OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93)A57 endelig udg. 
Bruxelles, den 29- september 1993 
^^^fflB^B^^^aMlBi 
«fl GRØNBOG 
OM DEN 
EUROPÆISKE DIMENSION PÅ UDDANNELSESOMRÅDET 
(forelagt af Komissionen) 
INDHOLD 
INDLEDNING 2 
I. NYT RETSGRUNDLAG 3 
II. DEN EUROPÆISKE DIMENSION PÂ UDDANNELSESOMRÅDET 
OG DENS MÅL 4 
a. Medvirke ti I at skabe EF-borgere 5 
b. Gøre det muligt at skabe et højere uddannelses­
niveau 5 
c. Forberede unge med henblik på at lette deres 
integration i samfund og erhvervsliv 6 
III. AKTØRER, STRATEGIER OG REDSKABER 6 
a. Samarbejde gennem mobilitet og udvekslinger 7 
b. Uddannelse af undervisere og andet personale 
på uddannelsesområdet 8 
c. Udvikling af fremmedsprogsundervisningen 9 
d. Fjernundervisning og støtte gennem multi­
medie-systemer 9 
e. Fremme af pædagogiske nyskabelser 10 
f. Udveksling af informât ioner og erfaringer 10 
g. Udnyttelse af Europaskolernes erfaringer 10 
KONKLUSIONER 11 
BILAG A: EKSEMPLER PÅ SAMARBEJDSPROJEKTER 12 
BILAG B: ETAPERNE S DEN EUROPÆISKE DIMENSIONS UDVIKLING 
PÂ UDDANNELSESOMRÅDET PÅ EF-PLAN 15 
INDLEDNING 
Denne grønbog om 'Den europæiske dimension på uddannelsesområdet" 
skal danne çrjnuiag for overvejelser om mulige retningslinjer for 
en EF-ak* i-' på uddannelsesområdet. Med Traktaten om Oprettelse af 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (herefter benævnt "Traktaten") 
- som ændret ved Traktaten om Den Europæiske Union - ti i lægges 
Fællesskabet i medfør af artikel 126 ny kompetence på uddannelses­
området . 
For første gang har Fællesskabet nu 
samarbejdsaktioner på uddannelsesområdet, 
Hermed udelukkes det imidlertid ikke, at 
finder ;-rivende I se, særlig artikel 127, i 
på erhvervsuddanne Isesområdet. hjemmel t i i at foreslå 
og særlig på sko I en i veau. 
andre traktatbestemmelser 
forbindelse med aktioner 
Inden der fremsagtes forslag om konkrete aktioner, der skal opfylde 
de mal, der er defineret i ovennævnte artikel, er det nødvendigt at 
gøre sig visse overvejelser om de mål og midler, der sætter 
Fællesskabet i st^nd til at bidrage "til udviklingen af et højt 
uddannelsesniveau ved at tremme samarbejdet mellem medlemsstaterne 
og orr. nødvendigt at støtte og supplere disses indsats, med fuld 
respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og 
opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og 
sproglige mangfoldighed"1). 
3. Disse overvejelser indgår i en større sammenhæng, der er præget af 
gennemførelsen af det indre marked og følgerne heraf på uddannel­
sesområdet, samt af de ændrede behov for menneskelige ressourcer 
som følge af teknologiske og sociale forandringer. Overvejelserne 
omfatter også det bidrag, som vekseluddannelse og læretid i 
virksomhed yder til den enkeltes uddannelse, idet unge kan udvide 
deres kendskab til den sociale og økonomiske situation, de befinder 
sig i, således at de efter afsluttet uddannelse får lettere ved at 
blive integreret bede som samfundsborgere og arbejdstagere. 
4. Medlemsstaterne har ansvar for undervisningsindholdet og 
opbygningen af uddannelsessystemerne, og derfor påhviler det dem at 
træffe foranstaltninger, som fremmer udviklingen af et højt 
uddannelsesniveau. ! Grønbogen opfordres samtlige berørte parter 
således til hovedsagelig at overveje, hvilke midler der er 
hensigtsmæssige for at nå dette mål» og samtidig anmodes de om at 
fastlægge, hvordan Fællesskabet kan yde støtte og supplere medlems­
staterne på uddannelsesområdet. 
Disse overvejelser er også vigtige i forbindelse med Fællesskabets 
udvidelse, særlig med EFTA-1 andene. 
5. Inden for de nye rammer, som følger af det indre markeds 
gennemførelse, har uddannelse endvidere til formål at forberede 
unge til at varetage deres hverv inden for et større økonomisk og 
socialt område. Opretteisen af en europæisk dimension på 
uddannelsesområdet skal ses i dette perspektiv, dvs. som et vigtigt 
bidrag til en tilpasning af uddannelsen til de nye økonomiske, 
sociale og kulturelle forhold. 
;ke Un kin i i 3, a r i ! k<-~ ' 
Bedre sprogkundskaben kendsicgb tn anare medlemsstaters prales i s og 
kurturer samt evn© tfl at samarbejde med andre nationaliteter eiier 
arbejde i andre omgivelser er faktisk af ligeså stor betydning for 
en bedr« Integration i samfundet og en stdrre ansvarsfølelse, som 
europaeiske borgere. Medlemsstaterne bør også benytte sig af de nye 
muligheder* som følger af Fsl lessfcabets opbygning, særlig den 
udvidede vifte af uddanne Isis© ti lbud» 
6. 1 dan forbindelse skal man fremhæve de bestræbelser eg ©ndrtnger, 
de forskel Mg© uddannelsessystemer allerede har gjort for at vsr© 
bedre i stand til at tilpasse sig de nye forhold, særlig i 
forbindelse med bilateralt tæmarbejde. 
