DA Den Europæiske Unions Tidende C 309/91

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Den nordlige dimensions fremtid

(2006/C 309/19)

Som led i de tiltag, der skal gennemføres under det finske EU-formandskab, anmodede den finske minister for udenrigshandel og udvikling, Mari Kiviniemi, i et brev af 17. marts 2005 Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om at udarbejde en udtalelse om Den nordlige dimensions fremtid.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Forbindelserne Udadtil, som udpegede Filip Hamro-Drotz til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 1. juni 2006.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 428. plenarforsamling den 5.-6. juli 2006, mødet den 5. juli, følgende udtalelse med 162 stemmer for og 5 hverken for eller imod:

Resumé

— På deres møde i november 2005 blev ministrene fra den nordlige dimensions lande (EU, Island, Norge, Rusland) enige om retningslinjerne for at videreføre politikken for den nordlige dimension, som skal danne grundlag for udarbejdelsen af en fælles politik, der skal træde i kraft i 2007.

— Finland, som har EU-formandskabet i anden halvdel af 2006, anmodede EØSU om at afgive en sonderende udtalelse om, hvordan politikken for den nordlige dimension kan styrkes, og hvordan civilsamfundets deltagelse i politikken kan forbedres.

— EØSU støtter de foreslåede retningslinjer og anmoder Finland som formand for EU om at arbejde for den ny politiks gennemførelse.

— EØSU foreslår følgende prioritetsområder: — eksisterende samarbejdsprojekter på miljø- og folkesundhedsområdet — infrastruktur, transport og logistik — energi og relaterede sikkerhedsspørgsmål — styrkelse af civilsamfundet og dets samarbejdsnetværk samt forbedring af den offentlige information

— På grundlag af sidstnævnte punkt er man nødt til at se på behovet for at etablere konstruktive og åbne forbindelser med civilsamfundet i Rusland og en effektiv social dialog. Desuden bør grænseoverskridende civilsamfundsnetværk støttes og offentlige informationstiltag fremmes.

— EØSU understreger, at der er behov for passende finansiering til ND-projekter og en dermed forbundet projektansøgningsprocedure, som er klar, hurtig og simpel.

— EØSU foreslår, at der etableres solide fællesmekanismer til at administrere den nordlige dimension og at man beslutter, hvor dets operative center skal placeres. Det foreslås, at de nuværende regionale organer udgør et naturligt udgangspunkt for at administrere den nordlige dimension.

— EØSU foreslår, at civilsamfundet får en rådgivende rolle i den formelle mekanisme for administrationen af den nordlige dimension, ligesom det har fået i Barcelona-processen for Middelhavsregionen. EØSU er parat til at bidrage hertil.

1. Baggrund

I november 2005 afholdt EU og den nordlige dimensions partnerlande (Island, Norge, Rusland) et ministermøde, hvor man vedtog nye retningslinjer for videreførelse af den nordlige dimension fra og med 2007 (»Guidelines for the development of a political declaration and policy framework document«) (1).

Den nordlige dimensions parter har nedsat en fælles studiegruppe, som gennemfører arbejdet i henhold til førnævnte retningslinjer. Parterne vil på dette grundlag træffe en beslutning om den nordlige dimensions videreførelse i efteråret 2006.

Med henvisning til EØSU's tidligere tiltag vedrørende politikken for den nordlige dimension blev udvalget i november 2005 anmodet af den finske stat om at fremlægge en sonderende udtalelse om den nordlige dimensions fremtid. Man anmodede om, at udtalelsen især fremlægger synspunkter og henstillinger om, hvordan politikken kan styrkes fra og med 2007, samt hvordan civilsamfundet kan inddrages bedre i politikken og dens gennemførelse.

Baggrundsinformation om den nordlige dimension og EØSU's tidligere bidrag præsenteres kort i bilaget.

2. EØSU's henstillinger med henblik på at udvikle den nordlige dimension

EØSU fremlagde i juli 2005 en udtalelse om forbindelserne mellem EU og Rusland (2) og i september 2005 om den nordlige dimensions fremtid (3). Konklusionerne og henstillingerne i disse udtalelser er aktuelle og relevante, men gentages ikke i nærværende udtalelse. Nærværende udtalelse supplerer de førnævnte udtalelser, og der henvises også til de henstillinger, der foreslås heri, når udtalelsens henstillinger fremlægges for den nordlige dimensions partnere.

EØSU har i forbindelse med udtalelsens udarbejdelse foretaget en studierejse til Skt. Petersborg for at høre, hvad de lokale aktører mener om den nordlige dimensions fremtid. De norske og islandske aktørers synspunkter er blevet hørt gennem EØSU's EØS-forbindelser.

2.1 EØSU støtter en højprofileret fælles politik for den nordlige dimension mellem EU, Island, Norge og Rusland om et regionalt samarbejde

Nordeuropa får stadig større betydning både på europæisk og internationalt plan, f.eks. hvad angår lokale energiressourcer og miljø- og klimapolitiske spørgsmål. Nordeuropa behøver et fast multilateralt regionalt samarbejde, hvor også de lande i regionen, der står uden for EU, deltager. Det kan supplere de bilaterale forbindelser mellem regionens lande samt EU's forbindelser med tredjelande. Ved at udvikle det regionale samarbejde kan man fremme stabilitet, økonomisk vækst, velstand, beskæftigelse og bæredygtig udvikling i regionen og i hele Europa.

Det er tydeligt, at politikken for den nordlige dimension har brug for større synlighed i EU og partnerskabslandene. Den bør blive en klart struktureret politik med høj profil både i EU- (og EFTA)-institutionerne, hos de statslige myndigheder og i civilsamfundet.

EØSU anmoder Finland om under sin formandskabsperiode at lægge kraftig vægt på dette spørgsmål og tilstræbe målrettede beslutninger samt politisk forpligte sig til en dynamisk politik. Med EU's udvidelse er der tilkommet medlemsstater, som også udgør en tiltrængt ressource for udviklingen af den nordlige dimension. EØSU støtter også de foreslåede retningslinjer for den nordlige dimensions videreførelse som politikområde.

Man går ind for, at den nordlige dimension styrkes som fælles politik for EU, Island, Norge og Rusland. Det er nødvendigt at forankre den i de eksisterende centrale samarbejdsredskaber: Politikken for den nordlige dimension skal udformes som de fire samarbejdsområder fra en regional synsvinkel, og Island og Norge skal deltage i det nye koncept under hensyntagen til EØS-aftalen.

På EU-Rusland-topmødet i maj 2006 fastslog parterne, at de overvejede at indlede forhandlinger om en ny aftale mellem EU og Rusland. Det ville øge mulighederne for at udvikle et regionalt og grænseoverskridende samarbejde baseret på en dynamisk politik for den nordlige dimension. Inden for rammerne af den fælles politik for den nordlige dimension skal det også være muligt at fastlægge en mere stringent EU-strategi for Østersøområdet, som Europa-Parlamentet er i færd med at udarbejde.

EØSU noterer med tilfredshed, at EØS' rådgivende komité i juni 2006 vedtog en resolution og rapport om »Den nordlige dimensions fremtid«, som er udarbejdet i tæt samarbejde med EØSU i forbindelse med sidstnævntes udarbejdelse af denne udtalelse.

Princippet om »fælles ansvar« for den nordlige dimension er meget centralt og bør betones helt fra begyndelsen. ND-landene uden for EU bør få en fuldgyldig rolle og gives mulighed for ligeværdig deltagelse i planlægning, gennemførelse og opfølgning af politikken for den nordlige dimension.

Dertil behøves effektive mekanismer: en fælles stående styringsgruppe for den nordlige dimension, tilstrækkeligt mange underudvalg og en velfungerende organisation til den operative styring. Parterne bør mødes årligt for at følge og styre gennemførelsen af ND-samarbejdet.

Fordi ND-foranstaltninger ofte er lokale, er det vigtigt med et velfungerende samarbejde mellem lokale, subregionale, statslige og regionale myndigheder, hvad angår planlægning og gennemførelse af den nordlige dimension.

2.2 EØSU's forslag til prioriteringer

Efter EØSU's opfattelse bør de hidtidige erfaringer med ND-samarbejdets forskellige prioriteringsområder danne grundlaget for politikken for den nordlige dimension fremover. Man bør udnytte de positive erfaringer med konkrete offentlig-private partnerskabsprojekter.

2.2.1 Højere prioritering af igangsatte samarbejdsprojekter i miljø- og sundhedssektoren

Det allerede indledte miljøsamarbejde under den nordlige dimension skal primært fokusere på at stoppe forureningen i Østersøen og Den Finske Bugt, en umiddelbar mindskelse af den nukleare forurening på Kola-halvøen samt støtte til grænseoverskridende samarbejdsprojekter på miljøområdet i Pskov-regionen.

Inden for folkesundhedssamarbejdet bør bekæmpelse af smitsomme sygdomme, især HIV/AIDS, prioriteres højest.

EØSU ser gerne, at den nordlige dimensions parter lægger større vægt på de prioriterede områder, som allerede er fastlagt for partnerskabsprojekterne (NDEP, Vodokanli i Skt. Petersborg og NDPHS). Disse projekter bør målbevidst styrkes og udvides, og man bør sikre tilstrækkelig opmærksomhed om dem i EU.

2.2.2 Udvikling af infrastruktur og logistik i regionen: Forudsætningen for at fremme iværksætteri, investeringer og økonomisk vækst

Forudsætningen for iværksætteri, investeringer og økonomisk vækst er et velfungerende transport- og logistiksystem i den nordlige dimensions region. Derfor er der inden for den nordlige dimensions rammer brug for en dialog om, hvordan man sammen kan fremme transport og logistik i regionen, så der kan etableres velfungerende forbindelser til at dække den voksende vare- og passagertransports behov i Nordeuropa. Fælles transportårer på jorden, til søs og i luften bør udvikles og forbindes med hinanden hen over landegrænserne. Man bør især fokusere på transportsikkerhed (bl.a. til søs) og samarbejde mellem grænsemyndigheder (toldprocedurer, standarder, sundhedskrav, visumprocedurer osv.) for at sikre størst mulig fleksibilitet i forbindelse med legal grænsekrydsning. Inden for den nordlige dimension bør man også finde en effektiv måde at forhindre illegale grænsekrydsninger på (herunder menneskehandel, smugling og ulovlig indvandring).

Et nyt privat-offentligt samarbejdsprojekt i infrastruktur-, transport- og logistiksektoren er nødvendigt for gennemførelsen af politikken for den nordlige dimension, og EØSU foreslår, at parterne vil gøre alt, hvad der står i deres magt, for at udvikle dette fælles projekt.

2.2.3 Udvikling af energisamarbejde og –sikkerhed

EU's udvidelse og de internationale tendenser på energiområdet understreger betydningen af øget nordeuropæisk samarbejde herom. EØSU ser gerne en koordination af det regionale samarbejde og af energidialogen mellem EU og Rusland for at forbedre energisikkerheden og adgangen til energi. Udvalget henstiller, at der under den nye politik for den nordlige dimension etableres et ND-partnerskab om energi, som fokuserer på bæredygtig udvikling af anvendelsen af naturressourcer, energieffektivitet og fornybare energiressourcer samt sikker energitransport og miljøspørgsmål.

Som en region med enorme energiressourcer er den nordlige dimension ikke kun vigtig for landene i selve regionen, men har betydelig indvirkning på EU som helhed. Regionen spiller potentielt en afgørende rolle for sikre leverancer af olie og gas til EU fremover og fortjener opmærksomhed fra alle EU-medlemsstater. Den øgede fokus på Nordeuropa i den nye energipolitik for Europa viser vigtigheden af den nye politik for den nordlige dimension. Kommissionen nævner også i sin nye grønbog (4) om energi specifikt Rusland og Norge som vigtige partnere i en eventuelt ny, sammenhængende ekstern energipolitik for EU.

Den nordlige dimension er et vigtigt element i en afbalanceret udvikling af Europas energiinfrastruktur. Der er brug for betydelige investeringer i den nordlige dimensions region for at sikre god energiforsyning i fremtiden, både hvad angår infrastrukturer for energitransport og udnyttelsen af regionens gasressourcer. Øgede investeringer indebærer økonomisk vækst, herunder også øget beskæftigelse og større aktivitet i industrier, som ikke direkte er forbundet med udnyttelsen af havets ressourcer. Det er imidlertid vigtigt, at især udnyttelsen af de enorme gas- og olieressourcer bygger på bæredygtig udvikling, de højeste miljønormer og en respekt for de oprindelige folks ønsker.

Der er brug for et koordineret system til overvågning af havøkosystemerne i nord, og det bør indgå i det grænseoverskridende samarbejde inden for den nordlige dimension. Det er vigtigt, at udnyttelsen af gas- og olieressourcer går hånd i hånd med et bæredygtigt fiskerierhverv og et sundt havmiljø. Man er nødt til at sikre, at transporten til søs af olie og gas i den nordlige dimensions region foregår på en så forsvarlig måde som muligt. Det vil blive stadig vigtigere, efterhånden som transporten af flydende naturgas bliver mere omfattende.

Den norske regerings forslag i marts 2006 til et nyt og mere koordineret system til overvågning af havøkosystemerne i nord er i denne sammenhæng tiltrængt. Desuden er EØSU tilfreds med, at EØS' rådgivende parlamentariske komité i marts 2006 vedtog en resolution om Europas nordligste egne — energi- og miljøspørgsmål, hvis konklusioner ligger på linje med de synspunkter, der præsenteres i herværende udtalelse.

EØSU understreger, at energisamarbejdet i den nordlige dimensions region også må lægge stor vægt på den hastigt voksende energitransport i Den Finske Bugt og Østersøen, især hvad angår transportens tilrettelæggelse og sikkerhed, og for at mindske miljøskaderne.

2.2.4 Prioritering af civilsamfundet, samarbejdsnetværk og offentlig information

2.2.4.1 Styrkelse af civilsamfundet, de almene demokratiske værdier, menneskerettigheder og en åben social og samfundsmæssig dialog

Et vellykket samarbejde mellem den nordlige dimensions partnere forudsætter, at alle ND-lande efterlever de samme værdier. Demokratisk pluralisme, et levende civilsamfund, en åben social- og samfundsdialog og en velfungerende markedsøkonomi supplerer hinanden. Især i Rusland, hvor der er brug for aktive civilsamfundsforanstaltninger og demokratiske institutioner, bør der målbevidst lægges vægt på disse spørgsmål.

EØSU lagde i sin udtalelse fra juni 2005 om forbindelserne mellem EU og Rusland stor vægt på forholdene i Rusland, hvad dette vigtige spørgsmål angår, og påpegede, at f.eks. den nye lov om civilsamfundsorganisationer tydeligt har forværret situationen. Dette bør rettes i den fremtidige anvendelse af lovgivningen. Når de russiske myndigheder på en overbevisende måde udvikler deres politik og adfærd for at etablere konstruktive og åbne forbindelser med civilsamfundets aktører, vil der opstå bred opbakning til et tæt samarbejde med Rusland Det er f.eks. vigtigt, at det »Civic Chamber«, der er blevet oprettet i Rusland, udvikles til et troværdigt instrument, der kan styrke en effektiv social dialog. Man bør støtte en styrkelse af de russiske civilsamfundsaktørers kapacitet, så de også får bedre forudsætninger for at føre en konstruktiv dialog.

Disse spørgsmål bør også fremmes som led i den nordlige dimensions regionale samarbejde, hvor Rusland deltager.

2.2.4.2 Fremme af grænseoverskridende samarbejdsnetværk og information for civilsamfundet

Man bør betone en velfungerende og åben dialog hen over grænserne for at fremme de spørgsmål, der blev foreslået i ovennævnte punkt. Civilsamfundets aktører har en stort ansvar og en vigtig rolle i den sammenhæng, og det er afgørende, at de forskellige civilsamfundsgrupper selv fremsætter initiativer til styrkelse af forbindelserne og samarbejdet inden for deres respektive arbejdsområder. Det »fælles ejerskab« til den nordlige dimension vedrører ikke blot regeringerne, men også civilsamfundet og dets aktører i den nordlige dimensions forskellige lande. En vellykket gennemførelsen af politikken for den nordlige dimension er kun mulig, hvis civilsamfundets aktører inddrages aktivt i processen.

Politikken for den nordlige dimension bør målrettet støtte muligheden for at etablere netværk for dialog og samarbejde mellem civilsamfundsaktørerne i den nordlige dimensions forskellige lande samt i forskellige underregioner, bl.a. Nordvestrusland. Et grænseoverskridende mellemfolkeligt samarbejde bør være én af politikkens prioriteringer. Mobilitet, udvikling af de menneskelige ressourcer, erfarings-, videns- og informationsudveksling samt gensidig godkendelse af eksamener bør fremmes. Det grænseoverskridende samarbejde bør omfatte alle civilsamfundets forskellige aktører, bl.a. iværksættere, små og mellemstore virksomheder, lønmodtagere, unge og studerende, kvinder, forskere og kulturorganisationer, medlemmer af mindretal, miljøbeskyttelsesforeninger, landbrugs- og skovbrugsorganisationer samt forbrugere. Grænseoverskridende forbindelser bør have som mål, at der skabes konkrete partnerskaber og tages initiativ til fællesprojekter, der inddrager disse aktører. Aktørerne bør have adgang til simple procedurer for at tage initiativer til samarbejdsprojekter under den nordlige dimension.

Målet med at udvikle gode trepartsrelationer og arbejdsmarkeder i alle dele af den nordlige dimensions region sigter på at opnå en balance mellem fair konkurrence for virksomheder og anstændige arbejdsvilkår for arbejdstagere. Relationerne og arbejdsmarkedet er allerede veludviklede i mange lande, og kompetencen forbundet hermed bør deles med organisationer i lande, hvor de er mindre udviklede. Politikken for den nordlige dimension bør være et passende rammeinstrument for at iværksætte grænseoverskridende projekter på dette område. Det bør være arbejdsmarkedsparternes rolle i hvert land i den nordlige dimension at sikre, at initiativer og lovgivning med henblik på økonomiske og sociale forandringer og en forbedring af beskæftigelsen tager hensyn til deres interesser på en afbalanceret måde. For at det kan ske, skal de inddrages i alle diskussioner om arbejdsmarkedsspørgsmål.

2.2.4.3 Styrkelse af den offentlige information

Den nordlige dimensions offentlige synlighed er meget begrænset. I alle lande, både i ND-landene i og uden for EU, er kendskabet til den ringe. Den nordlige dimensions parter bør derfor søge at styrke informationen og informationskanalerne betydeligt. Tilstrækkelig offentlig information om den nordlige dimension er nødvendigt for at øge civilsamfundets interesse i den nordlige dimension og opmuntre dets organisationer til at deltage i processen og give deres besyv med. Det organiserede civilsamfund bør også være med til at formidle information til offentligheden og dertil kræves de fornødne oplysnings- og uddannelsestiltag.

Det er tydeligt, at der er brug for et center i den nordlige dimensions region, som står for den førnævnte information samt den praktiske koordinering af netværk, forbindelser og finansiering. Den nordlige dimensions parter bør beslutte et sådant centers etablering. EØSU foreslår, at man i det øjemed genåbner Kommissionens kontor i Skt. Petersborg, der for nylig blev lukket, og at man dertil knytter fælles operative opgaver i forbindelse med den nordlige dimension. Man bør også undersøge muligheden for, at disse opgaver kan overdrages til sekretariatet for en af de regionale organer, som nævnes i punkt 2.4.

2.2.5 Fokus på forbindelserne med civilsamfundet i Belarus er tiltrængt

I diskussionerne om, hvordan politikken for den nordlige dimension skal udvikles, har man foreslået, at den på en eller anden måde også kan omfatte Belarus. Geografisk set er dette velbegrundet, men officielt samarbejde forhindres af de aktuelle politiske forhold i landet. EØSU understreger imidlertid, at de spørgsmål, som foreslås i især punkt 2.2.4, klart også gælder for Belarus.

Efter udvalgets opfattelse kan man påvirke disse ved at fremme civilsamfundsorganisationernes kontakter med deres modparter i Belarus. Udvalget bør selv blive ved med at knytte kontakter og foreslår, at dette også støttes inden for den nordlige dimensions rammer.

EØSU er ved at lægge sidste hånd på en særskilt udtalelse om forbindelserne mellem EU og Belarus.

2.3 Høring af civilsamfundet som led i samarbejdsmekanismen for den nordlige dimension er nødvendig; EØSU er klar til at støtte dette

Der bør skabes en velfungerende høringsmekanisme for den nordlige dimension, så de centrale civilsamfundsorganisationer kan påvirke gennemførelsen og opfølgningen af den nordlige dimension med deres synspunkter, henstillinger og viden.

Efter EØSU's opfattelse er et årligt møde for civilsamfundsaktører, som spiller samme rolle som dem, man i årevis har haft i forbindelse med Østersøsamarbejdet, et effektivt koncept. Man har haft gode erfaringer med Østersøsamarbejdet, ligesom man har haft det med den rådgivende komité for EØS-samarbejdet. Samtidig er det hensigtsmæssigt at oprette et rådgivende underudvalg for civilsamfundet under den i punkt 2.1, stk. 4, foreslåede styringskomité for den nordlige dimension, som løbende kan deltage i opfølgningen af politikken og forberede førnævnte årlige møde.

Et sådant system kan, hvad angår økonomiske og sociale spørgsmål, gøre det lettere for de ansvarlige for den nordlige dimensions politik at udnytte de forskellige civilsamfundsorganisationers bidrag til gennemførelsen af den nordlige dimension.

EØSU har allerede afholdt to konferencer med deltagelse af civilsamfundsaktører fra forskellige lande i den nordlige dimension. Udvalget har i årenes løb knyttet forbindelser med de vigtigste civilsamfundsorganisationer i den nordlige dimensions lande uden for EU. Udvalget har således allerede praktiske erfaringer med at samarbejde med civilsamfundet i regionen, som man straks kan udnytte.

EØSU er også klart til at deltage aktivt i gennemførelsen af politikken for den nordlige dimension under inddragelse af civilsamfundets organisationer. Udvalget har til hensigt at oprette en særlig opfølgningsgruppe og vil påtage sig en ledende rolle i forbindelse med afholdelsen af de årlige møder for det organiserede civilsamfund. Samtidig ville der blive taget hensyn til det eksisterende samarbejde inden for rammerne af EØS. Formålet med møderne er at udstikke retningslinjerne for den nordlige dimensions gennemførelse, især vedrørende civilsamfundets effektivitet, dvs. de i punkt 2.2.4 nævnte spørgsmål. Udvalget foreslår, at man integrerer den førnævnte ordning i den officielle samarbejdsmekanisme for den nordlige dimension.

2.4 Regionale organer — et naturligt udgangspunkt for styringen af den nordlige dimension

EØSU støtter idéen om, at allerede eksisterende regionale samarbejdsorganer, dvs. Østersørådet, Det Euro-Arktiske Barentsråd, Nordisk Råd og Arktisk Råd, får en central rolle i gennemførelsen af den nordlige dimension. Man bør aktivt fremme tættere koordination og samarbejde mellem disse organer og mellem dem og den foreslåede styringskomité for den nordlige dimension, som nævnes i punkt 2.1, da de udgør et naturligt udgangspunkt for den overordnede styring af den nordlige dimension.

Inden for disse rammer vil civilsamfundet have en reel mulighed for at bidrage til ND-samarbejdet via egne regionale samarbejdsnetværk (f.eks. Baltic Sea Trade Union Networks (fagforeninger), Business Advisory Council (erhvervsliv), Baltic Chamber of Commerce Association (handelskamre) og forskellige ngo-organisationer) og de forbindelser, de har etableret til førnævnte organer.

2.5 Finansieringen af den nordlige dimensions foranstaltninger bør være klar

Prioriteringsområderne bør udvikles til konkrete offentlig-private ND-partnerskabsprojekter, der har klare partnere, handlingsprogrammer, tidsfrister og budgetter.

Også i situationer, hvor partnerskabslandene inden for det fastlagte prioriteringsområde endnu ikke har etableret en ordning for partnerskabsprojekter, bør de f.eks. årligt søge at fastlægge så præcise programmer for foranstaltninger som muligt samt finde ud af, hvordan de skal gennemføres og finansieres.

Hvad angår det organiserede civilsamfunds foreslåede og iværksatte foranstaltninger (jf. især punkt 2.2.4), er det særdeles vigtigt at fastlægge en procedure til at finansiere mindre foranstaltninger, som bygger på en så enkel ansøgningsprocedure som muligt. Der er brug for teknisk bistand til at styrke ansøgningsfærdighederne. Samtidig er det meget vigtigt, at behandlings- og godkendelsesproceduren for projektforslag er enkel og smidig og ikke kræver alt for meget tid. Efter EØSU's opfattelse kan civilsamfundets repræsentanter have et medansvar for denne procedure.

EU's naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) bør være en vigtig EU-kilde til finansieringen af ND-foranstaltninger. En tilstrækkelig stor andel af ENPI's bevillinger bør afsættes til den nordlige dimensions projekter og foranstaltninger og der bør også bevilges tilstrækkelige ressourcer til at administrere den nordlige dimension.

Finansieringen fra Rusland og fra Norges og EØS' finansieringsmekanismer er tilstrækkelige for gennemførelsen af det regionale og grænseoverskridende samarbejde i den nordlige dimension. Også andre internationale og nationale finansieringskilder, som hidtil har deltaget i den nordlige dimensions projekter (EBRD, EIB, NIB osv.), er fortsat yderst nødvendige for at sikre en hensigtsmæssig og resultatrettet gennemførelse af den fælles politik for den nordlige dimension fremover.

Civilsamfundet bør effektivt sprede letforståelig information om den anvendte finansiering og dens forskellige kilder samt om procedurerne for at ansøge om støtte herfra til egne projektforslag.

Bruxelles, den 5. juli 2006 Anne-Marie SIGMUND Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/doc/guidelines05.pdf.

(2) EØSU's udtalelse om »Forbindelserne mellem EU og Rusland — hvilken rolle skal civilsamfundet spille?«, EUT C 294, 25.11.2005, s. 33.

(3) EØSU's udtalelse om »Den nordlige dimension og handlingsplanen herfor«, EUT C 24, 31.1.2006, s. 34.

(4) Kommissionens grønbog om »En europæisk strategi for bæredygtig, konkurrencedygtig og sikker energi« (foreligger d.d. ikke på dansk), 8. marts 2006.