[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 7.7.2009

KOM(2009) 343 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

ÅRSRAPPORT 2008 OM FORBINDELSERNE MELLEM EUROPA-KOMMISSIONEN OG DE NATIONALE PARLAMENTER

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

ÅRSRAPPORT 2008OM FORBINDELSERNE MELLEM EUROPA-KOMMISSIONEN OG DE NATIONALE PARLAMENTER

1. Indledning

Barroso-Kommissionen har fra begyndelsen af dens embedsperiode i 2004 vist, at den lægger stor vægt på forbindelserne til de nationale parlamenter, idet et af dens prioriterede mål er at udarbejde og iværksætte en egentlig "strategi for forbindelserne til de nationale parlamenter".

Det er første gang, at en næstformand i Kommissionen specifikt har ansvaret for forbindelserne til de nationale parlamenter, og det er et godt udgangspunkt. Allerede i februar 2005 udarbejdede kollegiet på initiativ af næstformand Margot Wallström en kortsigtet handlingsplan og tre mere overordnede mål:

- Gensidig hjælp - en vedvarende og åben dialog: For at Kommissionen og de nationale parlamenter mere effektivt og i større åbenhed kan udføre de opgaver, de er pålagt, har de en fælles interesse i at kende deres respektive holdninger og forstå deres gensidige interesser.

- Etablering af netværk: Netværk mellem de nationale parlamenter og Kommissionen giver mulighed for at udnytte alle parters politiske og administrative ekspertise under fuld overholdelse af Den Europæiske Unions traktater og medlemsstaternes forskellige forfatninger.

- Styrke forbindelserne til borgerne og deres valgte repræsentanter: De nationale parlamenters stemme styrker borgernes stemme i EU.

Allerede i marts 2006 bekræftede kollegiet, at det var indstillet på at styrke forbindelserne til de nationale parlamenter i den første årsrapport om de fremskridt, der var gjort for at opfylde disse tre mål.

For at bringe Den Europæiske Union tættere på borgerne var det nødvendigt i højere grad at inddrage de nationale parlamenter i forberedelsen af den europæiske politik og i højere grad understrege nærheds- og proportionalitetsprincipperne. I den henseende annoncerede Kommissionen i sin meddelelse "En dagsorden for EU's borgere" af 10. maj 2006, at den ville indføre en ny mekanisme til dialog med de nationale parlamenter. Ifølge dette initiativ var det Kommissionens hensigt at fremsende ikke blot høringsdokumenter udarbejdet af Kommissionen (grønbøger, hvidbøger og meddelelser) til de nationale parlamenter, således som det allerede var påkrævet ifølge protokollen til Amsterdam-traktaten, men også alle nye forslag. De nationale parlamenter blev opfordret til at reagere på dokumenterne og derved bidrage til at forbedre EU’s politikformuleringsproces[1].

Det Europæiske Råd i juni 2006 hilste med tilfredshed Kommissionens tilsagn og anmodede Kommissionen om at tage behørigt hensyn til bemærkningerne fra de nationale parlamenter, navnlig for så vidt angår nærheds- og proportionalitetsprincippet.

Kommissionen har indført sine egne interne procedurer for besvarelse af udtalelser fra de nationale parlamenter og begyndte allerede i september 2006 at fremsende nye lovforslag og høringsdokumenter og at besvare udtalelser fra parlamenterne.

Kommissionens svar indeholder normalt en bedre forklaring af baggrunden og af de forskellige etaper i den interinstitutionelle dialog, og kollegiet kan under fuld overholdelse af sin initiativret blive nødt til at tage højde for de bemærkninger, der bliver fremsat inden for rammerne af denne dialog. Det skal bemærkes, at den politiske dialog, der således indledes med de nationale parlamenter normalt meddeles Europa-Parlamentet og Rådet.

Gennemførelsen af de forskellige ovennævnte initiativer har givet Kommissionen mulighed for igennem de sidste fire år at udvikle en helt ny tilgang til forbindelserne til de nationale parlamenter, der lægger vægt på deres bidrag til en bedre europæisk regeringsførelse. Takket være denne nye tilgang har Barroso-Kommissionen kunnet uddybe og udvikle forbindelserne til de nationale parlamenter. Disse forbindelser er nu særdeles gode, hvilket både de nationale parlamenter selv og Konferencen af Formændene for De Europæiske Parlamentariske Forsamlinger og Konferencen for Organer med Ansvar for EF-anliggender (COSAC) erkender.

Styrkelsen af forbindelserne til de nationale parlamenter er sket under fuld overholdelse af EU-institutionernes respektive forrettigheder og balancen i den "institutionelle trekant" generelt.

I 2008 vedtog Europa-Parlamentet henstillinger baseret på de drøftelser, der havde fundet sted i "reformgruppen". Disse henstillinger foreslår en yderligere styrkelse af samarbejdet med de nationale parlamenter, navnlig i lyset af Lissabon-traktatens eventuelle ikrafttrædelse, ved at gøre tilgangen til de nationale parlamenter mere sammenhængende og ligeledes under hensyntagen til Kommissionens aktiviteter på dette område. Konkret ønsker Europa-Parlamentet i højere grad at blive inddraget i den nuværende dialog mellem Kommissionen og de nationale parlamenter og foreslår bl.a., at det mellemparlamentariske forum, der afholdes hvert efterår, regelmæssigt tager Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram op til behandling. De mellemparlamentariske fora, som regelmæssigt arrangeres af Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, og som Kommissionen deltager i, er en glimrende anledning til at styrke dialogen mellem de parlamentariske instanser på nationalt og europæisk niveau, Rådet og Kommissionen.

Den succes, som Kommissionens nye tilgang til de nationale parlamenter har oplevet siden begyndelsen af den nuværende Kommissions embedsperiode, har bl.a. udmøntet sig i næsten 500 møder fra november 2005 til april 2009 mellem kommissærer og nationale parlamenter, 15 deltagelser af kommissærer (heraf halvdelen af gangene formanden selv) i de mellemparlamentariske fora, regelmæssig deltagelse af kommissærer i møder i Konferencen af Formændene for De Europæiske Parlamentariske Forsamlinger samt i COSAC og endelig næsten 450 modtagne udtalelser mellem september 2006 og april 2009. Endvidere har Barroso-Kommissionen vedtaget fire årsrapporter om forbindelserne til de nationale parlamenter (inklusive denne rapport), udpeget en koordinator for forbindelser med nationale parlamenter i hvert generaldirektorat, udarbejdet 12 newsletters, deltaget i over 50 møder med faste repræsentanter for de nationale parlamenter i Bruxelles og styrket samarbejdet og udvekslingen med IPEX.

2008 har navnlig været præget af en styrket politisk dialog, der blev iværksat i 2006. Antallet af udtalelser fra de nationale parlamenter steg mærkbart. Medlemmerne af Kommissionen besøgte hyppigt medlemsstaternes hovedstæder og havde hyppige kontakter med de nationale parlamenter.

I lyset af Lissabon-traktatens eventuelle ikrafttrædelse fortsatte de nationale parlamenter med at forberede sig på at gennemføre de mekanismer til overvågning af nærhedsprincippet, som er foreskrevet i Lissabon-traktaten både internt og inden for rammerne af arbejdet i COSAC og IPEX.

De nationale parlamenter har ligeledes ønsket at uddybe spørgsmålet om parlamentarisk kontrol på områderne retfærdighed, frihed og sikkerhed.

2. STATUS OVER UDTALELSERNE FRA DE NATIONALE PARLAMENTER

Af de 40 kamre, som opfordres til at deltage i den politiske dialog (14 medlemsstater har et etkammersystem og 13 et tokammersystem), har 24 i 2008 reageret med mindst en udtalelse.

2.1. De nationale parlamenters reaktion

Et stadig stigende antal udtalelser

Kommissionens politiske dialog med de nationale parlamenter er en proces, der i stadig højere grad forankres i EU's institutionelle praksis. Fra september 2006 til udgangen af 2008 modtog Kommissionen 368 udtalelser fra 33 kamre i 24 medlemsstater. Med 200 udtalelser i 2008 (mod 168 fra september 2006 til udgangen af 2007) ser den politiske dialog mellem Kommissionen og de nationale parlamenter ud til være blevet fast praksis (se bilag).

Interesse for mange af Kommissionens forslag

I 2008 vedtog de nationale parlamenter udtalelser om 135 dokumenter fra Kommissionen. Nogle sager fik især deres opmærksomhed, som f.eks. forslaget til grænseoverskridende sundhedsydelser, meddelelsen om og derefter forslaget til sundhedseftersyn af den fælles landbrugspolitik, forslagene i "energi-/klimapakken" og i den årlige politiske strategi 2009.

Differentieret deltagelse

De nationale parlamenter har valgt at benytte sig af denne procedure på forskellig vis. Visse andetkamre f.eks. det franske senat, det tyske Bundesrat, det britiske overhus og det tjekkiske Senat, har fortsat været meget aktive. Disse fire kamre har samlet udstedt 54 af de 200 udtalelser. Den svenske riksdag og Folketinget har ligeledes været meget aktive. Endelig var antallet af udtalelser fra de to italienske kamre steget betydeligt ved årets udgang. Den portugisiske Assembleia da República fremsendte 65 udtalelser, hvoraf de fleste var positive udtalelser uden specifikke bemærkninger.

Det skal ligeledes bemærkes, at de bemærkninger, der fremsættes, ikke nødvendigvis stemmer overens. Kun få forslag giver anledning til mere end tre udtalelser.

Endvidere har visse parlamenter – navnlig de svenske og danske parlamenter – besluttet kun at udtale sig om Kommissionens høringsdokumenter. Hvad angår lovgivningsprojekter, udøver parlamenterne kontrol med deres regerings stillingtagen i Rådet via deres interne procedurer.

Det franske senat samt det nederlandske og portugisiske parlament koncentrerede sig specifikt om nærheds- og proportionalitetsprincippet, mens de fleste nationale parlamenters udtalelser er forbundet med politiske overvejelser om indholdet af Kommissionens forslag.

Nogle forsamlinger fremfører således føderale enheders synspunkter. Regionsudvalget opfordrer visse forsamlinger, bl.a. det østrigske Bundesrat, til at give udtryk for deres mening på et spørgeskema om nærhedsprincippet, der fremsendes til visse regionale myndigheder.

Øget deltagelse

Generelt er antallet af nationale parlamenter, der deltager i den regelmæssige dialog med Kommissionen, steget i 2008 i forhold til 2007. Flere har således for første gang deltaget i den politiske dialog: det italienske Senato della Repubblica, det østrigske Bundesrat og de græske, cypriotiske og bulgarske parlamenter.

Siden september 2006 er der kun 7 forsamlinger, der ikke har deltaget i denne dialog, nemlig: de to spanske og rumænske forsamlinger, det maltesiske parlament, det østrigske Nationalrat og det slovenske Državni svet.

IPEX og Europa

På nuværende tidspunkt offentliggøres udtalelserne fra de nationale parlamenter og Kommissionens svar i IPEX-databasen. De vil ligeledes inden sommeren 2009 være til rådighed på 27 websider – en pr. medlemsstat – oprettet af Kommissionen på Europa-webstedet.

Arbejdet i COSAC

Sideløbende har COSAC gennemført to koordinerede undersøgelser vedrørende nærhedsprincippet:

- Inden for rammerne af undersøgelsen om forslaget til Rådets rammeafgørelse om ændring af rammeafgørelse 2002/475 om bekæmpelse af terrorisme har Kommissionen modtaget 12 udtalelser fra de nationale parlamenter, og kun et nationalt parlament fremsatte et formelt forbehold over for Kommissionen vedrørende nærhedsprincippet. Flere parlamenter spurgte, om det ikke var bedre at fremsætte et sådant forslag inden for rammerne af Europarådet og kritiserede forslagets svage berettigelse ud fra nærhedsprincippet.

- Inden for rammerne af undersøgelsen om forslaget til gennemførelse af princippet om ikke-forskelsbehandling af personer på grund af religion, race, alder eller seksuel orientering har Kommissionen modtaget 15 udtalelser. Kun en forsamling har fremsendt en negativ udtalelse.

I december måned 2008 lancerede COSAC en koordineret undersøgelse af overholdelsen af nærhedsprincippet for direktivet om organtransplantation. Mellem december 2008 og slutningen af april 2009 indkom der 18 udtalelser.

2.2. Følgevirkninger for politikudformningen

De nationale parlamenters udtalelser giver anledning til en styrket debat med Kommissionen, som denne ønsker at fremme.

I løbet af 2008 gav nogle nationale parlamenter prioritet til Kommissionens nøgleinitiativer, som f.eks. forslagene i "energi-/klimapakken", sundhedseftersyn af den fælles landbrugspolitik eller forslaget til patientrettigheder, hvad angår grænseoverskridende sundhedsydelser (det tyske Bundesrat, det franske senat, det britiske overhus, det tjekkiske senat og det nederlandske og italienske parlament).

I langt de fleste tilfælde var parlamenternes holdninger sammenfaldende med de nationale holdninger, som medlemsstaternes delegationer gav udtryk for i Rådet. Energi-/klimapakken kunne tjene som eksempel. Det polske Sejm var enig i regeringens holdning. Det italienske Senato della Repubblica opfordrede kraftigt til at forbedre fleksibilitetsmekanismerne og indføre revisionsbestemmelser. Det italienske Camera dei Deputati opfordrede regeringen til at gøre sin tilslutning betinget af visse ændringer af forslagene, f.eks. en styrkelse af fleksibilitetsmekanismerne, og af en udvikling i den økonomiske og finansielle situation. Det britiske overhus fremsatte to udtalelser. Den 10. december – dagen før Det Europæiske Råd - gav det britiske overhus sin tilslutning til inden for rammerne af ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner at finansiere pilotprojekter inden for CO2-separation og geologisk lagring via de fonde, der er forbeholdt nye operatører, og en auktionsordning for alle emissionskvoter for de sektorer, der ikke indebærer en risiko for kulstoflækage. Hvad angår vedvarende energikilder, anmodede det britiske overhus regeringen og Den Europæiske Union om at fastsætte et mål for 2030 for at fremme de teknologier og investeringer, der ikke måtte være fuldt ud gennemført inden 2020.

Reaktionerne til forslaget om et sundhedstjek for den fælles landbrugspolitik viser ligeledes en tendens til sammenfald mellem parlamenternes og regeringernes holdninger. Det tjekkiske senat afviste princippet om degressive direkte betalinger og foretrak en gradvis graduering. Det italienske Camera dei Deputati mente, at indførelsen af en obligatorisk graduering og dermed en overførsel af ressourcer fra første søjle til udvikling af landdistrikterne bør ske gradvist.

Hvad angår de andre områder af den fælles landbrugspolitik, anbefalede det tjekkiske senat ligeledes af hensyn til det europæiske landbrugs konkurrenceevne sin regering at tage hul på spørgsmålet om genetisk modificerede organismer i forbindelse med det tjekkiske formandskab. Det italienske Senato della Repubblica anmodede regeringen om konkrete tiltag over for de europæiske institutioner vedrørende indførelse af kontrolsystemer ved de ydre grænser samt procedurer til kontrol af gennemførelse af disse i lighed med de systemer, der findes i visse tredjelande, for at sikre, at de europæiske standarder for landbrugsprodukter overholdes.

Hvad angår forslaget om patientrettigheder vedrørende grænseoverskridende sundhedsydelser, modtog Kommissionen tre udtalelser i 2008 og fire mellem januar og udgangen af april 2009. Det franske senat understregede, at for at sikre overholdelse af nærheds- og proportionalitetsprincippet bør forslaget fastslå medlemsstaternes kompetence, hvad angår organisation og ydelse af sundhedstjenester. De to kamre i det nederlandske parlament udtrykte ligeledes tvivl om nærhedsprincippet og valget af retligt instrument (direktiv) til regulering af organisationen og finansieringen af sundhedssystemet. Det tyske Bundesrat, som også var overbevist om nødvendigheden af at styrke bestemmelserne om medlemsstaternes ansvar for at organisere deres sundhedssystem, mente, at de sociale ydelser skulle udelukkes fra forslagets anvendelsesområde.

3. Kommissionsmedlemmers arbejdsbesøg og andre kontakter

Som led i den nye strategi for forbindelserne mellem Kommissionen og de nationale parlamenter er der fastlagt tre generelle mål: gensidig hjælp og en vedvarende og åben dialog, konkret samarbejde og en større inddragelse af befolkningen gennem bedre kontakt med de folkevalgte. Kommissionens repræsentationer i medlemsstaterne sikrer en regelmæssig og struktureret kontakt med de nationale parlamenter. Når et kommissionsmedlem besøger et nationalt parlament, er det repræsentationen, der tager sig af de praktiske og logistiske arrangementer og tilvejebringer de nødvendige politiske oplysninger. Disse besøg skaber interesse i medierne og er en god anledning til at oplyse om de aktuelle europæiske politikker i en national sammenhæng.

Besøg i de nationale parlamenter

Formanden, José Manuel Barroso, aflagde besøg i Letlands, Sveriges, Tjekkiets, Luxembourgs og Italiens parlamenter. Viceformand, Margot Wallström, besøgte Irlands (to gange), Polens, Danmarks, Litauens, Frankrigs og Det Forenede Kongeriges parlament. Medlemmerne af kollegiet har ved forskellige lejligheder mødt repræsentanter for de nationale parlamenter 100 gange i løbet af 2008.

Disse hyppige kontakter viser klart, at Kommissionen finder det vigtigt i højere grad at konsultere de nationale parlamenter og redegøre mere indgående for de politiske tiltag.

Deltagelse i mellemparlamentariske møder

Kommissionen har fortsat reageret positivt på de talrige opfordringer til at deltage i forskellige mellemparlamentariske fora. Formand José Manuel Barroso deltog sammen med næstformand Günter Verheugen i det mellemparlamentariske møde (Joint Parliamentary Meeting) om Lissabonstrategien i februar, og José Manuel Barroso deltog ligeledes i mødet om migration og indvandring i september. Næstformand Margot Wallström deltog i det mellemparlamentariske møde om energi i november, kommissær Joaquín Almunia i mødet i Europa-Parlamentets udvalg om Økonomi og Valutaspørgsmål med de nationale parlamenter i januar, og kommissær Olli Rehn deltog i det mellemparlamentariske møde vedrørende de vestlige Balkanlande i maj.

Endvidere deltog næstformand Franco Frattini i mødet med formændene og COSAC's formandstrojka i Ljubljana i februar, kommissær Janez Potocnik i COSAC’s XXXIX møde, der blev afholdt i maj i Brdo i Slovenien, kommissær Benita Ferrero Waldner i mødet med formændene for delegationerne ved COSAC i Paris i juli og næstformand Jacques Barrot i det XL møde i COSAC i Paris i november.

Nyhedsbreve

Kommissionens Generalsekretariat udsendte to nyhedsbreve internt i Kommissionen og til Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter.

De faste repræsentanter

Forskellige tjenestegrene i Kommissionen har deltaget i 18 møder mellem de nationale parlamenteres faste repræsentanter i Bruxelles. Efter anmodning fra sidstnævnte koncentrerer Kommissionen sin indsats om fremlæggelse af igangværende sager eller kommende initiativer.

4. Udsigten til Lissabontraktatens ikrafttrædelse

Kontrol med overholdelse af nærhedsprincippet

De konklusioner, COSAC vedtog i Brdo, opfordrede det franske formandskab til at indkalde en arbejdsgruppe bestående af faste repræsentanter for de nationale parlamenter ved EU for at udarbejde en rapport om den mest hensigtsmæssige anvendelse af Lissabontraktatens bestemmelser om de nationale parlamenter. Kommissionen blev opfordret til at deltage i arbejdet i denne arbejdsgruppe.

COSAC-mødet i Paris konkluderede, at det eksisterende netværk af repræsentanter for de nationale parlamenter i Bruxelles samt IPEX var de værktøjer, der skulle bruges til regelmæssig, foreløbig og uformel udveksling af oplysninger om undersøgelser foretaget i de nationale parlamenter. De nationale parlamenter har i øvrigt fortsat pilotundersøgelserne af nærhedsprincippet koordineret af COSAC’s sekretariat i afventning af Lissabontraktatens ikrafttrædelse.

JLS

COSAC-mødet i Paris understregede ligeledes, at de nationale parlamenter lægger stor vægt på kontrollen med politiets aktiviteter og evalueringen af de retlige aktiviteter i medlemsstaterne. De nationale parlamenter var indstillet på at lade det retlige og politimæssige samarbejde i Den Europæiske Union underkaste en kontrol eller en evaluering foretaget af Europa-Parlamentet i samarbejde med de nationale parlamenter. For at blive inddraget anmodede de Europa-Kommissionen om at offentliggøre et høringsdokument, før forslagene til forordning om Eurojust's og Europols aktiviteter afsluttes.

5. Konklusion

Forbindelserne mellem Kommissionen og de nationale parlamenter bliver til stadighed uddybet under fuld hensyntagen til EU-institutionernes beføjelser. 2009 vil være et afgørende år for Lissabontraktatens fremtid, og der skal udpeges en ny Kommission efter valget til Europa-Parlamentet.

Denne årsrapport understreger Kommissionens ønske om at fortsætte en tæt dialog og et tæt samarbejde med de nationale parlamenter. Kommissionen ønsker at bevare og styrke den politiske dialog med de nationale parlamenter. Den vil træffe eventuelle nødvendige skridt for at sikre en korrekt anvendelse af Lissabontraktatens bestemmelser om de nationale parlamenter.

Bilag

Udtalelser fra de nationale parlamenter 2006-2008

2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 |

PORTUGAL | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 |

FRANKRIG | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 |

TYSKLAND | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 |

SVERIGE | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 |

DET FORENEDE KONGERIGE | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 |

DANMARK | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 |

DEN TJEKKISKE REPUBLIK | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 |

NEDERLANDENE* | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 |

ITALIEN | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 |

IRLAND | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 |

ITALIEN | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 |

POLEN | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 |

TYSKLAND | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 |

ESTLAND | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 |

LUXEMBOURG | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 |

BELGIEN | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 |

ØSTRIG | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 |

GRÆKENLAND | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 |

LITAUEN | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 |

DET FORENEDE KONGERIGE | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 |

CYPERN | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 |

LETLAND | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 |

DEN TJEKKISKE REPUBLIK | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 |

FRANKRIG | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 |

UNGARN | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 |

BELGIEN | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 |

BULGARIEN | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 |

FINLAND | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 |

POLEN | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVAKIET | Národná rada | 1 | 0 | 0 | 1 |

SLOVENIEN | Državni zbor | 1 | 0 | 0 | 1 |

ØSTRIG | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 |

NEDERLANDENE* | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 |

RUMÆNIEN | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 |

RUMÆNIEN | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 |

SLOVENIEN | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANIEN | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 |

SPANIEN | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 |

I ALT | 53 | 115 | 200 | 368 |

* Udtalelserne fra det nederlandske parlament sendes på begge kamres vegne.

Kontakt med de nationale parlamenter (fra 1.1.2005 til 31.12.2008)

- pr. medlemsstat -

Nationalrat |

BELGIEN | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 |

Chambre des Représentants |

BULGARIEN | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 |

CYPERN | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 |

DEN TJEKKISKE REPUBLIK | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 |

Poslanecká sněmovna |

DANMARK | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 |

ESTLAND | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 |

FINLAND | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 |

FRANKRIG | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 |

Assemblée Nationale |

TYSKLAND | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 |

Bundestag |

GRÆKENLAND | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 |

UNGARN | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 |

IRLAND | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 |

Seanad Eireann |

ITALIEN | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 |

Camera dei Deputati |

LETLAND | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 |

LITAUEN | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 |

LUXEMBOURG | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 |

MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 |

POLEN | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 |

Senat |

PORTUGAL | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 |

RUMÆNIEN | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 |

Senat |

SLOVAKIET | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 |

SLOVENIEN | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 |

Državni svet |

SPANIEN | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Senado |

SVERIGE | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 |

NEDERLANDENE | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 |

Eerste Kamer Staten Generaal |

DET FORENEDE KONGERIGE | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 |

House of Commons |

COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 |

Formandskonf. | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 |

Andet | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 |

| I ALT | 124 |112 |149 |136 |521 | |

[1] Se meddelelse til Det Europæiske Råd "En dagsorden for EU's borgere - et resultatorienteret EU" af 10.5.2006, KOM(2006) 211.