På fællesskabsplan hir det hidtil kun vsret muligt at støtte 
pilotforsøg af begrænset omfang på uddannelsesområdet. Bilag A 
indeholder eksempler på de aktioner, der hidtil er gennemfart. 
Erfar frøerne i den ferbjnd©i§@ udgér naturligvis et fck-ste grund­
lag, mart de nye muligheder, som følger af ovennævnte artikel 12S, 
knever en saalet, samsenhængende Indsats, der supplerer medlems­
staternes aktion. 
7. Fer at nå dette mål omfatter grønbogen tre dele: 
i den férste del placeres artikel 126 i den række af 
samarbejdsaktioner på uddannelsesområdet, som er ivarksat siden 
1S76, Bilag B Indeholder en kort beskrivelse af de vigtigste 
etaper; 
i dan måm del gives der en nærmere beskrivelse af de 
vigtigste mål med den europsiske dimension på uddannelses­
området? 
i ém tredje del b&streber man sig på ét identificere 
mulighederne for en supplerende indsats ved at præcisere 
redskaber, strategier og de berørte parter. 
i IjfT BETSfiflffDLAQ 
6* Fsl i#';^abst:t indscts på udtégnneisescaråti-st sr Farmere forklaret i 
TraM*t®ns artikei; iSQf men som anført nedenstående (punkt ii) 
tag&s £e-r ugså hersyn ti i ud^srcneiaesspsjgssnå! l forbindelse ned 
andre i»i stileder på fs»,lies£k~kspian-
9, Artikel 12ti I Irtfctatefm kapitel 5 er yesr^i elr^p II s It. fMi h>. .ctø-r 
faKtir:!vr at f;F«! i'^Æm%i bidrager ti! udv i k i ? n^sn af &t htfjt 
u^um;™5WzmP'e:^ v«d st frmBe samErijejde'f- mUmn msd^^stSierri.« 
.«-%"og &l smålam for Fællesskabets indsats ers 
at uivskfe tl^i mwåpml^ke tilmmlm p# udtfsnn&i^stmriytf&t, 
navnlig gennem uncsf^Isning \ og ucbrec&lge ar medlemsstaternes 
sprog; 
at begunstig© -studerendes og lureres mob!Iltet, bl.a, ved at 
fr^.v-0 mn sJ-'.sdemlsfce arierJcendeSg© af efcsainens&evis&r og 
studieperioder; 
st fren.--e omarbejdet mellem uddannelsesinstitutionerne; 
_ ^5 __ 
aï fremme udvekslingen af oplysninger og erfaringer om 
spørgsmål, som er fælles for medlemsstaternes uddannelses­
systemer ; 
at tilskynde til udvikling af udvekslingen af unge og ungdoms­
ledere; 
at tilskynde til udvikling af fjernundervisning". 
Uanset om det drejer sig om mobilitet eller udveksling af 
informationer og erfaringer eller de forskellige parter på 
uddannelsesområdet - elever» lærere ... eller midler - ny informa­
tions- og kommunikationsteknologi - er hvert enkelt mol relevant 
for cføn merværdi, der kan følge af en fællesskabsindsats pi dette 
omràde. 
10. Det bør fremhæves, at den pågældende artikel indgår i en sammen­
hæng, som taoer udgangspunkt i Rådets (undervisningsministrenes) 
resolution fra februar 1976. De forskellige etaper, der er 
tilbagelagt siden da, fremgår af bilag B. 
11. Det bør endvidere fremføres på ny, at Fællesskabet tager hensyn til 
uddannelse pa andre områder. Det er særlig tilfældet i forbindelse 
med forskning og udvikling, f'et gælder imidlertid også i forbin­
delse med sundhed (uddannelse på sundhedsområdet) eller miljø 
(uddannelse på miljøområdet); med hensyn til sidstnævnte spiller 
uddannelse f.eks. en afgørende rolle for at bevidstgøre elever, 
allerede i en ung alder, om det fælias problem miljøbeskyttelse. 
Det er Imidlertid også vigtigt at fremhæve det store bidrag, 
Fællesskabet yder til uddannelse på det strukturelle område i de 
dårligst stillede regioner; Den seneste reform af struktur­
politikken, som Rådet netop har vedtaget, er det mest iøjnefaldende 
eksempel herpå. 
I I DEN EUROPÆISKE DIMENSION PA UDDANNELSESOMRÅDET OG DENS MAL 
12. Skolen har bl.a. generelt til formål at medvirke til: 
at skabe lige chancer for alle; 
at give alle unge en følelse af ansvar i et solidarisk samfund; 
at udvikle selvstændighed, dømmekraft, kritisk sans og evne til 
nyskabelse; 
at give alle unge mulighed for at udnytte deres evner fuldt ud 
i erhvervslivet og i forbindelse med den personlige udfoldelse, 
særlig ved at skabe lyst til at lære hele livet; 
at sikre dem en uddannelse og godkendelse, som letter deres 
integration i erhvervslivet, særlig ved at at sætte dem i 
stand til at følge den teknologiske udvikling. 
