[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 24.10.2006

KOM(2006) 629 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2007

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram for 2007

1. INDLEDNING

Den Europæiske Union vil i 2007 fejre halvtredsåret for Rom-traktaterne. Halvtreds års europæisk integration har bragt fred, økonomisk velstand, social velfærd og stabilitet baseret på fælles værdier og principper. EU står over for ændringer som følge af udvidelsen med to nye medlemsstater, virkningerne af globaliseringen og udfordringen med at skabe sig en ny rolle på den internationale scene. Borgernes forventninger til EU er steget i løbet af de forgangne fem årtier. Det er udtryk for, at EU har fået større betydning, men samtidig en udfordring for alle EU's ledere. EU-borgerne ønsker et større indblik i, hvad EU gør, og hvordan det gøres. De ønsker at have indflydelse på, hvad EU gør. Det er grunden til, at stats- og regeringscheferne i anledning af halvtredsåret for Rom-traktaterne i 2007 sammen med Kommissionen og Europa-Parlamentet har til hensigt at forny deres forpligtelse over for det europæiske samarbejde i Berlin-erklæringen, hvori de endnu en gang forpligter sig til at arbejde for et udvidet, bæredygtigt, åbent og konkurrencedygtigt Europa, et Europa præget af politiske resultater og politiske mål.

2007 bliver desuden afgørende for bestræbelserne på at få løst det institutionelle spørgsmål. På Det Europæiske Råds møde i juni i år blev der fastsat en klar køre- og tidsplan, og det kommende formandskab vil have til opgave at fremlægge en rapport, hvori der skal gøres status over forhandlingerne om forfatningstraktaten og redegøres for den kommende udvikling. Det er Kommissionens hensigt fuldt ud at deltage i denne proces og samarbejde med de øvrige institutioner ud fra et ønske om at bidrage til en bred løsning på det institutionelle spørgsmål.

Da den nuværende Kommission tiltrådte fastlagde den sine strategiske målsætninger, nemlig at bringe Europa tilbage på sporet af velstand, at fremme EU's målsætning om at arbejde for solidaritet, at styrke borgernes sikkerhed og endelig at udbrede og fremme disse målsætninger uden for EU's grænser gennem en stærkere optræden på verdensplan[1]. Disse områder er fortsat kernen i Kommissionens arbejde og grundlaget for den partnerskabspolitik, som er så vigtig for at få gennemført ambitiøse politikker i en kompleks verden.

Nedenstående to vigtige politiske dagsordener supplerer den fornyede Lissabonstrategi for vækst og jobskabelse og strategien for bæredygtig udvikling, som blev bekræftet på Det Europæiske Råds møde i juni:

- I efteråret 2005 besluttede Den Europæiske Union at sætte globaliseringen i centrum for den politiske dagsorden. På Hampton Court blev der opstillet en liste over indbyrdes afhængige politikker, hvor der var brug for et europæisk svar, nemlig forskning og udvikling, universiteter, befolkningsspørgsmål og energi samt sikkerhed og en mere effektiv indsats udadtil.

- I maj i år fastlagde Kommissionen en tosporet strategi for EU's udvikling i dokumentet "En dagsorden for EU's borgere: Et resultatorienteret EU". De institutionelle og forfatningsmæssige spørgsmål, som EU står over for, kan ikke besvares ensidigt – de kan kun løses parallelt med fastlæggelsen af en aktiv politisk dagsorden med fokus på borgernes forventninger og behov. Konkrete resultater får borgernes tillid til det europæiske projekt til at vokse og skaber det rette udgangspunkt for en ambitiøs institutionel aftale.

Inden for det seneste år er Den Europæiske Union gået i gang med at virkeliggøre et ambitiøst politikprogram. Lissabonstrategien er blevet relanceret, og Kommissionen har udstukket linjerne for, hvordan innovation gøres til omdrejningspunktet for EU's økonomi – med Det Europæiske Teknologiinstitut som flagskib for undervisning, forskning og innovation. Der er indgået en interinstitutionel aftale om de budgetmæssige rammer for de næste syv år, og de nye finansieringsprogrammer vil blive taget i brug fra den 1. januar 2007. Med revisionen af EU's strategi for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget på Det Europæiske Råds møde i juni på grundlag af Kommissionens forslag, findes der nu en omfattende og langsigtet metode til at få EU's politikker ind på en mere bæredygtig vej. Grønbogen om en ny europæisk energipolitik indeholder flere konkrete forslag om interne og eksterne aspekter af energipolitikken, som der skal arbejdes videre med for at opnå en bæredygtig, konkurrencedygtig og sikker energiforsyning. Med grønbogen om en fremtidig havpolitik for EU blev der iværksat en debat om en egentlig integreret havpolitik, hvorved der vil blive frisat et uudnyttet vækst- og jobskabelsespotentiale, samtidig med at beskyttelsen af havmiljøet øges. I dokumentet om EU's rolle i verden blev der redegjort for, hvordan EU kunne komme nærmere målet om, at dens stemme på globalt plan skal matche dens økonomiske vægt. Kommissionen har til stadighed udvist lederskab i den internationale dialog om den fremtidige internationale ordning vedrørende klimaændringer.

Arbejdsprogrammet er en oversigt over, hvad Kommissionen har til hensigt at gøre for at nå sine strategiske målsætninger i 2007. Ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet for 2007 har Kommissionen benyttet sig af Europa-Parlamentets, Rådets og de øvrige institutioners reaktioner på den årlige politikstrategi for 2007. Den strukturerede dialog, der er kommet i stand som følge af rammeaftalen mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen, og den "kortfattede rapport", som er blevet vedtaget af formandskonferencen, har været særlig værdifuld og understreget, at det er muligt at omsætte fælles mål til konkrete handlinger og målelige resultater.

- Med hensyn til velstand vil Kommissionen fortsat arbejde for en modernisering af den europæiske økonomi gennem en fornyelse af Lissabonstrategien for vækst og jobskabelse og en sikring af et dynamisk indre marked ved hjælp af et sammenhængende sæt af foranstaltninger til fremme af viden, innovation og bæredygtige vækstvilkår. Hertil hører udarbejdelsen af en europæisk ramme for økonomiske migranter. Kommissionen vil fortsætte arbejdet med de initiativer, der sigter mod at fremme den eksterne side af konkurrenceevnen, og som var indeholdt i dens meddelelse af 4. oktober 2006 om "Det globale Europa - i konkurrencen på verdensmarkedet". Energi vil være et vigtigt fokusområde, og den første gennemgang af EU's energistrategi vil være indledningen til en ny fase i EU's energipolitik med henblik på at klare klimaændringerne. Kommissionen vil fremsætte sine synspunkter vedrørende udviklingen af en ny havpolitik.

- Solidaritet, miljøbeskyttelse, bæredygtig forvaltning, bæredygtig udnyttelse af naturressourcerne og borgernes sundhed og velfærd går hånd i hånd med vækst og jobskabelse. I og med at 2007 er det europæiske år for ligestilling, vil europæerne endnu en gang blive mindet om, at det sociale er en del af grundlaget for EU's arbejde. Kommissionen vil, således som den fik til opgave på Det Europæiske Råds møde i juni 2006, gøre status over den sociale situation i EU med særlig vægt på spørgsmålene om adgang og muligheder med det formål at skabe en ny konsensus om de sociale udfordringer, som EU står over for. En opdatering af politikkerne, så de matcher behovene i det moderne europæiske samfund, er et første vigtigt skridt i retning af at sikre solidariteten i praksis. Kommissionen bør desuden fortsat arbejde for at fremme sin klimapolitik med det formål at udvide det internationale samarbejde og opnå større emissionsreduktioner internt i EU.

- En indsats på europæisk plan er nødvendig for at sikre en høj grad af sikkerhed og retfærdighed og beskyttelse af borgerne. EU står over for nye risici, herunder miljø- og sundhedsrisici, smitsomme sygdomme og naturkatastrofer samt trusler om terrorangreb, hvilket kræver en hurtig og effektiv indsatsmulighed på EU-niveau. Indsatsen for at sikre lovhåndhævelsen og de strafferetlige undersøgelser vil blive fortsat i hele EU som led i bekæmpelsen af forbrydelser og vold. Grænsekontrollen vil være et af de vigtige indsatsområder i 2007 sammen med udvidelsen af Schengen-området.

- EU har brug for en stærk og selvbevidst optræden på verdensplan for at nå sine mål vedrørende bæredygtig udvikling, global miljøbeskyttelse, fred, naboskab, samarbejde og konkurrenceevne over for tredjelande. Videnskabeligt, teknologisk og anden form for vidensintensivt samarbejde på grundlag af gensidige interesser og fordele giver særlige muligheder for at nå disse mål. EU er nødt til at forbedre sammenhængen og koordineringen mellem Kommissionens arbejde og arbejdet i de øvrige EU-institutioner og i medlemsstaterne. Det er desuden nødvendigt at få Fællesskabets eksterne politikker til at fungere bedre sammen med de eksterne aspekter af de interne politikker.

Et mere målrettet arbejdsprogram for fremtiden

I år foreslår Kommissionen, at der tages et fornyet skridt i udviklingen af arbejdsprogrammet. Målet er, at arbejdsprogrammet i højere grad og mere fokuseret skal afspejle det kommende års prioriteter, at det skal bidrage til at gøre de interinstitutionelle forhandlinger om de kommende prioriteter mere konkret, og at det skal understrege budskabet om, at bestræbelserne på bedre lovgivning indgår som en integreret del af Kommissionens arbejde. Dette er ensbetydende med nøje tilrettelagte politikker rettet mod områder, hvor en EU-indsats ifølge nærhedsprincippet vil afstedkomme mærkbare fordele. Kommissionen har valgt at fremlægge en kort liste over strategiske initiativer, som er udvalgt efter politisk relevans, og fordi forberedelsen er langt fremme. Kommissionen forpligter sig til at vedtage disse foranstaltninger næste år, og der vil ikke blive tale om nogen midtvejsrevision.

Dette arbejdsprogram indeholder således de konkrete foranstaltninger, der vil stå i centrum for Kommissionens politiske arbejde i 2007, dvs. Kommissionens strategiske initiativer, som er opført på en detaljeret liste i bilaget. Kommissionen forpligter sig desuden til at opstille en række prioriterede initiativer, som skal vedtages i løbet af det næste år til halvandet afhængig af, hvor omfattende og intensive forberedelser der kræves for at opfylde kvalitetsstandarderne for bedre lovgivning. I bilaget findes en detaljeret liste over de områder, hvor Kommissionen har til hensigt at fremsætte prioriterede initiativer.

Opstillingen af listen over strategiske og prioriterede initiativer er sket under hensyntagen til Kommissionens dialog med bl.a. Europa-Parlamentet efter vedtagelsen af den årlige politikstrategi for 2007. Kommissionen er åben over for de øvrige institutioners holdningstilkendegivelser vedrørende arbejdsprogrammet.

Kommissionen forpligter sig til at sikre kvaliteten af sine forslag. I forbindelse med initiativer, der kan vise sig at få afgørende betydning i økonomisk, social og miljømæssig sammenhæng, foretages der en konsekvensanalyse. Punkter, der er mærket "strategisk initiativ" eller "prioriteret initiativ", vil derfor blive underkastet en konsekvensanalyse; grønbøger, foranstaltninger vedrørende dialogen mellem arbejdsmarkedets parter, konvergensrapporter og gennemførelse af internationale aftaler er normalt fritaget herfra. Forslagene i bilaget har været eller er i almindelig offentlig høring for at sikre, at borgerne og alle berørte parter er fuldt inddraget i beslutningsprocessen. Konsekvensanalyser kan desuden tages i brug på andre områder, som ikke er opført i arbejdsprogrammet. Hvilke regler der skal gælde for udvælgelsen af sådanne supplerende områder vil blive besluttet samtidig med oprettelsen af den nye specialenhed direkte under formanden, som skal have ansvar for støtte og kontrol ved gennemførelsen af konsekvensanalyser.

Næste måned vedtager Kommissionen en strategisk oversigt over aktiviteter, hvis formål er at forbedre lovgivningen, med fokus på de fremskridt, der indtil videre er opnået, og kommende initiativer. I dette arbejdsprogram lægges der vægt på de kommende forenklingsplaner, og det oplyses, hvilke andre foranstaltninger der er på bedding.

2. PRIORITETERNE FOR 2007

Modernisering af den europæiske økonomi

Kommissionens grundlæggende strategi for arbejdet med at fremme bæredygtig vækst og jobskabelse i et dynamisk, innovativt og attraktivt Europa ligger nu fast. Efter at medlemsstaterne har fremlagt deres nationale programmer, er Lissabonstrategien for vækst og jobskabelse kommet ind i en ny fase, og der er en samlet forpligtelse til at fortsætte reformdagsordenen, hvor EU-indsatsen supplerer de nationale, regionale og lokale tiltag. Kommissionens 2007-statusrapport, som vil blive forelagt på forårets møde i Det Europæiske Råd, om den fornyede Lissabonstrategi for vækst og jobskabelse vil blive vedtaget inden udgangen af 2006, og 2007 vil derfor komme til at stå i opfølgningens tegn. Den konsensus, der på Det Europæiske Råds møde i Lahti blev opnået vedrørende innovation, bevirker, at opmærksomheden rettes mod foranstaltninger på såvel europæisk som nationalt og lokalt plan med henblik på at stimulere innovationen i alle økonomiske sektorer.

Globaliseringen, udvidelsen og de tekniske fremskridt er alle forhold, som har været med til at ændre spillereglerne, og de har medført nye udfordringer og muligheder for det indre marked. Kommissionen er for øjeblikket ved at gennemgå det indre marked for at se på de opnåede mål, blive i stand til at identificere områder med behov for handling, fremsætte forslag til tackling af fremtidige udfordringer og sikre, at borgerne rent faktisk har fordele af arbejdet. Offentliggørelsen af denne gennemgang vil skabe rammerne for det indre marked i det kommende årti.

Kommissionen vil fortsætte sin politik med at gennemgå sektorer, hvor det indre marked endnu ikke er fuldt etableret, og fokus vil i 2007 derfor især være rettet mod forsvarsindustrien og –markederne, hvor behovet for at overholde de nationale sikkerhedskrav har bevirket, at dette område er blevet holdt uden for det indre markeds konkurrencekrav. Kommissionen vil undersøge, hvordan den europæiske dimension kan være med til at undgå en markedsopsplitning.

I løbet af de seneste par år har EU gennemført en større reform af landbrugsmarkederne. Denne proces fortsætter med fremsættelsen af forslag for vinsektoren , som er udformet med henblik på at sikre en lovende fremtid for en erhvervssektor, hvor EU har en klar konkurrencefordel.

Det indre marked har også betydning for den hurtigt udviklende rumfartssektor. Der er behov for en EU-rumfartspolitik som ramme for brugerne og dem, der udvikler rumteknologier, og for at sikre, at der i EU-politikkerne tages hensyn til denne dimension.

Høringen i forbindelse med grønbogen om EU's fremtidige havpolitik vil blive afsluttet i juni 2007, hvorefter Kommissionen vil fremlægge resultaterne af høringen, inkl. de politiske konklusioner og foranstaltninger, der vil kunne gennemføres på kort sigt.

I 2007 vil Slovenien træde ind i eurozonen. Kommissionen fortsætter med at vurdere, hvorvidt medlemsstater, som har en undtagelse, er parate til at indføre euroen, og den vil indlede de praktiske forberedelser sammen med de lande, der opfylder kriterierne for at indføre euroen i 2008.

Svar på de samfundsmæssige udfordringer i Europa

Centralt for EU-borgernes bestræbelser, især de unges, står ønsket om at nedbryde hindringerne for at udnytte mulighederne på EU's arbejdsmarked. "Flexicurity" anses for et lovende redskab til at forene et fleksibelt arbejdsmarked og udviklingen af færdigheder med en solid socialbeskyttelse. Kommissionen vil fremsætte en række forslag med det formål at fremme fælles principper som grundlag for øget flexicurity .

Kommissionen foretager en omfattende statusopgørelse over EU-samfundet , der skal tjene som grundlag for en ny dagsorden for adgang og solidaritet og for EU's politik i de næste ti år. Som led i denne øvelse vil Kommissionen foretage en midtvejsrevision af gennemførelsen af den sociale og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden med det formål at gøre status over EU-bestræbelserne på at skabe flere og bedre jobs og lige muligheder for alle.

Bedre forvaltning af migrationsstrømmene

Befolkningspresset har ført til, at det af hensyn til EU-arbejdsmarkedet er nødvendigt at tiltrække økonomiske migranter. En EU-ordning for økonomiske migranter ville give disse mennesker sikre retsforhold og skabe klarhed over de gældende regler og migranternes rettigheder. Fokus bør især rettes mod de s ærligt kvalificerede migranters status med mulighed for hurtigere indgreb af hensyn til de skiftende behov, f.eks. ved hjælp af en "green card"-ordning.

Et vigtigt led i EU's migrationsstrategi vil være et forslag om, hvilke minimumssanktioner der skal gælde for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandes statsborgere, der opholder sig ulovligt i EU, med det formål både at mindske den ulovlige indvandring og udnyttelsen af disse arbejdstagere. På asylområdet vil Kommissionen styrke dialogen med de berørte parter med det formål at blive i stand til i 2010 at fastlægge en fælles europæisk asylpolitik.

Sikker, konkurrencedygtig og bæredygtig energi

Energispørgsmålet er røget til tops på den politiske dagsorden. Efter en lang forholdsvis stabil periode kan sikre og betalelige energiforsyninger ikke længere tages for givet. Samtidig gør kravet om, at der skal findes en løsning på klimaændringerne, det nødvendigt at ændre på energiforbruget og energiproduktionen. Øget afhængighed af import og højere energipriser er, hvad der forventes af fremtiden. En udfordring af dette omfang kræver et svar på europæisk plan baseret på bæredygtighed, konkurrenceevne, energieffektivitet og -sikkerhed.

Kommissionen vil fremlægge den første strategiske energioversigt , et omfattende arbejde indeholdende en handlingsplan, der ved hjælp af enkeltforanstaltninger skal munde ud i en EU-energipolitik. Den skal danne ramme for en langsigtet indsats for at forbedre det indre marked, fremme brugen af nye teknologier, skabe større spredning og sikkerhed i energiforsyningen fra interne og eksterne kilder, kontrollere efterspørgslen og øge energieffektiviteten. Sideløbende vil Kommissionen fremlægge en grønbog om mulighederne for EU-politikken vedrørende klimaændringer og de internationale samarbejdsmuligheder for perioden efter 2012. Der vil desuden blive fremsat forslag om foranstaltninger, som skal sikre etableringen af et egentligt indre marked for el og gas . Herudover skal EU's ordning for handel med emissioner revideres for at sikre investeringsstabiliteten og fremskynde faldet i udledningen af drivhusgasser.

Som resultat forventes et klart billede af, hvad der skal gøres i Europa for at sikre en langsigtet energiforsyning for borgerne og opmærksomhed omkring klimaændringerne på verdensplan.

Europa som et bedre sted at leve

EU-politikken kan i praksis være med til at hjælpe borgerne til at foregribe og reagere på et hurtigt skiftende samfund. For at opnå de ønskede resultater skal den førte politik være ajourført og nøje afstemt efter behovene i et moderne samfund. Centralt for borgernes velfærd er spørgsmål som sundhed, gode miljøforhold og pålidelige serviceydelser. Ved hjælp af en hvidbog om sundhedsstrategi vil det blive formuleret, hvordan EU vil kunne bidrage til øget sundhed og hjælpe med til at forme en så effektiv sundhedspolitik, at den vil kunne klare udfordringen fra pandemier og samtidig forbedre fødevaresikkerheden, fremme sundheden og bidrage til den fremtidige konkurrenceevne. Der vil desuden blive fastlagt en europæisk strategi på området for sociale serviceydelser gennem en omfattende høring af, hvilken virkning EU-lovgivningen har på dette område. Kommissionen vil ligeledes undersøge, hvordan EU kan bidrage til at skabe bedre transportforhold i byerne , et område, som millioner af europæere er afhængige af hver eneste dag.

Sikkerhed har også central betydning for europæernes velfærd. Terrorbekæmpelsen vil især være koncentreret om bekæmpelse af terrorpropagandaen og begrænsning af formidlingen af terrorrelateret viden, bl.a. om sprængstoffer. Der vil blive vedtaget en handlingsplan om højnelse af sprængstofsikkerheden. Kommissionen vil desuden målrette sin indsats mod bekæmpelse af internetkriminalitet og iværksætte en offentlig-privat dialog og samarbejde om sikkerhed.

Europa som partner på verdensplan

Med tiltrædelsen af Bulgarien og Rumænien vil 2007 blive endnu en milepæl i Den Europæiske Unions historiske udvidelsesproces. Det vil således være en oplagt lejlighed til at gøre status og vurdere fremskridtene i de øvrige kandidatlande i det årlige dokument om udvidelsesstrategien og til at udstikke retningslinjerne for fremtiden.

EU har allerede indtaget pladsen som verdens største handelspartner. EU-markederne giver muligheder og EU-produkterne og –tjenesteydelserne er forbundet med valgmuligheder for bæredygtige handels- og investeringspartnere på verdensplan. En ny strategi for markedsadgang vil bidrage til at afskaffe hindringerne for handelsforbindelser og skabe nye åbninger for handelen og investeringerne på verdensplan, samtidig med at der tages konkurrencemæssige, sociale og miljømæssige hensyn.

Et af Kommissionens vigtigste mål i det kommende år vil være at få skaffet hindringerne for en aftale i Doha-udviklingsrunden af vejen. Det er af afgørende betydning for den globale økonomis sundhed. Samtidig bør EU fortsætte arbejdet med meddelelsen om et globalt Europa for at fremme en dynamisk ekstern konkurrence- og samarbejdspolitik med det formål at forbedre handelsforbindelserne med vigtige partnere og sikre, at den eksterne dimension bidrager til vækst i Europa.

Ved udgangen af 2007 afsluttes forhandlingerne om økonomiske partnerskabsaftaler, som er af grundlæggende betydning for AVS-landenes regionale integration og udvikling.

Der vil blive lagt særlig vægt på en udbygning af den europæiske naboskabspolitik, forhandlingerne om associeringsaftaler med flere større partnere i Asien og Latinamerika, og at der sker fremskridt i forhandlingerne med store strategiske partnere som f.eks. Rusland, Kina og Ukraine. Arbejdet med at gennemføre den europæiske sikkerhedsstrategi vil blive fortsat, især på områder vedrørende menneskers sikkerhed. Kommissionen vil fortsætte sine stabiliseringsbestræbelser i Mellemøsten og i Sydasien. Den vil desuden arbejde for en yderligere styrkelse af de transatlantiske forbindelser.

Millioner af europæere rejser overalt i verden hvert år. De har brug for beskyttelse og støtte, når de er i vanskeligheder. Deres ret til diplomatisk og konsulær beskyttelse som EU-borgere bør være klar, og de bør have mulighed for at benytte sig af disse rettigheder, når det er nødvendigt.

3. PRAKTISK GENNEMFØRELSE: EN DAGLIG OPGAVE

Nye foranstaltninger med fokus på de politiske prioriteter er kun ét aspekt af Kommissionens arbejde. Kommissionen er året rundt ansvarlig for forvaltningen af finansielle og operationelle programmer i Europa og overalt i verden. Den er direkte ansvarlig for forvaltningen af en række komplekse fælles politikker og en korrekt anvendelse af den gældende EU-ret. Den har en særlig rolle som vogter af de fælles europæiske interesser. Kommissionen vil øge sine bestræbelser på at forbedre kommunikationen med borgerne og blive bedre til at forklare det europæiske projekt.

Forvaltningsopgaver

I 2007 vil der blive startet en lang række nye finansieringsprogrammer som led i de nye finansielle overslag. Der er bl.a. tale om et samlet sæt nye programmer for samhørighedspolitikken, beskæftigelse og social solidaritet, især gennem Den Europæiske Globaliseringsfond, og udvikling af landdistrikterne og fiskeri. I løbet af 2007 vil der blive færdiggjort 27 nationale strategiske referencerammer og godkendt ca. 360 operationelle programmer i forlængelse af samhørighedspolitikken. Hvad angår udvikling af landdistrikter, er 27 nationale strategiplaner ved at blive færdiggjort, og i løbet af 2007 vil der blive vedtaget 80 programmer. Med planlægningen og iværksættelsen af den nye generation af programmer sikres det, at samhørighedspolitikken og politikkerne for udvikling af landdistrikterne fortsat bidrager til EU's økonomiske modernisering og Kommissionens vækststrategi og sikringen af flere og bedre jobs via øremærkede "Lissabonrelaterede" samhørighedsudgifter. Herudover er der en række foranstaltninger, som har til formål at stimulere konkurrenceevnen, f.eks. det syvende rammeprogram for forskning, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (CIP), programmet for livslang læring og de transeuropæiske netværk.

Som supplement til EU's lovgivningsarbejde udgør disse programmer en sammenhængende politisk ramme for EU's indsats på områder af største betydning for EU-borgerne og bidrager til at gennemføre Kommissionens fire strategiske målsætninger. Samtidig bestræber Kommissionen sig til stadighed på at udføre de løbende opgaver, f.eks. sikring af en korrekt gennemførelse af reformen af den fælles landbrugspolitik og øget konkurrenceevne på landbrugsmarkederne. Kommissionens ansvarlige tjenestegrene bestræber sig løbende på at forbedre kvaliteten af EU-finansierede programmer og projekter; heri indgår også bestræbelser på at fremme en ansvarlig finansiel forvaltning og opnå de bedste resultater i forhold til udgiftsniveauet. Disse programmer bidrager desuden til en gnidningsløs integration af de nye medlemsstater og hjælper dermed EU til fortsat at få udvidelserne til at lykkes. Endelig strækker anvendelsesområdet for en række nyligt vedtagne programmer sig ud over vores grænser, f.eks. førtiltrædelsesinstrumentet og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument. Herudover vil der blive fremlagt et nyt sæt instrumenter for den eksterne politik, som skal bruges til at fremme udvikling og samarbejde, yde ekstern bistand i over 150 lande verden rundt, reagere på trusler mod sikkerheden på tværs af flere regioner og fremme menneskerettigheder og demokrati.

Forvaltning af gældende EU-ret

Kommissionens arbejde slutter ikke med kommissionsmedlemmernes vedtagelse af et forslag. Den deltager aktivt i arbejdet med at udforme foranstaltninger, når de er blevet endeligt vedtaget af Europa-Parlamentet og Ministerrådet, og optræder som en egentlig mægler mellem institutionerne for at finde de bedste løsninger af hensyn til EU's almene interesse.

Kommissionen leder og forbereder desuden arbejdet i flere udvalg og formidler ekspertise fra alle sider i EU, hvorved EU-lovgivningsprocessen bliver mere effektiv og gennemskuelig takket være et styrket samarbejde mellem tilsynsmyndighederne. Denne ordning sætter EU i stand til at reagere meget hurtigere og mere fleksibelt på udviklingen og gør det lettere at ændre de detaljerede gennemførelsesforanstaltninger, når det viser sig nødvendigt. Nye bestemmelser for "komitologi"-ordningen vil øge Europa-Parlamentets deltagelse i lovgivningsprocessen. Kommissionen vil gennemgå de retsakter, der er vedtaget under proceduren for fælles beslutningstagning, og som kan komme ind under den "nye forskriftsprocedure med kontrol", og vil som aftalt ændre proceduren for orientering af Europa-Parlamentet og registerfunktionerne.

Kommissionen har pligt til at føre tilsyn med medlemsstaternes gennemførelse og håndhævelse af den gældende EU-ret. Det sikres således, at EU-lovgivningen anvendes korrekt i alle medlemsstater. Tilsynet kan, hvis det er berettiget, føre til, at der indledes overtrædelsesprocedurer mod medlemsstater, som anses for ikke at have overholdt deres forpligtelser i henhold til fællesskabslovgivningen. Kommissionen har i det seneste år gennemgået situationen for gennemførelsen af fællesskabslovgivningen. Gennemgangen er sket under hensyntagen til Europa-Parlamentets beslutning om dette emne i pakken om bedre lovgivning. Kommissionen arbejder på at fremlægge sine planer i forbindelse med den strategiske gennemgang af en forbedring af lovgivningen, som forventes vedtaget i november.

Praktisk gennemførelse af politikkerne

Det har altid været blandt Kommissionens vigtigste opgaver aktivt at udvikle og gennemføre EU-politikkerne. Den fornyede Lissabonstrategi er et eksempel på dette. Strategien er i dag baseret på bred konsensus, men centralt for strategien anerkendes det, at der er behov for god regeringsførelse, hvis strategien skal være effektiv. Det er ensbetydende med partnerskab. Mens medlemsstaterne har forpligtet sig gennem nationale reformprogrammer, indtager Kommissionen en vigtig tilsynsrolle på alle niveauer, samtidig med at den bidrager med en række direkte foranstaltninger på EU-plan. Dette dynamiske forhold er vigtigt for omsætningen af de politiske hensigter til konkret handling.

Kommissionen har på adskillige områder fået til opgave at føre tilsyn med, hvordan fremskridtene forløber. Årlige statusopgørelser på områder som økonomisk og social beskyttelse og ligestilling gør det muligt at tilpasse politikkerne, hvor det er nødvendigt. Evalueringer over længere perioder gør det muligt at foretage en egentlig omlægning. F.eks. vil Kommissionen i 2007 aflægge rapport om handlingsplanen for miljøteknologi og EU's solidaritetsfond for katastrofehjælp. Der vil desuden blive foretaget en midtvejsrevision af både industripolitikken og den nuværende smv-politik. Der vil blive iværksat et fælles miljødatasystem (SEIS), som skal levere vigtige miljøoplysninger til en række brugere, f.eks. med henblik på byplanlægning. Årsrapporten for 2007 om beskæftigelsen i EU vil indeholde en gennemgang af arbejdsmarkedets udvikling, samtidig med at tiåret for den europæiske beskæftigelsesstrategi markeres, og der vil blive indledt en ny cyklus for den åbne koordineringsmetode på socialbeskyttelsesområdet.

Der findes desuden en række nye detaljerede tilsynsmekanismer, som er udviklet med et særligt formål for øje. I 2007 vil der blive oprettet et europæisk tilsynsorgan for energimarkederne, i første omgang for el, gas og olie med mulighed for udvidelse til andre produkter på et senere tidspunkt. Kommissionen vil desuden fortsat føre tilsyn med den nukleare sikkerhed og luftfarts- og søfartssikkerheden, som hører under dens ansvarsområde.

Den internationale scene

Kommissionen spiller den ledende rolle i flere internationale forhandlinger. Fællesskabet deltager i en række internationale aftaler. Kommissionens forhandlingsrolle udvides til stadighed i takt med, at målene for de forskellige konventioner udvikles. Blandt hovedområderne kan nævnes miljø (bl.a. vedrørende klimaændringer og biodiversitet), landbrug, fiskeri, handel og intellektuel ejendomsret. Hvad lovgivningen angår, er Kommissionen desuden i dialog med vigtige samarbejdspartnere som Kina, Indien, Japan, Rusland, Brasilien, Mexico og USA. Disse redskaber er vigtige i bestræbelserne på at undgå lovgivningsmæssige konflikter, idet de styrker samarbejdet med andre retssystemer og bidrager til at fremme EU's forskriftsmæssige standarder på verdensplan og er således med til at foregribe globaliseringens virkning.

Forbindelse med borgerne

En af Kommissionens grundlæggende målsætninger er at gøre EU-politikkerne forståelige og relevante for borgerne. Det indebærer en forpligtelse til at lytte og levere resultater og at optræde mere ansvarligt, gennemskueligt og effektivt. En udvidet dialog med borgerne forudsætter, at der findes passende redskaber, og at alle EU-institutioner hele tiden baserer sig på demokrati, dialog og debat som i D-planen. Kommissionen vil fortsat forsøge i højere grad at involvere borgerne i den politiske proces på alle planer, herunder især unge og kvinder. Udfordringen består i at forbedre borgernes opfattelse af EU, deres viden om EU og deres interesse i EU. Kommissionen vil fortsætte arbejdet med at opbygge et effektivt og frugtbart partnerskab med de nationale, regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet i medlemsstaterne samt andre vigtige spillere, herunder medierne.

Kommissionens vedtagelse af hvidbogen om kommunikation var et vigtigt initiativ i bestræbelserne på at inddrage EU-borgerne. Til næste år vil der blive indledt en ny fase i dette arbejde, idet der bliver opstillet en liste over, hvilke praktiske skridt der skal tages af EU-institutionerne, medlemsstaterne og civilsamfundet til støtte for Kommissionens forpligtelse til at være lydhør over for borgerne.

Denne Kommission har gjort kommunikation til et af de strategiske mål for sin embedsperiode og har erkendt, at en fornyet forpligtelse til at kommunikere med EU-borgerne er af afgørende betydning. I sin handlingsplan fra 2005 om en bedre kommunikation om EU-spørgsmål besluttede Kommissionen desuden at fokusere kommunikationsaktiviteterne på nøgleområder, der skulle udvælges efter dels politiske prioriteringer, dels en sund og indgående forståelse for borgernes interesser og bekymringer. I det kommende år vil Kommissionen koncentrere sine kommunikationsaktiviteter omkring de prioriterede områder, der er opført i bilaget, som er udarbejdet på grundlag af de politiske prioriteringer, der er indeholdt i nærværende arbejdsprogram.

Selv om Kommissionen koncentrerer sin indsats og sine ressourcer omkring visse nøgleområder, vil den fortsat bestræbe sig på at styrke indsatsen for en bedre kommunikation om EU-spørgsmål på alle politikområder.

4. BEDRE LOVGIVNING: FORENKLING, KODIFICERING, TILBAGETRÆKNING AF FORSLAG OG EVALUERING AF DE ADMINISTRATIVE OMKOSTNINGER

Målsætningen om at forenkle og modernisere lovgivningsarbejdet i EU er centralt i Kommissionens arbejde. Bestræbelserne på at nå dette tværgående strategiske mål har fået Kommissionen til at opstille og forfølge et vidtgående program for en forbedring af lovgivningen ud fra et ønske om yderligere fremskridt i retning af Lissabonmålene for vækst og jobskabelse.

Denne målsætning vil give sig udslag både i forberedelsen og udformningen af arbejdsprogrammets initiativer og i særskilte initiativer med henblik på at forenkle den eksisterende lovgivning. Det er Kommissionens hensigt at udvikle en tidssvarende og effektiv lovgivningskultur overalt i EU. De store fremskridt, der er sket i de seneste år, vil danne grundlag for det videre arbejde i 2007, og erfaringerne fra arbejdet med den bebudede strategiske analyse vedrørende en bedre lovgivning sætter Kommissionen i stand til yderligere at justere sin fremgangsmåde og sikre, at EU-borgernes og de økonomiske aktørers forventninger om en enkel og effektiv lovgivningsramme opfyldes.

Forenklingsprogram

Kommissionen følger bl.a. et vidtrækkende fortløbende forenklingsprogram, hvis formål er at mindske byrden for de økonomiske aktører og borgerne. Det fortløbende program omfattede oprindelig ca. 100 initiativer, hvoraf mere end 20 allerede har ført til et resultat. Efter en større ajourføring af det fortløbende program i 2006 vil der i løbet af 2007 blive fremlagt 47 forenklingsinitiativer. Der vil blive taget omfattende forenklingsinitiativer på flere politikområder, bl.a. inden for produkt-, landbrugs-, miljø- og arbejdsmarkedslovgivning og statistikker. Herudover vil Kommissionen arbejde for en forenkling i de tilfælde, hvor lovgivningen vedtages gennem udvalgsproceduren.

Kodificering

Kommissionen vil i 2007 mærkbart øge sine bestræbelser på at reducere EU-rettens omfang og gøre den mere tilgængelig og lettere at gennemføre. Efter at det vejledende program for en kodificering af EU-retten i 2006 er blevet ajourført og relanceret, har Kommissionen nu til hensigt at fremsætte ca. 350 kodificeringsinitiativer i perioden frem til 2008. Alene i 2007 vil Kommissionen fremlægge ca. 100 forslag for den lovgivende myndighed om kodificering af retsakter vedtaget af Rådet og Parlamentet. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at sikre en hurtig vedtagelse af kodificeringsforslagene.

Gennemgang af endnu ikke vedtagne forslag

Kommissionen vil desuden i 2007 afslutte sin gennemgang af forslag, som endnu ikke er vedtaget af den lovgivende myndighed . I 2005-2006 førte en første gennemgang af forslag, som var fremsat før 2004, til, at Kommissionen trak 68 forslag tilbage. En lignende gennemgang af over 80 endnu ikke vedtagne forslag fra 2004 (indtil den 22. november 2004) er resulteret i, at Kommissionen har meddelt, at den vil trække yderligere 10 af de endnu ikke vedtagne forslag tilbage. I overensstemmelse med rammeaftalen meddeler Kommissionen hermed de øvrige institutioner, at den har til hensigt at trække disse endnu ikke vedtagne forslag tilbage.

Mindskelse af de administrative omkostninger

Kommissionens forpligtelse til at reducere EU's administrative omkostninger er allerede begyndt at bære frugt. Administrative omkostninger er de udgifter, som private og offentlige aktører afholder, f.eks. i forbindelse med deres retlige forpligtelse til at oplyse om deres aktiviteter. De udgør kun en del af de omfattende omkostninger, som er forbundet med lovgivningens overholdelse. Med udgangspunkt i resultaterne fra et pilotprojekt vil der næste år i samarbejde med medlemsstaterne blive startet et større projekt med henblik på at opgøre de administrative omkostninger. Ved at sammenligne resultaterne fra 4 medlemsstater, hvor der allerede er blevet foretaget en grundlæggende undersøgelse (NL, UK, DK og CZ), er der i forlængelse af pilotprojektet opstillet en liste over politikområder, som især medfører administrative byrder, og det er fastsat, hvilke metodeaspekter der bør tages hensyn til under den store opgørelse. I begyndelsen af 2007 vil Kommissionen fremlægge et handlingsprogram om mindskelse af de administrative omkostninger, der vil indgå ved fastlæggelsen af et fælles mål for udgiftsreduktionen på EU-plan, og som vil indeholde en oversigt over de områder, hvor der hurtigst kan opnås en reduktion af de administrative omkostninger med angivelse af, hvordan det kan lade sig gøre.

Andre redskaber til sikring af bedre lovgivning

Som meddelt vil redskaberne, som anvendes til at sikre kvaliteten og gennemførelsen af højkvalitetslovgivning, blive yderligere konsolideret i 2007. Alt efter behov vil der af Kommissionen blive fremsat vigtige initiativer på grundlag af integrerede konsekvensanalyser og høring af berørte parter og eksperter. Inden for de kommende måneder vil der direkte under formanden blive oprettet en specialtjeneste med ansvar for kvaliteten og kontrollen af Kommissionens konsekvensanalyser. Endelig vil den eksterne undersøgelse af Kommissionens ordning for konsekvensanalyser blive afsluttet i 2007, hvilket kan føre til en revision af Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyser af hensyn til en overholdelse af subsidiaritets- og proportionalitetsprincipperne.

BILAG

KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM FOR 2007

STRATEGISKE TILTAG

Betegnelse | Forslagets eller retsaktens art | Mål og anvendelsesområde |

1. Energitiltag a) Strategisk redegørelse for Europas energipolitik b) Foranstaltninger til at sikre, at arbejdet med at oprette et indre marked for el og gas afsluttes | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse b) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 95 og 100 i EF-traktaten | a) EU's strategiske energiredegørelse (SEER) har til formål at fastlægge hovedelementerne i en energipolitik for EU, der omfatter følgende tre energipolitiske mål: bæredygtighed, konkurrencedygtighed og forsyningssikkerhed. Den skal resultere i en langsigtet strategi for EU og de enkelte medlemsstater for at sikre fuld overensstemmelse og gøre det muligt at tale med én stemme i international sammenhæng. Efter at have undersøgt forskellige politiske løsninger, hvor de vigtigste politiske målsætninger vægtes forskelligt, vil Kommissionen foreslå Det Europæiske Råd de bedst mulige løsninger. En af løsningsmodellerne bør fastsætte et bestemt niveau for kulstoffrie energikilder for at fremme bæredygtighed og forsyningssikkerhed og samtidig sikre, at EU bevarer en konkurrencedygtig økonomi med rimelige energipriser. Der vil være forskellige scenarier, som forudsætter, at der træffes forskellige foranstaltninger for at opfylde målene. b) Følgende foranstaltninger bør overvejes og vil blive foreslået efter en konsekvensanalyse: - revision af direktiv 2003/54/EF - revision af direktiv 2003/55/EF - revision\udbygning af forordning (EF) nr. 1228/2003, herunder nye retningslinjer - revision\udbygning af forordning (EF) nr. 1775/2005, herunder nye retningslinjer - revision af direktiv 2004/67/EF og 2005/89/EF - Direktiv/ forordning om lagring af gas (eller dette kan indgå i revisionen af 2003/55/EF) Ændringerne har til formål at forbedre adgangen til energinettet ved at øge systemoperatørernes uafhængighed, skabe større sammenhæng mellem energireguleringen på nationalt og europæisk plan, forbedre gennemsigtigheden og markedstilsynet og at beskytte forbrugerne. |

2. Migrationstiltag a) Lovforslag om et generelt rammedirektiv om arbejdskraftindvandring b) Forslag til et direktiv om indrejse- og opholdsvilkår for højt kvalificerede arbejdstagere c) Forslag til et direktiv om minimumssanktioner for arbejdsgivere, der anvender ulovlige indvandrere fra tredjelande som arbejdskraft | a) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 63 i EF-traktaten b) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 63 i EF-traktaten c) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 63, stk. 3, litra b), i EF-traktaten. | a) Det specifikke mål er at sikre en bedre integration af økonomiske indvandrere på arbejdsmarkedet og at fastlægge rimelige og klare regler og rettigheder for dem. En klar retsstilling for økonomiske indvandrere, hvor deres rettigheder både som arbejdskraft og borgere i værtslandet fastlægges og anerkendes, vil beskytte dem mod udnyttelse og derved øge deres bidrag til den økonomiske udvikling og vækst i EU. b) Det specifikke formål er at udarbejde indrejseprocedurer, der gør det muligt at reagere hurtigt på udsving i efterspørgslen efter arbejdskraftindvandring på arbejdsmarkedet, dvs. hurtigt og effektivt at kunne fylde hullerne ud på arbejdsmarkedet også for at tage hensyn til den demografiske udvikling i Europa. c) At bidrage til effektivt at håndtere/nedbringe anvendelsen af ulovlige indvandrere fra tredjelande som arbejdskraft for samtidig at nedbringe ulovlig indvandring og udnyttelse af denne arbejdskraft. |

3. Meddelelse om en gennemgang af det indre marked | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | Meddelelsen om en dagsorden for EU's borgere lægger op til en fremadskuende undersøgelse af det indre marked. Formålet med undersøgelsen er at gøre status over det indre marked siden 1992, at fremhæve gode resultater og mangler, samt at fastslå, hvordan man sikrer, at det indre marked fortsat giver gode økonomiske resultater, og at borgerne reelt høster fordelene. Det er tanken, at undersøgelsen skal resultere i en klar og sammenhængende vision for det indre marked. Den skal give klare retningslinjer for de næste år, og styrke forbindelsen mellem borgerne og det indre marked. |

4. Status over den sociale situation | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/rapport | I juni 2006 bad Det Europæiske Råd Kommissionen om at gøre status over den sociale situation i EU med særlig vægt på spørgsmålet om adgang og muligheder, idet det var klar over, at en bedre forståelse af de komplekse sociale forandringer i vores samfund er en forudsætning for at styrke EU's svar på globaliseringen. Der skal ses nærmere på hovedårsagerne til de sociale forandringer i EU-landene. Det vil blive undersøgt, hvordan forandringerne kan vurderes i forhold til nogle bestemte mål for velfærd. Tanken er at få indledt en debat om nogle af de faktorer, der har størst betydning for velfærden, såsom økonomiske muligheder, kvalitet i arbejdslivet, udfordringer ved et samfund med flere ældre, demografi og nye familiemønstre, fattigdom og manglende lighed, barrierer for sundhed og social mobilitet, kriminalitet og asocial adfærd samt et diversificeret og multikulturelt samfund. Analysen af den sociale situation i Europa skal munde ud i en fælles opfattelse af, hvilke sociale udfordringer europæerne står overfor. |

5. Forslag til en revision af Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af terrorisme | Lovforslag/afgørelse | Udtænkning af effektive måder hvorpå terroristpropaganda i forskellige medier kan bekæmpes. Begrænsning af videregivelsen af knowhow, navnlig om sprængstoffer og fremstilling af bomber, til terroristformål. |

6. Ordning for handel med emissionskvoter. Forslag til ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF, som ændret | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 175, stk. 1, i EF-traktaten. | Revision af EU's ordning for handel med emissionskvoter og ændring af det gældende direktiv med henblik på at gøre den tredje handelsperiode, der starter i 2013, mere velfungerende og udvide dens anvendelsesområde. |

7. Meddelelse om, hvordan der opnås både større fleksibilitet og sikkerhed | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | Formålet med meddelelsen er at se nærmere på den såkaldte flexicurity og bistå medlemsstaterne med at vedtage en række fælles principper inden årets udgang. Meddelelsen vil belyse den nuværende situation med hensyn til flexicurity i medlemsstaterne og indeholde forslag til forskellige muligheder for at øge den. |

8. Meddelelse om en europæisk strategi for sociale ydelser af almen interesse | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | På grundlag af yderligere konsultationer med medlemsstater (dvs. den højtstående gruppe om sundhedspolitik og Udvalget for Social Beskyttelse) og involverede parter vil denne opfølgende meddelelse beskrive, hvilke skridt der skal tages for at anlægge en mere systematisk tilgang til anvendelsen af fællesskabsretten og Fællesskabets principper vedrørende sociale ydelser. |

9. Fællesskabsramme for sikre og effektive sundhedsydelser | Lovforslag Retsgrundlag: artikel 95 i EF-traktaten | Det specifikke mål er at fastlægge en EF-ramme for sikre og effektive sundhedsydelser af høj kvalitet for at: - sikre patientsikkerhed overalt i Fællesskabet - klarlægge usikkerheder i anvendelse af fællesskabsretten om sundhedsydelser, som står i vejen for sundhedsydelser på tværs af grænser - forbedre sundhedssektorens effektivitet i hele EU. |

10. Forslag til foranstaltninger, der kan øge den diplomatiske og konsulære beskyttelse | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | Forslaget er en opfølgning på en meddelelse om dette emne, der blev vedtaget i slutningen af 2006. I betragtning af det stigende antal statsborgere fra EU, der rejser til udlandet, og som derfor sandsynligvis vil søge diplomatisk eller konsulær beskyttelse i tilfælde af problemer, er oplysningerne om deres rettigheder for ringe. Formålet er at gøre statsborgere fra EU opmærksomme på deres ret til diplomatisk og konsulær beskyttelse uden for EU. Formålet er at indføre fælles krav til og procedurer for, hvordan medlemsstaterne hjælper statsborgere i EU i udlandet. |

11. Hvidbog om en sundhedsstrategi | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/hvidbog | Sundhedsstrategien har til formål at: - samle alle sundhedsinitiativer for at øge sikkerheden og sundheden - opstille en politisk dagsorden for hovedemnerne på sundhedsområdet - måle resultater på grundlag af mål og indikatorer - indføre gennemførelsesmekanismer og fællesskabsinstrumenter. |

12. Meddelelse om den nye strategi for markedsadgang | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | Det er nødvendigt at vedtage retningslinjer for strategien for at fremme liberaliseringen af verdensmarkedet til fordel for såvel EU som tredjelandene. Det drejer sig om at anvende samtlige handelspolitiske instrumenter. Hovedformålet er at fremme eksport af varer og tjenester, fremme investeringer, navnlig i de nyindustrialiserede lande, og at fjerne handelshindringer og støtte virksomheder i de sektorer med størst potentiale for at udnytte sektorspecialiseringen i verden. |

13. Meddelelse om en europæisk rumpolitik med inkorporering af et europæisk rumprogram | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | Det overordnede formål er at udfærdige en sammenhængende og omfattende europæisk rumpolitik, som gælder for EU og Den Europæiske Rumorganisation (ESA), som omfatter medlemsstaternes politikker og aktiviteter, og som sikrer, at der er overensstemmelse mellem det, som brugerne efterspørger, og rumsystemernes og rumteknologiernes strategiske potentiale. Politikken vedrører udnyttelsen af rumteknologier og rumsystemer til gavn for EU's politikker og målsætninger. Den vil være det politiske grundlag for, hvordan organerne kan koordinere deres igangværende programmer under et europæisk rumprogram. |

14. Meddelelse om vejen til en fremtidig havpolitik | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | Som beskrevet i grønbogen om en fremtidig havpolitik for EU, som blev vedtaget af Kommissionen i juni 2006, vil meddelelsen indeholde en kort beskrivelse af resultaterne af den høringsprocedure, der blev indledt med grønbogen, de politiske konklusioner, der kan drages heraf, og en angivelse af, hvilke opfølgende tiltag der kan gennemføres på kort sigt. |

15. Grønbog om bytransport | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ grønbog | Grønbogen skal vurdere, hvilke fordele der kunne være ved en EU-politik om bytransport. Den skal også belyse problemer/udfordringer, beskrive (eventuelle) nye foranstaltninger, herunder "tidligt trufne foranstaltninger", (eventuelle) ansvarsområder, indeholde forslag til foranstaltninger, hvorved man på EU-plan kan tilføre en ekstra værdi, samt omfatte en liste over spørgsmål, der kræver yderligere høring. |

16. Grønbog om klimaændringer efter 2012 | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ grønbog | Grønbogen skal fastlægge de områder, hvor en indsats er påkrævet, for at EU kan tilpasse sig til klimaændringernes negative konsekvenser. Behovet for en indsats på EU-plan blev fremhævet i Kommissionens meddelelse om at vinde kampen mod den globale klimaændring. |

17. Forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for vin (*) | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 37 i EF-traktaten | Reformen af den fælles markedsordning for vin har hovedsagelig til formål: at øge EU-vinproducenternes konkurrencedygtighed at indføre en vinordning med klare, enkle regler, der sikrer balance mellem udbud og efterspørgsel og at etablere en ordning, der bevarer de bedste traditioner ved EU's vinproduktion og styrker den sociale og miljømæssige struktur i landområder. Forud for forslaget til Rådets forordning var en meddelelse fra Kommissionen med retningslinjer for lovgivningen (KOM(2006) 319 endelig af 22. juni 2006). |

18. Forsvarstiltag a) Meddelelse om forsvarsindustrien og -markedet b) Forslag om en forordning om salg af forsvarsmateriel c) Forslag til et direktiv om koordinering af procedurerne for tildeling af offentlige kontrakter i forsvarssektoren | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 95 i EF-traktaten c) Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 95 i EF-traktaten | Forsvarsindustrien har hidtil ikke været berørt af gennemførelsen af det indre marked. Medlemsstaterne har bevaret en national kontrol over forsvarsudstyrsmarkederne og de tilknyttede industrier (på grundlag af artikel 296 i EF-traktaten). Markederne er derfor opsplittede, hvilket har givet en tilsvarende opsplitning af forskningsindsatsen og industrigrundlaget. Da problemet består i denne markedsopsplitning, vil det sandsynligvis ikke kunne løses på nationalt plan alene. Kommissionen ønsker at øge den europæiske forsvarsindustris konkurrencedygtighed under hensyntagen til denne industris særlige karakter og behov ved at styrke den europæiske forsvarsindustris handelsposition. Dette ville udvikle den europæiske forsvarsindustri og gøre den i stand til at understøtte FUSP og medlemsstaterne i deres indsats for at garantere den nationale sikkerhed. Det vil især øge synergien mellem militære og industrielle behov for så vidt angår forsvarsrelaterede produkter. Det er desuden almindelig kendt, at den store opsplitning af forsvarsmarkedet har gjort det vanskeligt at få en effektiv procedure for indgåelse af offentlige kontrakter og et velfungerende indre marked. I den forbindelse er den udstrakte brug af undtagelsen i artikel 296 i EF-traktaten et væsentligt problem, idet det fører til brugen af ukoordinerede nationale regler for indgåelse af offentlige kontrakter og forskellig praksis for offentlige kontrakter inden for markedssegmenter, som juridisk set er omfattet af fællesskabsregler. Det er alt sammen med til at gøre forsvarsmarkedet mindre gennemskueligt og åbent, og det bidrager i høj grad til den eksisterende opsplitning af markedet. Kommissionen vil derfor inden udgangen af 2006 vedtage en fortolkningsmeddelelse om anvendelse af traktatens artikel 296 i forbindelse med offentlige indkøb af forsvarsmateriel. Sideløbende hermed vil Kommissionen foretage en konsekvensanalyse for at undersøge, om det med et eventuelt direktiv om offentlige kontrakter for forsvarsmateriel ville være nyttigt at indføre mere fleksible regler, som er afpasset til forsvarsmarkedets særlige karakter. |

19. Udvidelsestiltag a) Strategidokument om udvidelsen b) Statusrapporter om Kroatien, Tyrkiet, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Serbien og Montenegro (herunder Kosovo). c) Partnerskaber med Kroatien, Tyrkiet, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Serbien og Montenegro (herunder Kosovo). | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse b) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ arbejdsdokumenter c) Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: artikel 310 i EF-traktaten | a) Strategidokumentet omfatter de vigtigste konklusioner fra statusrapporterne samt forslag til politiske henstillinger. b) Statusrapporterne vurderer, hvilke fremskridt Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Tyrkiet har gjort med tiltrædelsen, samt hvilke fremskridt Albanien, Bosnien-Hercegovina og Serbien og Montenegro (herunder Kosovo) har gjort med gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsprocessen. c) Partnerskaberne (tiltrædelsespartnerskaber eller europæiske partnerskaber) fastlægger for hvert land, hvilke prioriteter der skal opfyldes på kort og mellemlang sigt. De baseres på resultaterne af statusrapporterne. |

20. Tiltag under den europæiske naboskabspolitik (ENP) a) Meddelelse om ENP b) Samarbejde i Sortehavsområdet c) Statusrapporter om gennemførelsen af handlingsplaner med 11 partnerlande | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/medde-lelse b) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ arbejdsdokumenter c) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | a) Efter en debat med Rådet, Parlamentet og andre involverede parter, herunder partnerlandene, under det tyske formandskab vil Kommissionen fremsætte specifikke forslag til, hvordan den europæiske naboskabspolitik kan styrkes inden for områder som øget økonomisk og handelsmæssig integration, øget mobilitet for partnerlandenes borgere i EU og en naboskabsinvesteringsfond. Den vil fremsætte forslag til ordninger med Ukraine, Moldova og Israel, som kan afløse de handlingsplaner, der udløber i 2008. Meddelelsen vil også gøre status over gennemførelsen af de gældende ENP-handlingsplaner med 11 partnerlande (se pkt. c nedenfor). b) Forslag om at øge EU's deltagelse i samarbejdet i Sortehavsområdet, herunder med regionale naboskabspartnere, Rusland og Tyrkiet, for at skabe større stabilitet og sikkerhed i området. c) Revision af de 11 landespecifikke handlingsplaner og status over opfyldelsen af de overordnede mål for den europæiske naboskabspolitik. |

21. Opfølgning af hvidbogen om en europæisk kommunikationspolitik | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/ meddelelse | Det vigtigste politiske mål er at fastlægge en dagsorden for EU-institutionernes, medlemsstaternes og civilsamfundets praktiske opgaver, som understøtter Kommissionens forpligtelse til at være lydhør over for borgerne, og at konsolidere det demokratiske grundlag for det europæiske projekt, herunder udvikling af et offentligt europæisk rum. De foranstaltninger, der foreslås, vil afspejle de forslag, der er affødt af hvidbogen, af de efterfølgende offentlige høringer og af konferencer, som afholdes i 2006 og 2007 for de involverede parter. Forslagene vil især fokusere på udarbejdelsen af fælles principper for kommunikationsrettigheder, bevidstgørelsen af borgerne (folkeoplysning), samarbejdet med medier, forbedring af metoderne til analyse og fortolkning af den offentlige mening og udviklingen af partnerskaber med de vigtigste institutioner i medlemsstaterne for at gøre EU-dimensionen tydeligere i nationale politiske taler. |

PRIORITEREDE TILTAG

Betegnelse | Forslagets eller retsaktens art | Mål og anvendelsesområde |

Tiltag på euro-området a) Konvergensberetning – 2007 b) Forslag til Rådets afgørelse(r) c) Forslag til Rådets forordning om omregningskurser for de medlemsstater, der indfører euroen | a) Ikke lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse b) Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: artikel 122, stk. 2, i EF-traktaten. c) Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 123, stk. 5, i EF-traktaten. | a) På anmodning af en medlemsstat med dispensation udarbejder Kommissionen og Den Europæiske Centralbank (ECB) hver især en konvergensrapport i overensstemmelse med proceduren i artikel 121, stk. 1, i EF-traktaten. I beretningerne undersøges det, i hvilken grad medlemsstater med dispensation har opnået en høj grad af vedvarende konvergens på grundlag af de fire konvergenskriterier. Det vurderes også, om deres nationale lovgivning er forenelig med EU-retten. b) Hvis en eller flere medlemsstater anses for at opfylde betingelserne for at indføre euroen, ophæver Rådet deres dispensation. c) Hvis en eller flere medlemsstater anses for at kunne opfylde betingelserne for at indføre euroen, fastlægger Rådet omregningskurserne for de deltagere i euro-området |

Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om støtteordningen i bomuldssektoren og forslag til en forordning om ændring af kapitel 10a i afsnit IV i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003. | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 37, stk. 2, i EF-traktaten og protokol nr. 4 om bomuld, der er knyttet som bilag til tiltrædelsesakten af 1979 (navnlig afsnit 6). | Den 7. september 2006 annullerede EF-domstolen bomuldsreformen fra 2004, fordi der i afgørelsen om reform ikke var blevet taget hensyn til alle de faktorer, navnlig arbejdskraftomkostninger og egreneringsvirksomhedernes rentabilitet, som domstolen fandt nødvendige for at vurdere afgrødens overskud. Den nuværende ordning kan fortsat gælde, indtil en ny forordning er vedtaget. |

Hvidbog om skadeerstatning for brud på EF's konkurrenceregler | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/hvidbog | Hvidbogen vil indeholde forslag til, hvordan der kan følges op på grønbogen fra 2005, hvori man så på forskellige proceduremæssige og tekniske barrierer i medlemsstaterne, som forhindrer virksomheder og privatpersoner, der har lidt skade som følge af brud på EU's konkurrencelov, i at anlægge civilretligt søgsmål med henblik på erstatning fra lovovertræderen for det lidte tab. Hovedformålet er at sikre en effektiv håndhævelse af EF-Domstolens konklusion, hvori det konstateres, at traktatens fulde gyldighed ville blive sat på spil, hvis det ikke var muligt for enhver at kræve erstatning for tab forårsaget af en adfærd, der kan begrænse eller forvride konkurrencen, og at der er en forpligtelse til at sørge for effektive midler til at udøve retten til skadeserstatning. |

Kommissionens meddelelse om gennemførelse af nationale strategier for miljøvenlige offentlige indkøb baseret på målsætninger for hele EU og løbende tilsyn og benchmarking. | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Øge den politiske profil ved at foreslå målsætninger for miljøvenlige offentlige indkøb for hele EU, forbedre gennemførelsen ved at yde vejledning til medlemsstaterne om vedtagelsen af nationale handlingsplaner om miljøvenlige offentlige indkøb og ved at opfordre til, at både Kommissionen og medlemsstaterne regelmæssigt foretager benchmarking og fører tilsyn. |

Hvidbog om integration af realkreditmarkederne i EU | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/hvidbog | Hvidbog om realkredit, der omhandler alle de initiativer, som Kommissionen vil foreslå for at fremme realkreditmarkedet i EU. Den vil bygge på resultaterne af den brede høring efter grønbogen fra 2005 om realkredit i EU. |

Forslag til et direktiv om koordinering af procedurerne for tildeling af koncessioner | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 47, stk. 2, og artikel 55 og 95 i EF-traktaten | Det fremgik af den offentlige høring om grønbogen om offentlig-private partnerskaber og fællesskabsretten om offentlige indkøb og koncessioner, at en stabil og sammenhængende lovramme for tildeling af koncessioner på EU-plan efterspørges. På trods af koncessionernes praktiske betydning er der kun få bestemmelser i afledt fællesskabsret, som koordinerer procedurerne for tildeling af koncessioner på bygge- og anlægsarbejde. Bortset fra disse bestemmelser er det op til de kontraherende organer frit at bestemme, hvordan de ønsker at udvælge en privat partner. Men de skal dog under alle omstændigheder garantere, at det hele sker i overensstemmelse med principperne og reglerne i traktaten. Tildelingen af koncessioner reguleres alene af principperne i EF-traktaten. En koordinering på EU-plan forekommer at være den bedste måde at sikre den fornødne retssikkerhed, samtidig med at de offentlige myndigheder får opfyldt deres behov for fleksibilitet, og de erhvervsdrivende får samme ens vilkår. |

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om overførsel på tværs af grænser af hovedsædet for et selskab med begrænset ansvar | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 251 i EF-traktaten | Udkastet til forslag indeholder en ramme, som gør det muligt at flytte hovedsædet i et selskab med begrænset ansvar uden at opløse det i hjemstedets medlemsstat eller skulle foretage en formel geninkorporering i værtslandet. Direktivet vil sikre, at selskabet fortsætter som juridisk person. Det vil også indeholde særbestemmelser om arbejdstagernes medbestemmelse. |

Forslag til et direktiv om forsikringsselskabers solvens (Solvens II) (*) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 47, stk. 2, og artikel 55 i EF-traktaten | Forsikringsselskaberne står over for øget konkurrence, konvergens mellem finansielle sektorer og international afhængighed. På linje med en tilsvarende udvikling i banksektoren og efter den internationale udvikling inden for solvens, risikostyring og regnskabsføring har den nye solvensordning til formål at beskytte forsikringstager og begunstigede. Den skal forbedre EU's forsikringsgiveres konkurrencedygtighed og føre til en bedre allokering af kapitalressourcer, uden at det resulterer i voldsomme markedsforstyrrelser eller hindrer innovation i forsikringssektoren. |

Forslag til en ændring af direktivet om institutter for kollektiv investering i værdipapirer (UCITS) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 47, stk. 2, og artikel 95 | Direktivet indførte idéen med et UCITS-pas, som betød at en fond kunne tilbydes til detailinvestorer overalt i EU, når den først var anmeldt i sit hjemland. Direktivets bestemmelser, som fastlægger investeringsgrænser, oplysningspligt og andre ting vedrørende UCITS, blev udarbejdet for at beskytte investorer. Selv om den praktiske gennemførelse af UCITS-passet har givet nogle vanskeligheder, har det banet vej for salg af investeringsfonde på tværs af grænser. Det har dog ikke været tilstrækkeligt til at konsolidere sektoren og øge effektiviteten. Formålet med forslaget er at modernisere den gældende lovramme, således at målene (markedseffektivitet og beskyttelse af investorer) kan opfyldes i en situation, hvor strukturelle forandringer ændrer vilkårene for investeringsfondssektoren. De operationelle målsætninger er: 1) at fjerne hindringerne for integrationen af det europæiske fondsmarked 2) at fremme omkostningsbesparelser på forskellige niveauer i fondssektorens værdikæde og sikre, at disse besparelser videregives til investorerne 3) at give investorerne de nødvendige rammer for at kunne træffe oplyste investeringsbeslutninger. |

Kommissionens henstilling om proportionalitet mellem kapital og kontrol i EU's virksomheder | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/henstilling | Hovedformålet er at påpege eksisterende undtagelser fra den forholdsmæssige tildeling af ejerskab og kontrol i virksomheder, der er registreret i EU, at vurdere deres økonomiske betydning og hvorvidt sådanne undtagelser har betydning for EU's finansielle markeder. Herved kan Kommissionen vurdere, om den nuværende ordning for aktionærers stemmerettigheder i EU står i vejen for det finansielle markeds integration i EU, som er en væsentlig betingelse for at øge fordelene ved udvidelsen for alle 25 EU-medlemsstater. |

Meddelelse om andre momssatser end standardsatsen | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Kommissionen har til hensigt at anvende resultaterne af en undersøgelse gennemført af en uafhængig tænketank til: - at evaluere den nuværende situation i EU-25, navnlig med hensyn til jobskabelse, økonomisk vækst og det indre markeds funktion - at drøfte de nødvendige og/eller mulige nye forslag om reducerede momssatser. Ethvert forslag skal søge at skabe større konsekvens i anvendelsen af momssatserne i EU og deres bidrag til både at skabe et velfungerende indre marked og overensstemmelse med de politiske målsætninger. Det vil fjerne erhvervslivets og borgernes usikkerhed at få klarlagt anvendelsesområdet for de reducerede momssatser. |

Forslag til et rådsdirektiv om modernisering af momsbestemmelserne for finansielle ydelser, herunder forsikring (*) | Lovforslag/direktiv artikel 93 i EF-traktaten | De gældende bestemmelser er ikke tidssvarende og bør som minimum føres ajour. De overordnede lovgivningsmæssige og forskriftsmæssige vilkår, som sektoren arbejder under, er ikke fulgt med udviklingen i sektoren og strider mod målet om vertikal integration. Virksomhederne er således forhindret i at forbedre deres økonomiske og juridiske rammer for at øge konkurrencedygtigheden. Formålet med ændringerne er at modernisere reglerne og sikre, at de er i overensstemmelse med de fastlagte politiske mål og mindsker risikoen for at stridsspørgsmål skal afklares ad rettens vej. |

4. rapport om økonomisk og social samhørighed | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/rapport | Rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om status over arbejdet med at opnå økonomisk og social samhørighed, og om hvordan EU-politikker, nationale politikker, Strukturfonden, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige finansielle instrumenter (artikel 159 i EF-traktaten og artikel 45 i forordning (EF) nr. 1260/1999) har bidraget hertil. |

Meddelelse om den praktiske gennemførelse af Lissabonstrategien: programmer under samhørighedspolitikken i 2007-2013. | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet med meddelelsen er at vurdere, i hvilket omfang de nye programmer for 2007-2013 under samhørighedspolitikken vil sætte skub i gennemførelsen af den reviderede Lissabon-strategi (navnlig resultaterne af øremærkningen og indgåelsen af flere udgiftsforpligtelser til innovation). |

Meddelelse og forslag til en rådsforordning om Skærpet kamp mod ulovligt, urapporteret og ureguleret (UUU) fiskeri | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 37 i EF-traktaten | Ulovlig, urapporteret og ureguleret fiskeri er en væsentlig trussel på verdensplan mod fiskebestande og biodiversiteten i havet. Det forårsager også store tab for kystsamfund og for de fiskere, der fisker på lovlig vis. Det fremgik af FAO's handlingsplan for 2001, at der i det internationale samfund var enighed om, at alle midler skulle sættes ind for at takle UUU-fiskeriet. Efter vedtagelsen af en EF-handlingsplan i 2002 bør der lægges en ny strategi, som tager højde for, hvad man allerede har opnået, og ser på, hvilke foranstaltninger der er nødvendige. |

Meddelelse om en politik for, hvordan man gradvis undgår genudsætning i europæisk fiskeri | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Målet er at reducere spildet i fiskerioperationer og gøre fiskeriet mere bæredygtigt ved gradvis at undgå genudsætning og mindske bifangsten. |

Kommissionsmeddelelse om vandmangel og tørke | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen er resultatet af en anmodning, som en række medlemsstater fremsatte på Rådets (miljø) møde den 9. marts 2006, om at gøre en indsats på europæisk plan for at bekæmpe vandmangel. Kommissionen forelagde Rådet (miljø) en første orienterende note i juni 2006, hvori den forpligtede sig til at overveje, hvilke foranstaltninger der kunne træffes på EU-plan for at bekæmpe vandmangel på grundlag af en grundig undersøgelse. |

Handlingsplan om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/handlingsplan | Det Europæiske Råd anmoder Kommissionen om at udarbejde en handlingsplan for EU om bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug i forbindelse med EU's reviderede strategi for bæredygtig udvikling fra juni 2006. Formålet er at fremme en bæredygtig produktion og et bæredygtigt forbrug gennem social og økonomisk udvikling inden for rammerne af økosystemernes bæreevne og ved at fjerne sammenhængen mellem økonomisk vækst og miljøskader. |

Lovforslag om regulering af udskillelse og underjordisk lagring af kulstof | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 175 i EF-traktaten | Udskillelse og lagring af kulstof er en ny teknologi, som i væsentligt omfang kan være med til at reducere CO2-udledningen både i EU og i resten af verden. Det vil være nødvendigt at tilpasse miljøretten til denne teknologi, idet der skal udarbejdes en lovramme for udskillelse og lagring af kulstof i EU for at fjerne uønskede barrierer, for at give europæiske investorer den fornødne retssikkerhed og for at minimere nye miljørisici. |

Hvidbog om et europæisk program om tilpasning til klimaændringer | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/hvidbog | Udarbejdelse af en hvidbog om et europæisk program om tilpasning til klimaændringer, hvori der tages højde for resultaterne af den høring, der fandt sted i forlængelse af grønbogen om tilpasning til klimaændringer (offentliggøres i slutningen af 2006), og anføres en række særlige tilpasningsforanstaltninger, som Kommissionen skal træffe. |

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om motorkøretøjer, der bruger flydende brint eller komprimeret brintgas | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 95 i EF-traktaten | Forordningen fastsætter kravene til typegodkendelse af brintsystemer og brintkomponenter til motorkøretøjer i kategori M og N. Den indeholder også krav til installeringen af bestemte komponenter og systemer i disse køretøjer. Hovedformålet er at sikre, at det indre marked for brintdrevne motorkøretøjer fungerer, samtidig med at der er en høj beskyttelse af den offentlige sundhed og af miljøet. |

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om typegodkendelse af tunge køretøjer og højtydende motorer og deres emission (Euro VI forslag) (*) | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 95 i EF-traktaten | Forslaget gælder tunge køretøjer. Hovedformålet med forslaget er at fastsætte Euro VI-grænserne for forurenende emissioner. Der er primært tale om et mål for det indre marked med tæt tilknytning til målet om miljøbeskyttelse. |

Lovgivningsinitiativ til at mindske CO2-emissioner fra lette erhvervskøretøjer | Lovforslag Retsgrundlag: artikel 175 i EF-traktaten | Anvendelsesområde: Reduktion af den gennemsnitlige CO2 emission og forbedring af brændstofudnyttelsesgraden fra personbiler (M1) og lette erhvervskøretøjer (n1), der sælges i EU-25. Formål: Midler og mål fastsættes under hensyntagen til: de fremskridt, bilindustrien har gjort under de gældende frivillige aftaler om at nå 140 g CO2/km i 2008/9 Fællesskabets mål på 120 g CO2/km i 2012 Den integrerede tilgang til CO2 reduktioner (skal fastlægges i Kommissionens meddelelse i slutningen af 2006). |

Revision af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer (NEC-direktivet) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 175 i EF-traktaten | Fastsættelse af nationale emissionslofter (kton/år), som medlemsstaterne skal overholde senest i 2020 for SO2, NOx, VOC, NH3 og primære fine partikler (PM2.5). Dette for at spare omkring 1,71 mio. leveår fra eksponering for fine partikler og reducere akut dødelighed på grund af eksponering for ozon med 2 200 i forhold til situationen i 2000 og reducere truslen mod miljøet fra forsuring og eutrofiering med 55 % af hvad der er teknisk muligt, reducere SO2-emissioner med ca. 82 %, NOx-emissioner med ca. 60 %, VOC med 51%, ammoniak med ca. 27 % og primære PM2.5 med ca. 59 % i forhold til emissioner i 2000. |

Revision af gældende lovgivning om industriemissioner (*) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 175 i EF-traktaten | Fællesskabets nuværende lovramme om regulering af industriemissioner er kompleks og omfatter blandt den vigtigste lovgivning følgende: direktiv 96/61/EF om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) og adskillige sektorspecifikke direktiver, herunder direktiv 2001/80/EF om store fyringsanlæg, direktiv 2000/76/EF om forbrænding af affald og direktiv 1999/13/EF om emission af organiske opløsningsmidler. Disse instrumenter hænger sammen, hvilket rejser en række spørgsmål om tilpasning af anvendelsesområde, konsistens i definitioner, de operative kravs indflydelse på hinanden og medlemsstaternes tilsyn og afrapportering. Det overordnede formål med revisionen er at se nærmere på anvendelsesområdet for at forbedre den gældende lovramme for industriemissioner og samspillet mellem de forskellige regler uden at ændre de underliggende principper og ambitionsniveauet i den nuværende lovramme. Mere præcist drejer revisionen sig om: 1. at præcisere visse juridiske og tekniske spørgsmål under hensyntagen til resultatet af de tematiske strategier 2. at vurdere de måder, hvorpå den gældende lovgivning om industriemissioner kan strømlines og give bedre miljøresultater 3. at se på anvendelsen af markedsbaserede virkemidler eller andre midler for at fremme gennemførelsen af den nuværende lovgivning og innovation. |

Kommissionens meddelelse om gennemførelse og håndhævelse af EF's miljølov | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Der er behov for at se på de forskellige måder, hvorpå gennemførelsen af miljølovgivningen i medlemsstaterne kan forbedres. Dette initiativ blev vel modtaget på konferencen for formændene for parlamentsudvalgene i deres betænkning om den årlige politikstrategi for 2007. |

Hvidbog om ernæring | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/hvidbog | Hvidbogen skal fastlægge en ernæringsstrategi på EU-plan. Formålet er at anspore til en sund livsstil (sund kost og mere fysisk aktivitet) for at bremse tendensen til overvægt og fedme og de kroniske helbredsproblemer, som overvægt forårsager (såsom sukkersyge, hjerte/karsygdomme og visse former for kræft). Strategien vil give et bud på, hvordan man med en bred indsats kan skabe en sundere livsstil, og lægge op til, at foranstaltninger iværksættes ved hjælp af partnerskaber. I strategien tages udgangspunkt i eksisterende ordninger, såsom EU's platform for kost og fysisk aktivitet, som opfordrer til udveksling og samordning mellem de involverede parter. Fællesskabets indsats på området er også vigtigt for at sikre, at der er sammenhæng med det indre marked, da foranstaltninger på området kan få betydning for fødevarers fri bevægelighed. |

Samarbejde om forbedring af sikkerheden: offentlig-private partnerskaber på området europæisk sikkerhed | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen vil præsentere det generelle program for offentlig-privat samarbejde på sikkerhedsområdet, herunder spørgsmål vedrørende sikkerhedsforskning, bekæmpelse af terrorisme og kriminalitet, bedre grænsekontrol og forvaltning af visumansøgninger og beskyttelse af personlige oplysninger. |

Meddelelse om EU's handlingsplan for øget sikkerhed omkring sprængstoffer og våben | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet er at skabe debat og dialog med alle de parter, der er involveret i sikkerhed om sprængstoffer (specialister fra Europol og EU's Situationscenter, nationale specialister fra medlemsstaterne, Kommissionen og Rådets arbejdsgruppe om terrorisme), og på grundlag heraf udarbejde EU's handlingsplan for øget sikkerhed om sprængstoffer og våben. |

Meddelelse om bekæmpelse af internetkriminalitet | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Internetkriminalitet er et område, hvor der er et stort behov for en indsats på EU-plan. I Rådets og Kommissionens handlingsplan for gennemførelse af Haag-programmet om styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed i Den Europæiske Union blev det meddelt, at der i 2006 ville blive vedtaget en meddelelse om internetkriminalitet. I mellemtiden er det blevet besluttet at forelægge to særskilte meddelelser; en om forebyggende foranstaltninger og en om modforanstaltninger. Meddelelsen om modforanstaltninger over for internetkriminalitet vil handle om, hvordan man i fremtiden vil bekæmpe internetkriminalitet i EU. |

Meddelelse om dyresundhedsstrategien for 2007-2013 | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Forslaget sigter mod at: - fremlægge Fællesskabets dyresundhedspolitik - fastsætte klare målsætninger, der afspejler kundens prioriteter - vurdere de budgetmæssige konsekvenser (Fællesskabets finansielle overslag for 2007-2013) - sikre sammenhæng mellem Fællesskabets dyresundhedspolitik og EU's øvrige politikker og internationale aftaler - minimere lovgivningsbyrden - sikre Fællesskabets dyresundhedspolitik det fornødne budget og et hensigtsmæssigt finansielt instrument. |

Forordning (EF) nr. 1774/2002 om animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 152 i EF-traktaten og artikel 35 i forordning (EF) nr. 1774/2002 | Hovedformålet er at revidere sundhedsbestemmelserne om animalske biprodukter på grundlag af erfaringerne med at gennemføre forordning (EF) nr. 1774/2002. Ved at fjerne uhensigtsmæssige bestemmelser og præcisere forordningens anvendelsesområde vil teksten blive mere klar, og foranstaltningerne mere effektive. Revisionen vil fjerne unødvendige administrative byrder og negative følgevirkninger og medføre fordele for de nationale myndigheder og erhvervsdrivende ved at forenkle og undgå overlapning af administrative procedurer. |

Meddelelse om donation og transplantation af organer | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Organtransplantation er en udbredt teknik inden for lægevidenskaben. Transplantation er i mange tilfælde den eneste behandling ved organsvigt. Denne procedure er ikke risikofri for donoren og modtageren. Kommissionen har i henhold til artikel 152 i Amsterdam-traktaten ret til at vedtage foranstaltninger til fastsættelse af en høj standard for kvaliteten og sikkerheden af organer. Organtransplantation er et meget komplekst område, hvor der kun kan gøres fremskridt, hvis alle elementer tages i betragtning. |

Kommissionens meddelelse om opfølgningen på grønbogen om vedtagelse af arbejdsret til sikring af fleksibilitet og sikkerhed for alle | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Kommissionens opfølgning på den offentlige høring, der blev lanceret i forbindelse med grønbogen fra 2006 om fremtidens arbejdsret. Den vil opsummere resultaterne af den offentlige høring og udstikke retningslinjer, som kan føre til lovforslag eller ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger. |

Revision af direktiv 88/378/EF om sikkerhedskrav til legetøj (*) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 95 i EF-traktaten | Det overordnede formål er at forenkle den nuværende lovgivning, gøre legetøj mere sikkert ved at præcisere de vigtigste sikkerhedskrav og at forbedre den måde, hvorpå det indre marked fungerer, ved at fastsætte bestemmelser for, hvordan de nationale markedsovervågningsmyndigheder kan sikre en ensartet gennemførelse af den gældende lovgivning. |

Rammeafgørelse (eller afgørelse) om beskyttelse af vidner og andre personer, som samarbejder med domstolene | Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: artikel 31, stk. 10, i EU-traktaten og artikel 61 i EF-traktaten | Inden for visse former for kriminalitet, såsom organiseret kriminalitet og terrorisme, er der en stigende risiko for, at vidner intimideres. Enhver borger har pligt til at aflægge vidneudsagn, hvis domstolen kræver det, og der bør derfor tages hensyn til vidnets rettigheder og behov, herunder retten til ikke at blive gjort til genstand for unødig indblanding eller at skulle sætte sin person i fare. Medlemsstater har pligt til at beskytte vidner mod unødig indblanding ved at træffe særlige foranstaltninger, som skal beskytte vidnet. |

Erasmus Mundus II: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om etablering af et program, der skal øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande | Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: artikel 149 i EF-traktaten | Det overordnede formål er at etablere et samarbejde med tredjelande og et bredt spektrum af de parter, der beskæftiger sig med menneskelig og social udvikling, ved hjælp af en international udvekslingsordning, som gør videregående uddannelser i Europa mere attraktive for resten af verden, giver Europa en stærkere profil i internationale uddannelsessammenhænge, ansporer til at øge kvaliteten af de videregående uddannelser og fremmer den tværkulturelle forståelse gennem samarbejde med tredjelande. |

Meddelelse om det europæiske forskningsrum og nye muligheder og foranstaltninger | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Med meddelelsen lanceres et større initiativ inden for det europæiske forskningsrum. I meddelelsen vil der blive gjort status over, hvor langt man er kommet det europæiske forskningsrum, som blev lanceret i 2000, idet man vil fremhæve succeser og fiaskoer, undersøge nye ideer, tage højde for den seneste udvikling, såsom etableringen af Det Europæiske Forskningsråd, og fastlægge nye konkrete tiltag. Meddelelsen vil blive forelagt Rådet, Parlamentet og offentligheden til diskussion med henblik på at kunne fremlægge forslag til konkrete tiltag i en anden meddelelse i 2008 i forbindelse med revisionen af de finansielle overslag og bane vejen for de finansielle overslag for 2008. |

Meddelelse om midtvejsevalueringen af biovidenskab og bioteknologi | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Der er behov for sætte fornyet fokus på og koncentrere indsatsen om spørgsmål som er a) relevante og b) som løses bedst ved fælles indsats. Derudover bør det overvejes at fastsætte konkrete mål for foranstaltningerne for at gøre det muligt at føre nøjere tilsyn og evaluere den nuværende strategi for de kommende år samt at tage stilling til, hvilke foranstaltninger der eventuelt skal sættes i værk efter 2010. Evalueringen underbygges af en undersøgelse af bioteknologiens udfordringer, konsekvenser og muligheder i Europa, som foretages af Det Fælles Forskningscenter i april 2007 (Bio4EU study). |

Meddelelse om midtvejsevalueringen af gennemførelsen af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden (2005-2010) | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen har til formål at gøre status over gennemførelsen af den sociale dagsorden, navnlig af i hvilket omfang den har bidraget til at opfylde EU's sociale mål om at skabe flere og bedre job og sikre lige muligheder for alle. På baggrund af evalueringen vil meddelelsen foreslå en ny dagsorden for lige adgang og solidaritet og om nødvendigt sætte fornyet fokus på prioriteterne på beskæftigelsesområdet og det sociale område, samt indeholde detaljerede forslag til, hvordan forvaltningen og gennemførelsen af dagsordenen kan forbedres i de kommende år. |

Strategisk plan for energiteknologi | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Formålet med den strategiske plan for energiteknologi er at sætte skub i udviklingen af lovende energiteknologier og at skabe de rette vilkår for at sælge disse. |

Nyt lovforslag om ændring af lovrammen for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester (*) | Lovforslag/direktiv Retsgrundlag: artikel 95 i EF-traktaten | Hovedformålet med lovforslagene er at forbedre lovrammen, så den opfylder sit oprindelige mål, ved at foreslå tilpasninger, der tager højde for den erfaring, der er høstet indtil videre, og for forventede markedsændringer og teknologiske ændringer. Det endelige mål er at etablere et konkurrencedygtigt marked for elektronisk kommunikationsnet og -tjenester i Europa med tilsvarende fordele for borgerne. |

Grønbog om forsyningspligten med hensyn til elektronisk kommunikation | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/grønbog | Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om revurderingen af EU’s regelsæt for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester af 29. juni 2006 (KOM(2006) 334) foreslog kun mindre ændringer til direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt, og det blev annonceret, at Kommissionen ville udarbejde en grønbog om forsyningspligt i 2007 for at sætte en bred offentlig debat i gang om begrebet forsyningspligt og dens betydning i den 21. århundrede. Grønbogen kan føre til lovforslag i 2008 (i overensstemmelse med tidsplanen i artikel 15, stk. 1, i direktivet om forsyningspligt). |

Europæisk e-integrationsstrategi | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | I ministererklæringen om e-integration, som man nåede frem til i Riga i 2006, opfordrede medlemsstaterne Kommissionen til i 2007 at forelægge en sammenhængende e-integrationsstrategi inden for i2010-rammerne. Denne meddelelse vil være et vigtigt led i redegørelsen over, hvilke foranstaltninger Kommissionen har truffet for så vidt angår den del af informationssamfundet, der vedrører borgerne. Den vil indeholde forslag til en e-integrationsstrategi med nye muligheder for socialt dårligt stillede og for mindrebemidlede områder for at bidrage til økonomisk, kulturel og territorial samhørighed. |

Meddelelse om at fremme mobiltv'et på det indre marked | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Mobiltv giver mulighed for nye og spændende tjenester såsom live-tv, tidsforskudt tv (time-shifted tv) og selvvalgstjenester for audiovisuelle programmer. Det er en stor chance for Europa. Mobiltv'ets kombination af mobilitet og et personaliseret forbrug med selvvalgstjenester vil kunne opfylde forbrugernes stigende efterspørgsel efter flere valgmuligheder og individuelle løsninger. Meddelelsen har derfor til formål at fremme indførelsen og udnyttelsen af mobiltv'et i EU, og den behandler tre hovedemner: (i) behovet for at sikre, at der er tilstrækkelige harmoniserede frekvenser til rådighed (ii) de tekniske aspekter og standardisering (iii) etablering af en lovramme, som fører til investering og innovation på området. |

Meddelelse om et jernbanenet til fordel for godstransport | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Jernbanegodstransporten vil kun stige, hvis den gøres mere effektiv og kan tilbyde tjenester af højere kvalitet. Selv om den stigende adgang til markederne er til jernbanegodstransportens fordel, skal der mere til for at sætte gang i den. Meddelelsen indeholder en handlingsplan, som skal fremme udviklingen af et jernbanenet, som sigter på godstransport, og som på længere sigt kunne udvikles til det decideret jernbanenet for godstransport. |

Handlingsplan for godstransportlogistik | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelse vil anføre de tiltag, der skønnes nødvendige for at udnytte transportinfrastrukturen bedre og forbedre logistikken i Europa. Det vil være nødvendigt at træffe en række foranstaltninger både af lovgivningsmæssig og ikke-lovgivningsmæssig karakter. Foranstaltningerne kunne f.eks. vedrøre flaskehalsproblemer i godstransportlogistikken, udvikling af IKT-interoperabilitet, bedre koordinering og gensidig anerkendelse af logistikuddannelse. Meddelelsen er en opfølgning på meddelelsen om godstransportlogistik fra 2006, som indledte en bred høring om emnet. |

Meddelelse om iværksættelse af NAIADES-handlingsprogrammet til fremme af transport ad indre vandveje | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen vil gøre status over iværksættelsen af NAIADES-handlingsprogrammet, som blev vedtaget af Kommissionen i januar 2006. Handlingsprogrammet foreskriver foranstaltninger på både europæisk, nationalt og regionalt plan. Meddelelsen vil gøre status over iværksættelsen af disse foranstaltninger. Den vil også behandle spørgsmålet om de retlige og finansielle rammebetingelser, der er nødvendige for at fremme udviklingen af transport ad indre vandveje. |

Meddelelse om en europæisk havnepolitik | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsen opridser resultatet af høringerne af de berørte parter og forslag til foranstaltninger. Der er med henblik på høringer planlagt seks workshopper med de berørte parter i perioden november 2006 — maj 2007. De emner, der skal drøftes, er bl.a. forbindelser med serviceudbydere (fair konkurrence, koncessioner, havnemyndighedernes holdning), flaskehalsproblemer i forbindelse med havnedriften (lasthåndtering og –kapacitet og teknisk-nautiske tjenester), bæredygtig udvikling af havnekapacitet og miljøspørgsmål, generelle transportpolitiske spørgsmål, samarbejde mellem havne, finansiering af havne (statsstøtte, gennemsigtighed i regnskaber og havnenes økonomiske uafhængighed), flaskehalsproblemer, der ligger uden for havnenes drift (videre transportforbindelser, told, logistik), konkurrence fra havne uden for EU, en proaktiv adfærd i havnesektoren og et positivt image af søhavne. |

Lovforslag om håndhævelse på tværs af grænser af sanktioner på trafiksikkerhedsområdet | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 71 og 156 i EF-traktaten | I Kommissionens henstilling om kontrol på området trafiksikkerhed (2004/345/EF) forpligtede Kommissionen sig til at forelægge et forslag til et direktiv om kontrol for at bidrage til at reducere antallet af dødsfald som følge af trafikulykker med 50 % i 2010 i overensstemmelse med målet. Kontrol er nøglen til at reducere antallet af ulykker. Men uden en indsats på EU-plan sker der ofte det, at sanktioner, som gennemrejsende er idømt, ikke håndhæves. Det forslag, der er under behandling, vil især fokusere på muligheden for at etablere et håndhævelsessystem på tværs af grænserne, som sikrer, at der kan følges op på lovovertrædelser begået i en medlemsstat af førere fra en anden medlemsstat. |

Meddelelse om komplementaritet, arbejdsdeling og øget udviklingsbistand | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | EU har forpligtet sig til at øge sin bistand (både Fællesskabets midler og de bilaterale midler) sideløbende med, at niveauet for den offentlige udviklingsbistand sættes op. EU har derfor vedtaget en handlingsplan om støtteeffektivisering, som opstiller 9 tiltag, der skal gennemføres inden 2010.Et af tiltagene går ud på at forhindre overlapninger, huller eller manglende synergi mellem EU-donorer, som mindsker virkningen af EU-støtten og udgør unødige transaktionsomkostninger. Meddelelsen er resultatet af en styret proces med medlemsstaterne, der har til formål at fastsætte en række operationelle principper for arbejdsdelingen. Den vil også omfatte elementer om, hvordan man strategisk kan udnytte samfinansiering til at implementere disse principper. |

Grønbog om iværksættelsen af anden fase af det fælles europæiske asylsystem | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/grønbog | Formålet er at fremme debatten og dialogen med alle de parter, der er involveret i asylpolitikken, og hvis synspunkter Kommissionen vil tage hensyn til, når den skal udarbejde sit forslag til retlige instrumenter i anden fase for at fuldende det fælles europæiske asylsystem inden 2010. |

Meddelelse om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen om handelsforsvar | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelsens konklusioner drages på baggrund af den offentlige høring om grønbogen om handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger, der blev annonceret i meddelelsen om det globale Europa. Meddelelsen vil indeholde hovedkonklusioner og fastlægge opfølgende foranstaltninger på baggrund af bidrag fra de involverede parter, myndigheder og interesserede parter. |

Rådets forordning om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer – anden fase af den generelle toldpræferenceordning for 2009-2011 | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 133 i EF-traktaten | Gennemførelse af anden fase (perioden 2009-2011) af Fællesskabets generelle præferenceordning i overensstemmelse med de tiårige retningslinjer for, hvordan vilkårene for varer med oprindelse i udviklingslande og deres adgang til EU's marked optimeres. |

Meddelelse om status over forbindelserne mellem EU og Afrika | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Kommissionen vil udarbejde en meddelelse om status over forbindelserne mellem EU og Afrika (herunder EU's strategi for Afrika og EU's og Afrikas fælles strategi). |

Imødegåelse af transregionale sikkerhedstrusler ved hjælp af stabilitetsinstrumentet | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | I lyset af godkendelsen af stabilitetsinstrumentet vil meddelelsen gøre status over EU's bistandsindsats, som har til formål at mindske og imødegå sikkerhedstrusler, og indeholde forslag til, hvordan EU's eksterne bistand på områder, der vedrører sikkerhedspolitik, kan gøres mere effektiv og sammenhængende. Den vil indeholde forslag til, hvordan dette kan suppleres med foranstaltninger på nationalt og regionalt plan inden for en særlig ramme for, hvordan problemer af global eller transregional karakter imødegås. Meddelelsen vil være en opfølgning på Kommissionens tidligere tiltag (såsom konfliktforebyggelse, meddelelsen om den eksterne dimension af området frihed, sikkerhed og retfærdighed og meddelelsen om en sikkerhedssektorreform). |

Globale aftaler med ASEAN-landene | Lovforslag/afgørelse Retsgrundlag: artikel 181 i EF-traktaten | Forslag til en afgørelse om at indgå rammeaftaler for partnerskab og samarbejde med Filippinerne (2. halvår), Indonesien (1. halvår), Malaysia, Singapore og Thailand. Forslag om forhandlingsdirektiver i rammeaftalerne for partnerskab og samarbejde med Cambodja, Laos (1. halvår) og Vietnam. Forslag til forhandlingsdirektiver om tiltrædelsen af ASEAN's venskabs- og samarbejdstraktaten (ASEAN Treaty of Amity and Cooperation). |

Menneskerettigheder og demokrati | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/meddelelse | Meddelelse om de overordnede retningslinjer, som skal fremme demokrati og menneskerettigheder på grundlag af det fremtidige europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder. |

Forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter | Lovforslag/forordning Retsgrundlag: artikel 255 i EF-traktaten | Formålet med den foreslåede forordning er at forbedre forordning (EF) nr. 1049/2001 på grundlag af de erfaringer, man har høstet siden dens gennemførelse, den retspraksis, der er udviklet i de seneste år og resultaterne af den offentlige høring, der skal finde sted i slutningen af 2006. |

Hvidbog om kommunikation: operationelle forslag | Ikke-lovgivningsmæssig foranstaltning/hvidbog | Formålet med de operationelle forslag er at udarbejde konkrete handlingsplaner med finansielle foranstaltninger på grundlag af forslagene i den endelige rapport om opfølgning på hvidbogen om følgende: - fastlæggelse af fælles principper: en ny institutionel kommunikationsordning - inddragelse af borgerne – europæiske mødesteder - arbejde med medier og nye teknologier - forståelse af den offentlige mening i Europa og - samarbejde: mod et nyt partnerskab for EU-kommunikation. |

(60 tiltag) (*) tiltag, der også bidrager til forenklingsprogrammet

FORENKLINGSTILTAG

Betegnelse | Forenklings-tiltagets art | Mål og anvendelsesområde |

Forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for vin | Revision | Reformen af den fælles markedsordning for vin har hovedsagelig til formål: • at øge EU-vinproducenternes konkurrencedygtighed • at indføre en vinordning med klare, enkle regler, der sikrer balance mellem udbud og efterspørgsel og • at skabe en ordning, der bevarer de bedste traditioner ved EU's vinproduktion og styrker den sociale og miljømæssige struktur i landområder. Forud for forslaget til Rådets forordning var en meddelelse fra Kommissionen med retningslinjer for lovgivningen (KOM(2006) 319 endelig af 22. juni 2006). |

Krydsoverensstemmelsesrapport og lovgivningsforslag om direkte støtteordninger under den fælles landbrugspolitik | Revision | Rapport med lovgivningsforslag om gennemførelsen af krydsoverensstemmelsesordningen i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 om fælles regler for ordningerne for direkte støtte. |

Rådets forordning om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter | Omarbejdning | Formålet med dette initiativ er at fastlægge betingelserne, procedurerne og kontrollen vedrørende samfinansiering af programmer for oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande. Tiltaget vil reducere de 4 eksisterende forordninger om salgsfremstød for landbrugsprodukter (2 rådsforordninger og 2 kommissionsforordninger) til 2 forordninger (1 rådsforordning og 1 kommissionsforordning). |

Ændring af reglerne for ansøgninger om eksportlicenser | Revision | Omskrivning af artikel 25 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1291/2000 for at præcisere (af effektiviseringshensyn), at den elektroniske udgave af de i artikel 19 omhandlede licenser kan indgives til det udstedende organ i stedet for til importøren/eksportøren. |

Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 om bevis for import til differentieret restitution | Revision | For at få udbetalt den differentierede restitution skal eksportøren indgive en kopi af indførselstolddokumentet til det pågældende tredjeland som bevis for, at varerne er importeret til eget brug, og at al importtold er betalt. I visse tredjelande koster det uforholdsmæssigt meget at få dette dokument, og i frizoner findes det slet ikke. |

Kommissionens forordning (EF) nr. 917/2004 om biavl | Revision | Målet er at give medlemsstaterne større frihed til at tilpasse de finansielle tildelinger til gavn for programmets iværksættelse og sektorens produktions- og salgsvilkår. Kommissionens autonome retsakt. |

Kommissionens forordning (EF) nr. 2808/98 og gennemførelsesbestemmelserne til forordning (EF) nr. 2799/98 (udløsende begivenheder og valutakurser) | Revision | Forslaget vedrører harmoniseringen af udløsende begivenheder og vekselkurser i de forskellige sektorer, der er omfattet af reformen af den fælles landbrugspolitik for så vidt angår beløb, priser og støtte, som skal omregnes til euro eller en anden national møntenhed i medlemsstaterne. Det overvejes at ophæve visse sektorspecifikke forordninge