[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 18.5.2005

SEK(2005) 642 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS BESLUTNING

om ophævelse af beslutningen af 2. juni 2004 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. INDLEDNING

Den 31. marts 2004 modtog Kommissionen en officiel bekræftelse fra de nederlandske myndigheder af, at det offentlige underskud i 2003 havde nået 3,2 % af BNP[1] og dermed oversteg den i traktaten fastsatte referenceværdi. På den baggrund indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Nederlandene den 28. april 2004 med udarbejdelse af den rapport, der er omhandlet i traktatens artikel 104, stk. 3. Efter at have taget hensyn til alle relevante faktorer i denne rapport og udtalelsen fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg i overensstemmelse med artikel 104, stk. 4, vedtog Kommissionen en udtalelse (i overensstemmelse med artikel 104, stk. 5) den 19. maj 2004, hvori den fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene. Den 2. juni 2004 vedtog Rådet en beslutning[2] herom i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6.

Samtidig vedtog Rådet en henstilling til Nederlandene i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør. Heri henstillede Rådet navnlig, at "de nederlandske myndigheder senest ved udgangen af 2005 skulle bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97". Rådet fastsatte den 2. oktober 2004 som den seneste frist, hvor den nederlandske regering skal "træffe foranstaltninger med hensyn til korrigerende foranstaltninger i 2005, hovedsagelig af strukturel karakter, svarende til mindst et halvt procentpoint af BNP".

Samtidig med at Rådet rettede henstillinger om korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, understregede det, at "budgetkonsoliderende foranstaltninger bør sikre en varig forbedring af den offentlige saldo, samtidig med at de er gearet til en forbedring af kvaliteten af de offentlige finanser og en styrkelse af økonomiens vækstpotentiale ". Rådet tilskyndede endvidere de nederlandske myndigheder til at sikre, at "der fastholdes en budgetkonsolidering i retning mod en situation tæt på balance eller i overskud, navnlig gennem en reduktion af det konjunkturjusterede underskud på mindst 0,5 procentpoint af BNP pr. år, selv efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret".

Den 6. oktober 2004 konkluderede Kommissionen[3], at den nederlandske regering havde truffet virkningsfulde foranstaltninger inden udløbet af fristen den 2. oktober 2004, hvilket Rådet noterede sig den 21. oktober[4].

2. KORREKTION AF DET UFORHOLDSMÆSSIGT STORE UNDERSKUD I 2004

Kort efter at det var blevet klart, at referenceværdien på 3 % af BNP var blevet overskredet i 2003 på baggrund af en længere konjunkturnedgang, præsenterede den nederlandske regering den 16. april 2004 en pakke med yderligere besparelsesforanstaltninger for 2004, svarende til 0,5 % af BNP, med det formål at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud allerede i 2004. Denne pakke kom oven i de besparelser, der var blevet indført med 2004-budgettet[5]. Stort set halvdelen af pakken bestod af foranstaltninger af strukturel karakter, navnlig højere præmier for sygesikring, lavere sundhedsudgifter og udfasning af subsidier i forbindelse med beskæftigelse af lavtuddannet arbejdskraft. Den anden halvdel bestod af engangsforanstaltninger, der kun havde en underskudsreducerende virkning i 2004. De vigtigste engangsforanstaltninger vedrørte forskydninger i tidsprofilen for udgifter til udviklingsstøtte, registreringen af centralbankens overskud og lavere end forventede udgifter til infrastrukturinvesteringer.

Indberetningen som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fra marts 2005 (indsendt den 28. februar 2005 og godkendt af Eurostat den 18. marts 2005) anslog det offentlige underskud i 2004 til 2,5 % af BNP (tabel 1). Den 31. marts 2005 blev underskuddet for 2004 revideret til 2,3 % af BNP i den regelmæssige indberetning af reviderede offentlige regnskaber til Eurostat, hvori der tages hensyn til mere fuldstændige oplysninger om de lokale myndigheders finanser.

Dette resultat skal sammenholdes med et forventet underskud for 2004 på 3,0 % af BNP i 2005-budgettet og opdateringen af stabilitetsprogrammet fra november 2004 og med en forventning om 2,9 % af BNP i prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2004. Det bedre end forventede resultat i forhold til overslaget i 2005-budgettet skyldes delvis det forhold, at skatteindtægterne i de fleste større skattekategorier hen imod slutningen af 2004 var i stærkere fremgang end tidligere forventet. Høje oliepriser og tilhørende højere statslige indtægter fra salget af naturgas øgede indtægterne yderligere. Endvidere var væksten i udgifterne lavere end forventet, hovedsagelig som følge af den lavere vækst i arbejdsløshedsdagpengene, lavere end forventede infrastrukturinvesteringer og lavere nettobidrag til EU. Ifølge prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra foråret 2005 faldt det konjunkturjusterede underskud fra 2,0 % af BNP i 2003 til 1,2 % af BNP i 2004.

I 2004 steg den offentlige bruttogældskvote til 55,2 % af BNP[6] i forhold til 54,3 % af BNP i 2003, hovedsagelig som følge af den økonomiske afmatning og tilstedeværelsen af et betydeligt nominelt underskud. Gældskvoten lå således fortsat under traktatens referenceværdi på 60 %.

Tabel 1: Budgetudvikling 2002-2004 (i % af BNP) |

Resultat | 2002 | 2003 | 2004 |

Offentlig saldo | -1.9 | -3.2 | -2.3 |

- Samlede indtægter | 45.9 | 45.8 | 45.5 |

Heraf: løbende skatter | 12.0 | 11.2 | 11.0 |

sociale bidrag | 14.9 | 15.5 | 15.1 |

- Samlede udgifter | 47.8 | 49.0 | 48.0 |

Heraf: kollektivt forbrug | 11.3 | 11.4 | 11.4 |

sociale overførsler | 13.3 | 14.0 | 14.0 |

renteudgifter | 3.1 | 2.9 | 2.9 |

faste bruttoinvesteringer | 3.6 | 3.6 | 3.5 |

Primær saldo | 1.1 | -0.3 | 0.4 |

Pm Skattetryk | 40.1 | 40.0 | 39.9 |

Offentlig gæld | 52.6 | 54.3 | 55.7 |

Pm Konjunkturjusteret saldo1 | -2.3 | -2.0 | -1.2 |

Pm Konjunkturjusteret primær saldo1 | 0.8 | 0.9 | 1.7 |

Pm Realt BNP1 (årlig procentvis ændring) | 0.6 | -0.9 | 1.3 |

Renteudgifter, samlede udgifter og saldi inkluderer swaps i overensstemmelse med de definitioner, der anvendes i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. 1 Kommissionens økonomiske prognose fra foråret 2005. Kilde: Kommissionens tjenestegrene. |

3. BUDGETUDSIGTER FOR 2005 OG 2006

Budgettet for 2005 blev forelagt for parlamentet den 21. september 2004 og kort efter vedtaget med en række forholdsvis små ændringer. Det indeholder yderligere underskudsreducerende foranstaltninger i 2005, herunder nedskæringer i sundhedsudgifterne, stigninger i indkomstskattesatserne, reduceret adgang til arbejdsløshedsunderstøttelse og højere invaliditetspræmier. De foranstaltninger, der er bebudet i 2005-budgettet (som omfatter den strukturelle del af foranstaltningerne i pakken af 16. april 2004), udgør tilsammen en justering på et halvt procentpoint af BNP for 2005. De korrigerende foranstaltninger ser for størstedelens vedkommende ud til at være af strukturel karakter.

Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2005 forventes det offentlige underskud for 2005 at ligge på 2,0 % af BNP (tabel 2). Dette skal sammenlignes med det officielle mål, der blev fastsat i den seneste indberetning som led i proceduren i forbindelse med forholdsmæssigt store underskud (marts 2005) på 2,1 %[7]. Væksten i det reale BNP skulle falde en smule til 1,0 % i 2005 i forhold til 1,4 % i 2004. De forventede kvartalsprofiler viser imidlertid en gradvis opgang i løbet af året, som resulterer i stigende skatteindtægter, hovedsagelig som følge af større overskud hos virksomheder og selvstændige. Desuden forventes indtægterne fra salg af naturgas ligeledes at sætte indtægterne i vejret i 2005. På udgiftssiden forventes udgiftskvoten at falde en smule i 2005. En dæmpet vækst i de offentlige udgifter afspejler virkningen af besparelsesforanstaltninger samt nul-stigningen i de kontraktmæssige lønsatser for offentligt ansatte og i de sociale ydelser.

I Kommissionens prognose fra foråret 2005 forventes væksten i det reale BNP at stige til 2,0 % i 2006, hvilket vil medføre en forøgelse af indtægterne parallelt med det forventede økonomiske opsving. På grundlag af antagelser om den nuværende politik vil der imidlertid kun ske en forholdsvis beskeden bedring i det overordnede underskud, nemlig fra 2,0 % af BNP i 2005 til 1,6 %, efterhånden som yderligere besparelser i sociale ydelser, subsidier og lønninger i den offentlige sektor ledsages af større udgifter til transport, sikkerhed, den videnbaserede økonomi samt kompensationer til begrænsning af den indvirkning, som reformen af sygesikringen har på husholdningernes indkomst.

Det konjunkturjusterede underskud forventes at forbedres markant i 2005, idet det vil ligge på 0,4 % af BNP, hvilket afspejler den igangværende budgetkonsolidering. Dette betyder en forbedring på 0,8 % af BNP for andet år i træk, hvilket er mere end den justering på mindst 0,5 % af BNP i årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, som Rådet opfordrede til. Det betyder også, at Nederlandene allerede i 2005 vil nå en budgetstilling tæt på balance i konjunkturjusteret forstand. Med den nuværende politik vil der ifølge Kommissionens forårsprognose fortsat ske en forbedring i den konjunkturjusterede saldo, således at der i 2006 opnås ligevægt. Den store forskel mellem det overordnede og det konjunkturjusterede underskud afspejler den langvarige konjunkturnedgang og det forventede gradvise opsving. Væksten i det reale BNP faldt til under den potentielle vækstrate i 2001 og forventes først at nå potentialet igen i 2006. Det negative produktionsgab vil derfor udvides fra de anslåede 1,9 % af BNP i 2003 til ca. 2,5 % af BNP i 2005 og 2006.

Ifølge indberetningen fra marts 2005 vil den offentlige gæld stige til 57,4 % af BNP i 2005, hvilket ligger meget tæt på den gældskvote på 57,6 % af BNP, der forventes i Kommissionens prognose fra foråret 2005. I dette år påvirkes tallet af købet af gastransportinfrastruktur, en transaktion svarende til 0,6 % af BNP. Ud fra antagelser om en uændret politik vil gældskvoten ifølge Kommissionens forårsprognose stige endnu en smule i 2006, nemlig til 57,9 % af BNP. Gældskvoten vil imidlertid fortsat ligge under referenceværdien på 60 % af BNP.

Tabel 2: Prognoser for de offentlige finanser (i % af BNP) |

2004 | 2005 | 2006 |

SP | Komm. | SP | Komm. (1) |

Offentlig saldo | -2.5 | -2.6 | -2.1 | -2.1 | -1.6 |

- Samlede indtægter | 45.5 | 44.9 | 45.8 | 44.6 | 47.6 |

Heraf: løbende skatter | 11.0 | 24.8 | 11.1 | 24.7 | 11.2 |

sociale bidrag | 15.1 | 13.9 | 15.0 | 13.9 | 16.9 |

- Samlede udgifter | 48.0 | 47.5 | 47.9 | 46.7 | 49.3 |

Heraf: -kollektivt forbrug | 11.4 | 17.5 | 11.4 | 17.2 | 11.4 |

-renteudgifter | 2.9 | 2.9 | 2.9 | 2.8 | 2.8 |

- faste bruttoinvesteringer | 3.5 | 3.1 | 3.5 | 3.1 | 3.4 |

Primær saldo | 0.4 | 0.3 | 0.8 | 0.7 | 1.2 |

Offentlig gæld | 55.7 | 58.1 | 57.6 | 58.6 | 57.9 |

Pm Konjunkturjusteret saldo | -1.2 | -1.2 | -0.4 | -1.3 | 0.0 |

Pm Konjunkturjusteret primær saldo | 1.7 | 0.3 | 2.5 | 0.7 | 2.9 |

Pm Realt BNP (årlig procentvis ændring) | 1.3 | 0.75 | 1.0 | 1.5 | 2.0 |

Kilder: Indberetning vedrørende 2004 som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (marts 2005), opdatering (november 2004) af stabilitetsprogrammet (SP), nationalregnskaber for 2004 og Kommissionens prognose fra foråret 2005 (Komm.). Konjunkturjusteret saldo for SP beregnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af input fra programmet (forskellen fra Komm. afspejler forskellige makroøkonomiske scenarier). Bemærk, at efter indberetningen fra marts 2005 har Nederlandenes statistiske kontor offentliggjort og meddelt Eurostat et revideret (lavere) underskud for 2004 på 2,3 % af BNP (se tabel 1). (1) Under forudsætning af de i øjeblikket kendte politikker. |

4. KONKLUSIONER

De nederlandske myndigheder har efterkommet Rådets henstilling af 2. juni 2004, som er udarbejdet i henhold til artikel 104, stk. 7. De har helt konkret efterkommet henstillingen om at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør, jf. artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, hvilket i den foreliggende sag betød senest 2005. Rent faktisk reducerede de allerede i 2004 underskuddet til 2,3 % af BNP, hvilket er et godt stykke under tærsklen på 3 %. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2005 forventes underskuddet med den nuværende politik at falde til 2 % af BNP i 2005 som reaktion på den yderligere finanspolitiske stramning, der er indeholdt i 2005-budgettet, og at falde yderligere til 1,6 % af BNP i 2006, hvilket viser, at de trufne foranstaltninger medfører en varig korrektion af budgetunderskuddet. Den konjunkturjusterede saldo forbedredes markant i 2004, nemlig med 0,8 % af BNP til et underskud på 1,2 % af BNP. Den forventes at falde med yderligere 0,8 % af BNP og ligge tæt på balance i 2005, hvilket skulle kunne fastholdes i 2006. Endelig lå gældskvoten ifølge indberetningen fra marts 2005 på 55,2 % af BNP i 2004, en stigning fra 54,3 % af BNP i 2003; ifølge prognosen fra foråret 2005 forventes den fortsat at ligge under referenceværdien på 60 % af BNP i 2005 og 2006.

Ud fra en samlet vurdering kan det derfor konkluderes, at de nederlandske myndigheder allerede i 2004 afsluttede korrektionen af situationen med det uforholdsmæssigt store underskud i henhold til Rådets henstilling af 2. juni 2004. Kommissionen henstiller derfor til Rådet at ophæve beslutningen om et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene.

Henstilling med henblik på

RÅDETS BESLUTNING

af (7. juni 2005(

om ophævelse af beslutningen af 2. juni 2004 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 12,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Efter henstilling fra Kommissionen efter traktatens artikel 104, stk. 6, vedtog Rådet ved beslutning 2005/136/EF af 2. juni 2004[8], at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Nederlandene.

(2) I overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, rettede Rådet en henstilling til Nederlandene med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør[9]. Denne henstilling fastsatte i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[10] en frist for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, nemlig senest i 2005.

(3) I henhold til traktatens artikel 104, stk. 12, ophæver Rådet sin beslutning om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, når det uforholdsmæssigt store underskud efter Rådets opfattelse er blevet korrigeret.

(4) Udtrykkene "offentlig" og "underskud" er defineret i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud med henvisning til Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS), anden udgave. De data, der benyttes til gennemførelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, leveres af Kommissionen.

(5) De oplysninger, som Kommissionen har fremlagt med udgangspunkt i indberetninger foretaget af de nederlandske myndigheder før 1. marts 2004 i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 3605/93 af 22. november 1993 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab[11], som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 475/2000[12], den efterfølgende indberetning af reviderede offentlige regnskaber til Eurostat den 31. marts 2005 og Kommissionens prognoser fra foråret 2005 giver anledning til at konkludere følgende:

- Det offentlige underskud er beregnet til 2,3 % af BNP i 2004 i forhold til 3,2 % i 2003. Resultatet i 2004 levede op til Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, navnlig med hensyn til nedbringelsen af det offentlige underskud til under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2005. Konsolideringen af de offentlige finanser fortsatte i 2004 i form af omfattende besparelsesforanstaltninger, som delvis er indeholdt i 2004-budgettet og delvis vedtaget i en supplerende konsolideringspakke den 14. april 2004. Endvidere bidrog højere end forventede skatteindtægter og yderligere indtægter fra salg af naturgas som reaktion på høje oliepriser til at nedbringe underskuddet.

- De budgetforanstaltninger, der er truffet, er gearet til at sikre en varig forbedring i den offentlige saldo. For 2005 forventes der i Kommissionens prognose fra foråret 2005 et yderligere fald i det offentlige underskud til 2,0 % af BNP, hovedsagelig som reaktion på besparelsesforanstaltninger, overvejende af strukturel karakter, som tilsammen udgør 0,5 % af BNP. Dette er i overensstemmelse med det officielle mål om et underskud på 2,1 % af BNP. For 2006 forventes der i Kommissionens prognose fra foråret 2005 – på grundlag af de i øjeblikket kendte politikker – et yderligere fald i underskuddet til 1,6 % af BNP, hvilket tyder på en holdbar korrektion af budgetunderskuddet.

- Budgetkonsolideringen vil blive fastholdt gennem en reduktion i de konjunkturjusterede underskud, som forventes at komme til at ligge tæt på balance, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er blevet korrigeret. I 2004 faldt det konjunkturjusterede underskud markant til 1,2 % af BNP i forhold til 2,0 % af BNP i 2003. I Kommissionens prognose fra foråret 2005 forventes det konjunkturjusterede underskud at falde yderligere i 2005 med 0,8 % af BNP til 0,4 % af BNP, hvilket er tæt på balance, og at falde til 0,0 % af BNP i 2006.

- Ifølge indberetningen i marts 2005 som led i proceduren om uforholdsmæssigt store underskud blev den offentlige gældskvote holdt under referenceværdien på 60 % af BNP i 2004. I Kommissionens prognose fra foråret 2004 forventes den fortsat at ligge under denne tærskelværdi i 2005 og 2006.

(6) Beslutning 2005/136/EF bør derfor ophæves -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det fastslås efter en samlet vurdering, at korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i Nederlandene blev fuldført i 2004 i overensstemmelse med den henstilling, der blev rettet til Nederlandene den 2. juni 2004 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7.

Artikel 2

Beslutning 2005/136/EF ophæves.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den [7. juni 2005]

På Rådets vegne

Formand

[1] Dette var en opadgående revision i forhold til det underskud på 2,98 % af BNP, der blev indberettet den 1. marts 2004. Grunden hertil var hovedsagelig et højere end forventet underskud for lokale myndigheder, for hvilke der ikke tidligere havde foreligget foreløbige data for hele 2003.

[2] Rådets beslutning 2005/136/EF offentliggjort i EUT L 47 af 18.2.2005, s. 26.

[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/comm_inf_note_en.pdf

[4] Rådet for Den Europæiske Union, pressemeddelelse 13017/04 (Presse 284) af 21. oktober 2004.

[5] 2004-budgettet havde taget sigte på et underskud på 2,3 % af BNP, men dette skete på grundlag af prognoser fra sommeren 2003, som efterfølgende hurtigt blev forældede, idet antagelserne om den økonomiske vækst var alt for høje, og de budgetmæssige resultater, der blev tilgængelige efter 2004-budgettet, var værre end forventet.

[6] Dette er en nedadgående justering i de opdaterede nationalregnskabsdata af 31. marts 2005 i forhold til den gældskvote på 55,7 % af BNP, der blev indberettet den 28. februar 2005.

[7] Det lidt lavere udgangspunkt for 2004-underskuddet end det, der følger af Kommissionens forårsprognose, kan resultere i en gunstig virkning for beregningsgrundlaget i 2005. Ud fra de foreliggende oplysninger er det imidlertid ikke klart, hvor meget af forbedringen i de lokale myndigheders finanser i 2004 der vil være strukturel, med en positiv virkning på senere år.

[8] Rådets beslutning af 2. juni 2004 offentliggjort i EUT L 47 af 18.2.2005, s. 26.

[9] Rådets henstilling af 2. juni 2004.

[10] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

[11] EFT L 332 af 31.12.1993, s. 7. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2002 (EFT L 55 af 26.2.2002, s. 23).

[12] EFT L 58 af 3.3.2000, s. 1.