13. Det er over for disse generelle mål man skal præcisere de særnge 
mål for* cg dermed don "merværdi", der følger af - en fa11essicabs-
indsgts på uddannelsesområdet* Denne indsats kan medvirke til at 
skabi eurepaeiskf» borgere rase! f®ilesværdier som solidaritet, 
demokrat i, lige ehaneer og gensidig respekt; den gør mt endvidere 
muligt at ekebe et højere uddannelsesniveau* og endelig kan 
indsatsen bidrage til at lette integrationen î samfund og 
erhvervs)iv. 
a* MeAirfce tî I „aJt_ajabaL mirprmlsskB bonasE* 
14. Det er nicrveraalgt at respektere andres identitet og kulturelle eg 
etniske forskelle, og det er vigtigt at feefe^pe saatllge former for 
chauvinist® og fresuBedhad. ôg disse forhold skal indgå sos et 
v*$efttligt led î indsatsen pa uddannelsesområdet« 
15. Uddannelsessystemerne har ikke blot ti! opgave at sikre kulturel 
reproduktion; de skal også uddanne unge til at leve i et demokrati, 
beksmpe uligheder, udvise tolerance ©g respektere forskelle. De 
sfe! endvidere utidanno unge til at v&re samfundsborgere, i deri 
forbindelse trader referencen til Europa i kite î stedet for andre 
diaenslener, den udg&r biet en nervsrdi, 
1 forbindelse m©d Fællesskabets indsats bør der derfor også legges 
v^gt på at uddanne ung© til at vs»r© samfundsborgere, eventuelt ved 
• at tage udgangspunkt i? 
udveksling af erfaringer med den europeiske dimension gennem 
tlll&rïng af spros, arbejde w&tà et falles tværnationalt projekt, 
kendskab til andre lande» informationer modtaget.soa grundlag for 
ellitr til fresase af overvejelser; 
- socialisering l m\ europgeisk sansmenhaeng - genne» tvaernatlonaie 
udvirk®! I «ger ~ id§t dette giver rfen enkelte borger mulighed for at 
spllli en r©î i© pi den europaelsiee scene, 
- st bedre kendskab til opbygningen af luropa. 
fe« ML^Mt-ï røf 11 g t al . sKabfir_ejL.his lårs w •*; y m® ï «teen iveaq, 
li. De udûf».ïi: îsrMns*f tut ioner,, ses. tager ^i.s»'« MS te europæiske 
dirren: len, t;n eve: tu&lt bruge-- den som er. kilde tn udvikling. Dan 
eiif optiske dîtëcn£!ori kan virke- sorti !».;ts*v. g tn fremme af 
uWÊ,nrcl!?ees>'stape« og nyskabelser* $&:•»?£ vt-c' st se^en! .jne 
forr kf i Uge frt»tr>g£t£Sfflåder c«g forske Mig prakr^ i-é det psd&gogisfce 
omré.t£? celler ved at s*âsl© de erfarings » d&i fer gjort ma£ st 
cidufetjoa undirvïf-ilnggîïîiateriëlè - îdet man pâ beg&£ måder Jean 
bidtca&e til at skafrc et hø Jer® uddannelsesniveau. 
17. Det skal fremneves» at siden gennemfar©Issn af résolut ionen fra 
1@8S e*s den europæiske distention i undervlsningen er dm fleste 
medlemsstater efterhånden begyndt $,t tage fttnsyn til denne 
disens len î forbindelse med uddannelse af lerere sarat i forte ind&ise 
ssed uddannelsesprogrammer, og de frerøer nu udarbejdelse af 
hens i gt stases i gt undervisningsmateriale. Denne indsats er endvidere 
blevet suppleret bade På regionalt og nationalt plan, semt på 
fællesskabsplan, gennem forskellige aktioner og initiativer, 
gennemført af ikks~$tat$iige organisationer, som er aktive på 
uddanne 1sesområdet. 
- 5 -
18. Denne udvidelse af undervisningsprogrammerne og deres indhold bør 
suppleres: 
dels ved, at m^n bevidstgør ansvarlige og aktører på uddannelses­
området omkring og giver dem hensigtsmæssige informationer om de 
givne muligheder; 
dels ved, at der etableres et tværnationalt samarbejde mellem de 
Institutioner, der varetager Isreres basis- og efteruddannelse; 
og endelig ved, at der samarbejdes om at udvikle hensigtsmæssigt 
underv i sn i ngsmater i a Ie. 
c. Forberede unge med henblik pa at lette deres integration l 
saiwlc^d og erhvervsliv 
19. I forbindelse med gennemførelsen af det indre marked og, hvad der 
følger heraf, samt den gradvise oprettelse af et europæisk arbejds­
marked kan udvikling af en europæisk dimension på uddannelses­
området medvirke til at forbedre mulighederne for integration og 
skabe større chancer for at finde arbejde. 
Sprogkundskaber og kendskab ti! andre kulturelle og erhvervsmæssige 
miljøer, særlig virksomheder, medvirker til at skabe adgang til 
omverdenen, til at give den enke i te mulighed for at klare ændringer 
og til at bane vej for erhvervsmæssig mobilitet og bedre 
integration i samfundet. 
20. Med henblik herpå kunne en fællesskabsaktion tage sigte på: 
at oprette tværnationale partnerskaber, som skaber en tættere 
forbindelse mellem uddannelsesinstitutioner og erhvervsliv, men 
også lokale myndigheder, ikke-statslige organisationer, etc.... 
at skabe tværnationale samarbejdsnetværk til fremme af 
forbindelsen mellem almen uddannelse og erhvervsmæssig 
basisuddannelse. 
IH AKTØRER. STRATEGIER OG REDSKABER 
21. Et af de vigtigste steder for indsats på uddannelsesområdet i 
medlemsstaterne er skolen. Det burde i ligeså høj grad gælde for en 
fællesskabsaktion. Skolen er i virkeligheden et sted med 
systematiserede aktiviteter og mange aktører med indbyrdes kontakt 
(elever, lærere, forældre, lokale myndigheder, etc. ..). Skolen er 
et sted, hvor givne ressourcer reguleres, og en organisation, der 
kan yde tjenester til fordel for den omverden, som den har et 
dynamisk og indbyrdes afhængigt forhold til. 
22. Det Indbyrdes afhængighedsforhold skaber dynamik, men også kontakt 
mel lem: 
ansvarlige på forskellige niveauer på uddannelsesområdet; 
aktører, som deltager direkte i institutionens liv: elever, 
lærere og andet personale tilknyttet til institutionen; 
personer, der er involveret i uddannelsesprocessen og har 
tilknytning til institutionen: personer, der varetager uddan­
nelsen af lærere, og inspektører, universitetsmiljøer og 
forskere, personale pa biblioteker og andre informations-
instanser ; 
instanser, som udgør et socialt og kulturelt netværk, der kan 
bibringe uddannelsesinstitutionerne berigende partnerskaber: 
erhvervsorganisationer og fagforeninger, forældre, kommunale 
myndigheder, Økonomiske aktører og fritidsorganisationer, etc. 
de midler og undervisningsmetoder samt pædagogiske metoder, de 
pågældende aktører anvender, og de materielle ressourcer, de 
råder over. 
23. Med henblik herpå kunne en fællesskabsaktion på uddannelsesområdet 
naturligt centreres om institutionerne og om tværnationale 
uddannelsesprojekter, med tilsvarende mange partnerskaber. 
Partnerskaberne kunne tage sigte på følgende: 
samarbejde gennem mobilitet og udvekslinger; 
uddannelse af undervisere og andet personale på 
uddanne i sesomrâdet; 
udvikling af fremmedssprogsundervisn ingen; 
fjernundervisning og støtte gennem multimedie-systemer; 
fremme af pædagogiske nyskabelser-, 
udveksling af informationer og erfaringer; 
udnyttelse af Europa-skolernes erfaringer. 
a. Samarbelde gennem mobilitet og udvekslinger 
24. Fri bevægelighed er et af de vigtigste aspekter ved opbygningen af 
Europa. Fri bevægelighed lettes på den måde, at unge har mulighed 
for at stifte bekendtskab med mobilitet allerede fra skolealderen. 
For at mobilitet skal kunne indgå som et led i vanerne på det 
kulturelle område, er det nødvendigt at skabe mulighed for mødt og 
konfrontation med forskellige miljøer allerede fra en ung alder. 
25. Tværnational mobilitet kunne baseres på et bedre kendskab til og 
anerkendelse af systemer i andre lande. Mobilitet eksisterer 
allerede i forskellige former, f.eks. gennem de talrige 
udvekslinger mellem skoler og rejser med returbesøg. En 
fællesskabsaktion kunne dog baseres på to begreber: 
partnerskab, med udgangspunkt i et samarbejde mellem de 
pågældende uddannelsesinstitutioner på særlige områder af 
fælles interesse (sprog, miljø, kulturarv, etc ..); 
netværk i form af strukturer, der gør det muligt at udvide 
partnerskabernes aktion med henblik på at forøge antallet af 
og formidle informationer om resultater og erfaringer. 
- 7 -
26. Det er klart, at eventuel støtte fra Fællesskabets t'de i 
forbindelse med sådanne udvekslinger kun har egentlig mening, hvis 
ae planlagte aktioner kan sikre en multiplikatoreffekt., der fører 
til formidiinq af oplysninger om de indvundne erfaringer med 
henblik på t nå ud ti! et større publikum. I den forbinde i se er 
det vigt i g i at anvende ny informations- og kommunikationsteknologi. 
b, Uddannelse af undervisere og andet per sona le o â 
uddanne 1sesomràdet 
27. Uddannelse af lærere er forudsætningen for at få udviklet lærernes 
pædagogiske metoder. Derfor bør uddannelsen af lærere prioriteres 
højt i forbindelse med enhver aktion til fremme af pædagogiske 
nyskabelser og udvikling af den europæiske dimension på undervis-
ni ngsoer.rådet, 
28. Lærere og deres undervisere spiller faktisk en vigtig rolle i 
forbindelse ned definition og anvendelse af nye pædagogiske 
områder. Det påhviler derfor hovedsagelig dem at indføre en 
europæisk dimension i undervisningens indhold og praksis på 
uddanne Isesområdet. 
29. For at lærere skal kunne indføre en sådan dimension, forudsætter 
det: 
at, de indhenter oplysninger om og uddanner sig med hensyn til 
de forskellige aspekter ved opbygningen af Europa; 
at, de lærer at dele de europæiske kulturers rigdom med andre; 
at, de udvikler en europæisk identitet parallelt med nationale 
og regionale tilhørsforhold; 
at, de udnytter kulturarven, eksisterende partnerskaber og 
netværk som udgangspunkt for udarbejdelse af undervisnings­
metoder med en europæisk dimension; 
at, de overskrider kulturelle og sproglige barrierer, og at 
udviklingen går i retning af en praksis, som omfatter mange 
sprog og kul turer. 
30. Med henblik herpå er det af afgørende betydning at styrke læreres 
basis- og efteruddannelse. I den forbindelse skal der også lægges 
vægt på tværnationalt samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner, 
særlig i form af europæiske netværk, gennem udvekslinger (i 
forlængelse af de aktioner, der allerede er iværksat). 
31. Det tværnationale samarbejde bør omfatte andet personale end blot 
lærere. Erfaringerne viser, at de ansvarlige for uddannelses­
institutioner, inspektører, pædagogiske rådgivere eller f.eks. 
undervisningsvejledere spiller en vigtig rolle i uddannelses­
institutionernes dagligliv. Det ville derfor være logisk, om en 
fællesskabsaktion på uddannelsesområdet også omfatter dette 
personale. 
- 8 -
c. Udvikl ing af fremmedjssprogsundervisningen 
32. Manglende sprogkundskaber og kendskab til andre kulturer er på 
indeværende tidspunkt en af de største forhindringer for mobilitet. 
Hvordan skal man kunne va;re mobil i forhold til et andet land, hvis 
man ikke har mulighed for at kommunikere? Derfor er sprogkundskaber 
er "forudsætning" for mobilitet og udveksling og en prioritet i 
forbindelse med indførelse af en europæisk dimension på 
uddannelsesområdet og kendskab til andre kulturer. 
33. På grundlag af erfaringerne fra LINGUA-programmet, og særlig aktion 
li (støtte til basisuddannelse af sproglærere), kunne man 
forestille sig en øget indsats på EF-plan med en større målgruppe. 
34. En sådan indsats kunne ledsages af en tilskyndelse til udvikling af 
pædagogisk materiale og andet støttemateriale udarbejdet inden for 
partnerskaber. Indsatsen vil medvirke til at forbedre og berige 
undervisningspraksis og tilegnelsen af fremmedsprog og dermed give 
den pågældende undervisning en højere status. 
35. Ved en sådan fremgangsmåde burde man kunne støtte sig til 
erfaringer fra to-sprogede klasser og til de nyere erfaringer med 
europæiske klasser. 
d. Fiernundervisning og støtte gennem multimedie-systemer 
36. Skolen skal lære børn at opfylde de krav, der er forbundet med de 
hurtige teknologiske og sociale ændringer, der karakteriserer 
samfundet nu om dage. Skolen skal søge at finde frem til, hvordan 
man bedst formidler en uddannelse, som i højere grad åbner mulighed 
for tilpasning af adfærd i et samfund, hvor personers frie 
bevægelighed efterhånden bliver en realitet. 
37. Aben undervisning og fjernundervisning åbner mange muligheder for 
at give unge generationer en evne til at tilpasse sig den 
erhvervsmæssige udvikl i ing eller eventuel omskoling og at fremme 
overførsel af kundskaber. Inden for rammerne af programmer som 
COMETT, ERASMUS eller FORCE har fælles fjernundervisningsprogrammer 
allerede vist, hvordan denne undervisningsform kan medvirke til at 
sprede uddannelsestilbudet. 
38. Med henblik på at sikre en mere effektiv fællesskabsindsats 
prioriteres fjernundervisning - herunder anvendelse af telematik -
som middel til at udvide adgangen til uddannelse, særlig i de 
dårligst sti Hede regioner. Fjernundervisning giver endvidere 
mulighed for tværnationale partnerskaber og kan være et vigtigt 
middel til spredning af nyskabelser, der er knyttet til 
fællesskabsakt ioner. 
39. Det skal dog fremhæves, at anvendelse af ny teknologi ikke 
begrænses til åben undervisning og/eller fjernundervisning. 
Multimedie-systemer spiller faktisk en stadig større rolle i 
forbindelse med overførsel af viden og spredning af uddannelses­
steder. 
Det er her klart, at nan i forbindelse med en fællesskabsaktion 
vedrørende anvendelse af ny teknologi på uddannelsesområdet bør 
interessere sig helt specielt for sådanne former for udvikling, 
særlig om fælles udvikling af undervisningsmateriale. 
- 9 -
e. Fremme af pædagogiske nyskabelser 
40. Pa uddannelsesområdet ville forskningen kunne drage fordel af at 
inddrage en europæisk dimension. Det fjerde rammeprogram for 
forskning og udvikling, som Kommissionen allerede har fremlagt, 
åbner interessante muligheder i den retning. 
41. Ved at samle problemer og metoder, der er relateret til bestemte 
emner, er det i virkeligheden muligt at opnå stordriftsfordele. 
Denne fremgangsmåde indebærer samarbejde mellem forsknings­
institutter og universiteter på uddannelsesområdet. I den 
forbindelse kan det f.eks. være af fælles interesse at undersøge 
strategier for nyskabelse og samarbejde mellem uddannelsesinstitu­
tioner i de forskellige medlemsstater samt virkningen heraf. 
42. Spredning af nyskabelser inden for og mellem undervisningssystemer 
bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau og bør derfor 
ti I skyndes. 
Spredningen lettes ved oprettelse af tværnationale netværk af 
forskere og undervisere, opbygget omkring emner af fælles interesse 
efter fremgangsmåder, som fastlægges af de berørte parter på 
hens igtsmæss ige ni veauer . 
f. Udveksling af informat i one r og erfar inger 
43. Informationer om medlemsstaternes uddannelsessystemer, reformer 
heraf og nyskabelser er af afgørende betydning for gensidig 
forståelse medlemsstaterne imellem og indførelse af en europæiske 
dimension på uddannelsesområdet. I den forbindelse er den indsats 
og det arbejde, der gøres af informationsnettet for uddannelse 
inden for Det Europæiske Fællesskab (EURYDICE), af ubestridelig 
interesse for de forskellige aktører på uddannelsesområdet. 
Sammenlignende analyser af systemer og metoder bør udvides, og det 
samme gælder for spredningen af de fremkomne oplysninger. 
44. Informationer om uddannelsen i medlemsstaterne er af afgørende 
betydning for udveksling af erfaringer mellem ansvarlige og de 
forskellige aktører på uddannelsesområdet. På baggrund af 
fællesskabsaktionen ARION vedrørende studieophold for specialister 
på uddannelsesområdet, kunne man forstille sig flere sådanne 
udvekslinger til fordel for de ansvarlige inden for de berørte 
administrationer på forskellige hensigtsmæssige niveauer. 
45. På tilsvarende måde kunne sammenligning af nationale data, møder 
mellem eksperter samt seminarer medvirke til at definere fælles 
referencerammer. EUROSTAT burde kunne spille en vigtig rolle ved at 
sikre, at statistikker på uddannelsesområdet kan sammenlignes på 
internationalt plan. 
g. Udnyttelse af Europaskolernes erfaringer 
46. Den undervisningsmetoder, der er udviklet af Europaskolerne, 
medvirker til at fremme den europæiske dimension på uddannelses­
området og bør derfor fremhæves. På Europaskolerne blandes mange 
kulturer, og fremmedsprog indføres i undervisningen af forskellige 
discipliner; det betycer, at Europaskolerne giver mulighed for 
nyskabelser, hvilket bør tilskyndes. 
- 10 -
47. De særlige erfaringer i forbindelse med Europaskolerne udgør et 
referencepunkt, når der oprettes "laboratorier" for pædagogiske 
nyskabelser, der både fremmer kendskab til mange kulturer og 
respekt for forskellighed. 
KONKLUSIONER 
48. Denne grønbog har som anført i begyndelsen til formål at skabe en 
debat om de perspektiver, der ligger i Traktatens artikel 126. 
Grønbogen udgør ikke som sådan et forslag, og de anførte 
retningslinjer skal i ligeså høj grad danne grundlag for 
overvejelser, som har til formål at fastlægge de mest relevante 
aktioner, som Fællesskabet kan tilskynde i medfør af Traktatens 
artikel 126. 
49. Det er klart, at samtlige mulige aktioner, som er skitseret i 
grønbogen, skal betragtes under hensyntagen til deres indbyrdes 
forhold og kombinationsmuligheder. Formålet er at medvirke til at 
identificere de aktioner, der som supplement og støtte til 
medlemsstaternes foranstaltninger kan medvirke til udviklingen af 
et højt uddannelsesniveau. 
50. De overvejelser, der er nødvendige for at gennemføre artikel 126, 
forudsætter endvidere, at der er tale om engagement og samråd 
blandt de ansvarlige deltagere på uddannelsesområdet på de 
forskellige berørte niveauer og inden for de respektive 
kompetenceområder. 
Den debat, man ønsker at fremme med grønbogen, vil ganske sikkert 
bidrage til de fremtidige muligheder for fællesskabssamarbejde på 
uddanne Isesområdet. 
- 11 -
BILAG A 
EKSEMPLER PA SAMARBEJDSPROJEKTER 
I. PILOTFORSØG MED STØTTE FRA EF-KOMMISSIONEN 
Pilotforsøg med oprettelse af 40 multilaterale sko Iepartnerskaber 
1. Som et godt eksempel skal anføres et partnerskab med betegnelsen 
"Columbus". Projektet, som koordineres af Nederlandene, tager 
udgangspunkt i 500-året for opdagelsen af Amerika og samler fem 
byer om en undersøgelse af de pågældende havnebyers udvikling i 
forbi de I se med handel, særlig ad søvejen. Elever fra Genova, 
Antwerpen, Lissabon, Barcelona og Palermo har således kunnet 
studere de historiske, geografiske og kulturelle aspekter, der er 
en følge af den udvikling på handelsområdet, der er knyttet til 
Christoffer Columbus' opdagelse. Eleverne har endvidere kunnet 
studere de pågældende havnes udvikling i det XIX. og XX. 
århundrene, i den periode, hvor forbindelserne mellem Europa og 
Amerika blev stærkere som følge af emigration og den industrielle 
og teknologiske udvikling. 
2. Arbejdet tager udgangspunkt i besøg, som har sat hver enkelt skole 
i stand til at invitere en gruppe elever fra andre institutioner. 
Projektet strækker sig over tre år og giver derfor hver enkelt elev 
i de pågældende klasser mulighed at aflægge mindst et besøg i en 
anden by. Samtlige klasser inddrages i projektet, som er af 
interesse for samtlige de pågældende uddannelsesinstitutioner. 
Foranstaltning vedrørende udveksling af undervisere 
3. Foranstaltningen har fra begyndelsen ført til flere forbindelser 
mellem de elever og skoler, som de udvekslede undervisere har 
tilknytning til. Det kan illustreres ved et typisk eksempel. Først 
udveksles to undervisere, som er yderst begejstret for klassisk 
litteratur, en græker og en franskmand. Dernæst følger et projekt, 
idet der laves teater med børn fra de to institutioner, børn af 
alle aldre og fra alle klasser. Udvekslingen af lærere udvides 
således til at omfatte elever, som arbejder med emner fra græsk og 
fransk teater og foretager sammenligninger. Eleverne spiller 
forestillinger i de to lande. Lærerne er klar over de 
begrænsninger, der ligger i et samarbejde mellem to parter, og 
efter to år udvides arbejdet til at omfatte en tredje institution i 
et andet land, og der samarbejdes om et nyt emne: "græsk, fransk og 
italiensk teater: forholdet herskab-tjenestefolk". 
4. Samlæsning og teater omfatter således nu tre værker alt efter 
grupper og klasser. Teksten fremsiges på arbejdssproget - fransk, 
som de tre grupper kan eller har lært - med enkelte replikker på 
gammelt eller moderne græsk, italiensk og latin. Teater er pr. 
definition en aktivitet, der skal deles med andre, og derfor har 
institutionerne som helhed interesse heri og kan på den måde få 
kendskab til en ret stor del af Europas historiske og kulturelle 
rødder. 
12 
Netværk af Institut!oner, der uddanner undervisere 
5. Ved at udvide underviseres basis- og efteruddannelse skulle det 
være muligt at sikre, at den europæiske dimension i uddannelsen 
ikke bliver en enkeltstående nyskabelse, men kommer til at indgå 
som et led heri. Som et eksempel skal anføres et netværk, som 
koordineres af en irsk insti tu ion, og som forsøger at opstille en 
basis læseplan for undervisere i underskolen. Projektet har fået 
navnet "Meithal", som er et gælisk ord, der i landdistrikterne 
anvendes om samarbejde. Inden for institutionerne fra de lande, der 
deltager i projektet, arbejdes der i grupper bestående af 
undervisere og studerende, og der opstilles efterhånden en 
læseplan, der i ligeså høj grad er en proces som et produkt. De 
forskellige aspekter ved læseplanen afprøves, evalueres, ændres og 
afprøves og evalueres så igen. 
6. Samtlige de institutioner, der har deltaget, er blevet enige om at 
godskrive det arbejde, der er udført, og den tid, der er tilbragt i 
en af netværkets institutioner, i forbindelse med de fremtidige 
læreres uddannelse. Institutionerne har udarbejdet et fælles bevis, 
som uddeles til hver enkelt studerende, der har deltaget. 
Ovennævnte er et interessant eksempel på samarbejde, forhandlinger 
og gensidig tillid mellem institutioner, der uddanner undervisere. 
I I. IKKE-STATSLIGE ORGAN I SAT IONERS ROLLE 
Ikke-statslige organisationer yder et væsentligt bidrag til fremme af 
den europæiske dimension på uddannelsesområdet. De organisationer, der 
er aktive på EF-plan, tæller bl.a.: 
7. Le Comité Syndical Européen de l'Education (CSEE) 
(Europæiske Læreres Faglige Sammenslutning (ETTUO) 
Arbejdsmarkedets parter på undervisningsområdet spiller en vigtig 
rolle i forbindelse med indførelsen af den europæiske dimension på 
samtlige undervisningsniveauer. De er partnere af afgørende 
betydning i EF-samarbejdet i kraft af den debat, de iværksætter, og 
de forslag, de udarbejder på grundlag af konferencer og 
arbejdsgrupper vedrørende emner, der er af fælles interesse for 
lærere i Det Europæiske Fællesskab. 
8. L'Association Européenne de Directeurs d'Etablissements de 
l'Enseignement Secondaire (ESHA) 
(Den Europæiske Sammenslutning af Overskoledirektører) 
Sammenslutningen har gennemført et pilotforsøg med betegnelsen 
"Europaklasser - historie" med gode resultater. De involverede 
elever og lærere (fra Grækenland, Danmark, Belgien, Italien, 
Tyskland og Nederlandene) har sammen redigeret en række tekster 
om Europas historie efter 1945. Projektets gennemførelse 
omfattede udveksling af lærere og europamøder for eleverne. 
9. Association Européenne des Enseignants (AEDE) 
(Den Europæiske Sammenslutning af Lærere) 
Sammenslutningen har i mange år medvirket til at fremme den 
europæiske dimension på uddannelsesområdet. I 1993 har 
sammenslutningen udgivet en håndbog om udveksling af lærere og 
elever inden for Europa. 
