Særberetning EU’s støtte til bekæmpelse 
af tortur og afskaffelse 
af dødsstrafDA 2015  nr. 09
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-2635-8 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/479959 QJ-AB-15-009-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-2634-1 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/86673 QJ-AB-15-009-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-2624-2 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/526765 QJ-AB-15-009-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
EU’s støtte til bekæmpelse 
af tortur og afskaffelse  
af dødsstraf
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 09
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk‑kritiske revisioner vedrø ‑
rende specifikke EU‑budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling III – der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsretten – 
hvis speciale er udgiftsområderne foranstaltninger udadtil. Revisionsarbejdet blev ledet af Klaus‑Heiner Lehne, medlem af 
Revisionsretten, med støtte fra attaché Thomas Arntz fra Klaus ‑Heiner Lehnes kabinet, kontorchef Sabine Hiernaux‑Fritsch, 
holdleder Werner Vlasselaer, revisor Kim Hublé og revisor Athanasios Tsamis.
Fra venstre til højre: S. Hiernaux‑Fritsch, T. Arntz, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis,  
K. Hublé og W. Vlasselaer.

03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
I–VII  Resumé
1–10  Indledning
1–4 Udbredelsen af tortur og dødsstraf
5–10  EU’s forpligtelse til at bekæmpe tortur og dødsstraf
11–12  Revisionens omfang og revisionsmetoden
13–53  Bemærkninger
13–30  Trods passende behovsanalyser målrettede Kommissionen ikke finansieringen optimalt
14–20  Landestrategier for menneskerettigheder blev ikke i tilstrækkeligt omfang anvendt som grundlag for 
fordelingen af støtten, og koordineringen med andre EU‑indsatser var svag
21–27  Projektudvælgelsesprocessen var veldokumenteret, men ikke tilstrækkeligt stringent
28–30  Den efterspørgselsdrevne metode sikrede, at modtagerorganisationerne havde tilstrækkelig ekspertise og 
ejerskab til indsatserne, men havde også ulemper
31–53  Projekterne blev gennemført som planlagt, men den overordnede effekt af EIDHR‑støtten var 
begrænset
32–39  Projektaktiviteterne blev generelt gennemført som planlagt
40–48 EIDHR‑støttens effekt var begrænset, fordi det beskedne finansielle bidrag fra EIDHR blev spredt for tyndt 
ud og i visse situationer på grund af ugunstige politiske sammenhænge
49–53  Projektresultaterne er bæredygtige, men støtten gjorde ikke civilsamfundsorganisationerne mere 
selvbærende
04  
54–56  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I — Dødsstraf i Afrika
 Bilag II — Dødsstraf i Asien
 Bilag III — Dødsstraf i Latinamerika
 Bilag IV — Dødsstraf i USA
 Bilag V  — Globale indkaldelser af forslag 2007 ‑2013
 Bilag VI  —  Projekter, hvor Revisionsrettens revisorer gennemgik Kommissionens vurdering af 
konceptnoter og fuldstændige forslag
 Bilag VII  — Undersøgte tilskud
 Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar
05
 Forkortelser
COHOM : Rådets Menneskerettighedsgruppe
EIDHR : Det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder
EU‑Udenrigstjenesten : Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil
FN: De Forenede Nationer
GD for Udvikling og Samarbejde : Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde
06
 Resumé
I
Det internationale samfund har udfoldet mange 
bestræbelser for at udrydde tortur og anden mishand ‑
ling. Alligevel forekommer tortur og anden mishand ‑
ling stadig, og i mange lande verden over forbliver 
gerningsmændene ustraffede. Der er stadig 58 lande, 
der har dødsstraf. Hvert år finder der over 5 000 hen ‑
rettelser sted.
II
EU er stærkt engageret i forebyggelse og udryddelse 
af alle former for tortur og anden mishandling og i at 
afskaffe dødsstraf overalt i verden. For at forfølge 
disse mål har EU iværksat en række diplomatiske 
initiativer, herunder bilaterale aftaler, politisk dialog 
og deltagelse i multilaterale fora. Endvidere anser EU 
fremskridt med hensyn til overholdelse af menneske ‑
rettighederne som en grundlæggende betingelse for 
EU’s udviklingssamarbejde og finansierer projekter 
med henblik på dette. Det vigtigste af de instrumen ‑
ter, der anvendes, er det europæiske instrument for 
demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), der yder 
tilskud til civilsamfundsorganisationer til gennem ‑
førelse af projekterne. I perioden 2007 ‑2013 tildelte 
Kommissionen 183 EIDHR‑tilskud på i alt 100,9 milli ‑
oner euro til projekter om bekæmpelse af tortur og 
dødsstraf.
III
Retten vurderede effektiviteten af EIDHR’s fremme af 
forebyggelse af tortur, rehabilitering af torturofre og 
afskaffelse af dødsstraf. Retten fokuserede på, hvordan 
midlerne blev fordelt, og om der blev opnået bære ‑
dygtige resultater. Revisionsarbejdet bestod i analytisk 
gennemgang, samtaler med ansatte i Kommissionen, 
Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil (EU‑Udenrigstje ‑
nesten) og modtagerorganisationer samt en detaljeret 
undersøgelse af en stikprøve på 31 projekter. Der blev 
aflagt revisionsbesøg i London, Den Demokratiske 
Republik Congo, Georgien og Sydafrika og foretaget 
en skrivebordsgennemgang af projekter vedrørende 
Kina og USA.
Resumé 07
IV
Retten konkluderer, at EIDHR‑støtten til bekæmpelse 
af tortur, rehabilitering af torturofre og afskaffelse af 
dødsstraf kun var delvist effektiv.
V
Kommissionen fastsætter korrekt menneskerettig ‑
hedsprioriteter for hvert enkelt partnerland. Finan ‑
sieringen var generelt fordelt hensigtsmæssigt, men 
Kommissionen tager ikke i tilstrækkelig grad hensyn til 
disse prioriteter. Endvidere er de finansierede projekter 
ofte ikke tilstrækkeligt koordineret med EU’s øvrige 
indsats, f.eks. traditionel udviklingsstøtte og dialog 
med partnerlandet. Den efterspørgselsdrevne metode, 
der blev anvendt, sikrede, at projekterne generelt 
blev gennemført af motiverede civilsamfundsorgani ‑
sationer med god ekspertise. Projektudvælgelsen var 
veldokumenteret, men manglede stringens, og når der 
blev identificeret svagheder ved udvalgte projekter, 
blev projektudformningen ikke forbedret i overens ‑
stemmelse hermed.
VI
Projektaktiviteterne blev udført som planlagt og er 
generelt omkostningseffektive. De resultater, der blev 
opnået med tilskuddene, er bæredygtige. Systemerne 
til måling af projekternes effekt er imidlertid temme ‑
lig svage med uklare logiske rammer, der mangler 
veldefinerede benchmarks og mål, og tilgangen til 
projektevaluering er inkonsekvent. Når projekterne 
yder direkte bistand til ofre, er effekten håndgribelig, 
men er imidlertid begrænset til relativt små målgrup ‑
per. Effekten af andre projekter, der typisk søger at 
opnå lovgivningsmæssige eller politiske reformer, er 
begrænset, fordi fremskridtene her også afhænger 
af mange andre faktorer og politiske sammenhænge, 
der ikke altid var gunstige. De opnåede resultater 
har gode udsigter til bæredygtighed. De støttede 
civilsamfundsorganisationer er dog fortsat meget 
afhængige af finansiel støtte.VII
Retten fremsætter en række anbefalinger til Kom ‑
missionen med henblik på at forbedre støtten til 
bekæmpelse af tortur og dødsstraf. Disse anbefalinger 
vedrører målretning af de finansielle ressourcer, koor ‑
dineringen med andre EU‑indsatser, udvælgelse og 
forbedring af projektforslag, rammerne for resultatmå ‑
ling og modtagerorganisationernes bæredygtighed.
08
 Indledning
Udbredelsen af tortur og 
dødsstraf
01 
Det fremgår af verdenserklæringen 
om menneskerettigheder1, at ingen 
må underkastes tortur eller grusom, 
umenneskelig eller nedværdigende 
behandling eller straf2. FN’s konven ‑
tion mod tortur og anden grusom, 
umenneskelig eller nedværdigende 
behandling eller straf3, der blev under ‑
tegnet i 1984, definerer termen tortur 
(se tekstboks 1 ) og fastsætter regler, 
som staterne skal følge for at gøre 
kampen mod tortur mere effektiv. Ved 
udgangen af 2014 havde 156 stater 
undertegnet og ratificeret konventio ‑
nen, og 10 lande havde undertegnet 
konventionen, men endnu ikke ratifi ‑
ceret den.02 
Den valgfri protokol til konventionen 
mod tortur og anden grusom, umen ‑
neskelig eller nedværdigende behand ‑
ling eller straf4 har til formål at etablere 
en ordning, hvor uafhængige interna ‑
tionale og nationale organer regel ‑
mæssigt aflægger besøg på tilbagehol ‑
delsessteder for at forebygge tortur. 
Ved udgangen af 2014 havde 76 stater 
undertegnet og ratificeret protokollen, 
og 19 stater havde undertegnet den, 
men endnu ikke ratificeret den. Det er 
stadig en væsentlig udfordring at få 
flere til at ratificere protokollen.
03 
Trods det internationale samfunds 
indsats forekommer der stadig tortur, 
og i mange lande fortsætter gernings ‑
mændene bag tortur med at være 
straffri. Af de seneste rapporter fra 
internationale civilsamfundsorganisa ‑
tioner5 fremgår det, at tortur og andre 
former for mishandling forekommer 
i 131 lande på verdensplan. Der er 
derfor stadig store udfordringer med 
hensyn til at forebygge tortur og reha ‑
bilitere ofrene.1 Vedtaget af De Forenede 
Nationers (FN’s) 
Generalforsamling den 
10. december 1948.
2 Artikel 5.
3 Vedtaget og åbnet for 
undertegnelse, ratifikation og 
tiltrædelse ved 
Generalforsamlingens 
reesolution 39/46 af 
10. december 1984, som 
trådte i kraft den 26. juni 1987.
4 Blev vedtaget af FN’s 
Generalforsamling den 
18. december 2002 og trådte 
i kraft den 22. juni 2006.
5 Amnesty International, Report 
2014/2015 ‘The State of the 
World’s Human Rights’ and 
Human Rights Watch, World 
Report 2015 (Events of 2014).
Definition af tortur
Tortur: enhver handling, ved hvilken stærk fysisk eller mental smerte eller lidelse bevidst påføres en person 
med det formål at fremskaffe oplysninger eller en tilståelse fra denne eller tredjemand, at straffe ham for en 
handling, som han selv eller tredjemand har begået eller mistænkes for at have begået, eller at skræmme eller 
lægge tvang på ham eller tredjemand, eller af grunde, der kan henføres til en eller anden form for forskelsbe ‑
handling, når en sådan smerte eller lidelse påføres af eller på opfordring af en offentlig ansat eller en anden 
person, der virker i embeds medfør, eller med en sådan persons samtykke eller indvilgelse6.
6 Med den anvendte formulering »på opfordring af en offentlig ansat« udvides statens forpligtelser til også at gælde privatsfæren, og den skal 
fortolkes, så den også dækker statens manglende beskyttelse af personer inden for dens jurisdiktion mod tortur og mishandling begået af 
privatpersoner.Tekstboks 1
09 Indledning
7 Ved lov eller i praksis. Syv af 
disse lande har kun afskaffet 
dødsstraf for »almindelige« 
forbrydelser i modsætning til 
»særlige« forbrydelser, såsom 
forbrydelser efter militær 
strafferet eller forbrydelser 
begået under særlige 
omstændigheder.
8 Kilde:  Amnesty International. 
Disse tal er overslag, da 
adskillige lande ikke udsender 
officielle tal.
9 Af hensyn til læsevenligheden 
betegnes »tortur og anden 
mishandling« i det følgende 
»tortur«.
10 Artikel 2, 3, 6 og 21 
i EU‑traktaten og artikel 205 
i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde.
11 Vedtaget af Rådet den 
25. juni 2012.
12 For så vidt angår lande i Afrika, 
Vestindien og Stillehavet 
fastsætter Cotonou‑aftalen 
gensidige forpligtelser, 
herunder overholdelse af 
menneskerettigheder, der 
overvåges gennem en fortsat 
dialog og evaluering. De 
gensidige forpligtelser er 
underlagt 
tvistbilæggelsesklausulen 
i artikel 96, hvorefter der kan 
iværksættes høringer og 
træffes passende 
foranstaltninger over for det 
pågældende land, herunder 
en suspension af aftalen.
13 F.eks. FN’s Generalforsamlings 
3. Komité, FN’s 
Menneskerettighedsråd, 
Organisationen for Sikkerhed 
og Samarbejde i Europa og 
Europarådet.04 
Selv om 140 lande har afskaffet 
dødsstraf7, er der stadig 58 lande, der 
har dødsstraf (jf. bilag I‑IV ). I perio ‑
den 2007 ‑2014 henrettede 37 lande 
i gennemsnit over 5 000 personer om 
året8. Mere end 83 % af henrettelserne 
fandt sted i Kina, over 13 % i Iran, Irak, 
Nordkorea og Saudi‑Arabien og ca. 3 % 
i andre lande. På verdensplan var over 
19 000 personer dømt til døden ved 
udgangen af 2014.
EU’s forpligtelse til at 
bekæmpe tortur og 
dødsstraf
05 
Udryddelse af alle former for tortur og 
anden mishandling9 samt afskaffelse 
af dødsstraf er prioriteter i EU’s men ‑
neskerettighedspolitik. EU’s stærke 
engagement på dette område bygger 
på EU‑traktaterne10 og er afspejlet 
i EU’s strategiske ramme og handlings ‑
plan vedrørende menneskerettigheder 
og demokrati11 og i EU’s retningslinjer 
(jf. tekstboks 2 ).06 
For at forfølge målene for Unionens 
menneskerettighedspolitik iværksætter 
EU en række diplomatiske aktiviteter. 
Partnerskabs ‑ og samarbejdsaftaler 
med lande uden for EU omfatter en 
menneskerettighedsklausul, der har 
til formål at tilskynde landene til at 
overholde menneskerettighedsstandar ‑
derne. Hvis de ikke bliver overholdt, 
er der en række bestemmelser om 
f.eks. begrænsning eller udsættelse 
af samarbejdet12. EU inddrager også 
menneskerettighedsspørgsmål i sin 
politiske dialog med partnerlande eller 
politiske organisationer. Endvidere 
er EU for tiden involveret i specifikke 
menneskerettighedsdialoger og kon ‑
sultationer med 41 lande uden for EU 
og fremmer menneskerettigheder gen ‑
nem sin deltagelse i multilaterale fora13. 
Diplomatiske tiltag (»demarches«) (der 
er fortrolige) og erklæringer (der er 
offentlige) vedrørende myndigheder 
i lande uden for EU er også vigtige 
midler til at udøve diplomatisk pres.
EU’s retningslinjer
EU’s retningslinjer vedrørende menneskerettigheder giver såvel EU‑institutioner som medlemsstater praktiske 
instrukser om gennemførelsen af EU’s menneskerettighedspolitik. Der er i alt 11 EU‑retningslinjer, der dæk ‑
ker en lang række emner. De er fastsat af Rådets Menneskerettighedsgruppe (COHOM), godkendt af De Faste 
Repræsentanters Komité og vedtaget af Rådet. EU’s retningslinjer er ikke retligt bindende, men sender et stærkt 
politisk signal om Unionens menneskerettighedsprioriteter.Tekstboks 2
10 Indledning
14 Afgørelsen om at udvikle en 
menneskerettighedsbaseret 
tilgang blev truffet med 
vedtagelsen af EU’s strategiske 
ramme og handlingsplan for 
menneskerettigheder og 
demokrati (jf. punkt 5).
15 Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1889/2006 af 
20. december 2006 om 
oprettelse af et 
finansieringsinstrument til 
fremme af demokrati og 
menneskerettigheder på 
verdensplan (EUT L 386 af 
29.12.2006, s. 1) erstattet af 
forordning (EU) nr. 235/2014 
(EUT L 77 af 15.3.2014, s 85). 
EIDHR bygger på og erstatter 
Det Europæiske Initiativ for 
Demokrati og 
Menneskerettigheder, der 
blev oprettet i 1994.
16 Det er muligt at finansiere 
projekter med op til 100 %, 
dog kun i behørigt 
begrundede tilfælde.
17 »Bekæmpelse af tortur« 
refererer både til forebyggelse 
af tortur og rehabilitering af 
torturofre.07 
Den 25. juli 2012 efter vedtagelsen af 
EU’s strategiske ramme og handlings ‑
plan for menneskerettigheder og de ‑
mokrati udpegede Rådet EU’s særlige 
repræsentant, som har ansvaret for 
at sikre, at EU’s menneskerettigheds ‑
politik er sammenhængende, effektiv 
og synlig. Endvidere skal han internt 
bidrage til implementeringen af den 
strategiske ramme og handlingsplanen 
for menneskerettigheder og andre 
instrumenter som f.eks. EU’s retnings ‑
linjer for menneskerettigheder. Den 
særlige repræsentant styrker også dia ‑
logen om menneskerettigheder med 
regeringerne i lande uden for EU, med 
internationale og regionale organisati ‑
oner og med civilsamfundet.
08 
Ud over disse aktiviteter har EU til for ‑
mål at fremme menneskerettigheder ved 
at betragte fremskridt med hensyn til 
menneskerettigheder, god regerings ‑
førelse og demokrati som en central 
betingelse i forbindelse med Unionens 
udviklingssamarbejde. I 2012 besluttede 
Rådet at udvikle en menneskerettig ‑
hedsbaseret tilgang til udviklings ‑
samarbejde for at sikre, at EU i højere 
grad bistår partnerlandene med at 
opfylde deres internationale menne ‑
skerettighedsforpligtelser14. Det vil ske, 
ved at menneskerettighedsprincipper 
integreres i alle EU’s operationelle 
udviklingsaktiviteter.09 
Endvidere støtter EU projekter, der 
udelukkende vedrører fremme af 
menneskerettigheder. Det vigtigste 
instrument til fremme af forebyggelse 
af tortur, rehabilitering af torturofre og 
afskaffelse af dødsstraf er det euro ‑
pæiske instrument for demokrati og 
menneskerettigheder (EIDHR), der 
supplerer de geografiske instrumenter. 
Det blev lanceret i 2006 med henblik 
på at yde støtte til fremme af demo ‑
krati og menneskerettigheder i lande 
uden for EU15.
10 
EIDHR har fået tildelt et samlet budget 
på 1,1 milliard euro til dækning af alle 
menneskerettighedsmål i perioden 
2007 ‑2013. Størsteparten af EIDHR‑finan ‑
sieringen udbetales i form af tilskud, 
der ydes til civilsamfundsorganisati ‑
oner med henblik på gennemførelse 
af projekter. I princippet indebærer 
tilskuddene medfinansiering, da de 
kun finansierer op til 80 % af projekt ‑
udgifterne16. EIDHR dækker globalt, 
herunder mange industrialiserede 
lande, og muliggør finansiering uden 
bilateralt samtykke, da der ikke kræves 
godkendelse fra regeringen i det 
land, hvor projekterne gennemføres. 
EIDHR‑udgifterne til bekæmpelse af 
tortur17 og dødsstraf beløber sig til 
100 millioner euro i perioden 2007 ‑
2013 (jf. tabel 1 ). Antallet af indgåede 
kontrakter i denne periode fremgår 
af tabel 2 . De fleste af projekterne 
vedrører oplysningskampagner, for ‑
talevirksomhed, overvågningspraksis, 
forebyggende foranstaltninger, juridisk 
støtte til torturofre og til dødsdømte 
eller behandling og rehabilitering af 
ofrene.
11 Indledning Tabel 1EIDHR ‑udgifter vedrørende tortur og dødsstraf pr. kontinent, 2007 ‑2013
(euro)
Tortur 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 I ALT
Afrika 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Amerika 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Asien 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Europa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Flere kontinenter 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
I ALT 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Dødsstraf 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 I ALT
Afrika 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Amerika 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Asien 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Europa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Flere kontinenter 0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
I ALT 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Kilde:  Europa ‑Kommissionen.Tabel 2EIDHR ‑ antal kontrakter vedrørende tortur og dødsstraf pr. kontinent, 2007 ‑2013
(euro)
Tortur 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 I ALT
Afrika 0 7 4 5 4 3 6 29
Amerika 0 7 3 3 6 0 4 23
Asien 1 19 5 5 4 0 18 52
Europa 0 7 2 4 6 1 3 23
Flere kontinenter 0 6 0 10 1 0 6 23
I ALT 1 46 14 27 21 4 37 150
Dødsstraf 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 I ALT
Afrika 0 0 1 1 1 0 0 3
Amerika 0 0 4 2 0 2 0 8
Asien 0 0 2 2 2 3 0 9
Europa 0 0 0 0 0 1 0 1
Flere kontinenter 0 0 7 1 0 4 0 12
I ALT 0 0 14 6 3 10 0 33
Kilde:  Europa ‑Kommissionen.
12
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
11 
Retten vurderede effektiviteten af 
EIDHR’s fremme af forebyggelse af 
tortur, rehabilitering af torturofre og 
afskaffelse af dødsstraf. Revisionen tog 
specielt sigte på at få besvaret følgen ‑
de to spørgsmål:
a) Var midlerne blevet fordelt 
hensigtsmæssigt?
b) Var resultaterne af tilskuddene 
bæredygtige?
12 
Revisionen var koncentreret om peri ‑
oden 2007 ‑2013 og blev gennemført 
mellem juli 2014 og januar 2015. Den 
bestod af forskellige elementer. Først 
undersøgte Retten finansieringens 
fordeling gennem fem globale indkal ‑
delser i den periode, der er omfattet 
af revisionen (jf. bilag V ). I undersø ‑
gelsen indgik samtaler med ansatte 
i Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil 
(EU‑Udenrigstjenesten) og Generaldi ‑
rektoratet for Udvikling og Samarbejde 
(GD for Udvikling og Samarbejde) 
samt en gennemgang af Kommissio ‑
nens vurdering af konceptnoter og de 
fuldstændige forslag vedrørende 45 
projekter (jf. bilag VI ). For det andet un ‑
dersøgte Retten syv EIDHR‑tilskud ydet 
til tre civilsamfundsorganisationer i Lon ‑
don, der blev besøgt under revisionen. 
For det tredje undersøgte Retten 13 
EIDHR‑projekter vedrørende Den Demo ‑
kratiske Republik Congo, Georgien og 
Sydafrika. I den forbindelse aflagde 
Retten revisionsbesøg i disse lande for 
at tale med de ansatte i de relevante 
EU‑delegationer samt repræsentanter for 
de organisationer, der havde modtaget 
tilskud fra EIDHR. Endelig gennemførte 
Retten en skrivebordsgennemgang af 
11 EIDHR‑projekter vedrørende Kina 
og USA (jf.  bilag VII ). Revisionsstik ‑
prøven repræsenterer 24 % af de berørte 
udgifter.
13
 Bemærkninger
Trods passende 
behovsanalyser 
målrettede Kommissionen 
ikke finansieringen 
optimalt
13 
Retten undersøgte, om forslagsind ‑
kaldelserne byggede på en passende 
behovsanalyse, og om de var målrettet 
korrekt og koordineret med andre 
EU‑aktioner, f.eks. traditionel udvik ‑
lingsstøtte og dialog. Revisorerne vur ‑
derede også projektudvælgelsen ved 
at undersøge, om udvælgelsesproces ‑
sen var transparent, veldokumenteret 
og stringent, og om den efterspørg ‑
selsdrevne metode var velegnet.
Landestrategier for 
menneskerettigheder blev 
ikke i tilstrækkeligt omfang 
anvendt som grundlag for 
fordelingen af støtten, og 
koordineringen med andre 
EU‑indsatser var svag
14 
Da de midler, der er afsat til at bekæm ‑
pe tortur og dødsstraf, er beskedne 
i forhold til udfordringerne (jf. punkt 
10), er det nødvendigt, at de koncen ‑
treres om lande og problemer med 
væsentlige behov og stort potentiale for forbedringer. Kommissionen får 
tilstrækkelige oplysninger om menne ‑
skerettighedssituationen i partnerlan ‑
dene ved at undersøge de oplysninger, 
der er til rådighed i det offentlige 
rum, gennem sine kontrakter med 
civilsamfundsorganisationer og ved 
aktivt at undersøge forholdene på 
stedet. EU‑delegationerne udarbejder 
med jævne mellemrum notater om 
menneskerettigheder og kommer med 
relevante kommentarer og analyser 
i deres ledelsesberetninger18.
15 
Som det fremgår af de forskellige 
dokumenter, anvender Kommissionen 
korrekt de foreliggende oplysninger 
til at vurdere behovene og opstille 
prioriteter. EIDHR’s flerårige strategipa ‑
pirer19 beskriver de forventede resul ‑
tater samt de forskellige rammebeløb. 
Endvidere udarbejdes der årlige hand ‑
lingsprogrammer med individuelle 
beskrivelser af de centrale elementer20 
i de aktioner, der skal finansieres. På 
landeniveau defineres prioriteterne 
i landestrategier for menneskerettig ‑
heder (jf. tekstboks 3 ). De er fortrolige, 
herunder også den del af dokumentet, 
hvor prioriteterne defineres, hvilket 
begrænser deres merværdi.18 EU‑Udenrigstjenestens 
ledelsesberetninger.
19 I den periode, revisionen 
vedrørte, fandtes der sådanne 
strategipapirer for perioden 
2007 ‑2010 og for 2011 ‑2013.
20 Tildelt beløb, prioriteter og 
metode til fordeling af 
midlerne.
Landestrategier for menneskerettigheder
Siden anden halvdel af 2013 har EU og medlemsstaterne udarbejdet mere end 150 landestrategier for menne ‑
skerettigheder. Hver strategi indeholder en grundig analyse af situationen i det pågældende land og fastsætter 
en række fælles prioriteter for EU og medlemsstaterne. Det er planen, at strategierne skal opdateres hvert 
andet år, eller hver gang der er væsentlige ændringer. Der er 57 strategier, hvor bekæmpelse af tortur er en af 
prioriteterne, og 72 strategier, hvor bekæmpelse af dødsstraf er en prioritet.Tekstboks 3
14 Bemærkninger
16 
Tilskuddene tildeles på grundlag af 
indkaldelser af forslag (efterspørg ‑
selsdreven tilgang). I perioden 2007 ‑
2013 var der tre globale indkaldelser 
af forslag vedrørende bekæmpelse 
af tortur og to globale indkaldelser 
vedrørende bekæmpelse af dødsstraf. 
Indkaldelserne af forslag med global 
dækning blev forvaltet centralt af GD 
for Udvikling og Samarbejde og førte 
til, at der blev tildelt henholdsvis 80 
og 24 tilskud. Projekterne blev udvalgt 
blandt i alt 789 projektforslag. Der blev 
også ydet tilskud gennem landebase ‑
rede støtteordninger. Der er tale om 
indkaldelser af forslag, der forvaltes af 
EU‑delegationerne, og som kun vedrø ‑
rer et enkelt land. De førte til tildeling 
af 70 tilskud til bekæmpelse af tortur 
og 9 til bekæmpelse af dødsstraf. 
Målene for forslagsindkaldelserne er 
i overensstemmelse med de mål, der er 
fastsat i EIDHR’s strategipapirer og EU’s 
retningslinjer.
17 
De globale indkaldelser af forslag var 
ikke fokuseret på de lande, hvor EU 
anser bekæmpelsen af tortur og døds ‑
straf for at være en del af prioriteterne 
(jf. tekstboks 3 ). Mens de generelle 
mål for de undersøgte projekter ved ‑
rørende Kina og USA er klart angivet 
i prioriteterne af EU’s landestrategi for 
menneskerettigheder, vedrører pro ‑
jekterne i Den Demokratiske Republik 
Congo, Georgien og Sydafrika kampen 
mod tortur, selv om menneskerettig ‑
hedsstrategierne for disse lande ikke 
klart angiver bekæmpelse af tortur 
som en prioritet. Som følge heraf blev 
EIDHR’s ressourcer anvendt i lande, 
hvor bekæmpelsen af tortur eller døds ‑
straf ikke var en prioritet.18 
Målene for de fleste forslagsindkaldel ‑
ser var beskrevet i generelle vendinger. 
Selv om 2007 ‑indkaldelsen af forslag 
med henblik på at støtte aktioner ved ‑
rørende tortur skelnede mellem fore ‑
byggelse (1. serie) og rehabilitering (2. 
serie), var der i indkaldelserne i 2009 
og 2010 ikke længere denne sondring. 
I modsætning hertil tilskyndede de til 
en samlet og holistisk tilgang med tre 
prioriteter: forebyggelse, ansvarlighed 
og rehabilitering, der anses for at være 
indbyrdes forbundne og gensidigt 
forstærkende. Indkaldelserne af forslag 
vedrørende dødsstraf anbefalede også 
en integreret tilgang. De havde intet 
særligt fokus eller specifikke mål.
19 
I Georgien suppleres EIDHR‑projek ‑
terne fint af andre EU‑aktioner, som 
f.eks. traditionel udviklingsstøtte, 
forhandlingerne om associeringsaftalen 
mellem EU og Georgien og dialog. 
Menneskerettighedsdialogen med 
Georgien er af særlig betydning, da den 
konsoliderer EIDHR‑projekterne ved at 
tage de emner op, som disse fokuserer 
på. I de andre undersøgte lande var 
EIDHR‑projekterne imidlertid ikke en 
del af en sammenhængende strategisk 
og koordineret metode til afhjælpning 
af problemer i relation til tortur og 
dødsstraf. Projekterne supplerer ikke 
hinanden og er ikke knyttet sammen 
med Kommissionens traditionelle 
udviklingsstøtte. Endvidere supplerer 
Kommissionens dialog ikke EIDHR‑pro ‑
jekterne så effektivt, som den kunne. 
Problemerne i relation til tortur er ikke 
blevet taget op i menneskerettigheds ‑
dialogerne med Den Demokratiske 
Republik Congo og Sydafrika trods det 
faktum, at EIDHR‑projekterne har fokus 
på torturforebyggelse og rehabilitering 
af torturofre. Dødsstraf er inddraget 
i menneskerettighedsdialogen med 
15 Bemærkninger
Kina og i konsultationen om menne ‑
skerettigheder mellem EU og USA, 
men de spørgsmål, der blev taget op 
i den forbindelse, var ikke de samme 
som dem, EIDHR‑projekterne havde 
fokus på.
20 
Implementeringen af en menneskeret ‑
tighedsbaseret tilgang til udviklings ‑
samarbejde (jf. punkt 8) er forsinket. 
I maj 201421 præsenterede Kommissio ‑
nen en »værktøjskasse« og beskrev, 
hvordan Kommissionen vil arbejde 
henimod en menneskerettighedsba ‑
seret tilgang til udviklingssamarbejde. 
I den er der praktiske tjeklister, og det 
er anført, at der vil blive udviklet en 
støttepakke. Denne menneskerettig ‑
hedsbaserede tilgang er endnu ikke 
blevet implementeret, selv om der skal 
foretages en første vurdering af den 
allerede i 2016.Projektudvælgelsesprocessen 
var veldokumenteret, men 
ikke tilstrækkeligt stringent
21 
Projektudvælgelsesprocessen er gen ‑
nemsigtig og veldokumenteret. Pro ‑
jektvurderingerne (jf. tekstboks 4 ) er 
begrundet med detaljerede pointangi ‑
velser fra hver enkelt bedømmer samt 
en beskrivende vurdering. Endvidere 
er evalueringspanelets overordnede 
konklusioner formuleret tilstrækkeligt 
detaljeret, herunder også den endelige 
prioriteringsrækkefølge for projekterne, 
fastsættelsen af en pointtærskel, en 
forklaring på, hvorfor projekterne an ‑
ses for ikke at være støtteberettigede, 
og en begrundelse for revurdering.21 Selv om handlingsplanen for 
de strategiske rammer og 
handlingsplanen for 
menneskerettigheder og 
demokrati (se punkt 5) 
angiver, at den skulle være 
færdig i 2013.
Vurderingen af projektforslag
I overensstemmelse med den praktiske vejledning vedrørende kontraktprocedurer i forbindelse med den 
Europæiske Unions eksterne aktioner skal civilsamfundsorganisationer, der ønsker at modtage et tilskud, først 
indsende en konceptnote, der beskriver hovedelementerne i det projekt, som de foreslår. Når evalueringspa ‑
nelet har godkendt konceptnoten, opfordres de til at indsende et fuldstændigt projektforslag. Både koncept ‑
noten og det fuldstændige forslag vurderes af to personer, i de fleste tilfælde en uafhængig ekstern bedøm ‑
mer og en repræsentant for den EU‑delegation, hvor aktionen planlægges22. Vurderingen udføres ved hjælp 
af et pointsystem og standardiserede evalueringsskemaer med kriterier, der dækker aspekterne udformning, 
relevans, kapacitet, gennemførlighed, effektivitet, bæredygtighed og omkostningseffektivitet. Der tildeles 
støtte til de projekter, som opnår flest point.
22 Når et projekt vedrører aktioner i mere end et land, vurderes det af en repræsentant for det regionale direktorat i GD for Udvikling og 
Samarbejde.Tekstboks 4
16 Bemærkninger
22 
Det standardiserede evalueringsske ‑
ma, som Kommissionen anvender (jf. 
tekstboks 4 ), har en række mangler, 
der hindrer kvalitetsmæssige og objek ‑
tive vurderinger.
a) Der er kun begrænset vejledning 
om pointgivningen for de forskel ‑
lige kriterier, og i forbindelse med 
mange af kriterierne anvendes 
formuleringer som f.eks. »tilstræk ‑
kelig«, »egnet«, »tilfredsstillende« 
og »strategisk valgt«, uden at 
det præcist forklares, hvad der 
forventes.
b) Siden 2011 vurderes projektets rele ‑
vans kun på grundlag af koncept ‑
noten og ikke på grundlag af det 
fuldstændige forslag.
c) For flere kriterier gives der kun et 
samlet pointtal. Det er ikke klart, 
hvordan der skal gives point, når 
vurderingen af de enkelte kriterier 
er forskellige.
d) I forbindelse med væsentlige 
aspekter, f.eks. projektets gennem ‑
førlighed eller effekt, hvor man 
ville forvente minimumskrav, er 
dette ikke tilfældet.
23 
For hver indkaldelse af forslag udsen ‑
der Kommissionen retningslinjer til 
bedømmerne. Disse har til formål at 
forklare, hvordan bedømmerne skal 
foretage deres vurderinger for at sikre, 
at de foretages på en sammenhæn ‑
gende og konsekvent måde. Retnings ‑
linjerne for bedømmere afhjælper dog 
ikke i tilstrækkelig grad manglerne ved 
de standardiserede evalueringsskemaer 
(jf. punkt 22) og forklarer ikke klart 
nok, hvordan opfyldelsen af specifikke krav i indkaldelserne skal vurderes. 
Med hensyn til tortur anføres det 
i indkaldelserne, at der foretrækkes en 
holistisk og samlet tilgang og aktioner, 
der skal undersøge sammenhængen 
mellem fremme af økonomiske, sociale 
og kulturelle rettigheder og afskaffelse 
af tortur. For så vidt angår dødsstraf 
skal projekterne indeholde aktioner, 
der indebærer en integreret tilgang til 
bekæmpelse af dødsstraf. Disse kriterier 
vurderes imidlertid ikke eksplicit, og 
der gives heller ikke point.
24 
De projektvurderinger, Retten under ‑
søgte (jf. punkt 12), var ikke altid blevet 
udført tilstrækkeligt stringent.
a) I 25 af de 45 projektvurderinger, 
der blev undersøgt, var der mindst 
én beskrivende vurdering, hvor 
de enkelte kriterier ikke var blevet 
analyseret, selv om dette er påkræ ‑
vet. Disse vurderinger giver derfor 
færre begrundelser.
b) I 4 af de 45 undersøgte projektvur ‑
deringer var der ikke givet nogen 
klar forklaring på, hvorfor der var 
givet lave point for visse kriterier.
c) I 11 af de 45 undersøgte projektvur ‑
deringer bemærkede Rettens revi ‑
sorer uoverensstemmelser mellem 
pointene og den beskrivende vur ‑
dering. I de fleste tilfælde var der 
tale om relativt høje pointtal trods 
negative beskrivende vurderinger.
17 Bemærkninger
25 
Bedømmerne gav ofte en forskellig 
vurdering af det samme projekt. 
I vurderingerne af de 45 undersøgte 
projekter var de to bedømmeres point 
væsentlig forskellige for 20 % af samtli ‑
ge kriterier23. Evalueringsudvalget kan 
undlade at godkende det antal point, 
som bedømmerne har tildelt, og fore ‑
tage en ny vurdering af alle kriterierne. 
Tilgangen til revurdering var dog ikke 
konsekvent. I forbindelse med tre af 
de fem undersøgte forslagsindkaldel ‑
ser udførte evalueringsudvalget en 
revurdering, når forskellen mellem de 
samlede pointtal i de to vurderinger 
blev anset for væsentlig. Opfattelsen af, 
hvad en væsentlig forskel var, ændrede 
sig endvidere også over tid. Som følge 
heraf blev en række projektforslag 
med stor difference i pointtal ikke 
revurderet. I forbindelse med en af 
indkaldelserne24 var der ingen revur ‑
dering trods en væsentlig forskel25 
i bedømmernes samlede pointtal for 
fire af de ti projekter. I forbindelse 
med en anden indkaldelse26 blev der 
foretaget en revurdering, men det var 
ikke fastsat for hvilke projekter, og 
tre af de otte forslag, hvor der var en 
væsentlig forskel mellem det samlede 
pointtal hos de to bedømmere, blev 
ikke revurderet.26 
De tilskud, som civilsamfundsorgani ‑
sationer anmoder om, skal overholde 
visse grænser. Minimums‑  og maksi ‑
mumsbeløbene for tilskud er steget 
i den periode, revisionen vedrører. 
Det gennemsnitlige kontraktbeløb for 
projekter vedrørende dødsstraf steg 
fra 550 000 euro i indkaldelserne af 
forslag i 2008 til 735 000 euro i indkal ‑
delserne i 2011. Det gennemsnitlige 
kontraktbeløb for projekter vedrø ‑
rende tortur steg fra 715 000 euro 
i indkaldelserne af forslag i 2007 til 
903 000 euro i indkaldelserne i 2009. 
Beløbene blev hævet for at nedbringe 
antallet af kontrakter og dermed Kom ‑
missionens arbejdsbyrde.
27 
Mindre lokale civilsamfundsorganisa ‑
tioner udsættes for relative ulemper, 
når de beder om tilskud, på grund af 
besværlige ansøgningsprocedurer, 
sprogkrav27 og, for nogle af indkaldel ‑
sernes vedkommende, krav om at være 
aktiv i mere end et land. Det forhøjede 
minimumsbeløb gjorde det endnu 
vanskeligere for dem at ansøge om 
tilskud, selv når de havde potentiale 
til at udforme relevante og effektive 
projekter. For at afhjælpe dette afholder 
Kommissionen seminarer og kurser for 
lokale civilsamfundsorganisationer, 
fremmer partnerskaber og tillader 
kaskadetilskud.23 En difference på mindst to ud 
af fem point i et enkelt 
kriterium. Da hver vurdering 
indeholder 17 kriterier, 
gennemgik Retten i alt 765 
kriterier.
24 Forslagsindkaldelse 126 ‑144.
25 Over 10 ud af 50 point.
26 Forslagsindkaldelse 131 ‑085.
27 Ansøgningerne skal indsendes 
på engelsk, fransk eller spansk.
18 Bemærkninger
Den efterspørgselsdrevne 
metode sikrede, at 
modtagerorganisationerne 
havde tilstrækkelig 
ekspertise og ejerskab til 
indsatserne, men havde også 
ulemper
28 
Den efterspørgselsdrevne tilgang gør 
det muligt at tage følsomme emner 
op uden regeringens samtykke. l de 
undersøgte projekter har ansøgerne 
tilstrækkeligt uddannet personale, og 
i de fleste tilfælde havde de allerede 
gennemført projekter af tilsvarende 
størrelse og art. I over en fjerdedel 
af tilfældene var projektet imidlertid 
langt større end nogen af de aktivite ‑
ter, som modtagerorganisationen tid ‑
ligere havde udført, og der var derfor 
en potentiel risiko for, at projektet ikke 
ville kunne gennemføres hensigts ‑
mæssigt. Kun i ét af disse tilfælde viste 
organisationens begrænsede kapa ‑
citet sig imidlertid at være et større 
problem.
29 
Den efterspørgselsdrevne tilgang har 
en række negative konsekvenser:
a) Projekternes geografiske anven ‑
delsesområde falder ikke nødven ‑
digvis sammen med de steder, 
hvor der kan opnås størst effekt 
med EIDHR. I de fleste tilfælde 
dækker projekterne i det store og 
hele hovedsagelig de områder, 
hvor organisationerne allerede var 
aktive. Konsekvensen heraf var, at 
der i nogle tilfælde blev givet støt ‑
te til aktiviteter med kun meget 
begrænset potentiel effekt, fordi 
de lande, projekterne var rettet 
imod, var lande, hvor der af poli ‑
tiske grunde med rimelighed ikke 
kan forventes nogen fremskridt.b) I bestræbelserne på at sikre sig 
tilskud kan civilsamfundsorganisa ‑
tionerne forelægge projekter med 
for ambitiøse mål. Blandt de 31 un ‑
dersøgte projekter identificerede 
Retten 13 med klart overambitiøse 
mål. Disse vedrørte typisk ændrin ‑
ger, der kræver regeringens enga ‑
gement i mållandene for at kunne 
gennemføres, men der er intet 
bevis for, at et sådant engagement 
er til stede, nærmest tværtimod.
c) Modtagerorganisationerne for ‑
pligter sig måske ikke klart til at 
gennemføre målelige aktiviteter. 
Det gør det meget vanskeligt for 
Kommissionen på et senere tids ‑
punkt at vurdere, om projektaktivi ‑
teterne er blevet udført på tilfreds ‑
stillende vis. Der er blevet opstillet 
indikatorer med henblik på at måle 
projektaktiviteterne, men selv om 
sådanne indikatorer i princippet er 
målelige, er der generelt ikke blevet 
fastsat basislinjer og kvantificerede 
mål, selv om dette i de fleste tilfælde 
ville have været muligt.
30 
De negative følger af den efterspørg ‑
selsdrevne tilgang er ikke blevet 
afhjulpet ordentligt. Når bedømmerne 
identificerer svagheder ved projektfor ‑
slagene, fører det ikke til forbedringer 
i projektudformningen28. Dette er en 
forspildt mulighed.28 Artikel 204, stk. 5, 
i Kommissionens delegerede 
forordning (EU) nr. 1268/2012 
af 29. oktober 2012 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 966/2012 om de 
finansielle regler vedrørende 
Unionens almindelige budget 
(EUT L 362 af 31.12.2012, s. 1) 
fastsætter, at forslaget ikke må 
ændres væsentligt.
19 Bemærkninger
29 I gennemsnit 97,8 %.
30 Selv om denne efterprøvning 
var vanskelig i ti tilfælde, hvor 
de vigtigste projektaktiviteter 
ikke var kvantificeret (jf. punkt 
29).Projekterne blev 
gennemført som planlagt, 
men den overordnede 
effekt af EIDHR‑støtten 
var begrænset
31 
Retten undersøgte, om projekterne 
blev gennemført som planlagt med 
hensyn til aktiviteter, budget og tids ‑
plan. Endvidere vurderede Retten, om 
der var taget tilstrækkeligt hensyn til 
projekternes omkostningseffektivitet. 
Retten undersøgte også, om de havde 
den forventede effekt, og om resulta ‑
terne var bæredygtige.
Projektaktiviteterne blev 
generelt gennemført som 
planlagt
32 
De civilsamfundsorganisationer, der 
gennemfører projekterne, rapporterede 
om deres aktiviteter under og ved af ‑
slutningen af projekternes gennemfø ‑
relsesperioder. Projektrapporteringen 
har i høj grad fokus på aktiviteter og 
mindre på målopfyldelse. Det hindrer 
en resultatorienteret forvaltning af 
udgifterne.33 
Dette problem har at gøre med, at 
de logiske rammer (jf. tekstboks 5 ), 
som civilsamfundsorganisationerne 
forelægger, ofte er dårligt formuleret. 
Der defineres ofte specifikke mål, 
forventede resultater og aktiviteter, 
der ikke er fuldstændig sammenhæn ‑
gende. Reelt passer den model, der 
skal anvendes til de logiske rammer, 
ikke godt til denne type af projekter 
og er alt for kompliceret for mange 
civilsamfundsorganisationer.
34 
De undersøgte projekters budgetter 
er altid blevet fulgt og var næsten 
altid udnyttet fuldt ud29. De vigtigste 
projektaktiviteter blev i det store og 
hele udført som planlagt30. I otte af de 
16 undersøgte projekter, hvis gennem ‑
førelse allerede var afsluttet, var nogle 
af aktiviteterne imidlertid ikke blevet 
udført. Det skyldtes ofte, at projekterne 
var for ambitiøse (jf. punkt 29).
Logiske planlægningsmatrikser
Civilsamfundsorganisationer, der anmoder om støtte, skal fremlægge en logisk planlægningsmatriks for det 
projekt, som de ønsker at gennemføre. Der er tale om et dokument, som har form af en standardtabel, hvori 
projektets generelle mål, specifikke mål, forventede resultater og planlagte aktiviteter anføres.Tekstboks 5
20 Bemærkninger
35 
I fire tilfælde var den planlagte gen ‑
nemførelse af projekterne blevet hin ‑
dret af uventede begivenheder, som 
f.eks. at partnere ikke leverede deres 
forventede bidrag, eller af væsentlige 
ændringer i det politiske miljø. I disse 
tilfælde blev problemerne løst på 
tilfredsstillende vis af civilsamfundsor ‑
ganisationerne i samråd med Kommis ‑
sionen. Det foregik ved at udskifte en 
eller flere partnere eller ved at ændre 
projektets geografiske dækning.
36 
11 projekters gennemførelsespe ‑
riode blev forlænget med mellem to 
og 13 måneder. De argumenter, der 
blev fremsat som begrundelse for 
forlængelsen af gennemførelsespe ‑
rioden, gav ikke en overbevisende 
forklaring på, hvorfor støtten ikke var 
fuldt opbrugt ved udgangen af den 
oprindelige gennemførelsesperiode, 
og viste heller ikke, at en forlængelse 
var nødvendig og tilstrækkelig til at 
nå projektmålene. Der er risiko for, at 
projekternes gennemførelsesperiode 
fortrinsvis blev forlænget for at gøre 
modtagerorganisationerne i stand til 
at udnyttet budgettet fuldt ud og ikke 
for at nå projektmålene.37 
Da tilskudskontrakter tildeles efter 
indkaldelser af forslag og ikke ved en 
udbudsprocedure, er det vanskeligt 
for Kommissionen fuldt ud at sikre 
udgifternes omkostningseffektivitet. 
Endvidere definerede Kommissionen 
ikke benchmark med henblik på at 
vurdere omkostningseffektiviteten. For 
de fleste af de undersøgte projekters 
vedkommende er der dog intet, som 
tyder på, at de samlede omkostninger 
ikke er rimelige i forhold til de forven ‑
tede resultater. I flere tilfælde er de 
individuelle lønninger endda relativt 
lave, hvilket viser engagementet hos 
mange af de ansatte i de civilsam ‑
fundsorganisationer, der gennemfører 
projekterne. I forbindelse med tre af de 
31 undersøgte projekter var omkost ‑
ningseffektiviteten dog ikke optimal. 
I disse tilfælde var de samlede omkost ‑
ninger høje i forhold til de forventede 
resultater.
38 
For 14 af de 31 undersøgte projekter, 
som har til formål at yde bistand 
direkte til endelige støttemodtagere, 
foretog Retten en sammenligning31. 
For disse projekter er der bevis for, 
at de projekter, der gennemføres 
af organisationer, som er placeret 
i modtagerlandene, er mere omkost ‑
ningseffektive end dem, der er baseret 
i andre lande. De førstnævnte når ud til 
flere endelige støttemodtagere og har 
en lavere gennemsnitsomkostning pr. 
støttemodtager.31 Af de 183 støttekontrakter, der 
blev undertegnet i perioden 
2007 ‑2013, vedrørte 76 
projekter, hvis hovedaktivitet 
var at yde bistand til de 
endelige støttemodtagere, 
f.eks. torturofrene.
21 Bemærkninger
39 
I de fleste af de undersøgte projekters 
budgetter er de direkte omkostninger 
til dækning af indirekte omkostninger 
steget med 7 %. Modtagerorganisa ‑
tionerne har forskellig fortolkning af, 
hvad dette faste beløb dækker. Som 
følge heraf behandles kontorleje, løn 
til ansatte i økonomiafdelingen, admi ‑
nistrativt ansatte og ledere og andre 
omkostninger forskelligt. Alt efter 
omstændighederne er alle, nogle eller 
ingen af disse omkostninger opført 
i støttebudgettet ud over det faste 
beløb til indirekte omkostninger.
EIDHR‑støttens effekt 
var begrænset, fordi det 
beskedne finansielle 
bidrag fra EIDHR blev 
spredt for tyndt ud og 
i visse situationer på grund 
af ugunstige politiske 
sammenhænge
40 
EIDHR’s støtte til bekæmpelse af tortur 
og dødsstraf afspejler EU’s stærke 
engagement i bekæmpelsen af tortur 
og afskaffelsen af dødsstraf. I den 
sammenhæng er formålet med støtten 
at styrke EU’s moralske indflydelse 
i menneskerettighedsanliggender. De 
tildelte midler er imidlertid relativt 
beskedne (jf. punkt 10) i forhold til de 
globale udfordringer, som man står 
overfor (jf. punkt 1 ‑4). Den finansie ‑
ring, der var til rådighed i perioden 
2007 ‑2013, var spredt tyndt ud på 183 
projekter, der blev gennemført i over 
120 lande verden over, hvilket mind ‑
skede dens effekt.41 
Det var generelt vanskeligt at måle 
projekternes effekt, da den ønskede 
effekt ofte er immateriel, der ikke 
sættes mål for resultatindikatorer (jf. 
punkt 29), og civilsamfundsorganisa ‑
tionernes rapportering til Kommissio ‑
nen er koncentreret om aktiviteterne 
(jf. punkt 32). Endvidere afhænger 
eventuelle fremskridt ikke alene af pro ‑
jektresultaterne, men også af mange 
udefrakommende faktorer. Det gør det 
vanskeligt og i nogle tilfælde umuligt 
at vurdere, i hvilket omfang aktiviteterne 
har bidraget til de fremskridt, der er 
sket.
42 
Der udføres evalueringer for at vur ‑
dere projekternes effekt. De giver 
imidlertid ikke det fulde billede, da 
tilgangen ikke er harmoniseret. Det 
er således overladt til de modtageror ‑
ganisationer, der ansøger om tilskud, 
at afgøre, om de vil planlægge en 
projektevaluering32.
43 
14 af de 31 undersøgte projekters 
hovedaktivitet var at yde bistand til 
endelige støttemodtagere. For ti af disse 
projekter var det lykkedes at opfylde 
dette mål. Det fremgår af antallet af 
mennesker, der har modtaget bistand, 
de projektgennemførende civilsam ‑
fundsorganisationers omdømme og de 
endelige støttemodtageres vurdering, 
som fremgår af statistikker eller blev 
udtrykt i samtaler med Rettens reviso ‑
rer. Men med undtagelse af de projek ‑
ter, der blev gennemført i Georgien, 
var de undersøgte projekters samlede 
effekt begrænset, da de var koncentre ‑
ret om små målgrupper.32 Kun 18 ud af 31 undersøgte 
projekter havde afsat midler til 
en projektevaluering, der 
skulle foretages ved 
afslutningen af projektet. Jf. 
også punkt 26 i Rettens 
særberetning nr. 18/2014 om 
EuropeAids systemer til 
evaluering og 
resultatorienteret overvågning 
(http://eca.europa.eu ).
22 Bemærkninger
44 
For de øvrige fire af de projekter, der 
navnlig yder bistand til endelige støt ‑
temodtagere, er der intet bevis for væ ‑
sentlig effekt. To af projekterne ydede 
juridisk bistand til personer, der var 
dømt til døden i USA, men kun i meget 
få tilfælde var det muligt at forhindre 
henrettelsen. To andre projekter førte 
til, at tortur blev indbragt for retten 
i mange lande, men hidtil er der kun 
rapporteret om få sager, som er endt 
med en positiv afgørelse.
45 
17 af de 31 undersøgte projekter havde 
andre hovedmål end at yde bistand til 
endelige støttemodtagere. Ni af dem 
er gennemført, og for seks af disse er 
effekten mindre end forventet.
a) Et projekt, der havde fokus på 
torturforebyggelse i ni tidligere sov ‑
jetrepublikker, var delvist effektivt 
med hensyn til at indføre overvåg ‑
ningssystemer og fremme modeller 
for bedste praksis i forbindelse 
med rehabilitering. Der er intet 
bevis for, at det var lykkedes pro ‑
jektet at skabe større interaktion 
mellem regeringerne og civilsam ‑
fundet i forbindelse med tortur, 
øge civilsamfundets kapacitet 
og give de mest sårbare grupper 
af fængslede større adgang til 
støttetjenester.
b) Et projekt, der beskæftigede sig 
med dødsstraf i 17 lande, øgede 
bevidstheden i befolkningen, 
fremmede gennemsigtighed, 
styrkede netværk og koalitioner 
og øgede civilsamfundets kapa ‑
citet. Det var dog ikke vellykket 
med hensyn til mere væsentlige 
projektmål, som f.eks. afskaffelse 
af dødsstraf eller indførelse af 
moratorier for henrettelser. Med 
hensyn til den politiske udvikling 
på strafferetsområdet og gennem ‑
førelse af en retsreform var der kun 
i nogen grad sket fremskridt i fire 
af de 17 projektlande, og det var stort set ikke lykkedes at opfylde 
målet om at få flere til at ratificere 
de internationale konventioner.
c) Et projekt, der havde fokus på for ‑
holdene i militærfængsler i Geor ‑
gien, havde ingen dokumenteret 
effekt. Militærfængsler i dårlig 
stand blev lukket efter projektets 
afslutning, men der er intet bevis 
for, at projektet bidrog hertil.
d) Et projekt, der søgte at styrke orga ‑
nisationer, der kæmper mod døds ‑
straf i to amerikanske stater, havde 
en vis effekt, selv om det langt fra 
var i det forventede omfang.
23 Bemærkninger
e) Et projekt, hvis formål var at få 
Kina til at bevæge sig i retning af at 
overveje at undertegne den valgfri 
protokol til torturkonventionen og 
bidrage til forebyggelse af tortur 
og andre former for mishandling 
i Kina, nåede ikke hovedparten af 
de detaljerede projektresultater. 
Der var en del fremskridt med 
hensyn til overvågningen af centre 
for varetægtsfængsling, og straf ‑
feretten blev ændret for at bringe 
den mere i overensstemmelse med 
de internationale normer. Der er 
imidlertid ikke opnået nogen større 
overvejelse med hensyn til den 
valgfri protokol til torturkonven ‑
tionen, der blev ikke indført nye 
retningslinjer med hensyn til bevis 
fremskaffet på ulovlig vis, en pilotord ‑
ning for overvågning blev kun 
anvendt i ét center for varetægts ‑
fængsling, og der blev ikke indført 
forbedrede klagemekanismer.
f) Et projekt forsøgte at reducere an ‑
vendelsen af dødsstraf i Kina ved 
at støtte domstolenes skøn gen ‑
nem uddannelse af dommere ved 
lokale domstole og udarbejdelse 
af strikse retningslinjer for domme 
og bevisførelse i forbindelse med 
rettergangsprocedurerne. I pro ‑
jektgennemførelsesperioden skete 
der flere positive ændringer. Flere 
retsakter og flere retningslinjer 
vedrørende dødsstraf blev ændret, 
dvs. at der blev fastsat en fælles 
standard med hensyn til domsafsi ‑
gelse i forbindelse med sager om 
dødsstraf, dødsstraf blev begræn ‑
set til kriminelle, der havde begået 
ekstremt alvorlige forbrydelser, 
og i forbindelse med 13 ikkevol ‑
delige forbrydelser kunne der ikke 
længere idømmes dødsstraf. Der 
er dog ikke nogen direkte forbin ‑
delse mellem projektet og disse 
ændringer.46 
Med hensyn til de otte projekter, der 
stadig er i gang, er det endnu for 
tidligt at drage konklusioner om deres 
effekt. Der er imidlertid tegn på, at 
mindst to af projekterne vil få mindre 
effekt end forventet.
a) Et projekt støtter større intern 
overholdelse i seks afrikanske 
lande af internationale lovpligtige 
forpligtelser, normer og proce ‑
durer med hensyn til tortur. Selv 
om de afholdte workshopper har 
været en succes, hvilket fremgår 
af det stigende antal deltagere, er 
der intet bevis for, at projektet har 
haft nogen væsentlig effekt.
b) Et andet projekt vedrørte forsk ‑
ning med henblik på at udvikle 
retningslinjer til forbedring af de 
kinesiske domstoles fortolkning 
af strafferetten. Retningslinjerne 
er blevet forelagt for Den Øverste 
Folkedomstol, men der har indtil 
videre ikke været nogen reaktion. 
De bestræbelser, der er gjort, 
vil ikke have nogen effekt, hvis 
retsmyndighederne er uvillige til 
at anvende disse retningslinjer. Et 
positivt resultat er usandsynligt, da 
statsembedsmændene er blevet 
mere tilbageholdende med at støtte 
initiativer, der fremmer afskaffelsen 
af dødsstraf.
24 Bemærkninger
47 
Der er forskellige årsager til, at projekter ‑
nes effekt er begrænset:
a) Nogle projektmål var overambitiøse 
og kunne derfor ikke opfyldes (jf. 
punkt 29).
b) Fremskridt inden for tortur og 
dødsstraf er generelt langsomme 
og har tendens til at tage længere 
tid end selve projekterne.
c) De politiske forhold i de lande, ind ‑
satsen var målrettet mod, var ikke 
altid befordrende for væsentlige 
fremskridt. Regeringernes villighed 
er særlig vigtig for projektmål, 
der ikke direkte er målrettet mod 
endelige støttemodtagere.48 
Selv om eventuelle fremskridt ikke 
alene afhænger af projekternes resul ‑
tater, men også af eksterne faktorer (jf. 
punkt 41), er der ting, der peger på, at 
seks af de undersøgte projekter, der 
bidrog til afskaffelse af dødsstraf i USA, 
kombineret havde en positiv effekt. De 
bidrog på forskellige måder. Fire pro ‑
jekter fokuserede på at øge bevidst ‑
heden, f.eks. ved at lade familierne til 
de henrettede komme til orde, køre et 
bureau for nationale foredragsholdere 
og føre nationale mediekampagner. To 
projekter vedrørte forskning. Det ene 
projekt forskede i, hvordan man kunne 
påvirke de politiske beslutningstagere, 
og det andet foretog en vurdering af 
forholdene med hensyn til dødsstraf 
i fire stater. Disse projekter bidrog til 
en positiv udvikling (jf. tekstboks 6 ), 
selv om det ikke er muligt præcist at 
måle i hvilket omfang. Det tyder på, at 
oplysningsprojekterne havde haft større 
effekt end de to forskningsprojekter.
Udviklingen i USA med hensyn til dødsstraf
Udviklingen med hensyn til dødsstraf i USA var fortrinsvis positiv i den periode, revisionen omfattede. Døds ‑
straffen blev afskaffet i New Mexico (i 2009), Illinois (i 2011), Connecticut (i 2012) og Maryland (i 2013), antallet 
af dødsdomme faldt fra 118 i 2009 til 83 i 2013, og antallet af henrettelser fra 52 i 2009 til 29 i 201333.
33 Kilde:  Death Penalty Information Center. I 2015 blev dødsstraf også afskaffet i Nebraska.Tekstboks 6
25 Bemærkninger
34 Retten konstaterede kun én 
undtagelse.Projektresultaterne 
er bæredygtige, men 
støtten gjorde ikke 
civilsamfundsorganisationerne 
mere selvbærende
49 
De undersøgte projektforslag behand ‑
ler finansiel, institutionel og politisk 
bæredygtighed. Endvidere dækkes 
resultaternes bæredygtighed i de 
rapporter, som civilsamfundsorgani ‑
sationerne forelagde ved afslutningen 
af projektgennemførelsen34. Selv om 
projekternes effekt ofte er mindre 
end forventet (jf. punkt 43 ‑48), bidrog 
projekterne til ændringer, der sandsyn ‑
ligvis vil være permanente.
50 
Endvidere gjorde den tildelte støtte 
det i flere tilfælde muligt for modta ‑
gerorganisationerne at udvide deres 
geografiske rækkevidde, hvilket var 
en fordel for organisationen. I nogle 
tilfælde styrkede EIDHR‑støtten endda 
modtagerorganisationens tematiske 
anvendelsesområde.
51 
De fleste civilsamfundsorganisati ‑
oner er imidlertid ikke selvbærende. 
Det lykkedes for nogle af de berørte 
organisationer at sikre en del af deres 
finansieringsbehov ved hjælp af 
indkomstskabende aktiviteter eller 
donationer fra borgerne, men generelt 
set er dette stadig meget begrænset. 
For at finansiere deres aktiviteter er 
de i høj grad afhængige af støtte fra 
de få donorer, der yder finansiering til 
bekæmpelsen af tortur og dødsstraf.52 
Den kendsgerning, at civilsamfunds ‑
organisationerne ikke er selvbærende, 
skader kontinuiteten i deres aktiviteter. 
Udsættelsen eller ophøret af finan ‑
sieringen fra EIDRH medfører ofte, 
at modtagerorganisationerne skruer 
ned for deres aktiviteter og afskediger 
ansatte og dermed mister ekspertise. 
I nogle tilfælde bringer civilsam ‑
fundsorganisationernes manglende 
bæredygtighed selve deres kontinuitet 
i fare.
53 
Kun fem af de 31 projekter, der blev 
undersøgt, omfattede aktiviteter med 
henblik på at gøre civilsamfundsor ‑
ganisationer mere selvbærende. I tre 
tilfælde var dette mål ikke nået, fordi 
de planlagte indkomstfremmende 
aktiviteter ikke var blevet iværksat, eller 
fordi der ikke var sikret lokalt ejerskab 
til tjenesterne. I to andre tilfælde var 
det lykkedes at gøre civilsamfundsor ‑
ganisationerne selvbærende.
a) I Den Demokratiske Republik 
Congo lykkedes det for et projekt, 
der finansierede lokale centre, som 
ydede psykologstøtte og retshjælp 
til ofre for seksuel vold, at gøre 
centrene selvbærende. Projek ‑
tet gjorde dette ved at etablere 
forskellige indkomstskabende 
aktiviteter, f.eks. landbrug, bag ‑
ning, snedkerarbejde og strik ‑
ning, eller ved at yde mikrolån til 
lokalsamfundet.
b) Et projekt i USA gjorde det muligt 
for lokale civilsamfundsorganisa ‑
tioner at udvikle en fundraisingplan 
for at sikre deres finansielle bære ‑
dygtighed. Begge de tilknyttede 
organisationer blev i sidste ende 
finansielt bæredygtige uden finan ‑
siering fra den organisation, der 
organiserede aktioner på nationalt 
plan.
26
 Konklusioner 
og anbefalinger
54 
EIDHR‑støtten til bekæmpelse af 
tortur, rehabilitering af torturofre og 
afskaffelse af dødsstraf var kun delvist 
effektiv, da de beskedne midler ikke 
blev målrettet optimalt, og eventuelle 
fremskridt blev hindret af ugunstige 
politiske forhold.
Anbefaling 1
Beskedne ressourcer skal målrettes 
bedre
Kommissionen bør koncentrere 
EIDHR‑midlerne på de mest relevante 
emner og de lande, der har de største 
behov, og hvor der kan forventes den 
største effekt, i overensstemmelse med 
de prioriteter, der er fastsat i landestra ‑
tegierne for menneskerettigheder.
55 
Kommissionen opnår tilstrækkelige 
oplysninger om menneskerettigheds ‑
forhold i partnerlandene og opstiller 
passende prioriteter for hvert partner ‑
land. Selv om finansieringen generelt 
var godt fordelt, tager Kommissionen 
ikke i tilstrækkelig grad hensyn til 
disse prioriteter. I mange lande bliver 
de projekter, som finansieres med 
EIDHR‑støtte, endvidere ikke i tilstræk ‑
kelig grad suppleret eller koordineret 
med andre EU‑aktioner, f.eks. tradi ‑
tionel udviklingsstøtte og dialog med 
partnerlandet. Den efterspørgsels ‑
drevne tilgang sikrede, at projekterne 
generelt blev gennemført af motive ‑
rede civilsamfundsorganisationer med 
god ledelse og teknisk ekspertise. 
Selv om projektudvælgelsesprocessen 
var veldokumenteret, manglede den 
stringens, og visse ulemper ved den 
efterspørgselsdrevne tilgang blev 
ikke i tilstrækkeligt omfang afbødet. I tilfælde, hvor de udvalgte projekter 
havde overambitiøse mål eller var util ‑
strækkeligt klare med hensyn til, hvad 
der præcist skulle opnås, blev projekt ‑
udformningen ikke forbedret (jf. punkt 
14‑30).
Anbefaling 2
Koordineringen med andre EU‑aktio ‑
ner skal forbedres
Kommissionen bør i videst muligt 
omfang åbent definere EU’s priori ‑
teter som fastsat i landestrategierne 
for menneskerettigheder og målrette 
projektudvælgelsen, Kommissionens 
traditionelle udviklingsstøtte og den 
politiske dialog mod disse prioriteter 
på en koordineret måde. Endvidere bør 
Kommissionen sikre, at den menneske ‑
rettighedsbaserede tilgang implemen ‑
teres hurtigt.
Anbefaling 3
Forbedre projektudvælgelsen
Kommissionen bør forbedre det 
standardiserede evalueringsskema og 
retningslinjerne til bedømmerne yder ‑
ligere for at sikre, at alle vurderinger er 
sammenhængende og konsekvente. 
Det bør være fuldstændigt klart for 
bedømmerne, præcist efter hvilke kri ‑
terier de skal vurdere, og hvordan de 
skal afgive deres point. Selve vurderin ‑
gerne bør udføres mere omhyggeligt 
og give præcise forklaringer for alle 
de vurderede kriterier. Tilgangen til 
revurdering bør være klar og følges 
konsekvent.
27 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 4
I højere grad udnytte mulighederne 
for at forbedre projektforslagene, 
når bedømmerne har identificeret 
designsvagheder
Kommissionen bør mere systematisk 
opfordre ansøgerne til at tilpasse 
deres projektforslag for at sikre, at 
de svagheder, som bedømmerne har 
konstateret, i højere grad tages i be ‑
tragtning, og samtidig sikre, at tilpas ‑
ningen ikke er væsentlig, således at 
der stadig er garanti for retfærdig og 
lige behandling.
56 
I det store og hele er projektaktivite ‑
terne blevet gennemført som planlagt 
og er generelt omkostningseffektive, 
navnlig de projekter, som civilsam ‑
fundsorganisationerne gennemfører 
i partnerlandene. De resultater, der er 
blevet opnået med støtten, er bære ‑
dygtige. Systemerne til effektmåling er 
imidlertid temmelig svage med uklare 
logiske rammer for projekter, ingen 
veldefinerede benchmarks og mål og 
en inkonsekvent tilgang til projekteva ‑
lueringer. Når projekterne yder bistand 
til ofre, er effekten mærkbar, men 
begrænset til relativt små målgrupper. 
Bidrag fra projekter, der søger at opnå 
lovgivningsmæssige eller politiske 
reformer, er vanskelige at vurdere, da 
eventuelle fremskridt her typisk også 
afhænger af mange andre faktorer. 
I mange tilfælde blev projekternes 
effekt hæmmet af ugunstige politiske 
forhold. De opnåede resultater er 
bæredygtige. Men for det meste var de 
støttede civilsamfundsorganisationer 
i vidt omfang afhængige af finansiel 
støtte, og intensiteten af deres akti ‑
viteter falder ofte væsentligt, når EID ‑
HR‑støtten ophører (jf. punkt 32 ‑53).Anbefaling 5
Resultatmålingsrammerne bør 
videreudvikles
Kommissionen bør forenkle modellen 
for de logiske rammer for EIDHR‑pro ‑
jekter, således at forbindelsen mellem 
mål, aktiviteter og effekt bliver klarere. 
Der bør formuleres effektindikatorer 
og målbare mål på grundlag af basis ‑
linjer og planlagte projektaktiviteter. 
Tilgangen til projektevalueringer bør 
harmoniseres.
Anbefaling 6
Mere fokus på at forbedre modtager ‑
organisationernes bæredygtighed
I Kommissionens indkaldelser af for ‑
slag bør den fremme foranstaltninger 
med henblik på at gøre civilsamfunds ‑
organisationerne mere selvbærende, 
f.eks. gennem donorkoordinering, og 
den bør overveje, hvordan der fortsat 
kan ydes støtte til modtagerorganisatio ‑
ner, der leverer et godt resultat.
28 Konklusioner og anbefalinger
Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel PINXTEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 30. juni 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

29
 Bilag
Dødsstraf i AfrikaBilag I
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmKilde: Amnesty International.Har afskaﬀet dødsstraf
Har reelt afskaﬀet dødsstraf 
Har fortsat dødsstraf
Kilde:  Eurostat.
30 Bilag
Dødsstraf i AsienBilag II
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
Singapore MaldivesBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0250 500 750 1000  kmHar afskaﬀet dødsstraf
Har reelt afskaﬀet dødsstraf
Har kun afskaﬀet dødsstraf 
for almindelige forbrydelser
Har fortsat dødsstraf
Kilde: Amnesty International.
Denne betegnelse må ikke opfattes som en anerkendelse af staten Palæstina og berører ikke de enkelte medlemsstaters holdning til dette emne.
Kilde:  Eurostat.
31 Bilag
Dødsstraf i LatinamerikaBilag III
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmKilde: Amnesty International.Har afskaﬀet dødsstraf
Har reelt afskaﬀet dødsstraf
Har kun afskaﬀet dødsstraf 
for almindelige forbrydelser
Har fortsat dødsstraf VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Kilde:  Eurostat.
32 Bilag
Dødsstraf i USABilag IV
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Administrative boundaries: © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Kilde: Amnesty International.Har afskaﬀet dødsstraf
Har fortsat dødsstraf
Kilde:  Eurostat.
33 Bilag
Globale indkaldelser af forslag 2007 ‑2013
Indkal -
delse af 
forslagType og 
beskrivelseVedrørende EmneStøtte -
beløb pr. 
projekt  
(euro)Varighed Oprinde -
ligt tildelt 
beløb  
(euro)Endeligt 
tildelt 
beløb  
(euro)
126-224Global 
indkaldelse  
»Restricted 
call for 
proposals 
2007«TorturStøtte til aktioner inden for menneskerettigheder 
og demokrati vedrørende tortur og andre former 
for mishandling  
Serie 1 : Forebyggelse af tortur (30 % af beløbet)  
Serie 2 : Rehabilitering af torturofre  
(70 % af beløbet)Minimum :
200 000  
Maksimum :
1 500 000 Minimum :
12 måneder  
Maksimum :
36 måneder22 000  000 22 171 837
127-238Global 
indkaldelse  
»Open Call 
for Proposals 
2008«DødsstrafAktioner til støtte for menneskerettigheder og 
demokrati omfattet af EU’s retningslinjer om 
dødsstrafMinimum :
150 000  
Maksimum :
1 000  000 Minimum :
12 måneder  
Maksimum :
36 måneder4 000  000 8 244 166
128-815Global 
indkaldelse  
»Restricted 
call for 
Proposals 
2009«TorturStøtte til aktioner inden for menneskerettigheder 
og demokrati vedrørende tortur og andre former 
for mishandlingMinimum :
200 000  
Maksimum :
1 500 000 Minimum :
18 måneder  
Maksimum :
36 måneder20 000  000 25 266 659
131-085Global 
indkaldelse  
»Restricted 
call for 
Proposals 
2011«Tortur / 
DødsstrafSerie 1 : Styrke civilsamfundsnetværk i forbin -
delse med fremme af menneskerettigheder og 
demokratiske reformer  
’= > ikke specifikt relateret til tortur, revisionen 
omfatter kun et af projekterne i serie 1  
Serie 2 : Aktioner til støtte for EU’s retningslinjer 
for afskaffelse af dødsstrafMinimum :
200 000  
Maximum : 
1 500 000 Minimum :
18 måneder  
Maksimum
36 månederSerie 1 : 
14 600  000
Serie 2 : 
7 000  000Serie 1 : 
855 324 
(kun 
vedrørende 
det projekt, 
som indgik 
i revisionen)
Serie 2 : 
6 618 135
132-762Global 
indkaldelse  
»Restricted 
Call for 
Proposals 
2012«TorturBekæmpelse af straffrihed  
Serie 1 : Civilsamfundsaktioner mod tortur og 
anden grusom, umenneskelig eller nedværdi -
gende behandling eller straf  
Serie 2 : Civilsamfundsaktioner, som skal 
sikre, at Den Internationale Straffedomstol og 
Romstatutsystemet fungerer effektivt  
’= > Serie 2 er ikke omfattet af revisionenMinimum :
500 000  
Maksimum :
1 500 000 Minimum :
24 måneder  
Maksimum :
36 månederSerie 1 : 
16 215 000
Serie 2 : 
6 000  00021 219  618
Kilde:  Europa‑Kommissionen.Bilag V
34 Bilag
Projekter, hvor Revisionsrettens revisorer gennemgik Kommissionens vurdering af 
konceptnoter og fuldstændige forslag
Land Kontraktnr.Indkal -
delse af 
forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebe -
løb 
(euro)Udvælgelsesgrund
Georgien2008/148-044 2007/126-224 TorturAssociation Ju -
stice And LibertyPrevention of torture in 
military guardhouses.204 961,00 Revideret
2008/148-184 2007/126-224 TorturEmpathy 
AssociationStrengthening of the System 
of Rehabilitation for Torture 
Victims in Georgia.679 937, 0 0 Revideret
Kina 2008/148-024 2007/126-224 TorturGreat Britain 
China CenterPrevention of Torture in the 
PRC787 966,00 Revideret
Den Demokra -
tiske Republik 
Congo2008/148-156 2007/126-224 TorturSolidarité Pour La 
Promotion Sociale 
Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation 
des victimes de la torture 
en RDC421 836,00 Revideret
Argentina, 
Brasilien, Mada -
gaskar, Marokko, 
Thailand og 
Tyrkiet2008/148-045 2007/126-224 TorturAssociation for 
the Prevention of 
TorturePreventing torture through 
the promotion of the Optional 
Protocol to the convention 
against Torture in five target 
countries.986 306,00Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig
Moldova 2008/148-070 2007/126-224 TorturDe Forenede 
Nationers Udvik -
lingsprogramSupport for the strengthe -
ning the national preventive 
mechanism as per OPCAT 
provisions640  000,00Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig
Israel 2009/148-034 2007/126-224 TorturAdalah -The legal 
Center for Arab 
minority rights in 
IsraelCombating and preventing 
torture and ill -treatment of 
Palestinian prisoners held in 
Israeli prisons and Palestinian 
civilians in the Occupied 
Palestinian Territory638 651,00Blev lige nøjagtigt ikke 
udvalgt
ArgentinaIngen kon -
trakt indgået2007/126-224 TorturComité para 
la defensa de 
la salud, la 
ética profesional 
y los derechos 
humanos asocian 
civilPrograma de asistencia 
y rehabilitación a víctimas 
de la represión y la tortura 
en contextos de acciones 
judiciales por crímenes de las 
humanidad683 708,00Blev lige nøjagtigt ikke 
udvalgtBilag VI
35 Bilag
Land Kontraktnr.Indkal -
delse af 
forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebe -
løb 
(euro)Udvælgelsesgrund
IndienIngen kon -
trakt indgået2007/126-224 TorturStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie voor 
Ontwikkelings -
werkingReducing the impact of con -
flict among disadvantaged 
groups in Nepal.530 243,00Projektnavnet hænger 
ikke sammen med 
formålet med den 
globale indkaldelse
Kenya 2008/148-075 2007/126-224 TorturIndependent Me -
dico -Legal UnitInitiative of holistic rehabi -
litation and prevention of 
torture -project1 058 322,00Bedømmernes point -
giving er væsentlig 
forskellig
Georgien 2013/318-878 2013/132-762 TorturEmpathy 
AssociationCaucasian Anti - Torture 
Network: Multi Rehabilitation 
Services for Torture Victims 
and Fight Impunity980 000,00 Revideret
Kina 2013/318-802 2013/132-762 TorturThe Rights 
Practice LbgFighting torture in China: 
strengthening the role of civil 
society662 500,00 Revideret
Sydafrika 2013/318-879 2013/132-762 TorturStichting Young 
In Prison (YIP)Ending impunity in torture 
and cruel, inhuman and de -
grading treatment of children 
in prison in South Africa and 
Malawi.8 8 2 817, 0 0 Revideret
London,  
Det Forenede 
Kongerige2013/318-874 2013/132-762 TorturThe Redress Trust 
Limited LBGReparation for Torture: 
Global Sharing of Expertise 
Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some 
activities involving up to 15 
countries in Africa, Asia, Latin 
America, the Middle East and 
Europe1 194 521,00 Revideret
Den Demokra -
tiske Republik 
Congo2013/318-8862013/318-
886TorturCentre Inter -
national Pour 
La Justice 
Transitionnelle In -
ternational Center 
For Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: 
strengthening the national 
judicial response to interna -
tional crimes in Democratic 
Republic of Congo (DRC) and 
Cote d’Ivoire959 965,00 RevideretBilag VI
36 Bilag Bilag VILand Kontraktnr.Indkal -
delse af 
forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebe -
løb 
(euro)Udvælgelsesgrund
Colombia 2013/318-801 2013/132-762 TorturCorporación cen -
tro de atención 
psicosocialPrevención y  Atención 
Integral a personas y familias 
víctimas de tortura en Colom -
bia y Ecuador738 410,00Blev lige nøjagtig ikke 
udvalgt
AVS -lande 2013/318-847 2013/132-762 TorturOmega Research 
Foundation 
LimitedTowards stronger controls on 
the supply and use of torture 
technologies1 059  387 ,00Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig
Uganda 2013/318-799 2013/132-762 TorturAfrican Centre For 
Treatment And 
Rehabilitation Of 
Torture Victims 
Non -Governmen -
tal OrganisationStrengthening and enhancing 
torture prevention, rehabili -
tation and accountability in 
East Africa1 200  000,00Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig
USA2009/167-748 2008/127-238Døds -
strafMurder Victim’s 
Families For Hu -
man Rights Non 
Profit CorporationVoices of Victims Against the 
Death Penalty485 615,65 Revideret
2009/167-820 2008/127-238Døds -
strafThe National Coa -
lition to Abolish 
The Death Penalty National Coalition to Abolish 
the Death Penalty Intensive 
Assistance Program305 060,86 Revideret
2009/167-888 2008/127-238Døds -
strafWitness To Inno -
cence CorporationAmerican DREAM Campaign 374 944,62 Revideret
2009/211-244 2008/127-238Døds -
strafAmerican Bar 
Association FundThe Death Penalty Assessments 
Project: Toward a Nationwide 
Moratorium on Executions708 162,00 Revideret
Kina 2009/167-381 2008/127-238Døds -
strafGreat Britain 
China CenterPromoting Judicial Discretion 
in the Restriction and Reduc -
tion of Death Penalty Use576 723,00 Revideret
London,  
Det Forenede 
Kongerige2009/167-880 2008/127-238Døds -
strafPenal Reform 
International UkProgressive Abolition of the 
Death Penalty and Alternati -
ves that Respect International 
Human Rights Standards926 924,00 Revideret
2009/214-466 2008/127-238Døds -
strafReprieve LbgEngaging Europe in the fight 
for US abolition504 454,00 Revideret
37 Bilag Bilag VILand Kontraktnr.Indkal -
delse af 
forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebe -
løb 
(euro)Udvælgelsesgrund
USA 2009/167-889 2008/127-238Døds -
strafDeath Penalty 
Information 
CenterChanging the Course of the 
Death Penalty Debate:  
A Proposal for Public Opinion 
Research, Message Develop -
ment, and Communications 
on Capital Punishment in 
the U.S.193 443,00 Revideret
Alle lande 2009/167-901 2008/127-238Døds -
strafInternational 
Harm Reduction 
AssociationRestricting the Death Penalty 
for Drug Offences through 
Human Rights Impact Assess -
ment (HRIA) of Multi -lateral 
Drug Enforcement Assistance 
for Death Penalty States292 565,00Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig 
Benin, Burkina 
Faso, Burundi, 
Congo  
Brazzaville, 
Lesotho, Liberia, 
Malawi, Mali, 
Niger, Den Cen -
tralafrikanske 
Republik, Togo -  
centralasiatiske 
republikker - Det 
Caribiske Bassin: 
25 nationalstater2009/167-753 2008/127-238Døds -
strafComunita 
Di S Egido 
Acapassociazone 
Cultura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l’abolition de 
la peine capitale. Promotion 
du rôle de la société civile au 
plan international et synergies 
politico -institutionnelles725 000,00Blev lige nøjagtigt ikke 
udvalgt
HvideruslandIngen kon -
trakt indgået2008/127-238Døds -
strafAssociazione 
Terra del FuocoRunning for rights 203 000,00Projektnavnet hænger 
ikke sammen med 
formålet med den 
globale indkaldelse
38 Bilag
Land Kontraktnr.Indkal -
delse af 
forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebe -
løb 
(euro)Udvælgelsesgrund
USA2012/297-0762011/131-
085/2Døds -
strafWitness to Inno -
cence CorporationEyes Wide Open Project 850 032,14 Revideret
2012/297-0782011/131-
085/2Døds -
strafEqual Justice USA 
Inc CorporationBreaking Barriers: Engaging 
New Voices to Abolish the 
Death Penalty in the United 
States495 014,31 Revideret
Kina 2012/297-0722011/131-
085/2Døds -
strafBeijing Normal 
University»Use less« - judicial restraints 
on the use of the death 
penalty in China938 783,76 Revideret
London,  
Det Forenede 
Kongerige2012/297-0792011/131-
085/2Døds -
strafPenal Reform 
International UK 
LBGProgressive abolition of the 
death penalty and implemen -
tation of humane alternative 
sanctions after a moratorium 
or abolition864  038,00 Revideret
2012/297-0802011/131-
085/2Døds -
strafReprieve LGBEngaging Europe in the Fight 
for Abolition in the USA, 
MENA, and South East Asia715 47 7, 0 0 Revideret
JordanIngen kon -
trakt indgået 2011/131-
085/2Døds -
strafWomen for 
Cultural 
DevelopmentMa’ Alhaya (All for Life) 479 666,80Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig
USAIngen kon -
trakt indgået2011/131-
085/2Døds -
strafNevada Coalition 
against the Death 
PenaltyCoordinated Nevada 358 153,00Blev lige nøjagtigt ikke 
udvalgt
LibanonIngen kon -
trakt indgået2011/131-
085/2Døds -
strafAssociation 
Justice et 
MiséricordeLutte pour l’abolition de la 
peine de mort au Liban1 200  000,00Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig
Georgien 2010/222-921 2010/128-815 TorturGeorgian Centre 
For Psycho -So-
cial And Medical 
Rehabilitation For 
Torture VictimsEnsuring access to rehabi -
litation services for people 
affected by torture and con -
tribution to the prevention of 
torture in Georgia766 000,00 Revideret
Sydafrika 2010/222-102 2010/128-815 TorturCape Towns 
universitetHarnessing African institu -
tions for the prevention and 
combating of torture and 
other ill -treatment in six 
African states - the develop -
ment and implementation of 
operational standards.1 194 359,00 RevideretBilag VI
39 Bilag
Land Kontraktnr.Indkal -
delse af 
forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebe -
løb 
(euro)Udvælgelsesgrund
DR Congo 2010/222-810 2010/128-815 TorturCoopi - Co -
operazione 
InternazionaleProjet de prévention, 
protection et réhabilitation 
des victimes de VS et de 
leur communautés et au 
renforcement des capacités 
communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC 1 395  000,00 Revideret
London,  
Det Forenede 
Kongerige2010/222-086 2010/128-815 TorturPenal Reform 
InternationalStrengthening institutions 
and building civil society 
capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00 Revideret
2010/222-733 2010/128-815 TorturThe Redress Trust 
Limited LbgReparation for torture: Global 
sharing of Expertise1 033 805,00 Revideret
Benin 2010/223-216 2010/128-815 TorturCare France 
AssociationETODE: - Pour la justice et les 
droits des femmes et des filles1 159 409,00Blev lige nøjagtigt ikke 
udvalgt
NigeriaIngen kon -
trakt indgået 2010/128-815 Tortur Concern UniversalPreventing Women’s ill -treat -
ment/Rehabilitating widows 
in CTS and Eboyni State313 060,00Bedømmernes point -
givning er væsentlig 
forskellig
TyrkietIngen kon -
trakt indgået2010/128-815 TorturRoh Sagliginda 
Insan Haklari 
Girisimi (Human 
Rights in Mental 
Health Initiative)Project for creating a civil 
monitoring system in the 
mental health field380 000,00Projektnavnet hænger 
ikke sammen med 
formålet med den 
globale indkaldelse
Kilde:  Europa‑Kommissionen.Bilag VI
40 Bilag Bilag VIIUndersøgte tilskud
Land Kontraktnr.Indkaldelse 
af forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebeløb  
(euro)
London,  
Det Forenede 
Kongerige2013/318-874 2013/132-762 TorturThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing of 
Expertise Target countries: Kenya, Peru, 
Libya and Nepal (with some activities 
involving up to 15 countries in Africa, 
Asia, Latin America, the Middle East and 
Europe1 194 520,70
2009/167-880 2008/127-238 DødsstrafPenal Reform International 
UK LGBProgressive Abolition of the Death 
Penalty and Alternatives that Respect 
International Human Rights Standards926 924,40
2009/214-466 2008/127-238 Dødsstraf Reprieve LBGEngaging Europe in the fight for US 
abolition504 454,40
2012/297-0792011/131-
085/2DødsstrafPenal Reform International 
UK LBGProgressive abolition of the death 
penalty and implementation of humane 
alternative sanctions after a moratorium 
or abolition 8 6 4  037, 6 0
2012/297-0802011/131-
085/2Dødsstraf Reprieve LBGEngaging Europe in the Fight for Abolition 
in the USA, MENA, and South East Asia715 476,94
2010/222-086 2010/128-815 TorturPenal Reform International 
UK LBGStrengthening institution and building 
civil society capacity to combat torture in 
9 CIS countries 1 130 583,00
2010/222-733 2010/128-815 TorturThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing og 
expertise1 033 805,00
Kina2008/148-024 2007/126-224 Tortur Great Britain China Center Prevention of Torture in the PRC 787 966,00
2013/318-802 2013/132-762 Tortur The Rights Practice LBGFighting torture in China: strengthening 
the role of civil society662 500,00
2009/167-381 2008/127-238 Dødsstraf Great Britain China CenterPromoting Judicial Discretion in the 
Restriction and Reduction of Death 
Penalty Use576 723,00
2012/297-0722011/131-
085/2DødsstrafInternational Death Penalty 
Research Centre, Beijing 
Normal University»Use less« - judicial restraints on the use 
of the death penalty in China938 783,76
Den Demokra -
tiske Republik 
Congo2008/148-156 2007/126-224 TorturSolidarité Pour La Promoti -
on Sociale Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation des victimes 
de la torture en RDC421 836,00
2013/318-886 2013/132-762 TorturCentre International Pour 
La Justice Transitionnelle 
International Center For 
Transitional Justice AsblComplementarity in practice: strengthe -
ning the national judicial response to 
international crimes in the Democratic 
Republic of Congo (DRC) and Cote d’Ivoire959 965,00
2010/222-810 2010/128-815 TorturCoopi - Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et réha -
bilitation des victimes de VS et de leurs 
communautés et au renforcement des 
capacités communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC1 395  000,00
41 Bilag Bilag VIILand Kontraktnr.Indkaldelse 
af forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebeløb  
(euro)
Den Demokra -
tiske Republik 
Congo2012/307-100 132-685 TorturSolidarité Pour La Promotion 
Sociale Et La Paix AsblAssistance aux survivants de la torture 
et actions de prévention (Monitoring, 
plaidoyers et sensibilisation) contre la 
torture en RD Congo131 500,00
2013/308-415 132-685 TorturLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblMonitoring et suivi d’instructions des 
dossiers judiciaires des femmes et enfants 
victimes des violences sexuelles et basées 
sur le genre103 300,00
2009/224-243 128-135 TorturLigue De La Zone Afrique 
Pour La Defense Des Droits 
Des Enfants Etudiants Et 
Eleves AsblRenforcement d’un kiosque juridique et 
de soutien psychologique concernant les 
violences faites aux femmes61 463,00
Georgien2008/148-044 2007/126-224 TorturAssociation Justice And 
LibertyPrevention of torture in military 
guardhouses.204 961,00
2008/148-184 2007/126-224 Tortur Empathy AssociationStrengthening the System of Rehabilitation 
for Torture Victims in Georgia679 937, 0 0
2013/318-878 2013/132-762 Tortur Empathy AssociationCaucasian Anti - Torture Network: Multi 
Rehabilitation Services for Torture Victims 
and Fight Impunity980 000,00
2010/222-921 2010/128-815 TorturGeorgian Centre for 
Psycho -Social And medical 
Rehabilitation For Torture 
VictimsEnsuring access to rehabilitation services 
for people affected by torture and 
contribution to the prevention of torture 
in Georgia766 000,00
Sydafrika2013/318-879 2013/132-762 TorturStichting Young In Prison 
(Yip)Ending impunity in torture and cruel, 
inhuman and degrading treatment of 
children in prison in South Africa and 
Malawi.8 8 2 817, 0 0
2010/222-102 2010/128-815 Tortur Cape Towns universitetHarnessing African institutions for the 
prevention and combating torture and 
other ill -treatment in six African states - 
the development and implementation of 
operational standards1 194 359,00
2012/302-948 131-543 TorturThe Greater Nelspruit Rape 
Intervention Project GroupSexual Assault and Domestic Violence 
Rights Programme.173 317,00
42 Bilag
Land Kontraktnr.Indkaldelse 
af forslagEmne Støttemodtager ProjektnavnStøttebeløb  
(euro)
USA2009/167-748 2008/127-238 DødsstrafMurder Victim’s Families 
For Human RightsVoices of Victims Against the Death 
Penalty485 615,65
2009/167-820 2008/127-238 DødsstrafThe National Coalition To 
Abolish The Death PenaltyNational Coalition to Abolish the death 
Penalty Intensive Assistance Program305 060,86
2009/167-888 2008/127-238 Dødsstraf Witness To Innocence American DREAM Campaign 374 944,62
2009/211-244 2008/127-238 Dødsstraf American Bar AssociationThe Death Penalty Assessments Project: 
Toward a Nationwide Moratorium on 
Executions708 162,00
2009/167-889 2008/127-238 DødsstrafDeath Penalty Information 
CenterChanging the Course of the Death Penalty 
Debate:  
A Proposal for Public Opinion Research, 
Message Development, and Communica -
tions on Capital Punishment in the U.S.193 443,00
2012/297-0762011/131-
085/2Dødsstraf Witness To Innocence Eyes Wide Open Project 850 032,14
2012/297-0782011/131-
085/2DødsstrafEqual Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices 
to Abolish the Death Penalty in the United 
States495 014,31
Kilde:  Europa‑Kommissionen.Bilag VII
43
Det anerkendes, at der er behov for øget sammen ‑
hæng og synergi med andre bestræbelser på EU‑plan 
for at styrke menneskerettighederne yderligere, og 
vores tjenester arbejder allerede i den retning, idet 
de har fokus på at finde den rette balance mellem 
EU’s menneskerettighedsprioriteter, projekternes 
relevans samt kapaciteten og ejerskabet hos partner ‑
organisationerne i civilsamfundet. Vi sigter dog altid 
mod at udvælge de bedste projekter. Bekæmpelse af 
tortur og dødsstraf figurerer blandt EU’s overordnede 
prioriteter. Dette bekræftes i meddelelsen om EU’s 
handlingsplan vedrørende menneskerettigheder for 
2015 ‑2019. Så selv om tortur ikke nævnes udtrykkeligt 
blandt prioriteterne i et bestemt land, udelukker dette 
ikke, at der gennemføres projekter mod tortur i landet.
Endelig skal der under tildelingsproceduren tages 
hensyn til kravene vedrørende gennemsigtighed 
samt retfærdig og lige behandling af ansøgere om 
tilskud, navnlig i betragtning af det meget store antal 
ansøgere.
VI
Projekter, der finansieres under EIDHR‑programmet, 
er omkostningseffektive og frembringer bæredygtige 
resultater. Da substansen i disse projekter ofte er af 
meget politisk art, kan der ikke opstilles målbare para ‑
metre ligesom ved f.eks. vejbyggeprojekter. Desuden 
afhænger initiativer på området for menneskerettighe ‑
der i sagens natur af den politiske og retlige sammen ‑
hæng, som ingen donor kan formodes at kontrollere. 
Et meget naturligt paradoks på området for menne ‑
skerettigheder består i, at de foranstaltninger, der 
haster allermest, gennemføres under de vanskeligste 
forhold.
EU er en af de meget få donorer, der yder økonomisk 
støtte til bekæmpelse af tortur og afskaffelse af 
dødsstraf. I mange tilfælde er EU den eneste. Derfor 
er vores partnerorganisationer meget afhængige af 
vores støtte. Kommissionen forsøger at afbøde konse ‑
kvenserne af denne afhængighed i samarbejde med 
de få andre donorer på området (for eksempel FN’s 
Frivillige Fond for Torturofre og EU‑medlemsstaternes 
taskforce om tortur) for at sikre så megen koordinering 
og sammenhæng som muligt.
Se også svaret på punkt 33.Resumé
IV
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten er helt 
overbeviste om, at det europæiske instrument for 
demokrati og menneskerettigheder (EIDHR) er et 
af de mest effektive blandt mange instrumenter til 
bekæmpelse af tortur og dødsstraf, og dette er der 
generelt enighed om hos aktørerne på området for 
menneskerettigheder. Dette bevidnes eksempelvis af 
den amerikanske advokatsammenslutnings offentlige 
anerkendelse af den store rolle, som et EIDHR‑tilskud 
har spillet med hensyn til afskaffelse af dødsstraf i sta ‑
ten Pennsylvania.
V
EIDHR er i fuld overensstemmelse med EU’s menne ‑
skerettighedsprioriteter, både globalt set og for så vidt 
angår de enkelte lande. EIDHR sætter i kraft af instru ‑
mentets natur og målsætninger menneskerettigheds ‑
organisationerne i førersædet og giver dem et effek ‑
tivt og praktisk værktøj til at nå deres egne politiske 
målsætninger, idet det samtidig bidrager til at nå EU’s 
målsætninger  – en situation, som alle drager fordel 
af. De procedurer for tildeling af tilskud, som EIDHR 
bygger på, gennemføres konsekvent og gennemsig ‑
tigt, hvilket er noget af en bedrift i betragtning af de 
mange ansøgere i hele verden ved hver indkaldelse 
og de iboende vanskeligheder ved at vurdere ansøg ‑
ninger inden for et område som beskyttelse af men ‑
neskerettigheder, hvor det ikke er nemt at foretage 
målbare vurderinger. EIDHR dækker indsatser i meget 
komplekse politiske situationer og ofte problematiske 
lande, og dette skal ses i lyset af, at det selv under de 
bedst tænkelige vilkår ikke er nemt at opnå menne ‑
skerettighedsmål. Det stadig lavere antal klager og 
retstvister med relation til EIDHR – og i særdeleshed 
det vedvarende høje antal ansøgninger ved indkaldel ‑
ser af forslag (i alt ca. 1 200 ansøgninger vedrørende 
konceptnoter ved de indkaldelser af forslag, som Revi ‑
sionsretten har undersøgt) – viser, at dette synspunkt 
generelt også deles af interessenterne på området for 
menneskerettigheder. Kommissionen agter derfor at 
videreføre EIDHR som et efterspørgselsdrevet initiativ, 
hvor civilsamfundsorganisationerne tilskyndes til at 
udforme deres projekter i overensstemmelse med 
deres administrative, praktiske og geografiske kapaci ‑
tet og deres egen strategi.Kommissionens og 
EU‑Udenrigstjenestens svar
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 44
Disse to gennemførelsesforanstaltninger supplerer 
hinanden og gør det muligt at dække hele verden 
i tråd med EIDHR’s mandat.
15
Afhængigt af de lokale forhold (overordnet politisk 
klima, muligheder for menneskerettighedsforkæm ‑
pere) og efter aftale med EU‑delegationscheferne kan 
de vigtigste prioriteter i den lokale landestrategi for 
menneskerettigheder offentliggøres. Offentliggørelse 
af disse prioriteter skal dog undgås, hvis det vurderes, 
at dette ville skade gennemførelsen af strategien.
Desuden er det afgørende, at prioriteterne i lande ‑
strategierne for menneskerettigheder formidles til 
de aktører, som har ansvaret for gennemførelsen af 
EIDHR.
16
Ud over indkaldelser af forslag er andre gennemførel ‑
sesforanstaltninger fastlagt gennem EIDHR, herunder 
målrettede foranstaltninger.
Se svaret på punkt 14.
17
EIDHR sætter i kraft af instrumentets natur og målsæt ‑
ninger menneskerettighedsorganisationerne i fører ‑
sædet og giver dem et effektivt og praktisk værktøj 
til at nå deres egne politiske målsætninger, idet det 
samtidig bidrager til at nå EU’s målsætninger – en 
situation, som alle drager fordel af. Komplementaritet 
og sammenhæng mellem støtte og politiske prioriteter 
er naturligvis afgørende, idet der rettes fokus mod 
at opnå den rette balance mellem faktorer som EU’s 
menneskerettighedsprioriteter, projekternes relevans 
samt kapaciteten og ejerskabet hos partnerorganisa ‑
tionerne i civilsamfundet. Derudover sigtes der mod at 
styrke sammenhængen i vores støtte gennem gradvis 
gennemførelse af en rettighedsbaseret tilgang til 
udvikling.
Ved de globale indkaldelser fremmer Kommissionen 
en bottom up‑tilgang i sine procedurer, ligesom den 
fastlægger sine prioriteter i tæt samråd med civilsam ‑
fundsorganisationerne. EIDHR fremmer således en 
ikkepræskriptiv tilgang, hvor civilsamfundsorganisatio ‑
nerne tilskyndes til at udforme deres projekter i over ‑
ensstemmelse med deres administrative, praktiske og 
geografiske kapacitet og deres egen strategi.VII
Kommissionen accepterer en af Revisionsrettens seks 
anbefalinger, mens den delvist accepterer tre, men 
ikke accepterer de resterende to.
Indledning
05
EU’s stærke engagement med hensyn til at bekæmpe 
tortur og anden mishandling og afskaffe dødsstraf 
er blevet styrket yderligere i den nyligt vedtagne 
handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og 
demokrati for perioden 2015 ‑2019.
Bemærkninger
14
For at kunne reagere på de behov, der opstår, og 
operere i overensstemmelse med dets mandat på 
verdensplan udfører EIDHR sit arbejde gennem en 
strategisk kombination af målrettede projekter, 
indkaldelser af forslag og nødfonde, som forvaltes af 
både hovedkvarteret og delegationerne. Samtidig gør 
EIDHR brug af de procedurer, som der åbnes mulig ‑
hed for inden for den nuværende retlige ramme for 
tildeling af tilskud.
Indkaldelsen af forslag er den første foranstaltning 
til gennemførelse af instrumentet. Den er baseret på 
et samarbejde med civilsamfundsorganisationer og 
fremmer en bottom up‑tilgang, der tilskynder civilsam ‑
fundsorganisationerne til at udforme deres projekter 
i overensstemmelse med deres administrative, operatio ‑
nelle og geografiske kapacitet og deres egen strategi.
Ved den anden foranstaltning til gennemførelse af 
EIDHR åbnes der mulighed for målrettede projekter, 
som har til formål at lukke eventuelle huller i processen 
med indkaldelse af forslag i tråd med de politiske priori ‑
teter i de mest problematiske lande. Denne fleksibilitet 
styrkes i det årlige handlingsprogram for 2015, og målet 
er at understøtte aktioner fleksibelt og reaktivt gennem 
direkte tildelinger i situationer med påviste menneske ‑
rettighedsrelaterede kriser af kort, mellemlang og lang 
varighed, hvor det ville være uhensigtsmæssigt eller 
umuligt at offentliggøre en indkaldelse af forslag, og/
eller hvor støtteorganisationer, der arbejder for menne ‑
skerettigheder og er forkæmpere for disse, viser sig at 
være alvorligt hæmmet.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 45
19
Det anerkendes, at der er behov for øget sammen ‑
hæng og synergi med andre bestræbelser på EU‑plan 
for at styrke menneskerettighederne yderligere, og 
vores tjenester arbejder allerede i den retning, idet de 
har fokus på at finde den rette balance mellem EU’s 
menneskerettighedsprioriteter, projekternes relevans 
samt kapaciteten og ejerskabet hos partnerorganisa ‑
tionerne i civilsamfundet. Vi sigter dog altid mod at 
udvælge de bedste projekter.
EIDHR har et verdensomspændende mandat. I bestræ ‑
belserne på at opfylde dette mandat følger EIDHR 
en tilgang, hvor sammenhængende og supplerende 
værktøjer kombineres i form af de globale indkaldel ‑
ser af forslag (tematisk mål), de lokale indkaldelser af 
forslag (tematisk og geografisk mål) og de målrettede 
projekter (i de vanskeligste tilfælde) samt nødfondene.
Se også svaret på punkt 17.
Med hensyn til dialogerne om menneskerettigheder 
tager EU‑Udenrigstjenesten og Kommissionen hensyn 
til bemærkningen fra Revisionsretten, idet de gerne vil 
fremhæve nogle få punkter: Dagsordenen for dialo ‑
gerne om menneskerettigheder fastlægges i fælles ‑
skab af de pågældende lande og EU‑Udenrigstjenesten 
i samråd med delegationen, DEVCO og andre af 
Kommissionens tjenestegrene. På dagsordenen sigter 
man mod at tage hånd om de prioriteter, der er blevet 
udpeget i landestrategierne for menneskerettigheder 
og/eller de nationale strategier for menneskerettig ‑
heder. På grund af opgavernes politiske karakter 
kan dagsordenen variere for at sikre, at drøftelserne 
fokuseres på de vigtigste prioriteter frem for at dække 
alle prioriteter hver gang. Dette indebærer ikke, at 
målsætningerne for EIDHR‑projekterne ikke afspejles 
i den overordnede dialog mellem det pågældende 
land og EU.
EIDHR‑projekterne på området for dødsstraf er 
næsten altid fuldt ud i tråd med den politik, der er 
fastlagt i EU’s retningslinjer om menneskerettigheder 
vedrørende dødsstraf, dvs. at de hviler på tre søjler 
(total afskaffelse, moratorium, overholdelse af mini ‑
mumsstandarder). Men hvis de problemstillinger, der 
rejses i dialogerne om menneskerettigheder med 
tredjelande, ikke fuldt ud kan afspejles i projekterne, 
er der dog ikke tale om manglende konsekvens. Et 
godt eksempel er USA. I forbindelse med de bilaterale 
konsultationer informerede EU amerikanerne om 
generelle initiativer på området for dødsstraf og Globale indkaldelser af forslag målrettes i sagens 
natur mod mere følsomme aktioner, som det er 
vanskeligt at gennemføre på nationalt plan eller tage 
hånd om gennem lokale indkaldelser af forslag.
I forbindelse med lokale indkaldelser tager Kom ‑
missionen i kriterierne for udvælgelse og tildeling 
hensyn til de kontekstrelaterede risici og følsomme 
punkter samt sammenhængen med EU’s strategi for 
menneskerettigheder.
Den kendsgerning, at et land eller projekt ikke nævnes 
udtrykkeligt i landestrategien for menneskerettigheder, 
kan ikke begrunde, at et projekt i landet ikke støttes 
for at bekæmpe tortur eller dødsstraf. Emnets globale 
natur indebærer, at der er behov for at opbygge global 
opmærksomhed og oplysning for at styrke indvirknin ‑
gen på multilaterale fora.
Proceduren med landestrategier for menneskerettig ‑
heder er forholdsvis ny.
Hvis man ser på Georgien, blev to tredjedele af de 
evaluerede projekter udformet, før Rådet godkendte 
landestrategierne for menneskerettigheder den 
10. maj 2011. Også den politiske kontekst har spillet en 
vigtig rolle med hensyn til at fremkalde reaktioner og 
fremme støtten til bekæmpelse af tortur i Georgien.
I Sydafrika var bekæmpelse af tortur ikke omfattet 
af de fem prioriteter i landestrategien for menneske ‑
rettigheder. Alligevel blev bekæmpelse af tortur 
præsenteret som en prioritet i den lokale indkaldelse 
af forslag i Sydafrika for 2014. Således mente EU‑de ‑
legationen i Pretoria, at temaet støtte var blevet en 
menneskerettighedsprioritet.
18
Den valgte fremgangsmåde sikrer en helhedsoriente ‑
ret tilgang og er blevet drøftet med civilsamfundsor ‑
ganisationerne for at tage hånd om de mange forskel ‑
lige udfordringer, som de organisationer, der arbejder 
med disse problemstillinger, står over for, og sikre de 
bedste resultater. Ikke desto mindre mener Kommis ‑
sionen, at der i udvælgelsesprocessen ved globale 
indkaldelser af forslag stadig er plads til forbedringer 
med hensyn til udpegelse og målretning af de foreslå ‑
ede aktiviteter. Kommissionen har derfor arbejdet på 
at sikre et endnu mere målrettet fokus i indkaldelserne 
af forslag, navnlig i den globale EIDHR‑indkaldelse af 
forslag for 2015, som iværksættes i juli 2015.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 46
 — Sidst i juli 2014 blev der offentliggjort en for ‑
håndsmeddelelse om udformning af en generel 
uddannelsespakke og tilvejebringelse af teknisk 
bistand til delegationerne. Man er nu i færd 
med at udarbejde en tjenesteydelseskontrakt 
med detaljerede oplysninger om den ønskede 
tjenesteydelses art og omfang.
22
De standardiserede evalueringsskemaer og andre 
dokumenter med vejledninger sikrer en omhyggelig 
og konsekvent vurdering af ansøgninger om tilskud 
i forbindelse med både konceptnoter og fuldstæn ‑
dige forslag. Dette er navnlig vigtigt i betragtning af 
de mange ansøgninger ved EIDHR’s indkaldelser af 
forslag.
22 a)
Bedømmernes opmærksomhed rettes navnlig mod et 
omfattende afsnit i et dokument med titlen »Guidelines 
for Assessors« (retningslinjer til bedømmere), som 
siden 2013 har udgjort en integreret del af bilagene 
til dokumentet »Practical Guide for Procurement 
and Grants for EU External Action« (PRAG) (praktisk 
vejledning til indkøb og tilskud i forbindelse med EU’s 
eksterne aktiviteter). I dette dokument præciseres 
det over for bedømmerne, at det er yderst vigtigt, 
at de forelægger evalueringsudvalget relevante og 
velbegrundede bemærkninger for hvert underafsnit 
i evalueringsskemaet, og at disse bemærkninger skal 
harmonere med de tilsvarende tildelte point. Der ‑
udover afholdes der et informationsmøde med alle 
bedømmerne forud for evalueringsprocessen for at 
svare på alle eventuelle spørgsmål vedrørende krite ‑
rierne i evalueringsskemaet. Kommunikationsflowet 
mellem Kommissionen og teamlederen sikres gennem 
hele forløbet.
22 b)
Da projektet forbliver det samme på disse stadier 
(konceptnote og fuldstændigt forslag), betragtes det 
ikke som afgørende for at videreføre processen ud fra 
en fornyet vurdering af relevansen. I den nye udgave af 
PRAG, som offentliggøres i juli 2015, får bedømmerne 
dog mulighed for – på ad hoc‑basis – at revurdere rele ‑
vansen på grundlag af det fuldstændige forslag.konkrete foranstaltninger i USA. Sidstnævnte var dog 
kun til orientering for administrationen i Washington, 
da beslutninger om dødsstraf i USA træffes af de 
respektive guvernører og andre relevante myndig ‑
heder i de enkelte stater, hvor indsatte sidder på 
dødsgangen.
I Den Demokratiske Republik Congo blev SOPROP‑pro ‑
jektet gennemført parallelt med APRODEPEP‑projektet 
om afskaffelse af dødsstraf (2007 ‑2009) og med EU’s 
politiske dialog med landet. Selv om loven om afskaf ‑
felse af dødsstraf ikke blev vedtaget i parlamentet, 
gav drøftelserne om den lejlighed til at fremme den 
offentlige debat.
20
Der er allerede truffet flere konkrete foranstaltninger, 
der skal føre os i retning af en rettighedsbaseret 
tilgang, som omfatter alle menneskerettighederne 
i forbindelse med EU’s udviklingsarbejde:
 — Indarbejdelse af en rettighedsbaseret tilgang 
i procedurer og skabeloner: projektbeskrivel ‑
sesformular for støtteformer, Kommissionens 
projektovervågningssystem med resultatorien ‑
terede kontrolbesøg (ROM – Results Oriented 
Monitoring) med fokus på resultater fra projek ‑
ter og programmer samt Kommissionens skema 
med kriterier for evaluering af projekter. Endvi ‑
dere er udarbejdelsen af køreplaner for samspil 
med civilsamfundsorganisationerne blevet 
tilpasset ved at integrere centrale elementer fra 
den rettighedsbaserede tilgang.
 — Den rettighedsbaserede tilgang er allerede ble ‑
vet integreret som princip i EU’s programmer på 
retsområdet i Niger og Zimbabwe og i planlæg ‑
ningen af EU‑støtte til Peru.
 — Der er gennemført uddannelsesforløb for an ‑
svarlige for samarbejde, menneskerettigheder, 
kønsrelaterede spørgsmål, civilsamfundsor ‑
ganisationer, kontakt til lokale myndigheder, 
fokuspunkter for retsområdet i delegationer og 
medarbejdere ved DEVCO’s hovedkvarter.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 47
blev præciseret i retningslinjerne til bedømmere og 
også på uddannelsesdagen med briefing af eksterne 
bedømmere.
24
Antallet af sager, som der fremsættes bemærkninger 
om, skal ses på baggrund af det samlede antal kon ‑
ceptnoter (1 193) og fuldstændige forslag (316), der 
behandles og vurderes ved disse indkaldelser.
Desuden er proceduren i mellemtiden blevet stram ‑
met med vedtagelsen af retningslinjerne til bedøm ‑
mere i 2013. Nærmere oplysninger fremgår af svaret 
på punkt 22.
24 a)
Se svaret på punkt 24.
25
For så vidt angår de tilfælde, hvor der kunne foretages 
en revurdering, bør det bemærkes, at evalueringsud ‑
valget i henhold til afsnit 6.4.8.6 i PRAG kan beslutte at 
godkende den prioriteringsrækkefølge, som sekre ‑
tæren har fastlagt på basis af bedømmernes rapport.  
Hvis udvalget ikke kan acceptere det antal point, som 
bedømmerne har givet et forslag, f.eks. hvis der er en 
betydelig forskel mellem de point, som de enkelte 
bedømmere har givet, skal udvalget begrunde dette 
standpunkt i evalueringsrapporten.
Det er valgfrit at foretage revurderinger, og derfor er 
en eventuel forskel i antallet af tildelte point ikke et 
absolut kriterium, navnlig i lyset af de mange ansøg ‑
ninger ved EIDHR’s indkaldelser af forslag.22 c)
På den ene side skal evalueringsskemaerne være 
tilstrækkeligt detaljerede til, at der kan foretages en 
grundig evaluering af ansøgningerne. På den anden 
side skal de være overskuelige for bedømmerne, så de 
kan udfyldes inden for et rimeligt tidsrum. Opdeling af 
de enkelte aspekter inden for hvert kriterium ville des ‑
uden øge risikoen for overlapning, hvilket ville inde ‑
bære, at de samme oplysninger ville blive evalueret 
ud fra flere forskellige kriterier. Kommissionen agter 
derfor ikke at ændre de nuværende skemaskabeloner 
på nuværende tidspunkt.
22 d)
Tilgangen baseret på minimumskrav gælder for 
udbud, hvor den ordregivende myndighed præcist 
beskriver den tjeneste, det arbejde eller den leverance, 
som den ønsker at købe, og fastsætter mindstekrav, 
som tilbudsgiverne skal opfylde. Det er ikke praktisk 
gennemførligt at anlægge en sådan tilgang til tilskud, 
hvor ansøgeren selv definerer sine foranstaltninger. 
Det er ikke realistisk, at Kommissionen skulle fastlægge 
bestemte krav med hensyn til gennemførligheden 
eller effekten af foranstaltninger, som kan variere 
betydeligt, og hvis indhold Kommissionen ikke kender 
på forhånd.
23
Siden 2013 har retningslinjerne til bedømmere været 
en del af PRAG (bilag e 4b), og i afsnit 3.2 i dette doku ‑
ment gøres det obligatorisk at indsætte bemærkninger 
under hvert kriterium. Desuden har det siden 2012 
været almindelig praksis at afholde en uddannelses ‑
dag for eksterne bedømmere, hvor alle aspekter ved 
deres arbejde behandles.
Se også svaret på punkt 22 a).
Endvidere vil Kommissionen gerne præcisere, at 
vurderingen af den helhedsorienterede tilgang (som 
indebærer samarbejde mellem organisationer) ikke 
er blevet indarbejdet i evalueringsskemaet. Denne 
beslutning er truffet helt bevidst for at gøre det 
muligt at udvælge og støtte særlig gode projekter, 
der kun målrettes mod én eller to af de faktorer, som 
er relevante for bekæmpelse af tortur. I retningslin ‑
jerne anbefales partnerskaber mellem organisationer 
varmt, men de gøres ikke obligatoriske. Dette punkt 
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 48
28
Kommissionen vurderer omhyggeligt situationen 
fra sag til sag for at sikre, at den organisation, der 
modtager tilskud, har den fornødne kapacitet og de 
tekniske færdigheder, som skal til for at gennemføre et 
bestemt projekt. Ansøgernes økonomiske kapacitet er 
dog kun et af de kriterier, der tages i betragtning ved 
bedømmelse af forslag. I visse tilfælde kan den NGO, 
der modtager tilskud, meget vel være den eneste, 
som kan handle i et bestemt og meget følsomt miljø. 
Kommissionens rolle består også i at hjælpe og følge 
mindre organisationer ved gennemførelsen af tilskud ‑
det og styrke deres ledelsesmæssige kapacitet.
29
EIDHR har til formål at hjælpe civilsamfundsorganisa ‑
tioner med at blive effektive forkæmpere for politisk 
reform og forsvar af menneskerettigheder. EIDHR 
fremmer således en efterspørgselsdrevet tilgang, 
hvor civilsamfundsorganisationerne tilskyndes til at 
udforme deres projekter i overensstemmelse med 
deres administrative, praktiske og geografiske kapaci ‑
tet og deres egen strategi.
29 a)
Kommissionen gør brug af flere forskellige gennemfø ‑
relsesforanstaltninger, som åbner mulighed for bred 
geografisk og tematisk dækning i tråd med EIDHR’s 
mandat.
Se svaret på punkt 14.
Endvidere vil Kommissionen gerne minde om, at det 
tager lang tid at bekæmpe tortur og afskaffe døds ‑
straf. I de fleste tilfælde er det vanskeligt at kvantifi ‑
cere projekternes effekt og resultater, og ofte skal de 
vurderes ud fra kvalitative snarere end kvantitative 
oplysninger. Dette er imidlertid et gennemgående 
træk ved vurdering af projekter på området for 
menneskerettigheder, hvilket hænger sammen med 
projekternes art.
Endelig findes der lande, hvor der kun er et meget 
begrænset potentiale for forbedringer på området for 
menneskerettigheder på kort sigt. Kommissionen er 
dog af den klare overbevisning, at dette ikke må afholde 
EIDHR fra at støtte civilsamfundsorganisationerne og 
forblive engageret i disse lande, navnlig hvis instrumen ‑
tet er en af de eneste tilbageværende kilder til støtte på 
dette meget følsomme område. Fremme af debatten, 
bevidstgørelse og oplysning udgør en effektiv tilgang.26
Et tilskuds størrelse hænger ikke sammen med dets 
forventede effekt. Dette gælder navnlig på et område 
som menneskerettigheder, hvor det er vanskeligt at 
sætte tal på effekten. EIDHR tackler følsomme problem ‑
stillinger i ofte komplicerede politiske sammenhænge, 
og gennemførelsen af instrumentet kræver grundig 
forvaltning, som tager megen tid. Støttemodtagernes 
kapacitet er således afgørende for at nå programmets 
målsætninger. Den øgede arbejdsbyrde og princippet 
om forsvarlig administrativ forvaltning gør det des ‑
uden bydende nødvendigt at øge tilskudskontrak ‑
ternes gennemsnitlige værdi. Dette er den primære 
årsag til stigningen i tilskuddenes minimumsbeløb og 
til den øgede brug af fleksible kaskadetilskud (økono ‑
misk støtte til tredjeparter).
27
Mindre organisationer deltager fortsat i globale 
indkaldelser af forslag, normalt i samarbejde med 
mere veletablerede partnere. I mange indkaldelser af 
forslag anbefales partnerskaber varmt, navnlig ved 
foranstaltninger af global, regional eller tværnational 
art. Dette gør det f.eks. muligt for mindre organisatio ‑
ner at øge deres kapacitet og få adgang til EU‑støtte.
I de sidste fire år har Kommissionen afholdt et seminar 
for civilsamfundsorganisationer forud for de globale 
indkaldelser af forslag for at give (blandt andet) 
lokale organisationer mulighed for at lære mere om 
EIDHR og dets procedurer. I 2014 samlede EIDHR’s 
forum mere end 500 deltagere, herunder (støttede) 
græsrodsorganisationer.
Derudover tilrettelægger EU‑delegationerne lokale 
dedikerede uddannelsesforløb om EU‑procedurer for 
lokale organisationer (projektledelse osv.).
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 49
33
De organisationer, der arbejder med disse følsomme 
problemstillinger, står ofte i truende situationer, lige ‑
som de typisk har begrænset kapacitet og kan have 
problemer med at overholde EU’s procedurer. Kommis ‑
sionen vil desuden gerne fremhæve, at EU‑delegatio ‑
nerne og hovedkvarteret jævnligt tilrettelægger infor ‑
mations ‑ og uddannelsesforløb om EU’s procedurer, 
bl.a. med hensyn til projektledelse, for så vidt muligt 
at tackle den manglende bevidsthed og ekspertise 
hos civilsamfundsorganisationerne.
34
Det skal understreges, at det samlede beløb for aktivi ‑
teter, der ikke finder sted, uvægerligt trækkes fra den 
endelige udbetaling.
36
Denne bemærkning vedrører blot én af mange poten ‑
tielle risici, som den anvisningsberettigede skal tage 
hensyn til.
37
Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens bemærk ‑
ning. Spørgsmålet om omkostningseffektivitet er 
marginalt set i lyset af det samlede antal kontrakter 
under disse EIDHR‑indkaldelser.
Og selv om de samme principper om gennemsigtig ‑
hed, retfærdighed og ligebehandling gælder for både 
indkaldelser af forslag og udbud, er der stor forskel på 
arten og kravene, når det gælder indkøbs ‑ og tilskuds ‑
kontrakter. Tilskud udelukker typisk fortjeneste, idet det 
antages, at ejerskabet til projektet udelukkende ligger 
hos støttemodtageren, mens udbud åbner mulighed 
for fortjeneste og indebærer ubegrænset overførsel 
af resultater til Kommissionen, herunder ejendomsret ‑
tigheder. Under alle omstændigheder hænger omkost ‑
ningseffektivitet ikke nødvendigvis sammen med den 
valgte procedure.
Endelig defineres udbudsprocedurer i artikel 101 
i finansforordningen som procedurer, der vedrører 
»gensidigt bebyrdende aftaler, der indgås skriftligt 
mellem en eller flere økonomiske aktører og en eller 
flere ordregivende myndigheder«. Det står ikke klart, 
hvordan dette generelt kan være til nytte på området 
for menneskerettigheder, hvor kun få økonomiske 
aktører opererer.29 b)
Kommissionen vil gerne understrege følgende:
1) De organisationer, der arbejder med disse føl ‑
somme problemstillinger, står ofte i truende si ‑
tuationer. I kraft af arten af aktiviteter på områ ‑
det for menneskerettigheder opstilles der typisk 
ambitiøse mål, der kan ses som idealistiske eller 
overambitiøse. Endvidere bør det bemærkes, at 
visse menneskerettighedsmål i sagens natur er 
ufravigelige. Dette gælder f.eks. ubetingede for ‑
bud mod tortur, slaveri eller forskelsbehandling 
på grundlag af race. Disse måls relevans skal dog 
findes i specifikke og realistiske aktiviteter og 
resultater, der opfylder de vigtigste behov hos 
målgruppen, og i opnåelsen af en bæredygtig 
og permanent indvirkning.
2) Byrden med hensyn til at forbedre menneskeret ‑
tighedssituationen i et land påhviler hovedsage ‑
ligt den nationale regering, og dette gælder navn ‑
lig ved gennemførelse af projekter med relation 
til torturforebyggelse og dødsstraf. Det er vanske ‑
ligt at foregribe regeringens eller dens ministeri ‑
ers politiske vilje, og udviklingen i det politiske 
miljø kan påvirke gennemførelsen af projekterne 
positivt eller negativt. Hvis en regering allerede 
er villig til at afskaffe dødsstraf eller tortur, kan 
støtte til en foranstaltning med det samme mål 
reelt synes overflødig.
29 c)
Se svaret på punkt 33.
30
De retlige rammer for indkaldelser af forslag udelukker 
enhver ændring af væsentlige aspekter ved forslagene 
(se artikel 204 i gennemførelsesbestemmelserne til 
finansforordningen) og forhandlinger med potentielle 
støttemodtagere. Ansøgerne må kun anmodes om at 
afklare støttedokumentation eller fremlægge mang ‑
lende oplysninger. Kravene vedrørende gennemsig ‑
tighed samt retfærdig og lige behandling af ansøgere 
om tilskud udelukker således enhver samlet genfor ‑
handling af ansøgeres projekter under tildelingspro ‑
ceduren, navnlig i betragtning af det meget store 
antal ansøgere. Se også svarene på bemærkningerne 
om bedømmernes og evalueringsudvalgets respek ‑
tive roller under punkt 22, 23 og 24 ovenfor.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 50
43
Området for menneskerettigheder er et område, hvor 
det ikke altid er nemt og ligetil at foretage kvantitative 
målinger. Se svaret på punkt 41.
Hvis målsætningerne og målene er veldefinerede, om 
end beskedne, og hvis det lykkes at nå dem i kraft af 
projektet, er effekten ikke nødvendigvis begrænset. 
Navnlig kan udvikling af en metodologi for et konkret 
mål have meget stor indvirkning på fremtidige projek ‑
ter og således også på projektets langsigtede mål.
Der kan gives mange eksempler fra de projekter, der 
er omfattet af Revisionsrettens undersøgelse. Et 
projekt i Den Demokratiske Republik Congo rettede 
navnlig fokus mod kvinder og børn, der var ofre for 
vold i hjemmet og seksuel vold. Den pågældende 
NGO foreslog at udarbejde en model for bæredygtige 
plejefaciliteter, som skal yde assistance til overlevende 
efter voldtægter og lignende former for mishandling. 
I henhold til international lovgivning kan mishandling 
sidestilles med tortur. Hvis projektet lykkes (det er sta ‑
dig i gang), vil metoden blive anvendt inden for andre 
områder, og den kan få en multiplikatoreffekt.
Endelig fremhæver Revisionsretten tilfældet med pro ‑
jektet i Georgien, som havde fokus på en meget lille 
gruppe i form af tilbageholdte personer i militæret. 
Dette projekt viser, at forebyggelse spiller en særdeles 
positiv rolle, selv om indsatsen ikke umiddelbart kan 
ses udefra. Et mere langsigtet resultat af projektet var, 
at det for første gang gjorde det muligt for civilsam ‑
fundet at føre tilsyn med militærfængsler, ligesom 
det indirekte understøttede en kvalificeret beslutning 
hos den georgiske regering om at etablere national 
præventiv overvågning.
44
Der hersker altid usikkerhed om resultaterne af juridisk 
bistand. De få positive tilfælde, hvor sager har kunnet 
vindes med støtte fra EIDHR, har dog haft meget 
stor indvirkning og dannet præcedens. Desuden 
bør vurderingen af indvirkningen ikke begrænses til 
resultaterne af de konkrete sager eller retsafgørelser, 
men også omfatte alle de mellemliggende foranstalt ‑
ninger, der kan have en strategisk effekt for andre 
sager, og som bør evalueres ud fra et mere langsigtet 
perspektiv.
Se også svarene på punkt 43 og 45.38
Historisk set har organisationer med særlig eksper ‑
tise på området for bekæmpelse af tortur og anden 
mishandling samt dødsstraf haft base i Europa (f.eks. 
London, København og Genève) og USA. De arbejder 
på verdensplan og spiller en central rolle med hensyn 
til at levere oplysninger til internationale menneskeret ‑
tighedsorganisationer. Overvejelser om omkostnings ‑
effektivitet skal afvejes med hensyn til merværdien og 
organisationernes helt særlige ekspertise.
På grund af arten af de projekter, som EIDHR normalt 
støtter (kapacitetsopbygning, uddannelse, oplysning 
osv.), udgør de midler, der afsættes til menneskelige 
ressourcer, ofte en betragtelig del af det samlede bud ‑
get. Og det er ganske vist, at lønniveauet i Europa og 
USA er meget højere end i de fleste tredjelande.
39
I PRAG‑kontraktskabelonerne har det længe været 
praksis at beregne de indirekte omkostninger som en 
procentdel af de direkte støtteberettigede omkostnin ‑
ger. De defineres i artikel 14 i de generelle betingelser 
i tilskudskontrakten og svarer til de omkostninger, 
som ikke kan tilskrives en foranstaltning direkte. 
Denne definition suppleres ofte af en mere detaljeret 
udspecificering af omkostningerne i bilag III (budget) 
til tilskudskontrakten.
40
EIDHR opererer i et følsomt og komplekst miljø, hvor 
det er vanskeligt at kvantificere effekten, og hvor det 
kan tage lang tid at gøre fremskridt, navnlig i de mest 
problematiske tilfælde.
41
Disse problemer er en iboende del af enhver aktivitet 
på området for menneskerettigheder i tredjelande. Se 
også svarene på punkt 29, 32 og 43.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 51
45 a)
Regeringerne i Hviderusland, Rusland og Tadsjikistan 
har ikke udvist nogen tegn på at ville ratificere den 
valgfrie protokol til konventionen mod tortur, men 
dette betyder ikke, at der ikke skal gennemføres 
aktiviteter i disse lande for at arbejde hen imod en 
fremtidig ratificering. I Tadsjikistan har projektaktivi ‑
teterne for eksempel bidraget til, at ombudsmanden 
har aflagt sit første fængselsbesøg og ved udgangen 
af 2013 har nedsat en arbejdsgruppe om tilsyn med 
tilbageholdelsescentre, hvor der deltager repræsen ‑
tanter fra civilsamfundet og fængselsfunktionærer. 
Projektet i Hviderusland støttede NGO’er på området 
for bekæmpelse af tortur, som begyndte at overvåge 
centre for varetægtsfængsling. I Rusland har projektet 
givet landets NGO’er nye redskaber til brug i argumen ‑
tationen mod myndighederne.
45 b)
Det tager lang tid at bekæmpe tortur og afskaffe 
dødsstraf. Fremskridtene og forbedringerne opnås 
ofte langsomt og ikke nødvendigvis inden for 
kontrakternes begrænsede varighed. Den politiske 
kontekst spiller desuden en væsentlig rolle, når det 
handler om at fastslå, om der er opnået resultater, 
f.eks. ratificering af konventionen mod tortur eller et 
moratorium om dødsstraf. I denne bemærkning refe ‑
rerer Revisionsretten til et projekt, der gennemføres 
i en meget udfordrende og følsom situation (Mellem ‑
østen og Nordafrika – MENA, Østafrika, Rusland, Cen ‑
tralasien og Hviderusland), hvor det går endog meget 
langsomt med hensyn til at opnå fremskridt.
45 c)
Projektet var det første initiativ, hvor NGO’er fik 
tilladelse til at overvåge militærfængsler. Se svaret på 
punkt 43 om effekten af projektet i Georgien.
45 d)
I den endelige rapport står der, at alle aktiviteter er 
gennemført, men at effekten måske ikke har været 
så høj, som organisationen forventede. Dette er et 
forholdsvis udbredt fænomen på området.45
Projekter, der finansieres under EIDHR‑programmet, 
er omkostningseffektive og frembringer bæredygtige 
resultater. Da substansen i disse projekter ofte er af 
meget politisk art, kan der ikke opstilles målbare para ‑
metre ligesom ved f.eks. vejbyggeprojekter. Desuden 
afhænger initiativer på området for menneskerettig ‑
heder i sagens natur af den politiske og retlige sam ‑
menhæng, som ingen donor kan formodes at kon ‑
trollere. Et meget naturligt paradoks på området for 
menneskerettigheder består i, at de foranstaltninger, 
der haster allermest, gennemføres under de vanskelig ‑
ste forhold. Endvidere er bekæmpelse af dødsstraf og 
tortur en langsigtet proces. I betragtning af de iværk ‑
satte projekters art og de følsomme sammenhænge, 
som EIDHR opererer i, anerkender Kommissionen, at 
det har været vanskeligt at kvantificere effekten. Det 
er nødvendigt at forblive aktiv i sådanne sammen ‑
hænge i overensstemmelse med EIDHR’s målsætnin ‑
ger og verdensomspændende aktivitetsområde.
Derudover er området for menneskerettigheder et 
område, hvor det ikke altid er nemt og ligetil at fore ‑
tage kvantitative målinger.
I tråd med den anlagte bottom up‑tilgang udpeger 
de potentielle støttemodtagere aktiviteternes mål og 
geografiske område samt de endelige støttemodtagere 
for de foreslåede projekter i overensstemmelse med 
deres (administrative, operationelle og geografiske) 
kapacitet og strategi. Derfor kan det ske, at de aktivite ‑
ter, som ansøgerne foreslår, er for ambitiøse og måske 
ikke har den ønskede effekt.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 52
47.  a)
Se svaret på punkt 29a.
Tekstboks 6
Kommissionen bifalder Revisionsrettens bemærkning 
om de positive resultater af EIDHR’s bestræbelser på at 
bekæmpe dødsstraf i USA.
Som et eksempel på EIDHR’s positive effekt har 
guvernøren i staten Pennsylvania for nylig indført et 
moratorium mod dødsstraf, hvilket straks har ført til 
midlertidig udsættelse for Terrence Williams og 186 
andre fængslede, som i øjeblikket sidder på dødsgan ‑
gen i Pennsylvania.
Link til guvernør Tom Wolfs memorandum, hvori han 
fremhæver den centrale rolle, som den amerikanske 
advokatsammenslutnings (EIDHR‑finansierede) rap ‑
port spiller: http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov‑tom‑wolf‑issues‑death‑penalty‑moratorium
Et af de afgørende argumenter, som guvernøren frem ‑
sætter i sin beslutning, er den vurdering af dødsstraffen 
i Pennsylvania, som den amerikanske advokatsammen ‑
slutning har udarbejdet.
51
EU er en af de meget få donorer, der yder økonomisk 
støtte til bekæmpelse af tortur og afskaffelse af 
dødsstraf. I mange tilfælde er EU den eneste. Derfor 
er vores partnerorganisationer meget afhængige 
af EIDHR‑støtte. Europa‑Kommissionen forsøger at 
afhjælpe denne situation ved at give dem mulighed 
for at ansætte fundraising‑medarbejdere i forbindelse 
med EIDHR‑projekter. Desuden samarbejder Kommis ‑
sionen med de få andre donorer på området (f. eks. 
FN’s Frivillige Fond for Torturofre eller EU‑medlemssta ‑
ternes taskforce) for at sikre så megen koordinering og 
sammenhæng som muligt.
Desuden er det et uundgåeligt paradoks, at bæredyg ‑
tigheden hos NGO’er, som arbejder med menneske ‑
rettigheder, pr. definition ikke kan garanteres i kraft 
af fortsat eller øget støtte fra Kommissionen. Dette 
komplicerede problem kan ikke løses gennem øget 
EU‑støtte.45 e)
I betragtning af EIDHR‑projekternes art og det 
følsomme miljø, som de gennemføres i, er det ofte 
vanskeligt at måle effekten, og de skrider undertiden 
kun langsomt frem, navnlig i de mest problematiske 
tilfælde såsom Kina. Det er nødvendigt at forblive 
aktiv i sådanne sammenhænge i overensstemmelse 
med EIDHR’s målsætninger og verdensomspændende 
aktivitetsområde.
45 f)
Se svaret på 45 e).
46
Se svaret på punkt 45.
46 a)
Indvirkningen fra projektet i Afrika skal måles på mel ‑
lemlang sigt. Den vil blive vurderet ved at føre tilsyn 
med overholdelsen af forpligtelserne (rapportering, 
yderligere tilvænning) og den effektive gennemfø ‑
relse af både ratificerede internationale instrumenter 
og indenlandsk lovgivning til bekæmpelse og fore ‑
byggelse af tortur i hvert målrettet land (udvikling af 
retspraksis, adgang til centre for varetægtsfængsling, 
erstatning og nedbringelse af antallet af tortursager).
46 b)
Det er vanskeligt at måle effekten af projektet i Kina 
på grund af mangel på tilstrækkelige oplysninger 
fra støttemodtageren. Delegationen har modtaget 
konkrete tegn på sandsynlig succes ved den foranstalt ‑
ning, der gennemføres af en aktør, som er veletableret 
med hensyn til deltagelse i politiske reformer i Kina. 
Samtidig ledes projektet af en indflydelsesrig pro ‑
fessor, hvis ekspertise man har gjort brug af ved den 
igangværende ændring af straffelovgivningen, der er 
ved at blive revideret, og som forventes at føre til en 
yderligere nedbringelse af antallet af forbrydelser, der 
indebærer dødsstraf.
Se også svaret på punkt 29a.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 53
55
Det er afgørende, at projekter på området for menne ‑
skerettigheder, navnlig tortur og dødsstraf, i tilstræk ‑
kelig grad afspejler de prioriteter og foranstaltninger, 
der er udpeget af de aktører, som er tættest på de fak ‑
tiske forhold. Støtte til projekter og projektmål drøftes 
ofte gennem dialoger. Dagsordenen skal imidlertid 
fokuseres på nogle få prioriteter hver gang. Disse prio ‑
riteter fastlægges i samråd mellem EU‑Udenrigstjene ‑
sten og Kommissionens tjenestegrene, delegationen 
og partnerlandet. Desuden gælder det, at mange af 
de støttede foranstaltninger enten udfordrer indgroet 
national praksis og derfor betragtes med en vis skepsis 
i partnerlandene, eller er af global, tværnational art, 
hvilket umuliggør traditionel udviklingsbistand eller 
dialog med partnerlandet.
Endelig agter Kommissionen ikke at forhandle ind ‑
holdet i støtteansøgningerne med ansøgerne før 
indgåelse af en eventuel kontrakt. Begrundelsen for 
dette ligger i, at der er så mange ansøgere ved EIDHR’s 
globale indkaldelser, at den nuværende retlige ramme 
for tilskud ikke åbner mulighed for det, og at der skal 
tages hensyn til de overordnede principper om ret ‑
færdig og lige behandling samt gennemsigtighed.
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Afhængigt af de lokale forhold (overordnet politisk 
klima, muligheder for menneskerettighedsforkæm ‑
pere) og efter aftale med EU‑delegationscheferne kan 
de vigtigste prioriteter i den lokale landestrategi for 
menneskerettigheder offentliggøres. Offentliggørelse 
af prioriteterne skal dog undgås, hvis det vurderes, at 
dette ville skade gennemførelsen af strategien. Dette 
er ikke til hinder for at sikre sammenhæng mellem 
prioriteterne og den ydede udviklingsbistand.
Kommissionen er begyndt at gennemføre den rettig ‑
hedsbaserede tilgang, og dette vil den fortsat gøre. 
Nærmere oplysninger om gennemførelsen af den ret ‑
tighedsbaserede tilgang fremgår af svaret på punkt 20.52
Se svaret på punkt 51.
53 a)
Se svaret på punkt 51.
Konklusioner og anbefalinger
54
Det er i sagens natur vanskeligt at vurdere foranstalt ‑
ninger på området for menneskerettigheder, og de 
er navnlig følsomme over for den politiske udvikling 
i mållandet. Foranstaltninger til bekæmpelse af 
tortur og dødsstraf er endnu mere følsomme end 
andre projekter på området. På denne baggrund er 
EIDHR’s støtte blevet udnyttet effektivt, idet der er 
gjort store bestræbelser på at opnå en fin balance 
mellem bred rækkevidde – EIDHR’s globale indkal ‑
delser er en meget stor succes, når det handler om at 
tiltrække mange ansøgere fra hele verden – og stram 
forvaltning af støttemidlerne. Kommissionen agter at 
fortsætte sine bestræbelser på at styrke EIDHR’s rolle 
som et afgørende instrument for EU’s menneskerettig ‑
hedspolitik i udlandet.
Anbefaling 1  – Beskedne ressourcer 
skal målrettes bedre
Kommissionen accepterer til dels denne anbefaling. Vi 
er enige om behovet for at koncentrere EIDHR‑støtten 
omkring de mest relevante problemstillinger, idet 
instrumentets fokus allerede indsnævres i de globale 
indkaldelser af forslag, f.eks. for 2015.
I overensstemmelse med bottom up‑tilgangen vil 
Kommissionen fortsat sikre en fin balance mellem EU’s 
menneskerettighedsprioriteter, projekternes relevans 
samt kapaciteten og ejerskabet hos partnerorganisatio ‑
nerne i civilsamfundet.
I betragtning af EIDHR‑aktiviteternes art og de ofte 
meget problematiske sammenhænge vil Kommissio ‑
nen således afvise anbefalingen om et mere snævert 
geografisk fokus og fastholde en ikkepræskriptiv 
tilgang, hvor der ikke fokuseres på indvirkningen og 
en bestemt række lande.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 54
56
Som skitseret i vores svar på punkt 29 og 45 er det på 
området for menneskerettigheder særlig vanskeligt at 
måle foranstaltningers effekt – i modsætning til visse 
andre områder inden for udviklingsbistand. Fremskridt 
inden for menneskerettigheder er en dynamisk pro ‑
ces, hvor selv et projekt af tilsyneladende begrænset 
omfang kan skubbe balancen i retning af afskaffelse 
af dødsstraf i Pennsylvania, som det fremgår af vores 
svar på tekstboks 6 i særberetningen. Problemerne 
med at måle den direkte indvirkning fra et enkelt pro ‑
jekt på menneskerettighedsområdet vil sandsynligvis 
ikke ændre sig særlig meget, selv om der blev indført 
nye målesystemer.
Spørgsmålet om bæredygtighed, som er afgørende 
for menneskerettighedsorganisationer, kan ikke 
afklares gennem øget afhængighed af langsigtet 
støtte fra Kommissionen – navnlig for organisationer 
uden for EU. Således har Kommissionen i en række til ‑
fælde accepteret, at projekternes budgetter omfatter 
fundraising‑aktiviteter.
Anbefaling 5
Kommissionen accepterer til dels denne anbefaling.
I lyset af de vanskelige politiske sammenhænge, 
som EIDHR‑projekterne gennemføres i, ville for ‑
enklede og mere logiske rammer være til nytte for 
civilsamfundsorganisationerne.
I tråd med den bottom up‑tilgang, der gælder for 
EIDHR, bør mål og referencer fastlægges af ansø ‑
gerne selv. Desuden skal civilsamfundsorganisatio ‑
nernes forskellige niveauer, hvad angår kapacitet, 
tages i betragtning. Ved enhver måling af effekten af 
projekter vedrørende menneskerettigheder skal der 
desuden tages hensyn til det specifikke miljø, som 
EIDHR‑projekterne gennemføres i, og den kendsger ‑
ning, at de lande og regioner, der har mest behov 
for foranstaltninger rettet mod tortur og dødsstraf, 
er dem, hvor det må forventes at være svært at opnå 
fremskridt på disse områder. Der skal desuden rettes 
opmærksomhed mod problemet med at kvantificere 
menneskerettighedsspørgsmål. Derfor betragter vi 
ikke bestemte mål og referencer som værktøjer, der 
kan anvendes i denne konkrete sammenhæng.
I øvrigt arbejder Kommissionen allerede på en forbed ‑
ret konsekvensanalyse af projekter på området for 
menneskerettigheder.Anbefaling 3
Kommissionen accepterer til dels denne anbefaling. 
De standardiserede skemaer og retningslinjerne til 
bedømmerne er blevet ændret i 2013, og Kommissio ‑
nen har ikke umiddelbart planer om at ændre dem. 
Den vurderer dog løbende sine procedurer for at sikre 
forbedringer, navnlig med hensyn til indkaldelser af 
forslag.
Kommissionen anvender skrappe standarder for 
EIDHR‑indkaldelser af forslag. Dette gælder til trods 
for de mange modtagne ansøgninger (i alt 1 193 ved 
de indkaldelser, der er omfattet af denne revision). 
Sammenhæng og overensstemmelse i evaluerings ‑
processen sikres allerede gennem offentliggørelse af 
en detaljeret beskrivelse af mandater og retningslinjer 
til bedømmerne af ansøgninger om tilskud. Tildelings ‑
kriterierne er utvetydige og vurderes konsekvent af 
eksterne eksperter, og der findes klare retningslinjer 
for, hvornår ansøgninger skal revurderes. Se også 
svaret på punkt 23.
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
De nuværende bestemmelser åbner kun mulighed for 
ikkevæsentlige ændringer af ansøgninger om tilskud 
forud for underskrivelse af en kontrakt. Dette har 
i nogle tilfælde gjort det muligt at fjerne ikkestøttebe ‑
rettigede eller overdrevne udgifter fra det oprindelige 
budget.
Kommissionen kan imidlertid ikke indlade sig på gen ‑
forhandling af projekternes udformning med ansø ‑
gerne før indgåelse af en kontrakt. Begrundelsen for 
dette ligger i, at der er så mange ansøgere ved EIDHR’s 
globale indkaldelser, at den nuværende retlige ramme 
for tilskud ikke åbner mulighed for det, og at der skal 
tages hensyn til de overordnede principper om ret ‑
færdig og lige behandling samt gennemsigtighed.
I henhold til artikel 204, stk. 5, i gennemførelsesbe ‑
stemmelserne til finansforordningen kan evaluerings ‑
udvalget formulere en række anbefalinger, som den 
ansvarlige anvisningsberettigede skal tage hensyn til 
på kontraktniveau.
Kommissionens og EU‑Udenrigstjenestens svar 55
Anbefaling 6
Kommissionen accepterer ikke denne anbefaling.
Bæredygtigheden hos de civilsamfundsorganisati ‑
oner, der er aktive på området for menneskerettig ‑
heder, er meget vigtig for Kommissionen, som derfor 
i velbegrundede tilfælde har accepteret at støtte 
medarbejdere hos NGO’er, der arbejder med fundra ‑
ising. Bæredygtigheden sikres desuden af kravet om 
medfinansiering. Hvis dette krav skærpes yderligere, 
kan det dog være til fare for mange foranstaltnin ‑
ger pga. mangel på alternative finansieringskilder. 
Bæredygtighed indebærer også, at støttemodtagerne 
ikke må være afhængige af Kommissionen som deres 
eneste kilde til støtte eller være nødt til jævnligt at få 
tildelt tilskudskontrakter uanset resultaterne af deres 
projekter. Dette er særlig relevant, da den meget 
konkurrenceprægede procedure ved indkaldelser af 
forslag som hovedregel gælder for tildeling af støtte. 
Støttemodtagere, der leverer gode resultater, når de 
gennemfører deres projekter, vil normalt også klare 
sig godt ved tildeling af støtten.
Donorkoordinering er særdeles relevant på planlæg ‑
ningsstadiet, men ikke ved indkaldelser af forslag, og vi 
kan ikke se, hvordan den nuværende retlige ramme kan 
åbne mulighed for indgreb fra tredjeparter i den fase.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EU er stærkt engageret i forebyggelse og udryddelse 
af alle former for tortur og anden mishandling og i at 
afskaffe dødsstraf overalt i verden. Retten vurderede 
effektiviteten af det europæiske instrument for demokrati 
og menneskerettigheder, der yder tilskud 
til civilsamfundsorganisationer til gennemførelse af 
projekter, der forfølger disse mål.
Retten konkluderer, at den ydede støtte kun var delvist 
effektiv. På trods af, at Kommissionen udførte passende 
behovsanalyser, målrettede den ikke finansieringen 
optimalt. Af denne grund og på grund af ugunstige 
politiske sammenhænge var effekten af de finansierede 
projekter ikke optimal. Retten fremsætter en række 
anbefalinger til Kommissionen, som vedrører 
udvælgelsen af projektforslag, koordineringen med 
andre EU -indsatser, rammerne for resultatmåling 
og modtagerorganisationernes bæredygtighed.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET