[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 7.2.2007

SEK(2007) 140 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Maltas opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

GENEREL BAGGRUND

Stabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at forbedre betingelserne for prisstabilitet og en stærk og holdbar vækst, der bidrager til jobskabelse. I forbindelse med reformen af pagten i 2005 blev det anerkendt, at den er et nyttigt middel til at cementere finanspolitisk disciplin, men reformens hovedsigte var at gøre pagten mere virkningsfuld, styrke dens økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i stabilitets- og vækstpagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Maltas første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet en udtalelse herom den 5. juli 2004 på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

BAGGRUNDEN FOR VURDERINGEN AF DET OPDATEREDE PROGRAM

Kommissionen har undersøgt den seneste opdatering af Maltas konvergensprogram, der blev forelagt den 7. december 2006, og har vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom (se boksen vedrørende hovedpunkterne i vurderingen).

Udgangspunktet for vurderingen af budgetstrategien i det opdaterede konvergensprogram er kort beskrevet i afsnittene om:

1. de økonomiske og budgetmæssige resultater de seneste ti år

2. landets stilling under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud)

3. den seneste vurdering af landets stilling under den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten (sammenfatning af Rådets udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet) og

4. Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006.

De seneste økonomiske og budgetmæssige resultater

Efter en periode med kraftig økonomisk vækst i anden halvdel af 1990'erne svækkedes væksten i den maltesiske økonomi mærkbart mellem 2001 og 2005[2]. Skønt en ugunstig konjunkturudvikling bidrog hertil, findes der også indenlandske strukturelle svagheder, der kombineret med fremstillingsindustriens koncentration på nogle få brancher har ført til en gradvis svækkelse af Maltas konkurrenceevne over for udlandet. Dette har ført til et fald i eksporten og et stigende underskud på betalingsbalancen, der i 2005 udgjorde omkring 11 % af BNP. Mens beregninger af væksten i totalfaktorproduktiviteten kan fange "kvalitative" aspekter af faktorinput, synes den lave totalfaktorproduktivitet de seneste år at være endnu en årsag til Maltas svage økonomiske vækst. Malta har i de seneste år haft underskud på de offentlige finanser. Skønt forskellige foranstaltninger har ført til en mindskelse af underskudskvoten siden 1998, har tilpasningen ikke altid været holdbar. Tilpasningen har for det meste hvilet på en forøgelse af de offentlige indtægter, men på det seneste er tilpasningen også blevet tilvejebragt gennem en forbedret udgiftskontrol, der burde bidrage til en mere varig konsolidering. Trods de seneste års vellykkede forsøg på at begrænse de samlede udgifter er der alligevel visse udgiftsposter, f.eks. sundheds- og socialsikringsudgifterne, der har haft tendens til at stige mellem 1998 og 2004.

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud indledt over for Malta

Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning i henhold til artikel 104, stk. 6, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta. Samtidig rettede Kommissionen i overensstemmelse med artikel 104, stk. 7, en henstilling til landet om at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør senest i 2006. Malta blev opfordret til beslutsomt at træffe foranstaltninger af navnlig strukturel karakter med henblik på at rationalisere og mindske de offentlige udgifter. Rådet henstillede også til Malta at bremse stigningen i gældskvoten og derefter mindske den.

Vurderingen i Rådets udtalelse om det forrige program

Den 14. marts 2006 afgav Rådet afgav Rådet udtalelse om den forrige opdatering af konvergensprogrammet, der dækkede perioden 2005-2008. Rådet var af den opfattelse, at "programmet alt i alt er tilstrækkeligt til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2006". Rådet opfordrede Malta til at "gennemføre budgettiltagene for 2006 strengt, sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i år og i overensstemmelse med det opdaterede konvergensprogram, og sikre, at budgetkonsolideringen i retning af programmets mellemfristede målsætning fortsættes, efter at det uforholdsmæssigt store underskud er korrigeret", "sikre, at gældskvoten fra og med 2006 mindskes i en tilfredsstillende takt mod traktatens referenceværdi på 60 % af BNP" og "forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gøre yderligere fremskridt med hensyn til udformningen og gennemførelsen af reformerne på pensionsområdet".

Kommissionens vurdering af det nationale reformprogram fra oktober 2006

Rapporten om udmøntning af Maltas nationale reformprogram blev forelagt den 15. oktober 2006 inden for rammerne af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. I Maltas nationale reformprogram peges der på følgende hovedudfordringer/prioriterede områder: holdbare offentlige finanser, konkurrenceevne, miljø, beskæftigelse og uddannelse og erhvervsuddannelse. Kommissionens vurdering af dette program (vedtaget som led i den årlige situationsrapport fra december 2006 [3] ) viste, at Malta gør store fremskridt med gennemførelsen af sit nationale reformprogram. Gennemførelsen af programmet går stærkt, især når det gælder den del, der tjener til at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser, der af myndighederne betragtes som afgørende for øget vækst og beskæftigelse og for indførelsen af euroen. Indsatsen for at udmønte programmet på det mikroøkonomiske plan og på beskæftigelsesområdet er mere beskeden.

Med henvisning til de påviste stærke og svage sider blev Malta opfordret til at gøre en indsats på følgende områder: forbedre konkurrenceevnen og mindske og omdirigere statsstøtten, tiltrække flere personer til arbejdsmarkedet, bekæmpe sort arbejde og gennemføre ændringer af skatte- og understøttelsessystemet.

Boks: Hovedpunkterne i vurderingen Ved vurderingen af stabilitetsprogrammerne og konvergensprogrammerne skal følgende undersøges, jf. henholdsvis artikel 5, stk. 1, og artikel 9, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97: om de økonomiske antagelser, som programmet er baseret på, er realistiske den mellemfristede budgetmålsætning, som medlemsstaten fremlægger, og om den tilsigtede tilpasning i retning af den er hensigtsmæssig om de foranstaltninger, der træffes og/eller foreslås for at overholde den tilsigtede tilpasning, er tilstrækkelige til at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning under konjunkturforløbet ved vurderingen af den tilsigtede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning undersøges det, om der gøres en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider, og for de medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, undersøges det, om den pågældende medlemsstat sikrer en årlig forbedring i sin konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på 0,5 % af BNP som benchmark for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning når kursen for tilpasning af den mellemfristede budgetmålsætning fastlægges (for medlemsstater, der endnu ikke har nået den), eller når der tillades en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning (for medlemsstater, der har nået den), undersøges gennemførelsen af større strukturreformer, som har direkte langsigtede omkostningsbesparende virkninger (bl.a. ved at øge den potentielle vækst) og derfor har en konstaterbar indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (på den betingelse, at der bevares en passende sikkerhedsmargen med hensyn til referenceværdien på 3 % af BNP, og at budgetstillingen i programperioden forventes at vende tilbage til den mellemfristede budgetmålsætning), idet man bør være særlig opmærksom på pensionsreformer, som indfører et flersøjlesystem, der omfatter en obligatorisk, fuldt finansieret søjle om medlemsstaternes økonomiske politik er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik. Når det vurderes, om programmets makroøkonomiske antagelser er realistiske, sker det med henvisning til prognosen fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2006, idet der også tages hensyn til den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi. Vurderingen af overensstemmelsen med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik sker på baggrund af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik med hensyn til de offentlige finanser, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Vurderingen skal desuden omfatte en undersøgelse af: udviklingen i gældskvoten og udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, som der bør lægges "tilstrækkelig vægt på i forbindelse med overvågningen af budgetstillingerne" ifølge Rådets rapport af 20. marts 2005 om "en bedre gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten". I en meddelelse fra Kommissionen af 12. oktober 2006 beskrives fremgangsmåden for vurderingen af den langsigtede holdbarhed[4] graden af integration med det nationale reformprogram, som medlemsstaterne har fremlagt i forbindelse med Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse. I sin følgeskrivelse af 7. juni 2005 til Det Europæiske Råd om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik for perioden 2005-2008 anførte Økofin-Rådet, at de nationale reformprogrammer skal være i overensstemmelse med stabilitets- og konvergensprogrammerne overensstemmelsen med adfærdskodeksen[5], hvori der bl.a. fastlægges en fælles struktur og et fælles sæt datatabeller for stabilitets- og konvergensprogrammerne. |

- Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Maltas opdaterede konvergensprogram, 2006-2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[6], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

5. Den [27. februar 2007] gennemgik Rådet Maltas opdaterede konvergensprogram for perioden 2006-2009.

6. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i BNP i faste priser at holde sig på omkring 3 % i programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på favorable vækstantagelser for 2007 og på særdeles gunstige vækstantagelser for årene derefter, der især kan tilskrives de optimistiske forventninger til udviklingen inden for eksporterhvervene på mellemlang sigt. Hvis nettoeksporten på mellemlang sigt udvikler sig mindre gunstigt end forventet i programmet, kan de seneste års ubalance over for udlandet blive forværret.

7. I Kommissionens prognoser fra efteråret 2006 er underskuddet på de offentlige finanser i 2006 beregnet til 2,9 % af BNP, hvilket skal sammenholdes med målet på 2,7 % af BNP i den forrige opdatering af konvergensprogrammet. I den nye opdatering forventes underskuddet i 2006 at andrage 2,6 % af BNP, hvilket er lavere end fremskrivningen i Kommissionens prognoser fra efteråret 2006, men tallet forekommer realistisk, når henses til de seneste oplysninger om BNP-vækst og de offentlige finanser opgjort på kassebasis.

8. Den budgetstrategi, der skitseres i opdateringen, tager sigte på at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2006 og derefter fortsætte den finanspolitiske konsolidering. I henhold til opdateringen forventes der et gradvist fald i det offentlige underskud, som vil føre til et budget, der stort set er i balance i 2009. Med den forventede mindskelse af rentebyrden skulle det primære overskud nå op på 3¼ % af BNP i 2009. Denne tilpasning skal tilvejebringes ved at mindske den primære udgiftskvote med næsten 5¾ procentpoint af BNP, hvilket mere end kompenserer for faldet i indtægtskvoten på næsten 3¾ procentpoint af BNP. Selv om det er lykkedes at begrænse de samlede udgifter, har sundhedsudgifterne været stigende de seneste år. Der vil i mindre udstrækning end i de seneste år blive grebet til engangsforanstaltninger for at mindske underskuddet. I det store og hele bekræfter programmet, på baggrund af et meget gunstigere makroøkonomisk scenario, den nominelle tilpasning af de offentlige finanser, der blev planlagt i den forrige opdatering.

9. Det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) beregnet efter den i fællesskab aftalte metode vil ifølge planen blive forbedret fra omkring 3 % af BNP i 2006 til ½ % af BNP ved udgangen af programperioden. Som i den forrige opdatering af konvergensprogrammet lyder den mellemfristede målsætning (MTO) for budgetstillingen på et budget i balance i strukturelle termer, men i henhold til det nye program satses der ikke på realisere dette i programperioden. Eftersom denne MTO er mere krævende end det påkrævede minimum (opgjort til et underskud på omkring 1¾ % af BNP), vil overholdelsen heraf bidrage til at sikre en tilstrækkelig sikkerhedsmargin til at hindre, at der opstår et uforholdsmæssigt stort underskud. MTO ligger inden for de grænser, der er angivet for deltagerne i euroområdet og ERM II i stabilitets- og vækstpagten og i adfærdskodeksen, og den afspejler på korrekt vis gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle outputvækst på lang sigt.

10. De risikofaktorer, der knytter sig til programmets budgetmæssige fremskrivninger,er stort set i balance i 2007, men derefter kan budgetresultatet blive dårligere end det, der satses på i programmet. Det skyldes de forventninger om en gunstig BNP-vækst i 2007 og det særdeles favorable makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringens fremskrivninger (skønt skattefremskrivningerne for disse år forekommer forsigtige). Desuden gives der for tiden efter 2007 ingen nærmere oplysninger om tilpasningsstrategien, hvilket forøger risiciene forbundet med den planlagte konsolidering af de offentlige finanser.

11. På baggrund af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2006 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Den forekommer desuden at give en tilstrækkelig sikkerhedsmargen mod at overskride underskudstærsklen på 3 % af BNP fra og med 2008 i en situation med normale konjunktursvingninger. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er tilpasningstempoet i retning af programmets MTO stort set i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, derpræciserer, at medlemsstater, der deltager i euroområdet og ERM II, skal sikre en årlig forbedring i deres strukturelle saldo på 0,5 % af BNP som benchmark, og at de skal gøre en større tilpasningsindsats i økonomiske opgangstider, mens indsatsen kan være mere begrænset i økonomiske nedgangstider.

12. Den offentlige bruttogæld skønnes at være steget til 68¼ % af BNP i 2006, hvilket ligger over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Ifølge programmet forventes gældskvoten at falde med 8¾ procentpoint i programperioden. Udviklingen i gældskvoten bliver sandsynligvis mindre gunstig end forventet i henhold til programmet grundet ovennævnte risiko for, at det tilstræbte budgetresultat ikke nås. På baggrund af denne risikovurdering synes gældskvoten at falde tilstrækkeligt i retning af referenceværdien i programperioden.

13. Malta har for nylig vedtaget at gennemføre en pensionsreform og hæve både den effektive pensionsalder og pensionsbeløbene. Det betyder ifølge programmet, at pensionsudgifterne vil stige og føre til en større stigning i de aldersbetingede udgifter til et niveau, der ligger tæt på EU-gennemsnittet. Hvis den nuværende tendens fortsætter, tyder prognoserne for sundhedsudgifterne på en stigning på omkring 1¾ procentpoint af BNP på lang sigt, hvilket dog er en noget lavere stigningstakt end hidtil. Den aktuelle budgetstilling vil ikke kunne sikre et støt fald i den offentlige gæld til under traktatens referenceværdi. Derfor vil en forbedring af budgetstillingen som forudset i programmet kunne bidrage til at mindske risikoen for de offentlige finansers holdbarhed. Alt i alt synes Malta at stå over en mellemstor risiko, når det gælder de offentlige finansers holdbarhed.

14. Konvergensprogrammet indeholder ikke nogen kvalitativ vurdering af den samlede virkning af rapporten fra oktober 2006 om udmøntning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi. Det indeholder dog systematiske oplysninger om de direkte budgetomkostninger eller besparelser forbundet med de væsentligste dele af det nationale reformprogram, og programmets budgetfremskrivninger tager eksplicit hensyn til de følger, som foranstaltningerne i det nationale reformprogram vil få for de offentlige finanser. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes at være i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. Ifølge begge programmer er det hensigten at gennemføre pensionsreformen, mens konvergensprogrammet indeholder nærmere oplysninger om den skattereform, der er bebudet i det nationale reformprogram.

15. Budgetstrategien i programmet er i det store og hele i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008.

16. Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, er der visse huller i programmets obligatoriske og fakultative data[7].

Den overordnede konklusion er, at programmet i det store og hele lever op til målsætningen om at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud i 2006, og at det derefter, i en kontekst, hvor der er udsigt til kraftig vækst, kan forventes, at der vil blive gjort passende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning. Gældskvoten skulle ifølge programmet blive formindsket i et tilfredsstillende tempo i retning af referenceværdien på 60 % af BNP. Opfyldelsen af budgetmålene efter 2007 er dog behæftet med visse risikofaktorer. Det er vigtigt at fastholde en budgetstilling, der kan modstå eventuelle omslag i den prognosticerede udvikling med kraftig vækst, navnlig i lyset af de ubalancer, der er opstået over for udlandet på det seneste. Med henvisning til ovenstående vurdering opfordres Malta til:

i) fortsat at gøre tilfredsstillende fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning og sikre, at gældskvoten mindskes tilsvarende, samtidig med, at der formuleres en budgetstrategi, især på udgiftssiden, med en længere tidshorisont og

ii) i betragtning af størrelsen af den offentlige gæld og den forventede stigning i de aldersbetingede udgifter at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at opfylde den mellemfristede målsætning og gøre yderligere fremskridt med udformningen og gennemførelsen af sundhedsreformen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Realt BNP (% ændring) | KP dec. 2006 | 2,2 | 2,9 | 3,0 | 3,1 | 3,1 |

KOM nov. 2006 | 2,2 | 2,3 | 2,1 | 2,2 | - |

KP jan. 2006 | 0,9 | 1,1 | 1,2 | 2,0 | - |

HICP-inflation (%) | KP dec. 2006 | 2,5 | 3,1 | 2,2 | 2,1 | 2,0 |

KOM nov. 2006 | 2,5 | 3,0 | 2,6 | 2,4 | - |

KP jan. 20066 | 2,8 | 3,1 | 2,5 | 1,9 | - |

Outputgab (% af potentielt BNP) | KP dec. 20061 | -2,8 | -2,1 | -1,3 | -0,3 | 0,9 |

KOM nov. 20065 | -2,1 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | - |

KP jan. 20061 | -2,9 | -3,7 | -4,2 | -4,4 | - |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2006 | -3,2 | -2,6 | -2,3 | -0,9 | 0,1 |

KOM nov. 2006 | -3,2 | -2,9 | -2,7 | -2,9 | - |

KP jan. 2006 | -3,9 | -2,7 | -2,3 | -1,2 | - |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2006 | 0,8 | 1,1 | 1,1 | 2,5 | 3,2 |

KOM nov. 2006 | 0,8 | 0,9 | 0,7 | 0,6 | - |

KP jan. 2006 | 0,3 | 1,4 | 1,5 | 2,4 | - |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP dec. 20061 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -0,8 | -0,2 |

KOM nov. 2006 | -2,4 | -2,3 | -2,3 | -2,7 | - |

KP jan. 20061 | -2,8 | -1,3 | -0,7 | 0,4 | - |

Strukturel saldo2 (% af BNP) | KP dec. 20063 | -3,8 | -2,9 | -2,0 | -1,0 | -0,4 |

KOM nov. 20064 | -4,0 | -3,5 | -2,5 | -2,7 | - |

KP jan. 2006 | -3,8 | -2,3 | -1,4 | 0,3 | - |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2006 | 74,2 | 68,3 | 66,7 | 63,2 | 59,4 |

KOM nov. 2006 | 74,2 | 69,6 | 69,0 | 68,6 | - |

KP jan. 2006 | 76,7 | 70,8 | 68,9 | 67,3 | - |

Anm.: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet. 2 Konjunkturkorrigeret saldo (som i rækkerne ovenover), ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 3 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra programmet (1,6 % af BNP i 2005, 1,1 % af BNP i 2006, 0,2 % af BNP i 2007, 2008 og 2009; alle underskudsformindskende). 4 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger hentet fra Kommissionens prognose fra efteråret 2006 (1,6 % af BNP i 2005, 1,1 % af BNP i 2006, 0,2 % af BNP i 2007, 0 % af BNP i 2008; alle underskudsformindskende). 5 Baseret på en skønnet potentiel vækst på 2,2 %, 1,7 %, 1,7 % og 1,6 % i årene 2005-2008. 6 Tallene i konvergensprogrammet fra januar 2006 svarer til detailprisindekset. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2006 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Den 7. december 2006 indgav de maltesiske myndigheder nye BNP-data til Eurostat for perioden fra 1995. Sammenlignet med tallene fra september 2006 er det nominelle BNP blevet nedjusteret med op til omkring 1 % mellem 1996 og 2003. For 2004 og 2005 er det nominelle BNP blevet opjusteret med henholdsvis 0,4 % og 0,9 %, og for første halvdel af 2006 svarer justeringen til 1,1 %. Disse justeringer blev foretaget som led i den regelmæssige vurdering af, om medlemsstaterne overholder Eurostats statistiske praksis. Kommissionen har benyttet de seneste tal i forbindelse med vurderingen af det opdaterede program.

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd i foråret: "Gennemførelse af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse – Resultaternes år", 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[4] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet, "De offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU", 12.10.2006, KOM(2006) 574 endelig, og Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, "The long-term sustainability of public finances in the European Union", European Economy No 4/2006.

[5] "Specifikationer om gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjer for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober 2005.

[6] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Der mangler især data vedrørende sektoropdelte saldi i bestemte prognoser for nettolångivningen/nettolåntagningen vis-a-vis resten af verden i 2006-2009 og vedrørende beskæftigelsen og arbejdsproduktiviteten i udførte arbejdstimer.