- 13 -
10. L'Association pour la Formation des Enseignants en Europe (ATEE) 
(Sammenslutningen vedrørende Uddannelse af Lærere i Europa) 
Sammenslutningen udsender regelmæssigt et nyhedsbrev "Nouvelles de 
I'ATEE" til medlemmerne;. Nyhedsbrevet omfatter regelmæssige 
rapporter om aktiviteterne inden for ATEE's mange arbejdsgrupper, 
samt artikler om vigtige tendenser på uddannelsesområdet, særlig 
med hensyn til den europæiske dimension. 
- 14 
BILAG B 
ETAPERNE I DEN EUROPÆSIKE DIMENSIONS UDVIKLING 
PA UDDANNELSESOMRÅDET PA EF-PLAN 
1. Ro&v-Tr&klaten «f 25. marts 1957 omfatter ikke uddannelsesspørgsmål, 
men siden midten af 70'erne er der efterhånden iværksat forskellige 
aktioner på dette omrade på grundlag af resolutioner og 
konklusioner, som har givet medlemsstaterne mulighed for at indlede 
et første samarbejde på dette område. 
2. På det grundlag blev Fællesskabets interesse for uddannelse dernæst 
konkretiseret i form af Resolution vedtaget af Rådet og 
Undervisningsministrene forsamlet i Rådet af 9. februar 1976 
vedrørende et Handlingsprogram på Uddannelsesområdet. 
3. Denne resolution danner et egentligt grundlag for og markerer 
begyndelsen til et EF-samarbejde, som efterhånden udvides fra 
vedtagelse af nye tekster, som dog allerede tager sigte på bedre 
information og sammenlignelige uddannelsessystemer, til fremme af 
sprogindlæring som grundlag for bedre gensidig forståelse. 
4. I Stuttgart-erklæringen af 19. Juni 1983 anbefaler man samarbejde 
mellem højere uddannelsesinstitutioner og forbedring af oplysninger 
om Europas historie og kultur med henblik på at fremme en europæisk 
bevidsthed. I Fontainebleau-erklæringen af 25. og 26. juni 1984 
fremhæves det, at det er vigtigt at fremme Fællesskabets identitet 
over for EF-borgerne og i verden. Med disse to erklæringer tager 
begrebet EF-borger efterhånden form. 
5. Ad Hoc-Komiteen om Borgernes Europa (marts 1985) bestræber sig på 
at definere dette begreb og fremsætter visse forslag med henblik på 
at delagtiggøre ungdommen i den fortsatte opbygning af Europa, 
bl.a. gennem tidlig sprogundervisning, udveksling mellem skoler og 
foranstaltninger, som tager sigte på tværnationalt samarbejde. 
6. Med vedtagelsen af Fællesakten (1986) bliver det nødvendigt at tage 
hensyn til en europæisk dimension på uddannelsesområdet. 
7. I Resolution vedtaget af Rådet og Undervisningsministrene, 
forsamlet i Rådet om den Europæiske Dimension i Undervisningen af 
24. maj 1988 gentages og præciseres målsætningerne: 
"styrke unges bevidsthed om at høre hjemme i Europa og gøre dem 
klar over værdien af den europæiske kultur og af de 
grundlæggende værdier, som de europæiske folk agter at basere 
deres udvikling på i dag, nemlig bl.a. at sikre respekten for 
demokratiets principper, den sociale retfærdighed og 
menneskerett ighederne; 
forberede unge til at medvirke i Fællesskabets økonomiske og 
sociale udvikling og ti I konkrete fremskridt i forbindelse med 
den europæiske sammenslutning i overensstemmelse med Den 
Europæiske Fælles Akt; 
gøre dem bekendt med de fordele, Fællesskabet indebærer, men 
også med de udfordringer, det medfører, idet de får adgang til 
et større økonomisk og socialt område-, 
- 15 
forbedre deres kendskab til Fællesskabet og dets medlemsstater 
i alle deres historiske, kulturelle, økonomiske og sociale 
aspekter og gøre dem bevidst om betydningen af, at Det 
Europæiske Fællesskabs medlemsstater samarbejder med andre 
lande i Europa og den øvrige verden". 
I resolutionen henstilles det til medlemsstaterne og Fællesskabet 
at fremme aktioner som f.eks. integration af den europæiske 
dimension i læseplaner, undervisningsmateriale og uddannelsen af 
undervisere. 
8. Europa-Parlamentet har altid gennem forskellige tekster støttet og 
tilskyndet indførelsen af en europæisk dimenson på 
uddannelsesområdet. I Beslutning om Almen Uddannelse og 
Erhvervsuddannelse i 1993-perspektiv, vedtaget i juni 1992, 
fremhæver Europa-Parlamentet, at det er nødvendigt at integrere en 
europæisk dimension i den almene uddannelse, og at det er 
nødvendigt at indføre EF-statsborgerskab. 
9. Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 23. september 1992 
fremhæver nye aspekter ved at understrege, at EF-statsborgerskab 
udgør en merværdi i forhold til de mange forskelle, og at EF-
statsborgerskab derfor er til fordel for den enkelte. Udvalget 
henstiller til Fællesskabet at være mere opfindsom med hensyn til 
at fremme den europæiske dimension i skolen. 
- 16 -
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 457 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-93-505-DA-C 
ISBN 92-77-59586-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg