EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 13.9.2017 COM(2017) 482 final 2017/0220(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om det europæiske borgerinitiativ (EØS-relevant tekst) {SWD(2017) 294 final}



BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET · Forslagets begrundelse og formål Det europæiske borgerinitiativ (ECI) er en rettighed, der er forankret i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Af artikel 11, stk. 4, i TEU fremgår, at "et antal unionsborgere på mindst en million, der kommer fra et betydeligt antal medlemsstater, kan tage initiativ til at opfordre Europa-Kommissionen til inden for rammerne af dens beføjelser at fremsætte et egnet forslag om spørgsmål, hvor en EU-retsakt efter borgernes opfattelse er nødvendig til gennemførelse af traktaterne". Dette instrument har til formål at øge borgernes deltagelse i det demokratiske liv i Union ved at give dem mulighed for direkte at anmode Kommissionen om at fremsætte et forslag til en EU-retsakt med henblik på gennemførelse af traktaterne. I medfør af artikel 24 traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) blev der fastlagt regler og procedurer for borgerinitiativet ved forordning (EU) nr. 211/2011 om borgerinitiativer af 16. februar 2011. Denne forordning har fundet anvendelse siden april 2012. De retlige rammer for det europæiske borgerinitiativ suppleres ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1179/2011 af 17. november 2011 om fastsættelse af tekniske specifikationer for onlineindsamlingssystemer i henhold til forordning (EU) nr. 211/2011. Kommissionen henledte i sin første rapport om anvendelsen af forordningen, der blev vedtaget i 2015, opmærksomheden på en række udfordringer, som er opstået i forbindelse med implementeringen af forordningen i de første tre anvendelsesår. I rapporten gav Kommissionen tilsagn om at gennemføre foranstaltninger til at forbedre borgerinitiativet som instrument og foretage yderligere analyse af disse udfordringers virkning. I dette øjemed har Kommissionen i løbet af de seneste år iværksat flere tekniske undersøgelser for at analysere disse udfordringer og spørgsmål, bl.a. af onlineindsamlingssystemer til borgerinitiativet og forenkling af datakravene til underskrivere. Efter vedtagelsen af Kommissionens rapport i 2015 har borgerinitiativet i de seneste to år været genstand for en revision. Andre EU-institutioner, organer og interessenter i civilsamfundet har også vurderet og evalueret instrumentet. De har påpeget mangler i den måde, som borgerinitiativet fungerer på, og hindringer, som initiativtagere støder på, når de vil iværksætte borgerinitiativer. Især i Europa-Parlamentets beslutning blev der påpeget en række udfordringer, og deri opfordredes til en revision af forordning (EU) nr. 211/2011 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1179/2011 og vedtagelse af en række ændringer med henblik på at forbedre borgerinitiativets funktion. Forordningen har nu fundet anvendelse i fem år, og EU-institutionerne, medlemsstaterne og interessenterne har opnået erfaringer med at gennemføre dette deltagelsesdemokratiske instrument på EU-plan. Kommissionens rapport og de under revisionsprocessen modtagne bidrag konvergerer på en række centrale områder med hensyn til at forbedre gennemførelsen af borgerinitiativet og lette borgernes anvendelse heraf. Kommissionen har truffet en række foranstaltninger med henblik herpå inden for den nuværende retlige ramme, men en betydelig del af de konstaterede flaskehalse hidrører fra bestemmelserne i forordningen og kan kun afhjælpes via en revision deraf. Det er derfor nødvendigt med et forslag til retsakt. Målet med forslaget er at forbedre den måde, borgerinitiativet fungerer på, ved at tage fat på de mangler, der er konstateret i løbet af de seneste år, med henblik på følgende politiske hovedmålsætninger: i) at gøre borgerinitiativet mere tilgængeligt, mindre byrdefuldt og lettere at anvende for initiativtagere og støtter og ii) at udnytte det fulde potentiale i borgerinitiativet som et værktøj til fremme af debat og deltagelse på EU-plan, herunder blandt unge, og bringe EU tættere på borgerne. · Sammenhæng med de gældende regler på samme område Det er en af Kommissionens 10 prioriteter at øge EU's demokratiske legitimitet via borgernes inddragelse og deltagelse (Prioritet nr. 10 – En Union med demokratiske forandringer). Forslaget bidrager direkte til dette prioriterede mål ved at gøre borgerinitiativet mindre byrdefuldt og mere brugervenligt, således at det kan opfylde sit fulde potentiale som et instrument til borgerdeltagelse på europæisk plan og bringe EU tættere på borgerne. Forbedres borgerinitiativet som instrument, vil det komplementere de politiske rettigheder, som EU's borgere allerede nyder godt af, nemlig valgretten og valgbarheden ved lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet. Borgerinitiativet øger også mulighederne for deltagelse på europæisk plan for unge EU-borgere. Kommissionen har gennemført og gennemfører fortsat en række ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på at lette anvendelsen af instrumentet for initiativtagere og borgere. Dette omfatter navnlig: i) øget støtte og bistand til initiativtagere, ii) forbedringer i registreringsfasen, herunder muligheden for delvis registrering af initiativer, iii) tilbud om hosting af onlineindsamlingssystemerne til borgerinitiativerne på Kommissionens servere, iv) forbedringer i onlineindsamlingssoftwaren til borgerinitiativet, som også stilles gratis til rådighed for initiativtagerne, og v) den planlagte oprettelse af en onlinesamarbejdsplatform for borgerinitiativet. Der er imidlertid behov for at gøre mere for at få instrumentet til at fungere bedre, således at det kan opfylde sit fulde potentiale.

Forbedringen af borgerinitiativet som instrument er i overensstemmelse med andre initiativer fra Kommissionens side, der afspejler de politiske retningslinjer for Juncker-Kommissionen, og som har til formål at øge borgernes inddragelse og deltagelse i udformningen af EU's politikker. Især dagsordenen for bedre regulering øger borgernes og interessenternes muligheder for at bidrage til EU-politikker gennem hele den politiske og lovgivningsmæssige cyklus og forbedrer med dette mål for øje høringsmekanismerne, således at høringer af interesserede parter er blevet et centralt element i forbindelse med udarbejdelsen og revisionen af politikker. Inden for området unionsborgerskab fremhæves fremme og styrkelse af borgernes deltagelse i EU's demokratiske liv også som en af de vigtigste målsætninger og indsatsområder i den tredje rapport om unionsborgerskab fra januar 2017. På samme måde sigter programmerne for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab og "Europa for borgerne" også mod sammen at styrke europæisk medborgerskab, fremme de rettigheder, som følger af unionsborgerskabet, forbedre forholdene for demokratisk engagement og aktivt medborgerskab på EU-plan og gennemføre en række foranstaltninger med henblik herpå. Handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020 har også til formål at fremme det digitale samspil mellem administrationerne og borgerne/virksomhederne med henblik på offentlige tjenester af høj kvalitet. · Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Forslaget er også i fuld overensstemmelse og fuldt foreneligt med eksisterende EU-politikker. Med revisionen af forordningen ajourføres og forbedres en række specifikke bestemmelser i de retlige rammer for borgerinitiativet i lyset af udviklingen i EU-lovgivningen siden forordningen om borgerinitiativer blev vedtaget i 2011. Dette omfatter navnlig reformen af databeskyttelsesreglerne og vedtagelsen af forordning (EU) 2016/679 (generel forordning om databeskyttelse) i 2016. Den generelle forordning om databeskyttelse finder fuld anvendelse på den behandling af personoplysninger i medfør af forordningen om borgerinitiativet, som foretages af initiativtagerne og medlemsstaternes myndigheder, og fastlægger specifikt ansvar for så vidt angår beskyttelse af de personoplysninger, som indsamles med henblik på det europæiske borgerinitiativ. Samtidig sikrer forslaget anvendeligheden af [forordning (EF) nr. 45/2001] om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne, som finder anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger i henhold til nærværende forordning. Med hensyn til de specifikke regler vedrørende borgerinitiativets centrale onlineindsamlingssystem gør forslaget det ligeledes muligt at tage hensyn til bl.a. forordning (EU) nr. 910/2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked. Fremskyndelse af indførelsen af eIDAS-tjenester, herunder eID og e-signatur er et af hovemålene med EU-handlingsplanen for e-forvaltning 2016-2020 inden for rammerne af strategien for et digitalt indre marked (DSM). 2. RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITSPRINCIPPET · Retsgrundlag Forslaget har hjemmel i artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) vedrørende fastlæggelse af bestemmelser om de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ som nævnt i artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union. · Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Anvendelsesområdet for denne forordning falder ind under EU's enekompetence i henhold til artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), idet kun Unionen kan vedtage reglerne og procedurerne for det europæiske borgerinitiativ. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. · Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, fordi det ikke går ud over, hvad der er nødvendigt for at nå de ovenfor beskrevne mål. Forslaget indeholder en række målrettede forbedringer i gennemførelsen af borgerinitiativet som instrument, således at det bliver mere tilgængeligt og lettere at anvende for initiativtagere og borgere. Dette omfatter foranstaltninger vedrørende medlemsstaternes nationale myndigheders beføjelser, navnlig forenklingen af datakravene til underskrivere og forbedringen af onlineindsamlingen af støttetilkendegivelser gennem oprettelsen af et centralt indsamlingssystem for det europæiske borgerinitiativ.

