[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 19.9.2008

KOM(2008) 570 endelig

R APPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

om sektoren for tørret foder

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

om sektoren for tørret foder

INDLEDNING

I henhold til artikel 184, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 (som overtog forpligtelsen i artikel 23 i forordning (EF) nr. 1786/2003 om den fælles markedsordning for tørret foder) skal Kommissionen senest den 30. september 2008 på basis af en evaluering af den fælles markedsordning for tørret foder forelægge Rådet en rapport om denne sektor. Rapporten skal navnlig behandle udviklingen for så vidt angår arealer med bælgplanter og andet grøntfoder, produktionen af tørret foder og de opnåede besparelser med hensyn til fossilt brændsel og skal om nødvendigt ledsages af passende forslag.

I forbindelse med denne rapport har Kommissionen taget hensyn til en ekstern evalueringsrapport om sektoren for tørret foder[1].

BESKRIVELSE AF STØTTEORDNINGEN

BA ggrund

Med Rådets forordning (EØF) nr. 1067/74 oprettedes den fælles markedsordning for tørret foder fra den 1. april 1974 med henblik på at øge det indenlandske udbud af proteinrigt foder. Der blev indført et ensartet støtteniveau, og det blev fastsat, at produktionsåret begynder den 1. april og slutter den 31. marts det følgende år. For at være støtteberettiget skulle det tørrede foder opfylde visse kvalitetskriterier med hensyn til vand- og proteinindhold.

Som følge af en revision i 1978 blev Rådets forordning (EØF) nr. 1117/78 vedtaget. I denne forordning blev der fastsat en målpris for at sikre producenterne en rimelig indtægt. Da soltørret foder også var udsat for konkurrence fra foder fra tredjelande, blev der indført en støtte til soltørret foder, men til en lavere sats end i forbindelse med kunsttørret foder.

Produktionen steg støt gennem 1980'erne. Dette medførte stigninger i de samlede udgifter, som ikke kunne begrænses, da der ikke var sat nogen maksimumsgrænse for, hvor store mængder der kunne betales støtte for. For at begrænse omkostningerne og kontrollere mængden af tørret foder fremstillet i EU vedtoges derfor i 1995 Rådets forordning (EF) nr. 603/95. Der blev indført en maksimal garantimængde (MGM) på 4 412 400 tons for kunsttørret foder og på 443 500 tons for soltørret foder.

Der blev foretaget yderligere tilpasninger af ordningen ved reformen i 2003, som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 1786/2003.

Nuværende støtteordning

Den nuværende fælles markedsordning for tørret foder har siden den 1. april 2008 været reguleret i Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen). Forordning (EF) nr. 1234/2007 har afløst Rådets tidligere forordning (EF) nr. 1786/2003, som oprettede den fælles markedsordning for tørret foder efter 2003-reformen og blev gennemført fra 2005. Der ydes støtte på 33 EUR/t for både kunsttørret og soltørret foder til forarbejdningsvirksomheder. For at begrænse udgifterne er der fastsat en maksimal garantimængde på 4 960 723 tons pr. produktionsår for kunsttørret og/eller soltørret foder, som fordeles mellem medlemsstaterne. Hvis den maksimale garantimængde overskrides, nedsættes støtten til den eller de pågældende medlemsstater i forhold til overskridelsen.

For at være støtteberettiget skal det tørrede foder opfylde kvalitetskriterier med hensyn til vand- og proteinindhold.

Efter 2003-reformen blev det årlige budget til forarbejdningsstøtte til tørret foder nedsat til 163 mio. EUR [33 EUR x 4,96 mio. tons (MGM)] fra et niveau før reformen på omkring 300 mio. EUR. De faktiske udgifter udgjorde 152 mio. EUR i produktionsåret 2005/2006 og 143 mio. EUR i produktionsåret 2006/2007. Denne underudnyttelse af budgettet kan tilskrives nedsættelsen af støtte til 33 EUR/t, hvilket medførte, at der blev produceret en lavere mængde.

Fra 2005 blev 133 mio. EUR af budgettet til forarbejdningsstøtte til tørret foder afkoblet og integreret i enkeltbetalingsordningen, og producenterne fik tildelt rettigheder i forhold til deres leverance af foder til forarbejdningsvirksomheder i referenceperioden 2000–2002.

Med en gennemsnitlig markedsværdi på 110 EUR/t har EU's produktion på 4,5 mio. tons en samlet markedsværdi på 495 mio. EUR. Støtteniveauet (143 mio. EUR i 2006/2007) udgør ca. 30 % af den afsatte produktions værdi (495 mio. EUR).

Med hensyn til fordelingen af udgifter pr. medlemsstat anvendes støtten hovedsagelig i Spanien, Frankrig og Italien. Disse tre medlemsstater lagde beslag på 86 % af budgettet i 2006/2007. Tyskland, Nederlandene, Danmark og Det Forenede Kongerige tegnede sig for i alt 10,5 % af budgettet. I de nye medlemsstater er sektoren for tørret foder lille, og EU-10 tegnede sig i 2006 kun for 1,6 % af budgettet.

Den komplekse beskaffenhed af støtteordningen for tørret foder medfører en betydelig administrativ byrde for den private og den offentlige sektor i medlemsstaterne. Skøn over de finansielle omkostninger til administration varierer mellem medlemsstaterne, fra 0,63 EUR/t i Frankrig til 4,42 EUR/t i Italien.

Udviklingen i betingelserne for støtteberettigelse

Fra 1974 til 1999 var det fastsat i Kommissionens på hinanden følgende gennemførelsesbestemmelser, at temperaturen i tørringsanlægget skulle være 93° C ved processens begyndelse.

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 676/1999 om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 785/95 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 603/95 om den fælles markedsordning for tørret foder indførtes en tørringstemperatur på mindst 350° C ved processens begyndelse for at garantere produkternes industrielle karakter. Dette høje temperaturkrav udgjorde en effektiv teknisk hindring (og en hindring for nye forarbejdningsvirksomheder). Det forsinkede også udviklingen af forbehandlingsteknikker og anvendelsen af biomasse til brændselsfyrede tørringsanlæg.

Efter 2003-reformen blev ved Kommissionens forordning (EF) nr. 382/2005 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1786/2003 tørringsanlæggenes temperatur nedsat til mindst 250° C for at tilskynde til mindre energiintensive metoder og fremme anvendelsen af mindre vådt grøntfoder. Den lavere temperatur har øget anvendelsen af forbehandlingsteknikker og gjort det muligt at anvende biomasse, hvis varmeværdi ikke kunne nå op på 350°.

For at åbne mulighed for nye kommercielle anvendelser og lette udviklingen af mere effektive og miljøvenlige fremstillingsmetoder fjernedes ved Kommissionens forordning (EF) nr. 382/2005, som ændret ved forordning (EF) nr. 1388/2007, for nylig de tekniske krav til tørringsanlæg med hensyn til kunsttørring af frisk foder (lufttemperatur ved processens begyndelse, processens varighed og tykkelsen af hvert lag).

STRUKTUREN I SEKTOREN FOR TØRRET FODER

Areal

I EU tegner grøntfoder sig for omkring halvdelen af den samlede anvendte fodermængde. Det forbruges enten ved direkte græsning eller fremkommer ved høst og opbevaring af vedvarende eller midlertidige græs- og græsningsarealer og et- eller flerårige afgrøder (lucerne, kløver, majs til ensilage osv.).

I de otte vigtigste producentlande (Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Danmark, Tjekkiet, Det Forenede Kongerige og Tyskland), som tegner sig for 96 % af den maksimale garantimængde, var kontraktarealet for tørret foder i produktionsåret 2005/2006 430 400 ha, eller kun 1 % af EU's samlede grøntfoderareal. Heraf er 80 % eller 344 400 ha udlagt med lucerne (navnlig i Frankrig, Spanien og Italien), og 86 000 ha er græsarealer (hovedsagelig i Tyskland, Danmark og Nederlandene). Dette udgør henholdsvis 24 % af EU's samlede lucerneareal og 0,24 % af det samlede græsareal.

Selv om der ikke foreligger pålidelige data om kontraktarealet i forbindelse med produktionen af tørret foder for de seneste år, skønnes det, at dette areal er faldet til omkring 415 000 ha i 2007/2008 (et fald på 3,5 % i forhold til 2005/2006). Heroverfor er det samlede lucerneareal (foderbælgplanter) i EU forblevet uændret, mens det samlede græsareal i 2006/2007 steg med 2 % i forhold til 2005/2006.

Produktion

De tre største producenter (Frankrig, Spanien og Italien) tegner sig for 85 % af produktionen i EU-27, der støttes af den fælles markedsordning. To tredjedele af EU-produktionen er koncentreret i tre bestemte områder i disse medlemsstater: Champagne-Ardenne (80 % af den franske produktion), Aragonien og Catalonien (75 % af den spanske produktion) og Emilia-Romagna og Venezia (75 % af den italienske produktion). I disse største producentlande var kontraktarealet for tørret foder i produktionsåret 2005/2006 hovedsagelig udlagt med lucerne (98 % i Frankrig, 97 % i Spanien og 75 % i Italien). I de nordlige lande udgøres kontraktarealet for tørret foder på den anden side hovedsagelig af græsarealer (93 % i Tyskland, 80 % i Danmark og 64 % i Nederlandene). På EU-plan er 80 % af kontraktarealet for tørret foder udlagt med lucerne.

I de otte vigtigste producentlande[2] dyrker ca. 60 000 landbrugere grøntfoder på kontrakt med henblik på forarbejdningsstøtte. Der findes også 300 forarbejdningsanlæg, hvoraf en tredjedel er i Spanien.

Den direkte beskæftigelse i forarbejdningssektoren i EU-27 skønnes at ligge på 3 000 fuldtidsækvivalenter og den indirekte beskæftigelse på 1 500 fuldtidsækvivalenter.

Tørret foders plads inden for foderindustrien

De 4 439 000 tons tørret foder, der var berettiget til EU-støtte i produktionsåret 2007/2008, svarer til omkring 700 000 tons råprotein og udgør ca. 1 % af den samlede mængde råprotein, der anvendes som foder til husdyrbestanden i EU.

Ca. 30 % af det tørrede foder anvendes af sektoren for foderblandinger, og de resterende 70 % anvendes direkte som foder til dyrene. Det skønnes, at halvdelen af den direkte anvendelse er i form af pellets, mens den anden halvdel er lange baller.

Skønsmæssigt 20 % af efterspørgslen efter tørret foder skyldes dets specifikke kvalitet (f.eks. til mejerisektoren og kaniner), mens de resterende 80 % anvendes som en kilde til protein og fibre og kan erstattes af andre protein- og fiberkilder. Tørret foder skal derfor udbydes til en konkurrencedygtig pris i forhold til andre proteinkilder som f.eks. sojabønne-, solsikke- og rapsmel.

Tørringsteknologi (kunsttørret / soltørret foder)

Under den fælles markedsordning ydes der støtte til to metoder til tørring af grøntfoder, dvs. kunsttørring og soltørring.

Kunsttørret foder

Kunsttørring, en tørringsproces ved høj temperatur, er den fremherskende industrielle metode, der anvendes af virksomheder, som modtager støtter under den fælles markedsordning. Teknikken består i, at der indsprøjtes luft med en temperatur på 250–900° C i et tørringsanlæg, som grøntfoder passerer igennem. Den varme luft sikrer en meget hurtig tørring, som gør det muligt at bevare foderets protein, energiværdi og farve.

Planternes initiale vandindhold kan variere meget, afhængigt af forbehandlingsteknikker efter høsten og af region. Det kan således være lavere end 40 %, hvis foderet forbliver på jorden nogle få timer efter høst (Spanien, Italien) og kan udgøre mere end 75 % i Europas nordlige regioner, hvor en sådan fortørring ikke er mulig på grund af vejrforholdene (Danmark, Sverige).

Inden 2003-reformen var den mængde kunsttørret foder, der var berettiget til støtte, begrænset til en maksimal garantimængde pr. produktionsår på 4 517 223 tons.

Produktionstendenserne på nationalt plan er meget forskellige, idet man i Spanien og Italien har registreret en markant stigning i kunsttørret foder, mens andre medlemsstater som Frankrig, Nederlandene og Tyskland har oplevet et fald.

Soltørret foder

Foder er traditionelt blevet soltørret på marken. Det herved frembragte hø behandles og oplagres derpå. For at være støtteberettiget skal soltørret foder formales på et forarbejdningsanlæg. Denne teknik har ikke været et alternativ til kunsttørring på grund af et angiveligt kvalitetstab i forbindelse med det færdige produkt i form af lavere proteinprocent (bladtab på marken), lavere vitamin- og mineralindhold og ringere sanitær kvalitet som følge af en lavere tørringstemperatur.

Inden 2003-reformen var den mængde soltørret foder, der var berettiget til støtte, begrænset til en maksimal garantimængde (MGM) pr. produktionsår på 443 500 tons. Kun fem medlemsstater var omfattet af den nationale garantimængde (NGM) for soltørret foder. Italien og Spanien er de eneste medlemsstater, der stadig har en betydelig produktion. De øvrige medlemsstater har et lavt produktionsniveau (Frankrig og Portugal) eller har nu fuldstændig indstillet produktionen (Grækenland).

VIRKNING AF FORARBEJDNINGSSTØTTEN

Virkning for produktionen

Udviklingen i produktionen af tørret foder i EU-15 viser en gradvis forøgelse på 2 % pr. år i perioden 1995-2005. Som følge af 2003-reformen, der blev gennemført i 2005, faldt den støtteberettigede produktion af tørret foder i EU med ca. 17 % i produktionsåret 2005/2006 og med omkring 23 % i produktionsåret 2006/2007 i forhold til produktionsåret 2004/2005 (jf. bilag).

I 2006/2007 og 2007/2008 stabiliserede produktionen af tørret foder sig på ca. 4,45 mio. tons, hvoraf 3,9 mio. tons er kunsttørret og 0,55 mio. tons soltørret.

2003-reformen har ikke medført en betydelig omstilling fra kunsttørret til soltørret produktion.

Virkning for landbrugerne

Der blev registreret en indkomstforbedring som et resultat af 2003-reformen, da en del af den tidligere forarbejdningsstøtte blev omdannet til en afkoblet betaling til landbrugere. Men med hensyn til rentabilitet faldt bruttoavancen på grøntfoder som følge af et fald i producenternes salgspris i produktionsåret 2005/2006 i forhold til produktionsåret 2004/2005.

Det er imidlertid meget vanskeligt at fastsætte gennemsnitstal, som præcist afspejler rentabiliteten af grøntfoder, på grund af de forskellige produktions- og afsætningssystemer, der anvendes.

Med hensyn til bedriftsforvaltningen viser evalueringen endvidere, at landbrugere i stigende grad udliciterer såning og høst og andre produktionsaktiviteter til forarbejdningsindustrien. Det er værd at bemærke, at evalueringen fra AND International viser, at afgrøder, der følger lucerne i omdrift, nyder godt af dens positive agronomiske karakteristika, som medfører, at disse afgrøder opnår højere udbytter.

Virkning for forarbejdningsvirksomhederne

Forsyningen af råmateriale til industrien afhænger af, at forarbejdningsvirksomhederne er i stand til at tilbyde producenterne en pris for råproduktet, som giver en bruttoavance, der er konkurrencedygtig i forhold til andre afgrøder (korn og oliefrø). I betragtning af markedspriserne for det endelige produkt og forarbejdningsomkostningerne er konkurrencedygtige priser for råmaterialet (lucerne, græs) stærkt afhængige af EU-støtte.

Tørret foders konkurrenceevne i forhold til andre typer proteinkilder afhænger i vidt omfang af energiomkostningerne. Der er derfor store forskelle mellem EU's nordlige regioner, hvor forarbejdningsvirksomhederne har høje omkostninger til tørring, og de sydlige regioner, hvor lucerne kan fortørres i solen for at nedbringe tørringsomkostningerne.

I betragtning af støttens betydning sektorens samlede indtægter, ville de fleste forarbejdningsvirksomheder, hovedsagelig i de nordlige regioner, lukke, og de dertil knyttede arbejdspladser ville gå tabt, hvis ordningen blev afskaffet.

Virkning for miljøet

Jord og vand

Lucerne er navnlig af stor værdi i omdrift for at undgå monokultur af korn og anses for at have en mere positiv virkning for miljøet end alternative afgrøder (hovedsagelig majs og i mindre omfang hvede) på grund af de fordele, den indebærer for jord, vand, biodiversitet og landskab.

Lucerne forbedrer jordstrukturen, udvikler et dybt rodsystem, er et flerårigt plantedække, kvæler ukrudt, begrænser udvaskning og nedbringer pesticidanvendelsen. Bælgafgrøders evne til at binde kvælstof fra luften medfører et lavere forbrug af kvælstofgødning. Jordtabene som følge af erosion er meget mindre end i forbindelse med majs.

Grøntfoder optager vand mere effektivt end alternative afgrøder; der er en mindre afstrømning af regnvand, og jorden har en bedre vandbindingsevne. Som følge af lave tilførsler og det permanente plantedække har lucerne en positiv virkning for vandkvaliteten. Med hensyn til vanding behøver lucerne 17 % mere vand pr. år end majs, men dette behov er spredt mere jævnt over året, hvorved det undgås, at der sker kraftig stigning i forbruget i sommermånederne.

Flerårig beplantning, begrænsning af monokultur og diversificering af habitater anses alt sammen som positivt for biodiversitet og landskab.

F orbrug af fossilt brændsel

Der anvendes en betydelig mængde fossilt brændsel til tørring af foder. Den fælles markedsordning giver mulighed for et højt energiforbrug i sektoren, hovedsagelig fra forbrændingen af fossilt brændsel, hvilket medfører betydelige drivhusgasudledninger.

For produktionsåret 2004/2005, som er det sidste produktionsår inden anvendelsen af 2003-reformen, havde forarbejdningsvirksomhederne i de otte vigtigste producentlande et energiforbrug på ca. 526 000 toe (tons olieækvivalenter) – 90 % fra fossilt brændsel.

Fra produktionsåret 2005/2006 har der været et fald i produktionen af kunsttørret foder og derfor et fald i brændselsforbruget. Fra produktionsåret 2004/2005 til 2006/2007 skønnes denne nedgang at udgøre over 127 000 toe, hvoraf fossilt brændsel tegner sig for 114 500 toe.

Energiforbrug (8 vigtigste lande) |

Medlemsstat | 2004/2005(1) | 2005/2006(1) | 2006/2007(2) |

Tørret foder (mio. tons) | toe | Tørret foder (mio. tons) | toe | Tørret foder (mio. tons) | toe |

Tyskland | 0,327 | 84 086 | 0,272 | 68 648 | 0,239 | 54 186 |

Danmark | 0,143 | 31 324 | 0,097 | 21 248 | 0,077 | 11 928 |

Spanien | 2,166 | 90 766 | 1,793 | 62 755 | 1,793 | 60 440 |

Frankrig | 1,175 | 195 833 | 1,163 | 193 833 | 1,004 | 205 669 |

Italien | 0,779 | 64 175 | 0,500 | 41 310 | 0,418 | 21 985 |

Nederlandene | 0,194 | 45 267 | 0,182 | 42 467 | 0,138 | 33 591 |

Det Forenede Kongerige | 0,047 | 9 182 | 0,048 | 9 383 | 0,041 | 7 655 |

Tjekkiet | 0,033 | 5 186 | 0,021 | 5 250 | 0,027 | 3 139 |

I alt | 4,864 | 525 819 | 4,076 | 444 894 | 3,737 | 398 593 |

toe/t tørret foder | 0,1081 | 0,1091 | 0,1067 |

Kilde: (1) AND International, (2) GD AGRI. |

"Toe/t tørret foder"-forholdet synes at have været konstant i perioden fra 2004/2005 til 2006/2007. Dette indebærer, at der pr. ton tørret foder ikke er opnået betydelige energibesparelser som følge af en forbedret teknologi. Nedsættelsen af tørringstemperaturen synes heller ikke at have haft nogen effekt på energiforbruget pr. ton tørret foder. Faldet i det samlede brændselsforbrug står direkte i forbindelse med faldet i produktionen af kunsttørret foder. Spanien og Italien har opnået det bedste resultat, men de nyder godt af vejrforholdene. Nederlandene, Tyskland og Frankrig anvender mere brændsel pr. ton tørret foder på grund af mindre gunstige vejrforhold. Endelig synes Det Forenede Kongerige og Danmark at anvende mere bæredygtig teknologi til at fremstille tørret foder.

Drivhusgasudledninger

Tørringsindustriens energianvendelse har betydelige virkninger med hensyn til forbrug af fossile brændselsressourcer og udledninger af drivhusgasser. Foruden miljøvirkningen af anvendelsen af ikke-vedvarende energikilder frigives forskellige forurenende gasser og støv ved forbrændingen af denne brændsel. Den samlede mængde drivhusgasser, der blev udledt som følge af tørringsvirksomheders forbrænding af fossilt brændsel, udgjorde i produktionsåret 2004/2005 i EU 1 622 000 tons CO2-ækvivalent.

Faldet i produktionen af tørret foder efter reformen af den fælles markedsordning i 2003 har medført en besparelse på over 80 000 tons brændsel. I produktionsåret 2005/2006 svarede dette til en nedsættelse af drivhusgasudledningerne på ca. 250 000 tons CO2-ækvivalent, et fald på omkring 15 % i forhold til de samlede udledninger i det foregående produktionsår.

Virkning for fodermarkedet

Støtten til tørret foder har haft en begrænset virkning for EU's produktion af protein til foder. I produktionsåret 2005/2006 udgjorde den ca. 1 % af den samlede mængde råprotein, der anvendes som foder til husdyrbestanden i EU. Det skal bemærkes, at tørring af foder blot er et middel til at bevare proteinindholdet.

Da der kun er indgået kontrakt om produktion af tørret foder med hensyn til 25 % af lucerneproduktionen, vil en afskaffelse af ordningen ikke medføre, at afgrøden fuldstændig forsvinder.

Sojabønnemel er fortsat den primære proteinkilde for EU's fodermarked og udgør over 60 % af det vegetabilske protein. Sojabønnemel har et højere proteinindhold (mellem 40 % og 45 %) end alternativerne. Med hensyn til sojabønnemel er EU hovedsagelig afhængig af import, og den indenlandske produktion af sojabønner udgør således kun 2 % af EU-forbruget.

Den anden proteinkilde er rapsmel, som har et lidt lavere proteinindhold (mellem 30 % og 35 %), og som i det væsentlige produceres i Europa.

Da 80 % af efterspørgslen efter tørret foder kunne erstattes af andre proteinkilder, hovedsagelig importerede, anses EU's støtteordning ikke for at være effektiv.

AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER

Nuværende fordele ved ordningen | Nuværende ulemper ved ordningen |

Producent | Konkurrencedygtige priser for råmateriale | Råmaterialepris afhængig af EU-støtte |

Industri | Bevarelse af beskæftigelse (ca. 4 500 job) Støtte = 22 % af samlede indtægter | Levedygtigheden af hovedparten af industrien er afhængig af EU-støtte |

Forbruger (husdyrejer) | Konkurrencedygtige priser for tørret foder | 80 % af efterspørgslen efter tørret foder kunne erstattes af andre proteinkilder |

Miljø | På bedriftsniveau: positive effekter på – jord – vandkvalitet – biodiversitet | På globalt niveau: negative effekter på – nettobalancen for fossilt brændsel (526 000 toe/år i 2004/2005) – nettobalancen for drivhusgasudledninger (1 622 000 tons C02-ækvivalent i 2004/2005). |

På fodermarkedet er tørret foder allerede af begrænset betydning som en kilde til planteprotein. Udviklingen på fodermarkedet bidrager yderligere til at marginalisere tørret foder i lyset af øget foderudnyttelse, lavere vækst i kødproduktionen og tilgængeligheden af billige proteinrige biprodukter fra produktionen af biobrændsel.

Sektorens rentabilitet er stærkt afhængig af støtte. Merværdien af sektoren for tørret foder udgør 22 % af de samlede indtægter, hvilket stort set svarer til EU's støttebudget.

Med hensyn til miljøet er forbruget af fossilt brændsel til produktionen af tørret foder stort og medfører betydelige drivhusgasudledninger.

Den 20. maj 2008 vedtog Kommissionen lovgivningsforslag om sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik [KOM(2008) 306 endelig], herunder en fuldstændig afkobling af støtten til sektoren for tørret foder fra den 1. april 2011 [artikel 8, litra c), i forslaget til Rådets forordning om ændringer af den fælles landbrugspolitik ved ændring af forordning (EF) nr. 320/2006, (EF) nr. 1234/2007, (EF) nr. 3/2008 og (EF) nr. […]/2008]. Som anført i betragtning (15) heri bør "støtten afkobles, selv om der dog bør fastsættes en kort overgangsperiode på to år, for at sektoren kan få mulighed for at tilpasse sig" .

Det er derfor ikke nødvendigt at ledsage denne rapport af særskilte forslag.

BILAG

UDVIKLINGEN I PRODUKTIONEN AF STØTTEBERETTIGET TØRRET FODER (tons) |

Kunsttørret |MGM |1995/96 |1996/97 |1997/98 |1998/99 |1999/00 |2000/01 |2001/02 |2002/03 |2003/04 |2004/05 |2005/06 |2006/07 | |BLØU |8 000 |4 043 |4 329 |4252 |2786 |1 941 |1 740 |1 088 |1 596 |2 743 |3 551 |0 |0 | |Danmark |334 000 |270 695 |206 784 |224 637 |266 204 |186 339 |168 062 |147 136 |147 337 |124 316 |142 690 |91 580 |76 862 | |Tyskland |421 000 |342 663 |300 088 |307 729 |320 637 |333 899 |356 535 |334 324 |348 011 |250 821 |327 449 |274 287 |239 365 | |Grækenland |32 000 |46 288 |30 026 |38 345 |46 195 |51 550 |43 637 |51 160 |57 833 |48 823 |49 611 |49 475 |34 668 | |Spanien |1 224 000 |1 261 548 |1 413 616 |1 571 256 |1 667 746 |1 769 309 |1 954 585 |1 812 214 |1 882 314 |2 058 269 |2 165 614 |1 793 801 |1 792 986 | |Frankrig |1 455 000 |1 307 201 |1 090 997 |1 263 874 |1 346 364 |1 303 912 |1 224 880 |1 166 802 |1 093 974 |1 193 269 |1 175 125 |1 156 929 |1 003 591 | |Irland |5 000 |4 677 |5 859 |6 288 |5 458 |4 941 |4 737 |4 908 |4 338 |4 953 |4 546 |3 974 |4 002 | |Italien |523 000 |526 344 |498 540 |561 078 |637 826 |674 152 |676 847 |658 562 |715 757 |661 845 |778 513 |474 112 |418 327 | |Nederlandene |285 000 |220 783 |176 387 |209 514 |223 312 |193 883 |214 347 |181 067 |203 311 |169 889 |194 215 |177 697 |137 576 | |Østrig |4 400 |2 221 |1 959 |2 132 |1 847 |1 978 |2 057 |1 997 |2 688 |1 292 |1 794 |2 087 |1 783 | |Portugal |5 000 |800 |1 936 |3 555 |2 507 |935 |2 209 |3 691 |104 |43 |263 |0 |0 | |Finland |3 000 |1 785 |1 325 |1 056 |1 209 |495 |572 |518 |635 |964 |527 |463 |124 | |Sverige |11 000 |9 493 |7 146 |5 286 |6 615 |6 476 |6 004 |7 506 |8 659 |8 075 |6 196 |4 440 |6 443 | |Det Forenede Kongerige |102 000 |71 810 |78 902 |83 572 |81 378 |69 527 |63 309 |50 035 |48 377 |45 262 |47 232 |48 936 |40 616 | | EU-15 i alt |4 412 400 |4 070 351 |3 817 894 |4 282 574 |4 610 084 |4 599 337 |4 719 521 |4 421 008 |4 514 934 |4 570 564 |4 897 326 |4 077 782 |3 756 342 | | Tjekkiet |27 942 | | | | | | | | | |27 |32 522 |27 264 | |Litauen |650 | | | | | | | | | |1 |509 |856 | |Ungarn |49 593 | | | | | | | | | |57 |49 724 |36 405 | |Polen |13 538 | | | | | | | | | |5 |4 715 |4 168 | |Slovakiet |13 100 | | | | | | | | | |3 |3 026 |2 512 | | EU-12 i alt |104 823 | | | | | | | | | | 92 |90 495 |71 204 | |EU-27 i alt |4 517 223 | | | | | | | | | | 4 897 418 |4 168 277 |3 827 547 | | | | | | | | | | | | | | | | | Soltørret |MGM |1995/96 |1996/97 |1997/98 |1998/99 |1999/00 |2000/01 |2001/02 |2002/03 |2003/04 |2004/05 |2005/06 |2006/07 | |Grækenland |5 500 |2 550 |1 630 |114 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |205 | |Spanien |101 000 |40 716 |36 628 |52 582 |92 814 |84 726 |108 250 |226 792 |104 955 |117 837 |95 197 |119 465 |119 256 | |Frankrig |150 000 |165 830 |86 048 |14 478 |3 725 |2 513 |2 742 |4 368 |2 585 |2 212 |2 675 |3 157 |3 087 | |Italien |162 000 |190 146 |124 520 |86 724 |53 462 |72 920 |90 018 |74 187 |107 352 |91 733 |66 787 |325 130 |395 741 | |Portugal |25 000 |3 144 |3 996 |2 526 |1 365 |1 622 |1 555 |565 |934 |1 784 |1 742 |2 441 |1 717 | | EU-27 i alt |443 500 |402 386 |252 823 |156 424 |151 366 |161 781 |202 565 |305 912 |215 826 |213 566 |166 401 |450 193 |520 006 | |

[1] "Etude d’évaluation des mesures communautaires dans le secteur des fourrages séchés", ANDI, COGEA, Univ. Lleida, DACS, september 2007http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/fourrage/index_fr.htm

[2] Spanien, Frankrig, Italien, Tyskland, Nederlandene, Danmark, Det Forenede Kongerige og Tjekkiet.