Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Østrigs nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Østrigs stabilitetsprogram for 2011-2016

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2 og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[2],

som henviser til beslutningerne fra Europa-Parlamentet[3],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at styrke EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[4], som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling om Østrigs nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram for 2011-2014.

(4) Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[5], hvori Østrig ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående analyse.

(5) Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltagene til fremme af væksten. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(6) Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

(7) Den 24. april 2012 afleverede Østrig sit stabilitetsprogram for perioden 2011-2016 og den 25. april 2012 sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(8) På baggrund af vurderingen af stabilitetsprogrammet for 2012 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er forsigtigt for årene 2012-2013. For 2014-2016 bliver scenariet mere optimistisk med en gennemsnitlig vækst på 2,1 %, hvilket er et godt stykke over de aktuelle forventninger til vækst. Formålet med programmets budgetstrategi er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2013 og nå den mellemfristede budgetmålsætning i 2016. Programmet har ændret den mellemfristede budgetmålsætning fra at være et afbalanceret budget under konjunkturforløbet til et strukturelt underskud på 0,4 % af BNP, hvilket også afspejler kravene i stabilitets- og vækstpagten. Den forventede korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud stemmer overens med fristen i Rådets henstilling udstedt i henhold til proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i december 2009. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo[6] er den forventede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,5 % af BNP i perioden 2011-2013 dog lavere end de 0,75 % af BNP, som Rådet tilråder. Den forventede strukturelle fremgang mod den mellemsigtede budgetmålsætning er tilstrækkelig i 2015, men lavere end stabilitets- og vækstpagtens benchmark på 0,5 % af BNP om året i 2014 og 2016. Den forventede vækstrate for de offentlige udgifter i 2014-2015, når der tages højde for diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, respekterer udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten. Ikke desto mindre er der visse risici forbundet med de finanspolitiske målsætninger på både indtægts- og udgiftssiden. For eksempel er budgetvirkningerne af visse foranstaltninger svære at kvantificere på grund af forskellene mellem de enkelte tilgange. Eftersom der endnu ikke er blevet vedtaget nogen lovgivning, er detaljerne for en skat på finansielle transaktioner endnu ikke kendt. De påtænkte nedskæringer i udgifterne på sub-nationalt niveau er ikke defineret. Programmet forventer, at gældskvoten, som var på 72,2 % ved udgangen af 2011, vil nå sit højdepunkt med 75,3 % i 2013, hvorefter den gradvist vil falde til 70,6 % i 2016. Hvad angår gældsreduktionsmålet i stabilitets- og vækstpagten, vil Østrig befinde sig i en overgangsperiode i årene 2014-2016, og de planer, der fremlægges i programmet, bør sikre tilstrækkelige fremskridt til at nå gældsreduktionsmålet. Der er dog visse risici knyttet til denne prognose, som hænger sammen med den voksende gæld i statsejede selskaber, der ikke sorterer under den offentlige sektor, og en potentiel yderligere byrde, der skyldes støtten til banksektoren.

(9) Efter vedtagelsen af den seneste finanspolitiske konsolideringspakke er Østrig nu på vej mod mere holdbare offentlige finanser. Pakkens foranstaltninger omfatter dog ikke en større strømlining af de finanspolitiske forhold mellem de føderale, regionale og lokale myndigheder, som ellers er bredt anerkendt som en vigtig kilde til mulige besparelser. Der blev i princippet indgået en aftale mellem de føderale og regionale myndigheder om at centralisere finansieringen af sundhedsområdet, men detaljerne mangler stadig at blive forhandlet på plads.

(10) For at hæve den effektive pensionsalder har Østrig vedtaget nogle reformer, der især sigter mod at begrænse adgangen til invalidepensionsordningen. Spørgsmålet om at fremskynde harmoniseringen af den lovbestemte pensionsalder mellem mænd og kvinder, som efter planen skal finde sted i 2024-2033, er ikke blevet taget op. Beskæftigelsesegnetheden blandt de ældre arbejdstagere og en aktiv aldringskultur i virksomhederne bør styrkes yderligere. De foreslåede foranstaltninger er muligvis ikke tilstrækkelige til at hæve den effektive tilbagetrækningsalder markant.

(11) Det østrigske arbejdsmarked har vist meget gode resultater, hvilket bevidnes af de laveste arbejdsløshedstal i EU i 2010 og 2011. Landets arbejdskraftspotentiale forventes dog at falde fra og med 2020. Derfor skal Østrig stile efter at få mest muligt ud af den del af befolkningen, der er i den arbejdsdygtige alder, ved at tage fat i problemerne med lav beskæftigelse af ældre arbejdstagere og omfattende brug af tidlig pension og invalidepensionsordninger, den høje skattebyrde og sociale sikringsbyrde på indkomsten samt den relativt høje koncentration af kvinder i lavtlønnede stillinger og deltidsjob. Derudover er potentialet hos personer med indvandrerbaggrund ikke fuldt udnyttet på grund af deres lave uddannelsesniveau eller problemer med at få godkendt de kvalifikationer, de har opnået i udlandet. Uddannelsesresultaterne, som afspejles i PISA-undersøgelserne, er under EU's gennemsnit, og især den socioøkonomiske baggrund har stor indflydelse på deres uddannelsesniveau. Det støt voksende antal af studerende på grund af den høje indgående mobilitet ("masseuniversit") og de høje frafaldsrater (ca. 40 %) er fortsat nogle af de største udfordringer sammen med en betydelig mangel på finansiering.

(12) Østrig nyder godt af en gunstig position, hvad angår konkurrenceevne og produktivitet. Ikke desto mindre står landet over for strukturelle svagheder på flere områder, som kan skade dets vækstpotentiale på lang sigt. Konkurrencen i servicesektoren har ikke understøttet den indenlandske efterspørgsel i særlig høj grad. Problemerne med høje priser på netværksadgang og de nuværende virksomheders forvridende adfærd (som hæmmer markedsadgang, konkurrence og innovation) er ikke blevet taget op. Der findes stadig uberettigede restriktioner i de liberale erhverv: Antallet af lovregulerede erhverv, der meddeles Kommissionen af Østrig, er langt over EU's gennemsnit. Der er et behov for at vurdere berettigelsen og proportionaliteten af reguleringen inden for disse erhverv. Østrig har ikke gjort håndgribelige fremskridt til at styrke den føderale konkurrencemyndighed. Servicedirektivet er endelig blevet gennemført gennem vedtagelsen af en "horisontal" lov og ved ændringer i lovgivningen på provinsniveau, som det blev henstillet af Rådet i 2011.

(13) Østrigs finanssektor er særlig udfordret i forbindelse med bankernes høje eksponering over for landene i Central- og Østeuropa, idet der i flere af disse økonomier stadig kan forekomme en forværring af aktivernes kvalitet. Før der træffes beslutninger, der kan have grænseoverskridende virkninger, skal der udveksles oplysninger og koordineres med tilsynsmyndigheder i værtslandet. Myndighederne skal også fortsætte med at føre tilsyn med og omstrukturere de banker, der har modtaget offentlig sektorstøtte, især de kreditinstitutioner, der er blevet nationaliseret.

(14) Østrig har givet en række tilsagn under europluspagten. Disse tilsagn og gennemførelsen af tilsagnene givet i 2011 er relateret til fremme af beskæftigelsen, forbedret konkurrenceevne og større holdbarhed i de offentlige finanser. Kommissionen har vurderet gennemførelsen af tilsagnene under europluspagten. Der er taget hensyn til resultaterne af denne vurdering i disse henstillinger.

(15) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Østrigs økonomiske politik. Den har vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Østrig, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1 - 7 nedenfor.

(16) På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Østrigs stabilitetsprogram, og Rådets udtalelse[7] afspejles særligt i henstilling 1 nedenfor,

HENSTILLER, at Østrig træffer foranstaltninger i perioden 2012-2013 med henblik på:

1. at gennemføre budgettet for 2012 som påtænkt og styrke og gennemføre budgetstrategien for 2013 og derefter. Foranstaltningerne skal specificeres tilstrækkeligt (især på sub-nationalt niveau) til at sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres i tide, og at den gennemsnitlige årlige strukturtilpasningsindsats, der er anført i Rådets henstillinger under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, nås. Derefter bør det med en passende strukturtilpasningsindsats sikres, at der gøres tilstrækkelige fremskridt for at nå den mellemsigtede budgetmålsætning, herunder udgiftsbenchmarket,

2. at tage yderligere skridt til at styrke de nationale budgetrammer ved at samordne ansvarsområderne på tværs af de føderale, regionale og lokale forvaltningsniveauer, især ved at gennemføre konkrete reformer, der sigter mod at forbedre organiseringen, finansieringen og effektiviteten i sundheds- og uddannelsessystemerne,

3. at fremskynde harmoniseringen af den lovfæstede pensionsalder mellem mænd og kvinder og styrke de ældre arbejdstageres beskæftigelsesevne og føre tilsyn med gennemførelsen af de nylige reformer, der begrænser adgangen til tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, for at sikre, at den lovmæssige og effektive pensionsalder øges på linje med den forventede levealder,

4. at sænke den effektive skatte- og socialsikringsbyrde på arbejde, især for lavtlønnede, med henblik på at øge beskæftigelsesfrekvensen for ældre og kvinder på baggrund af behovet for at modvirke følgerne af de demografiske ændringer for den erhvervsaktive befolkning. Skattebyrden bør ændres på en budgetneutral måde henimod ejendomsbeskatning og miljøbeskatning. Den store indkomstkløft mellem mænd og kvinder bør mindskes, og kvindernes muligheder for fuldtidsbeskæftigelse bør øges, især ved at der oprettes flere pasningsmuligheder for afhængige familiemedlemmer,

5. at træffe yderligere foranstaltninger til at forbedre uddannelsesresultaterne, især for dårligt stillede unge, og træffe foranstaltninger for at mindske frafaldet fra de højere uddannelser,

6. at tage yderligere skridt til at fremme konkurrencen i servicesektoren ved at fjerne barriererne for markedsadgang inden for kommunikation, transport og detailmarkederne for energi. Uberettigede restriktioner på adgang til liberale erhverv bør fjernes. Konkurrencemyndighedernes beføjelser bør styrkes, og gennemførelsen af reformen af konkurrencelovgivningen bør fremskyndes,

7. at optrappe omstruktureringen af de banker, der har modtaget offentlig støtte, og samtidig undgå en nedgearing. Samarbejdet og koordineringen af de nationale politiske beslutninger med de finansielle tilsynsmyndigheder i andre lande bør styrkes yderligere,

Udfærdiget i Bruxelles, den […]

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2012) 306 final.

[3] P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047.

[4] Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.

[5] COM(2012) 68 final.

[6] Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

[7] I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.