;OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(90) 377 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 1. august 1990 
ANDEN BERETNING 
Oil 
DET TREDJE FÆLLESPROGRAM TIL 
FREMME AF UDVEKSLING AF UNGE ARBEJDSTAGERE 
1988 - 1989 
(forelagt af Kommissionnen) 

ANPEN BERETNING 
QM 
PET TREDJE FÆLLESPROGRAM TIL 
FREMME AF UDVEKSLING AF UNGE ARBEJDSTAGERE 
1988 - 1989 
1. INDLEDNING 
1.1. Det "Tredje Fællesprogram til Fremme af Udveksling af Unge 
Arbejdstagere" vedtoges af Rådet ved afgørelse af 13. december 
1984 og dækker per loden 1985-1990. 
1.2. Det tredje fællesprogram er den seneste version af det ældste 
fællesskabsprogram om udveksling af unge, som blev Indledt i 
1964 på grundlag af artikel 50 I Rom-Traktaten. Der er siden­
hen etableret andre programmer om udveksling af unge, bl.a. 
COMETT, ERASMUS og senere LINGUA. 
1.3. Generelt er det hensigten med dette udvekslingsprogram for unge 
arbejdstagere at tilvejebringe muligheden for deltagelse I et 
program Inden for Fcllesskabet, som giver et erfaringsgrundlag 
med hensyn til leve- og arbejdsvilkårene I andre medlemsstater 
for derigennem at oparbejde de færdigheder, som er nødvendige 
for voksen- og arbejdslivet - Inklusive udviklingen af faglig 
viden og praktiske færdigheder samt evnen til at kommunikere 
med personer, der har en anden kulturel baggrund - og at sætte 
deltagerne I stand til at finde fælles Interesser med unge 
mennesker fra andre medlemsstater og, frem for alt - at udvikle 
forståelsen af en fælles europæisk Identitet. 
2. ADMINISTRATION 
2.1. Kommissionen fastlægger programmets regler og retningslinier, 
men ansvaret for gennemførelsen af de Individuelle projekter 
ligger overvejende hos de Initiativtagende organisationer. 
Enhver organisation kan ansøge om tilskud til udvekslinger 
under forudsætning af, at disse holder sig inden for de givne 
retningslinier. I hvert medlemsland findes en repræsentant for 
regeringen, som fungerer som national koordinator for 
udvekslingsprogrammet. The European Community Youth Exchange 
Bureau (ECYEB) er den tekniske enhed, der assisterer Kommissio­
nen ved gennemførelsen af programmet om udveksling af unge 
arbejdstagere. 
- 2 -
2-2. DE INITIATIVTAGENDE ORGANISATIONER 
2.2.1. Eftersom de Initiativtagende organisationer har ansvaret for 
tilrettelæggelse og Iværksættelse af udvekslingerne, er de 
fortsat det vigtigste element I den rammestruktur, som Kom­
missionen har fastlagt. Forholdet Imellem Kommissionen og de 
enkelte initiativtagere fastlægges ved hjælp af Individuelle 
kontrakter for hvert enkelt udvekslingsprogram. Disse kon­
trakter fastsætter betingelserne for Iværksættelsen af de 
enkelte udvekslinger, den initiativtagende organisations for­
pligtelser samt det økonomiske ansvar. 
2.2.2. Flertallet af initiativtagende organisat Ioner falder I to kate­
gorier - organisationer, der arbejdet på europæisk plan og 
organisationer, der primært virker på nationalt plan, men som 
har oparbejdet en fællesskabsdImens ion. De pågældende orga­
nisationer beskæftiger sig først og fremmest med udveks­
lingsprogrammer, erhvervsuddannelse, kulturelle og uddannelses­
mæssige projekter henvendt til målgrupper inden for bestemte 
erhvervs- eller Industrisektorer, som har benyttet deres 
samarbejdsnet med henblik på at skabe muligheder for udveksling 
af unge mennesker. Dette brede spektrum af organisationer har i 
stort omfang bidraget til, at udvekslinger under dette program 
har fundet sted I så mange forskellige sektorer. 
2.2.3. I 1988 modtog 18 og l 1989 29 organisationer tilskud til 
udveksling af unge arbejdstagere. 
2.2.4. I 1988/89 blev der afholdt tre møder med initiativtagende orga­
nisationer, som er Involveret I programmet: 
-23. marts 1968: én-dagsmøde i Bruxelles med henblik 
på afklaring af eksisterende admi­
nistrative procedurer med Initia-
tIvtagerne. 
- 24./27. september 1988: "brainstorming"-møde ved Lago Mag-
glore l Italien med det formål at 
føre repræsentanter for de vig­
tigste initiativtagere sammen med 
et antal udefra kommende eksperter 
for at diskutere: 
- mulighederne for den langsigtede 
udvikling af programmet 
- retningslinier for de to reste­
rende år af det tredje program 
- 26./27. oktober 1989: to-dages møde I Bruxelles med 
henblik pa at diskutere de admini­
strative og finansielle aspekter af 
1990-programmet og pa at vurdere 
den statistiske evaluering af pro­
grammet, som Kommissionen har 
udført, og med henblik på udveks­
ling af synspunkter vedrørende 
indholdet og rækkevidden af det 
Fjerde Program. 
