ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 315 
 
 
 
Vol. 1983/0127 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN  FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83) 315 endelig udg. 
Bruxelles,  den 8. juli 1983 
ENERGI OG ENERGIFORSKNING  I FÆLLESSKABET  : 
ET FEMÅRIGT  HANDLINGSPROGRAM  OG DETS FINANSIERUNG 
(Meddelelse  fra Kommissionen  til Rådet) 
KOM(83) 315 endelig udg. 

ENERGI OG ENERGIFORSKNING I FÆLLESSKABET: 
ET FEMÅRIGT  HANDLINGSPROGRAM  OG DETS  FINANSIERING 
FØLGESKRIVELSE 
Kommissionen  meddelte  i det forklarende  memorandum  til dens 
forslag om den  fremtidige finansiering  af Fællesskabet 
(KOM(83)270  endelig  udg.) sin hensigt om at foreslå en særlig 
indsats for at  udvikle fællesskabsomspændende  politikker,  der 
skal sikre en mere rationel  anvendelse  af energi samt en mere 
sikker og varieret forsyning.  Den erklærede  ligeledes,  at den 
havde under overvejelse,  i ordningen  af egne indtægter at  ind­
føre en  afgift på ikke-industrielt  forbrug  af energi med hen­
blik på at  finansiere  denne indsats. 
I vedlagte  meddelelse  er der  opstillet  et program  i overens­
stemmelse  hermed samt  resultaterne  af videre overvejelser  af 
den egnede mekanisme  for finansieringen heraf. 

ENERGI OG ENERGIFORSKNING I FÆLLESSKABET 
ET FEMÅRIGT HANDLINGSPROGRAM OG DETS  FINANSIERING 
INDHOLD 
NØDVENDIGHEDEN AP EN ANDERLEDES LØSNING 
Fortidens  lære 
Muligheder og risici 
Bygning af en bro  til fremtiden 
Optimering  af anvendelsen  af ressourcer 
Sammenhæng og  kontinuitet 
Retningslinjer  for programmet 
PROGRAM-JETS INDHOLD 
En mere rationel  anvendelse  af energi 
Investering 
Teknologi 
Prospektering 
Carbonhydrider 
Uran 
En mere afbalanceret  udvikling  af forsyninger 
Past brændsel 
Kernekraft 
Gas 
Alternative  energiressourcer 
OMKOSTNINGER  VED PROGRAMMET 
FINANSIERING 
AFGIFT PÅ ENERGIFORBRUG Side 
1-7 
1- 2 
2- 3 
3 
3- 4 
4- 5 
5- 7 
7-15 
7- 9 
8 
8- 9 
9- 12 
10 - 11 
11 - 12 
12 - 15 
12 - 13 
13 - 14 
14 
15 
15 
16 
16 - 18 

ENERGI OG ENERGIFORSKNING I FÆLLESSKABET: 
ET FEMÅRIGT  PROGRAM  OG DETS  FINANSIERING 
Meddelelse  til Rådet  fra Kommissionen 
NØDVENDIGHEDEN AP EN ANDERLEDES LØSNING 
1. De forløbne tre år har  bragt drastiske  ændringer på  verdensmar­
kedet for olie, efterhånden som det har  tilpasset sig  nye og 
meget forskellige  markedsvilkår.  Prisstigningerne  i 1979-80  bi­
drog væsentligt  til den skadelige  lavkonjunktur  for økonomisk 
aktivitet,  som er  oplevet i hele den industrialiserede  verden; 
men på den  positive side  havde de en  direkte virkning  på efter­
spørgselen  efter olie og på udbudet  og brugen af andet brænd­
sel. De ændrede også  opfattelse  og adfærd i  regeringerne  i både 
olieforbrugende  og olieproducerende  lande, og ligeså hos  sel­
skaber og enkeltpersoner  inden for som tiden for olieindustrien. 
Kombinationen  af disse faktorer  pressede  verdensefterspørgselen 
efter olie ned med  helt overvældende 20% i løbet af  tre år, og 
hermed kom faldet i selve råolieprisen. 
Disse ændringer rummer en  vigtig lære for  energipolitik  og giver 
en ny sammenhæng for  fremtidig aktion.  Den nye  situation  kræver 
en reaktion  i Fællesskabet, som er  anderledes  end den  tidligere, 
og som bygger på fortidens  gode resultater,  men tager ved lære 
af fejltagelserne,  som slår mønt af de  gunstige  muligheder,  men 
samtidig  mindsker  risiciene  og skaber en solid bro fra nutiden 
til en mere stabil og sikker fremtid. 
Fortidens  lære 
2. En nøglelektion  fra fortiden er,  at energipolitik klart betaler 
si£. 
Nogle af de  gevinster,  der er opnået,  skyldes  regeringernes  be­
stræbelser på at  tilskynde  til mere rationel  anvendelse  af ener­
gi samt et mindre sårbart og  mere varieret  mønster i  energifor­
syningen. 
En anden lære er, at markedskræfterne på energiområdet er  spil­
levende og i de  sidste tre  år har  arbejdet  stærkt  til støtte for 
målene for vor energipolitik. 

- 2 -
Forbrugere  og investorer  reagerede  på stigningen  i oliepriserne  i 
1979-80 ved at nedskære  olieforbruget  og skifte  til andet brænd­
sel. Og i selve oliesektoren  har øget  produktion  fra kilder uden 
for OPEC bidraget  til virkningen  af dalende  olieefterspørgsel ved 
at danne et mere markedsbaseret  prisniveau. 
En tredje lære er  imidlertid  betydningen  af en vedvarende  bestræ­
belse og kontinuitet  i fremgangsmåden ved løsningen.  Tilpasnings­
processen  i energisektoren efter  det første  oliechock  i 1973-74 
blev ikke  videreført, da  prisen derefter igen  begyndte  at dale -
også udtrykt  ved prisen, renset  for inflation.  Nogle af resulta­
terne mærkes i dag kun i  el-sektoren,  hvor nye oliefyrede  værker, 
der blev  bestilt  i midten af halvfjerdserne,  er ved at  blive ta­
get i drift. Meget af det, der er  vundet i det  sidste par år,  vil 
være tabt, hvis  denne cyklus gentages  med kortsigtede  markedssig-
naler, som sætter  tilpasningsprocessen  i bakgear  endnu engang  og 
fremmer en tilbagevenden  til den tidligere  skæve balance  mellem 
olieproducenter  og olieforbrugere  på markedet. 
Muligheder  og risici 
3. Mulighederne  i den nye  situation  er betydelige.  Fællesskabets  beta­
lingsbalance vil  være 10  milliarder dollars  bedre i år end  sidste 
år, fordi oliepriserne  er lavere.  Den økonomiske vækst  skulle næ­
ste år blive på 0,5f° eller mere som et  resultat heraf,  og infla­
tionen vil falde  med 1%  eller mere. Der vil være gevinst  for sta­
ternes finanser,  efterhånden som den økonomiske  aktivitet  bedres, 
og der vil være gevinst  for industrien  og forbrugerne.  Den kortsig­
tede udsigt for Fællesskabet som  helhed  vil derfor  være bedre som 
et resultat  af den nye  situation  på oliemarkedet. 
4. Den mere langsigtede  er helt klart mindre  sikker.  Den nuværende  si­
tuation på oliemarkedet  synes ikke med nogen større  sandsynlighed 
at ville ændre sig fra  den ene dag  til den anden, og derved spærrer 
den for  uforudseelige  politiske  udviklinger,  men noget senere i det­
te årti vil situationen  kunne være meget anderledes.  De industriali­
serede lande har i mellemtiden  et pusterum , hvor de kan  konsolidere 
gevinsterne  i fortiden  og placere fremtiden  på et  sundere  grundlag. 
Men omvendt  vil oliemarkedernes  afmatning  kunne modarbejde  dette. 
Tilstrækkelige  fremskridt  i retning  af Fællesskabets  langsigtede 
energipolitiske  mål kunne ikke tages for givet, selv  før den nye 
markedssituation  havde  udviklet sig.  Faldende  oliepriser  og skiften­
de opfattelser  af deres fremtidige udvikling vil  gøre realiseringen 
af disse  mål endog mere vanskelig. 

5. Der er to  slags  risici.  Den første  er, at regeringerne vil  •'"ænde 
et lavere blus  under energipolitikken,  da de andre og uot.e umid­
delbart presserende  spørgsmål arbejdsløshed og  inflation  fortsat 
dominerer  den politiske  debat. Den anden er, at forbrugere  og in­
vestorer  i både den  offentlige  og private sektor  kun vil se et 
ubetydeligt  markedsincitament  til at opretholde  tempoet  i omstruk­
tureringen,  når investeringer  uden for energisektoren  begynder  at 
opvise væsentligt  hurtigere udbytte,  efterhånden som den  relative 
oliepris  falder. 
Bygning af en bro  til fremtiden 
6. Problemet  er, hvor man skal finde  den rette balance  i kompromis'et 
mellem kort og lang sigt. Kommissionen  ønsker  bestemt  ikke at løbe 
risikoen  for at kvæle det økonomiske  opsving  i fødselen ved at 
lægge unødvendige  byrder på erhvervsdrivende  og forbrugere.  Vi øn­
sker heller  ikke at se  energisektoren  uretmæssigt få forkøb på de 
investeringsmidler,  som også  vil være nødvendige  til at forandre 
udsigten for  nogle af de nye  industrier,  hvoraf Fællesskabets 
fremtidige  industrielle  sundhed  også vil afhænge. Vi ønsker  heller 
ikke at se energien  udviklet  bare for dens egen skyld. Energi  er 
kun én produktionsfaktor,  som kombineret  med andre sikrer produk­
tionen af varer samt en lang række tjenesteydelser. 
7. Men energi er så fundamental  for den  vellykkede  opnåelse af Fælles­
skabets  generelle  økonomiske mål, at den bør  have særlig og  prio­
riteret behandling.  Hvis hovedmålet for  energipolitik  er at fore­
bygge en rationering  af væksten  for varer  og tjenesteydelser  i de 
kommende år, bør  investering  i energi hellere  nyde godt af end gø­
res til et potentielt offer for  faldende  oliepriser. 
Ved at anvende  nogle af de ressourcer,  der frigøres ved  faldende 
oliepriser,  inden for energisektoren,  kan risikoen for  en mere 
langsigtet  energibremse  på væksten  mindskes. 
Optimering  af anvendelsen  af ressourcer 
8. En prioritetsrolle  for energi kan kun  begrundes,  hvis den ekstra 
indsats opnås med de  mindste  omkostninger  og den største  fordel. 
Anvendelsen  af ressourcer  i videste forstand  må derfor optimeres. 
Dette kan man  ikke opnå på  nationalt plan. 

- 4 -
9. Det  spild og den  usmidighed , der skabes af ukoordineret aktion 
og dobbeltaktion  i energisektoren,  kan ses  overalt  i Fællesskabet. 
I el-sektoren for  eksempel  er der  overskydende  og underudnyttet 
forsyningskapacitet  i nogle fællesskabslande, medens samkørings-
systemet  andre steder er helt utilstrækkeligt; på området  fast 
brændsel er  lagrene i produktionslandene  steget  til rekordhøjder 
og har derved reduceret  de midler,  der er  til rådighed  til den in­
vestering,  der er påkrævet for at gøre Fællesskabets  industri  mere 
konkurrencedygtig  over for import fra lande uden for Fællesskabet; 
og inden for såvel forsyning  med primærenergi som  energiforbru­
gende udstyr er Fællesskabets  interne  marked næppe overhovedet 
blevet udnyttet. Energipolitikkerne  har givet lønnet  sig, men de 
har været langt mere bekostelige for  medlemsstaterne,  end de behø­
ver at være. 
10. Denne  situation  må nu ændres. Fællesskabet kan  ikke blive  ved med 
at spilde ressourcer  på denne måde. En  bedre aktionskoordinering 
på fællesskabsplan  vil tilvejebringe  grundlaget  for en  optimering 
af anvendelsen  af fysiske  og finansielle  ressourcer, for  mind­
skelse af spild og for forøgelse af  fleksibiliteten  i energiforsy­
ningssystemet  til gavn for alle. 
Sammenhæng og  kontinuitet 
11. En optimering  kan imidlertid  ikke tages for givet, så længe fælles­
skabsaktioner  kun foretages  i særlige tilfælde og én ad  gangen. 
Effektive  fællesskabsaktioner kan kun  sikres gennem  programmer,  der 
i de tilfælde,  hvor de indebærer budgetmæssige  udgifter,  har et 
mindsteniveau  af troværdighed  udtrykt  i de finansielle  midler,  der 
bevilges  til dem, og en  kontinuitetsramme , der spænder  over en år­
række . 
Dette har ikke været tilfældet  hidtil.  Udgiftsprogrammer  for Fæl­
lesskabet  på energiområdet har  stort set været begrænset  til tek­
nologisk udvikling,  der, selv om den er af  kritisk  betydning,  kun 
er ét element  i en energipolitik. Selv  nogle af disse programmer, 
og navnlig  på demonstrationsområdet, har i den  senere  tid finan­
sielt måtte leve fra  hånden og i munden. 
Resultatet  er, at mange af  gevinsterne  ved fællesskabsaktioner er 
blevet bragt  i alvorlig  fare. 

De samine fejltagelser  må ikke gentages.  Finansiering  i fælles-
skabsdimension  kræver, at der på  mellemlang  sigt opstilles  en 
ramme for en mere vidtspændende  vifte af aktiviteter  end i  for­
tiden. 
Retningslinjer  for programmet 
12. Der bør i  udviklingen  af et sådant  program  anvendes  fire retnings­
linjer. 
13. Den første er, at  specifikke forslag  til udgifter,  som stilles 
inden for programmet,  bør afspejle resultaterne  af en vurdering 
af programmer  og aktioner  på de pågældende områder i  medlemssta­
terne selv.  Målene for fællesskabsprogrammer må være at  mindske 
spild og dobbeltarbejde  og ikke risikere  at bidrage  hertil,  selv 
om eksistensen  af høje  udgiftsniveauer  i visse medlemsstater  ikke 
i sig selv  er et argument  mod en  aktion på fællesskabsplan. 
De nationale udgifter  i de forskellige  energisektorer varierer  en 
hel del, selv  når størrelse og  geografiske faktorer  tages i be­
tragtning  (bilag  1). Variationen  i udgiftsniveauet  per capita og 
i relation  til olieforbruget  er endnu et, omend ufuldkomment, 
vidnesbyrd  om, at  lighed i værdi i  indsatsen for  gennemførelsen 
af disse  mål stadig  mangler.  Et handlingsprogram  på mellemlang 
sigt vil, forudsat  at det  ledsages  af fornyede  anstrengelser  på 
nationalt  niveau  fra de medlemsstater,  hvis sårbarhed er størst, 
kunne bidrage  til at tilskynde  til større  lighed i indsatsen  og 
sætte medlemsstater,  hvor der allerede  er væsentlige  energipro­
grammer i kraft, i stand til faktisk  at erstatte  nogle af deres 
nationale udgifter  med fællesskabsmidler. 
En vellykket vurdering  af programmer  i medlemsstaterne  kræver 
imidlertid,  at der på fællesskabsplan  findes en effektiv  ordning 
for en informationspulje  vedrørende  nationale aktioner,  så at 
Kommissionen  med største  tillid kan udøve  sit overvågningsansvar. 
Medlemsstaterne  er blevet enige om fælles mål på  noget længere 
sigt. Det er kun  logisk,  at de bør  lette den rigtige  vurdering 
af tilstrækkeligheden af de  instrumenter,  som de  anvender  til 
gennemførelsen  heraf. 

- 6 -
14. Den anden retningslinje  er, at Fællesskabet  ikke skal  forsøge at 
være en  erstatning  for de økonomiske  erhvervsdrivende selv.  En 
fællesskabsaktion bør som en  regel være rettet mod oprettelse  af 
en ramme, som  tilskynder erhvervsdrivende  til at træffe de  rig­
tige langsigtede  afgørelser  udtrykt  i energiforsyning  og -anven­
delse. I mange tilfælde kan  dette mål bedst opnås ved  yderligere 
udvikling  og anvendelse  af en  rationel  løsningsmåde for  prisfast­
sættelse for  energi, og dette må fortsat  være et grundlæggende 
element i Fællesskabets  politik. 
Men der er tilfælde,  hvor prispolitikken  i sig selv helt  klart 
vil være utilstrækkelig, især i en  tid med vedvarende  økonomiske 
vanskeligheder.  Udgiftsprogrammet  bør hovedsageligt  være rettet 
mod disse. 
15. For det  tredje er der  ingen grund  til, at et  program af denne art 
skal være af  ubestemt  varighed  og løbe  videre fra den ene femårs­
periode  til den anden,  eller af gradvis tiltagende  målestok  eller 
omfang. Tværtimod.  Kommissionen  foreslår et  program,  der er  til­
tænkt at  skulle bygge en sund bro til den mellemlange  fremtid  og 
at undgå risikoen  for en ny energibremse senere  i tiåret. Et  vel­
lykket handlingsprogram,  med udgifter  som i reale termer løber 
ud i en spids henimod  slutningen  af femårsperioden  1984-1988, 
skulle om fem år  kunne placere  Fællesskabet i en ny  situation, 
hvorfra en fortsat indsats  ved denne mekanisme  ikke længere er 
påkrævet. 
16. For det  fjerde, samtidig  med at  programmet  skal tilvejebringe  en 
ramme for kontinuitet, skal  det undgå  stivhed.  Kommissionens 
hensigt er, at der regelmæssigt  foretages  en gennemgang  af resul­
taterne med henblik  på at træffe afgørelser om aktivitetsmønstret 
inden for og mellem  energisektorerne  samt om de budgetmæssige be­
villinger,  som er nødvendige i  programmets  senere år. Den første 
gennemgang  skal finde sted  to år  efter, at programmet  er påbe­
gyndt . 

- 7 -
17. Kommissionens  forslag afspejler  dens ønske om at se såvel en mere 
sammenhængende og mere  professionel  indgang  til energipolitik  på 
fællesskabsplan. Uden en  dristig  fremgang  af denne art vil energi­
politikken  på fællesskabsplan være ude af  tril med de  tilgrund­
liggende  behov for aktion. 
PROGRAMMETS  INDHOLD 
18. Programmet  på mellemlang  sigt vil ikke  bare være baseret på en ny 
aktion. Det vil være en  blanding  af foranstaltninger.- allerede 
godkendt  på fællesskabsplan, som er forstærket,  hvor dette er nød­
vendigt, allerede  foreslåede og  under diskussion  værende  foran­
staltninger  samt helt nye aktioner. 
I de følgende  afsnit  bliver Kommissionens  forslag  med hensyn  til 
programmets  indhold kort  opsummeret  i tre  punkter:  en mere  ratio­
nel anvendelse  af energi, prospektering  og en mere  afbalanceret 
udvikling  af forsyningerne. 
En mere rationel  anvendelse  af energi 
19· Perioden  efter det andet oliechock  er kendetegnet  ved en  betydelig 
forbedring  af rationel  anvendelse  af energi, både i  skiftet fra 
olie til andet brændsel og i  effektiviteten  af energianvendelse. 
En del af  denne forbedring afspejler  den øjeblikkelige  reaktion 
på prisstigningerne  i 1979-80,  andet afspejler  den forsinkede 
virkning  af investeringer,  der blev foretaget  endnu før. 
De lette forbedringer  er nu  stort set foretaget.  Udsigten  til 
vedvarende  fremskridt  i de kommende  år vil være stærkt afhængig 
af yderligere investering  i såvel  umiddelbart  anvendelige  teknolo­
gier som i udviklingen  og anvendelsen  af nye og mere  effektive 
teknologier.  Sådanne  investeringer  er af  vital interesse for  Fæl­
lesskabets langsigtede energisikkerhed;  men en  fremskyndelse  af 
aktiviteten  på dette område  vil have en mere  umiddelbar  virkning 
i henseende  til beskæftigelse, økonomisk vækst og  handel. 

- o -
20. Spillerummet  for sådanne  investeringer  er omfattende,  men der er  tre 
hovedårsager  til, at det måske  ikke kan udnyttes  tilstrækkeligt. Den 
første er, at  under vanskelige  økonomiske  forhold vil investeringer 
i rationel  anvendelse  af energi have tendens  til at blive fortrængt 
af andre, der giver hurtigere  og større  udbytte,  et problem  der for­
værres af  faldende  oliepriser.  Det andet problem  er utilstrækkelig 
udvikling  og anvendelse  af nye  teknologier.  Det tredje er den  lave 
investeringsrate  i el-sektoren,  som vil mindske  det vigtigste  områ­
de, der findes for fast brændsel og  kernekraft  til at erstatte  olie 
og gas. 
Kommissionen  er af den  opfattelse,  at en fællesskabsaktion i det 
væsentlige bør  rettes mod disse tre  problemområder. 
21. På det første område (de økonomiske hæmninger for  investering)  bør 
Fællesskabets  rolle først og  fremmest  være at  identificere  de in­
vesteringer,  der bør  foretages  i Fællesskabets  interesse,  men som  
ikke kan komme videre uden støtte; dernæst at bestemme den  mest 
effektive  og mindst  bekostelige  investeringsmåde. 
Kommissionen  har allerede  taget fat på denne  rolle. Den foretog i 
februar 1982 en  detaljeret  undersagelse  af hindringerne  for ratio­
nel anvendelse  af energi; i juli tilskyndede  den Rådet  til at ved­
tage en henstilling  til medlemsstaterne  om måder, hvorpå  investe-
ringstempoet  kan øges, og den  fremsatte  dernæst et i høj  grad se­
lektivt  forslag  til en fællesskabsaktion i  form af rentelettelser 
til fællesskabslån  til investeringer  i omdannelse  af kul, kultil­
beredning,  fjernvarme  samt energiproduktion  af affald,  hvor der var 
åbenbart  store problemer.  Drøftelser i Rådet har  vist, at problem-
sektorerne  er mere vidtspændende, end  Kommissionen  bedømte dem  til 
at begynde  med. Især står det  klart, at den nuværende fremgangsmåde 
med fordel vil  kunne udvides  til at omfatte  investering  i energibe­
sparelse selv  og senere måske vil behøve  yderligere udvidelse  til at 
indeholde  bestemmelser  om såvel  direkte  tilskud  som rentelettelser. 
Kommissionen  er af den  opfattelse,  at det foreslåede  program  på mel­
lemlang  sigt vil  kunne tilvejebringe  en klarere ramme for en  snarlig 
vedtagelse  af dette program  med dets nødvendige ændringer. 
22. Hvad angår teknologi,  har spørgsmålene  allerede udviklet sig  yderli­
gere. Forskning  og udvikling  i denne sektor (og især på områderne 
energibesparelse  og brugen af fast brændsel) er  allerede  et væsent­
ligt element  i rammeprogrammet  for videnskab  og teknologi ; F&U vil 
1) K0M(82)865  endelig  udg. og  K0M(83)260  endelig  udg. 

- 9 -
have en fremtrædende  plads i det  tredje F&U-program,  som Kommis­
sionen foreslår  separat,  og F&U er et  nøgleelement  i det program 
for Fællesskabets  demonstrationsprojekter,  der omfatter energibe­
sparelse og teknologier,  som skal øge afsætningsmulighederne for 
fast brændsel  på længere  sigt (forgasning  og likvefaktion  af kul), 
såvel som geotermisk  energi,  solenergi, vindkraft,  vandkraft  og 
biomasseenergi, 
Selv om FU&D er et  område,  hvor betydningen  af en fællesskabsdimen-
sion i nogen tid har været anerkendt,  har Rådet hidtil på demon­
strations  området  svigtet med hensyn  til at tiltræde  finansiering  på 
mellemlang  sigt trods langvarige  drøftelser,  siden Kommissionens 
forslag blev fremsat  tidligt  sidste efterår.  Som i tilfældet  med 
forslaget  om rentelettelser,  der er  behandlet  ovenfor,  mener Kom­
missionen,  at Rådets  behandling  af et flerårigt  program  for energi 
og energiforskning  som en  helhed vil bidrage  til at tilvejebringe 
en bedre ramme for snarlig tiltrædelse  på et troværdigt  niveau for 
finansiel  forpligtelse  på mellemlang  sigt på området  demonstra-
tionspro  j ekter. 
23. For det  tredje skal  det flerårige  program  tilvejebringe  en ramme 
for udarbejdelse  og vedtagelse  af foranstaltninger  (fx på det  tek­
nologiske  område),  som skal bidrage  til at udvide markederne  for 
fast brændsel  og kernekraft  ved større gennemtrængning  af elektri ­
citet fra disse  kilder,  dér, hvor det er  økonomisk  og effektivt  at 
bruge den. Som en  logisk følge kræver  rationel  brug af energi større  
integrering  af elektricitetsnettene  i Fællesskabet  med henblik på 
at drage fordel af eksistensen  af forskellige  udbuds-  og efterspørg­
selsmønstre  i medlemsstaterne  og at mindske følgerne  af en tilfæl­
dig afbrydelse  i forsyningerne.  Programmet  bør omfatte  foranstalt­
ninger til dette formål. 
Prospektering 
Fællesskabet  bruger nu 3 mio b/d  mindre  olie end i 1973 og  importe­
rer 5 mio b/d  mindre, i vid udstrækning  takket være udviklingen  af 
produktionen  i Nordsøen;  men afhængigheden  af importeret energi  er 
stadig høj, og den økonomiske  byrde heraf (måit i nettoprisen  for 
import i forhold  til BNP) er den samme nu  (3,8%), som den  var i 
1974. 

- 10 -
Det er i hele Fællesskabets  interesse  at sikre et tilstrækkeligt  ind­
satsniveau  i bestemmelsen  af de ressourcer  på fællesskabsplan, som 
vil bidrage  til at mindske  afhængigheden på længere  sigt af mere 
sårbare og  mindre  sikre forsyninger fra  lande uden for Fællesskabet. 
25. Selskaberne  må helt klart gå i spidsen.  De har  ekspertisen  samt de 
fysiske og finansielle  ressourcer;  men det står  ikke klart, at de 
under de nuværende  markedsforhold  har motiveringen  til at gøre  alt, 
hvad der er påkrævet. 
26. Også her er der  tre roller for Fællesskabet. 
Den første  drejer sig  om analyse  og overvågning. Fællesskabets  opga­
ve må være at undersøge tilstrækkeligheden af  indsatsen  og at hen­
lede opmærksomheden på de områder,  hvor der bør gøres  mere. Den an­
den må være at  sikre, at hullerne udfyldes  på den  mest økonomiske og 
effektive  måde. Den  tredje er at  sikre, at selskaberne  har den  tek­
nologi , de behøver. 
27. På området  carbonhydrider  fortsætter den  private sektors  prospek­
tering, men den er næsten fuldstændig begrænset  til områder med 
fastslået  potentiel  såsom bestemte  sænkninger i Nordsøen. På  grund 
af det nuværende  olieoverskud  på markedet  og vigende  oliepriser 
prioriterer  den private sektor ikke  undersøgelse af  muligt fremti­
digt potentiel inden for  Fællesskabet. I det  aktuelle  markedsklima 
er de uvillige  og i nogle tilfælde ude af  stand  til at ofre penge 
på prospekteringsprojekter  med større  risiko;  og skattemæssige æn­
dringer fra  medlemsstaternes  side vil sandsynligvis ikke  få dem  til 
at rette dette.  Det er  imidlertid  vigtigt  for Fællesskabets  lang­
sigtede forsyninger,  at sådanne områder  bliver  evalueret. 
Kommissionen  foreslår  derfor,  at der i det nye flerårige  program 
skal indgå en  carbonhydridprospekteringsaktivitet  for Fællesskabet, 
omfattende  både olie og gas  (herunder  dybtliggende gas).  Dette vil 
give muligheder  både for  seismiske  undersøgelser og  boring med 
henblik på at  skaffe data  om nye områder og at bestemme  tilstede­
værelsen af carbonhydridførende  lag. Omkostningerne  herved  vil 
selv på deres højeste være  beskedne  i forhold  til olieindustriens 
samlede  prospekteringsaktivitet  i Vesteuropa  (ca. 7 milliarder 
ECU i 1980). 

- 11 -
Fællesskabet har  siden 1973 gennemført et støtteprogram  for ud­
vikling af carbonhydridteknologi. Dette  har allerede  vist sig af 
særlig værdi ved støtte  til udnyttelsen  af olie- og gasreserver  i 
Fællesskabet i områder i  kontinentalsoklen  og bør  helt klart vi­
dereføres.  Der vil være behov for udvikling  af nye  teknologier  i 
overensstemmelse  med tendensen  i retning  af mindre  fund på dybere 
og umedgørligt  vand. Mange af de  finansierede projekter  har været 
kommercielt  vellykkede  og ført  til betydelige tilbagebetalinger 
af fællesskabsmidler; men der er et  stigende antal projekter,  der 
ikke kan støttes,  eller som må udsættes på  grund af utilstrækkeli­
ge disponible midler.  Kommissionens  foreslåede  budget for 1984 om­
fatter derfor en øget  tildeling  af 40 mio EGU  til dette program. 
28. Uranprospektering  er et  andet vigtigt  område,  hvor en intensiveret 
aktion på fællesskabsplan  vil kunne bringe store gevinster. 
Kernekraft vil  tegne sig for  mere end 35% af Fællesskabets  el-for­
syninger  henimod  1990, og  denne andel vil sandsynligvis  vokse 
yderligere.  Alligevel  er Fællesskabet afhængig af  verden udenfor 
for 80% af  dets uranforsyninger. 
Uranmarkedet  har vist sig i fortiden  at være  yderst svingende.  For 
øjeblikket er der  verden rundt overskud  af produktionskapacitet; 
men dette vil  kunne ændre sig meget hurtigt  som et  resultat  af 
økonomiske  faktorer (nedlukning  af miner med højt  omkostningsni­
veau) eller politiske  faktorer (navnlig  et regeringsskifte  i et 
vigtigt  produktionsland).  Fællesskabets  ressourcer  må derfor  hol­
des under permanent  eftersyn,  og når og  hvor det er  begrundet,  ud­
viklet ved prospekteringsindsats.  Kommissionen  vil derfor  fortsæt­
te sin gennemgang  af medlemsstaternes  påviste  reserver  og anslåede 
ressourcer  samt udvide denne aktion i retning  af mere specifikke 
mål, idet den desuden  vil fremsætte  henstillinger  desangående og 
som rettesnor  for dens direkte  finansielle  støtte  til specifikke 
uranprospekteringskampagner. 
Samtidig  må der  foretages aktion for  at øge  niveauet  for selve 
søgningsaktiviteten, som i løbet af det  sidste par år er  faldet 
til lave niveauer.  Kommissionen  foreslår i  budgettet  for 1984 
10 mio ECU  til undersøgelse af områder, der  allerede  er identifi­
ceret som havende  potentiel,  som igangsætter  til fremme  af andre 
nationale  og private indsatser. 

- 12 -
?9. Kornmissionen  overvejer ligeledes  den eventuelle  rolle for Fælles­
skabet i fremme af både  carbonhydrid-  og uransøgning på områder 
uden for Fællesskabet og især i  udviklingslande. Dette  skulle ta­
ge sigte  på at sprede Fællesskabets  fremtidige forsyningskilder 
og mindske  potentiellet  for eksterne  leverandørers  kartelaktion. 
En mere afbalanceret udvikling  af forsyninger 
30. En aktion på dette område  skal rettes  mod fast brændsel og  kerne­
kraft som hovedalternativer  for olie på mellemlang  sigt, mod gas, 
hvor der rejser sig særlige spørgsmål om  fleksibilitet  og sikker­
hed, samt mod alternative energiressourcer  som en  betydningsfuld 
bidragyder  til Fællesskabets  forsyninger  på længere  sigt. 
På området  fast brændsel er den nuværende  situation  uøkonomisk og 
usammenhængende.  Fast brændsels gennemtrængen har været  meget sva­
gere end tidligere  påregnet, især i  industrisektoren.  Lagrene  af 
kul i de kulproducerende  lande ligger på rekordniveauer (ca.  60 
mio t),  hvilket forværrer  industriens vanskelige  finansielle  om­
stændigheder.  Samtidig importerer  medlemsstaterne  70 mio ton 
fra lande uden for Fællesskabet. 
32. Den rette fremgangsmåde for Fællesskabet er  omhandlet  i Kommissio­
nens særskilte  meddelelse,  som indeholder  forslag  til en afbalan­
ceret politik  for fast brændsel I det væsentlige bør fælles­
skabsaktion koncentreres  om fire hovedområder: 
i) forbedring  af teknologien,  især ved at  udvikle  nye, mere ef­
fektive og renlige  måder  til fyring med fast brændsel;  inden 
for omdannelse  af fast brændsel  (forgasning  og likvefaktion) 
med henblik  på at udvide det potentielle  marked på længere 
sigt, såvel som videreførelse af bestræbelser på at  forbedre 
produktionsteknologien. Forskning  og udvikling  i denne sektor 
er et vigtigt  element  i det  tredje P&U-program  på energiom­
rådet; og forgasning  og likvefaktion  af kul udgør en del af 
programmet  for Fællesskabets  demonstrationsprojekter; 
1) K0M(83)309 

- 13 -
ii) aktion vedrørende miljøproblemer, især sådanne som opstår 
ved forbrænding af  fast brændsel, og som er af såvel tvær­
national  som national art. Specifikke  forslag  er for nylig 
blevet forelagt  Rådet 
iii) rationalisering  af udbuds-  og efterspørgselsmønstret  inden 
for Fælle skabet gennem en  aktion,  der skal tilskynde  til 
at kommercialisere lagrene  og til at udvikle  den interne 
fællesskabshandel; 
iv) forøgelse af Fællesskabets økonomiske  sikkerhed  ved foran­
staltninger,  der skal nedbringe  omkostningerne  i Fællesska­
bets produktion  og fremme  udviklingen  af en sund og mere 
livskraftig  fællesskabsindustri.  Dette i sig selv  skulle 
bidrage  til at ændre  holdningerne  til brugen  af kul og an­
det fast brændsel. 
33. På det  nukleare  område er der  store udgifter,  som kun kan  tilret­
telægges og  forvaltes  af dem, der har  ansvaret for  driften  af 
værkerne;  men Fællesskabet har en  rolle at spille ved at bistå 
med at  sikre disponibiliteten  af teknologi  og ved at  give sig  i 
lag med nogle af offentlighedens  største  bekymringer  ved denne ener­
gikilde,  særlig på  sikkerhedssiden  og på området  nukleart  affald. 
Kommissionen  mener, at der nu på fællesskabsplan bør prøvekøres 
forsøgsordninger vedrørende  deponering  af radioaktivt  affald. 
Dette er et godt eksempel  på et tilfælde,  hvor udgiften  til projek­
ter inden for bestemte  medlemsstater,  uden sandsynlighed  for at 
kunne begrundes  ved nationale betragtninger alene, vil  tilvejebrin­
ge vitale  erfaringer  og informationer for  andre landes langsigtede 
behov og for Fællesskabet som  helhed. Ved at gennemføre  dette vil 
det kunne hjælpe med  til at bane vej for den øgede  anvendelse  af 
kernekraft. 
Lignende  betragtninger  gælder  for yderligere  bestræbelser på området 
nuklear s  i kkerhed , hvor en fællesskabsaktion  allerede  er vigtig, og 
som omfatter  sådanne områder som  sikkerheden  af gennemprøvede og 
avancerede  reaktorer (hurtige formeringsreaktorer),  sundhedsbeskyt­
telse, F&U vedrørende  forvaltning  og deponering  af nukleart  affald 
samt nukleare kontrolforanstaltninger. 
1) K0M(83)173 

- 14 -
Et yderligere  element i fællesskabsaktiviteten bør være en vis  pulje 
af ressourcer  vedrørende  projekter,  der skal undersøge de problemer, 
der er forbundet  med nedlukning  af nukleare  anlæg. Området nedluk­
ning er af  relevans  for hele Fællesskabet og  ikke bare for  medlems­
stater med nukleare  programmer  på grund af  dets implikationer  for 
el-tariffer. 
34. Hvad angår gas, er Fællesskabets  rolle at udvikle  et mere fleksibelt 
forsyningssystem.  Større  fleksibilitet  inden  for og mellem  medlems­
staterne  vil give både langsigtede  fordele  ved at nedbringe de  sam­
lede omkostninger for  leverancer  til forbrugeren  og større  beskyt­
telse mod afbrydelse.  Øget fleksibilitet  kræver en  aktion  til frem­
me af større  integrering  af transmissionssystemerne  og reservefor­
syninger  i form af  lagre  eller  overskudsproduktionskapacitet. 
Betydningen  af sådanne  foranstaltninger  i drøftelserne  inden for 
Fællesskabet om  sikkerheden  af gasforsyninger  (disse  er resumeret i 
i 1 den særskilte meddelelse om Fællesskabets  energistrategi  ' . 
Dette er for øjeblikket  ikke et område, hvor Fællesskabets budget 
er involveret,  bortset  fra støtte  til nogle  projekter  for oplag­
ring af gas i Det forenede Kongerige under budgetpost 707 på 1983-
budgettet  (selv om Fællesskabets låneinstrumenter  naturligvis  har 
været stærkt  involveret  i finansiering  af forbedringer  af infra­
struktur  i energisektoren);  men det er et område, hvor en  aktion, 
koordineret  og støttet på fællesskabsplan, ved  velovervejet  anvendel­
se af budgetudgifter  vil kunne  give fordele  for hele Fællesskabet, 
samtidig  med at  spare omkostninger, som medlemsstater har pådraget 
sig ved finansiering  af mindre  effektive  og delvis  nationale  løsnin­
ger. Kommissionen foreslår  derfor,  at det flerårige program bør om­
fatte foranstaltninger,  som skal fremme  en større  integrering  af 
Fællesskabets gassystemer. Kommissionen  overvejer  ligeledes  spørgs­
målet tilvejebringelse  af støtte  til skabelse  af strategiske  natur­
gaslagre,  som vil kunne  bruges  til fordel  for flere lande via et 
mere fleksibelt  og sammenkoblet  forsyningssystem,  men som  ikke vil 
være finansielt  forsvarligt  i tilfældet, hvor en bestemt  medlems­
stat alene ser på  nationale  behov. Lignende  betragtninger  vil kunne 
gælde for  skabelsen  af strategiske  olielagre. 
1) Fællesskabets  energistrategi:  Fremskridt  og retningslinjer  for 
fremtidige  aktioner 
KOM(83)305  endelig  udg. 

- 15 -
35· På området  alternative  energiressourcer  ligger  Fællesskabets 
primære  rolle  inden for områderne  F, U & D; men  støtte  til  fi­
nansiering  af store projekter,  der indebærer  anvendelsen  af 
nye teknologier  i denne sektor inden  for Fællesskabet,  vil kun­
ne komme i  betragtning  i tilfælde, hvor  der er  risiko for, at 
udvikling  vil kunne blive holdt  tilbage  ved de  store investe­
ringsomkostninger  i de første år og den  omstændighed,  at den 
økonomiske  tilbagebetaling vil  være spredt  over en meget lang 
periode.  Et godt eksempel  vil kunne være tidevandsenergi. 
OMKOSTNINGER  VED PROGRAMMET 
36. Når de nye  aktiviteter,  som er  fremlagt  i foregående  sektion, 
og eventuelle  senere  forslag  tages i betragtning,  er det  sand­
synligt,  at programmet  vil kræve en udgift på 1,5 - 2  milliarder 
ECU, når det når  3it højdepunkt  i 1986  eller 1987,  idet det 
største tal  er det  mest sandsynlige.  Kommissionens foreslåede 
energibudget,  kap. 70,  for 1984· på 769 mio ECU  tillige  med det 
foreslåede  forskningsbudget  for energi (undtagen  fusion)  på 
177 mio ECU er  udformet  til at være et realistisk  skridt  fremad 
for det farste år af det  flerårige program.  Et program  i denne 
målestok  vil som allerede  påpeget  bidrage  til at mindske  de 
nationale  regeringers udgifter  dér, hvor de pågældende  aktivite­
ter kan udføres  mere effektivt  på fællesskabsplan.  Det vil også 
bidrage  til at opnå en bedre generel balance  i midler  fra fæl­
lesskabsbudgettet  . 
x x 
x 

- 16 -
FINANSIERING 
37. Kommissionen  er af den  opfattelse,  at opnåelsen  af Fællesskabets 
energimål  gør det  påkrævet  at indføre  det ovenfor  beskrevne  pro­
gram. Den har  -undersøgt, hvordan  et sådant program  vil kunne  fi­
nansieres,  idet der tages hensyn  til dets særlige karaktertræk  og 
de vanskeligheder,  der vil kunne opstå ved at ty  til de normale 
budgetmidler.  Med programmets  begrænsede  varighed  og andre even­
tuelle efterspørgsler  efter egne midler,  vil et alternativ  - og 
tillige et alternativ,  som specielt  forstærker Fællesskabets  ener­
gipolitik  - kunne være en afgift på energiforbrug. 
Kommissionen  har i pkt. 15 i  sit forslag  vedrørende  fremtidig  fi­
nansiering 1^ anført,  at den  overvejede ideen  om at  indføre  en så­
dan afgift i ordningen  med egne indtægter.  Medens  den ikke på det 
nuværende  stadium  ønsker  at fremsætte  formelle  forslag  herom,  fin­
der Kommissionen  det formålstjenligt  at opstille  de store træk 
af en sådan  afgift  med henblik  på overvejelse. 
AFGIFT PÅ ENERGIFORBRUG 
38. De grundlæggende  mål for det  ovenfor  omhandlede  program  er forbed­
ringer inden for vor  anvendelse  af energi  samt større  energifor­
syningssikkerhed.  Da opnåelsen  af disse mål vil være til fordel 
for alle  forbrugere,  finder  Kommissionen  det hensigtsmæssigt,  at 
hvis programmet  skal finansieres  ved en  afgift,  bør denne være 
baseret så bredt som muligt og falde på alle energikilder.  Herud­
over bør en  sådan skat for at  forstærke  de energipolitiske  mål 
ideelt falde på alle energiforbrugere  (se dog  følgende  afsnit). 
Kommissionen  vil også regne  med, at den  indtægt,  som opnås ved en 
energiafgift,  vil blive øremærket  til programmet,  og at  satsen 
vil være en funktion  af de  udgifter,  som hvert år godkendes  af 
budgetmyndigheden. 
39. Det vedlagte  bilag 2 præsenterer  den anslåede værdi  af forbruget 
af de vigtigste  energikilder  - ca. 230  milliarder  ECU om  året. Det 
er indlysende,  at den  samlede  virkning  af en  afgift,  som afkaster 
mellem 1,5 og 2  milliarder  ECU om  året på dette forbrugsniveau, 
vil være meget lav - et  godt stykke  under 1$. 
1) K0M(83)270  endelig  udg. 

- 17 -
Den omstændighed, at  afgiften  er så  lille,  indebærer, at mulighe­
derne for afgiftsmekanismens udformning begrænses stærkt.  Hvis 
opkrævningsomkostningerne  skal holdes  i forhold  til de beskedne 
indtægtsmål, bør  afgiften  være så  enkel som mulig med et  minimum 
af opkrævningssteder.  EKSF afgiftssystemet,  som anvendes på mindre 
end fem hundrede  afgiftsbetalere,  og som har  fungeret  med et  mini­
mum af vanskeligheder  i tredive  år, frembyder en  model af, hvad 
der er muligt  i denne  retning.  En sådan  model  vil indebære en af­
gift, som lægges på  produktion  og import. 
40. Af hensyn  til enkelhed i anvendelsen bør mindre  energikilder  såsom 
træ, tørv og  solenergi  ikke inddrages  i anvendelsesområdet for af­
giften,  og den bør begrænses  til at omfatte  olieprodukter,  der an­
vendes som brændsel,  stenkul  og lignit',  gas og  elektricitet.  Til­
svarende  vil energikilder,  der leveres  til produktion  af elektri­
citet, være fritaget  for afgift,  da el overvejende er en sekundær 
energikilde,  og dobbeltbeskatning  ønskes undgået. Det  forventes, 
at fritagelsen  for energikilder,  der leveres  til el-produktion, 
og for  olieprodukter,  der ikke anvendes  til energiformål (fx 
nafta, smøremidler),  nemt kan bringes  i overensstemmelse  hermed 
på produktionsstedet  uden at komplicere  afgiftssystemet. 
41. Der er  imidlertid  en betragtning  af en vis  betydning,  som synes at 
være i  konflikt  med målet for en  enkel  afgift.  Kommissionen er 
klar over en sådan  afgifts  mulige  virkninger  på konkurrenceevnen 
for Fællesskabets  industri,  særlig i  mangel  af sammenlignelige 
afgiftsforanstaltninger  blandt  vore store handelspartnere.  De 
mulige uheldige  virkninger  bør ikke overdrives.  I visse sektorer, 
der er særlig  store  forbrugere  af energi  (fx stål, non  ferro-
metaller,  kemikalier),  kan energiomkostningerne i  nogle tilfælde 
overstige  10/& af de samlede omkostninger; men for  industrien  som 
helhed ligger  energiomkostningerne gerne på mellem 3 og 5$ af de 
samlede omkostninger. Den  virkning,  som en  afgift  på l°/o vil  have 
på fx 5^ af de samlede  udgifter,  er tydeligvis  ubetydelig.  Man 
kunne endog påstå, at i den begrænsede udstrækning en sådan af­
gift virkelig  ville have en  uheldig  virkning  på industrielle  om­
kostninger,  vil den frembyde et  vist incitament  for vor  industri 
til efterhånden at bruge  energi  mere effektivt  end vore  konkurrenter. 
42. Ikke  desto mindre erkender Kommissionen tilstedeværelsen af en for-
rnålskonflikt mellem, på den ene  side incitamenter  til mere effektiv 
anvendelse  af energi  og især  enkel og billig  opkrævning af  afgiften, 
og på den anden  side, mulige  uheldige  virkninger  på konkurrenceevnen 
for Fællesskabets  industri  i almindelighed  og nogle sektorer  i sær­
deleshed. 

- 18 -
43. Alle disse betragtninger  er velbegrundede, og Kommissionen  mener, 
at det vil være uklogt,  om man.  lige fra begyndelsen  kasserer  no­
gen af dem  til fordel  for andre.  Hvis det var  muligt  at forene 
visse af dem på en nem måde - fx at fastlægge en  enkelt  afgift 
og samtidig  fritage  industriel  brug -  ville dette  være Kommissio­
nens foretrukne  løsning. 
Desværre har undersøgelse af mulighederne  hidtil  ikke kunnet  fast­
lægge nogen let måde for  fritagelse  af industrielt  energiforbrug. 
Ethvert  system, der  deler forbruget  op i industrielle  og ikke-in-
dustrielle  kategorier,  ville,  hvis det skal være enkelt,  være 
vilkårligt, og  hvis det skal være retfærdigt, næsten med  sikker­
hed vise sig kompliceret  og vanskeligt  at administrere. 
44. Som  alternativ  har Kommissionen  overvejet  at bruge medlemsstater­
nes momsordninger som et middel for  tilbagebetaling  til MOMS-beta-
lerne af den  energiafgift,  som producenterne  debiterer  dem. En 
ulempe ved et sådant system er, at det  vil kunne udstrække  frita­
gelse for energiafgiften til  at række  betydeligt  længere end  til 
industrielle  brugere,  fx til den tertiære  sektor  med en  deraf føl­
gende stigning  i afgiftssatsen  (se vedlagte  bilag 3). Denne  virk­
ning vil  selvfølgelig  kunne begrænses ved at nægte ret  til at gøre 
krav på energiafgift  mod MOMS for sådanne  kategorier  af MOMS-beta-
lere. 
Selv et sådant system  vil imidlertid  være mere eller mindre  vil­
kårligt. Under  alle omstændigheder  vil dets  tilpasning  til til­
bagebetaling  af energiafgift,  selv om MOMS-maskineriet  allerede 
eksisterer,  medføre  visse  omkostninger, både for de  nationale  af-
giftsforvaltninger  og for MOMS-betalerne. 

- 19 -
Der er  sket "betydelige fremskridt  i spredningen  af Prel •:• t^ts 
energiforsyninger  og i rationaliseringen  af energi anverui  ••.-.! a:.n, 
men det  ville være forkert  af antage,  at Fællesskabet har  befriet 
sig for energihandicappet,  og at  risikoen  for yderligere oliechoc'c 
med al den skade, de  ville bringe  for gennemførelsen af Fællesska­
bets almindelige  økonomiske målsætning (vækst, beskæftigelse og 
betalingsbalance),  er blevet forhindret. 
Den nuværende  situation  - som i det mindste  delvis  er resultatet 
af bestræbelser i  fortiden  - giver os et pusterum, 1-vor vi kan 
konsolidere gevinsterne  fra fortiden  og beskytte  os nol  he^r.yn  til 
fremtiden.  Den fornuftige  måde til udnyttelse  af dette pusterum 
er at sikre,  at energien fremfor  noget  andet skal nyde godt af 
de ressourcer,  der er  frigjort  ved faldet  i råoliepriserne; men 
en øget  indsats  i energisektoren  bør tilskyndes  på en sådan måde, 
at resultaterne heraf optimeres. 
En større  rolle for fællesskabsaktion  vil kunne virkeliggøre  det­
te og i tidens  løb muliggøre en  rimelig  fordeling  mellem  forbru­
gere og producenter  af de  forskellige  energikilder inden  for Fæl­
lesskabet  af den samfundsmæssige  forrentning  som er  blevet  fri­
gjort ved faldet  i oliepriserne;  men dette vil  uundgåeligt kræve 
større  solidaritet  end' i  fortiden. 
Det foreslåede program er  koncentreret  om områder,  hvor fordelene 
ved overførsel af  aktiver til  Fællesskabet er  klarest  under de 
nuværende omstændigheder. Men  indbygget  i programmet  er også  tan­
ken om en  fleksibel  reaktion  på uundgåeligt  skiftende  omstændig­
heder. 

- 20 -
Det flerårige program har  specifikke  mål, som "begrunder  anseelige 
udgifter  i en begrænset  periode,  hvor udgiftsprofilen  er stigende 
til et højdepunkt og  derefter faldende. 
Dette giver  programmet  særlige træk, som har fået Kommissionen 
til at fastsætte en betalingsmåde, der  vil kunne undgå de vanske­
ligheder,  som kunne  opstå ved  tilflugt  til de normale  budgetres­
sourcer. Disse  særpræg  henleder  tanken på en finansieringsmåde, 
som er  fleksibel,  men sikret  for den pågældende  periode,  såsom 
en særlig øremærket  afgift,  der er  baseret  på ikke-industrielt 
energiforbrug. 
Kommissionen er  enig med Europa-Parlamentet i  dets resolution 
af 18. maj om den  fremtidige udvikling  af Fællesskabet og  dets 
finansiering,  at en sådan  afgift  ikke bør betragtes  som en bud­
getmæssig  foranstaltning.  Det vil imidlertid  være en  fravigelse 
af EØF's  budgetprincipper. 
Fritagelsen  af industrielt  forbrug  for en  afgift  af denne art 
vil være mulig ved tilflugt til  medlemsstaternes  MOMS-ordninger 
for tilbagebetalinger,  men det \xl være  kompliceret.  Det enkleste 
alternativ,  en afgift  på energifi  rbrug,  vil betyde at udstrække 
skattegrundlaget  til industrielt  . orbrug  med mulige følgevirknin­
ger for europæisk  industris  konkur ^nceevne, som kræver omhyggelig 
overvejelse. 
Koncepten  og metoden  ved tildelingen  af en sSdan modtagelse  vil 
derfor betyde  en vigtig  fornyelse  i forhold  til de budgetmæssige 
teknikker,  som i øjeblikket gælder i Fællesskabet.  Kommissionen  mener 
at det fremfor  alt er vigtigt at foreslå indførelsen af det flerårige 
energiprogram.  Disse grunde fik Kommissionen  til ikke at fremsætte et 
formelt  forslag  til modaliteterne  ved finansiering  af programmet,  og 
at fortsætte  sit arbejde  med koncepten  og teknikken  ved en  afgift. 
Kommissionen  vil knytte passende  kontakter  med dette formål for øje. 

X>e nationale  regeringers  udgifter  vedr. energi  (25.  roa-j 1985') 
BE DK DE EL FR IR IT LX NE UK EUR-8 
1982 : 
Dlier- 13,6 I8 77,7 14,4 53,4 )38,9 )399 11 
Naturgas j \ 32,7 56,4 63,2 49,7 ) > 2 J 
Fast brændsel 192,7 2 754, C 934,0 21,0 27,1 718,4 2650,0 
Kernekraft 57,6 0,7 732,? 865,5 559,3 35,5 629,8 2880,7 
El, 
Fjernvarme  m.v. 6,2 69,6 • · '13,1 
3 88,9 
Bevarelse 56,4 98,0 194,3 17,9^ 168,2 1,8. 430,1 : 0,01 25,0 256,5 1230,3 
Vedvarende  energier 17,0 208,7 62,0 0,4 19,8 42,5 357,5 
heraf: 
F & U 4 4 4 4 4 4 heraf: 
F & U 52,3 30,4 1264,9 • * 579,5 4,0 414,6 60,9 392,5 2799,1 heraf: 
F & U 
• 
I alt 
do.pr.forbrugt  toe 
do.pr. capita 323,6 
7,82 
32,8 125,7 5 
7,48 
24,5 2070,1 
8,46 
33,6 2086,l 8 
12,03 
38,6 100,8 ? 
12,71 
29,8 1092,5 6 
8,65 
' 19,1 121,6 
; * 2,18 
8,6 1686,1 
8,99 
30,1 7606,5 
8,91 
29,1 
1983 
Olie 
Naturgas 
Fast brændsel 
Kernekraft 
El, fjernvarme  m.v. 
Bevarelse 
Vedvarende  energier J5,9 
192,7 
43,0 
12,8 
126,2 
10,9 JO,6 
2 
0,5 
54,0 
29,0 61,0 
52,2 
(750) 
653,1 
95,8 
296,1 
222,1 1000 
950,9 
174,7 31,8 
53,6 
• · 
1,0 
0,4 113,6 
416,4 
673,8 jl.O 
31,1 
30,8 
> 12,4 
* 23,2 
19,7 J27.9 
(700) 
617,7 
166,3 
27,9 • J294.0 
2729,4 
2712,4 
121,0 
1515,3 
310,0 
heraf: 
F & U 89,6 
I alt 
do.pr.forbrugt  toe 
do.pr.capita 391,5 
9,40 
39,7 86, l5 
5,10 
16,8 2130,3 
8,70 
34,5 2125,6 8 
12,20 
39,4 86,8? 
10,80 
25,2 1203,8 6 
9,50 
21,0 118,2 
2,1 
8,3 1539,8 
8,20 
27,5 7682,1 
8,90 
. 29,4 
1) nationale valutaer  omregnet  efter kursen  for^anuar 
Kilder : nationale data  hvor intet andet er -anført 
2) Memorandum  om finansiel  støtte  ... kulindustrien  i 1982  (K0M(82)817  endelig  udg.) 
3) G-D XVII-E;  "Nationale demonstrationsplaner  1982" 
4) Statistik  offentliggjort  af CREST 
5) Uden koncessionshaveres investering  i efterforskning  og udvikling  (1982:1653  mio ECU;  1983:1739  mio ECU) 
6) Uden "datazione"  ENEL (1982:  2475 mio ECU; 1983: 2154 mio ECU) 
7) Uden investering  i el-sektoren  (1932:  332 mio ECU; 1983: 355 mio ECU) ; 
8) Uden investering  i den  nukleare sektor  (1982:  3285 mio ECU; 1983:  3426 mio ECU) 

BILAG 2 
ENERGIFORBRUG 
Priser pr. 1.1.1982 
(Forbrugsdata  1981) 
Produkt Samletx 
værdi ' 
af 
forbruget 
(uden skat) 
milliarder 
EGU (A) Værdi af 
hushold­
ningsfor­
brug 
(uden skat) 
milliarder 
ECU (B) Værdi af 
industrielt 
forbrug 
(uden skat) 
milliarder 
ECU (C) B / A C / A 
1. GAS 40,3 18,2 16,3 45,2 lo 40,4 i 
2. EL 80,7 27,7 32,2 34,3 % 39,9 i 
3. KUL 11,4 3,9 6,3 34,2 io 55,3 i 
4. OLIE 97,3 45,8 27,0 47,1 $> 27,7 i 
I ALT (1+2+3+4) 229,7 95,6 81,8 41,6 io 35,6 i 
+) Leverancer  til forbrug  til alle industrielle  og ikke-industrielle 
anvendelser. Ikke-energianvendelse  også inkluderet,  undtagen  for 
olie. Alle leverancer  af brændselsstoffer  til omdannelse  til andet 
brændsel  er ikke medregnet. 

Virkningen  af afgift  på energiforbrug 
V •1 "i 
Afgiftsgrundlag  ' Antaget 
afgifts­
provenu Afgifts-"u 
incidens Antaget 
afgifts­
provenu Afgifts-"u 
incidens Antaget 
afgifts­
provenu Afgifts-"u 
incidens 
% milliarder Antaget 
afgifts­
provenu 
ECU 
1) 
Alt forbrug  af kul 1 , gas, 
el og olieprodukter Alt forbrug  af kul 1 , gas, 
el og olieprodukter 100 230 1,5 bn 0,65 lo 
Industrielt  forbrug 
fritaget 64 147 1,5 bn 1,02 
Alle HOMS-betalere 
fritaget 42 96 1,5 bn 1,56 % 
1) Alle leverancer  af brændselsstoffer til omdannelse til andet 
brændsel  ikke medregnet. 
2) Olieprodukter  anvendt til ikke-energiformål'  ikke medregnet. 
3) Baseret  på priserne  pr. 1.1.1982  og forbrugsdata  for 1981. 
4) På værdien  eksklusive nationale  afgifter.