 
626 
260 
182 
32 
152 
259 
153 
15 
91 
2336 1603 
350 
230 
34 
598 
44 
20 
128 
149 
50 
274 
234 
40 
1434 
413 
583 
299 
139 
230 
176 
54 
3541 924 
119 
10 
66 
312 
417 
250 
250 
1055 
633 
417 
5 
261 
245 
16 
2490 5485 
350 
1481 
357 
2003 
44 
124 
440 
626 
61 
1263 
838 
425 
3462 
1406 
1182 
359 
515 
972 
742 
16 
69 
145 
11182 
72 
/*$ 
TkïïT" 
kendtc 
Ian EIB-PR0JEKI1 K (mio. ECU) Undertegnede finansieringik^r. trakter 
<93 93 94 1 ah 
96 
1. HOJT PRIORITEREDE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) 
1.1 Projekter i Kl 
ELFORBINDELSE GR.-EKENLAND - ITALIEN 
ELFORBINDELSE FRANKRIG - ITALIEN 
ELFORBINDELSE FRANKRIG - SPANIEN 
ELFORBINDELSE SPANIEN - PORTUGAL 
QSTVES7GALNDE ELFORBINDELSE DANMARK 
NATURGASNET GR.-EKENLAND 
NATURGASNET. PORTUGAL 
GASFORBINDLLSE PORTUGAL - SPANIEN 
1.2 Projekter, der \edrorer nabolande 
GASLEDNING ALGERIET - MAROKKO - EU 
GASLEDNING RUSLAND - POLEN - EU 
2. ANDRE MGTIGE PROJEKTER (Det Europæiske Råd i Essen) 
2.1 Projeter i EL; 
2.2 Pro'é.-.'.er. der \edrorer nabolande 
3. ANDRE PROJEKTER VEDRORENDE TRANSEl ROP.E1SKE NET 
3.1 Det transeuropæiske elektricitetsnet 
3.2 De: '.r^tseuropæiske gasnet 2 248 
1 261 
100 
57 
526 
354 
224 
987 
641 4 
346 
r 2 195 
811 
1 384 
4 443 200 
200 
200 
160 
160 
360 315 
153 
161 
162 
402 
142 
260 
716 523 
102 
224 
190 
190 
91 
745 593 
250 
50 
200 
343 
343 
474 
49 
425 
1 067 1 638 
744 
56 
207 
255 
224 
894 
552 
343 
1 258 
442 
816 
2 896 
74 
EIB-PROJEKTER (mio. ECT) 
1. PROJEKTER 1 EL 
1.1 Net og hovedcentraler 
1.2 Mobiltelefoni 
1.3 Satellitter og stationer 
2. PROJEKTER, DER VEDRØRER NABOLANDE 
2.1 Net og hovedcentraler 
2.2 Mobiltelefoni 
2.3 Satellitter og stationer 
I ALT God­
kendte 
lån 
6 462 
5 136 
1 005 
321 
695 
680 
15 
7 157 Undertegnede finansieringskontrakter 
<93 93 94 95 96 
666 
615 
51 
110 
110 
776 2 100 
2 006 
72 
22 
300 
300 
2 400 839 
786 
53 
130 
130 
969 1 063 
368 
395 
300 
1 063 1 ALT 
4 668 
3 775 
571 
322 
540 
540 
5 208 
75 
BILAG X: EXECUTIVE SUMMARY OF THE "THE LIKELY MACROECONOMIC AND 
EMPLOYMENT IMPACT OF INVESTMENTS IN TRANS-EUROPEAN TRANSPORT 
NETWORKS" REPORT 
Resumé 
Der har i den senere tid været stigende interesse for den sandsynlige virkning på 
økonomien og beskæftigelsen af investeringer i transeuropæiske infrastrukturnet. 
Man forsøger i denne beretning at foretage en foreløbig vurdering heraf ved at se 
på oprettelse af en komponent af disse net, nemlig det transeuropæiske transportnet 
(T-TEN). Med henblik på at klargøre de pågældende spørgsmål, analyserede man to 
tilfælde: for det første afslutning af de 14. projekter, som blev godkendt på Det 
Europæiske Råds møde i Essen, og som omfatter et anslået udestående 
investeringsvolumen på ea. 90 mia. ECU. For det andet gennemførelse af T-TEN 
som skitseret i Fællesskabets retningslinjer (KOM(94) 106 endelig udg.) til et 
skønnet beløb på 4 mia. ECU. Af denne analyse fremgår: 
. De makroøkonomiske følger af Essen-projekternes gennemførelse er særdeles 
positive: den kumulative stigning i bruttonationalproduktet overstiger 560 mia. 
ECU i år 2030. Dette repræsenterer et socio-økonomisk udbytte på 11%. Meget 
ta offentlige udgifter giver så konsekvent så stort udbytte over et så langt 
tidsrum. En hurtig gennemførelse af Essen-projekterne vil således give den 
europæiske økonomis konkurrenceevne en vigtig insprøjtning. 
. Virkningerne for beskæftigelsen falder i to kategorier: stigning i midlertidig 
beskæftigelse under konstruktionsperioden, og vedvarende vækst af 
beskæftigelsen i driftsperioden. 
I henhold til de foreløbige skøn i denne beretning vil gennemførelsen al Essen 
T-TEN skabe yderligere beskæftigelse på 700.000 mandeår i løbet af del første 
tiår (1998-2007). Fuldstændig gennemførelse af T-TEN i henhold til 
Fællesskabets retningslinjer vil medføre en øget beskæftigelse på ea. 3.200.000 
mandeår. 
Der vil opstå faste beskæftigelser som følge af den øgede økonomiske aktivitet 
som følge afdriften af det færdige net. Som allerede nævnt bliver denne 
forøgelse sandsynligvis ganske betydelig. Jobskabelse er dog alliængig af, 
hvorvidt øget produktivitet giver sig udtryk i enten højere lønninger eller 
jobskabelse. Hvis man formoder, at størstedelen af den øgede produktivitet giver 
sig udtryk i reelle lønninger 
. en forsigtig hypotese, som bygger på tidligere tendenser - skønnes det, at 
virkningerne for længerevarende beskæftigelse i økonomien som helhed bliver på 
mellem 130.000 og 230.000 endstra arbejdspladser for de 14 Fissen-projekter og 
mellem 594.000 1.030.000 ekstra beskæftigelser for alle de projekter, der er 
indeholdt i retningslinjer for T-TEN. Hvis arbejdstagerne imidlertid kunne 
overtales til at anvende den øgede produktivitet som følge af T-TEN 
76 
investeringerne til øget beskæftigelse i stedet for højere reelle lønninger, ville 
beskæftigelsesforøgelsen være ganske betydeligt større: fra mindst 570.000 for 
de 14 Essen-projekter til op til 4.700.000 for hele nettet. Disse nettotal maskerer 
ændringer der kan være ganske betydelig på sektorniveau og regionalt niveau og 
som ikke er blevet analyseret i nærværende undersøgelse. De bekræfter dog den 
store betydning, gennemførelsen af T-TEN kan få for en forbedring af EU's 
beskæftigelse. 
. Det er vigtigt at påpege, at ovennævnte skøn bygger på de formodning, at der 
ikke er betydelig overkapacitet i økonomien, og at T-TEN-investeringerne derfor 
på kort sigt har en tendens til at fortrænge eventuelle alternative 
investeringsprojekter, som ellers ville være blevet påbegyndt. Det eksisterende 
makroøkonomiske miljø i EU med stor arbejdsløshed og lave rentesatser antyder 
dog, at der er ganske betydlig ekstra kapacitet. Man kan derfor forvente, at en 
politisk indsats til fordel for hurtig gennemførelse af T-TEN ville medføre endnu 
liere arbejdspladser end skønnet på grundlag af de konservative formodninger i 
denne beretning. 
. Det må i denne forbindelse understreges, at der ikke er nogen automatisk 
forbindelse med konstruktion af T-TEN og øget beskæftigelse. Hvorvidt de 
øgede forretningsmuligheder udnyttes afhænger af de ledsagende politikker. 
Transportpolitikken kan blive en betydelig drivkraft ved gennemførelse af loyal 
og effektiv prissættelse. Yderligere drivkraft kunne hidrøre fra en velkonstrueret 
liberaliseringsproces i transportsektoren. Beskæftigelsen påvirkes særlig af 
makroøkonomiske og strukturelle politikker. Dette gælder navnlig for politikker, 
der påvirker vare-, kapital- og arbejdskraftmarkeder ved at øge konkurrencen, 
fleksibiliteten og lette strukturtilpasning. Det kan f.eks. forventes, at 
gennemførelsen af det indre marked, Den Økonomiske og Monetære Union 
globaliseringen af verdensøkonomien og udviklingen af de transeuropæiske net 
tilsammen vil medføre økonomiske goder i form af øget produktivitet og 
international konkurrenceevne. 
Konkluderende kan man sige, at den foreløbige analyse i denne beretning antyder, 
at gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet vil bidrage positivt til 
jobskabelse - men ikke løse arbejdsløshedsproblemet - i Europa. T-TEN bør dog 
ikke udelukkende bedømmes på grundlag af deres evne til at skabe beskæftigelse. 
Der er også tale om andre, store vindinger, for det første vil T-TEN medføre en 
belydclig forøgelse af produktionen i EU. Endvidere bringer T-TEN lande i Europa 
nærmere hinanden. Denne økonomiske og sociale sammenhæng er navnlig viglig 
for de mere perifere regioner. Under visse omstændigheder er der også tale om 
miljøvindinger på grund af vejtrafikkens overgang til andre transportmåder. Det har 
dog ikke været muligt at analyse disse aspekter i denne undersøgelse. Det er derfor 
absolut ønskeligt at foretage yderligere og supplerende analyser af T-TEN-
investeringers sandsynlige følger for økonomien, beskæftigelsen og miljøet. 
77 
Produktions- og beskæftigelsesmæssige virkninger af Essen-projekterne for det 
transeuropæiske transportnet (central situation***) sammenlignet med 
udgangssituationen. 
140000 
» « § OT-cviTO^rwaji^coæpT-ojnTj-m T-.-T-£-r-.-.-.-.-T-cviejc»]eNjc\icM 
78 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 645 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 07 11 12 
Katalognummer : CB-CO-96-648-DA-C 
ISBN 92-78-13083-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
^