- 3 -
2.3. NATIONALE KOORDINATORER 
2.3.1. Kommissionen lægger Især vægt på, at Initiativtagerne etablerer 
kontakt med koordinatorerne for at diskutere udveksl Ingsplåner, 
og at kop 1er af hvert af de projekter, der forelægges Kommis­
sionen, sendes til de relevante nationale koordinatorer. 
2.3.2. Den 24. oktober 1988 afholdtes et møde med de nationale koordi­
natorer I Bruxelles for at Informere dem om udviklingen og for 
at opridse perspektiverne I det Fjerde Program. 
3. PRAKTISKE RESULTATER 1988 - 1989 
3.1. Programmet er åbent for unge mennesker mellem 18 og 28 Ar, som 
enten er beskæftiget eller står til rådighed for arbejdsmarke­
det, og som har fuldendt en grundlæggende faglig uddannelse 
eller har en tilsvarende arbejdserfaring. 
3.2. Udvekslingerne varierer fra korte ophold pa 3 uger - 3 måneder, 
som omfatter studiebesøg, placering på en arbejdsplads og en 
kort erfaring I arbejdsmiljøet, til længere ophold på 4 - 16 
måneder, hvor deltagerne hovedsagelig placeres på en arbejds­
plads efter at have gennemgået et sprog- og or i enter Ingskursus. 
3.3. Fra 1986 til 1988 lå det årlige budget for programmet på 4,5 
m lo. ecu og I 1989 var der en stigning på 500.000 ecu til 5 
mio. ecu. Til trods herfor er antallet af deltagere steget fra 
2304 I 1987 til 2676 I 1988 og ca. 3044 (I) I 1989. Antallet af 
bevilgede projekter steg fra 146 I 1988 til 158 I 1989. Det bør 
ligeledes bemærkes, at bldragstaksten pr. deltager pr. uge i 
1989 blev hævet med 10 ecu, hvilket har muliggjort en stigning 
l det ugentlige tilskud pr. deltager. 
3.4. Den ugentlige gennemsnltsudglft pr. deltager I 1988 beløb sig 
til 141 ecu, og i 1989 steg dette beløb til 168,9 ecu. Samtidig 
steg det gennemsnitlige ugentlige tilskud pr. deltager fra 117 
ecu I 1988 til 137,3 ecu I 1989. 
3.5. Denne begrænsede stigning I både gennemsnitlig udgift og til­
skud afspejler dels initiativtagernes evne til at reducere 
omkostninger og dels en evne blandt visse Initiativtagere -
særlig de, der først for nylig har tilsluttet sig programmet -
til at sikre sig andre Indkomstkilder og dermed reducere det 
nødvendige tilskud. 
En detaljeret statistisk analyse findes I tabel 1, bilag 1. 
(1) Tallet for 1989 er baseret på planlagte deltagerantal på 
baggrund af indleverede ansøgninger, og Ikke, som for de 
forudgående år, på endelige, faktiske tal. 
- 4 -
3.6. Projekter godkendes I princippet to gange årlig - hvilket sker 
I begyndelsen af året og i Juni. Dette system har den fordel, 
at det er muligt at revurdere den finansielle situation midt på 
året. De Initiativtagende organisationer informerer Kommissio­
nen om et eventuelt underforbrug af de tildelte midler. Dermed 
bliver det muligt straks at kanalisere pengene over i andre 
projekter. 
3.7. UDVEKSLINGER AF KORTERE OG LÆNGERE VARIGHED 
3.7.1. Som det er fastsat i Rådets afgørelse, opdeles udvekslingerne i 
korte og lange projekter, som hver har deres egne særlige mål 
inden for de samlede retningslinier. 
3.7.2. I 1988 og 1989 Indtraf et fald l udvekslinger af længere 
varighed. Dette forhold skyldtes flere faktorer: 
Generelt stigende problemer med at finde beskæftigelse I de 
forskellige medlemsstater og Især for udlændinge. 
Unge, der er I arbejde, er tilbageholdende med at forlade 
deres Job for at deltage i programmet, selvom det kun er 
midlertidigt. 
Der er sket en stigning I antallet af udvekslinger af 
"middel lang" varighed. Disse strækker sig normalt over 13 -
26 uger og Indledes med et kort sprogkursus. Denne type 
udveksling kombinerer målsætningerne for udvekslinger af 
kortere og af længere varighed samtidig med, at man undgås 
mange af de vanskeligheder, der er forbundet med programmer 
af længere varighed. 
3.7.3. Kommissionen vil naturligvis fortsætte med at fremme begge 
udveksl Ingstyper samtidig med, at man sikrer sig, at programmet 
er åbent for så mange unge mennesker som muligt, samt at der 
fortsat er nogenlunde ligevægt Imellem de forskellige erhvervs­
sektorer . 
En detaljeret statistisk analyse findes I tabel 2, bilag 1. 
3.8. GEOGRAFISK FORDELING 
3.8.1. Der er fortsat en vis overvægt I Fællesskabets centrale 
områder. Det ser Imidlertid ud til, at de bestræbelser, der er 
udfoldet med henblik på at skabe ligevægt, er blevet kronet med 
held, og et af programmets højst prioriterede mål er at 
opmuntre unge fra perifære områder og ugunstigt stillede 
regioner til at deltage. 
3.8.2. Kommissionen søger at sikre en nogenlunde balance Imellem det 
antal af unge arbejdstagere, der modtages, og det antal, der 
sendes til udlandet I hver enkelt medlemsland. Dette balance­
princip gælder for de fleste udvekslinger, og det ligger Kom­
missionen stærkt på sinde at det fortsat, så vidt muligt, skal 
være en af programmets målsætninger. 
En detaljeret statistisk anaiyse findes I tabel 3, bilag 1. 
- 5 -
3.9. FORDELING PA SEKTORER 
3.9.1. Skønt de primære og sekundære sektorer dominerede udveks­
lingerne i programmets første år, afspejles udviklingen af den 
tertiære sektore Inden for Fællesskabets økonomi I udveks­
lingsprogrammet, og denne sektor er nu programmets største. 
3.9.2. I 1988 repræsenterede den primære sektor 14,4% (21 projekter), 
den sekundære sektor 37% (54 projekter) og den tertiære sektor 
48,6% (71 projekter). I 1989 var tallene 13,3% (21 projekter) i 
den primære sektor, 31% (49 projekter) I den sekundære sektor 
og 55,7% (88 projekter) I den tertiære sektor. 
En detaljeret statistisk analyse findes I tabel 4, bilag 1. 
3.9.3. Inden for de tre sektorer fordelte projekterne sig som følger: 
lfififi 
Den primære sektor 
- Landbrug 
- Skovbrug og fiskeri 
Pen seKuntfgre seKtor 
- Metal & mekanisk 
Industri 
- Anden IndustrI 
- Kunst og håndværk 
- Andet 
Den tertiære sektor 
- Tur Isme 
- Hotel & restaurant 
- Helbred & sociale 
ydelser 
- Kultur og fritid 
- Computere/edb 
- Andet 1989 
11,6% 17 projekter 10,8% 
2,7% 4 projekter 2,5% 
4,1% 6 projekter 1,3% 
19,9% 29 projekter 12,0% 
5,5% 8 projekter 2,5% 
7,5% 11 projekter 15,2% 
1,5% 2 projekter 2,0% 
5,5% 8 projekter 4,4% 
4,8% 7 projekter 8.2% 
17,1% 25 projekter 13,9% 
2,7% 4 projekter 1,3% 
17.1% 25 projekter 25,9% 17 projekter 
4 projekter 
2 projekter 
19 projekter 
4 projekter 
24 projekter 
3 projekter 
7 projekter 
13 projekter 
22 projekter 
2 projekter 
41 projekter 
.ALI 100% 146 projekter 100% 158 projekter 
3.9.4. En detaljeret liste over alle de områder, på hvilke der fandt 
udvekslingsprojekter sted I 1988 og 1989 findes i bilag 2. 
3.10. BESKRIVELSE AF DELTAGERNE 
3.10.1. Efter at arbejdsløse unge har fået adgang til at deltage I 
programmet, er antallet af arbejdsløse deltagere steget støt 
fra 46,4% i 1988 til 47,3% I 1989. Halvdelen af deltagerne er 
med andre ord Jobsøgende. 
En detaljeret statistisk analyse findes I tabel 5, bilag 1. 
- 6 -
3.10.2. Et andet højt prioriteret mål for det Tredje Program er at 
tilbyde mænd og kvinder lige muligheder. Kommissionen har 
tilstræbt, at unge mænd og kvinder repræsenteres ligeligt og at 
kvinder opmuntres ti i at deltage 1 udvekslinger Inden for 
sektorer, der beskæftiger sig med ny teknologi. Både I 1988 og 
I 1989 nåede man dette mål, dvs. der var ligevægt Imellem 
kønnene, og unge kvinder repræsenterede ca. 50% af alle 
deltagere I programmet. 
En detaljeret statistisk analyse findes l tabel 6, bilag 1. 
3.11. PROJEKTERNES UDDANNELSESMÆSSIGE INDHOLD 
Det Trejde Fællesprogram tager Ikke sigte på at tilbyde den 
unge deltager en orunduddannalaa eller grund læggende erhvervs­
erfaring I en anden medlemsstat, men fungerer snarere som et 
supplement til allerede gennemført uddannelse og erfaring i 
vedkommendes eget land. Kommissionen mener fortsat, at selv de 
kortvarige udvekslinger bør Indeholde virkelig erhvervspraktik 
og at den erhvervserfaring, som man opnår I løbet af et projekt 
af længere varighed, bør være af tilstrækkelig høj kvalitet og 
værdi til at opmuntre arbejdsgivere såvel som arbejdstagere til 
at deltage i programmet. 
3.12. PROGRAMMETS FINANSIERING 
3.12.1. Både I 1988 og I 1989 måtte Kommissionen afslå flnansierng af 
et stort antal udvekslingsprojekter af budgetmæssige årsager. 
Kommissionens finansielle støtte til udvekslingsprogrammet har 
altid været tænkt som et incitament til udvikling af udveks­
lingsordninger for unge arbejdstagere Inden for Fællesskabet. 
Det har aldrig været hensigten at dække alle omkostninger ved 
hvert enkelt udvekslingsprojekt, selv om dette faktisk er 
tilfældet for flertallet af udvekslinger. Dette forhold er 
klart utilfredsstillende, eftersom antallet af deltagere i 
programmet Ikke er så højt som det potentielt set kunne være. 
3.12.2. Såfremt programmet skal udvides og gøre mindre afhængigt af 
fællesskabsmidler, er det afgørende for initiativtagerne i 
samarbejde med de nationale koordinatorer at undersøge alle 
mulige supplerende kilder til finansiering, uanset om de er 
nationale, regionale eller private. Det er Kommissionens 
opfattelse, at medlemsstaterne bør fortsætte med at yde støtte 
på nationalt plan, hvis man ønsker, at programmet skal have 
nogen reel effekt inden for Fællesskabet. 
3.12.3. Kommissionen vil fortsat søge at opmuntre til nye udvekslings­
ordninger Igennem tilskud ud over det bestående faste ugentlige 
bidrag. Denne praksis vil gøre det muligt at opnå en delvis 
fællesfinansiering af udvekslingerne, eftersom tilskudsordnin­
gen kræver, at de Initiativtagende organisationer søger andre 
f i nans Ier IngskI i der. 
- 7 -
4. EVALUERING AF PROGRAMMET 
4.1. I 1988 blev der gennemført en kvalitativ analyse af Indholdet 
af de rapporter, der blev Indsendt af deltagerne I per loden 
1985 - 1987. 
4.2. Denne analyse var en første pilotundersøgelse, som gav mulighed 
for at identificere visse tendenser i udvekslingens virkninger 
for deltagerne. 
4.3. I løbet af 1989 blev der gennemført en undersøgelse af de lang­
fristede virkninger, som efter de unge arbejdstageres mening 
kunne have Indflydelse på deres deltagelse I udvekslingspro­
grammet. 
4.4. Man undersøgte virkningerne på fire forskellige niveauer l nær 
tilknytning til programmets mål: 
1. Virkningerne I arbejdssituationen/udvikling af individet I 
erhvervsmæssig sammenhæng; 
2. ændringer I det sociale og kulturelle miljøs niveau; 
3. udvikling af åbenhed over for problemerne I sammenhæng med 
den europæiske politik; 
4. Indvirkning på personlige, fremtidige planer og på den 
personlige udvikling. 
4.5. Den gruppe, der blev undersøgt, bestod af deltagere I en 
udveksling I 1987, og et tilfældigt udvalg på 10% blev anset 
for at være tilstrækkeligt til at garantere, at der fremkom 
anvendelige resultater. Undersøgelsens hovedgrundlag var et 
spørgeskema, som blev suppleret med samtaler med 40 udvalgte 
deltagere. Udvælgelsen af de 40 personer, der skulle Inter­
viewes, foregik efter følgende kriterier: 
alle 12 medlemsstater skulle være repræsenteret; 
særlige forhold, der viste sig på spørgeskemaet, skulle 
undersøges nærmere, hvis de var relevante for undersøgel­
sens formål ; 
deltagere, der havde Indsendt velbegrundede vurderinger 
enten I positiv eller I negativ retning med henblik på et 
perspektiv skulle have prioritet; 
alle programtyper skulle repræsenteres - den kvantitative 
fordeling af antallet af deltagere pr. land skulle afhænge 
af den absolutte deltagelse I hele udvekslingsprogrammet; 
gennemførelse med lave omkostninger, dvs. oprettelse af 
regionale centre, hvis det var muligt. 
4.6. Undersøgelsens kerne var et hovedsageligt standardiseret 
spørgeskema, som var struktureret for at følge den logiske 
udvikling I udveksl Ingsprojekterne. 
4.7. Undersøgelsen i 1989 omfattede også ca. 40 samtaler med 
deltagere fra de 12 medlemsstater, der deltog I udvekslings­
programmet i 1987. 
- 8 -
4.8. MOflLE STATISTISKE RESULTATER 
4.8.1. Deltagernes fordeling på aldersgrupper giver et Interessant 
fingerpeg om, hvilken rolle deltagelsen I udvekslingen spiller 
I den Individuelle planlægning af fremtiden. Når den normale 
skolegangs længde og den grundlæggende faglige uddannelse tages 
I betragtning, viser det sig, at en fjerdedel af deltagerne 
deltager I udvekslingen umiddelbart efter uddannelsen - 27,5%. 
Ca. 47% har allerede arbejdet I et par år, før de deltager I 
udveksl Ingen. 
4.8.2. Fordelingen på køn er afbalanceret, Idet der er 49% kvindelige 
og 51% mandlige deltagere. 
4.9. FORVENTNINGER TIL UDVEKSLINGEN 
4.9.1. Ønsket om at udvikle den faglige kunnen og om at lære et euro­
pæisk naboland at kende motiverer det største antal deltagere 
(hver 30%), og også ønsket om at lære et fremmed sprog bedre 
indtager en fremskudt plads. 
4.9.2. Kun 15,3% af langt IdsdeI tågerne angav erhvervsmæssige grunde 
som deres væsentligste motivering. Derimod sagde 32,1%, at det 
var afgørende at lære et andet europæisk land at kende, og 
29,2% angav en videreudvikling af deres sproglige kunnen som 
den vigtigste grund. 
4.9.3. Flertallet (46,6%) af deltagerne I 3 ugers programmer angav 
erhvervsmæssige grunde som de vigtigste. I den samme gruppe 
Indtog ønsket om at lære andre lande at kende andenpladsen med 
33,5%. Dette kan I nogen grad forklares ved disse korte kursers 
karakter. De kan naturligvis kun give en Introduktion. 
4.10. OPFYLDES DELTAGERNES FORVENTNINGER TIL UDVEKSLINGEN? 
4.10.1. 36,5% af alle deltagerne erklærer, at de er helt tilfredse, og 
50,5% er I alt væsentligt tilfredse. Kun 11,5% mener, at deres 
forventninger I alt væsentligt Ikke blev Indfriet, og 1,5% 
erklærer, at de overhovedet ikke var tilfredse. 
4.10.2. Deltagerne l de lange udvekslinger angiver i langt højere grad 
(45% af totalen ved de lange programmer), at deres forventnin­
ger blev "helt Indfriet". Det samme tal for deltagere i udveks­
linger på mindre end en måned er 25,2%. Kun 7,9% af deltagerne 
I de lange programmer er l alt væsentligt Ikke tilfreds, 
hvilket er et meget lavt negativt resultat i sammenligning med 
resultatet fra 3-ugers programmerne på 18%. Dette viser, ai 
Indfriflisen af forventningerne er—iioefrem proportional med 
udveKaI Ingens lingde. 
- 9 -
4.10.3. Generelt erklærer 87% af deltagerne, at de har haft et positivt 
udbytte af udvekslingen. De negative kommentarer koncentrerer 
sig om 3-ugers programmerne, og det er derfor vor opfattelse, 
at denne udveksl Ingstypes mål bør ændres. 3-ugers programmet er 
særdeles anvendeligt som "første Introduktion" til forskellige 
aspekter, herunder faglige aspekter I et andet land. Deltager­
nes vurdering viser, at det ville være hensigtsmæssigt at 
undlade at bruge denne type udvekslinger med primært sigte på 
forbedringer af uddannelsen. Dette formål synes at passe bedre 
111 de længere udveksl Inger. 
4.11. FORBEREDELSER TIL OPHOLDET I UDLANDET 
4.11.1. Hvor vellykket et ophold I udlandet bliver, afhænger I høj grad 
af dette opholds forberedelse. Kun en fjerdedel af alle del­
tagere kendte I forvejen deres værtsland. For 35% af alle del­
tagere var udvekslingen det første ophold I udlandet. 
4.11.2. Undersøgelsen viser, at mange deltagere først efter udvekslin­
gens afslutning klager over, at de Ikke I forvejen var blevet 
Informeret om et præcist program. Tvær Imod blev mange deltagere 
sendt afsted uden andet end generel Information om sektoren og 
de forventelige aktiviteter. 
4.11.3. I de fleste af samtalerne gav deltagerne klart udtryk for, at 
de havde haft en ubehagelig følelse af usikkerhed eller forvir­
ring. 
4.11.4. Endvidere havde ca. 28% af deltagerne I de lange programmer 
ubehagelige minder om den Infrastruktur, organisationerne havde 
sti I let til rådighed. 
4.11.5. Kun 16,2% af deltagerne I de lange programmer erklærer, at de 
husker opholdet som "meget behageligt". Dette er væsentligt 
under det kun lige netop acceptable gennemsnit på 35,4% af 
samtlige deltagere, der erklærer, at de havde det "meget beha­
ge I Igt". 
4.11.6. I forbindelse med samtalerne bemærker man en klar adskiHeise mellem 
sprogkurserne og arbejdet : 
alle deltagerne oplevede sprogkursets Infrastruktur som 
positiv. I denne periode var organisatorerne til stede, de 
tog sig af deltagerne, og de tilbød et program, der supple­
rede sprogkurset. 
i de fleste tilfælde ændrede denne situation sig ved påbe­
gyndelsen af den praktiske uddannelse. Fra dette tidspunkt 
følte deltagerne sig forladt, bl.a. på grund af ændringerne 
I deres forskellige omgivelser m.v. 
4.11.7. Spørgsmålet om den manglende Infrastruktur er I nogen grad 
akademisk I forbindelse med alle de udvekslinger, hvor der Ikke 
opstår større problemer: når Ingen beder om hjælp, er der 
heller Ingen, der bliver klar over, at Infrastrukturen er 
mangelfuld. 
- 10 -
4.12. FAGLIG UDDANNELSE I EN VIRKSOMHED 
4.12.1. 68,7% af deltagerne I de lange programmer og 61,2% af deltager­
ne i programmerne på 1 - 3 måneder, fandt, at virksomhederne 
var forberedt på deres ankomst. 
4.12.2. De programmer, der tager sigte på klart definerede grupper af 
deltagere, og som derfor er lettere at organisere (f.eks. 
banker, sparekasser og landbrug), fungerer generelt bedre end 
andre programmer. 
4.12.3. I denne sammenhæng skal de mål, Rådet har sat sig i afgørelsen 
om dette fællesskabsprogram, og Ikke kun de rent faglige aspek­
ter, Indgå I undersøgelsen af de eventuelle langtidsvirkninger 
af deltagelsen I et udvekslingsprogram. 
4.12.4. Arbejdstagernes mob i iitet spiller en vigtig rolle I forbindelse 
med de økonomiske og politiske ændringer inden for Det Europæi­
ske Fællesskab. Det fælles marked i 1993 kan kun fungere som et 
fælles arbejdsmarked, hvis enkeltpersoner er villige til at 
ændre både deres arbejds- og levevilkår. Der er visse betingel­
ser for, at dette mål kan nås, bl.a. at de enkelte mennesker 
ser fundamentalt positivt på andre medlemsstater. 
4.12.5. Spørgsmålet om daglig nytte af deltagelsen I udvekslinger er 
derfor særdeles vigtigt. 
4.12.6. Umiddelbare erhvervsmæssige fordele ved deltagelse i udvekslin­
ger set l forhold til utiveksungernes isngde 
Erhvervsmæssigt 
set var udveks-
llngen Samlet antal 
Kode deltagere Mindre end 1-3 
en måned mdr. Mere 
end 3 
mdr. 
Nyttig 262 
44,0% 74 
28,2% 
33,8% 118 
45,0% 
49.8% 70 
26,7% 
50.4% 
SkadelIg 44 
7,4% 18 
40,9% 
S.2% 14 
31,8% 
5.9% 12 
27,3% 
8.6% 
Uden virkning 289 
48,6% 127 
43,9% 
56.0% 105 
36,3% 
44.3% 57 
19,7% 
41.0% 
I ALT 595 
100.0% 219 
36.8% 237 
39.8% 139 
23.4% 
Kode: 1 - I alt 
2 • Procent 
3 - Procent af deltagerne efter programtype 
- 11 -
4.12.7. Ditte tal viser, at den praktiske erhvervserfaring i udlandet 
generelt har en positiv virkning på arbejdet hjemme» tamt at 
denne positive virkning stiger i forhold til programmets 
længde: 
33,8% af deltagerne 
49,8% af deltagerne 
50,4% af deltagerne i 3-ugers programmerne; 
I 1 - 3-månedere programmerne; 
I de længere programmer. 
4.12.8. Dette resultat fremgår endnu mere udtalt 
langtidsvirkningerne (efter et elier to år): I forbindelse med 
Erhvervsmæssigt 
set var udveks-
llngen Samlet antal 
Kode deltagere Mindre end 1-3 
en måned mdr. Mere 
end 3 
mdr. 
Nyttig 378 
63,7% 117 
31,0% 
52.7% 160 
42,3% 101 
26,7% 
72.7% 
SkadelIg 9 
1,5% 4 
44,4% 
1.8% 3 
33,3% 
1,3% 2 
22,2% 
1,4% 
Uden virkning 206 
34,7% 101 
49,0% 
45.5X 69 
33,5% 
29.7% 36 
17,5% 
25.9% 
I ALT 593 
100.0% 222 
37.4% 232 
39,1% 139 
Kode: I alt 
Procent 
Procent af deltagerne efter programtype 
4.12.9. Et af de andre mål med Rådets afgørelse om udvekslingsprogram­
met for unge arbejdstagere er at skabe en bredere Interesse for 
den europæiske politik og en større forståelse for dette pro­
grams europæiske dimension blandt deltagerne. 
4.12.10. I denne sammenhæng svarede 68,8% af alle deltagerne, at deres 
Interesse var blevet styrket. Også på dette område er der klar 
forskel på deltagerne I de lange og de korte programmer. Blandt 
deltagerne i de lange programmer erklærede 80,7%, at deres 
Interesse var blevet styrket. 
- 12 -
4.13. SAMLET VURDERING 
4.13.1. En samlet vurdering aj de I tage leen i udveKalinger giver 
følgende resultater: 
Kode Samlet antal 
deltagere Mindre end 1 - 3 
en måned mdr. Mere 
end 3 
•tir. 
Nyttig 576 
96.0% 212 
36,8% 
94.6% 232 
40,3% 132 
22,9% 
94.3% 
Skade!Ig 1,0% 5 
83,3% 
2.2% 1 
16,7% 
0.7% 
Uden virkning 18 
3,0% 7 
38,9% 
3.1% 4 
22,2% 
1.7% 7 
38,9% 
5.0% 
ILL 600 
100.0% 224 
37.3% 236 
39.3% 140 
•Z3 » w% 
Kode: 1 - I alt 
2 - Procent 
3 - Procent af deltagerne efter programtype 
4.13.2. At 96% af samtlige deltagere I dao. nooen tid efter deres eget 
udvekslingsoohold ville tilråde deltagelse I en sådan udveks­
ling, viser den store værdi de tidligere deltagere tillægger 
Det Europæiske Fællesskabs program for udveksling af unge 
arbejdstagere. 
4.13.3. Der er en klar forbinde i se mellem udvekslingens varighed og 
dens langfristede, erhvervsmæssige virkninger. Denne konklusion 
styrkes af deltagernes angivelse af, hvilken varighed det bør 
tilstræbes at give udvekslingen*. 
næste 88% 
erklærede, 
IIng); af deltagerne I lange udvekslingsprogrammer 
at de gik Ind for denne model (langvarig udveks-
ca. 53% af deltagerne l et 1 - 3 måneders program erklære­
de, at de ville foretrække længere programmer på mindst 6 
måneder ; 
blandt deltagerne I 3 ugers programmerne forsætter denne 
tendens til at foretrække længere programmer, Idet næsten 
60% af dem gik ind for programmer på mellem 1 og 3 måneder 
og næsten en fjerdedel for programmer af længere varighed. 
- 13 -
5. KONKLUSION 
5.1. Som tidligere nævnt har der været en støt stigning i antallet 
af deltagere i 1988 og 1989, selv om der kun har været en 
begrænset stigning I budgettet. Det er ligeledes med til­
fredshed, at Kommissionen kan notere sig den konstante stigning 
l antallet af nye Initiativtagende organisationer (i 1989 
ansøgte 19 nye organisationer om tilskud. 10 af ditte opnåede 
tilskud). 
5.2. Virkningen af det Informationsmateriale, der er blevet udsendt 
siden 1988, er efterhånden tydelig, og det bør også noteres, at 
anmodninger om Information fra enkeltpersoner, såvel som fra 
organisatloenr, er stadig stigende. 
5.3. Endelig fremgår det af Kommissionens meddelelse til Rådet 
"Uddannelse I Det Europæiske Fællesskab - retningslinier for 
Indsatsen på mellemlang sigt (1989 - 1992)" (K0M(89) 235, 
endelig udg.), at Kommissionen har til hensigt at undersøge 
muligheden for at forenkle præsentationen af de muligheder, der 
står til rådighed for de unge gennem disse to programmer 
(programmet om udveksling af unge arbejdstagere og Ungdom for 
Europa) samt at effektivisere disse programmers administration. 
Det er således tanken at synkronisere de to programmer for I 
fremtiden at give Kommissionen mulighed for bedre at koordinere 
alle former for ungdomsudveksI Inger. 
5.4. Kommissionen oversendte sit forslag herom (K0M(90) 79, endelig 
udg.) med anmodning om, at Rådet nu reviderer programmet om 
udveksling af unge arbejdstagere Inden udgangen af 1991 
(snarere end 1990). Dette forslag behandles for tiden I Rådet. 
&J1AL1 &J1AL1 
I?-
Tabel 1.1. Omkostninger/projekttilskud i 1988/1989 
100% 
6.000.000 -r 
5.000.000 4-
4.000.000 "f 1001 
3.000.000 4-
2 . : .ooo 4-82.8% 
l.ooo.ooo 4-81.3% 
H 
1988 i alt 
omkostnin­
ger i ecu 
4.255.291 1988 i alt 
tiIskud 
bevilget i 
ecu 3.524.220 1989 i alt 
omkostnin­
ger i ecu 
5.654.687 1989 i alt 
tiIskud 
bevilget i 
ecu 4.595.711 
_u>-
Tabel 1.2. Gennemsnitlige omkostninger/tilskud pr. deltager 
i 1988/1989 
100% 
2.000,00 -r 
1.800,00 4 
1.600,00 4 
1.400,00 4 
1.200,00 4 
1.000,00 4 
800,00 4 
600,00 
400,00 4 
200,00 4 
0,00 100% 
1988 
omkostnin­
ger pr. 
deltager i 
ecu 1.590 82.8% 81.3% 
1988 
tilskud pr. 
deltager i 
ecu 1.317 1989 
omkostnin­
ger pr. 
deltager i 
ecu 1.857,7 1989 
ti Iskud pr. 
deltager i 
ecu 1.509,8 
l>-
Tabel 1.3. Gennemsnitlige omkostninger/tilskud pr. deltager 
pr. uge i 1988/1989 
100% 
180 
160 4-
140 + 
120 
loo 4-
0 + 
60 + 
40 4-
20 + 100% 
83.0% 81.3% 
1988 
omkostnin­
ger pr. 
deltager i 
ecu 141 1988 
tiIskud pr. 
deltager i 
ecu 117 1989 
omkostnin­
ger pr. 
deltager i 
ecu 168,9 1989 
ti Iskud pr 
deltager i 
ecu 137,3 
- If-
Tabel 1.5. Gennemsnitlige omkostninger pr. deltager pr. uge pr, 
kort/langt program i 1988/1989 
267,96 
300 -r 
250 4-
200 4-
150 4-
loo 4-243,14 
50 4-114,88 119,5 
1988 kort 
program i 
ecu 1988 langt 
program i 
ecu 1989 kort 
program i 
ecu 1989 langt 
program i 
ecu 
-IH-
Tabel 2.1. Korte/lange projekter i 1988 
7,81% 
ïiiiiiiiiiiiiiiiiiiniiïïiiiiiiiiiHii: 
% 
^ 
82,19% ^*** r S i alt, lange projekter 
1988 
B3 i alt, korte projekter 
1988 
_*o_ 
Tabel 2.2. Korte/lange projekter i 1989 
NB: Oet samlede deltagerantal (2806) er beregnet 
pi grundlag af den planlagte deltagelse efter 
detaljerede ansøgninger, og svarer siledes ikke 
til det endelige/faktiske deltagerantal. Dette 
er grunden til, at der er et overskud pi 130 
deltagere i forhold til endelige/faktiske del­
tagerantal på 2676. 
NB: Tallene fra 1989 er baseret på den planlagte 
deltagelse på grundlag af detaljerede ansøg­
ninger og ikke på grundlag af de endelige/ 
faktiske tal, da mange endnu ikke har afslut­
tet deres ophold, og specifikke oplysninger 
om deltagerne først bliver tilgængelige i de 
afsluttende rapporter. *) Ukendt bestemmelsessted Tabel 3.1. 
Deltagernes bestemmelsessted i 1988 
Tabel 3.2. 
Deltagernes bestemmelsessted i 1989 
Antal 
- it*.« 
Tabel 4.1. Projekternes fordeling på sektorer i 1988 - it*»« 
Tabel 4.1. Projekternes fordeling på sektorer i 1988 
E3Çen primære sektor 
1988 
tSiDen sekundære sektor 
1988 
Etøen tertiære sektor 
1988 * 
Tabel 4.2. Projekternes fordeling på sektorer i 1989 Tabel 4.2. Projekternes fordeling på sektorer i 1989 
**D»n primår* sektor 
1989 
Buen sekundåre sektor 
1989 
ED 
""Den tertiære sektor 
1989 
^ 
Tabel 5.1. Arbejdsløse/beskæftigede unge arbejdstagere i 1988/1989 
1600 
1400 4 
12 0 0 4 
looo 4 
IO 4 
600 4 
;oo 
oo 4 1434 
845 
'••••••••••••••! 
!'î!!!!!!5!!!?5* f DArbejdsløse 
0 Beskæftigede 
1988 1989 
'MB: Oplysningerne for 1989 er ufuldstændige, da mange projekter endnu 
ikke er afsluttet, og specifikke oplysninger om deltagerne først 
bliver tilgængelige i de endelige rapporter. 
Tabel 5.2. Arbejdsløse/beskæftigede mandlige/kvindelige unge 
arbejdstagere i 1988/1989 
300 -r 
700 4 
00 4 
500 4 
400 4 
300 41 
200 4 
loo 4 GB 1988 
01989 
mandlige 
arbejdsløse mandlige 
beskæftigede kvindelige 
arbejdsløse kvindelige 
beskæftigede 
NB: Oplysningerne for 1989 er ufuldstændige, da mange projekter endnu 
ikke er afsluttet, og specifikke oplysninger om deltagerne først 
bliver tilgængelige i de endelige rapporter. 
~&* 
Tabel 6. Mandlige/kvindelige unge arbejdere i 1988/1989 
1400 -r 
1200 4 
1000 4 
300 4 
i0 4 
400 4 
200 4 1360 
1316 
i;;;;-;;;;; 
••r ; 
-
829 
PffPFf ::::::x x 
774 m BEhandlige 
0<vindeligt 
• •••••••••••••••l 
t.a...«a........i 
• •••••••••••••a •• 
••••••«•••••••••i 
• •••••••••••••Mi' 
1988 1989 
NB. Oplysningerne for 1989 er ufuldstændige, da mange projekter endnu 
ikke er afsluttet, og specifikke oplysninger om deltagerne først 
bliver tilgængelige i de endelige rapporter. 
£lLfr£j> £lLfr£j> 
ti Bl Hg Z 
Datai leret Mata ovor omràdar. På hvilke dar fandt 
proiaktar om udveksling af unoe arbejdstagere sted I 1988 oa 1989 
Landbrug 
AgrolndustrI 
Arksolog I 
Kunst 
Restaurering af kunstværker 
Audiovisuel produktion 
Bankvæsen 
Skibsbyggeri 
Keramik 
Kemisk Industri 
Cirkus 
Handel 
Computere 
Masklnbygnlng 
Hàndverk 
"Kulturel le Initiativer" 
Handicappede arbejdstagere 
DlstrIbutIon 
ClvlI Ingeniørarbejder 
Mi l Jdbeskyttelse 
Fiskeri 
LevnedsmiddelIndustr I, 
drikkevarer og tobak 
Levnedsm i ddeI foræd 11ng 
Skovbrug 
Helbred og sociale ydelser 
Havebrug Hospitaler 
Hotel og restaurant 
Jagt 
Import/eksport 
Forsikring 
Anlægsgartner I 
Lokale beskæftIgelseslnltlatI 
ver 
Tekniske Industrier 
Marketing 
Medier 
Metal Industri 
Musik 
Naturbevarelse 
Børnepasning 
Offentlig administration 
Genbrug 
Sekretar iatsarbejde 
Sport 
Teknisk assistance til 
landbruget 
Telematik 
Tekst I ler 
Teater 
Tur Isme 
Transport 
Vinavl 
Erhvervsuddannelse 

ISSN 0254-1459 
KOM(90) 377 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-90-397-DA-C 
ISBN 92-77-63152-X 
SALGSPRIS til og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derudover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg