DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 22.10.2004 
KOM(2004) 694 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMI SSIONEN TIL RÅDET 
Opfølgning af hvidbogen ”Et nyt afsæt fo r europæisk ungdom”: status over aktionerne 
inden for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Indledning .................................................................................................................. .. 3 
2. Europæisk samarbejde på ungdomsområdet................................................................ 3 2.1. Processen................................................................................................................. ..... 3 
2.2. Rammen for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet.................................... 4 3. Den åbne koordinationsmetode på ungdomsområdet .................................................. 5 3.1. Iværksættelse af den å bne koordinationsmetode.......................................................... 5 
3.2. De fjorten fælles målsætninger inde n for den åbne koordinationsmetode................... 6 
3.3. Status over gennemførelsen af den åbne koordinationsmetode ................................... 6 
4. større inddragelse af ungdomsdi mensionen i andre politikker .................................... 7 
4.1. Livslang uddannelse..................................................................................................... 7 4.2. Beskæftigelse og social integration.............................................................................. 8 4.3. Bekæmpelse af raci sme og fremmedhad...................................................................... 8 
4.4. Unges autonomi ........................................................................................................... 8  
4.5. Status over inddragelse af ungdoms dimensionen i andre politikker............................ 8 
5. Andre initiativer og aktio ner i forbindelse med gennemførelsen af hvidbogens 
prioriteter.................................................................................................................... .. 9 
5.1. Deltagelse................................................................................................................ ..... 9 
5.2. Information............................................................................................................... .... 9 
5.3. Frivilligt arbejde........................................................................................................ . 10 
5.4. Større forståelse af og viden om unge........................................................................ 10 5.5. Nyt europæisk program for unge ............................................................................... 10 6. Konklusioner.............................................................................................................. 10  
 
DA 3   DA 1. I NDLEDNING  
Den Europæiske Union har udviklet pr ogrammer for unge si den slutningen af 
80’erne, men det er først med Kommissi onens offentliggørelse i november 2001 af 
hvidbogen ”Et nyt afsæt for europæisk ungdom”1, at der indledes et politisk 
samarbejde på ungdomsområdet. Den sama rbejdsproces, der blev lanceret med 
hvidbogen, og navnlig gennemførelsen af den åbne koordinationsmetode på området, 
har gjort det muligt at udvide og uddybe debatten om ungdomsspørgsmål på europæisk og nationalt plan, men også bla ndt de mest berørte, nemlig de unge. 
Den fremdrift, der startede med hvi dbogsprocessen, konkretiseres på ny, da Det 
Europæiske Råd i juni 2004 vedtager trakta ten om en forfatning for Europa, hvor det 
hedder, at retsgrundlaget på ungdomsområdet skal udbygges. 
Spørgsmålet om en udbygning af politi kker og aktioner til fremme af aktive 
medborgere, navnlig unge europæere, indgår også i Kommissionens forslag om en ny finansieringsramme for tiden efter 2006
2. Det bliver op til Rådet og det nyvalgte 
Europa-Parlament at konsolidere og videreudvikle disse retningslinjer og til den nye Kommission at gennemføre dem, navnlig i nden for det fremtidige program ”Aktive 
unge”
3. 
I forbindelse med opstarten på en ny fase  inden for det ungdomspolitiske område 
anser Kommissionen det for hensigtsmæssigt og nyttigt at gøre status over de tiltag, der er gjort siden hvidbogens offentliggøre lse, både i forhold til det mandat, som 
Kommissionen udtrykkeligt fik af Rådet, men også i forhold til de forpligtelser, der 
blev indgået over for alle aktørerne i de nne proces, først og fremmest de unge.  
Denne meddelelse er derfor et svar på den anmodning, Rådet fremsatte i sin 
resolution fra juni 2002 om rammerne for det europæiske  samarbejde på 
ungdomsområdet
4. Rådet opfordrede Kommissi onen til at udarbejde en 
evalueringsrapport om rammerne for samarbejdet med en evaluering af den åbne 
koordinationsmetode og, hvor det er relevant, forslag til ændringer af denne metode. 
I henhold til den vejledende  tidsplan skal rapporten vurderes af Rådet i 2004. 
2. E UROPÆISK SAMARBEJDE PÅ UNGDOMSOMRÅDET  
2.1. Processen 
I hvidbogen opregnes de væsentligste udfordr inger på det ungdomspolitiske område 
under de sociale og demografiske forhold, de r kendetegner Europa - større uligevægt 
i forholdet mellem unge og mindre unge, ændr ede levevilkår for unge på tidspunktet 
for den største europæiske udvi delse og almindelig globalisering. 
                                                 
1 KOM(2001) 681 endelig udg. af 21.11.2001. 
2 KOM(2004) 101 endelig udg. af 10.2.2004. 
3 KOM (2004) 471 af 14.7.2004. 
4 EFT C 168 af 13.7.2002. 
 
DA 4   DA Hvidbogen blev udarbejdet på grundlag af en  meget bred høring af unge i håb om at 
knytte borgerne tættere til de beslutninger,  som vedrører dem, og således bidrage til 
at mindske afstanden mellem borgerne og de politiske institutioner. 
Hvidbogen gav udtryk for nye ambitioner for de unges vedkommende og indeholdt 
et forslag om, at EU sku lle have en ny ramme for sa marbejde på ungdomsområdet, 
som både skulle være ambitiøs og svare ti l de unges forventninger, men samtidig 
også realistisk med en række prioriteter og hensyntagen til de forskellige kompetenceniveauer. 
Europa-Parlamentet
5 tilsluttede sig forslagene i hvidbogen og hvidbogens 
gennemførelse. Det samme gjorde sig gæld ende for Det Europæiske Økonomiske og 
Sociale Udvalg6 og Regionsudvalget7.  
Hvidbogen svarede til en ny drejning i de n måde, ungdomspolitikken gribes an på. 
Kommissionens konklusioner med hensyn til ung dommen har i det store hele vist sig 
at være velbegrundede, og prioritetern e er bekræftet af forskere, nationale 
administrationer og ungdomsorganisationer. 
Hvidbogen fungerer fortsat som reference i EU, men også i de øvrige europæiske 
lande og resten af verden. Men udvikli ngen på ungdomsområdet fortsætter, og det 
bliver snart nødvendigt at overveje, hvilk e prioriteter der skal behandles i de 
kommende år. 
2.2. Rammen for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet 
Rammen for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet blev skabt ved Rådets 
resolution fra juni 2002 på gr undlag af Kommissionens hv idbog og har to sider, som 
supplerer hinanden gensidigt: 
a) anvendelse af den åbne koordinationsmetode på de te matiske prioriteter, som 
specifikt vedrører ungdomsområdet 
b) større inddragelse af ungdomsdi mensionen i de øvrige politikker. 
I resolutionen understreges principperne om  fleksibel anvendelse af metoden, ikke 
forskelsbehandling og lige muligheder, inddragelse af unge og tilknytning af kandidatlandende til rammerne for samarbejdet. 
De fire tematiske prioriteter, som fore slås i hvidbogen, dvs. (i) deltagelse, (ii) 
information, (iii) unges frivillige arbejde og (iv) større forståelse af og viden om 
unge, bekræftes som prioriteter for den åbne  koordinationsmetode, og de procedurer, 
som skal føre til Rådets og medlemsstater nes vedtagelse af fælles målsætninger, 
beskrives nærmere. Resolutionen beskrive r også de mekanismer, der skal anvendes 
til at følge op på målsætningernes gennemførelse. 
                                                
 
5 Betænkning nr. A5-0126/2002 af 19.4.2002. 
6 EFT C 149 af 21.6.2002. 
7 Udtalelse nr. 389 af 17.7.2002. 
 
DA 5   DA Resolutionen opregner i øvrigt de  politikker og programmer, hvor 
ungdomsdimensionen i højere grad skal in ddrages. Det drejer sig om livslang 
uddannelse, mobilitet, beskæftigelse og soci al integration samt bekæmpelse af 
racisme og fremmedhad. Det tages ad notam , at Kommissionen har til hensigt at 
nedsætte en arbejdsgruppe, som skal behandle spørgsmålet om unges autonomi i 
samfundet. 
3. D EN ÅBNE KOORDINATIONSMETODE PÅ UNGDOMSOMRÅDET  
3.1. Iværksættelse af den å bne koordinationsmetode 
I overensstemmelse med resolutionen har Kommissionen tilsendt medlemsstaterne 
en række spørgeskemaer i juli 2002 om deltagelse og information og et år senere om frivilligt arbejde og større fo rståelse af og viden om unge. 
Kommissionen har analyseret samtlige sv ar, udarbejdet sammenfattende rapporter og 
forelagt udkast til fælles målsætninger,  ledsaget af handlingsstrategier. 
Kommissionen har organiseret høringer på europæisk plan  om spørgeskemaerne, de 
sammenfattende rapporter og udkastene til fæ lles målsætninger med inddragelse af 
de mest berørte aktører. Det Europæiske Ungdomsforum
8 er systematisk blevet hørt, 
uden dog at udelukke andre hørings metoder, som i forbindelse med 
ungdomskonferencerne (jf. punkt 5.1). Afhæ ngigt af temaerne og de givne 
muligheder er netværket af forskere med speciale på ungdomsområdet og unge 
forsamlet i forbindelse med formandska bets konferencer også blevet hørt. 
Kommissionen fremsatte forslag til fælles målsætninger for deltagelse og 
information til unge i april 20039, og Rådet vedtog dem i sin resolution fra november 
200310. 
Forslagene til fælles målsætninger for frivilligt arbejde11 og større forståelse af og 
viden om unge12 blev vedtaget af Kommissionen i april 2004 og burde indgå i 
resolutioner i forbindelse med Rådets møde i november 2004. 
Med henblik på at ledsage og understøtte ge nnemførelsen af de fælles målsætninger, 
som Rådet har vedtaget, tillægges generaldir ektørerne på ungdomsområdet en særlig 
rolle på deres møder, der fungerer som fo rum for dialog og uformelt politisk samråd. 
Tre arbejdsgrupper har påbegyndt  deres arbejde med temaerne  deltagelse på lokalt 
plan, information samt inddragelse og aner kendelse af unge. Disse grupper arbejder i 
retning af at fremme udveksling af ekse mpler på god praksis for på den måde at 
støtte og fremskynde gennemførelsen af de  vedtagne målsætninger. Resultaterne 
                                                 
8 http://www.youthforum.org/en/  - Det Europæiske Ungdomsforum er en international organisation, som 
består af nationale ungdomsråd og internationale ungdomsngo’er, der forsvarer interesser fælles for alle unge i Europa. Forummet er den eneste platform i Europa, som repræsenterer ungdomsorganisationer 
over for internationale institutioner, navnlig EU, Europarådet og FN. 
9 KOM(2003) 184 endelig udg. af 11.4.2003. 
10 EUT C 295 af 5.12.2003. 
11 KOM(2004) 337 endelig udg. af 30.4.2004. 
12 KOM(2004) 336 endelig udg. af 30.4.2004. 
 
DA 6   DA tjener til at gennemføre målsætningerne på nationalt niveau og ti l at udarbejde de 
rapporter, som medlemsstaterne  har forpligtet sig til at  fremlægge ultimo 2005. De 
kan også tjene til grundlag for behandling af disse temaer, både når det drejer sig om Rådets gruppe vedrørende unge og om ministrene selv. 
3.2. De fjorten fælles målsætninger inde n for den åbne koordinationsmetode 
Kommissionen har fremsat forslag til fjorte n målsætninger, hvoraf fire vedrører et 
bedre kendskab til ungdomsområdet, mens ti tager direkte sigte på de unge: 
– For at gøre det lettere for de unge at udøve aktivt medborgerskab har Rådet 
vedtaget tre målsætninger for deltagelse , som vedrører unges deltagelse i 
lokalsamfundet, unges deltagelse i det re præsentative demokratis mekanismer 
og tilegnelse af viden om deltagelse. 
– Med hensyn til information  af unge, som er en af forudsætningerne for 
deltagelse, har Rådet vedtaget tre må lsætninger, som vedrører adgang til 
information, systemernes kvalitet og muli gheder for større inddragelse af unge 
i udarbejdelse og formidling af information. 
– Alle medlemsstaterne kender til frivilligt arbejde  i forskellige former, og Den 
Europæiske Volontørtjenes te vinder stadig større indpas under programmet for 
unge. Kommissionens målsætninger sigter  mod at udvikle disse aktiviteter i 
deres mangfoldighed, at gøre det lettere for langt flere at få adgang hertil og at 
fremme og i højere grad aner kende, at disse aktiviteter er til gavn både for den 
enkelte og for samfundet som helhed. 
– De politiske overvejelser og tiltag bør kunne bygge på større forståelse af og 
viden om unge.  De to første målsætninger, som Kommissionen har foreslået, 
fokuserer på at identifice re og opdatere eksisterende viden, først og fremmest 
om de mest presserende spørgsmål for unge, men også om andre spørgsmål af 
interesse for unge, mens de to næste måls ætninger dels vedrører metodernes og 
redskabernes kvalitet, dels fremme af udveksling, dialog og oprettelse af 
netværk. 
3.3. Status over gennemførelsen af den åbne koordinationsmetode 
Den nye ramme for det europæiske samarbej de er en realitet, og Kommissionen har 
opfyldt alle sine forpligtel ser. Ungdomsområdet eksisterer  nu som et politisk område, 
hvor alle aktørerne er mobiliseret, indgår i en dialog med hinanden og samarbejder. 
Med valget af en fleksibel,  åben koordinationsmetode, so m er tilpasset unge, har det 
været muligt at opstille en sammenhænge nde arbejdsplan og fastsætte politiske 
prioriteter for tiltaget. Disse europæiske prioriteter fungerer endvidere som reference 
ved fastsættelsen af de nationale prioriteter. 
Denne arbejdsmetode har gjort det muligt at mobilisere de nationale administrationer 
og at give de aktioner, der er udviklet ti l fordel for unge, større politisk bevågenhed. 
Afviklingen af den vedtagne arbejdsplan har sat de enkelte formandskaber i stand til at bidrage til at fremskynde gennemf ørelsen af målsætningerne, som 
medlemsstaterne i sidste e nde er ansvarlige for.  
 
DA 7   DA Den åbne koordinationsmetode på ungdomsom rådet adskiller sig dog fra de åbne 
koordinationsmetoder på andre områder, idet: 
– målsætningerne fortsat er kvalita tive og endnu ikke opregnes i tal 
(”benchmarks”), og 
– gennemførelsen af målsætningerne, so m overlades til medlemsstaterne, ikke 
indgår som led i nationale handlingsplan er, der samordnes på europæisk plan. 
Uden at stille spørgsmålstegn ved disse val g, som det har vist sig at være nødvendigt 
at træffe for at nå til enighed om genne mførelsen af den nye samarbejdsramme, bør 
der dog ses nærmere på den balance, der sk al være i forholdet mellem metodens 
fleksibilitet og effektivitet. 
Medlemsstaternes gennemførelse af de fælle s målsætninger er afgørende for, om den 
åbne koordinationsmetode fungerer. Hver  medlemsstat bør, alt afhængigt af 
situationen i det pågældende land, define re en handlingsplan med henblik på at 
realisere målsætningerne. 
Endelig er det helt centralt at høre de unge  på alle niveauer, såvel det europæiske 
som det nationale, og på de forskellige tr in i proceduren (sva r på spørgeskemaerne, 
udarbejdelse og opfølgning af de nationale  tiltag, rapporter til Kommissionen, …). 
4. STØRRE INDDRAGELSE AF UNGDOMSDIMENSIONEN I ANDRE POLITIKKER  
Visse politikker har stor i ndvirkning på de unges liv, navnl ig dem, der er omtalt som 
prioriteter i hvidbogen og derefter i Råde ts resolution fra juni 2002, dvs. livslang 
uddannelse, mobilitet, beskæftig else og social integration, bekæmpelse af racisme og 
fremmedhad samt unges autonomi som medborge re. Følgende tiltag er udviklet på 
europæisk plan: 
4.1. Livslang uddannelse 
Rådets gruppe vedrørende unge har bidr aget til Rådets resolution fra juni 200213 om 
livslang læring, som anerkender værdien af ikke-formel og uformel læring i 
forbindelse med ungdomsaktiviteter uden fo r de formelle uddannelsesrammer. 
Der er foretaget en opfølgning i forbindelse med gennemførelsen af 
arbejdsprogrammet for uddannelsessystemernes mål14 og København-erklæringen 
om styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse15. 
Kommissionens repræsenta nter har også udfærdiget et arbejdsdokument sammen 
med Europarådets repræsentanter16 og organiseret et seminar med det formål at se 
                                                 
13 EFT C 163 af 9.7.2002. 
14 http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/et_2010_en.html 
15 http://europa.eu.int/comm/education/copenhagen/index_en.html 
16 http://www.coe.int/T/E/Cultural_Co-
operation/Youth/2._Priorities/research_partnership.asp#TopOfPage 
 
DA 8   DA nærmere på spørgsmålet om anerkende lse og attestering af uddannelse på 
ungdomsområdet17. 
4.2. Beskæftigelse og so cial integration 
Rådets gruppe vedrørende unge har bidraget til beskæf tigelsesudvalgets arbejde, 
således at de unges situati on kunne tages i betragtning i forbindelse med revisionen 
af den europæiske beskæftigelsestrategi og de tilknyttede re tningslinjer i 2003.  
I maj 2004 vedtog Rådet (ungdom) en resolution  om social integration af unge, hvor 
det navnlig anbefaler, at unge med begrænsede muligheder prioriteres i 
gennemførelsen af den åbne koordinationsme tode i forbindelse med bekæmpelse af 
social udstødelse. 
4.3. Bekæmpelse af racisme og fremmedhad 
I maj 2004 vedtog Rådet en erklæring om racisme og intolerance i relation til unge18, 
som omfatter en handlingsplan indtil udgangen af 2005. 
Kommissionen har udvidet samarbejdet me d Det Europæiske Observatorium for 
Racisme og Fremmedhad19 og har støttet en lang række projekter til bekæmpelse af 
racisme og fremmedhad ved hjælp af progr ammet for unge, navnlig et europæisk 
netsted for bekæmpelse af racisme og fremmedhad for unge20.  
4.4. Unges autonomi 
I oktober 2003 organiserede Kommissionen et seminar for eksperter fra mange 
forskellige områder, hvor man drøftede sp ørgsmålet om unges autonomi. Det er et 
kompliceret område, som vedrører unges økonomiske selvstændighe d, frit valg af 
livsforløb og deres personlige udvikling. U nges autonomi har forbindelse til andre 
politikker vedrørende uddannelse, beskæftig else, social beskyttelse og finansiel 
sikkerhed. I maj 2004 fik generaldirektørern e på ungdomsområdet forelagt forslag til 
aktioner, som de godkendte. 
4.5. Status over inddragelse af ungdomsdimensionen i andre politikker 
De forskellige politikker, som prioritere s i hvidbogen, har alle været genstand for 
særlig opmærksomhed for at sikre hensynet til ungdomsspørgsmål. 
De initiativer, der er taget, har allerede nu gjort det muligt at skabe forbindelser, som 
kan fremme det nødvendige samspil mellem diverse metoder, handlingsplaner og programmer. 
Resultaterne er opmuntrende, men de  første erfaringer viser, at: 
                                                
 
17 http://www.training-youth.net/ 
18 Erklæring fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om 
racisme og intolerance i relation til unge (9405/04 af 28.5.2004). 
19 http://www.eumc.eu.int/eumc/index.php 
20 http://www.d-a-s-h.org 
 
DA 9   DA – Det er nødvendigt med et bedre indblik i de unges situatio n set i forhold til 
disse politikker for at kunne  påvirke dem, og derfor er det vigtigt med et bedre 
kendskab til ungdomsområdet. 
– Det er nødvendigt at mobilisere samtlige ansvarlige (politikere, 
ungdomsorganisationer) på alle niveauer  (lokalt, regionalt, nationalt og 
europæisk) for at kunne gå effektivt til værks. 
5. A NDRE INITIATIVER OG AKTIONER I FO RBINDELSE MED GENNEMFØRELSEN AF 
HVIDBOGENS PRIORITETER  
I tillæg til de aktioner, der er omhandlet  i Rådets resolution, havde Kommissionen 
også forpligtet sig til at øge EU’s politis ke indsats på hvidbogens prioriterede 
områder. 
5.1. Deltagelse 
Unges deltagelse er en politisk målsæt ning og behandles som sådan i forbindelse 
med den åbne koordinationsmetode, men unges deltagelse er også et af principperne 
for god regeringsførelse på europæisk niv eau. Derfor forholder det sig således: 
– Kommissionen har sørget for dire kte dialog med de unge og deres 
organisationer i forbindelse med hver enkelt etape i den åbne koordinationsmetode. 
– De konferencer, der er organiseret sa mmen med Rådets formandskab om 
emner med relation til deltagelse og unge s frivillige arbejde, har gjort det 
muligt at skabe en løbende og st ruktureret dial og med de unge, 
administrationerne og de politisk ansvarlige. 
– Kommissionen har støttet initiativer med de t formål at få de unge til at deltage 
aktivt i drøfterne vedrørende EU-forfa tningen og i dens udarbejdelse (YOUTH 
2002, ungdomskonventet i juli 2002). 
Med henblik på nye aktioner til fordel for unge har Kommissionen lanceret to 
indkaldelser af forslag til p ilotprojekter om deltagelse
21 og oprettelse af netværk af 
pilotprojekter. 
5.2. Information 
Den europæiske ungdomsuge fra den 29. september til den 5. oktober 200322 gav 
mulighed for at udnytte den politiske indsats til fremme af unge på  europæisk niveau 
og i medlemsstaterne samt resultaterne af  programmet for unge. Det skete med en 
række arrangementer i Europa-Parlame ntet, Kommissionen og i hele Europa. 
                                                 
21 EUT C 140 af 14.6.2003 og EUT C 113 af 30.4.2004. 
22 http:/europa.eu.int/comm/youth/youthweek/index_en.html 
 
DA 10   DA Den europæiske ungdomsportal23, som blev lanceret i maj 2004, er resulta tet af et 
langvarigt arbejde med at stille lettilg ængelige og nyttige informationer af høj 
kvalitet til disposition for unge eu ropæere, som annonceret i hvidbogen.  
5.3. Frivilligt arbejde 
I november 2003 organiserede Kommissione n sammen med Rådets italienske 
formandskab en konference om almennyttige tjenester i Europa, som omhandlede en 
udbygning af samarbejdet mellem disse tjenester på europæisk niveau24. 
5.4. Større forståelse af og viden om unge 
Kommissionen har offentliggjort resultaterne af to Eurobarometer-undersøgelser, 
først i 2001 om EU-landene25 og derefter i 2003 om kandidatlandene26, som 
bekræfter, at unges interesse for Europa gå r hånd i hånd med en vis mistillid til de 
traditionelle politiske institutioner. 
Forskere inden for ungdomsområdet har de ltaget i udarbejdelsen af hvidbogen, 
forslagene til fælles målsætninger, forma ndskabernes konferencer og arbejdet i 
gruppen for autonomi. 
En aftale mellem Kommissionen og Europarådet har gjort det muligt at komme 
videre med oprettelsen af en database om ungdomspolitik og udvikle og udbygge analyserne og dataene vedrørende prio riteterne i forbindelse med den åbne 
koordinationsmetode. 
5.5. Nyt europæisk program for unge 
Den 14. juli 2004 fremsatte Kommissionen fors lag om et nyt europæisk program for 
unge med titlen ”Aktive unge”. Det dæ kker perioden 2007-2013. Det nye program 
sikrer en videreførelse af det nuværende  program og gør det muligt at udvikle nye 
aktioner til støtte for prioriteterne fo r det politiske samarbejde, navnlig unges 
deltagelse, som bidrager til aktivt medborgerskab, udvidelse af frivilligt arbejde og 
støtte til undersøgelser og forskningsaktiviteter, som er nødve ndige for at få et bedre 
kendskab til ungdomsområdet. 
6. K
ONKLUSIONER  
Kommissionen opfordrer Rådet til at mærke si g resultaterne af gennemførelsen af det 
europæiske samarbejde på ungdomsområdet. 
Kommissionen har opfyldt alle  sine forpligter som følge af hvidbogen. Der er skabt 
en fast ramme for samarbejde. Unge , ungdomsorganisationer, offentlige 
myndigheder, de berørte ministre og europæis ke institutioner er mobiliseret i stort 
omfang. 
                                                 
23 http:/europa.eu.int/youth/ 
24 http://europa.eu.int/comm/youth/whitepaper/post-launch/post_en_3.html#voluntary 
25 EB 55.1 "Unge europæere i 2001". 
26 CCEB 2003.1 « Youth in New Europe ». 
 
DA 11   DA Men EU står allerede over for nye udfordringer i forhold til de unge. Det er 
nødvendigt at undgå en afmatning i kølvande t på den nye fremdrift, som hvidbogen 
har skabt. Når den nye forfatningstrakta t engang bliver ratif iceret, skal der 
iværksættes nye aktioner, for samfundet som helhed og unge i særdeleshed udvikler 
sig hurtigt.  
Derfor mener Kommissionen, at det er nytti gt at henlede Rådets opmærksomhed på 
følgende: 
– Det er nødvendigt at overve je prioriteterne for det eu ropæiske samarbejde på 
ungdomsområdet, som skal styre den politiske indsats for unge i de kommende år (udvidelse af de nuværende prio riteter, nye prioriteter, ....). 
– Der bør ses nærmere på den balance, der skal være i forholdet mellem den åbne 
koordinationsmetodes fleksibilitet og effektivitet på ungdomsområdet. 
– Den åbne koordinationsmetode bør føre til en effektiv indsats i 
medlemsstaterne, navnlig for at sikre de unges fortsatte støtte  til denne proces 
og deres engagement. 
– De unge bør høres fortløbende, og det skal ske på en struktureret og effektiv 
måde, både på nationalt og europæisk plan. 
Kommissionen giver Europa-P arlamentet, Det Europæis ke Økonomiske og Sociale 
Udvalg samt Regionsudvalget meddelelse om disse konklusioner.