DA Den Europæiske Unions Tidende C 168/26

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

2013/C 168/08

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM ÆNDRING

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

ANSØGNING OM ÆNDRING I HENHOLD TIL ARTIKEL 9

»CÍTRICOS VALENCIANOS«/»CÍTRICS VALENCIANS«

EF-Nr.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

—  Produktets betegnelse — ☒ Varebeskrivelse — ☒ Geografisk område —  Bevis på oprindelse —  Produktionsmetode —  Tilknytning —  Mærkning —  Krav i nationale bestemmelser —  Andet (angives nærmere)

2. Type ændring(er)

— ☒ Ændring af enhedsdokument eller resuméark —  Ændring af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken hverken enhedsdokumentet eller resuméet er offentliggjort. —  Ændring af en varespecifikation, hvor der ikke kræves ændring af det offentliggjorte enhedsdokument (artikel 9, stk. 3, i forordning (EF) nr. 510/2006). —  Midlertidig ændring af varespecifikationen, fordi de offentlige myndigheder har indført obligatoriske sundheds- eller plantesundhedsforanstaltninger (artikel 9, stk. 4, i forordning (EF) nr. 510/2006).

3. Ændring(er)

3.1. Varebeskrivelse

Optagelse af nye godkendte sorter.

Omkring 60 % af citrusfrugten fra Valencia produceres fra november til februar, hvilket fører til stagnation på markedet og tab af indkomst.

Som et resultat af samarbejdet med Instituto Valenciano de Investigaciones Agrarias (IVIA) (det valenciske institut for landbrugsforskning), der er globalt førende inden for citrusrelateret forskning og teknologi, og som indtager en førerposition inden for udvikling af nye sorter samt inden for rodstok-, skadedyrs- og sygdomskontrol til gavn for citrusproduktionen og for branchens kommercielle dynamik, har det været muligt at tilpasse udbuddet til efterspørgslen ved at udvikle nye sorter — både tidligere og senere — af god organoleptisk kvalitet, uden at det har påvirket områdets traditioner og oprindelige dyrkningsmetoder.

De nye sorter, der foreslås optaget i specifikationen, er perfekt tilpassede til middelhavsklimaet med milde vintre og somre, der ikke er for varme, hvor der er en veldefineret temperaturforskel mellem dag og nat, og hvor vinden hverken er varm eller tør. Det er netop dette lokale miljø, der giver dem de typiske karakteristika, som adskiller dem fra de samme sorter, der dyrkes andre steder.

Det er kort sagt klimaet, der giver »citrusfrugter fra Valencia« deres specifikke karakteristika. Frugtens smag, farve og aroma påvirkes af temperaturforholdene i de valenciske citrusområder.

De sorter, der foreslås optaget i enhedsdokumentet, og som er opført i registret over kommercielle sorter, som udgives af ministeriet for miljø, landbrug og hav i Boletin Oficial del Estado, er følgende:

Mandariner: Satsumagruppen: Iwasaki Klementingruppen: Beatriz, Capola Mioro), Clemenpons, Clemenrubí, Loretina, Nour Hybridgruppen: Moncada

Appelsiner: Navelgruppen: Barnfield Late, Caracara, Chislett Summer, Fukumoto, Powell Summer og Rohde Summer Fælles gruppe: Valencia Delta Seedless, Valencia Midknight og Barberina Blodappelsingruppen: Sanguinelli

Citroner: Eureka

3.2. Geografisk område

Klimaændringer inden for produktionsområdet har betydet, at der er udviklet økosystemer, som er velegnede til citrusproduktion med de samme dyrkningsmetoder, og som sikrer frugt med samme organoleptiske kvalitet. Nogle kommuner kan derfor nu også optages, mens andre er på vej ud med hensyn til produktion af kvalitetscitrusfrugt, der er omfattet af »Cítricos Valencianos« BGB.

Det nye produktionsområde for »Cítricos Valencianos« BGB er alluvialjord fra de floder, der fører vand til sletteområderne ved middelhavskysten, dvs. området mellem kysten og bjergene. Somrene er milde, og vindene er overvejende fugtige, hvilket er en yderligere fordel for frugten, idet den får et smukkere udseende.

Det større antal inddelinger på distriktsniveau gør det muligt at definere det geografiske område mere præcist inden for rammerne af EU:

CASTELLÓ/CASTELLÓN: El Baix Maestrat. — tilføjet: Cervera del Maestre og Traiguera, La Plana Alta. — tilføjet: les Coves de Vinromà og Vilanova d’Alcolea, La Plana Baixa. — tilføjet: Alfondeguilla og Eslida, L’Alt Millars.— tilføjet: Espadilla, Toga, Torrechiva og Vallat, L’Alt Palància.— tilføjet: Navajas.

VALÈNCIA/VALENCIA: L’Horta Oest. — slettet: Mislata, L’Horta Sud.— tilføjet: Llocnou de la Corona, slettet: Benetússer, El Camp de Túria. — tilføjet: l’Eliana, Loriguilla og San Antonio de Benagéber, El Serrans.— tilføjet: Chulilla, Losa del Obispo, Sot de Chera og Villar del Arzobispo, La Foia de Bunyol. — tilføjet: Dos Aguas og Yátova, La Ribera Baixa. — tilføjet: Benicull de Xúquer, La Vall d’Albaida. — tilføjet: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Beniatjar, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, la Pobla del Duc og Rugat. slettet: Bellús.

ALACANT/ALICANTE: La Marina Alta. — tilføjet: els Poblets, La Marina Baixa. — slettet: Relleu, L’Alacantí. — slettet: Busot, Xixona, El Vinalopó Mitjà.— Aspe, og dermed distriktet, er slettet, El Baix Segura.— tilføjet: Los Montesinos og San Isidro.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (3)

»CÍTRICOS VALENCIANOS«/»CÍTRICS VALENCIANS«

EF-Nr.: ES-PGI-0105-0152-31.01.2011

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse

»Cítricos Valencianos«/»Cítrics Valencians«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Frugt fra appelsin- (Citrus sinensis, L.), mandarin- (Citrus reticulata Blanco) og citrontræer (Citrus limon L.).

Følgende citrusfrugter bliver beskyttet af »Cítricos Valencianos« BGB:

— appelsiner: sorterne Navel, almindelige appelsiner og blodappelsiner, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika

— mandariner: sorterne Satsuma, klementiner og hybridformer, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika

— citroner: de sorter, der er opstillet i tabellen nedenfor med de angivne karakteristika.

GRUPPE SORT DIAMETER (mm) % SAFT (4) MODENHEDSINDEKS (5) SATSUMAS CLAUSELLINA 54-78 40 7 OKITSU 54-78 40 7 OWARI 54-78 40 7 IWASAKI 54-78 40 7 HYBRIDER ELLENDALE 54-78 40 7,5 FORTUNE 54-78 40 8 KARA 54-78 40 7,5 NOVA 54-78 40 7,5 ORTANIQUE 54-78 40 8 MONCADA 54-78 40 7,5 KLEMENTINER ARRUFATINA 46-78 40 7,5 CLEMENTARD 46-78 40 7,5 CLEMENTINA FINA 46-78 40 7,5 CLEMENULES 46-78 40 7,5 ESBAL 46-78 40 7,5 HERNANDINA 46-78 40 7,5 MARISOL 46-78 40 7,5 OROGRANDE 46-78 40 7,5 ORONULES 46-78 40 7,5 OROVAL 46-78 40 7,5 TOMATERA 46-78 40 7,5 LORETINA 46-78 40 7,5 BEATRIZ 46-78 40 7,5 CLEMENPONS 46-78 40 7,5 NOUR 46-78 40 7,5 CAPOLA (MIORO) 46-78 40 7,5 CLEMENRUBÍ 46-78 40 7,5 NAVEL LANE LATE 70-100 35 7 NAVELATE 70-100 35 7 NAVELINA 70-100 35 7 NEWHALL 70-100 35 7 WASHINGTON NAVEL 70-100 35 7 CARACARA 70-100 35 7 POWELL SUMMER 70-100 35 7 BARNFIELD LATE 70-100 35 7 CHISLETT SUMMER 70-100 35 7 FUKUMOTO 70-100 35 7 ROHDE SUMMER 70-100 35 7 ALMINDELIGE APPELSINER SALUSTIANA 67-96 35 7 VALENCIA LATE 67-96 35 7 V. DELTA SEEDLESS 67-96 35 7 V. MIDKNIGHT 67-96 35 7 BARBERINA 67-96 35 7 BLODAPPELSINER SANGUINELLI 60-96 35 7 CITRONER FINO (MESERO) 48-67 25 — VERNA 48-67 30 — EUREKA 48-67 25 —

Citrusfrugt, der er omfattet af BGB'en, bliver klassificeret i kategorierne »Extra« og »I« i overensstemmelse med den relevante kvalitetsstandard.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

—

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

Produktet skal emballeres i emballage, der er godkendt til fødevarer.

3.7. Specifikke mærkningsregler

Citrusfrugt med BGB må kun sælges i emballage, der er påført en nummereret sekundær etiket. Etiketter og sekundære etiketter skal indeholde ordene: Indicación Geográfica Protegida »Cítricos Valencianos« eller »Citrics Valencians«.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

»Cítricos Valencianos« BGB produceres i følgende distrikter i provinserne Castellón, Valencia og Alicante, der er godkendt til dyrkning af »Cítricos Valencianos« BGB-citrusfrugt:

CASTELLÓ/CASTELLÓN El Baix Maestrat: Alcalà de Xivert, Benicarló, Càlig, Cervera del Maestre, Peníscola/Peñíscola, Sant Jordi/San Jorge, San Rafael del Río, Santa Magdalena de Pulpis, Traiguera og Vinaròs. La Plana Alta: Almassora/Almazora, Benicàssim/Benicasim, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana/Castellón de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa/Oropesa del Mar, Sant Joan de Moró, Torreblanca og Vilanova d’Alcolea. La Plana Baixa: Alfondeguilla, Almenara. Alquerias del Niño Perdido, Artana, Betxí, Borriana/Burriana, Xilxes/Chilches, Eslida, la Llosa, Moncofa, Nules, Onda, Ribesalbes, Tales, la Vall d’Uixó, Vilareal og la Vilavella. L’Alcalatén: l’Alcora. L’Alt Millars: Argelita, Espadilla, Fanzara, Toga, Torrechiva og Vallat. L’Alt Millars: Castellnovo, Geldo, Navajas, Segorbe, Soneja og Sot de Ferrer.

VALÈNCIA/VALENCIA El Camp de Morvedre: Albalat dels Tarongers, Alfara de la Baronia, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Benavites, Benifairó de les Valls, Canet d’En Berenguer, Estivella, Faura, Gilet, Petrés, Quart de les Valls, Quartell, Sagunt/Sagunto, Segart og Torres Torres L’Horta Nord: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Foios, Godella, Massalfassar, Massamagrell, Meliana, Moncada, Museros, la Pobla de Farnals, Puçol, Puig, Rafelbunyol/Rafelbuñol, Rocafort, Tavernes Blanques og Vinalesa L’Horta Oest: Alaquàs, Aldaia, Manises, Paterna, Picanya, Quart de Poblet, Torrent, Xirivella og València. L’Horta Sud: Albal, Alcàsser, Alfafar, Beniparrell, Catarroja, Llocnou de la Corona, Massanassa, Paiporta, Picassent, Sedaví og Silla. El Camp de Túria: Benaguasil, Benisanó, Bétera, Casinos, l’Eliana, Loriguilla, Llíria, Marines, Náquera, Olocau, la Pobla de Vallbona, Riba-roja de Túria, San Antonio de Benagéber, Serra og Vilamarxant. Els Serrans: Bugarra, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Sot de Chera og Villar del Arzobispo. La Foia de Bunyol: Alborache, Buñol, Cheste, Chiva, Dos Aguas, Godelleta, Macastre og Yátova. La Ribera Alta: Alberic, Alcàntera de Xúquer, l’Alcúdia, Alfarp, Algemesí, Alginet, Alzira, Alzira (la Garrofera), Antella, Beneixida, Benifaió, Benimodo, Benimuslem, Carcaixent, Càrcer, Carlet, Catadau, Cotes, l’Ènova, Gavarda, Guadassuar, Llombai, Manuel, Massalavés, Montserrat, Montroy, la Pobla Llarga, Rafelguaraf, Real, Sant Joanet, Sellent, Senyera, Sumacàrcer, Tous, Turís og Villanueva de Castellón. La Ribera Baixa: Albalat de la Ribera, Almussafes, Benicull de Xúquer, Corbera, Cullera, Favara, Fortaleny, Llaurí, Polinyà de Xúquer, Riola, Sollana og Sueca. La Canal de Navarrés: Anna, Bicorp, Bolbaite, Chella, Enguera, Navarrés og Quesa. La Costera: l’Alcúdia de Crespins, Barxeta, Canals, Cerdà, Estubeny, Genovés, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes, Llocnou d’En Fenollet, la Llosa de Ranes, Moixent/Mogente, Montesa, Novetlè/Novelé, Rotglà i Corberà, Torrella, Vallada, Vallés og Xàtiva (el Realenc). La Safor: Ador, Alfauir, Almiserà, Almoines, l’Alqueria de la Comtessa, Barx, Bellreguard, Beniarjó, Benifairó de la Valldigna, Beniflá, Benirredrà, Castellonet de la Conquesta, Daimús, la Font d’En Carròs, Gandia, Guardamar de la Safor, Llocnou de Sant Jeroni, Miramar, Oliva, Palma de Gandía, Palmera, Piles, Potríes, Rafelcofer, Real de Gandía, Rótova, Simat de la Valldigna, Tavernes de la Valldigna, Villalonga, Xeraco og Xeresa. La Vall d’Albaida: Agullent, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Albaida, Alfarrasí, Atzeneta d’Albaida, Bèlgida, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Carrícola, Castelló de Rugat, Llutxent, Montaverner, Montitxelvo/Montichelvo, l’Olleria, Ontinyent, Otos, el Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Rugat og Terrateig.

ALACANT/ALICANTE La Marina Alta: Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benidoleig, Benigembla, Benimeli, Benissa, el Poble Nou de Benitatxell/Benitachell, Calp, Dénia, Gata de Gorgos, Xaló, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, els Poblets, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, la Setla/Mira-rosa/Miraflor, Teulada, Tormos, Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, el Verger og Xàbia/Jávea. La Marina Baixa: l’Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benimantell, Bolulla, Callosa d’En Sarrià, Confrides, Finestrat, el Castell de Guadalest, la Nucia, Orxeta, Polop, Sella, Tàrbena og la Vila Joiosa/ Villajoyosa. L’Alacantí: Aigües, Alacant/Alicante, el Campello, Mutxamel, Sant Vicent del Raspeig/San Vicente del Raspeig og Sant Joan d’Alacant. El Baix Vinalopó: Crevillent, Elx/Elche og Santa Pola. El Baix Segura: Albatera, Algorfa, Almoradí, Benejúzar, Benferri, Benijófar, Bigastro, Callosa de Segura, Catral, Cox, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Granja de Rocamora, Guardamar del Segura, Jacarilla, Los Montesinos, Orihuela, Pilar de la Horadada, Rafal, Redován, Rojales, San Fulgencio, San Isidro, San Miguel de Salinas og Torrevieja

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Historie

Af alle verdens områder med citrusproduktion er det området omkring Valencia, der kan datere sin tradition for citrusdyrkning længst tilbage i historien. Der er historiske henvisninger til citrusdyrkning i Valenciaregionen, der går flere hundrede år tilbage i tiden. Francesc Eiximenis (1340-1409) omtaler appelsin- og citronplantager i Regiment de la Cosa Pública, hvor han beskriver det charmerende Valencia. I »Rejse gennem Spanien og Portugal« (1494) beskriver Münzer Valencia som et område med en overflod af appelsiner, citroner, cedrater og et utal af andre typer frugttræer. Han fortæller, at de besøgende blev vist rundt i byens haveanlæg, hvor der var flotte citron-, appelsin-, cedrat- og palmetræer. Laguna omtaler i sin oversættelse af Dioscorides' Materia Medica (1570) appelsiner og citroner og siger: »los valencianos llaman toronja a la naranja« (at det valenciske ord for appelsin er »toronja«, der i dag betyder »grapefrugt« på castiliansk spansk). I slutningen af det 18. århundrede omtaler botanikeren Cabanilles kinesiske appelsiner, der kunne give helt op til 4 000tahullas (gammel måleenhed), hvilket var mere end nogen anden afgrøde.

De første kommercielle plantager til levering af frisk frugt opstår omkring slutningen af det 18. århundrede, og de har været i stadig vækst, så de i dag når op på ca. 85 000 ha appelsintræer, 83 000 ha mandarintræer og 15 000 ha citrontræer. Det har givet anledning til udvikling af særlige dyrkningsteknikker, der er baseret på optimal tilpasning af denne afgrøde til det agroklimatiske miljø med fokus på produktion af frugt af høj kvalitet.

Appelsinmuseet i Burriana (Castellón) viser, hvor vigtig appelsindyrkning er for området omkring Valencia.

Natur

I området omkring Valencia falder nedbørsmængden fra nord til syd fra ca. 450 mm i den nordlige del af Castellón til under 300 mm i det sydlige Alicante.

Der dyrkes citrusfrugt i alle tre provinser i Valenciaområdet: Alicante, Valencia og Castellón. Dyrkningsområderne var oprindeligt koncentreret langs kysten og langs floderne, da der var risiko for frost længere inde i landet. De klimatiske forhold har imidlertid ændret sig, så områderne længere inde i landet nu også er velegnede til citrusdyrkning med milde vintre, somre, der ikke er så varme, en veldefineret temperaturforskel mellem dag og nat og en vind, der hverken er varm eller tør.

5.2. Produktets egenart

Appelsiner

De valenciske frugtavleres tekniske færdigheder og ekspertviden om afgrøden samt jordbunds- og klimaforhold er faktorer, der medvirker til at producere frugt med distinkte organoleptiske karakteristika — både med hensyn til smag (syre/sødme) og farve (mere intens orange), aroma og saftighed.

Valenciske appelsiner har en tynd skal med kun få mærker eller ydre læsioner.

Ingen andre områder producerer så mange sorter — hver med sin egen karakteristiske farve, lette aroma og duft.

Mandariner

De valenciske frugtavleres tekniske færdigheder og ekspertviden om afgrøden samt jordbunds- og klimaforhold er faktorer, der medvirker til at producere frugt med distinkte organoleptiske karakteristika — både med hensyn til smag (syre/sødme) og farve (mere intens orange), aroma og saftighed.

Valenciske mandariner har en tynd skal med kun få mærker eller ydre læsioner.

Ingen andre områder producerer så mange sorter — hver med sin egen karakteristiske farve, lette aroma og duft. Det er med til at gøre os til verdens største eksportør af mandariner.

Citroner

De valenciske frugtavleres tekniske færdigheder og ekspertviden om afgrøden samt jordbunds- og klimaforhold er faktorer, der medvirker til at producere frugt med distinkte organoleptiske karakteristika: meget saftige med et højt syreindhold, farven (en mere intens gul) og en særlig fin duft.

Valenciske citroner har en tynd skal med kun få mærker eller ydre læsioner.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Appelsiner

Det lokale område, hvor der har været dyrket appelsiner, lige siden de blev indført af araberne, er med til at give de valenciske appelsiner de særlige karakteristika, som adskiller dem fra appelsiner, der er dyrket andre steder. Dette skyldes flere forskellige faktorer:

Valenciske appelsiner bliver ikke beskadiget på træet af den varme, tørre vind, der er fremherskende andre steder. De har derfor en tynd skal med ganske få mærker eller ydre læsioner.

De valenciske citrusdyrkningsområder ligger på den geografiske grænse for appelsindyrkning med hensyn til temperatur, og det er af flere forskellige årsager netop en fordel for produktionen af frugt af høj kvalitet:

1. De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at citronerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syre-/sødmeforhold end appelsiner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag). De får derfor en bedre smag.

2. Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver appelsinerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske appelsiner har en typisk orange nuance, som generelt er mere intens end nuancerne på de appelsiner, der dyrkes andre steder.

3. De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk.

Frugtens smag, farve og aroma påvirkes derfor af temperaturforholdene i de valenciske citrusdyrkningsområder.

Middelhavsklimaet er kendetegnet ved somre, der ikke er for varme, og i overvejende grad fugtige vinde, hvilket især er en fordel for appelsinernes udseende.

Mandariner

Det lokale område, hvor der har været dyrket mandariner, lige siden de blev indført af araberne, er med til at give de valenciske mandariner de særlige karakteristika, der adskiller dem fra mandariner, der dyrkes andre steder. Dette skyldes flere forskellige faktorer:

Valenciske mandariner bliver ikke beskadiget på træet af den varme, tørre vind, der er fremherskende andre steder. De har derfor en tynd skal med ganske få mærker eller ydre læsioner.

De valenciske citrusdyrkningsområder ligger på den geografiske grænse for mandarindyrkning med hensyn til temperatur, og det er af flere forskellige årsager netop en fordel for produktionen af frugt af høj kvalitet:

1. De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at mandarinerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syre-/sødmeforhold end mandariner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag). De får derfor en bedre smag.

2. Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver mandarinerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske mandariner har en typisk orange nuance, som generelt er mere intens end nuancerne på de mandariner, der dyrkes andre steder.

3. De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk.

Frugtens smag, farve og aroma påvirkes derfor af temperaturforholdene i de valenciske citrusdyrkningsområder.

Middelhavsklimaet er kendetegnet ved somre, der ikke er for varme, og i overvejende grad fugtige vinde, hvilket især er en fordel for mandarinernes udseende.

Citroner

Det lokale område, hvor der har været dyrket citroner, lige siden de blev indført af araberne, er med til at give de valenciske citroner de særlige karakteristika, der adskiller dem fra citroner, der dyrkes andre steder. Dette skyldes flere forskellige faktorer:

Valenciske citroner bliver ikke beskadiget på træet af den varme, tørre vind, der er fremherskende andre steder. De har derfor en tynd skal med ganske få mærker eller ydre læsioner.

De valenciske citrusdyrkningsområder ligger på den geografiske grænse for citrondyrkning med hensyn til temperatur, og det er af flere forskellige årsager netop en fordel for produktionen af frugt af høj kvalitet:

1. De milde vintre og de ikke alt for varme somre sikrer, at citronerne langsomt opnår den optimale modenhed. På den måde opnår de et bedre syreindhold end citroner fra varmere dele af verden (som generelt er mere vammelsøde med mindre smag).

2. Den veldefinerede temperaturforskel mellem nat og dag giver citronerne en mere intens farve, både indvendig og udvendig. Valenciske citroner har en typisk gul nuance, der normalt er mere intens end nuancerne på de citroner, der dyrkes andre steder.

3. De milde temperaturer medvirker ligeledes til at danne æteriske olier i skallen, der bidrager til frugtens aromatiske indtryk.

Frugtens syrlighed, farve og aroma påvirkes derfor af temperaturforholdene i de valenciske citrusdyrkningsområder.

Middelhavsklimaet er kendetegnet ved somre, der ikke er for varme, og i overvejende grad fugtige vinde, hvilket især er en fordel for citronernes udseende.

Henvisning til offentliggørelse af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (6))

Link til specifikation på Consellerias websted:

http://www.agricultura.gva.es/web/c/document_library/get_file?uuid=311b8844-1ac9-4ac2-9301-e81705c4452f&groupId=16

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Erstattet af forordning (EU) nr. 1151/2012.

(4) I forhold til frugtens samlede vægt. Manuelt presset.

(5) Minimumsforhold mellem sukker og syre som defineret i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager.

(6) Se fodnote 3.