17. 9. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 248/1 
II 
(Forberedende retsakter) 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE 
UDVALG 
Udtalelse om forslag til Rådets forordning (EØF) om indførelse af en fællesskabsforan­
staltning til forbedret beskyttelse af Fællesskabets skove mod brande og sur regn 
(84/C 248/01) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 27. oktober 1983 i henhold til forret­
ningsordenens artikel 20, stk. 3, at udarbejde en tillægsudtalelse om forslag til Rådets 
forordning (EØF) om indførelse af en fællesskabsforanstaltning til forbedret beskyt­
telse af Fællesskabets skove mod brande og sur regn (')• 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets afdeling for miljøbeskyttelse, sund­
hedsvæsen og forbrug, som udpegede Rudolf Schnieders til ordfører. Afdelingen ved­
tog sin udtalelse den 12. juni 1984. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 218. plenarforsamling den 4. juli 
1984 enstemmigt følgende udtalelse: 
1. Nødvendigheden af en EF-foranstaltning 
1.1. Ud fra de oplysninger, som den studiegruppe, 
der havde fået pålagt det forberedende arbejde, ind­
samlede under sine besøg i Schwarzwald i Tyskland 
og i de franske skove i middelhavsområdet, er Ud­
valget blevet overbevist om skovenes økonomiske og 
økologiske betydning samt om, at det haster, med at 
få iværksat de foranstaltninger, Kommissionen fo­
reslår, eftersom de europæiske skove er alvorligt 
truede. 
1.2. EF's skove leverer ikke blot et vigtigt råmate­
riale — ca. 50% af EF's tømmerbehov må dækkes 
via import — men er også af uerstattelig værdi for 
den hydrologiske balance og for renholdelsen af 
luften. De er i stadig større fare som følge af skov­
brande og luftforurening (»sur nedbør«). 
1.3. Den hastighed, hvormed dette fænomen bre­
der sig i flere medlemsstater, bør få alle EF-staterne 
til at være mere bevidste omkring problemet sur 
nedbør, som nu har antaget et katastrofalt omfang, 
(') EFT nr. C 358 af 31. 12. 1983, s. 50. og det kan brede sig til de medlemsstater, der hidtil 
næsten er sluppet fri, eller som ikke blev betragtet 
som værende i farezonen. 
1.4. Ligeledes når det drejer sig om skovbrande, 
skulle en større EF-solidaritet gøre det muligt for de 
medlemsstater, der kun i ringe grad er berørt af 
skovbrande, til enhver tid at imødegå en sådan kata­
strofe uden at foretage de store investeringer på 
nationalt plan og samtidig sikre, at det personale, 
der har til opgave at forebygge og bekæmpe brande, 
til stadighed oplyses om de relevante metoder. 
1.5. Udvalget bekræfter derfor på ny, at den fuldt 
ud støtter forslaget til forordning, og det håber, at 
Rådet vedtager det inden midten af 1984, således at 
foranstaltningerne kan iværksættes allerede i inde­
værende år. 
2. Sur nedbør 
2.1. Udvalget er klar over, at videnskaben endnu 
ikke fuldt ud har fastslået, hvilken relativ betydning 
de forskellige faktorer, der forårsager sur nedbør 
Nr. C 248/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 9. 84 
har, og hvorledes sur nedbør beskadiger skovene. 
Der er imidlertid adskillige ting, der tyder på, at 
luftforureningen virker negativt ind på skovenes 
sundhedstilstand. 
2.2. Udvalget fortsætter derfor sin tilbundsgående 
undersøgelse af dette fænomen i hele dets omfang i 
en 2. del af tillægsudtalelsen. 
2.3. I mellemtiden understreger Udvalget endnu en 
gang, at Kommissionen bør have beføjelser til i alle 
medlemsstater at gennemføre de undersøgelser, der 
foreslås i forslaget til forordning. Hidtil har de un­
dersøgelser, der er blevet gennemført om ødelæg­
gelsernes art, ikke været videre omfattende, kun 
Forbundsrepublikken Tyskland råder over signifi­
kante statistiske oplysninger. Ifølge en rapport af 
18. oktober 1983 fra Forbundsministeriet for skov­
brug viser de første skøn, at ca. 30% af skovene i 
Tyskland er beskadiget, og at der direkte var anret­
tet skade for ca. 20 mia DM, et tal som hvert år sti­
ger med mellem 2 og 3 mia. 
2.4. Udvalget er i øvrigt meget foruroliget over, at 
sur nedbør er blevet et mere og mere udbredt fæno­
men, og at det ikke blot er nåletræer, der beskadiges, 
men også andre træarter. Alle skove i EF er følgelig i 
fare. 
3. Skovbrande 
3.1. Ligeledes hvad angår de skader, som skov­
brande forårsager, mærker Udvalget sig, at der i 
1983 alene i middelhavsområdets skove registreredes 
10 965 brande, som ødelagde 145 000 ha skov; desu­
den blev 272 000 ha skov og kratområde berørt af 
brande. De øvrige EF-lande blev ikke skånet, idet 
der i samme år var 1 600 ha skov, som blev ødelagt i 
Forbundsrepublikken Tyskland, Det forenede Kon­
gerige, Irland og Nederlandene. I 1981 brændte 
242 218 ha skov i Italien. 
3.2. Den franske Skovstyrelse har anslået, at 1 ha 
ødelagt skov koster 10 000 til 12 000 ECU (inkl. vær­
dien af væksttabet og omkostningerne ved genbe-
plantning), så det er let at se, hvilke økonomiske 
følger disse skader har. 
3.3. Tager man eksempelvis de to franske regioner, 
Provence-Alpes-Cote d'Azur og Languedoc, viser de 
statistiske oplysninger for 1977 til 1981, at årsagerne 
til 57% af skovbrandene aldrig blev konstateret; af 
de 43 % af brandene, hvis årsag blev fastslået, skyld­
tes 7% uheld, 7% skovarbejde, 15% uforsigtighed i 
forbindelse med sports- og fritidsaktiviteter og 13% 
brandstiftelse. 
3.4. De to kendte hovedårsager er følgelig uforsig­
tighed udvist af de folk, der færdes i skoven, og for­sætlig ildspåsættelse. Når vejret er særligt ugunstigt 
(dvs. når mistralen blæser, eller når der er tørke), 
antager nogle skovbrande næsten uvægerligt et kata­
strofalt omfang, uanset hvor meget brandbekæmpel-
sesudstyr der tages i brug. 
3.5. Under alle omstændigheder kan stigningen i 
antallet af skovbrande og brændte arealer ikke 
standses blot ved at anvende flere brandbekæmpel­
sesmidler. Beskyttelse af skovene bør snarere være et 
led i en langsigtet politik, der primært tager sigte på 
at forbedre træsorterne og skabe incitamenter for 
træforarbejdningsindustriens anvendelse og udnyt­
telse af tømmer. 
3.6. Det er klart, at der vil gå nogle år, før en sådan 
politik bærer frugt; for øjeblikket nødvendiggør 
stigningen i antallet af skovbrande en mere effektiv 
overvågning og en hurtigere indgriben. 
4. Brandbekæmpelsesmidler 
4.1. De hidtil indhøstede erfaringer i Frankrig vi­
ser, at der må forfølges fire mål på dette område: 
4.1.1. Inkorporering af skovens »infrastrukturer« i 
skovforbedringsplanerne, bl.a. kratrydning i stor stil 
(langs skovveje, omkring huse og på store land­
brugsarealer og græsgange), oprettelse af et tilstræk­
keligt tæt net af stier og vandsteder samt forbedring 
af træbestanden. 
4.1.2. Bedre informering af de relevante erhvervs­
kredse og offentligheden om brandrisiciene gennem 
oprettelse af automatiske vejrstationer og centre til 
koordinering og centralisering af oplysninger samt 
gennem aktiverings- og oplysningskampagner for 
skolebørn, unge, vandrere og turister. 
4.1.3. Effektiv brandkontrol gennem anvendelse af 
skovbeskyttelsespatruljer, således at patruljemed­
lemmernes »øje« kommer tæt på brandens arnested, 
idet skoven deles op i »øer«. En sådan fremgangs­
måde skal kun anvendes, indtil man eventuelt får 
udviklet automatiske og effektive detektionsmeto-
der. EF kunne i forbindelse med det flerårige forsk­
ningsprogram yde finansiel støtte til de europæiske 
virksomheder, som påtager sig at forske i og udvikle 
sådanne metoder. Skovpatruljernes eneste opgave 
vil være at overvåge og bekæmpe brande, indtil 
brandvæsenet ankommer. 
4.1.4. Forbedring af brandbekæmpelsesmidler og 
navnlig uddannelse og videreuddannelse af persona­
let i at anvende udstyret; samtidig bør der gøres 
fremskridt inden for alle former for brandbekæm­
pelsesmetoder, navnlig anvendelse af modild og 
brandhæmmende midler. 
17. 9. 84 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 248/3 
4.2. Udvalget erkender, at virkeliggørelsen af disse 
mål kræver betydelige finansielle midler, og at det 
derfor er absolut nødvendigt, at EF yder støtte til de 
bestræbelser, der allerede udfoldes på nationalt 
plan. 
5. Hen imod en EF-politik for beskyttelse af skovene 
5.1. Desuden frygter Udvalget, at iværksættelsen af 
individuelle foranstaltninger, som er effektive på 
kort sigt og også nødvendige, får folk til at glemme, 
at beskyttelse af skovene — som ovenfor nævnt — 
bør være et led i en egentlig fællespolitik, som EF 
bør udforme hurtigst muligt. 
5.2. Skovdøden, som tidligere især ramte ædel­
gran, har pludselig også bredt sig til nåletræer af 
Picea-familien. Andre sygdomme har ramt cypres­
ser, elmetræer, platantræer, kastanjetræer, rosen­
planter (skader på frugttræer og tjørnehække). Det 
flerårige landbrugsforskningsprogram bør omfatte 
et samarbejde, som både vedrører eksisterende og 
potentielle sygdomme. Ligeledes bør der forskes i, 
hvorfor der synes at være øgede brandrisici i de sko­
ve, der er blevet ødelagt som følge af luftforure­
ning. 
6. EF's politik på andre områder 
6.1. Det er ikke længere tilstrækkeligt blot at koor­
dinere visse nationale skovbrugsforanstaltninger. 
Der må også anvendes ressourcer fra andre EF-poli-
tikker som f.eks. regional-, social-, industri- og 
miljøpolitikken samt fra EF's forsknings- og udvik­
lingspolitik. 
6.2. Hvad angår landbrugsforskningen i bred for­
stand (herunder skovbrug), bør man koncentrere sig 
om at finde frem til mere rentable træsorter for mid-
Bruxelles, den 4. juli 1984. delhavsområdets skove (for at være rentabel må en 
skov vedligeholdes og beskyttes) og til træsorter, 
som er mere modstandsdygtige over for luftforure­
ning (f.eks. Schwarzwald). I begge tilfælde er det 
vigtigt at udbygge det videnskabelige samarbejde 
med tredjelande (sur nedbør i Skandinavien, Nord­
amerika og Østeuropa, skovbrande i Canada, på 
Den iberiske Halvø, i Australien osv.) 
6.3. Det burde tilstræbes at anvende andre ikke-
skovmæssige bevoksninger af økonomisk interesse, 
der samtidig kunne beskytte jordbunden mod ero­
sion. Udvalget anmoder bl.a. om at få dette 
spørgsmål medtaget i det flerårige landbrugsforsk­
ningsprogram. 
6.4. Hvad angår industripolitikken og den teknolo­
giske forskning, ville det være hensigtsmæssigt at 
tilskynde til at udvikle eller støtte en mere effektiv 
europæisk teknologi (kratrydningsmaskiner, som 
gør det muligt at genindvinde og anvende træet til 
energiproduktion, et nyt brandbekæmpelsesfly til 
erstatning for Canadair, nye helikopterprototyper, 
hurtige branddetektionssystemer osv.). Industripoli­
tikkens finansieringsinstrumenter bør anvendes til 
navnlig at fremme samarbejdet inden for den euro­
pæiske flyindustri, for hvilken der kan blive tale om 
betydelige markeder, især hvis man kan styrke det 
pågældende udstyrs alsidige karakter (anvendelse af 
fly og helikoptere til at bekæmpe olieforurening af 
havet, redningsaktioner til søs osv.). 
6.5. Såvel når det drejer sig om at bekæmpe skov­
brande, som når det drejer sig om at afhjælpe de 
skader, luftforureningen anretter på skovene, er det 
efter Udvalgets mening af afgørende betydning, at 
befolkningen gøres bevidst om nødvendigheden af 
at bevare naturresourcerne. Om det lykkes at gøre 
kampen mod skovbrande og luftforureningen mere 
effektiv, afhænger i alt væsentligt af, med hvilken 
succes man får greb om årsagerne til disse to decide­
rede fjender af skoven. 
Francis CEYRAC 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg