EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 31.10.2017 COM(2017) 636 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om aktiviteter gennemført af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i 2015 og 2016



·indgivne ansøgninger ·vedtagne afgørelser ·støttede aktioner, herunder sådanne aktioners komplementaritet med aktioner, der modtager støtte fra andre EU-fonde, navnlig Den Europæiske Socialfond (ESF) ·opgørelse af den økonomiske støtte. Rapporterne bør også dokumentere de anmodninger, der er blevet afvist på grund af utilstrækkelige midler eller manglende opfyldelse af kriterierne, og undersøge de handlinger, der er udført i referenceperioden, i stedet for at følge sagers livscyklus. Hver del af rapporten vil således undersøge forskellige sager. 2. Oversigt over EGF's aktiviteter i 2015 og 2016 I 2015 og 2016 modtog Kommissionen 20 ansøgninger (12 i 2015 og 8 i 2016) om støtte fra EGF. Budgetmyndigheden besluttede at anvende EGF i 17 tilfælde, mens tre ansøgninger blev trukket tilbage af medlemsstaterne . For så vidt angår de 17 ansøgninger anmodede medlemsstaterne EGF om et samlet beløb på 51 171 249 EUR (35 400 623 EUR i 2015 og 15 770 626 EUR i 2016). Der er angivet nærmere oplysninger om de modtagne ansøgninger i afsnit 3.1 og i tabel 1 og 2. Budgetmyndigheden traf 25 afgørelser om at mobilisere EGF (herunder ti ansøgninger, der blev modtaget før 1.1.2015) på i alt 70 392 546 EUR fra EGF's budget for 2015 og 2016. Der er anført nærmere oplysninger om den støtte, der blev ydet i 2015 og 2016, i afsnit 3.2 og i tabel 3 og 4. Kommissionen modtog i 2015 og 2016 26 endelige rapporter om gennemførelsen af støtte fra EGF. Nærmere oplysninger om resultaterne kan ses i afsnit 3.4 og i tabel 5. I 2015 og 2016 blev der opgjort 34 EGF-sager. Der angives nærmere oplysninger om de opgjorte sager i tabel 3 i bilaget. Teknisk bistand, der ydes på Kommissionens initiativ (artikel 11 i forordning (EU) nr. 1309/2013), beskrives i afsnit 3.6.2, 3.7 og tabel 6, 6.1. Resultaterne af 2014-2020-midtvejsevalueringen af​EGF forventes at blive offentliggjort i midten af ​2017 (se afsnit 3.7.4). I sit forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1305/2013, (EU) nr. 1306/2013, (EU) nr. 1307/2013, (EU) nr. 1308/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014, (EU) nr. 652/2014 samt af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU har Kommissionen medtaget ændringer af forordning (EU) nr. 1309/2013 med hensyn til forlængelse af undtagelsen for NEET'er (som for nuværende er i kraft indtil 31.12.2017) og de interne procedurer med henblik på at fremskynde beslutningsprocessen. Disse ændringer drøftes i øjeblikket i forbindelse med gennemgangen af den flerårige finansielle ramme (FFR). 3. Analyse af EGF's aktiviteter i 2015 og 2016 3.1. Modtagne ansøgninger I 2015 og 2016 modtog Kommissionen 20 ansøgninger fra følgende 11 medlemsstater: Belgien, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Finland og Sverige. Estland har for første gang søgt om støtte fra EGF. De ti andre medlemsstater har allerede tidligere søgt om EGF-støtte. Der er angivet nærmere oplysninger om disse ansøgninger i tabel 1. Oplysningerne i afsnit 3.1.1 til 3.1.6 tager ikke hensyn til data vedrørende de ansøgninger, der er blevet trukket tilbage. 3.1.1. Ansøgninger modtaget efter interventionskriterium Ansøgningerne fra 2015 og 2016 var omfattet af forordning (EU) nr. 1309/2013, som indeholder to interventionskriterier: 1.Gennemgribende strukturelle ændringer i verdenshandelsmønstrene, som skyldes globaliseringen. Der blev indgivet 13 ansøgninger under handelskriteriet, hvoraf tre blev begrundet med usædvanlige omstændigheder.

2.Den økonomiske og finansielle krise. Der blev indgivet fire ansøgninger på baggrund af følgerne af den globale økonomiske og finansielle krise. 3.1.2. Modtagne ansøgninger efter sektor De 17 ansøgninger, der blev modtaget og bevilget, var forbundet med afskedigelser i 12 forskellige sektorer. Der blev indgivet flest ansøgninger fra bilindustrien (fire ansøgninger) efterfulgt af computerprogrammering, detailhandel og computere og elektroniske og optiske produkter (to ansøgninger hver). Der blev for første gang indgivet en ansøgning vedrørende afskedigelser i sektoren fremstilling af koks og raffinerede mineralolieprodukter. Figur 1: Antal ansøgninger efter sektor (NACE rev. 2) i 2015-2016* * Sag EGF/2016/003 (EE)/Petroleum and chemicals vedrører to forskellige sektorer (19 og 20) og er derfor medregnet to gange i ovenstående figur. Tabel 1: Ansøgninger modtaget i 2015 og 2016 efter medlemsstat 3.1.3. Ansøgninger modtaget efter ansøgningsbeløbets størrelse I perioden 2015-2016 anmodede 11 medlemsstater om 51 171 249 EUR fra EGF. Finland anmodede om det højeste beløb (11 994 000 EUR for fire ansøgninger), efterfulgt af Belgien (9 188 149 EUR for tre ansøgninger) og Tyskland (6 958 623 EUR for én ansøgning). Størrelsen på den EGF-støtte, der blev anmodet om, varierede fra 442 293 EUR til 6 958 623 EUR, og gennemsnittet lå på 3 010 073 EUR pr. ansøgning og 4 651 932 EUR pr. medlemsstat. Hver enkelt af de medlemsstater, der har søgt om støtte fra EGF, skal udarbejde en samordnet pakke af foranstaltninger, der bedst muligt passer til de tiltænkte støttemodtageres profil, og fastlægge, hvor stort et støttebeløb der skal anmodes om. I forordning (EU) nr. 1309/2013 fastsættes Kommissionens maksimale medfinansiering til 60 %. Figur 2: Samlet ansøgt EGF-støtte pr. medlemsstat i 2015-2016 Samlet ansøgt EGF-støtte for 11 medlemsstater i 2015-2016: 51 171 249 EUR

Gennemsnitligt ansøgt EGF-støtte pr. medlemsstat i 2015-2016: 4 651 932 EUR 3.1.4. Modtagne ansøgninger efter antal af støttemodtagere i målgruppen Det samlede antal støttemodtagere i målgruppen for EGF-støtte var 19 354. Antallet af støttemodtagere i målgruppen pr. ansøgning varierede fra mellem 184 og 4 500, hvor seks ansøgninger var rettet mod mere end 1 000 støttemodtagere, og tre ansøgninger var rettet mod mindre end 500 støttemodtagere. I gennemsnit var hver af de 17 ansøgninger i 2015 og 2016 rettet mod 1 138 støttemodtagere. Ud af de 19 354 støttemodtagere i målgruppen var de 18 303 af dem afskedigede arbejdstagere og de 1 051 af dem unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er). Belgien søgte om EGF-støtte til det største antal arbejdstagere (5 400), efterfulgt af Finland (3 962) og Tyskland (2 692). Det gennemsnitlige antal arbejdstagere i målgruppen for hver medlemsstat var 1 664. De fire ansøgninger, hvor støtten også var rettet mod NEET'er, blev indgivet af Belgien (2 ansøgninger til i alt 400 NEET'er), Grækenland (543 NEET'er) og Irland (108 NEET'er). Figur 3 viser fordelingen af arbejdstagere i målgruppen pr. medlemsstat. Figur 3: Antal arbejdstagere i målgruppen pr. medlemsstat i 2015-2016 Samlet antal arbejdstagere i målgruppen pr. medlemsstat i 2015-2016: 18 303 Gennemsnitligt antal arbejdstagere i målgruppen pr. medlemsstat i 2015-2016: 1 664 I de fleste af ansøgningerne udgør det samlede antal arbejdstagere i målgruppen for de foranstaltninger, hvortil der søges EGF-medfinansiering, i gennemsnit 78 % af det samlede antal afskedigede arbejdstagere. Dette skyldes, at medlemsstaten kan beslutte udelukkende at fokusere støtten fra EGF på bestemte grupper, såsom de mest sårbare arbejdstagere, dem, der vil have usædvanlige vanskeligheder med at blive på arbejdsmarkedet, og/eller dem, der har det største behov for hjælp. Den almindelige støtte, der er til rådighed for afskedigede arbejdstagere i medlemsstaterne, er muligvis i nogle tilfælde nok til hurtigt at få arbejdstagerne tilbage i beskæftigelse, eller også kan arbejdstagere vælge at gå på tidlig pension. 3.1.5. Ansøgninger modtaget efter antal af arbejdstagere i målgruppen pr. sektor De 17 ansøgninger, der blev accepteret i løbet af denne periode, befinder sig inden for 12 forskellige sektorer. Der blev søgt om støtte til det største antal arbejdere inden for sektoren motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne (7 942), efterfulgt af sektoren computerprogrammering, rådgivning og relaterede aktiviteter (2 641) og landtransport og rørtransport (2 132). Figur 4: Antal arbejdstagere i målgruppen pr. sektor (NACE Rev. 2) i 2015-2016* * Sag EGF/2016/003 (EE)/Petroleum and chemicals vedrører to forskellige sektorer (19 og 20), og sagens 800 arbejdstagere i målgruppen er derfor blevet opført to gange. 3.1.6. Modtagne ansøgninger efter ansøgningsbeløbets størrelse pr. støttemodtager Alle medlemsstater, der ansøger om støtte fra EGF, skal udarbejde en samordnet pakke af foranstaltninger, der bedst muligt passer til profilen for arbejdstagerne i målgruppen, og fastlægge, hvor stort et støttebeløb de har behov for. Forordningen om EGF sætter ingen grænser for det samlede beløb, der kan søges om. Det beløb, der ansøges om pr. arbejdstager i målgruppen, kan således variere alt efter afskedigelsernes omfang, situationen på det pågældende arbejdsmarked, de pågældende arbejdstageres individuelle situation, de foranstaltninger, som medlemsstaterne allerede har truffet, og udgifterne ved at give disse tilbud i den pågældende medlemsstat eller region.

Dette er årsagen til, at mængden af EGF-støtte pr. støttemodtager i 2015 og 2016 varierede mellem 1 393 EUR og 7 689 EUR (se tabel 1). I gennemsnit søgte hver af de medlemsstater, der søgte om støtte fra EGF i 2015 og 2016, om 2 644 EUR pr. støttemodtager i målgruppen. Italien søgte om det højeste beløb per støttemodtager (7 689 EUR), efterfulgt af Grækenland (5 880 EUR) og Sverige (4 311 EUR). Figur 5: De højeste anmodede EGF-støttebeløb pr. støttemodtager og pr. medlemsstat i 2015-2016 Gennemsnitlig ansøgt EGF-støtte pr. arbejdstager i målgruppen for 11 medlemsstater i 2015-2016: 2 644 EUR 3.2. Støtte bevilget I 2015 og 2016 traf budgetmyndigheden 25 afgørelser om at mobilisere EGF (herunder ti ansøgninger, der blev modtaget før 1.1.2015). I tabel 3 og 4 ses en oversigt over den bevilgede støtte og profilen for arbejdstagerne i målgruppen. Budgetmyndigheden traf 16 afgørelser i 2015 og 9 afgørelser i 2016. For hovedparten af den bevilgede støtte (22) lå medfinansieringssatsen på 60 %. Medfinansieringssatsen lå på 50 % i tre sager, hvor forordning (EF) nr. 1927/2006 fandt anvendelse. De 25 bevilgede støttebeløb omfattede 25 353 støttemodtagere (heraf 1 251 NEET'er) i 11 medlemsstater, og den samlede EGF-finansiering lå på 70 392 546 EUR (i gennemsnit 2 776 EUR pr. støttemodtager i målgruppen). 3.2.1. Foranstaltninger finansieret med støtte fra EGF I henhold til artikel 7 i forordning (EU) nr. 1309/2013 kan der ydes økonomisk støtte fra EGF til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, der indgår i en samordnet pakke af individualiserede tilbud, som har til formål at lette en tilbagevenden for de personer, der er tiltænkt støtte, herunder navnlig ugunstigt stillede, ældre og unge ledige, til beskæftigelse eller selvstændig virksomhed. De foranstaltninger, som blev godkendt i de 25 EGF-bevillinger i 2015 og 2016, havde som mål at hjælpe 25 353 støttemodtagere med at vende tilbage til arbejdsmarkedet. Foranstaltningerne bestod hovedsagelig af følgende: ·intensiv individualiseret hjælp til jobsøgning og forvaltning af ansøgninger ·en bred vifte af tiltag inden for erhvervsuddannelse, videregående uddannelse, sprogundervisning, opkvalificering og omskoling ·forskellige midlertidige finansielle incitamenter/ydelser, så længe de aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger står på ·støtteforanstaltninger frem til det tidspunkt, hvor arbejdstagerne faktisk kom i beskæftigelse igen ·en mentorordning i et vist omfang i den første fase af det nye job ·andre typer af aktiviteter, såsom fremme af iværksætteri/virksomhedsetablering og ·tidsbegrænset beskæftigelse/ansættelsesincitamenter. Da medlemsstaterne udformede deres støttepakker, tog de hensyn til den enkelte støttemodtageres baggrund, erfaringer og uddannelsesniveau, deres mobilitetsevne samt de nuværende og forventede muligheder for job i de pågældende regioner. 3.2.2. Komplementaritet med foranstaltninger, der finansieres af Den Europæiske Socialfond (ESF)

EGF er udformet med henblik på at øge beskæftigelsesegnetheden og sikre, at støttemodtagerne i målgruppen hurtigt bliver en del af arbejdsmarkedet ved hjælp af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, og komplementerer således ESF, der er det vigtigste EU-instrument til fremme af beskæftigelsen. Generelt består de to fondes komplementaritet i deres mulighed for at løse disse problemer ud fra to forskellige tidsperspektiver: EGF støtter generelt afskedigede arbejdstagere eller selvstændige erhvervsdrivende som reaktion på en omfangsrig masseafskedigelse, som har fundet sted inden for en kort periode, mens ESF støtter strategiske langsigtede mål (f.eks. forøgelse af menneskelig kapital og forvaltning af forandringer) gennem flerårige programmer, hvis ressourcer normalt ikke kan bruges til løsning af krisesituationer, som skyldes masseafskedigelser. EGF- og ESF-foranstaltninger anvendes undertiden således, at de supplerer hinanden ved at tilbyde både kortsigtede og langsigtede løsninger. Det afgørende kriterium er de eksisterende instrumenters mulighed for at hjælpe støttemodtagere i målgruppen, og det er op til medlemsstaterne at udvælge og planlægge de instrumenter og foranstaltninger, som er bedst egnede til at nå de tilstræbte mål. EGF giver mulighed for at sikre intensive individualiserede foranstaltninger, som er tilpasset de enkelte afskedigede arbejdstageres behov, mens ESF-støtte normalt er mere generel og er målrettet befolkningen som helhed (både personer i arbejde og dem uden arbejde). Desuden har ESF større fokus på at støtte både efterspørgsel og udbud på arbejdsmarkedet (støttemodtageres færdigheder, behov og ambitioner) på en integreret måde, mens EGF traditionelt er mere rettet mod udbudssiden. Indholdet af den "samordnede pakke af individualiserede tilbud", som EGF medfinansierer, og som i hvert enkelt tilfælde består af specifikke personlige tjenesteydelser og skræddersyet støtte, bør være afstemt med andre foranstaltninger og supplere dem. De foranstaltninger, som medfinansieres af EGF, kan gå langt ud over standardkurser og -foranstaltninger. Praksis har vist, at medlemsstaterne gennem EGF kan tilbyde støttemodtagerne i målgruppen en mere individualiseret og vidtgående støtte, end hvad der ville have været muligt uden fonden, bl.a. foranstaltninger, hvortil arbejdstagerne normalt ikke ville have haft adgang (f.eks. gymnasiale eller videregående uddannelser). EGF giver medlemsstaterne mulighed for især at beskæftige sig med sårbare personer, såsom lavt uddannede eller personer med indvandrerbaggrund, og at yde støtte gennem flere rådgivere i forhold til antallet af støttemodtagere og/eller i et længere tidsrum, end hvad der ville have været muligt uden fonden. Dette medvirker til at øge støttemodtagernes udsigt til at forbedre deres situation. Som en undtagelse indtil udgangen af​2017 giver forordning (EU) nr. 1309/2013 om EGF medlemsstaterne mulighed for at udvide støtten til NEET'er i regioner med høj ungdomsarbejdsløshed. Målet er at støtte gennemførelsen af ungdomsgarantien, som blev godkendt af Rådet i april 2013 . I henhold til artikel 9, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1309/2013 skal alle medlemsstater etablere de nødvendige mekanismer for at undgå enhver risiko for dobbeltfinansiering fra EU's finansielle instrumenter. I de fleste medlemsstater er ESF-forvaltningsmyndigheden også ansvarlig for gennemførelsen af EGF-sager, hvilket sikrer, at substitueringseffekter kan undgås. Dette giver også mulighed for at søge komplementaritet mellem de forskellige interventioner. Der er pålagt medlemsstaterne et særligt ansvar for at sikre, at det, der finansieres over ESF's operationelle programmer, og de foranstaltninger, der indgår i EGF-sager, ikke resulterer i substituering. Hverken de oplysninger, medlemsstaterne har fremsendt i de endelige rapporter (om synergier i gennemførelsen mellem de forskellige fonde), eller resultatet af midtvejsevalueringen (baseret på det begrænsede antal sager, som er blevet gennemført) tyder på, at der var et problem med hensyn til komplementariteten mellem EGF og ESF. På sagsniveau bygger EGF almindeligvis oven på eksisterende nationale foranstaltninger eller ESF-foranstaltninger eller tilbyder forskellige supplerende foranstaltninger. I overensstemmelse med nærhedsprincippet er blandingen af EGF-foranstaltninger, der udarbejdes på medlemsstatsniveau, i høj grad komplementær i forhold til de mere generelle ESF-bestemmelser vedrørende støtte til, at arbejdstagere kommer i beskæftigelse igen. Afgørelsen om at ansøge om ESF- eller EGF-støtte træffes på medlemsstatsniveau, forudsat at det operationelle program under ESF, der er aftalt med Kommissionen, er foreneligt med en sådan ESF-støtte Det er op til medlemsstaten bedst muligt at sørge for komplementaritet mellem ESF og EGF alt efter de lokale forhold på det pågældende tidspunkt. Men der synes ikke at være nogen tegn på, at der eksisterer en samordnet tilgang til brug af EU-midler på sagsniveau. Grunden til dette synes at være den langsigtede programmering af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde). Det forhold, at EGF falder uden for den flerårige ramme, påvirker uundgåeligt den tid, det tager at gennemføre procedurerne, og i nogle tilfælde er det de ESF-foranstaltninger, der allerede er programmeret, der er dem, der først bliver anvendt i tilfælde af omstrukturering. Konklusionerne fra midtvejsevalueringen viser, at EGF har leveret betydelig europæisk merværdi ved dens evne til at støtte afskedigede arbejdstagere på en individualiseret måde gennem fleksible bestemmelser og med fokus på en tilgang, der tager hensyn til "hele personen" i forbindelse med rådgivning. 3.3. Afviste eller tilbagetrukne ansøgninger Kommissionen afviste ingen af de 20 modtagne ansøgninger i 2015 og 2016, og tre ansøgninger blev trukket tilbage af medlemsstaterne. Ansøgningen EGF/2015/008 (EL) Supermarket Larissa blev trukket tilbage af tekniske årsager og blev indgivet igen i november 2015 i en revideret form (EGF/2015/011 (EL) Supermarket Larissa). Ansøgningerne EGF/2016/006 FI/Helsinki-Uusimaa Education og EGF/2016/007 NL/Gelderland-Overijssel Social Work blev trukket tilbage på grund af en manglende sammenhæng mellem afskedigelserne og globaliseringen eller den internationale finansielle og økonomiske krise. De er ikke blevet indgivet igen. Tabel 2: Tilbagetrukne ansøgninger i 2015 og 2016 Tabel 3: Nærmere oplysninger om støtte bevilget i 2015 og 2016 (Dato for budgetmyndighedens underskrift i 2015 og 2016)

Tabel 4: EGF-støtte bevilget i 2015 og 2016: Profil for arbejdstagere i målgruppen (ekskl. NEET'er)

3.4. EGF's resultater De vigtigste kilder til information om EGF's resultater er de endelige rapporter, som medlemsstaterne forelægger. Disse suppleres med oplysninger, som medlemsstaterne deler med Kommissionen igennem direkte kontakt, under møder og i forbindelse med revisionsarbejde. I 2015 og 2016 modtog Kommissionen 26 endelige rapporter om sager, der blev medfinansieret af EGF, og som var blevet gennemført af 12 medlemsstater frem til midten af 2016 . De væsentligste resultater og data i medlemsstaternes indberetninger i 2015 og 2016 er sammenfattet i dette afsnit og i tabel 5. Samlet har Kommissionen modtaget endelige rapporter vedrørende 121 støttebidrag fra EGF (fra 2008, da resultaterne af de første EGF-sager stod til rådighed, frem til december 2016), hvilket svarer til 82 % af det samlede antal ansøgninger (147), som er blevet modtaget frem til udgangen af 2016. På grundlag af oplysningerne i medlemsstaternes endelige rapporter kan det konkluderes, at EGF bidrager med en merværdi til det, som medlemsstaterne ellers kunne gøre for at hjælpe støttemodtagerne i målgruppen med at finde ny beskæftigelse. EGF giver medlemsstaterne mulighed for at tilbyde foranstaltninger af bedre kvalitet til flere støttemodtagere i målgruppen og i længere tid, end det ville have været muligt uden EGF-støtte. 3.4.1. Sammenfatning af de indberettede resultater i 2015 og 2016 De 26 endelige rapporter, der blev fremlagt af 12 medlemsstater i 2015 og 2016, viser, at 9 072 arbejdstagere, eller 47 % af de 19 434 støttemodtagere, der har modtaget støtte fra EGF, havde fundet nye jobs ved udgangen af EGF's gennemførelsesperiode (7 601 som lønmodtagere og 1 471 som selvstændige). Rundt regnet var 3 % stadig under uddannelse eller erhvervsuddannelse, 48 % var arbejdsløse eller inaktive af forskellige årsager, og for 2 % af støttemodtagerne var deres beskæftigelsesstatus ikke tilgængelig. Det er skal påpeges, at de modtagere, der støttes af EGF's medfinansierede foranstaltninger, som regel tilhører den gruppe, der har de største vanskeligheder på arbejdsmarkedet. Resultaterne med hensyn til arbejdstagernes tilbagevenden til arbejdsmarkedet bliver påvirket af de lokale og regionale arbejdsmarkeders mulighed for at optage arbejdskraft i kølvandet på den globale finansielle og økonomiske krise. Andelen af arbejdstagere, der var vendt tilbage til arbejdsmarkedet – som angivet ved udløbet af de respektive gennemførelsesperioder – giver kun et øjebliksbillede af støttemodtagernes beskæftigelsessituation på det tidspunkt, hvor oplysningerne blev indsamling. Det siger intet om, den fundne beskæftigelses art eller kvalitet, hvilket kan ændre sig væsentligt i løbet af kort tid. Ifølge oplysninger fra flere medlemsstater har andelen af arbejdstagere, der vender tilbage til arbejdsmarkedet, tendens til at stige i de måneder, som følger efter foranstaltningernes udløb, og stige yderligere på mellemlangt sigt. Det meste af den EGF-medfinansierede støtte har en ekstra positiv effekt på længere sigt. 3.4.2. Kvalitativ vurdering af de forelagte endelige rapporter i 2015 og 2016 De støttepakker, som 12 medlemsstater stillede til rådighed for støttemodtagerne i målgruppen, indeholder en bred vifte af foranstaltninger inden for individuel jobsøgning, genplacering og omskoling. De højeste beløb blev brugt på tre kategorier: ·Jobsøgningstilskud : 48,8 millioner EUR (41 % af det samlede beløb til individualiserede tilbud i de 26 rapporterede sager) ·Individuel sagsbehandling: 24,2 millioner EUR (20 % af det samlede beløb til individualiserede tilbud i de 26 rapporterede sager) ·Efteruddannelse og omskoling: 23,3 millioner EUR (19 % af det samlede beløb til individualiserede tilbud i de 26 rapporterede sager). Kvalifikations- og uddannelsesprogrammerne var blevet skræddersyet til støttemodtagernes behov og ønsker, samtidig med at der blev taget hensyn til de lokale og regionale arbejdsmarkeder og til den fremtidige udnyttelse af lovende sektorer. I løbet af 2015-2017 har Kommissionen gennemført en midtvejsevaluering af EGF med henblik på at vurdere, hvordan og i hvilket omfang EGF når sine mål. Da evalueringsrapporten endnu ikke er blevet offentliggjort, må resultaterne betragtes som foreløbige.

Evalueringen dækker samtlige 29 EGF-sager, hvor ansøgningerne blev modtaget i 2014 og 2015. Evalueringen dækker ikke sager, der blev forelagt i den forrige programmeringsperiode. Resultater af evalueringen af EGF (både efter 2007-2013 og midtvejs under 2014-2020) viser, at EGF-støtte hjælper modtagerne (de afskedigede arbejdstagere eller NEET'er) til at opbygge deres selvværd, ikke blot gennem intensiv karriererådgivning, men navnlig også gennem skræddersyede uddannelsesforanstaltninger. EGF gør det ofte også muligt for støttemodtagerne at deltage i disse foranstaltninger, da der tilbydes bistand såsom mobilitetstilskud eller ved at give støtte til børnepasning. Selv om der under evalueringen er fundet beviser for, at andelen af modtagere af EGF-støtte, der kommer tilbage i beskæftigelse, er blevet forbedret i forhold til den foregående finansieringsperiode (fra 49 % til 56 %), bør der for disse resultater tages det forbehold, at gennemførelsesperioden nu er dobbelt så lang som før. Desuden lader det til, at andelen af tilbagevendte arbejdstagere afhænger meget af den enkelte sag og for eksempel er afhængig af den særlige økonomiske situation i det pågældende område. Det er derfor ikke blot vanskeligt at sammenligne andelen af tilbagevendte arbejdstagere, men også at finde andre egnede sammenlignelige punkter for lignende foranstaltninger. Undtagelsen vedrørende NEET'er blev anvendt i to tilfælde (EGF/2014/001 (EL) Nutriart og EGF/2014/006 (IE) Andersen Ireland), for hvilke der er modtaget endelige rapporter i løbet af 2015 og 2016. Erfaringen viser, at det i høj grad er unge i målgruppen, der har taget imod den hjælp, der tilbydes, og som de ellers ikke ville have fået. Imidlertid har iværksættere af EGF ofte sat spørgsmålstegn ved, om EGF er den rette mekanisme til at levere denne form for hjælp. Det tyder på, at hjælpen kunne være af større gavn for NEET'er, hvis ikke al støtten var bundet til forekomsten af​EGF-relaterede afskedigelser i den pågældende region, men derimod til enhver form for betydelig omstrukturering. Medlemsstaternes institutionelle kapacitet og erfaring med at yde støtte i forbindelse med omstruktureringssituationer er en nøgle til at fremme EGF's succes. Men i de sager, hvor medlemsstaterne kun har lidt eller ingen erfaring, ville de kunne drage stor nytte af EGF, hvis dens leveringsmekanismer testes og fastlægges. En anden afgørende succesfaktor er, i hvilken grad støttemodtagere eller deres repræsentanter fra begyndelsen af inddrages i udformningen og gennemførelsen af EGF-støtten. 3.5. Gennemgang af FFR – forordning (EU) nr. 1309/2013 Forordning (EU) nr. 1309/2013 genindfører krisekriteriet, således at en EGF-ansøgning kan begrundes med en nuværende eller fremtidig økonomisk og finansiel krise. Den udvider også anvendelsesområdet for EGF ved at gøre arbejdstagere med tidsbegrænsede kontrakter og selvstændige berettiget til støtten. For at støtte gennemførelsen af ungdomsgarantien indeholder forordning (EU) nr. 1309/2013 en undtagelse, der gælder indtil udgangen af 2017, som gør det muligt at inkludere NEET'er i regioner, der er støtteberettigede i henhold til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (YEI). Selv om EGF ikke er en del af den flerårige finansielle ramme (FFR), er den omfattet af forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1305/2013, (EU) nr. 1306/2013, (EU) nr. 1307/2013, (EU) nr. 1308/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014, (EU) nr. 652/2014 samt af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 541/2014/EU . Kommissionen har foreslået en forlængelse af undtagelsen for NEET'er i forordningen om EGF samt nogle ændringer, der vil lette budgetproceduren vedrørende mobilisering af EGF. Tabel 5: Endelige rapporter modtaget i 2015 og 2016 (*) Arbejdstageres status på arbejdsmarkedet i denne tabel afspejler situationen ved udgangen af gennemførelsesperioden, men i nogle tilfælde, viser de medtagne data deres situation et par måneder senere. **) "Inaktiv" kan betyde, at folk ikke længere er til rådighed for arbejdsmarkedet af forskellige personlige årsager, såsom at være gået på pension. (*) Arbejdstageres status på arbejdsmarkedet i denne tabel afspejler situationen ved udgangen af gennemførelsesperioden, men i nogle tilfælde, viser de medtagne data deres situation et par måneder senere. **) "Inaktiv" kan betyde, at folk ikke længere er til rådighed for arbejdsmarkedet af forskellige personlige årsager, såsom at være gået på pension. 3.6. Finansiel gennemførelse

3.6.1. Midler tildelt af EGF I 2015 og 2016 godkendte budgetmyndigheden 25 støttebevillinger fra EGF på i alt 70 392 546 EUR (se tabel 2), hvoraf 42 754 375 EUR blev anvendt i 2015 og 27 638 171 EUR i 2016. For 2014 til 2020 fastsætter artikel 12 i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 det maksimale årlige finansielle loft og giver mulighed for at anvende EGF op til et årligt beløb på 150 millioner EUR (2011-priser). Det betyder, at der i EGF-reserverne blev stillet forpligtelsesbevillinger på 162 365 000 EUR i 2015 og forpligtelsesbevillinger på 165 612 000 EUR i 2016 til rådighed. Forpligtelsesbevillingerne til den støtte, der blev bevilget begge år, blev overført fra EGF-reserverne til EGF-budgetposten efter budgetmyndighedens vedtagelse af​hver enkelt mobilisering deraf. Med hensyn til betalingsbevillinger blev EGF-budgetposten i 2015 og 2016 krediteret et samlet beløb på 105 923 969 EUR. I 2015 udgjorde forfinansieringsbetalinger 78 285 798 EUR, og i 2016 blev der udbetalt 27 638 171 EUR til de bevilgedemobiliseringer af EGF. En del af midlerne stammede fra inddrevne beløb efter underudnyttelse, som medlemsstaterne havde indberettet i afslutningsfasen. 3.6.2. Udgifter til teknisk bistand I henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1309/2013 kan op til 0,5 % af de finansielle midler, der er til rådighed om året (811 825 EUR i 2015 og 828 060 EUR i 2016), på Kommissionens initiativ benyttes til finansiering af teknisk bistand til de aktiviteter i forbindelse med forberedelse, overvågning, oplysning og oprettelse af en videnbase, administrativ og teknisk støtte, revision, kontrol og evaluering, der er nødvendige for at gennemføre EGF-forordningen. Budgetmyndigheden har på grundlag af Kommissionens forslag for 2015 og 2016 stillet henholdsvis 630 000 EUR og 380 000 EUR til rådighed til teknisk bistand. Tabel 6: Udgifter til teknisk bistand i 2015 Tabel 6.1: Udgifter til teknisk bistand i 2016 3.6.3. Anmeldte uregelmæssigheder Der blev ikke indberettet nogen uregelmæssigheder til Kommissionen i henhold til hverken forordning (EF) nr. 1927/2006 eller forordning (EU) nr. 1309/2013 i 2015 og 2016. 3.6.4. Opgørelse af den økonomiske støtte fra EGF Procedurerne for opgørelse af den økonomiske støtte fra EGF er fastlagt i artikel 18 i forordning (EU) nr. 1309/2013. De 34 sager, der var blevet gennemført mellem 2009 og 2015, blev opgjort i 2015 og 2016. Der angives nærmere oplysninger om disse sager i tabel 3 i bilaget.

En EGF-sag gøres op, når den endelige rapport inklusive alle påkrævede oplysninger er blevet indgivet til Kommissionen, alle udestående udbetalinger er blevet betalt, og det ikke er nødvendigt med yderligere foranstaltninger fra medlemsstatens eller Kommissionens side ud over forpligtelsen til at sørge for, at alle bilag forbliver tilgængelige for Kommissionen o g Revisionsretten i tre år (artikel 21, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1309/2013). Den gennemsnitlige budgetudnyttelsesgrad i forbindelse med sager, der er gjort op, lå på 57,6 % med store forskelle fra 9 % til fuld budgetudnyttelsesgrad. De ikke-anvendte midler, der blev tilbagebetalt til Kommissionen i disse 34 sager, beløb sig til 60 573 926 EUR (42,4 % af den bevilgede EGF-støtte til disse sager). Kommissionen tilbyder fortsat vejledning til medlemsstaterne vedrørende forbedring af deres gennemførelsesgrad. Der er forskellige grunde til, at medlemsstaterne ikke anvendte hele den bevilgede støtte. Selv om medlemsstaterne gentagne gange opfordres til at udarbejde realistiske budgetoverslag for den samordnede pakke af individualiserede tilbud, kan der være tale om en unøjagtig og mangelfuld planlægning. Der var medtaget en for høj sikkerhedsmargen i de oprindelige beregninger, som viste sig unødvendig. Antallet af arbejdstagere, der ønsker at deltage i de foreslåede foranstaltninger, har være overvurderet i planlægningsfasen. Nogle arbejdstagere har valgt foranstaltninger med lavere omkostninger i stedet for foranstaltninger med højere omkostninger eller kortvarige foranstaltninger i stedet for langvarige, eller de har fundet et nyt job hurtigere end forventet. Andre årsager til lavere udgifter har været en forsinket start på foranstaltningerne eller en manglende anvendelse af den eksisterende fleksibilitet med hensyn til en omfordeling af midlerne mellem budgetposterne i forbindelse med gennemførelsen af pakken af individualiserede tilbud. Budgetteringen af foranstaltningerne og planlægningen af arbejdstagernes deltagelse i løbet af de 24 måneder forventes at blive bedre i takt med erfaringerne. Kommissionen kan også konstatere forbedringer med hensyn til tidsplanen for EGF-støttens start i det pågældende område, kapaciteten i de forskellige koordinerings- og gennemførelsesstrukturer og kvaliteten af kommunikationen mellem de nationale og de regionale/lokale niveauer. Medlemsstaterne er også blevet bedre til at udnytte muligheden for at revidere deres budgetter og omfordele udgifter mellem forskellige foranstaltninger og/eller afholde udgifter. Kommissionen opfordrer nu også medlemsstaterne til at revidere budgettet i ansøgningsfasen. Endelig prøver EU-institutionerne ihærdigt at sætte fart i procedurerne for beslutningstagningen og udbetalingen af EGF-midler, således at perioden og de tildelte midler kan udnyttes optimalt. Forordning (EU) nr. 1309/2013 fastsætter strenge frister for vurdering af EGF-ansøgninger og budgetproceduren, således at midlerne bliver tilgængelige tidligere. Inden for rammerne af den økonomiske støtte kan medlemsstaterne også opstille et nyt budget, samt, hvis Kommissionen er enig, indføre nye støtteberettigede foranstaltninger under gennemførelsen. 3.7. Tekniske støtteaktiviteter, som varetages af Kommissionen 3.7.1. Information og offentlig omtale: Websted I henhold til artikel 12, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1309/2013 skal Kommissionen oprette og vedligeholde en hjemmeside, der er tilgængelig på alle fællesskabssprog, med oplysninger om EGF, vejledning med hensyn til indgivelse af ansøgninger samt ajourførte oplysninger om godkendte og afviste ansøgninger, og som fremhæver budgetmyndighedens rolle. Kommissionens hjemmeside for EGF blev jævnligt ajourført med relevante oplysninger i 2015 og 2016. 3.7.2. Møder med de nationale myndigheder og EGF-interessenter Det 15., 16., 17. og 18. møde i ekspertgruppen af kontaktpersoner fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, som er medlemsstaternes kontaktpersoner i forbindelse med EGF, blev afholdt i marts og oktober 2015 og marts og oktober 2016. En del af hvert møde var afsat til de igangværende og planlagte EGF-ansøgninger, det fælles system for delt fondsforvaltning (SFC2014), 2014-2020-midtvejsevalueringen af EGF, juridiske og revisionsmæssige forhold samt en række andre punkter på dagsordenen. Der blev afholdt tre networkingarrangementer i 2015 og i 2016. Arrangementerne omhandlede følgende emner: brugen af teknisk bistand fra​EGF, processen omkring 2014-2020-midtvejsevalueringen af EGF og de nationale myndigheders rolle i denne proces samt motiveringsstrategier for afskedigede arbejdstagere. Desuden blev arrangementerne suppleret med projektbesøg, som gav mulighed for at udveksle erfaringer blandt fagfæller og for at møde støttemodtagerne. Medlemsstaternes repræsentanter, interessenter og EGF-gennemførelsesorganer mødte talstærkt op til alle tre arrangementer. 3.7.3. Etablering af en videnbase I 2014 ønskede Kommissionen at forenkle procedurerne yderligere ved at indarbejde EGF i Kommissionens og medlemsstaternes IT-kommunikationssystem, det fælles system for delt fondsforvaltning (SFC2014). Medlemsstaterne har siden april 2015 anvendt dette system til at indsende ansøgninger online via en ansøgningsproces med trinvis vejledning. Dette bør resultere i, at der bliver indgivet mere korrekte og fuldstændige ansøgninger, da platformen giver medlemsstaterne mulighed for at dele data med Kommissionen, selv før den officielle indsendelse af ansøgningen. Dette gør det lettere at indsamle og behandle data og hurtigere at rapportere om EGF's resultater. Den forbedrede procedure har bidraget til at reducere den tid, det tager, fra det øjeblik en medlemsstat indsender en ansøgning indtil det forslag, som Kommissionen har forelagt Europa-Parlamentet og Rådet, er vedtaget. SFC2014 har også siden august 2016 haft et fuldt funktionelt modul til de endelige rapporter til EGF, og medlemsstaterne er allerede begyndt at indsende de endelige rapporter for programmeringsperioden 2014-2020 via SFC2014. SFC2014 giver derudover følgende muligheder: udvikling af et rapporteringsmodul (InfoView), mulighed for at trække en ansøgning tilbage og muligheden for, at Kommissionen kan generere et udkast til forslag til afgørelse fra Europa-Parlamentet og Rådet og en gennemførelsesafgørelse fra Kommissionen (med hensyn de indbefattede data) direkte fra SFC2014. 3.7.4. 2014-2020-midtvejsevaluering af EGF I henhold til artikel 20 i forordning (EU) nr. 1309/2013 skal Kommissionen på eget initiativ senest den 30. juni 2017 gennemføre en midtvejsevaluering af EGF. I 2015 udvalgte Kommissionen en ekstern tjenesteyder igennem en offentlig udbudsprocedure i forbindelse med en rammeaftale. Tjenesteyderen fik til opgave at gennemføre en evalueringsundersøgelse i løbet af år 2016 samt at levere en rapport med svar på evalueringsspørgsmålene i form af resultater, konklusioner og anbefalinger. Rapporten blev også ledsaget af bilag med oplysninger om de enkelte sager (sagsrapporter). Rapporten bygger på en blanding af kvalitative og kvantitative oplysninger og tager i sine konklusioner udgangspunkt i en række forskellige informationskilder. Den endelige udgave af rapporten blev godkendt af Kommissionen i december 2016. De endelige resultater af evalueringen vil blive offentliggjort i form af et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, som er baseret på den eksterne tjenesteyders rapport.

Forordning (EU) nr. 1309/2013 indeholder bestemmelser vedrørende evaluering af​EGF's effektivitet og bæredygtighed. Desuden har retningslinjerne for bedre regulering, der blev vedtaget i 2015, tilført​den enkelte intervention effektivitet, sammenhæng, relevans, og EU-merværdi. Den gennemførte midtvejsevaluering af EGF blev fra starten udviklet til at dække alle ovennævnte aspekter og opfylder således fuldt ud kravene i retningslinjerne for bedre regulering. Der blev i vid udstrækning konfereret med interesserede parter i løbet af denne proces via en internetbaseret åben offentlig høring, målrettede høringer og et networkingarrangement. 4. Kumulative data fra 2007 til 2016 Der rådes hvert år over flere data, der kan vise tendenser i ansøgningerne og give et overblik over, i hvilken retning fondens aktiviteter bevæger sig. Oplysningerne i de følgende figurer og tabel 1 og 2 i bilaget vedrører 147 ansøgninger, som medlemsstaterne har indgivet mellem 2007 og 2016 . Der er hidtil blevet søgt om i alt 592 894 194 EUR til foranstaltninger til fordel for 140 545 støttemodtagere i målgruppen . Figur 6: Antal ansøgninger modtaget i 2007-2016 Forordning (EF) nr. 546/2009 fik med sin indlemmelse af krisen som kriterium en betydelig indvirkning på antallet af ansøgninger til Kommissionen: Fra 2009 (da den relevante ændring trådte i kraft) til den 31. december 2011 skete der en betydelig stigning i antallet af ansøgninger. Fra 2007 til 2016 modtog Kommissionen 77 kriserelaterede ansøgninger og 70 handelsrelaterede ansøgninger. Det samlede antal ansøgninger hvert år er forskelligt, og gennemsnittet ligger på omkring 15 ansøgninger om året. Som det ses i tabel 2 i bilaget, er Spanien den medlemsstat, der har indgivet det højeste antal ansøgninger (21), efterfulgt af Nederlandene (17), Italien (13) og Belgien (12). Ved udgangen af 2016, havde syv medlemsstater endnu ikke søgt om støtte fra EGF: Kroatien, Cypern, Letland, Luxembourg, Ungarn, Slovakiet og Det Forenede Kongerige.

Figur 7: Ansøgt EGF-støtte pr. medlemsstat for 2007-2016 Samlet ansøgt EGF-støtte pr. medlemsstat: 592 894 194 EUR Gennemsnitligt ansøgt EGF-støtte pr. medlemsstat: 29 644 710 EUR 20 medlemsstater søgte om et samlet beløb på 592 894 194 EUR fra EGF mellem 2007 og 2016. Frankrig har søgt om det højeste medfinansieringsbeløb fra EGF (89 760 859 EUR for 8 ansøgninger), efterfulgt af Irland (67 720 204 EUR for 10 ansøgninger), Danmark (63 680 782 EUR for 10 ansøgninger) og Italien (60 537 811 EUR for 13 ansøgninger). Der er anført nærmere oplysninger om ansøgninger om året pr. medlemsstat i tabel 2 i bilaget. Figur 8: Antal arbejdstagere i målgruppen pr. medlemsstat i 2007-2016 Samlet antal arbejdstagere i målgruppen pr. medlemsstat: 137 601 Gennemsnitligt antal arbejdstagere i målgruppen pr. medlemsstat: 6 880 Fra 2007 til 2016 var de 20 medlemsstaters ansøgninger rettet mod 137 601 arbejdstagere (uden at medtage de tilbagetrukne og afviste ansøgninger). Inden for de seneste ti år har Frankrig søgt om støtte til det største antal arbejdstagere (17 586), efterfulgt af Tyskland (14 517), Spanien (14 468) og Belgien (14 162).

I løbet af 2014-2016 var ni ansøgninger fra tre medlemsstater målrettet 2 944 NEET'er. De medlemsstater, der søgte om støtte til NEET'er, var: Belgien (to ansøgninger - 400 NEET'er), Grækenland (fire ansøgninger - 2 098 NEET'er) og Irland (tre ansøgninger - 446 NEET'er). Der er anført nærmere oplysninger om ansøgninger om året pr. medlemsstat i tabel 2 i bilaget.



Figur 9: Antal ansøgninger efter sektor (NACE Rev. 2) i 2007-2016* * Sag EGF/2016/003 (EE)/Petroleum and chemicals vedrører to forskellige sektorer (19 og 20) og er derfor blevet talt to gange. Samlet antal sektorer: 34 Fra 2007 til 2016 modtog Kommissionen 147 EGF-ansøgninger med tilknytning til en bred vifte (34) af sektorer. Der blev modtaget flest ansøgninger for sektoren motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne (23 ansøgninger), efterfulgt af computere og elektroniske og optiske produkter (16 ansøgninger) og maskiner og udstyr, ikke klassificeret andetsteds (14 ansøgninger). Der er anført nærmere oplysninger om de modtagne ansøgninger efter sektor i tabel 1 i bilaget.



Figur 10: Antal arbejdstagere i målgruppen pr. sektor (NACE rev. 2) i 2007-2016 * * Sag EGF/2016/003 (EE)/Petroleum and chemicals vedrører to forskellige sektorer (19 og 20). Derfor er de 800 arbejdstagere i målgruppen i dette tilfælde blevet opført to gange. Samlet antal arbejdstagere i målgruppen i 34 sektorer: 137 601 Fra 2007 til 2016 modtog Kommissionen EGF-ansøgninger fra 20 medlemsstater rettet mod 137 601 afskedigede arbejdstagere i 34 forskellige sektorer. Det største antal arbejdstagere i målgruppen befandt sig i sektoren motorkøretøjer, påhængsvogne og sættevogne (33 202), efterfulgt af computere og elektroniske og optiske produkter (19 488) og tekstilindustrien (12 008).