Forslaget indeholder også mere begrænsede ændringer på andre områder, f.eks. med hensyn til attesteringen af onlineindsamlingssystemer, kontrol og attestering af støttetilkendegivelser i medlemsstaterne og bestemmelserne om ansvar og sanktioner, hvor forslaget efterlader en skønsmargen med hensyn til implementering i overensstemmelse med national ret. · Valg af retsakt Artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) udgør en specifik hjemmel for det europæiske borgerinitiativ og vedtagelsen via forordninger af bestemmelserne om de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ, jf. artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union. Kun en forordning kan grundet sin umiddelbare anvendelighed fastsætte de nødvendige regler og betingelser for gennemførelsen af et instrument med en europæisk dimension som det europæiske borgerinitiativ. Denne forordning har til formål at ændre og forbedre de gældende regler og betingelser, som er fastsat i forordning (EU) nr. 211/2011 om borgerinitiativer. Revisionen giver også mulighed for at forenkle den nuværende struktur i forordningen for at forbedre klarheden og sammenhængen deri. Eftersom de ændringer, der skal foretages, er betydelige og vedrører de grundlæggende bestemmelser i den gældende forordning, bør den pågældende retsakt ophæves og erstattes for at skabe klarhed for borgere og initiativtagere. 3. RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER · Efterfølgende evalueringer For at evaluere den gældende lovgivning og foreslå forbedringer med henblik på revision af forordning (EU) nr. 211/2011 gennemførte Kommissionen en række høringer af interesserede parter, den bestilte en række undersøgelser om specifikke spørgsmål og modtog en udtalelse fra Refit-platformen. Denne proces skitseres nedenfor, og der redegøres udførligt for den i arbejdsdokumentet fra tjenestegrenene, som ledsager dette forslag. På grundlag af denne proces har Kommissionen identificeret en række mangler i forordningen, som har indvirkning på borgerinitiativets effektivitet. De identificerede problemer knytter sig til de følgende tre aspekter: i) de vanskeligheder, som initiativtagerne støder på i registreringsfasen, herunder den høje andel af afslag på at registrere forslag til borgerinitiativer ii) den kompleksitet, der for initiativtagerne er forbundet med at indsamle støttetilkendegivelser, hvilket illustreres af den lave andel af gennemførte initiativer, dvs. initiativer, som formår at opnå det krævede antal underskrifter inden for den etårige indsamlingsperiode iii) det lave antal initiativer, der når tærsklen på en million, og de hidtil begrænsede virkninger af borgerinitiativer. Flere af de regler, der i øjeblikket er fastsat i forordningen om borgerinitiativer, er for komplekse og byrdefulde for initiativtagerne, underskriverne og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Dette omfatter navnlig: i) registreringsfasen, ii) borgerinitiativets livscyklus og frister, iii) oprettelsen af onlineindsamlingssystemer og attesteringen af disse systemer i medlemsstaterne, iv) de forskellige krav til personoplysninger, der stilles til underskriverne af europæiske borgerinitiativer, og (v) det forhold, at indsamlingen af personoplysninger foregår under initiativtagernes ansvar. Flere interessenter anser virkningen og opfølgningen på de tre første gennemførte initiativer for begrænset. · Høringer af interesserede parter Den høring af interessenterne, der er gennemført om forordningen om det europæiske borgerinitiativ, havde to faser: – den første fase (2015-marts 2017) blev indledt med Kommissionens rapport om anvendelsen af forordningen om det europæiske borgerinitiativ. Denne fase havde til formål at indsamle synspunkter om forordningen, og hvordan borgerinitiativet kunne forbedres under den gældende retlige ramme, også med henblik på en eventuel revision. Flere målrettede høringer af interesserede parter har fundet sted som en del af den evaluering, der er foretaget af Kommissionen og andre institutioner som f.eks. Europa-Parlamentet og Den Europæiske Ombudsmand. I arbejdsdokumentet fra tjenestegrenene, som ledsager dette forslag, redegøres der mere udførligt for disse høringer og evalueringer. – den anden fase byggede på første fases resultater, og deri blev der fokuseret på indsamling af bidrag vedrørende forslagene til forbedringer og mulighederne vedrørende revision af forordningen, bl.a. via en offentlig høring af 12 ugers varighed. I den offentlige høring ønskede man tilkendegivelser med hensyn til en generel evaluering af den nuværende ramme og borgerinitiativet som instrument og om forbedringsmulighederne samt om mere specifikke elementer, som grupperes efter de vigtigste faser i et borgerinitiativs livscyklus: i) den forberedende fase, ii) initiativets registrering, iii) indsamlingen af støttetilkendegivelser, iv) indgivelsen til Kommissionen og opfølgningen og v) gennemsigtighed og oplysning. Kommissionen modtog 5 323 svar, heraf 98 % fra borgere. Samlet set er der blevet indsamlet bidrag fra et bredt udvalg af interessenter, navnlig fra borgere (underskrivere/potentielle underskrivere), initiativtagere og civilsamfundsorganisationer, men også fra medlemsstaternes kompetente myndigheder, forskere (forskningsinstitutioner eller tænketanke), offentlige myndigheder, som forvalter lignende deltagelsesinstrumenter, leverandører af software og hostingtjenester samt databeskyttelsesmyndigheder i medlemsstaterne. Kommissionen har i sin analyse og sammenfatning af de indsamlede oplysninger givet bidrag fra borgere, initiativtagere og civilsamfundsorganisationer særlig opmærksomhed, da disse udgør de væsentligste brugere af borgerinitiativet. Resultaterne af høringsprocessen er opsummeret i en sammenfattende rapport, der som bilag er vedlagt det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager dette forslag. På baggrund af høringsprocessen er følgende forslag blevet indarbejdet i forslaget: – forbedringer af registreringsproceduren, herunder muligheden for at registrere initiativer delvis

– en helpdesktjeneste i Kommissionen og en samarbejdsplatform for det europæiske borgerinitiativ, der tilvejebringer et forum for diskussion og for støtte og rådgivning til initiativtagerne – et centralt onlineindsamlingssystem, der oprettes og drives af Kommissionen – forenkling af datakravene til underskriverne og mulighed for, at alle EU-borgere kan tilkendegive deres støtte på grundlag af deres nationalitet – en mindstealder for underskrivere, der fastsættes til 16 år – valgfrihed for initiativtagerne med hensyn til begyndelsesdatoen for indsamlingen – mulighed for, at underskriverne holdes underrettet via e-mail. Nogle forslag er der ikke blevet arbejdet videre med, enten fordi de er blevet anset for mindre effektive end andre, eller fordi de ikke retligt har kunnet gennemføres. Nærmere forklaringer findes i arbejdsdokumentet fra tjenestegrenene, som ledsager dette forslag. · Indhentning og brug af ekspertbistand Kommissionen har benyttet sig af følgende eksterne bidrag: Anbefalinger fra andre EU-institutioner og organer, navnlig Europa-Parlamentets beslutning om det europæiske borgerinitiativ, samt en række specifikke undersøgelser har bidraget til revisionsprocessen. Fire specifikke undersøgelser af borgerinitiativet er blevet iværksat af Kommissionen: – Assessment of ICT impacts of the Regulation (EU) No 211/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 February 2011 on the citizens’ initiative. – Study on the use of Electronic Identification (eID)

for the European Citizens’ Initiative. – Study on data requirements for the European Citizens’ Initiative. – Study on online collection systems and technical specification pursuant to Regulation (EU) No 211/2011 and Commission Implementing Regulation (EU) No 1179/2011. Derudover er en række andre undersøgelser indgået i revisionsprocessen. Disse undersøgelser er anført i bilag 1 til det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager dette forslag. Revisionen af forordningen om det europæiske borgerinitiativ er også blevet drøftet inden for rammerne af ekspertgruppen om borgerinitiativet med deltagelse af repræsentanter fra nationale myndigheder i medlemsstaterne. Dette har også bidraget til revisionsprocessen, navnlig i form af særlige specifikke bidrag indgivet af flere delegationer. · Konsekvensanalyse I betragtning af den institutionelle karakter har revisionen af forordning (EU) nr. 211/2011 ingen direkte og væsentlige økonomiske, sociale eller miljømæssige virkninger, og en konsekvensanalyse har derfor ikke været anset for nødvendig. De tekniske og praktiske foranstaltninger med henblik på at forenkle borgerinitiativet kan imidlertid forventes at reducere de administrative byder for både initiativtagerne og medlemsstaterne. De forskellige muligheder med hensyn til forbedring af borgerinitiativet vurderes i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager dette forslag, samt i en række særlige undersøgelser om gennemførelsen af det europæiske borgerinitiativ. · Målrettet regulering og forenkling

Refit-platformen vedtog en udtalelse om det europæiske borgerinitiativ i juni 2016, og deri peges på en række måder, at forenkle initiativet på, navnlig: i) forbedringer i registreringsfasen og af rådgivningen og støtten til initiativtagere, ii) forenkling af datakravene til underskrivere, iii) foranstaltninger til at forenkle borgerkomitéen og begrænse initiativtagernes personlige ansvar, iv) tidsplanen for borgerinitiativet og datoen for begyndelsen på 12-måneders indsamlingsperioden, v) forbedring af onlineindsamlingssystemerne og vi) styrkelse af oplysningsaktiviteter vedrørende det europæiske borgerinitiativ. Forslaget indeholder forbedringer på alle disse områder og omfatter navnlig en række bestemmelser i overensstemmelse med denne udtalelses anbefalinger, som der redegøres nærmere for i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene, som ledsager dette forslag. ·Dertil kommer, at flere bestemmelser i forslaget vil muliggøre øget effektivitet og besparelser på flere områder, f.eks. med hensyn til onlineindsamling, oversættelser, støttetilkendegivelsesformularer og indsendelsen af støttetilkendegivelser til nationale myndigheder i medlemsstaterne. Der er blevet lagt vægt på at gøre instrumentet mere tilgængeligt og mindre byrde- og omkostningsfuldt for initiativtagere og underskrivere, men nogle bestemmelser vedrører også effektivitet og besparelser for offentlige myndigheder, herunder Kommissionen og de kompetente nationale myndigheder. Grundlæggende rettigheder I forslaget tages der fuldt hensyn til de grundlæggende rettigheder og principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8, hvori det fastsættes, at enhver har ret til beskyttelse af deres personoplysninger. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET De specifikke budgetmæssige virkninger af forslaget vedrører en række onlinesystemer til det europæiske borgerinitiativ, som Kommissionen vil oprette og stille gratis til rådighed for borgere og initiativtagere. Forslaget lægger navnlig op til oprettelse, vedligeholdelse og udvikling af følgende onlineværktøjer: det officielle register for det europæiske borgerinitiativ (artikel 4), samarbejdsplatformen for rådgivning og støtte til borgere og initiativtagere (artikel 4) og det centrale onlineindsamlingssystem for det europæiske borgerinitiativ (artikel 10). Den "finansieringsoversigt", som ledsager dette forslag, indeholder en udførlig vurdering af de budgetmæssige konsekvenser og de menneskelige og administrative ressourcer, der kræves for at gennemføre disse systemer og tjenester med henblik på at forbedre det europæiske borgerinitiativ. 5. ANDRE FORHOLD · Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Ifølge forslaget skal Kommissionen regelmæssigt undersøge, hvordan det europæiske borgerinitiativ fungerer, og forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen deraf senest fem år efter datoen for initiativets ikrafttræden og derefter hvert femte år. Disse rapporter vil blive offentliggjort. · Forklarende dokumenter (for direktiver) Ikke relevant · Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget I forordning (EU) nr. 211/2011 om borgerinitiativer fastlægges de procedurer og betingelser, der er nødvendige for det europæiske borgerinitiativ. Med dette forslag sørges der for en række forbedringer med henblik på at gøre borgerinitiativet mere tilgængeligt, mindre byrdefuldt og lettere at anvende for initiativtagere og støtter. Samtidig er formålet at opfylde borgerinitiativets fulde potentiale som et værktøj til at fremme debat og borgerdeltagelse på europæisk plan og bringe EU tættere på borgerne. KAPITEL 1 - Almindelige bestemmelser Ved artikel 1 fastlægges forordningens anvendelsesområde. I artikel 2 fastsættes retten til at støtte et initiativ ved at underskrive en støttetilkendegivelse i overensstemmelse med denne forordning for alle unionsborgere på mindst 16 år.

Artikel 3 indeholder bestemmelser om det antal underskrivere, der kræves for, at et initiativ er gyldigt, herunder navnlig støtten i form af en million underskrifter fra mindst en fjerdedel af medlemsstaterne. Derudover fastlægges kravet om, at der i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne skal nås det minimumstal af underskrivere, som er fastsat i bilag I, hvilket fortsat svarer til antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet for hver medlemsstat multipliceret med en faktor på 750. I artikel 4 opregnes de foranstaltninger, som har til formål at sikre information og støtte til initiativtagerne fra Kommissionen og medlemsstaterne. Bestemmelsen bygger på eksisterende foranstaltninger i henhold til artikel 4 i forordning (EU) nr. 211/2011, herunder navnlig om information og bistand og det officielle register for borgerinitiativet, der føres af Kommissionen. Med artiklen indføres også kravet om at stille en onlinesamarbejdsplatform til rådighed for borgerinitiativet med henblik på at sørge for et diskussionsforum samt information og rådgivning til initiativtagere. Der stilles ligeledes krav om støtte til initiativtagere med hensyn til oversættelse af hovedelementerne i deres initiativer til alle officielle sprog og om, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger med henblik på information og bistand for at sikre nærhed til borgerne. Kapitel 2 – Procedurebestemmelser Ved artikel 5 fastsættes kravene til initiativtagere, bl.a. vedrørende initiativtagergruppens oprettelse, sammensætning og ansvar. Gruppen skal bestå af mindst syv unionsborgere, som har valgret til Europa-Parlamentet, og som er bosiddende i mindst syv forskellige medlemsstater. Med artiklen indføres også muligheden for, at en retlig enhed, som oprettes med henblik på forvaltning af et initiativ, kan betragtes som initiativtagergruppen med henblik på forordningen. Denne artikel indeholder også bestemmelser, der præciserer betingelserne for initiativtagergruppens ansvar. Ansvaret for behandlingen af personoplysninger er fortsat underlagt den generelle forordning om databeskyttelse, men det fastlægges også i denne bestemmelse, at initiativtagergruppen solidarisk hæfter for enhver anden skade, som de ved retsstridige handlinger forvolder i forbindelse med organiseringen af et initiativ, såfremt disse handlinger begås forsætligt eller ved grov uagtsomhed. I artikel 6 fastsættes procedurer og betingelser for Kommissionens registrering af initiativer. Deri fastsættes, at støttetilkendegivelser kun må indsamles, efter at et initiativ er registreret, og deri fastlægges kravene med hensyn til registrering eller afvisning af initiativer. Med artiklen indføres også muligheden for delvis registrering af initiativer i tilfælde, hvor en del/dele af initiativerne, herunder de vigtigste mål, ikke åbenbart falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt med henblik på gennemførelse af traktaterne. Ved artikel 7 fastsættes initiativtagergruppernes ret til på et hvilket som helst tidspunkt at trække et registreret initiativ tilbage inden indgivelsen til Kommissionen i overensstemmelse med proceduren i forordningen. I artikel 8 fastsættes tidsfrister for perioden til indsamling af støttetilkendegivelser, herunder initiativtagernes ret til at vælge startdatoen for indsamlingsperioden inden for en frist på tre måneder fra registreringen af initiativet, og indsamlingsperiodens varighed fastsættes til maksimalt 12 måneder. Artikel 9 indeholder bestemmelser om procedurer og betingelser for indsamlingen af støttetilkendegivelser. Deri præciseres, at støttetilkendegivelser til initiativer må indsamles online eller i papirform, og at der til indsamlingen af dem kun må anvendes formularer, der er i overensstemmelse med de modeller, der er fastlagt i bilag III til forordningen. En person, der underskriver en støttetilkendegivelse, er udelukkende forpligtet til at angive de i bilag III anførte personoplysninger. Medlemsstaterne meddeler senest den 1. juli 2019 Kommissionen, om de ønsker at være omfattet af del A eller B i bilag III. Med artiklen indføres muligheden for, at unionsborgerne kan støtte et initiativ online via det i artikel 10 omhandlede centrale onlineindsamlingssystem og ved hjælp af deres anmeldte elektroniske identifikationsmidler, som er omhandlet i forordning (EU) nr. 910/2014. Deri fastsættes også, at en person kun må underskrive en støttetilkendegivelse én gang. Ved artikel 10 indføres kravet om, at Kommissionen senest den 1. januar 2020 skal have sørget for oprettelse og drift af et centralt onlineindsamlingssystem, der stilles gratis til rådighed for initiativtagerne til registrerede initiativer, således at borgerne kan støtte initiativer online. I artiklen fastlægges, at systemet skal oprettes og drives i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse 2017/46 (EU, Euratom) om kommunikations- og informationssystemernes sikkerhed i Europa-Kommissionen. I henhold til artiklen gives borgerne også mulighed for via borgerinitiativets centrale onlineindsamlingssystem, jf. artikel 10, at støtte initiativer via støttetilkendegivelser ved hjælp af anmeldte elektroniske identifikationsmidler eller ved at underskrive med en elektronisk signatur som omhandlet i forordning (EU) nr. 910/2014. Der fastlægges tilsvarende forpligtelser for medlemsstaterne i denne henseende. Ved artikel 11 gøres det muligt for initiativtagerne at oprette deres egne individuelle onlineindsamlingssystemer, og deri fastlægges de sikkerhedsmæssige og tekniske egenskaber for disse systemer og proceduren for medlemsstaternes kompetente myndigheders kontrol. Denne kontrol berører ikke de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser i henhold til forordning (EU) 2016/679. Artiklen bygger på betingelserne i artikel 6 i forordning (EU) nr. 211/2011, og heri fastsættes, at der senest den 1. januar 2020 skal vedtages nye tekniske specifikationer for individuelle onlineindsamlingssystemer. Specifikationerne skal erstatte Kommissionens nuværende gennemførelsesforordning (EU) nr. 1179/2011.

I artikel 12 fastsættes det, at hver medlemsstat skal kontrollere og attestere de støttetilkendegivelser, der er underskrevet af deres statsborgere. Deri præciseres betingelserne for den kontrol, der skal gennemføres af de kompetente nationale myndigheder, og udstedelsen af en attest fra disse myndigheder, der angiver, hvor mange gyldige underskrifter der er indsamlet i hver medlemsstat. I artikel 13 fastsættes betingelser og tidsfrister for indgivelse af initiativer til Kommissionen. I artikel 14 fastlægges bestemmelser med hensyn til offentliggørelsen og høringsfasen for initiativer, der indgives til Kommissionen, samt betingelserne med hensyn til den offentlige høring i Europa-Parlamentet, der skal finde sted senest tre måneder efter initiativtagernes indgivelse af initiativet. Deri stilles også øgede krav med hensyn til deltagelse af interesserede parter og afbalanceret repræsentation af relevante offentlige og private interesser i høringen, som skal arrangeres i fællesskab af Kommissionen og Europa-Parlamentet. Derudover indeholder artiklen også bestemmelser om repræsentation af Kommissionen på et passende niveau samt om, at repræsentanter for EU's institutioner og rådgivende organer skal have mulighed for at deltage i høringen. I artikel 15 fastlægges proceduren for Kommissionens undersøgelse af og svar til europæiske borgerinitiativer, herunder kravet om, at Kommissionen skal modtage initiativtagergruppen på et passende niveau, og at den i en meddelelse skal fastsætte sine juridiske og politiske konklusioner om initiativet, eventuelle foranstaltninger, den agter at træffe, og grundene til, at den har valgt at træffe eller ikke at træffe foranstaltninger. Deri udvides også fasens varighed fra de tre måneder, som den var på i forordning (EU) nr. 211/2011, til fem måneder, og der indføres særlige bestemmelser med hensyn til Kommissionens underretning af EU's andre institutioner og rådgivende organer samt muligheden for at underrette underskriverne og borgerne om svaret på initiativet. Kapitel 3 – Andre bestemmelser

I artikel 16 fastlægges kravene til gennemsigtighed med hensyn til støtte- og finansieringskilder til initiativer gennem hele proceduren og på tidspunktet for initiativets indgivelse til Kommissionen efter artikel 13. Det fastlægges i artikel 17, at Kommissionen skal øge offentlighedens kendskab og gennemføre kommunikationsaktiviteter vedrørende borgerinitiativet, samt at initiativtagere og Kommissionen kan indsamle e-mailadresser fra underskrivere til kommunikationsformål, såfremt de registrerede har givet samtykke til behandlingen af deres personoplysninger med henblik på sådanne specifikke formål og i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne. Det fastlægges ved artikel 18, at forordning (EU) 2016/679 finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Repræsentanten for initiativtagergruppen eller, hvis det er tilfældet, den retlige enhed, der er oprettet med henblik på forvaltningen af initiativet, og medlemsstaternes kompetente myndigheder er registeransvarlig(e) i betydningen i forordning (EU) 2016/679. I artiklen fastlægges der også en række krav til beskyttelsen af personoplysninger, herunder de tidsfrister, som gælder for initiativtagergruppen, Kommissionen og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne med hensyn til destruktionen af støttetilkendegivelserne. Artikel 19 indeholder bestemmelser om udpegelse af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne, der skal udføre de i forordningen fastlagte opgaver, og om offentliggørelsen af disse oplysninger i registret. I artikel 20 fastlægges en forpligtelse for medlemsstaterne til at meddele Kommissionen de specifikke bestemmelser, de har vedtaget for at gennemføre forordningen, med henblik på at disse gøres offentligt tilgængelige i registret. Kapitel 4 – Delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter

Ved artikel 21 nedsættes et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011 med henblik på gennemførelsen af artikel 11, stk. 5, om vedtagelse af tekniske specifikationer for de individuelle onlineindsamlingssystemer til det europæiske borgerinitiativ. Kommissionen gives ved artikel 22 beføjelse til at vedtage delegerede retsakter vedrørende ændringer af bilagene til forordningen inden for anvendelsesområdet for de relevante bestemmelser deri. Ved artikel 23 fastlægges det, at Kommissionen tillægges beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter for en ubegrænset periode med henblik på at ændre bilagene til forordningen, og deri fastsættes betingelserne for udøvelsen af delegationen for de beføjelser, der er fastlagt ved forordningen. Kapitel 5 - Afsluttende bestemmelser Artikel 24 indeholder standardbestemmelsen om revision af forordningens anvendelse og om en forelæggelse af en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet senest fem år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse, og hvert femte år derefter. Ved artikel 25 fastsættes, at forordning (EU) nr. 211/2011 ophæves, og at henvisninger til den ophævede retsakt skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning. Artikel 26 indeholder standardbestemmelsen om ikrafttræden og anvendelse, herunder om en overgangsfase, hvorefter forordningen skal finde anvendelse fra den 1. januar 2020 med undtagelse af artikel 9, stk. 4, artikel 10, artikel 11, stk. 5 og artikel 19-24, som anvendes fra forordningens ikrafttræden. 2017/0220 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om det europæiske borgerinitiativ (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 24, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Traktaten om Den Europæiske Union (TEU) styrker unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, Unionen fungerer på, ved bl.a. at sikre, at alle unionsborgere har ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen. Det europæiske borgerinitiativ er et deltagelsesdemokratisk EU-instrument, som gør det muligt for EU's borgere at henvende sig direkte til Kommissionen med en anmodning om, at den fremsætter et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne, hvilket svarer til den ret, som traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) giver Europa-Parlamentet og Rådet i henholdsvis artikel 225 og artikel 241. (2)Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 211/2011 fastlagdes regler og procedurer for det europæiske borgerinitiativ, og forordningen blev suppleret ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1179/2011. (3)I sin rapport om anvendelsen af forordning (EU) nr. 211/2011 fra marts 2015 henledte Kommissionen opmærksomheden på en række udfordringer, som er opstået i forbindelse med implementeringen af forordningen, og den gav tilsagn om at foretage yderligere analyse af disse spørgsmåls indvirkning på det europæiske borgerinitiativs effektivitet og om at forbedre instrumentets funktion. (4)Europa-Parlamentet har i sin beslutning om det europæiske borgerinitiativ af 28. oktober 2015 opfordret Kommissionen til at foretage en revision af forordning (EU) nr. 211/2011 og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1179/2011. (5)Denne forordning sigter mod at gøre det europæiske borgerinitiativ mere tilgængeligt, mindre byrdefuldt og lettere at anvende for initiativtagere og støtter med henblik på at realisere borgerinitiativets fulde potentiale som et redskab til fremme af debat og borgerdeltagelse på EU-plan og for at bringe Unionen tættere på borgerne. (6)For at kunne nå disse mål bør procedurerne og betingelserne i forbindelse med det europæiske borgerinitiativ være klare, enkle og brugervenlige samt stå i et rimeligt forhold til dette instruments art. De bør sikre en fornuftig balance mellem rettigheder og forpligtelser. (7)Der bør fastsættes en minimumsalder for, hvornår borgerne kan støtte et initiativ. For at opfylde det europæiske borgerinitiativs fulde potentiale som deltagelsesdemokratisk instrument og fremme borgerdeltagelse på EU-plan, navnlig blandt unge EU-borgere, bør denne alder fastsættes til 16 år. (8)I henhold til artikel 11, stk. 4, i TEU skal et initiativ, hvorved Kommissionen opfordres til inden for rammerne af sine beføjelser at fremsætte et egnet forslag om spørgsmål, hvor en EU-retsakt efter borgernes opfattelse er nødvendig til gennemførelse af traktaterne, tages af mindst en million unionsborgere, der kommer fra et betydeligt antal medlemsstater. (9)For at sikre, at et initiativ repræsenterer en EU-interesse og samtidig forbliver let at anvende, bør det minimumsantal af medlemsstater, som borgerne skal komme fra, fastsættes til en fjerdedel af medlemsstaterne. (10)For at sikre, at et initiativ er repræsentativt, og for at sikre ensartede betingelser for borgere, der støtter et initiativ, er det desuden hensigtsmæssigt at fastsætte det minimum af underskrivere, der skal komme fra hver af disse medlemsstater. Det minimum af underskrivere, der kræves for hver medlemsstat, bør være degressivt proportionalt og svare til antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet for hver medlemsstat multipliceret med en faktor på 750. (11)Enhver EU-borger bør uanset nationalitet eller bopæl have ret til at støtte et initiativ under ensartede betingelser, enten på papir eller online. (12)Selv om personoplysninger, der behandles i medfør af denne forordning, kan omfatte følsomme personoplysninger, er det på baggrund af det europæiske borgerinitiativs karakter af deltagelsesdemokratisk instrument rimeligt at stille krav om personoplysninger i forbindelse med støtte til et initiativ, for så vidt som det er nødvendigt med henblik på kontrol af støttetilkendegivelser i overensstemmelse med national ret og praksis. (13)Med henblik på at gøre det europæiske borgerinitiativ mere tilgængeligt og støtte borgere og initiativtagere bør Kommissionen informere og bistå initiativtagerne og stille en onlinesamarbejdsplatform til rådighed for at sørge for et dedikeret diskussionsforum samt information og rådgivning vedrørende det europæiske borgerinitiativ. For at sikre nærhed til borgerne bør medlemsstaterne oprette et eller flere kontaktpunkter på deres respektive territorier med henblik på at informere og bistå borgerne i forbindelse med det europæiske borgerinitiativ.

(14)For at kunne fremsætte og forvalte et borgerinitiativ kræves et minimum af organisatorisk struktur. Denne struktur bør tage form af en initiativtagergruppe sammensat af fysiske personer, der er bosiddende i mindst syv forskellige medlemsstater, for at tilskynde til udvikling af EU-dækkende temaer og fremme refleksionen over disse temaer. For at sikre gennemsigtighed og en smidig og effektiv kommunikation bør initiativtagergruppen udpege en repræsentant til at fungere som bindeled mellem gruppen og EU-institutionerne under hele proceduren. Initiativtagergruppen bør have mulighed for i overensstemmelse med national lovgivning at oprette en retlig enhed til forvaltning af initiativet. Denne retlige enhed bør med henblik på denne forordning betragtes som initiativtagergruppen. (15)For at sikre sammenhæng og gennemsigtighed i forbindelse med initiativer og for at undgå en situation, hvor der indsamles underskrifter til et initiativ, der ikke opfylder betingelserne i traktaterne eller denne forordning, bør initiativer, der overholder betingelserne i denne forordning, registreres af Kommissionen forud for indsamlingen af de nødvendige støttetilkendegivelser fra borgerne. Kommissionen bør varetage registreringen i overensstemmelse med de almindelige principper om god forvaltningsskik. (16)Med henblik på at gøre det europæiske borgerinitiativ mere tilgængeligt og under hensyntagen til, at procedurerne og betingelserne i forbindelse med initiativet bør være klare, enkle og brugervenlige samt stå i et rimeligt forhold til borgerinitiativets art, bør der foretages en delvis registrering af et initiativ i tilfælde, hvor kun en del eller dele af initiativet opfylder kravene i denne forordning. Der bør foretages en delvis registrering af initiativer, såfremt en væsentlig del af initiativet, herunder dets vigtigste mål, ikke falder åbenbart uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt med henblik på gennemførelse af traktaterne, og når alle de øvrige registreringskrav er opfyldt. Klarhed og gennemsigtighed bør sikres for så vidt angår omfanget af den delvise registrering, og de potentielle underskrivere bør oplyses om omfanget af registreringen og det forhold, at støttetilkendegivelserne kun indsamles i relation til omfanget af initiativets registrering. (17)Støttetilkendegivelser til et initiativ bør indsamles inden en bestemt tidsfrist. For at sikre, at et initiativ fortsat er relevant, og samtidig tage hensyn til, hvor kompliceret det er at indsamle støttetilkendegivelser i hele Unionen, bør tidsfristen ikke være længere end 12 måneder fra indsamlingsperiodens startdato, som fastlægges af gruppen af initiativtagere. (18)For at gøre det europæiske borgerinitiativ mere tilgængeligt, mindre byrdefuldt og lettere at anvende for initiativtagere og borgere bør Kommissionen oprette og drive et centralt system til indsamling af støttetilkendegivelser online. Dette system bør stilles gratis til rådighed for initiativtagergrupperne og have de nødvendige tekniske specifikationer til at muliggøre onlineindsamling, herunder med hensyn til hosting og software, samt adgangsfunktioner til at sikre, at borgere med handicap kan støtte initiativerne. Systemet bør oprettes og vedligeholdes i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2017/46. (19)Unionsborgerne bør have mulighed for at støtte initiativer online eller på papir ved udelukkende at angive de personoplysninger, som er fastsat i bilag III til denne forordning. Medlemsstaterne bør meddele Kommissionen, om de ønsker at være omfattet af del A eller B i bilag III. Når de anvender det europæiske borgerinitiativs centrale onlineindsamlingssystem, bør borgerne have mulighed for at støtte et initiativ gennem støttetilkendegivelser, som underskrives elektronisk ved hjælp af midler til elektronisk identifikation og elektronisk signatur. Kommissionen og medlemsstaterne bør indføre de relevante tekniske funktioner med henblik herpå inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014. Borgerne bør kun underskrive en støttetilkendegivelse én gang. (20)En initiativtagergruppe bør have mulighed for at oprette sit eget onlineindsamlingssystem til indsamling af støttetilkendegivelser på tværs af Unionen og for at beslutte, i hvilken medlemsstat de indsamlede oplysninger skal opbevares. Initiativtagergruppen bør anvende ét enkelt individuelt onlineindsamlingssystem for hvert initiativ. Individuelle onlineindsamlingssystemer, der oprettes og forvaltes af en initiativtagergruppe, bør have tilstrækkelige tekniske og sikkerhedsmæssige egenskaber med henblik på at sørge for sikker indsamling, opbevaring og overførsel af oplysninger gennem hele proceduren. Med henblik herpå bør Kommissionen fastsætte detaljerede tekniske specifikationer for de individuelle onlineindsamlingssystemer i samarbejde med medlemsstaterne. Kommissionen kan søge rådgivning hos Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA), som bistår EU-institutionerne i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker vedrørende sikkerhed for net- og informationssystemer. (21)Medlemsstaterne bør kontrollere, at de individuelle onlineindsamlingssystemer, som er oprettet af initiativtagergrupperne, opfylder kravene i denne forordning, og udstede et dokument, der bekræfter denne overensstemmelse, inden støttetilkendegivelserne indsamles. Attesteringen af de individuelle onlineindsamlingssystemer bør foretages af de kompetente nationale myndigheder i den medlemsstat, hvori de oplysninger, der indsamles gennem det individuelle onlineindsamlingssystem, opbevares. Uden at dette berører de beføjelser, der er tillagt de nationale tilsynsmyndigheder i henhold til den generelle forordning om databeskyttelse, bør medlemsstaterne udpege den kompetente nationale myndighed, der er ansvarlig for attesteringen af systemerne. Medlemsstaterne bør gensidigt anerkende de attester, der er udstedt af deres kompetente myndigheder. (22)Når et initiativ har modtaget det nødvendige antal støttetilkendegivelser fra underskrivere, bør den enkelte medlemsstat have ansvaret for at kontrollere og bekræfte de støttetilkendegivelser, der er underskrevet af dens statsborgere, med henblik på at vurdere, om man har nået det påkrævede minimumsantal af underskrivere med ret til at støtte et europæisk borgerinitiativ. Af hensyn til behovet for at begrænse den administrative byrde for medlemsstaterne bør disse kontroller gennemføres på grundlag af relevante undersøgelser, der kan bygge på tilfældige stikprøver. Medlemsstaterne bør udstede et dokument, der bekræfter antallet af gyldige indkomne støttetilkendegivelser. (23)Hvor der til Kommissionen indgives initiativer, der støttes af det krævede antal underskrivere, og som opfylder de øvrige krav i denne forordning, bør initiativtagerne have ret til at forelægge deres initiativ ved en offentlig høring på EU-plan med henblik på at fremme deltagelse og offentlig debat om de spørgsmål, som det pågældende initiativ rejser. Den offentlige høring bør afholdes af Kommissionen og Europa-Parlamentet i fællesskab inden for tre måneder fra indgivelsen af initiativet og sikre en afbalanceret repræsentation af de relevante offentlige og private interesser samt repræsentation på et passende niveau fra Kommissionens side. Unions øvrige institutioner og rådgivende organer samt interesserede parter bør have mulighed for at deltage i høringen. (24)Med henblik på borgernes effektive deltagelse i Unionens demokratiske liv bør Kommissionen undersøge et gyldigt initiativ og svare på det. Kommissionen bør derfor redegøre for sine juridiske og politiske konklusioner samt de foranstaltninger, som den agter at træffe, senest fem måneder efter modtagelsen af initiativet. Kommissionen bør på en klar, forståelig og udførlig måde redegøre for grundene til sit valg af foranstaltninger, ligesom den bør give en begrundelse, hvis den ikke agter at træffe nogen foranstaltninger. (25)Støtten til og finansieringen af initiativer bør være gennemsigtig. Initiativtagergrupperne bør derfor stille ajourførte oplysninger om støtte- og finansieringskilder i forbindelse med deres initiativer til rådighed vedrørende perioden mellem registreringsdatoen og den dato, hvor initiativet indgives til Kommissionen. Kollektive enheder, herunder især organisationer, som i overensstemmelse med traktaterne bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og udtrykke unionsborgernes vilje, bør kunne fremme, støtte og finansiere initiativer, forudsat at de gør dette i overensstemmelse med de procedurer og betingelser, der er fastlagt i denne forordning, og i fuld åbenhed. (26)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger i medfør af nærværende forordning. Det bør i den forbindelse af hensyn til retssikkerheden tydeliggøres, at repræsentanten for initiativtagergruppen, eller, hvis det er tilfældet, den retlige enhed, der er oprettet med henblik på forvaltning af initiativet, og medlemsstaternes kompetente myndigheder skal betragtes som registeransvarlig(e) i betydningen i forordning (EU) 2016/679, og det bør præciseres, hvor lang tid personoplysninger, der er indsamlet med henblik på et borgerinitiativ, højst må opbevares. Initiativtagergruppen, eller, hvis det er tilfældet, den retlige enhed, der er oprettet med henblik på forvaltningen af initiativet, og medlemsstaternes kompetente myndigheder bør i deres egenskab af registeransvarlige træffe alle nødvendige foranstaltninger til at efterkomme forpligtelserne i medfør af forordning (EU) 2016/679, navnlig forpligtelserne vedrørende en lovlig og sikker behandling, tilvejebringelse af oplysninger og de registreredes rettigheder. (27)Selv om ansvar og sanktioner i forbindelse med behandlingen af personoplysninger fortsat er reguleret i henhold til forordning (EU) 2016/679, bør initiativtagergruppen i overensstemmelse med gældende national ret hæfte solidarisk for enhver anden skade, som de ved retsstridige handlinger forvolder i forbindelse med forvaltningen af et initiativ, såfremt sådanne handlinger begås forsætligt eller ved grov uagtsomhed. Medlemsstaterne bør sikre, at initiativtagergrupper pålægges passende sanktioner for overtrædelser af denne forordning. (28)[Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger foretaget af Kommissionen i medfør af nærværende forordning]. (29)Med henblik på at bidrage til at fremme borgernes aktive deltagelse i Unionens politiske liv bør Kommissionen og initiativtagerne i overensstemmelse med databeskyttelsesreglerne kunne indsamle underskrivernes e-mailadresser med henblik på kommunikationsaktiviteter vedrørende et initiativ, især med henblik på at informere om opfølgende foranstaltninger som svar på et initiativ. Indsamlingen af e-mailadresser bør være frivillig og godkendes af underskriverne. E-mailadresser bør ikke indsamles som en del af støttetilkendegivelsesformularerne, og potentielle underskrivere bør oplyses om, at deres ret til at støtte et initiativ ikke afhænger af deres samtykke til indsamling af deres e-mailadresse. (30)Med henblik på tilpasning til fremtidige behov bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår bilagene til denne forordning. Det er særlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører de relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. Navnlig for at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter bør Europa-Parlamentet og Rådet modtage alle dokumenter samtidig med medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter bør have systematisk adgang til møder i de af Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. (31)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser, navnlig beføjelse til at opstille tekniske specifikationer for onlineindsamlingssystemer i overensstemmelse med denne forordning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (32)Denne forordning respekterer grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8 deri. (33)Af hensyn til retssikkerheden og klarheden bør forordning (EU) nr. 211/2011 ophæves.

(34)Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse blev hørt, [jf. artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001, og afgav udtalelse den [...]] — VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1 Genstand I denne forordning fastsættes de nødvendige procedurer og betingelser for et initiativ, hvorved Europa-Kommissionen opfordres til inden for rammerne af dens beføjelser at fremsætte et egnet forslag om spørgsmål, hvor en EU-retsakt efter borgernes opfattelse er nødvendig til gennemførelse af traktaterne (i det følgende benævnt "det europæiske borgerinitiativ" eller "initiativet"). Artikel 2 Retten til at støtte et europæisk borgerinitiativ Enhver unionsborger, som er fyldt 16 år, har ret til i overensstemmelse med denne forordning at støtte et initiativ ved at underskrive en støttetilkendegivelse (i det følgende benævnt "underskrivere"). Artikel 3 Påkrævet antal underskrivere 1. Et initiativ er gyldigt, hvis: a) det støttes af mindst én million underskrivere, der kommer fra mindst en fjerdedel af medlemsstaterne

b) antallet af underskrivere i mindst en fjerdedel af medlemsstaterne mindst udgør det minimumsantal, der er fastsat i bilag I, hvilket svarer til antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet fra hver medlemsstat multipliceret med en faktor på 750 på tidspunktet for registreringen af initiativet. 2. Med henblik på stk. 1 tælles underskriverne i den medlemsstat, hvor de er statsborgere. Artikel 4 Information og bistand fra Kommissionen og medlemsstaterne 1. Kommissionen informerer og bistår efter anmodning borgere og initiativtagergrupper i forbindelse med det europæiske borgerinitiativ. 2. Kommissionen stiller en onlinesamarbejdsplatform til rådighed for borgere og initiativtagergrupper med adgang til et diskussionsforum samt information og rådgivning vedrørende det europæiske borgerinitiativ. Omkostningerne til drift og vedligeholdelse af onlinesamarbejdsplatformen afholdes over Den Europæiske Unions almindelige budget. 3. Kommissionen stiller et onlineregister til rådighed (i det følgende benævnt "registret"), som gør det muligt for initiativtagerne at forvalte deres initiativ gennem hele proceduren. Registret skal bestå af et offentligt websted med generelle oplysninger om det europæiske borgerinitiativ samt om de specifikke initiativer og deres respektive status. 4. Efter at Kommissionen har registreret et initiativ i henhold til artikel 6, sørger den for en oversættelse af initiativet til alle Unionens officielle sprog med henblik på offentliggørelse i registret og anvendelse til indsamlingen af støttetilkendegivelser i overensstemmelse med denne forordning. En initiativtagergruppe kan derudover sørge for en oversættelse af bilaget til alle Unionens officielle sprog med henblik på offentliggørelse i registret samt i givet fald oversættelse af det forslag til retsakt, som er omhandlet i bilag II og indsendt i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2. 5. Til overførsel af støttetilkendegivelser til de kompetente myndigheder i medlemsstaterne efter artikel 12 opretter Kommissionen en EU-dokumentudvekslingstjeneste, som sikrer overførslens fortrolighed, rigtighed og bekræftelse, og den stiller tjenesten gratis til rådighed for offentligheden.

6. Hver medlemsstat opretter et eller flere kontaktpunkter til at informere og bistå initiativtagergrupper i forbindelse med oprettelsen af et europæisk borgerinitiativ. KAPITEL II PROCEDUREBESTEMMELSER Artikel 5 Initiativtagergrupper 1. Et initiativ skal udarbejdes og forvaltes af en gruppe på mindst syv fysiske personer (i det følgende benævnt "initiativtagergruppen"). Medlemmer af Europa-Parlamentet medregnes ikke med henblik på at nå dette minimumsantal. 2. Medlemmerne af initiativtagergruppen skal være unionsborgere af en alder, der berettiger til at deltage i valg til Europa-Parlamentet, og være bosiddende i mindst syv forskellige medlemsstater. 3. Initiativtagergruppen udpeger to af sine medlemmer som henholdsvis repræsentant og stedfortræder, og de fungerer som bindeled mellem gruppen og EU-institutionerne gennem hele proceduren og bemyndiges til at handle på vegne af initiativtagergruppen (i det følgende benævnt "kontaktpersoner"). Initiativtagergruppen kan også maksimalt udpege yderligere to fysiske personer, som udvælges blandt medlemmerne eller på anden vis, og bemyndige dem til at handle på vegne af kontaktpersonerne med henblik på at fungere som bindeled til EU-institutionerne gennem hele proceduren. 4. Initiativtagergruppen underretter under hele proceduren Kommissionen om eventuelle ændringer med hensyn til dens sammensætning og dokumenterer i tilstrækkeligt omfang, at kravene i stk. 1 og 2 er opfyldt. Ændringerne af sammensætningen af initiativtagergruppen skal afspejles i støttetilkendegivelsesformularen, og navnene på de nuværende og tidligere medlemmer af initiativtagergruppen skal være tilgængelige i registret under hele proceduren. For hvert initiativ offentliggør Kommissionen navnene på alle medlemmerne af initiativtagergruppen i registret.

5. Uden at det berører repræsentanterne for initiativtagergruppens ansvar som dataansvarlige i henhold til artikel 82, stk. 2, i forordning (EU) 2016/679, hæfter medlemmerne af initiativtagergruppen i overensstemmelse med gældende national ret solidarisk for enhver skade, som de ved retsstridige handlinger forvolder i forbindelse med organiseringen af et initiativ, såfremt disse handlinger begås forsætligt eller ved grov uagtsomhed. 6. Uden at det berører sanktionerne i henhold til artikel 84 i forordning (EU) 2016/679, sikrer medlemsstaterne, at initiativtagere pålægges sanktioner for overtrædelser af denne forordning, der er effektive, står i et rimeligt forhold til overtrædelsen og har en afskrækkende virkning, navnlig for følgende: a) falske erklæringer b) svigagtig anvendelse af data. 7. Hvis en retlig enhed i overensstemmelse med en medlemsstats nationale ret er blevet oprettet med det specifikke formål at forvalte et givent initiativ, betragtes denne retlige enhed alt efter den givne situation som initiativtagergruppen eller dennes medlemmer med henblik på stk. 5 og 6, artikel 6, stk. 2 og stk. 4-7, artikel 7-18 og bilag II-VII, forudsat at det medlem af initiativtagergruppen, som er udpeget til dennes repræsentant, bemyndiges til at handle på vegne af den retlige enhed. Artikel 6 Registrering 1. Støttetilkendegivelser til et initiativ må kun indsamles, efter at initiativet er blevet registreret af Kommissionen. 2. Initiativtagergruppens anmodning om registrering indgives til Kommissionen via registret. Ved indgivelsen af anmodningen skal initiativtagerne også: a) sende de oplysninger, der er nævnt i bilag II, på et af Unionens officielle sprog

b) i tilfælde af mere end 7 medlemmer angive de syv medlemmer, der skal tages i betragtning med henblik på artikel 5, stk. 1 og 2 c) i givet fald angive, at en retlig enhed er blevet oprettet, jf. artikel 5, stk. 7. Uden at det berører stk. 5 og 6, træffer Kommissionen sin afgørelse med hensyn til anmodningen senest to måneder efter, at denne indgives. 3. Kommissionen registrerer initiativet, hvis: a) initiativtagergruppen i tilstrækkelig grad har dokumenteret, at den opfylder kravene i artikel 5, stk. 1 og 2, og har udpeget kontaktpersoner i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, første afsnit. b) den retlige enhed i den i artikel 5, stk. 7, omhandlede situation er blevet oprettet specifikt til det formål at forvalte initiativet, og det medlem af initiativtagergruppen, der er udpeget til dennes repræsentant, bemyndiges til at handle på vegne af den retlige enhed c) det er åbenbart, at ingen dele af initiativet falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne d) initiativet ikke er åbenbart utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter e) initiativet ikke åbenbart er i strid med Unionens værdier, som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union. Hvis et eller flere af kravene i litra a)-e), ikke er opfyldt, afviser Kommissionen at registrere initiativet, jf. dog stk. 4 og 5.

4. Hvis Kommissionen finder, at de krav, der er fastsat i stk. 3, litra a), b), d) og e) er opfyldt, men ikke kravet i stk. 3, litra c), meddeler den senest en måned efter, at anmodningen er indgivet, initiativtagergruppen sin vurdering og begrundelsen herfor. I et sådant tilfælde kan initiativtagergruppen ændre initiativet for at tage hensyn til Kommissionens vurdering med henblik på at sikre, at initiativet opfylder det i stk. 3, litra c), fastsatte krav, eller fastholde i det oprindelige initiativ eller trække det tilbage. Initiativtagergruppen meddeler Kommissionen sit valg senest en måned efter modtagelsen af Kommissionens vurdering med angivelse af en begrundelse herfor og fremsender efter omstændighederne ændringerne af de oplysninger, som er omhandlet i bilag II, til erstatning for det oprindelige initiativ. Hvis Kommissionen modtager oplysningerne fra initiativtagerne, skal den: a) registrere initiativet, hvis det opfylder de krav, der er fastsat i stk. 3, litra c) b) delvis registrere initiativet, hvis en væsentlig del af initiativet, herunder dets vigtigste mål, ikke åbenbart falder uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt med henblik på gennemførelse af traktaterne c) afvise at registrere initiativet, hvis ovenstående ikke er tilfældet. Kommissionen træffer afgørelse med hensyn til anmodningen senest en måned efter at have modtaget oplysningerne og, i givet fald, det ændrede initiativ fra initiativtagergruppen, jf. andet afsnit. 5. Et initiativ, der er blevet registreret, offentliggøres i registret. I de tilfælde, hvor Kommissionen delvis registrerer initiativet: a) offentliggør den oplysninger om omfanget af initiativets registrering i registret

b) sørger initiativtagergruppen for, at potentielle underskrivere oplyses om omfanget af initiativets registrering og det forhold, at støttetilkendegivelserne kun indsamles i relation til omfanget af registreringen. 6. Kommissionen registrerer et initiativ under ét enkelt registreringsnummer og underretter initiativtagergruppen herom. 7. Såfremt Kommissionen afviser at registrere eller kun delvis registrerer et initiativ i overensstemmelse med stk. 4, oplyser den initiativtagergruppen om begrundelsen for sin afgørelse samt om alle gruppens retlige og udenretlige muligheder for at anfægte afgørelsen. 8. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, at et initiativ er blevet registreret. Artikel 7 Tilbagetrækning af et initiativ På et hvilket som helst tidspunkt inden indgivelsen af et initiativ til Kommissionen efter artikel 13 kan initiativtagergruppen trække et initiativ, der er blevet registreret i henhold til artikel 6, tilbage. En sådan tilbagetrækning offentliggøres i registret. Artikel 8 Indsamlingsperioden 1. Alle støttetilkendegivelser indsamles inden for en periode på maksimalt 12 måneder fra en dato valgt af initiativtagergruppen (i det følgende benævnt "indsamlingsperioden"), jf. dog artikel 11, stk. 6. Denne dato må ikke være senere end tre måneder efter registreringen af initiativet efter artikel 6.

Initiativtagergruppen meddeler Kommissionen den valgte dato senest 10 arbejdsdage inden den pågældende dato. Såfremt en initiativtagergruppe ønsker at bringe indsamlingen af støttetilkendegivelser til ophør, inden der er gået 12 måneder fra indsamlingsperiodens begyndelse, meddeler den Kommissionen den dato, hvor indsamlingsperioden afsluttes. 2. Kommissionen angiver begyndelsen og slutningen på indsamlingsperioden i registret. 3. På datoen for udløbet af indsamlingsperioden lukker enten Kommissionen eller initiativtagergruppen, alt efter den givne situation, for det i artikel 10 omhandlede centrale onlineindsamlingssystem eller det i artikel 11 omhandlede individuelle onlineindsamlingssystem. Artikel 9 Procedure for indsamling af støttetilkendegivelser 1. Støttetilkendegivelser må underskrives online eller på papir. 2. Kun de formularer, som er i overensstemmelse med de modeller, der er fastsat i bilag III, må anvendes til at indsamle støttetilkendegivelser. Initiativtagergruppen udfylder formularerne som anført i bilag III, inden indsamlingen af støttetilkendegivelser påbegyndes. Oplysningerne på formularerne skal svare til de i registret anførte. Såfremt initiativtagergruppen vælger at indsamle støttetilkendegivelser online via det i artikel 10 omhandlede centrale onlineindsamlingssystem, er Kommissionen ansvarlig for at stille de nødvendige formularer til rådighed i overensstemmelse med bilag III.

Hvis et initiativ er blevet delvis registreret efter artikel 6, stk. 4, skal de i bilag III fastlagte formularer samt det centrale onlineindsamlingssystem og et individuelt onlineindsamlingssystem, alt efter det givne tilfælde, afspejle omfanget af initiativets registrering. Formularerne til støttetilkendegivelse kan tilpasses med henblik på onlineindsamling. Såfremt borgerne via det i artikel 10 omhandlede centrale onlineindsamlingssystem støtter et initiativ online ved hjælp af deres anmeldte elektroniske identifikationsmidler, jf. forordning (EU) No 910/2014 og som omhandlet i artikel 10, stk. 4, finder bilag III ikke anvendelse. Unionsborgere skal oplyse deres nationalitet, og medlemsstaterne skal acceptere det minimum af data, der er fastsat for en fysisk person i Kommissionens gennemførelsesforordning ( EU) 2015/1501. 3. En person, der underskriver en støttetilkendegivelse, er udelukkende forpligtet til at angive de i bilag III anførte personoplysninger. 4. Medlemsstaterne meddeler inden den 1. juli 2019 Kommissionen, om de ønsker at være omfattet af del A eller B i bilag III. Medlemsstater, der ønsker at være omfattet af bilag III, del B, skal angive typerne af personlige ID-(dokument)numre, for hvilke underskriverne skal oplyse de sidste fire tegn. Kommissionen offentliggør senest den 1. januar 2020 formularerne i bilag III i registret. Medlemsstaterne kan anmode Kommissionen om at blive omfattet af den anden del af bilag III, dvs. henholdsvis del A eller B. De underretter Kommissionen senest seks måneder før den dato, fra hvilken de nye formularer skal finde anvendelse. 5. Initiativtagergruppen er ansvarlig for indsamlingen af støttetilkendegivelser fra underskrivere i papirform. 6. En person må kun underskrive en støttetilkendegivelse til et givent initiativ én gang. 7. Initiativtagergruppen meddeler som minimum Kommissionen antallet af indsamlede støttetilkendegivelser i hver medlemsstat hver anden måned i løbet af indsamlingsperioden og det endelige antal senest tre måneder efter indsamlingsperiodens udløb med henblik på offentliggørelse i registret.

Såfremt det krævede antal støttetilkendegivelser ikke er blevet nået, eller der ikke foreligger et svar fra initiativtagergruppen senest tre måneder efter indsamlingsperiodens udløb, afslutter Kommissionen initiativet og offentliggør en meddelelse herom i registret. Artikel 10 Det centrale onlineindsamlingssystem 1. Med henblik på onlineindsamling af støttetilkendegivelser sørger Kommissionen senest den 1. januar 2020 for oprettelse og drift af et centralt onlineindsamlingssystem i overensstemmelse med Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2017/46 af 10. januar 2017. Omkostningerne til oprettelse og drift af det centrale onlineindsamlingssystem afholdes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Anvendelsen af det centrale onlineindsamlingssystem er gratis. Det centrale onlineindsamlingssystem skal være tilgængeligt for personer med handicap. De data, der indhentes via det centrale onlineindsamlingssystem, opbevares på de servere, der til formålet stilles til rådighed af Kommissionen. Det centrale onlineindsamlingssystem skal gøre det muligt at uploade støttetilkendegivelser, der er indsamlet i papirform. 2. Kommissionen sikrer for hvert initiativ, at støttetilkendegivelser kan indsamles via det centrale onlineindsamlingssystem i løbet af den indsamlingsperiode, der fastsættes i henhold til artikel 8. 3. Inden for en måned efter registreringen af et initiativ og senest 10 arbejdsdage før indsamlingsperioden indledes, skal initiativtagergruppen meddele Kommissionen, hvorvidt den ønsker at gøre brug af det centrale onlineindsamlingssystem, og om den ønsker at uploade de støttetilkendegivelser, der er indsamlet i papirform. Ønsker initiativtagergruppen at uploade støttetilkendegivelser indsamlet i papirform, skal den uploade alle støttetilkendegivelser i papirform senest to måneder efter udløbet af indsamlingsperioden og underrette Kommissionen herom.

4. Medlemsstaterne sørger for, at: a) borgerne kan støtte initiativer online via støttetilkendegivelser ved hjælp af anmeldte elektroniske identifikationsmidler eller ved at underskrive med en elektronisk signatur som omhandlet i forordning (EU) nr. 910/2014 om elektronisk identifikation og tillidstjenester til brug for elektroniske transaktioner på det indre marked b) Kommissionens eIDAS-knudepunkt, der er udviklet inden for rammerne af forordning ( EU) nr. 910/2014 og Kommissionens gennemførelsesforordning ( EU) 2015/1501 , anerkendes. Artikel 11 Individuelle onlineindsamlingssystemer 1. Ønsker en initiativtagergruppe ikke at gøre brug af det centrale onlineindsamlingssystem, kan den indsamle onlinestøttetilkendegivelser i flere eller alle medlemsstater ved hjælp af et andet, enkeltstående onlineindsamlingssystem (i det følgende benævnt "det individuelle onlineindsamlingssystem"). De data, der indsamles via det individuelle onlineindsamlingssystem, lagres på en medlemsstats område. 2. Initiativtagergruppen sikrer, at det individuelle onlineindsamlingssystem overholder de krav, der er fastlagt i stk. 4 og i artikel 17, stk. 3, i løbet af hele indsamlingsperioden. 3. Efter registreringen af initiativet og inden indsamlingsperiodens begyndelse, og uden at dette berører de nationale tilsynsmyndigheders beføjelser i henhold til kapitel VI i forordning (EU) 2016/679, skal initiativtagergruppen anmode den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor det er hensigten at opbevare de data, der er indsamlet via det individuelle onlineindsamlingssystem, om at attestere, at systemet opfylder de krav, der er fastsat i stk. 4. Hvis et individuelt onlineindsamlingssystem opfylder disse krav, udsteder den kompetente myndighed inden for en måned en sådan attest i overensstemmelse med modellen i bilag IV. Initiativtagergruppen skal offentliggøre en kopi af den pågældende attest eller de pågældende attester på det websted, der anvendes til det individuelle onlineindsamlingssystem.

Medlemsstaterne anerkender attester udstedt af andre medlemsstaters kompetente myndigheder. 4. Individuelle onlineindsamlingssystemer skal have passende sikkerhedsmæssige og tekniske egenskaber for gennem hele indsamlingsperioden at kunne sikre, at: a) kun fysiske personer er i stand til at undertegne en støttetilkendegivelse b) oplysningerne om initiativet svarer til de oplysninger, der offentliggøres i registret c) data indsamles fra underskriverne i overensstemmelse med bilag III d) de oplysninger, der angives af underskriverne, indsamles og lagres sikkert. 5. Senest den 1. januar 2020 vedtager Kommissionen i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 21 tekniske specifikationer til gennemførelse af stk. 4. Kommissionen kan søge rådgivning hos Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed ("ENISA") med hensyn til udarbejdelse af de tekniske specifikationer omhandlet i første afsnit. 6. Indsamles støttetilkendegivelserne via individuelle onlineindsamlingssystemer, må indsamlingsperioden først begynde, når den i stk. 3 omhandlede attest er blevet udstedt for sådanne systemer.

Artikel 12 Medlemsstaternes kontrol og attestering af støttetilkendegivelser 1. Hver enkelt medlemsstat (i det følgende benævnt "den ansvarlige medlemsstat") skal kontrollere og attestere, at de støttetilkendegivelser, der er underskrevet af deres statsborgere, overholder denne forordnings bestemmelser. 2. Senest tre måneder efter udløbet af indsamlingsperioden, og uden at dette berører stk. 3, skal initiativtagergruppen indsende de støttetilkendegivelser, som er indsamlet online eller i papirform, til de i artikel 19, stk. 2, omhandlede kompetente myndigheder i den ansvarlige medlemsstat. Initiativtagergruppen må kun indsende støttetilkendegivelserne til de kompetente myndigheder, såfremt initiativet har opnået det i artikel 3 fastsatte minimumsantal af underskrivere. Støttetilkendegivelser indsendes udelukkende én gang til hver enkelt kompetent myndighed i den ansvarlige medlemsstat ved anvendelse af den formular, der er fastlagt i bilag V. Støttetilkendegivelser, som er indsamlet online, indsendes ved at følge et elektronisk skema, der gøres offentligt tilgængeligt af Kommissionen. Støttetilkendegivelser indsamlet i papirform og støttetilkendegivelser indsamlet online ved hjælp af et individuelt onlineindsamlingssystem indsendes separat. 3. Kommissionen fremsender de støttetilkendegivelser, der er indsamlet online via det centrale onlineindsamlingssystem, og de støttetilkendegivelser, der er indsamlet i papirform og uploadet i henhold til artikel 10, stk. 3, andet afsnit, til den kompetente myndighed i den ansvarlige medlemsstat. Har en initiativtagergruppe indsamlet støttetilkendegivelser via et individuelt onlineindsamlingssystem, kan den anmode Kommissionen om at fremsende disse støttetilkendegivelser til den kompetente myndighed i den ansvarlige medlemsstat. Kommissionen fremsender støttetilkendegivelserne i overensstemmelse med stk. 2, andet til fjerde afsnit, ved hjælp af den i artikel 4, stk. 5, omhandlede EU-dokumentudvekslingstjeneste.

4. De Kompetente myndigheder skal senest tre måneder efter modtagelsen af støttetilkendegivelserne kontrollere disse på grundlag af passende undersøgelser, der kan bygge på stikprøver, i overensstemmelse med national ret og praksis. Indsendes støttetilkendegivelser, der er indsamlet online og i papirform, separat, begynder denne periode at løbe, når den kompetente myndighed har modtaget alle støttetilkendegivelser. Med henblik på kontrol af støttetilkendegivelser, der er indsamlet i papirform, kræves ikke bekræftelse af underskrifterne 5. Den kompetente myndighed attesterer på grundlag af den gennemførte kontrol det gyldige antal støttetilkendegivelser for den pågældende medlemsstat. Denne attest leveres gratis til initiativtagergruppen under anvendelse af den i bilag VI fastsatte model. I attesten angives antallet af gyldige støttetilkendegivelser, der er indsamlet i papirform og online, herunder de støttetilkendegivelser, der indsamlet i papirform og uploadet i henhold til artikel 10, stk. 3, andet afsnit. Artikel 13 Indgivelse til Kommissionen Senest 3 måneder efter at have opnået den sidste attest, jf. artikel 12, stk. 5, indgiver initiativtagergruppen initiativet til Kommissionen. Initiativtagergruppen indsender formularen i bilag VII i udfyldt stand sammen med kopier af de i artikel 12, stk. 5, omhandlede attester i elektronisk form eller papirform. Kommissionen gør den i bilag VII fastlagte formular offentligt tilgængelig i registret.

Artikel 14 Offentliggørelse og offentlig høring 1. Ved modtagelse af et gyldigt initiativ, for hvilket støttetilkendegivelserne er blevet indsamlet og attesteret i overensstemmelse med artikel 8-12, offentliggør Kommissionen hurtigst muligt en meddelelse herom i registret og fremsender initiativet til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. 2. Seneste tre måneder efter indgivelsen af initiativet skal gruppen af initiativtagere have muligheden for at fremlægge initiativet ved en offentlig høring. Kommissionen og Europa-Parlamentet arrangerer i fællesskab den offentlige høring i Europa-Parlamentet. Repræsentanter for Unionens øvrige institutioner og rådgivende organer samt interesserede parter skal have muligheden for at deltage i høringen. Kommissionen og Europa-Parlamentet sikrer en afbalanceret repræsentation af de relevante offentlige og private interesser. 3. Kommissionen skal være repræsenteret på et passende niveau ved høringen. Artikel 15 Kommissionens undersøgelse 1. Kommissionen modtager senest en måned efter indgivelsen af initiativet initiativtagergruppen på et passende niveau og giver den lejlighed til at redegøre nærmere for de spørgsmål, der rejses ved hjælp af initiativet.

2. Senest fem måneder efter offentliggørelsen af initiativet i henhold til artikel 14, stk. 1, og efter den i artikel 14, stk. 2, omhandlede offentlige høring fastsætter Kommissionen i en meddelelse sine juridiske og politiske konklusioner om initiativet, eventuelle foranstaltninger, den agter at træffe, og grundene til, at den har valgt at træffe eller ikke at træffe foranstaltninger. Meddelelsen sendes til initiativtagergruppen og til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og offentliggøres. 3. Kommissionen og initiativtagergruppen kan underrette underskriverne om svaret på initiativet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2 og 3. KAPITEL III ANDRE BESTEMMELSER Artikel 16 Gennemsigtighed Initiativtagergruppen påser for, at oplysninger om støtte- og finansieringskilder til initiativet offentliggøres i registret og, hvis det er relevant, på dens kampagnewebsted, såfremt der er tale om mere end 500 EUR fra den enkelte bidragyder. Disse oplysninger ajourføres mindst hver anden måned i perioden fra registreringsdatoen til den dato, hvor initiativet indgives til Kommissionen efter artikel 13. Artikel 17 Kommunikation

1. Kommissionen skal øge offentlighedens kendskab til det europæiske borgerinitiativ via kommunikationsaktiviteter og informationskampagner og derigennem bidrage til at fremme borgernes aktive deltagelse i Unionens politiske liv. 2. I forbindelse med kommunikations- og informationsaktiviteter vedrørende et deraf berørt initiativ og under forudsætning af samtykke fra en underskriver kan vedkommendes e-mailadresse indsamles af en initiativtagergruppe eller Kommissionen. Potentielle underskrivere oplyses om, at deres ret til at støtte et initiativ ikke afhænger af deres samtykke til indsamling af deres e-mailadresser. 3. E-mailadresser må ikke indsamles som en del af støttetilkendegivelsesformularerne. De kan dog indsamles samtidig med støttetilkendegivelserne, forudsat at de behandles særskilt. Artikel 18 Beskyttelse af personoplysninger 1. Repræsentanten for initiativtagergruppen er registeransvarlig i den i forordning (EU) 2016/679 fastsatte betydning. Såfremt der er oprettet en retlig enhed, jf. artikel 5, stk. 7, er denne registeransvarlig. 2. De personoplysninger, der angives i støttetilkendegivelsesformularerne, indsamles i relation til de aktiviteter, som er nødvendige med henblik på sikker indsamling og opbevaring efter artikel 9-11, med henblik på indsendelse til medlemsstaterne, med henblik på kontrol og attestering efter artikel 12 og med henblik på de nødvendige kvalitetskontroller og statistiske analyser. 3. Alt efter den givne situation destruerer initiativtagergruppen eller Kommissionen eller begge parter alle underskrevne støttetilkendegivelser til et initiativ eller kopier deraf senest en måned efter indgivelsen af initiativet til Kommissionen i henhold til artikel 13 eller 21 måneder efter indsamlingsperiodens begyndelse, alt efter hvilken dato der falder først. Hvis et initiativ trækkes tilbage, efter at indsamlingsperioden er begyndt, destrueres støttetilkendegivelserne og eventuelle kopier heraf senest en måned efter denne tilbagetrækning. 4. Den kompetente myndighed destruerer alle støttetilkendegivelser og kopier heraf senest tre måneder efter, at den i artikel 12, stk. 5, omhandlede attest er udstedt.

5. Støttetilkendegivelser til et givet initiativ og kopier heraf kan opbevares ud over fristerne i stk. 3 og 4, hvis det er nødvendigt af hensyn til administrative eller retlige procedurer vedrørende det pågældende initiativ. De destrueres senest en måned efter, at de nævnte procedurer er afsluttet med en endelig afgørelse. 6. Kommissionen og initiativtagergruppen destruerer fortegnelser over de e-mailadresser, der er indsamlet i henhold til artikel 17, stk. 2, senest en måned efter tilbagetrækningen af et initiativ eller 12 måneder efter udløbet af indsamlingsperioden eller indgivelsen af initiativet til Kommissionen, alt efter den givne situation. Fastlægger Kommissionen efter artikel 15, stk. 2, ved en meddelelse de foranstaltninger, den agter at træffe, skal fortegnelserne over e-mailadresser destrueres senest tre år efter offentliggørelsen af meddelelsen. 7. Uden at det berører deres rettigheder i henhold til forordning [(EF) nr. 45/2001], har medlemmerne af initiativtagergruppen ret til at anmode om at få deres personoplysninger slettet fra registret efter to år fra datoen for registreringen af det relevante initiativ. Artikel 19 Medlemsstaternes kompetente myndigheder 1. Til brug for artikel 11 udpeger hver medlemsstat en eller flere kompetente myndigheder som ansvarlige for at udstede den i artikel 11, stk. 3, omhandlede attest. 2. Til brug for artikel 12 udpeger hver medlemsstat én kompetent myndighed som ansvarlig for at koordinere kontrollen af støttetilkendegivelserne og for at udstede de i artikel 12, stk. 5, omhandlede attester. 3. Medlemsstaterne fremsender senest den 1. januar 2020 navne og adresser på de i henhold til stk. 1. og 2 udpegede myndigheder til Kommissionen. De underretter Kommissionen om enhver ajourføring af disse oplysninger. Kommissionen gør navne og adresser på de myndigheder, der er udpeget i henhold til stk. 1 og 2, offentligt tilgængelige i registret.

Artikel 20 Meddelelse af nationale bestemmelser 1. Hver medlemsstat meddeler senest den 1. januar 2020 Kommissionen de specifikke bestemmelser, den har vedtaget for at implementere denne forordning. 2. Kommissionen gør disse bestemmelser offentligt tilgængelige i registret på sproget i medlemsstaternes meddelelse, jf. stk. 1. KAPITEL IV DELEGEREDE RETSAKTER OG GENNEMFØRELSESRETSAKTER Artikel 21 Udvalgsprocedure 1. Ved gennemførelsen af artikel 11, stk. 5, bistås Kommissionen af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 22 Delegerede beføjelser Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 23 vedrørende ændringer af bilagene til denne forordning inden for anvendelsesområdet for de relevante bestemmelser i denne forordning. Artikel 23 Udøvelse af de delegerede beføjelser 1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser. 2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 22 tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode [datoen for denne basisretsakts ikrafttræden eller en anden dato fastsat af medlovgiverne]. 3. Den i artikel 22 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af den beføjelse, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives deri. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft. 4. Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen sagkyndige, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning af 13. april 2016. 5. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom. 6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 22 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne frist forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

KAPITEL V AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 24 Revision Kommissionen undersøger regelmæssigt, hvordan det europæiske borgerinitiativ fungerer, og forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning senest fem år efter den dato, hvorfra forordningen finder anvendelse, og derefter hvert femte år. Rapporten offentliggøres. Artikel 25 Ophævelse Forordning (EU) nr. 211/2011 ophæves med virkning fra den 1. januar 2020. Henvisninger til forordning (EU) nr. 211/2011 gælder som henvisninger til nærværende forordning. Artikel 26 Ikrafttræden og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2020. Artikel 9, stk. 4, artikel 10, artikel 11, stk. 5, og artikel 19-24 anvendes dog fra denne forordnings ikrafttræden. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den . På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand Finansieringsoversigt 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen 1.3.Forslagets/initiativets art 1.4.Mål 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.6.Varighed og finansielle virkninger 1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem

2.3.Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder 3.FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1.Berørt(e) udgiftspost(er) på budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme 3.2.Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1.Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne 3.2.2.Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne 3.2.3.Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.4.Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme 3.2.5.Tredjemands bidrag til finansieringen 3.3.Anslåede virkninger for indtægterne FINANSIERINGSOVERSIGT 1.FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1.Forslagets/initiativets betegnelse "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om det europæiske borgerinitiativ" 1.2.Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen Afsnit 18: Migration og indre anliggender Afsnit 25: Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning Afsnit 26: Kommissionens administration Afsnit 33: Retlige anliggender og forbrugere 1.3.Forslagets/initiativets art

◻ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning ☑ Forslaget/initiativet vedrører en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning ☑ Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ◻ Forslaget/initiativet vedrører omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4.Mål 1.4.1.Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Det europæiske borgerinitiativ (ECI) blev indført med Lissabontraktaten (artikel 11 traktaten om Den Europæiske Union og artikel 24 traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde) og gennemført ved forordning (EU) nr. 211/2011 om borgerinitiativer (ECI), som har fundet anvendelse siden april 2012. Borgerinitiativet har til formål at øge borgernes inddragelse i det demokratiske liv i Union ved at give dem mulighed for direkte at henvende sig til Kommissionen med en anmodning om at fremsætte et forslag til en EU-retsakt med henblik på gennemførelse af traktaterne. Revisionen af forordningen om borgerinitiativet efter de første fem år af dets anvendelse (ved erstatning af den nuværende forordning med en ny) er en del af Europa-Kommissionens engagement for at øge EU's demokratiske legitimitet via borgernes inddragelse og deltagelse og afspejler de politiske retningslinjer for Juncker-Kommissionen, navnlig prioritet nr. 10 – En Union med demokratiske forandringer. Det nye for forslag har til formål at forbedre den måde, borgerinitiativet funger på, ved at tage fat på de mangler, der er konstateret med hensyn til dets gennemførelse, med følgende politiske hovedmålsætninger: i) at gøre borgerinitiativet mere tilgængeligt, mindre byrdefuldt og lettere at anvende for initiativtagere og støtter ii) med henblik på at realisere borgerinitiativets fulde potentiale som redskab til at fremme debat og borgernes deltagelse på europæisk plan samt at bringe EU tættere på borgerne. Gennemførelsen af det europæiske borgerinitiativ omhandles yderligere i Kommissionens generalsekretariats strategiske plan for 2016-2020 under det specifikke mål C.2: Et mere demokratisk og politisk ansvarligt EU, der åbner den politiske beslutningstagning og styrker sin dialog med borgerne, interesserede parter og nationale parlamenter. 1.4.2.Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikt mål nr. Mål nr. 1: Forvalte de administrative procedurer vedrørende gennemførelsen af det europæiske borgerinitiativ og yde bistand til initiativtagerne. Mål nr. 2: Yde teknisk støtte til initiativtagerene og forvalte relaterede IT-projekter. Mål nr. 3: Oprette et centralt system til onlineindsamling af støttetilkendegivelser og registret for borgerinitiativet. Mål nr. 4: Yde teknisk og organisatorisk bistand til initiativtagere via en onlinesamarbejdsplatform for det europæiske borgerinitiativ, som forvaltes i samarbejde med en ekstern partner. Mål nr. 5: Fremme borgerinitiativet som instrumentet ved hjælp kommunikations- og oplysningsværktøjer. Mål nr. 6: Oversætte initiativerne. Mål nr. 7: Afholde møder med initiativtagerne, hvis de inviteres dertil af Kommissionen som en del af undersøgelsesproceduren for deres gennemførte initiativ.

Berørte ABM/ABB-aktiviteter Mål nr. 1 indgår i anvendelsesområdet for afsnit 25: "Koordinering af Kommissionens politik og juridisk rådgivning". Mål nr. 2 indgår i anvendelsesområdet for kapitel 26.03 "Tjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere" Mål nr. 3 og 4 indgår i anvendelsesområdet for kapitel 18.04 "Stærkere tilhørsforhold til Unionen blandt befolkningen" og kapitel 26.03" Tjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere" Mål nr. 5, 6 og 7 indgår i anvendelsesområdet for kapitel 18.04 "Stærkere tilhørsforhold til Unionen blandt befolkningen". 1.4.3.Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen. 1. Øge antallet af anmodninger om registrering 2. Øge antallet af registrerede initiativer hos Kommissionen 3. Sikre de fulde 12 måneders onlineindsamling for alle initiativer 4. Øge det gennemsnitlige antal støttetilkendegivelser indsamlet pr. initiativ 5. Øge antallet af initiativer, som opnår det krævede antal støttetilkendegivelser 6. Øge antallet af initiativer, for hvilke Kommissionen træffer opfølgende foranstaltninger 7. Øge bevidstgørelse af borgerne om instrumentet 1.4.4.Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse. Indikator 1: Antal anmodninger modtaget af Kommissionen Reference 1: 13 anmodninger pr. år i gennemsnit siden 2012 Indikator 2: Andel registrerede initiativer Reference 2: 70 % af anmodningerne i gennemsnit over 5 år

Indikator 3a: Antal initiativer via det centrale onlineindsamlingssystem Reference 3a: 70 % af initiativer, der anvender Kommissionens software og servere Indikator 3b: Datoer for attestering af onlineindsamlingssystemer sammenlignet med startdatoerne for indsamling Reference 3b: I gennemsnit ca. en måned efter datoen for registreringen for systemer, der hostes på Kommissionens servere Indikator 4: Antal indsamlede støttetilkendegivelser pr. initiativ ved udløbet af indsamlingsperioden på 12 måneder Reference 4: Ingen præcise tal er kendt af Kommissionen, undtagen for de tre gennemførte initiativer Indikator 5: Antal gennemførte initiativer Reference 5: tre initiativer på fem år Indikator 6: Antal initiativer, for hvilke der træffes opfølgende foranstaltninger af Kommissionen Reference 6: to initiativer på fem år Indikator 7a: Resultater af undersøgelser om EU-borgernes bevidsthed om deres rettigheder (Eurobarometer) Reference 7a: Ifølge resultaterne af Flash Eurobarometer 430 fra oktober 2015, svarede to tredjedele af respondenterne (66 %) bekræftende, når de blev spurgt om, hvorvidt en EU-borger har ret til at deltage i et borgerinitiativ. Indikator 7b: Antal borgere underrettet pr. e-mail om, at instrumentet/om gennemførte initiativer Reference 7b: Ikke relevant Indikator 7c: Antal deltagere på onlinesamarbejdsplatformen Reference 7c: Ikke relevant 1.5.Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1.Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Gennemførelse af bestemmelserne i artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vedrørende unionsborgerskabet. 1.5.2.Merværdien ved en indsats fra EU's side

Initiativet henhører under EU's enekompetence, jf. 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. Det europæiske borgerinitiativ har i sagens natur en EU-dimension, eftersom det vedrører proceduren for formuleringen af forslag til EU-retsakter. 1.5.3.Erfaringer fra lignende foranstaltninger Det europæiske borgerinitiativ blev indført ved Lissabontraktaten og blev operationelt på grundlag af forordning 211/2011 fra den 1. april 2012. Det nye forslag erstatter denne forordning. Erfaringerne fra de første fem år af gennemførelsen af det europæiske borgerinitiativ viser klart, at Kommissionen bør give initiativtagerne langt mere konkret teknisk, organisatorisk og juridisk bistand, så de effektivt kan styre deres initiativer. Det er således blevet vurderet, at det er nødvendigt at tilbyde initiativtagerne et færdigt og operationelt system, der muliggør onlineindsamling af støttetilkendegivelser, således som det fremgår af forslaget. De øvrige IT-værktøjer til understøttelse af borgerinitiativet omfatter initiativets register/websted (som allerede eksisterer og skal integreres med det centrale onlineindsamlingssystem) og samarbejdsplatformen for borgerinitiativet (som på nuværende trin er implementeret via et pilotprojekt under Europa-Parlamentet), som begge indgår i forslaget. Det blev også vurderet, at kommunikations- og oplysningsaktiviteter skal styrkes for at øge borgernes deltagelse. En ny bestemmelse om kommunikation indgår i forslaget. I betragtning af arbejdsbyrden i forbindelse med gennemførelsen af den nuværende forordning om borgerinitiativet, er de menneskelige ressourcer, der er afsat hertil, steget betydeligt i løbet af de seneste fem år. Omfanget af disse ressourcer vil ikke ændre sig med den nye forordning. 1.5.4.Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning IT-projekterne til støtte for gennemførelsen af borgerinitiativet, navnlig onlineindsamlingen af støttetilkendegivelser, er tidligere blevet støttet af ISA-programmet og støttes nu af ISA2 -programmet. Disse projekter bidrager til at forbedre interoperabiliteten mellem de offentlige forvaltninger og mellem dem og borgerne og virksomhederne på tværs af grænser. 1.6.Varighed og finansielle virkninger ◻ Forslag/initiativ af begrænset varighed –◻ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]YYYY til [DD/MM]YYYY –◻ Finansielle virkninger fra YYYY til YYYY ☑ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed –Iværksættelse med en indkøringsperiode fra 1.1.2019 til 31.12.2019 –derefter gennemførelse i fuldt omfang

1.7.Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r) ☑ Direkte forvaltning ved Kommissionen –☑ i dens tjenestegrene, herunder ved dens personale i EU's delegationer –◻ i gennemførelsesorganer ◻ Delt forvaltning i samarbejde med medlemsstaterne ◻ Indirekte forvaltning ved at overlade budgetgennemførelsesopgaver til: –◻ tredjelande eller organer, som tredjelande har udpeget –◻ internationale organisationer og deres organer (angives nærmere) –◻ Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond –◻ de organer, der er omhandlet i finansforordningens artikel 208 og 209 –◻ offentligretlige organer –◻ privatretlige organer, der har fået overdraget samfundsopgaver, forudsat at de stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ privatretlige organer, undergivet lovgivningen i en medlemsstat, som har fået overdraget gennemførelsen af et offentlig-privat partnerskab, og som stiller tilstrækkelige finansielle garantier –◻ personer, der har fået overdraget gennemførelsen af specifikke aktioner i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er udpeget i den relevante basisretsakt –Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger Bemærkning 1: Af sammenligningshensyn gøres opmærksom på følgende budgetbevillinger, som den nuværende forordning nyder godt af: For 2017: - 0,840 mio. under budgetposten for det europæiske borgerinitiativ (18 04 01 02)

- 0,561 mio. under budgetposten for ISA²-programmet (26 03 01 00) - 0,500 mio. under pilotprojektet: "Nye teknologier og informations- og kommunikationsteknologiværktøjer (IKT) til gennemførelse og forenkling af det europæiske borgerinitiativ". (25 01 77 04) For 2018 (Disse budgetbevillinger er endnu ikke bekræftet på tidspunktet for vedtagelsen af det foreliggende lovgivningsforslag): - 0,740 mio. under budgetposten for det europæiske borgerinitiativ (18 04 01 02) - 0,560 mio. under budgetposten for ISA²-programmet (26 03 01 00) Bemærkning 2: Bemærk, at datoen for vedtagelsen og ikrafttrædelsen af den nye forordning kan ikke bekræftes på nuværende tidspunkt. Oplysninger vedrørende indkøringsperioden skal muligvis tilpasses i overensstemmelse hermed. Bemærkning 3: Bemærk, at forberedelserne vedrørende oprettelsen af det centrale system til onlineindsamling af støttetilkendegivelser, som nævnt under specifikt mål nr. 3 ovenfor, starter allerede i 2018 via bevillingerne i budgetforslaget for 2018 for den nuværende forordning om borgerinitiativet. 2.FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1.Bestemmelser om kontrol og rapportering Angiv hyppighed og betingelser. Overvågning og rapportering sikres af Kommissionens personale under de eksisterende regler for Generalsekretariatets og GD DIGIT's aktiviteter. 2.2.Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1.Konstaterede risici De manglende oplysnings- og kommunikationsaktiviteter kan resultere i lavere deltagelse i instrumentet og dermed et lavere antal registrerede og gennemførte initiativer som nævnt under punkt 1.4.3. Manglen på effektiv teknisk og organisatorisk støtte til initiativtagerne vil kunne medføre et lavere antal gennemførte initiativer som nævnt under punkt 1.4.3.

2.2.2.Oplysninger om det interne kontrolsystem Dækkes