Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2013 af fiskerimuligheder for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler /* COM/2012/0608 final - 2012/0292 (NLE) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Begrundelse og formål Alle forordninger om fiskerimuligheder skal begrænse udnyttelsen af bestandene til niveauer, som er i overensstemmelse med de overordnede mål for den fælles fiskeripolitik. I denne forbindelse er det Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik, som fastlægger målene for de årlige forslag for så vidt angår fangst- og fiskeriindsatsbegrænsninger for at sikre, at Unionens fiskeri er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt. Fiskerimulighederne fastsættes inden for rammerne af en årlig forvaltningsproces (hvert andet år hvad angår dybhavsbestande). Det udelukker dog ikke, at der også indføres mere langsigtede forvaltningstilgange. Unionen har gjort gode fremskridt på dette område, og der findes nu flerårige forvaltningsplaner for vigtige bestande af kommerciel interesse, og de årlige TAC'er og indsatslofter skal fastsættes i overensstemmelse med disse planer. Anvendelsesområde Nærværende forslag omfatter de bestande i Atlanterhavet og Nordsøen, for hvilke Unionen autonomt træffer afgørelse om, hvilket udnyttelsesniveau der skal fastlægges. De fiskerimuligheder, der fremkommer inden for rammerne af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer eller som forhandles på plads i konsultationerne med Norge og andre tredjelande (delte bestande), skal behandles senere på året, når resultaterne af de relevante internationale forhandlinger foreligger. Situationen for bestandene Kommissionen har i de seneste syv år offentliggjort en meddelelse, der gennemgår den aktuelle situation, som forslaget om fiskerimuligheder skal imødegå. I år indeholder Kommissionens meddelelse vedrørende høring om fiskerimuligheder for 2013 (COM(2012)278 final, herefter "Kommissionens høring om fiskerimuligheder") et overblik over bestandenes tilstand baseret på resultaterne i den videnskabelige rådgivning i 2011. Det fremgår af meddelelsen, at 65 % af fiskebestandene i EU-farvande ikke er vurderet fuldt ud. I meddelelsen nævnes også visse tendenser, som giver anledning til bekymring, især faldet i andelen af bestande, der er inden for sikre biologiske grænser, men samtidig nævnes den positive tendens, at tilstanden hos de bestande, som er blevet vurderet, synes at blive bedre, omend det sker langsomt. I Atlanterhavet og tilstødende områder er antallet af overfiskede bestande næsten halveret; det er faldet fra 94 % i 2004 til 47 %. Den videnskabelige rådgivning afhænger i bund og grund af data. Det er kun muligt at vurdere de bestande fuldt ud, for hvilke der er tilstrækkelige og pålidelige data, så der kan udarbejdes overslag over bestandenes størrelse og prognoser for, hvordan de vil reagere på de forskellige udnyttelsesscenarier (dette kaldes "fangstmulighedstabeller"). I disse tilfælde kan rådgivningen udarbejde overslag over de justeringer af fiskerimulighederne, der skal foretages, for at få bestanden til at frembringe det maksimale bæredygtige udbytte (herefter "MSY"). Rådgivningen benævnes herefter som "MSY-rådgivning". Som svar på Kommissionens anmodning afgav Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) i starten af juli 2012 sin årlige rådgivning vedrørende størstedelen af de fiskebestande, der er omfattet af nærværende forslag. En fornyet gennemgang af denne rådgivning blev foretaget af Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) på dens plenarmøde fra den 9.-13. juli. Den fremtidige udvikling, som den ser ud på grundlag af den seneste rådgivning, er interessant, eftersom den viser, at der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til viden om bestandene og de videnskabelige organers evne til at vurdere dem. Alene for de 83 bestande, som dette forslag omfatter, kan forbedringen af videnbasen, som anvendes ved forvaltningen, sammenfattes ved at bemærke, at ud af de 55 bestande, for hvilke der kun blev forelagt kvalitativ rådgivning sidste år på grund af begrænsede data, er der udfærdiget MSY-rådgivning for otte. Yderligere 24 af disse bestande er nu omfattet af kvantitativ rådgivning, som benytter de tilgængelige data, indikatorer og tendenser. Således er indvirkningen fra situationer, hvor der ikke foreligger tilstrækkelige data, blevet meget reduceret i år. Det beror delvis på den indsats, der er gjort for at rette op på de utilstrækkelige data herunder fra interesseparternes side, og delvis den indsats, som forskerne selv har gjort for at udvikle metoder, der udnytter de tilgængelige data bedst muligt. En yderligere vigtig faktor i dette forslag er det større antal bestande, der er omfattet af MSY-rådgivning. Der er nu 20 bestande, hvilket er en fjerdedel af alle de bestande, som nærværende forslag omfatter. Tallene er næsten en fordobling af sidste års statistiske oplysninger (12 bestande). Det er et betydeligt fremskridt, når det gælder om at gøre videnskabelig rådgivning tilgængelig, så den kan understøtte målet om at sikre optimal udnyttelse af fiskeriressourcerne i EU-farvande i indeværende år, eftersom denne gruppe af bestande omfatter de bestande, der er af størst økonomisk værdi såsom kulmule, torsk, havtaske, tunge, glashvarre, kuller og jomfruhummer. De fiskerimuligheder, der foreslås, er i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning, som Kommissionen med henblik på bestandenes tilstand har fået forelagt og som er blevet anvendt på den måde, der er anført i Kommissionens meddelelse vedrørende høring om fiskerimuligheder for 2013 (COM(2012)278 final). Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål De foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og regler og er i overensstemmelse med EU's politik for bæredygtig udvikling. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Høring af interesserede parter a) Høringsmetoder, hovedmålgrupper og respondenternes overordnede profil Kommissionen har hørt interesserede parter, navnlig gennem de regionale rådgivende råd, og medlemsstaterne om den foreslåede tilgang til de forskellige forslag om fiskerimuligheder på grundlag af sin høring om fiskerimuligheder for 2013. Kommissionen har desuden fulgt retningslinjerne i sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om forbedret samråd om EF’s fiskeriforvaltning (KOM(2006) 246 endelig), som beskriver principperne for den såkaldte frontloading-proces. Inden for rammerne af frontloading-processen har Kommissionen udarbejdet to høringsdokumenter om specifikke emner af relevans for dette forslag: – Almindelig bars: muligheden for at fastsætte en ny TAC for almindelig bars (Dicentrarchus labrax) set i lyset af den stigning, der siden 1990’erne er sket i udnyttelsen af denne art og den usikkerhed, der hersker om dens bestandstæthed i visse områder – Fladfisk: i den videnskabelige rådgivning tyder det på, at det kan være hensigtsmæssigt at vedtage separate forvaltningsforanstaltninger for de tre kombinerede TAC’er for fladfisk i Nordsøen (ising og skrubbe, rødtunge og skærising og pighvar og slethvar). Dokumenterne om front-loading blev forelagt medlemsstaterne for at give dem lejlighed til at give feedback. Derudover afholdt Kommissionen et arrangement for interesserede parter i september 2012, hvor resultaterne af den videnskabelige rådgivning og de væsentligste følger blev fremlagt og drøftet. b) Sammenfatning af svarene og hvordan der er taget hensyn til dem Frontloading-processen fokuserer på de tekniske aspekter, medens reaktionen på Kommissionens ovennævnte høring om fiskerimuligheder afspejler medlemsstaternes og de interesserede parters synspunkter om Kommissionens evaluering af ressourcernes tilstand og af, hvordan passende forvaltningsmæssige forholdsregler kan sikres. Medlemsstater Medlemsstaterne udtrykker tilfredshed med nogle positive aspekter i Kommissionens høring, men understreger samtidig, at gennemførelsen af MSY-målet skal ske gradvist (i 2015, hvis det er muligt, ikke for alle bestande), og at flerårige forvaltningsplaner klar skal følges, når de skal regulere en bestemt bestand. For bestande, hvor der kun foreligger få eller ingen anbefalinger, foretrækker medlemsstaterne en tilgang, hvor der tages hensyn til hvert enkelt tilfælde, eller en forlængelse af TAC-niveauet fra år til år. Det Regionale Rådgivende Råd for de Sydvestlige farvande (SWWRAC) SWWRAC bifalder det videnskabelige arbejde, der har ført til kvantitativ rådgivning for bestande, for hvilke der kun foreligger begrænsede data. Det støtter også fremover udarbejdelsen af flerårige forvaltningsplaner og ønsker, at interesseparterne inddrages i alle arbejdets faser. SWWRAC beklager, at det er uklart, hvilken metode der skal anvendes for at fastlægge fiskerimulighederne for bestande, for hvilke der kun foreligger begrænsede data, eller for bestande, som der ikke foreligger videnskabelig rådgivning for. Endelig understreger SWWRAC, at det er vigtigt at tage hensyn til socioøkonomiske overvejelser ved fastlæggelsen af fiskerimuligheder for 2013 og anfører, at selvom SWWRAC tilslutter sig målet om det maksimale bæredygtige udbytte (MSY) i 2015, bør gennemførelsen, hvis det er muligt, udsættes for at minimere de socioøkonomiske indvirkninger. Det Regionale Råd for de Nordvestlige farvande (NWWRAC) NWWRAC glæder sig over, at det i resultatet af Kommissionens høring anerkendes, at der er sket en generel forbedring for bestande, for hvilke der foreligger sund videnskabelig rådgivning. NWWRAC beklager imidlertid, at der ikke er gennemført en mere grundig socioøkonomisk analyse. Hvad angår videnskabelig rådgivning, ønsker NWWRAC præciseringer vedrørende anvendelsen af ICES-forsigtighedsniveauer for bestande, for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige data, eller for bestande, for hvilke der ikke foreligger videnskabelig rådgivning. NWWRAC udtrykker betænkeligheder over, hvordan nævnte metode kommer til at påvirke de TAC-niveauer, som Kommissionen foreslår for 2013. NWWRAC udtrykker bekymring med hensyn til overgangen til fiskeridødelighed på MSY-niveauer og over, hvordan dette vil blive gennemført i praksis. NWWRAC finder, at tekniske foranstaltninger og selektivitet er de rette redskaber til at opnå dette i stedet for indsats- og kvotebegrænsninger. Hvad angår flerårige forvaltningsplaner, minder NWWRAC om, at det har bistået ICES med udarbejdelsen af planerne for kuller i farvandene vest for Skotland, og at man nu arbejder med at udvikle konceptet blandet fiskeri for demersale arter i farvandene vest for Skotland og i dele af Det Keltiske Hav og Det Irske Hav. Det Regionale Rådgivende Råd for Pelagiske bestande (PELRAC) PELRAC har ikke kommenteret Kommissionens høring direkte, men er i løbet af 2012 kommet med konkrete bidrag til, hvordan man ønsker at håndtere de forskellige bestande, som findes inden for deres område, som f.eks. havgalte, sild, den sydlige bestand af hestemakrel og blåhvilling. Et af de punkter, man bør lægge særlig mærke til, er, at PELRAC er villig til at foreslå forvaltningsplaner for disse bestande i tæt samarbejde med ICES og STECF. Det Regionale Råd for Nordsøen (NSRAC) NSRAC mener, at Kommissionens høringsdokument er forbedret i forhold til tidligere år og bifalder især Kommissionens bestræbelser på at skabe en ny metode til at fastlægge TAC i tilfælde, hvor der ikke foreligger fuldstændig kvantitativ rådgivning, og der kun foreligger begrænsede data. På trods af disse positive aspekter finder NSRAC, at tonen er for pessimistisk i visse dele af dokumentet. Kommissionen har gennemgået alle ovennævnte bidrag, og har inden for rammerne af, hvad der foreneligt med en rådsforordning om fiskerimuligheder, forsøgt at indarbejde dem i sit forslag. Ekspertbistand Hvad angår den anvendte metode, konsulterede Kommissionen to af de vigtigste ekspertorganisationer: ICES, som er et internationalt, uafhængigt videnskabeligt organ, og STECF. Rådgivning fra ICES udarbejdes på grundlag af rådgivningsrammer, der er udviklet af organisationens forskere og som anvendes i overensstemmelse med det aftalememorandum, der er indgået med Kommissionen. STECF udarbejder sin rådgivning på grundlag af mandater fra Kommissionen. a) Sammendrag af indkomne og anvendte udtalelser Unionens endelige mål er at bringe bestandene op på et niveau, hvor det maksimale bæredygtige udbytte kan opnås. Spørgsmålet er, hvordan man sikrer, at dette mål opnås senest i 2015, hvilket Unionen afgav tilsagn om, da den tiltrådte konklusionerne fra verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 og den tilhørende gennemførelsesplan. Det første spørgsmål, der rejser sig er, hvorvidt det konkret lader sig gennemføre. Hvis de ønskede oplysninger om bestande foreligger på baggrund af videnskabelig rådgivning, er svaret på dette spørgsmål positivt. Som tidligere anført er antallet af bestande, for hvilke disse oplysninger foreligger, fordoblet i forhold til sidste år, så grundlaget for at gøre tilsagnet fra Johannesburg gældende er lagt for en fjerdedel af de bestande, som er omfattet af nærværende forslag. Herunder hører de i henseende til fangstmængde og handelsværdi vigtigste bestande som kulmule, torsk, havtaske, tunge, glashvarre, kuller og jomfruhummer. For at opnå MSY-målet kan det i nogle tilfælde være nødvendigt med en reduktion af fiskeridødeligheden og/eller en reduktion af fangsterne. Det er dog fortsat op til forvalterne at afgøre, hvor hurtigt eller hvor gradvis disse reduktioner skal gennemføres. De to grundlæggende optioner i denne kontekst er: a) at opnå en fiskeridødelighed, der er under MSY-niveau, hurtigst muligt (dvs. i 2013) eller b) at opnå dette i 2015 (dvs. en gradvis reduktion over de næste 3 år). ICES henviser til disse to scenarier som henholdsvis "MSY-ramme"-rådgivning og "MSY-overgang"-rådgivning. Der anføres relevante fangstoptioner for hvert scenarie og herudover for de mellemliggende værdier. ICES anfører dog en præference for det ene eller det andet scenarie for hvert enkelt bestand. På denne baggrund baseres dette forslag på den foreliggende MSY-rådgivning, idet der foreslås TAC'er, som er i overensstemmelse med en fiskeridødelighed, som opfylder MSY-målet i 2013. Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med Kommissionens høring om fiskerimuligheder. For bestande, der er omfattet af kvalitativ rådgivning, gives der henstillinger om, hvorvidt størrelserne af fangsterne skal nedsættes, gøres stabile eller øges. ICES-rådgivning har i mange tilfælde givet kvantitative retningslinjer om sådanne variationer, hvorved der af forsigtighedsgrunde gælder en højstegrænse på 20 % for forhøjelse eller nedsættelse fangsten. Denne vejledning er blevet anvendt som grundlag for fastsættelse af de foreslåede TAC'er. I det tilfælde, hvor der ikke foreligger videnskabelig rådgivning, er forsigtighedstilgangen blevet fulgt, dvs. præventive TAC-nedsættelser med 20 %. For 12 bestande (hovedsagelig vidt udbredte bestande, hajer og rokker) forelægges rådgivningen i efteråret. Nærværende forslag vil derfor eventuelt skulle ajourføres, når omtalte rådgivning er modtaget. For 9 bestandes vedkommende bruges rådgivningen med henblik på at gennemføre gældende forvaltningsplaner eller aftalte regler om fangstkontrol. Hvad angår de aktuelle tendenser, der ses i bestandenes udvikling, kan følgende tilfælde fremhæves: – Jomfruhummer i farvandene vest for Skotland: flere af de funktionelle enheder ligger på MSY-niveau, den samlede TAC kan forhøjes med 18 % – Rødspætte i Kanalen: bestanden i det østlige område ligger på MSY-niveau, og TAC kan kombineret med bestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal forhøjes med 18 % – Torsk i Det Keltiske Hav: denne bestand ligger på MSY-niveau, og fiskerimulighederne kan, efter de blev væsentlig forhøjet sidste år, forblive stabile på det nuværede høje niveau – Tunge i Det Keltiske Hav: bestanden ligger på MSY-niveau, og fiskerimulighederne kan forhøjes med 4 % – Tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal: bestanden ligger på MSY-niveau, og inden for rammerne af forvaltningsplanen kan fiskerimulighederne forhøjes med 15 %. Følgende mindre positive tendenser bør fremhæves: – Torsk og hvilling i farvandene vest for Skotland: disse bestande lider under meget højt udsmid, når de tages som bifangst i andre fiskerier, og det er tydeligt, at de ikke har været i stand til at genopbygge sig selv. Der gøres en indsats i år fra erhvervets og de berørte medlemsstaters side for at sikre, at der anvendes selektive redskaber i disse fiskerier, og det er vigtigt, at denne indsats støttes og intensiveres, hvis disse bestande skal beskyttes mod et fuldstændigt kommercielt sammenbrud – Torsk i Det Irske Hav og Kattegat: der foreligger endnu ikke tilstrækkelige data for bestandene, der er underlagt de påbudte TAC-nedsættelser med 25 % ifølge forvaltningsplanen. Ingen af de mulige indikatorer, som de videnskabelige organer undersøgte, viser tegn på, at der er en væsentlig forbedring af deres tilstand, til trods for at fangstmængderne løbende er reduceret i de sidste fire år – Kuller i Det Keltiske Hav: bestanden er nu omfattet af MSY-rådgivning, og dette er positivt. For at opnå MSY for denne bestand er det nødvendigt at nedsætte fangstbegrænsningen, som var sat for højt sidste år. I den sammenhæng er det nødvendigt med en reduktion på 55 %. Sideløbende hermed er Kommissionen i samarbejde med de berørte parter ved at indføre selektivitetsforanstaltninger – Tunge i Biscayabugten: for denne bestand gør samme forhold sig gældende som for kuller i Det Keltiske Hav, dvs. det er nødvendigt at reducere fiskerimulighederne i år for at bringe bestanden op på MSY-niveau. Forslaget indebærer en reduktion af TAC på 29 % – Tunge i Det Irske Hav: bestanden skønnes at være ekstremt lille, og rådgivningen anbefaler, at der ikke bør være direkte fiskeri efter denne bestand, og at bifangsterne bør holdes på et minimum. I MSY-rådgivningen for denne bestand anføres det, at der kræves en nedsættelse af TAC (kun for bifangster) med 80 % til kun 60 tons. STECF bekræfter og har i nogle tilfælde bygget videre på rådgivningen fra ICES. b) Tiltag til at gøre ekspertrådgivningen offentligt tilgængelig Alle STECF-rapporter er tilgængelige på GD MARE's websted, når Kommissionen har godkendt dem formelt. Alle ICES-rapporter findes på ICES' websted. Konsekvensanalyse Forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder er ikke et instrument, hvormed Rådet kan vedtage komplekse pakker af foranstaltninger, og Rådet må afgrænse sig inden for det råderum, der er fastlagt ved traktatens artikel 43, stk. 3. Den er derfor godt tilpasset til en resultatorienteret forvaltningstilgang. Hvis politikken som helhed fungerer bedre, vil det være muligt at forbedre de årlige fiskerimuligheder. Dette omfatter især tekniske foranstaltninger, flådeforvaltning, strukturstøtte, kontrol og håndhævelse, regulering af markederne og integration af managementværktøjer i en samlet havpolitik. Det er dog fortsat nødvendigt at anvende dette instrument for at foretage de nødvendige tilpasninger for at sikre ressourcegrundlaget for den europæiske fangst og forarbejdningsindustri og forebygge eller modvirke negative virkninger af en for høj fiskeridødelighed på havmiljøet. Unionen har vedtaget en række flerårige forvaltningsplaner for bestande af central økonomisk betydning, herunder for kulmule, torsk, fladfisk m.fl. Sådanne planer underkastes krav om, at der foretages en konsekvensanalyse, inden de vedtages. I planerne fastlægges efter ikrafttrædelsen de TAC-niveauer, der skal fastsættes for det givne år med henblik på at opfylde deres langsigtede mål. Kommissionen er pålagt at fremsætte et forslag til TAC'er, der er i overensstemmelse med disse planer. Som følge heraf er mange væsentlige TAC'er, der er omfattet af forslaget, resultatet af den specifikke konsekvensanalyse, som udføres for den plan, de bygger på. For den resterende del, og trods det faktum at de relevante bestande ikke er omfattet af gældende flerårige planer, tilstræbes det i forslaget at undgå kortsigtede strategier til fordel for mere langsigtede, bæredygtighedsorienterede afgørelser. I mange tilfælde indebærer dette en mere gradvis reduktion af fiskerimulighederne. Politikken for at opnå MSY, der ligger til grund for Kommissionens langsigtede forvaltningstilgang, har været genstand for en detaljeret analyse og konsekvensvurdering inden for rammerne af reformen af den fælles fiskeripolitik, som har ført til forelæggelsen af en pakke forslag den 13. juli 2011. Ønsket om at opnå en forvaltning af bestandene, som er i overensstemmelse med MSY på mellemlang sigt, er specifikt blevet analyseret i denne forbindelse: i konsekvensanalysen (SEC(2011) 891) identificeres dette mål som en nødvendig betingelse for, at der opnås miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed. Analysen viser, at hvis der skal opnås MSY på det planlagte tidspunkt, vil det på kort sigt indebære økonomiske og sociale omkostninger. Sådanne omkostninger kan dog klart betale sig på mellemlang sigt. Analysen viser imidlertid også klart, at det er afgørende, at videnbasen hurtigst muligt forbedres, hvis der skal opnås vellykkede resultater af den fælles fiskeripolitik. En sådan forbedring skal omfatte både de data, der er nødvendige for den videnskabelige rådgivning om bestandene, og de data, der kræves for at vurdere og indvirke på de økonomiske og sociale aspekter af aktiviteten. Det er på baggrund af denne analyse, at man med dette forslag allerede søger at bevæge sig i den rigtige retning med supplerende og kohærente tilgange. For det første tilstræbes det med forslaget at forfølge MSY-målet på afgørende vis, når der eksisterer et videnskabeligt grundlag herfor, således at den videnskabelige rådgivning udnyttes bedst muligt. For det andet følges der for de bestande, for hvilke der ikke kan gennemføres en MSY-forvaltning, fordi der ikke foreligger en fuld vurdering, en tilgang, som er baseret på forsigtighedsbetragtninger og retningslinjerne i rådgivningen. Hvis behovet for forsigtighedsforanstaltninger skal mindskes, indebærer det grundlæggende, at uvisheden i rådgivningen skal mindskes. Der er gjort store fremskridt i den henseende i løbet af de sidste 12 måneder, men der bør stadig gøres endnu mere. De berørte nationale administrationer og de interesserede parter skal øge deres bestræbelser på at indsamle og videregive de nødvendige data til forskerne. 3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER Retsgrundlag Retsgrundlaget for dette forslag er artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Unionens forpligtelser, når det gælder bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer, følger af forpligtelserne i henhold til artikel 2 i forordning (EF) nr. 2371/2002. Resumé af forslaget I forslaget fastlægges fangst- og indsatsbegrænsningerne for EU-fiskeriet med henblik på at nå den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre fiskeri på niveauer, som er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtige. Anvendelse Bestemmelserne på det område, som forslaget vedrører, gælder indtil den 31. december 2013, med undtagelse af visse bestemmelser om fiskeriindsatsbegrænsninger, som gælder indtil 31. januar 2014. Nærhedsprincippet Unionen har enekompetence på det område, som forslaget vedrører, jf. artikel 3, stk. 1, litra d), i traktaten. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsag: Den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten skal Rådet vedtage foranstaltningerne i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. Den foreslåede rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. Det står medlemsstaterne frit at tildele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører efter eget skøn, jf. artikel 20, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002. Medlemsstaterne har således rige muligheder for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder. Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hvert år, og de offentlige og private midler til gennemførelse af den foreligger allerede. Reguleringsmiddel/reguleringsform Foreslået reguleringsmiddel: forordning. 4. BUDGETMÆSSIGE KONSEKVENSER Forslaget har ingen virkninger for Unionens budget. 5. YDERLIGERE OPLYSNINGER Forenkling Forslaget indebærer en forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder (i EU og medlemsstaterne), især hvad angår indsatsforvaltningen. Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul Forslaget vedrører en årlig forordning for 2013, og der er derfor ingen revisionsklausul. Nærmere redegørelse for forslaget Nærværende forslag er begrænset til fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder og betingelser, som er funktionelt knyttet til udnyttelsen af fiskerimulighederne. For et antal bestande som f.eks. kulmule, tunge, rødspætte og jomfruhummer er fiskerimulighederne blevet fastsat på grundlag af reglerne i de relevante flerårige planer. For de bestande, hvor der er foreslået nye flerårige planer (den vestlige hestemakrelbestand), og for de bestande, hvor fiskerierhvervet har foreslået en langsigtet forvaltningsstrategi, som de videnskabelige rådgivende organer har vurderet som værende effektiv og forsigtig (sild i Det Keltiske Hav), følger forslaget de regler, der er fastlagt herfor. I den videnskabelige rådgivning for torskebestandene i Kattegat bemærkes det, at der hersker usikkerhed om dødeligheden, men bestanden er under alle omstændigheder lille. Den gældende forvaltningsplan for torskebestandene[1] tager højde for disse tilfælde med en nedsættelse af TAC på 25 %. Eftersom samme bestemmelser gælder for torsk i Det Irske Hav, foreslås der også her en nedsættelse på 25 %. Hvad angår torsk i farvandene vest for Skotland, har de videnskabelige organer ud fra de tilgængelige oplysninger forsøgt at give et skøn over fiskeridødeligheden for denne bestand. Rådgivningen viser, at der forekommer et ekstremt stort udsmid af torsk i farvandene vest for Skotland, selvom det stadig er vanskeligt at bestemme omfanget af udsmid. Bestræbelserne for at kontrollere nøjagtigheden af de pågældende oplysninger bør øges, men det er også nødvendigt at opretholde de foranstaltninger, der i øjeblikket er i kraft, som nulkvoten, der bør ledsages af en begrænset tilladelse til at lande uundgåelige bifangster. Sideløbende hermed arbejder Kommissionen sammen med de berørte medlemsstater om at indføre mere selektive fangstredskaber i dette fiskeri. De fiskerimuligheder i form af fiskeriindsats, der forelås i denne forordning, vedrører torskebestande, tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, sydlig kulmule og jomfruhummer og reguleres efter hver bestands respektive forvaltningsplan. Med hensyn til sydlig kulmule og jomfruhummer og tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal bibeholdes indsatsforvaltningen i 2013, som bygger på havdage pr. fartøjskategori, hvor fartøjerne skal kunne dokumentere, at de har udøvet det pågældende fiskeri, men den foreslåede forordning vil fortsat give medlemsstaterne mulighed for at anvende et system, som bygger på kW-dage, for at udnytte fiskerimulighederne mere effektivt og for at fremme bevarelsesforanstaltninger i samråd med fiskeriet. Endelig fastsættes det ved denne forordning for tredje gang i den tid, den årlige fastsættelse af fiskerimulighederne har fundet sted, at medlemsstaterne selv vedtager visse TAC'er, dog med forbehold af at der handles i overensstemmelse med målene for den fælles fiskeripolitik. 2012/0292 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2013 af fiskerimuligheder for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen og ud fra følgende betragtninger: (1) Traktatens artikel 43, stk. 3, fastsætter, at Rådet på forslag af Kommissionen vedtager foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder (2) Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik[2] skal der træffes foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder især rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og under hensyntagen til rådgivning modtaget fra regionale rådgivende råd. (3) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder opdelt på fiskebestande eller grupper af fiskebestande, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres en relativ stabilitet i fiskeriet for hver fiskebestand eller gruppe af fiskebestande, og under behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EF) nr. 2371/2002. (4) TAC’er bør fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og under hensyntagen til de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder på møder med de berørte regionale rådgivende råd. (5) For bestande, som er underlagt specifikke flerårige planer, bør TAC'en fastsættes i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i disse planer. Følgelig bør TAC'er for bestande af sydlig kulmule, jomfruhummer og tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, sild i farvandene vest for Skotland samt torsk i Kattegat, farvandene vest for Skotland og Det Irske Hav fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20. december 2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø[3], Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 af 7. maj 2007 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal[4], Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand[5] og Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande[6] ("torskeplanen"). Hvad angår den nordlige kulmulebestand (Rådets forordning (EF) nr. 811/2004 af 21. april 2004[7]) og tungebestanden i Biscayabugten (Rådets forordning (EF) nr. 388/2006 af 23. februar 2006[8]), er miniumsmålene i de relevante forvaltnings- og genopretningsplaner nået, og det er derfor hensigtsmæssigt at følge den videnskabelige rådgivning for alt efter tilfældet at nå eller fastholde TAC’erne på niveauet for det maksimalt bæredygtige udbytte. (6) For bestande, for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data til at udarbejde størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 3, litra i), i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002. (7) I henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år[9] bør det fastslås, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, der er fastsat i nævnte forordning. (8) Hvis en samlet tilladt fangstmængde (TAC) for en bestand tildeles én medlemsstat, er det hensigtsmæssigt at bemyndige den berørte medlemsstat til at fastlægge niveauet for denne TAC i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af niveauet for TAC’en handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik. (9) For visse TAC’er bør det være muligt for medlemsstaterne at give fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med de pågældende afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning, dvs. et system, hvor alle fangster bør landes og trækkes fra kvoter med henblik på at undgå udsmid og det affald fra ellers brugbare fiskeressourcer, det medfører. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed for fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sig selv fiskerne et incitament til at optimere fangstselektiviteten i deres aktiviteter. For at opnå en rationel forvaltning af udsmid bør fuldt dokumenteret fiskeri omfatte alle aktiviteter til havs snarere end det, der landes i havn. Betingelserne for, at medlemsstaterne giver sådanne yderligere tildelinger, bør derfor omfatte en forpligtelse til at sikre anvendelsen af intern tv-overvågning (CCTV) forbundet med et system af sensorer (herefter under ét benævnt "CCTV-system"). Det bør gøre det muligt at foretage en nøje registrering af alle opbevarede og udsmidte dele af fangsterne. Et system baseret på observatører, som arbejder i realtid om bord, ville være mindre effektivt, dyrere og mindre pålideligt. Derfor er anvendelsen af CCTV-systemer på nuværende tidspunkt en forudsætning for gennemførelsen af ordninger for udsmidsreduktion såsom fuldt dokumenteret fiskeri. Ved anvendelsen af et sådant system bør kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger[10] overholdes. (10) For at sikre, at afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri effektivt kan evaluere fangstkvoteordningers potentiale med hensyn til at kontrollere fiskeridødeligheden for de berørte bestande, er det nødvendigt, at alle fisk, der fanges i disse afprøvninger, herunder også fisk, som ikke opfylder mindstemålet, trækkes fra det deltagende fartøjs samlede tildeling, og at fiskeriaktiviteterne ophører, når den samlede tildeling er udnyttet fuldt ud af det pågældende fartøj. Det er også nødvendigt at forhindre overdragelse af tildelinger mellem fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, og fartøjer, der ikke deltager heri. (11) Det er nødvendigt at fastlægge den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2013 i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 2166/2005, artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007 og artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008, under samtidig hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 af 27. juli 2009 om undtagelse af visse fartøjsgrupper fra fiskeriindsatsordningen i kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008[11]. (12) For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor underlægges maksimale restriktioner gennem et generelt forbud mod fiskeri af sådanne arter. (13) Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret. (14) Udnyttelsen af de fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, er underlagt Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik[12], særlig artikel 33 og 34 om registrering af fangster og indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at specificere de koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning. (15) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for tildeling til en enkelt medlemsstat af en tilladelse til at benytte sig af systemet for fiskeriindsatstildelinger i overensstemmelse med en kilowattdage-ordning, for tildeling af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskerivirksomhed eller for bedre videnskabelig observatørdækning og for fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af information vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[13]. (16) For at undgå afbrydelser i fiskeriaktiviteterne og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2013 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør finde anvendelse fra den 1. februar 2013. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen — VEDTAGET DENNE FORORDNING: AFSNIT I GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER Artikel 1 Genstand 1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimulighederne for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler. 2. De i stk. 1 omhandlede fiskerimuligheder omfatter: a) fangstbegrænsninger for 2013 b) fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2013 til den 31. januar 2014. Artikel 2 Anvendelsesområde Denne forordning finder anvendelse på EU-fartøjer. Artikel 3 Definitioner I denne forordning forstås ved: a) "EU-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen b) "EU-farvande": de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de oversøiske lande og territorier, der er anført i bilag II til traktaten c) "samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes af hver fiskebestand d) "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen eller en medlemsstat e) "internationale farvande": farvande, der ikke omfattes af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion f) "maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til forordning (EF) nr. 517/2008[14] g) "EU-fiskerflåderegister": det register, der er etableret af Kommissionen i medfør af artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002 h) "fiskerilogbog": den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog i) "analytiske vurderinger": en kvantitativ evaluering af bestandsudviklingen på baggrund af data om den biologiske bestand og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til at kunne give videnskabelig rådgivning om fremtidige fangstoptioner. Artikel 4 Fiskeriområder I denne forordning forstås ved: a) "ICES-områder" (ICES = Det Internationale Havundersøgelsesråd): geografiske områder som nævnt i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009[15] b) "Skagerrak": farvandet, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst c) "Kattegat": farvandet, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen d) "Funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: 53° 30' N 15° 00' V, 53° 30' N 11° 00' V, 51° 30' N 11° 00' V, 51° 30' N 13° 00' V, 51° 00' N 13° 00' V, 51° 00' N 15° 00' V, 53° 30' N 15° 00' V; e) "Cadizbugten": den geografiske del af ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7° 23' 48″ V f) "CECAF-områder" (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder som nævnt i bilag II til forordning (EF) nr. 216/2009[16]. AFSNIT II FISKERIMULIGHEDER Artikel 5 TAC’er og tildelinger I bilag I fastsættes TAC’er for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse ikke-EU-farvande og fordelingen af disse TAC’er blandt medlemsstaterne samt i givet fald de funktionelt tilknyttede betingelser. Artikel 6 TAC’er som skal fastlægges af medlemsstaterne 1. TAC’erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I. 2. De TAC’er, en medlemsstat fastlægger, skal: a) være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og b) resultere i: i) en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med, at der med den højest mulige sandsynlighed nås et maksimalt bæredygtigt udbytte i 2015 og tiden derefter, hvis der foreligger analytiske vurderinger ii) en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger eller kun foreligger ufuldstændige analytiske vurderinger. 3. Hver af de berørte medlemsstater indgiver senest den 15. marts 2013 følgende oplysninger til Kommissionen: a) de vedtagne TAC’er b) de data, den berørte medlemsstat har indsamlet og vurderet, og som de vedtagne TAC’er er baseret på c) nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC’er er i overensstemmelse med stk. 2. Artikel 7 Yderligere tildelinger til fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri 1. For visse bestande kan en medlemsstat give en yderligere tildeling til fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri. Disse bestande er angivet i bilag I. 2. Den yderligere tildeling, som en medlemsstat kan give for en given bestand til fartøjer, der fører dens flag, må ikke overstige den samlede grænse, der er fastsat i bilag I, som en procentdel af den kvote, der er tildelt den pågældende medlemsstat. 3. Ved den yderligere tildeling til et fartøj skal følgende betingelser være opfyldt: a) fartøjet skal anvende videoovervågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer (herefter under ét benævnt "CCTV-system"), der registrerer alle fiskeri- og forarbejdningsaktiviteter om bord på fartøjet b) den yderligere tildeling til et bestemt fartøj, som deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, må ikke overstige følgende grænser: 1) 75 % af det anslåede udsmid af bestanden ifølge den berørte medlemsstats skøn, som er foretaget af den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der er givet den yderligere tildeling, tilhører 2) 30 % af den individuelle tildeling, som fartøjet havde, inden det begyndte at deltage i afprøvningerne c) alle det pågældende fartøjs fangster af den bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling, herunder fisk, som ikke opfylder mindstemålet, som defineret i bilag XII i forordning (EF) nr. 850/98, skal modregnes i fartøjets individuelle tildeling, der følger af yderligere tildelinger i henhold til denne artikel. d) når et fartøj har udnyttet den individuelle tildeling for en bestand fuldt ud, skal det pågældende fartøj indstille alt fiskeri i det pågældende TAC-område e) ved de bestande, for hvilke denne artikel kan finde anvendelse, må overdragelse af den individuelle tildeling eller dele heraf ikke finde sted mellem fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, og fartøjer, der ikke deltager i disse afprøvninger. 4. Uanset stk. 3, litra b), nr. 1), kan en medlemsstat undtagelsesvis give et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, som overstiger 75 % af det anslåede udsmid af bestanden, som er foretaget af den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der er givet den yderligere tildeling, tilhører, under forudsætning af: a) at andelen af det for den pågældende skibstypes anslåede udsmid pr. bestand er under 10 % b) at inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for evalueringen af CCTV-systemets potentiale med henblik på kontrol c) at en samlet grænse på 75 % af det anslåede udsmid pr. bestand, der foretages af samtlige de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, ikke overskrides. 5. I det omfang registreringerne i henhold til stk. 3, litra a), omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i direktiv 95/46/EF, gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger. 6. Når en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i stk. 3, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2013. 7. En medlemsstat skal, før den giver den yderligere tildeling nævnt i stk. 1-6, indgive følgende oplysninger til Kommissionen: a) listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri b) specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer c) kapaciteten og typen af samt specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer d) det anslåede udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningerne e) den fangstmængde, som de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, har taget i 2012 af den bestand, der er underlagt den relevante TAC. 8. Kommissionen kan anmode enhver medlemsstat, der anvender denne artikel, om at forelægge vurderingen af det anslåede udsmid for hver type fartøj for et videnskabeligt rådgivende råd til fornyet undersøgelse med henblik på at overvåge gennemførelsen af det krav, der er fastlagt i stk. 3, litra b), nr. 1. Foreligger der ikke en vurdering, som bekræfter et sådant udsmid, træffer den pågældende medlemsstat de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kravet overholdes, og informerer Kommissionen herom. Artikel 8 Betingelser for landing af fangster og bifangster Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis: a) fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag og har en kvote, og hvis denne kvote ikke er opbrugt, eller b) fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og hvis denne EU-kvote ikke er opbrugt. Artikel 9 Fiskeriindsatsbegrænsninger Fra den 1. februar 2013 til den 31. januar 2014 gælder de fiskeriindsatsbegrænsninger, der er fastsat i: a) bilag IIA for forvaltningen af torskebestande i Kattegat, ICES-afsnit VIIa og VIa, og EU-farvande i ICES-afsnit Vb b) bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten c) bilag IIC for forvaltningen af tungebestandene i ICES-afsnit VIIe. Artikel 10 Særlige bestemmelser om tildeling af fiskerimuligheder 1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for: a) udveksling, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002 b) omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008[17] c) supplerende landing, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 d) tilbageholdelse af mængder, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 e) nedsættelser, jf. artikel 37, 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009. 2. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC. Artikel 11 Fiskeriforbudsperioder 1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter eller at opbevare disse arter om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. juli 2013: torsk, havtaske, glashvarre, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, tunge og pighaj. 2. Med henblik på denne artikel omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter: Punkt || Breddegrad || Længdegrad 1 || 52° 27' N || 12° 19' V 2 || 52° 40' N || 12° 30' V 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' V 4 || 52° 47' N || 12° 56' V 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' V 6 || 51° 22' N || 14° 24' V 7 || 51° 22' N || 14° 03' V 8 || 52° 10' N || 13° 25' V 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' V 10 || 52° 43' N || 12° 55' V 11 || 52° 43' N || 12° 43' V 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' V 13 || 52° 27' N || 12° 23' V 14 || 52° 27' N || 12° 19' V 3. Uanset stk. 1 tillades gennemsejling af Porcupine Bank med de arter, der er omhandlet i samme stykke, om bord i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009. Artikel 12 Forbudte arter 1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter: a) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande b) sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande, medmindre andet er fastsat i bilag I, del B c) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande d) skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X e) broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X f) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII g) djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande. 2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. De skal straks genudsættes. Artikel 13 Dataindberetning Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning. AFSNIT III AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 14 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 15 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1 januar 2013. Artikel 9 anvendes dog fra den 1. februar 2013. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Rådets vegne Formand BILAGSFORTEGNELSE BILAG I: TAC’er for EU-fartøjer i områder, hvor der gælder TAC’er angivet pr. art og pr. område: · Del A: Generelle bestemmelser · Del B: Kattegat, ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV, EU-farvande i CECAF og Fransk Guyanas farvande BILAG IIA: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af torskebestande i Kattegat, i ICES-afsnit VIa og VIIa og i EU-farvande i ICES-afsnit Vb BILAG IIB: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med genopretning af visse sydlige kulmulebestande og jomfruhummerbestande i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten BILAG IIC: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af tungebestande i den vestlige del af Den Engelske Kanal i ICES-afsnit VIIe BILAG I TAC'ER FOR EU-FARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER GÆLDER TAC'ER ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE DEL I GENERELLE BESTEMMELSER I skemaerne i del B i dette bilag fastsættes TAC'er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Alle fiskerimulighederne i dette bilag er underlagt bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig artikel 33 og 34. Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-områder. Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navn. Med henblik på anvendelsen af denne forordning gives nedenfor en sammenlignende oversigt over de latinske navne og de almindeligt anvendte navne: Videnskabeligt navn || Alfa-3-kode || Almindeligt anvendt navn Amblyraja radiata || RJR || Tærbe Ammodytes spp. || SAN || Tobisarter Argentina silus || ARU || Guldlaks Beryx spp. || ALF || Beryxarter Brosme brosme || USK || Brosme Caproidae || BOR || Havgalte Centrophorus squamosus || GUQ || Mørk pighaj Centroscymnus coelolepis || CYO || Portugisisk pighaj Chaceon spp. || CGE || Dybvandskrabber Champsocephalus gunnari || ANI || Båndet isfisk Chionoecetes spp. || PCR || Arktiske krabber (Chionoecetes-arter) Clupea harengus || HER || Sild Coryphaenoides rupestris || RNG || Skolæst Dalatias licha || SCK || Chokoladehaj Deania calcea || DCA || Næbhaj Dipturus batis || RJB || Sortbuget rokke Dissostichus eleginoides || TOP || Sort patagonisk isfisk Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktisk isfisk Engraulis encrasicolus || ANE || Ansjos Etmopterus princeps || ETR || Lyshaj Etmopterus pusillus || ETP || Glat lanternehaj Euphausia superba || KRI || Antarktisk lyskrebs Gadus morhua || COD || Torsk Galeorhinus galeus || GAG || Almindelig gråhaj Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Skærising Hippoglossoides platessoides || PLA || Håising Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlanterhavshelleflynder Hoplostethus atlanticus || ORY || Orange savbug Illex illecebrosus || SQI || Nordlig blæksprutte Lamna nasus || POR || Sildehaj Lepidonotothen squamifrons || NOS || Grå isfisk Lepidorhombus spp. || LEZ || Glashvarrearter Raja circularis || RJI || Sandrokke Raja fullonica || RJF || Gøgerokke Leucoraja naevus || RJN || Pletrokke Limanda ferruginea || YEL || Gulhalet ising Limanda limanda || DAB || Almindelig ising Lophiidae || ANF || Havtaske Macrourus spp. || GRV || Langhalearter Makaira nigricans || BUM || Blå marlin Mallotus villosus || CAP || Lodde Manta birostris || RMB || Djævlerokke Martialia hyadesi || SQS || Blæksprutte Melanogrammus aeglefinus || HAD || Kuller Merlangius merlangus || WHG || Hvilling Merluccius merluccius || HKE || Kulmule Micromesistius poutassou || WHB || Blåhvilling Microstomus kitt || LEM || Rødtunge Molva dypterygia || BLI || Byrkelange Molva molva || LIN || Lange Nephrops norvegicus || NEP || Jomfruhummer Pandalus borealis || PRA || Dybvandsreje Paralomis spp. || PAI || Krabbearter Penaeus spp. || PEN || Rejer (Penaeus-arter) Platichthys flesus || FLE || Skrubbe Pleuronectes platessa || PLE || Rødspætte Pleuronectiformes || FLX || Fladfisk Pollachius pollachius || POL || Lubbe Pollachius virens || POK || Sej Psetta maxima || TUR || Pighvar Raja brachyura || RJH || Blond rokke Raja clavata || RJC || Sømrokke Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Sortbuget rokke Raja microocellata || RJE || Småøjet rokke Raja montagui || RJM || Storplettet rokke Raja undulata || RJU || Broget rokke Rajiformes || SRX || Rokker Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Hellefisk Raja alba || RJA || Spidsrokke Scomber scombrus || MAC || Makrel Scophthalmus rhombus || BLL || Slethvar Sebastes spp. || RED || Rødfiskarter Solea solea || SOL || Almindelig tunge Solea spp. || SOO || Tungearter Sprattus sprattus || SPR || Brisling Squalus acanthias || DGS || Almindelig pighaj Tetrapturus albidus || WHM || Hvid marlin Thunnus maccoyii || SBF || Sydlig tun Thunnus obesus || BET || Storøjet tun Thunnus thynnus || BFT || Atlantisk tun Trachurus murphyi || CJM || Hestemakrel, chilensk Trachurus spp. || JAX || Hestemakrelarter Trisopterus esmarkii || NOP || Sperling Urophycis tenuis || HKW || Hvid skægbrosme Xiphias gladius || SWO || Sværdfisk Nedenstående sammenlignende oversigt over almindeligt anvendte navne og latinske navne gives udelukkende til orientering: Beryxarter || ALF || Beryx spp. Håising || PLA || Hippoglossoides platessoides Ansjos || ANE || Engraulis encrasicolus Havtaske || ANF || Lophiidae Båndet isfisk || ANI || Champsocephalus gunnari Antarktisk isfisk || TOA || Dissostichus mawsoni Atlanterhavshelleflynder || HAL || Hippoglossus hippoglossus Storøjet tun || BET || Thunnus obesus Næbhaj || DCA || Deania calcea Blond rokke || RJH || Raja brachyura Byrkelange || BLI || Molva dypterygia Blå marlin || BUM || Makaira nigricans Blåhvilling || WHB || Micromesistius poutassou Atlantisk tun || BFT || Thunnus thynnus Havgalte || BOR || Caproidae Slethvar || BLL || Scophthalmus rhombus Lodde || CAP || Mallotus villosus Torsk || COD || Gadus morhua Almindelig ising || DAB || Limanda limanda Sortbuget rokke || RJB || Dipturus batis Almindelig tunge || SOL || Solea solea Krabbearter || PAI || Paralomis spp. Pletrokke || RJN || Leucoraja naevus Dybvandskrabber || CGE || Chaceon spp. Skrubbe || FLE || Platichthys flesus Fladfisk || FLX || Pleuronectiformes Djævlerokke || RMB || Manta birostris Lyshaj || ETR || Etmopterus princeps Guldlaks || ARU || Argentina silus Hellefisk || GHL || Reinhardtius hippoglossoides Langhalearter || GRV || Macrourus spp. Grå isfisk || NOS || Lepidonotothen squamifrons Kuller || HAD || Melanogrammus aeglefinus Kulmule || HKE || Merluccius merluccius Sild || HER || Clupea harengus Hestemakrelarter || JAX || Trachurus spp. Hestemakrel, chilensk || CJM || Trachurus murphyi Chokoladehaj || SCK || Dalatias licha Antarktisk lyskrebs || KRI || Euphausia superba Mørk pighaj || GUQ || Centrophorus squamosus Rødtunge || LEM || Microstomus kitt Lange || LIN || Molva molva Makrel || MAC || Scomber scombrus Glashvarrearter || LEZ || Lepidorhombus spp. Dybvandsreje || PRA || Pandalus borealis Jomfruhummer || NEP || Nephrops norvegicus Sperling || NOP || Trisopterus esmarkii Sortbuget rokke || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis Orange savbug || ORY || Hoplostethus atlanticus Sort patagonisk isfisk || TOP || Dissostichus eleginoides Rejer (Penaeus-arter) || PEN || Penaeus spp. Rødspætte || PLE || Pleuronectes platessa Lubbe || POL || Pollachius pollachius Sildehaj || POR || Lamna nasus Portugisisk pighaj || CYO || Centroscymnus coelolepis Rødfiskarter || RED || Sebastes spp. Skolæst || RNG || Coryphaenoides rupestris Sej || POK || Pollachius virens Tobisarter || SAN || Ammodytes spp. Sandrokke || RJI || Raja circularis Gøgerokke || RJF || Raja fullonica Nordlig blæksprutte || SQI || Illex illecebrosus Rokker || SRX || Rajiformes Småøjet rokke || RJE || Raja microocellata Glat lanternehaj || ETP || Etmopterus pusillus Arktiske krabber (Chionoecetes-arter) || PCR || Chionoecetes spp. Tungearter || SOO || Solea spp. Sydlig tun || SBF || Thunnus maccoyii Storplettet rokke || RJM || Raja montagui Brisling || SPR || Sprattus sprattus Almindelig pighaj || DGS || Squalus acanthias Blæksprutte || SQS || Martialia hyadesi Tærbe || RJR || Amblyraja radiata Sværdfisk || SWO || Xiphias gladius Sømrokke || RJC || Raja clavata Almindelig gråhaj || GAG || Galeorhinus galeus Pighvar || TUR || Psetta maxima Brosme || USK || Brosme brosme Broget rokke || RJU || Raja undulata Hvid skægbrosme || HKW || Urophycis tenuis Hvid marlin || WHM || Tetrapturus albidus Spidsrokke || RJA || Raja alba Hvilling || WHG || Merlangius merlangus Skærising || WIT || Glyptocephalus cynoglossus Gulhalet ising || YEL || Limanda ferruginea DEL B KATTEGAT, ICES-UNDEROMRÅDE I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII OG XIV, EU-FARVANDE I CECAF OG FRANSK GUYANAS FARVANDE Art: || Guldlaks Argentina silus || Område: || EU-farvande og internationale farvande i I og II (ARU/1/2.) Tyskland || 22 || || Præventiv TAC Frankrig || 7 || Nederlandene || 18 || Det Forenede Kongerige || 37 || Unionen || 84 || || || TAC || 84 || Art: || Guldlaks Argentina silus || Område: || EU-farvande i III og IV (ARU/34-C) Danmark || 843 || || Præventiv TAC Tyskland || 9 || Frankrig || 6 || Irland || 6 || Nederlandene || 40 || Sverige || 33 || Det Forenede Kongerige || 15 || Unionen || 952 || || || TAC || 952 || Art: || Guldlaks Argentina silus || Område: || EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (ARU/567.) Tyskland || 289 || || Præventiv TAC Frankrig || 6 || Irland || 268 || Nederlandene || 3 023 || Det Forenede Kongerige || 212 || Unionen || 3 798 || || || TAC || 3 798 || Art: || Brosme Brosme brosme || Område: || IIIa, EU-farvande i underområde 22-32 (USK/3A/BCD) Danmark || 15 || || Præventiv TAC Sverige || 7 || Tyskland || 7 || Unionen || 29 || || || TAC || 29 || Art: || Havgalte Caproidae || Område: || EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (BOR/678-) Danmark || pm || || Præventiv TAC Irland || pm || Det Forenede Kongerige || pm || Unionen || pm || || || TAC || pm || Art: || Sild Clupea harengus || Område: || VIaS(1), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Irland || pm || || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Nederlandene || pm || Unionen || pm || || || TAC || pm || (1) Vedrører sildebestanden i VIa syd for 56° 00' N og vest for 7° 00' V. || pm || pm Art: || Sild Clupea harengus || Område: || VI Clyde(1) (HER/06ACL.) Det Forenede Kongerige || Skal fastsættes || (2) || Præventiv TAC Unionen || Skal fastsættes || (3) || || TAC || Skal fastsættes || (3) (1) Clyde-bestanden: vedrører sildebestanden i havområdet nordøst for en ret linje mellem Mull of Kintyre og Corsewall Point. (2) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 2. Art: || Sild Clupea harengus || Område: || VIIa(1) (HER/07A/MM) Irland || 1 300 || || Analytisk TAC Det Forenede Kongerige || 3 693 || Unionen || 4 993 || || || TAC || 4 993 || (1) Dette område reduceres med det område, der er afgrænset: – mod nord af 52°30' N – mod syd af 52°00' N – mod vest af Irlands kyst – mod øst af Det Forenede Kongeriges kyst. Art: || Sild Clupea harengus || Område: || VIIe og VIIf (HER/7EF.) Frankrig || 392 || || Præventiv TAC Det Forenede Kongerige || 392 || Unionen || 784 || || || TAC || 784 || Art: || Sild Clupea harengus || Område: || VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) og VIIk(1) (HER/7G-K.) Tyskland || 191 || || Analytisk TAC Frankrig || 1 062 || Irland || 14 864 || Nederlandene || 1 062 || Det Forenede Kongerige || 21 || Unionen || 17 200 || || || TAC || 17 200 || (1) Dette område udvides med området afgrænset: – mod nord af 52°30' N – mod syd af 52°00' N – mod vest af Irlands kyst – mod øst af Det Forenede Kongeriges kyst. Art: || Ansjos Engraulis encrasicolus || Område: || IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (ANE/9/3411) Spanien || 3 998 || || Præventiv TAC Portugal || 4 362 || Unionen || 8 360 || || || TAC || 8 360 || Art: || Torsk Gadus morhua || Område: || Kattegat (COD/03AS.) Danmark || 62 || (1) || Analytisk TAC Tyskland || 1 || (1) Sverige || 37 || (1) Unionen || 100 || (1) || || TAC || 100 || (1) || || || (1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. Art: || Torsk Gadus morhua || Område: || VIb; EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12° 00 V og i XII og XIV (COD/5W6-14) Belgien || 0 || || Præventiv TAC Tyskland || 2 || Frankrig || 20 || Irland || 8 || Det Forenede Kongerige || 32 || Unionen || 62 || || || TAC || 62 || Art: || Torsk Gadus morhua || Område: || VIa; EU-farvande og internationale farvande i Vb øst for 12° 00 V (COD/5BE6A) Belgien || 0 || || Analytisk TAC Tyskland || 0 || Frankrig || 0 || Irland || 0 || Det Forenede Kongerige || 0 || Unionen || 0 || || || TAC || 0 || (1) || || || (1) Landing af bifangst af torsk i det område, der er omfattet af denne TAC, er tilladt, såfremt den pågældende fangst ikke udgør mere end 1,5 % af den levende vægt af den samlede fangst, der opbevares om bord for hver enkelt fangstrejse. Art: || Torsk Gadus morhua || Område: || VIIa (COD/07A.) Belgien || 4 || || Analytisk TAC Frankrig || 10 || Irland || 188 || Nederlandene || 1 || Det Forenede Kongerige || 82 || Unionen || 285 || || || TAC || 285 || || || || Art: || Torsk Gadus morhua || Område: || VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (COD/7XAD34) Belgien || 456 || || Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Frankrig || 7 459 || Irland || 1 479 || Nederlandene || 2 || Det Forenede Kongerige || 804 || Unionen || 10 200 || || || TAC || 10 200 || Art: || Sildehaj Lamna nasus || Område: || Fransk Guyanas farvande, Kattegat; EU-farvande i Skagerrak, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV; EU-farvande i CECAF 34.1.1, 34.1.2 og 34.2 (POR/3-1234) Danmark || pm || (1) || Præventiv TAC Frankrig || pm || (1) Tyskland || pm || (1) Irland || pm || (1) Spanien || pm || (1) Det Forenede Kongerige || pm || (1) Unionen || pm || (1) || || TAC || pm || (1) (1) Når denne art fanges ved et uheld, må den ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Art: || Glashvarrearter Lepidorhombus spp. || Område: || EU-farvande i IIa og IV (LEZ/2AC4-C) Belgien || 8 || || Analytisk TAC Danmark || 7 || Tyskland || 7 || Frankrig || 46 || Nederlandene || 36 || Det Forenede Kongerige || 2 716 || Unionen || 2 820 || || || TAC || 2 820 || Art: || Glashvarrearter Lepidorhombus spp. || Område: || EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV (LEZ/56-14) Spanien || 232 || || Analytisk TAC Frankrig || 904 || Irland || 264 || Det Forenede Kongerige || 640 || Unionen || 2 040 || || || TAC || 2 040 || Art: || Glashvarrearter Lepidorhombus spp. || Område: || VII (LEZ/07.) Belgien || 376 || (1) || Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Spanien || 4 172 || (1) Frankrig || 5 064 || (1) Irland || 2 302 || (1) Det Forenede Kongerige || 1 994 || (1) Unionen || 13 908 || || || TAC || 13 908 || || || (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give de af dens fartøjer, der fører dens flag og deltager i forsøg vedrørende fuldt dokumenterede fiskerier, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 1 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, jf. artikel 7 i denne forordning. Art: || Glashvarrearter Lepidorhombus spp. || Område: || VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spanien || 760 || || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Frankrig || 613 || Unionen || 1 373 || || || TAC || 1 373 || Art: || Glashvarrearter Lepidorhombus spp. || Område: || VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (LEZ/8C3411) Spanien || 822 || || Analytisk TAC Frankrig || 41 || Portugal || 27 || Unionen || 890 || || || TAC || 890 || Art: || Havtaske Lophiidae || Område: || VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (ANF/56-14) Belgien || 149 || || Præventiv TAC Tyskland || 170 || Spanien || 159 || Frankrig || 1 833 || Irland || 415 || Nederlandene || 144 || Det Forenede Kongerige || 1 276 || Unionen || 4 146 || || || TAC || 4 146 || Art: || Havtaske Lophiidae || Område: || VII (ANF/07.) Belgien || 2 268 || (1) (2) || Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Tyskland || 253 || (1) (2) Spanien || 901 || (1) (2) Frankrig || 14 553 || (1) (2) Irland || 1 860 || (1) (2) Nederlandene || 294 || (1) (2) Det Forenede Kongerige || 4 413 || (1) (2) Unionen || 24 542 || (1) || || TAC || 24 542 || (1) (1) Særlig betingelse: Hvoraf højst 5 % må fanges i VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (ANF/*8ABDE). (2) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give de af dens fartøjer, der fører dens flag og deltager i forsøg vedrørende fuldt dokumenterede fiskerier, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 1 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, jf. artikel 7 i denne forordning. Art: || Havtaske Lophiidae || Område: || VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (ANF/8ABDE.) Spanien || 1 002 || || Præventiv TAC Frankrig || 5 574 || Unionen || 6 576 || || || TAC || 6 576 || Art: || Havtaske Lophiidae || Område: || VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (ANF/8C3411) Spanien || 1 708 || || Analytisk TAC Frankrig || 2 || Portugal || 340 || Unionen || 2 050 || || || TAC || 2 050 || Art: || Kuller Melanogrammus aeglefinus || Område: || EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa (HAD/5BC6A.) Belgien || 7 || || Analytisk TAC Tyskland || 8 || Frankrig || 342 || Irland || 244 || Det Forenede Kongerige || 2 499 || Unionen || 3 100 || || || TAC || 3 100 || Art: || Kuller Melanogrammus aeglefinus || Område: || VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (HAD/7X7A34) Belgien || 83 || (1) || Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Frankrig || 5 000 || (1) Irland || 1 667 || (1) Det Forenede Kongerige || 750 || (1) Unionen || 7 500 || (1) || || TAC || 7 500 || (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give de af dens fartøjer, der fører dens flag og deltager i forsøg vedrørende fuldt dokumenterede fiskerier, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 5 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, jf. artikel 7 i denne forordning. Art: || Kuller Melanogrammus aeglefinus || Område: || VIIa (HAD/07A.) Belgien || 16 || || Præventiv TAC Frankrig || 72 || Irland || 433 || Det Forenede Kongerige || 480 || Unionen || 1 001 || || || TAC || 1 001 || Art: || Hvilling Merlangius merlangus || Område: || VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (WHG/56-14) Tyskland || 2 || || Præventiv TAC Frankrig || 30 || Irland || 73 || Det Forenede Kongerige || 141 || Unionen || 246 || || || TAC || 246 || Art: || Hvilling Merlangius merlangus || Område: || VIIa (WHG/07A.) Belgien || 0 || || Præventiv TAC Frankrig || 5 || Irland || 28 || Nederlandene || 0 || Det Forenede Kongerige || 38 || Unionen || 71 || || || TAC || 71 || Art: || Hvilling Merlangius merlangus || Område: || VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk (WHG/7X7A-C) Belgien || 239 || || Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Frankrig || 14 700 || Irland || 6 812 || Nederlandene || 120 || Det Forenede Kongerige || 2 629 || Unionen || 24 500 || || || TAC || 24 500 || Art: || Hvilling Merlangius merlangus || Område: || VIII (WHG/08.) Spanien || 1 016 || || Præventiv TAC Frankrig || 1 524 || Unionen || 2 540 || || || TAC || 2 540 || Art: || Hvilling Merlangius merlangus || Område: || IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (WHG/9/3411) Portugal || Skal fastsættes || (1) || Præventiv TAC Unionen || Skal fastsættes || (2) || || TAC || Skal fastsættes || (2) (1) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (2) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 1. Art: || Kulmule Merluccius merluccius || Område: || IIIa; EU-farvande i underområde 22-32 (HKE/3A/BCD) Danmark || 1 033 || || Analytisk TAC Sverige || 88 || Unionen || 1 121 || || || TAC || 1 121 || (1) (1) Inden for en samlet TAC på 37 200 tons for den nordlige kulmulebestand. Art: || Kulmule Merluccius merluccius || Område: || EU-farvande i IIa og IV (HKE/2AC4-C) Belgien || 19 || || Analytisk TAC Danmark || 755 || || Tyskland || 87 || Frankrig || 167 || Nederlandene || 43 || Det Forenede Kongerige || 235 || Unionen || 1 306 || || || TAC || 1 306 || (1) (1) Inden for en samlet TAC på 37 200 tons for den nordlige kulmulebestand. Art: || Kulmule Merluccius merluccius || Område: || VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (HKE/571214) Belgien || 192 || (1) (3) || Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Spanien || 6 149 || (3) Frankrig || 9 495 || (1) (3) Irland || 1 151 || (3) Nederlandene || 124 || (1) (3) Det Forenede Kongerige || 3 749 || (1) (3) Unionen || 20 860 || || || TAC || 20 860 || (2) (1) Der kan foretages overførsler fra denne kvote til EU-farvande i IIa og IV. Kommissionen skal dog underrettes om sådanne overførsler i forvejen. (2) Inden for en samlet TAC på 37 200 tons for den nordlige kulmulebestand. (3) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give de af dens fartøjer, der fører dens flag og deltager i forsøg vedrørende fuldt dokumenterede fiskerier, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 1 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, jf. artikel 7 i denne forordning. Særlig betingelse: Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: || VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (HKE/*8ABDE) || Belgien || 25 || || Spanien || 992 || Frankrig || 992 || Irland || 124 || Nederlandene || 12 || Det Forenede Kongerige || 558 || Unionen || 2 703 || Art: || Kulmule Merluccius merluccius || Område: || VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (HKE/8ABDE.) Belgien || 6 || (1) || Analytisk TAC Spanien || 4 281 || Frankrig || 9 614 || Nederlandene || 12 || (1) Unionen || 13 913 || || || TAC || 13 913 || (2) (1) Der kan foretages overførsler af denne kvote til IV og EU-farvande i IIa. Kommissionen skal dog underrettes om sådanne overførsler i forvejen. (2) Inden for en samlet TAC på 37 200 tons for den nordlige kulmulebestand. Særlig betingelse: Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: || VI og VII; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (HKE/*57-14) || Belgien || 1 || Spanien || 1 240 || Frankrig || 2 232 || Nederlandene || 4 || Unionen || 3 477 || Art: || Kulmule Merluccius merluccius || Område: || VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (HKE/8C3411) Spanien || 9 051 || || Analytisk TAC Frankrig || 869 || Portugal || 4 224 || Unionen || 14 144 || || || TAC || 14 144 || Art: || Byrkelange Molva dypterygia || Område: || Internationale farvande i XII (BLI/12INT-) Estland || 2 || (1) || Præventiv TAC Spanien || 622 || (1) Frankrig || 15 || (1) Litauen || 6 || (1) Det Forenede Kongerige || 6 || (1) Andre || 2 || (1) Unionen || 652 || (1) || || TAC || 652 || (1) (1) Kun for bifangster. Direkte fiskeri under denne kvote er forbudt. Art: || Lange Molva molva || Område: || IIIa; EU-farvande i IIIbcd (LIN/3A/BCD) Belgien || pm || (1) || Præventiv TAC Danmark || pm || Tyskland || pm || (1) Sverige || pm || Det Forenede Kongerige || pm || (1) Unionen || pm || || || TAC || pm || (1) Kvoten må kun fiskes i EU-farvande i IIIa og EU-farvande i IIIbcd. Art: || Jomfruhummer Nephrops norvegicus || Område: || EU-farvande i IIa og IV (NEP/2AC4-C) Belgien || 908 || || Analytisk TAC Danmark || 908 || Tyskland || 13 || Frankrig || 27 || Nederlandene || 467 || Det Forenede Kongerige || 15 027 || Unionen || 17 350 || || || TAC || 17 350 || Art: || Jomfruhummer Nephrops norvegicus || Område: || VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb (NEP/5BC6.) Spanien || 34 || || Analytisk TAC Frankrig || 135 || Irland || 225 || Det Forenede Kongerige || 16 256 || Unionen || 16 650 || || || TAC || 16 650 || Art: || Jomfruhummer Nephrops norvegicus || Område: || VII (NEP/07.) Spanien || 1 115 || (1) || Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Frankrig || 4 517 || (1) Irland || 6 851 || (1) Det Forenede Kongerige || 6 093 || (1) Unionen || 18 576 || (1) || || TAC || 18 576 || (1) (1) Særlig betingelse: Hvoraf der i funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII (NEP/*07U16) ikke må tages mere end følgende kvoter: Spanien || 418 Frankrig || 262 Irland || 503 Det Forenede Kongerige || 203 Unionen || 1 386 Art: || Jomfruhummer Nephrops norvegicus || Område: || VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (NEP/8ABDE.) Spanien || 192 || || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Frankrig || 3 008 || Unionen || 3 200 || || || TAC || 3 200 || Art: || Jomfruhummer Nephrops norvegicus || Område: || VIIIc (NEP/08C.) Spanien || 71 || || Analytisk TAC Frankrig || 3 || Unionen || 74 || || || TAC || 74 || Art: || Jomfruhummer Nephrops norvegicus || Område: || IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (NEP/9/3411) Spanien || 62 || || Analytisk TAC Portugal || 184 || Unionen || 246 || || || TAC || 246 || Art: || Rejer (Penaeus-arter) Penaeus spp. || Område: || Fransk Guyanas farvande (PEN/FGU.) Frankrig || Skal fastsættes || (1) (2) || Præventiv TAC Unionen || Skal fastsættes || (2) (3) || || TAC || Skal fastsættes || (2) (3) (1) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (2) Fiskeri efter rejer Penaeus subtilis og Penaeus brasiliensis er forbudt i farvande med en dybde på under 30 meter. (3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 1. Art: || Rødspætte Pleuronectes platessa || Område: || VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (PLE/56-14) Frankrig || 15 || || Præventiv TAC || Irland || 202 || || Det Forenede Kongerige || 337 || || Unionen || 554 || || || || || TAC || 554 || || Art: || Rødspætte Pleuronectes platessa || Område: || VIIa (PLE/07A.) Belgien || 83 || || Præventiv TAC Frankrig || 36 || Irland || 651 || Nederlandene || 25 || Det Forenede Kongerige || 832 || Unionen || 1 627 || || || TAC || 1 627 || Art: || Rødspætte Pleuronectes platessa || Område: || VIIb og VIIc (PLE/7BC.) Frankrig || 12 || || Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Irland || 50 || Unionen || 62 || || || TAC || 62 || Art: || Rødspætte Pleuronectes platessa || Område: || VIId og VIIe (PLE/7DE.) Belgien || 874 || || Analytisk TAC Frankrig || 2 914 || Det Forenede Kongerige || 1 554 || Unionen || 5 342 || || || TAC || 5 342 || (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give de af dens fartøjer, der fører dens flag og deltager i forsøg vedrørende fuldt dokumenterede fiskerier, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 1 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, jf. artikel 7 i denne forordning. Art: || Rødspætte Pleuronectes platessa || Område: || VIIf og VIIg (PLE/7FG.) Belgien || 74 || || Præventiv TAC Frankrig || 135 || Irland || 21 || Det Forenede Kongerige || 70 || Unionen || 300 || || || TAC || 300 || Art: || Rødspætte Pleuronectes platessa || Område: || VIIh, VIIj og VIIk (PLE/7HJK.) Belgien || 7 || || Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Frankrig || 14 || Irland || 50 || Nederlandene || 28 || Det Forenede Kongerige || 14 || Unionen || 113 || || || TAC || 113 || Art: || Rødspætte Pleuronectes platessa || Område: || VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (PLE/8/3411) Spanien || 53 || || Præventiv TAC Frankrig || 210 || Portugal || 53 || Unionen || 316 || || || TAC || 316 || Art: || Lubbe Pollachius pollachius || Område: || VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (POL/56-14) Spanien || 6 || || Præventiv TAC Frankrig || 190 || Irland || 56 || Det Forenede Kongerige || 145 || Unionen || 397 || || || TAC || 397 || Art: || Lubbe Pollachius pollachius || Område: || VII (POL/07.) Belgien || 420 || || Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Spanien || 25 || Frankrig || 9 667 || Irland || 1 030 || Det Forenede Kongerige || 2 353 || Unionen || 13 495 || || || TAC || 13 495 || Art: || Lubbe Pollachius pollachius || Område: || VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (POL/8ABDE.) Spanien || 202 || || Præventiv TAC Frankrig || 984 || Unionen || 1 186 || || || TAC || 1 186 || Art: || Lubbe Pollachius pollachius || Område: || VIIIc (POL/08C.) Spanien || 166 || || Præventiv TAC Frankrig || 19 || Unionen || 185 || || || TAC || 185 || Art: || Lubbe Pollachius pollachius || Område: || IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (POL/9/3411) Spanien || 218 || (1) || Præventiv TAC Portugal || 8 || (1) Unionen || 226 || (1) || || TAC || 226 || (1) Særlig betingelse: Hvoraf op til 5 % kan fiskes i EU-farvande i VIIIc (POL/*08C.). Art: || Sej Pollachius virens || Område: || VII, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (POK/7/3411) Belgien || 7 || || Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Frankrig || 1 505 || Irland || 752 || Det Forenede Kongerige || 410 || Unionen || 2 674 || || || TAC || 2 674 || Art: || Rokker Rajiformes || Område: || EU-farvande i IIa og IV (SRX/2AC4-C) Belgien || pm || (1) (2) (3) || Præventiv TAC Danmark || pm || (1) (2) (3) Tyskland || pm || (1) (2) (3) Frankrig || pm || (1) (2) (3) Nederlandene || pm || (1) (2) (3) Det Forenede Kongerige || pm || (1) (2) (3) Unionen || pm || (1) (3) || || TAC || pm || (3) (1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), sømrokke (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) rapporteres særskilt. (2) Bifangstkvote. Disse arter må højst udgøre 25 % af den ombordværende fangst (udtrykt i levende vægt) pr. fangstrejse. Denne bestemmelse gælder kun for fartøjer med en længde overalt på over 15 meter. (3) Gælder ikke for skade (Dipturus batis). Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. || pm Art: || Rokker Rajiformes || Område: || EU-farvande i IIIa (SRX/03A-C.) Danmark || pm || (1) (2) || Præventiv TAC Sverige || pm || (1) (2) Unionen || pm || (1) (2) || || TAC || pm || (2) (1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/03A-C.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for skade (Dipturus batis). Når denne art fanges ved et uheld, må den ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. || pm Art: || Rokker Rajiformes || Område: || EU-farvande i VIa, VIb, VIIa-c og VIIe-k (SRX/67AKXD) Belgien || pm || (1) (2) (3) || Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Estland || pm || (1) (2) (3) Frankrig || pm || (1) (2) (3) Tyskland || pm || (1) (2) (3) Irland || pm || (1) (2) (3) Litauen || pm || (1) (2) (3) Nederlandene || pm || (1) (2) (3) Portugal || pm || (1) (2) (3) Spanien || pm || (1) (2) (3) Det Forenede Kongerige || pm || (1) (2) (3) Unionen || pm || (1) (2) (3) || || TAC || pm || (2) (1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), sømrokke (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/ 67AKXD), småøjet rokke (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), sandrokke (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) og gøgerokke (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for broget rokke (Raja undulata), skade (Dipturus batis), sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) og spidsrokke (Raja alba). Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. (3) Særlig betingelse: Hvoraf op til 5 % kan fiskes i EU-farvande i VIId (SRX/*07D.). || pm Art: || Rokker Rajiformes || Område: || EF-farvande i VIId (SRX/07D.) Belgien || pm || (1) (2) (3) || Præventiv TAC Frankrig || pm || (1) (2) (3) Nederlandene || pm || (1) (2) (3) Det Forenede Kongerige || pm || (1) (2) (3) Unionen || pm || (1) (2) (3) || || TAC || pm || (2) (1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/07D.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/07D.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/07D.) og tærbe (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for skade (Dipturus batis) og broget rokke (Raja undulata). Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. (3) Særlig betingelse: Hvoraf op til 5 % kan fiskes i EU-farvande i VIa, VIb, VIIa-c og VIIe-k (SRX/*67AKD). Art: || Rokker Rajiformes || Område: || EU-farvande i VIII og IX (SRX/89-C.) Belgien || pm || (1) (2) || Præventiv TAC Frankrig || pm || (1) (2) Portugal || pm || (1) (2) Spanien || pm || (1) (2) Det Forenede Kongerige || pm || (1) (2) Unionen || pm || (1) (2) || pm || TAC || pm || (2) (1) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) og sømrokke (Raja clavata) (RJC/89-C.) rapporteres særskilt. (2) Gælder ikke for broget rokke (Raja undulata), skade (Dipturus batis) og spidsrokke (Raja alba). Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Fiskerne opfordres til at udvikle og anvende metoder og udstyr, der muliggør hurtig og sikker udsætning af sådanne arter. Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || IIIa; EU-farvande i underområde 22-32 (SOL/3A/BCD) Danmark || 470 || || Analytisk TAC Tyskland || 27 || (1) Nederlandene || 45 || (1) Sverige || 18 || Unionen || 560 || || || TAC || 560 || (2) (1) Kvoten må kun fiskes i EU-farvande i IIIa, underområde 22-32. (2) Særlig betingelse: Hvoraf højst 496 tons må fiskes i IIIa. Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (SOL/56-14) Irland || 38 || || Præventiv TAC Det Forenede Kongerige || 10 || Unionen || 48 || || || TAC || 48 || Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VIIa (SOL/07A.) Belgien || 31 || || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Frankrig || 0 || Irland || 7 || Nederlandene || 9 || Det Forenede Kongerige || 13 || Unionen || 60 || || || TAC || 60 || Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VIIb og VIIc (SOL/7BC.) Frankrig || 6 || || Præventiv TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Irland || 29 || Unionen || 35 || || || TAC || 35 || Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VIId (SOL/07D.) Belgien || 1 292 || || Analytisk TAC Frankrig || 2 585 || Det Forenede Kongerige || 923 || Unionen || 4 800 || || || TAC || 4 800 || Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VIIe (SOL/07E.) Belgien || 32 || (1) || Analytisk TAC Frankrig || 337 || (1) Det Forenede Kongerige || 525 || (1) Unionen || 894 || || || TAC || 894 || (1) Ud over denne kvote kan en medlemsstat give de af dens fartøjer, der fører dens flag og deltager i forsøg vedrørende fuldt dokumenterede fiskerier, en yderligere tildeling inden for den samlede grænse på 5 % af den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt, jf. artikel 7 i denne forordning. Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VIIf og VIIg (SOL/7FG.) Belgien || 688 || || Analytisk TAC Frankrig || 69 || Irland || 34 || Det Forenede Kongerige || 309 || Unionen || 1 100 || || || TAC || 1 100 || Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VIIh, VIIj og VIIk (SOL/7HJK.) Belgien || 28 || || Analytisk TAC Artikel 11 i denne forordning anvendes. Frankrig || 56 || Irland || 153 || Nederlandene || 45 || Det Forenede Kongerige || 56 || Unionen || 338 || || || TAC || 338 || Art: || Almindelig tunge Solea solea || Område: || VIIIa og VIIIb (SOL/8AB.) Belgien || 37 || || Analytisk TAC Spanien || 7 || Frankrig || 2 750 || Nederlandene || 206 || Unionen || 3 000 || || || TAC || 3 000 || Art: || Tungearter Solea spp. || Område: || VIIIc, VIIId, VIIIe, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (SOO/8CDE34) Spanien || 323 || || Præventiv TAC Portugal || 535 || Unionen || 858 || || || TAC || 858 || Art: || Brisling Sprattus sprattus || Område: || VIId og VIIe (SPR/7DE.) Belgien || 21 || || Præventiv TAC Danmark || 1 339 || Tyskland || 21 || Frankrig || 288 || Nederlandene || 288 || Det Forenede Kongerige || 2 163 || Unionen || 4 120 || || || TAC || 4 120 || Art: || Almindelig pighaj Squalus acanthias || Område: || EU-farvande i IIIa (DGS/03A-C.) Danmark || pm || || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Sverige || pm || Unionen || pm || || || TAC || pm || Art: || Almindelig pighaj Squalus acanthias || Område: || EU-farvande i IIa og IV (DGS/2AC4-C) Belgien || pm || (1) || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Danmark || pm || (1) Tyskland || pm || (1) Frankrig || pm || (1) Nederlandene || pm || (1) Sverige || pm || (1) Det Forenede Kongerige || pm || (1) Unionen || pm || (1) || || TAC || pm || (1) (1) Fangster taget med langline af gråhaj (Galeorhinus galeus), chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps), sorthaj (Etmopterus pusillus), portugisisk pighaj (Centroscymnus coelolepis) og pighaj (Squalus acanthias) inkluderes. Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Art: || Almindelig pighaj Squalus acanthias || Område: || EU-farvande og internationale farvande i I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV (DGS/15X14) Belgien || pm || (1) || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 11 i denne forordning anvendes. Tyskland || pm || (1) Spanien || pm || (1) Frankrig || pm || (1) Irland || pm || (1) Nederlandene || pm || (1) Portugal || pm || (1) Det Forenede Kongerige || pm || (1) Unionen || pm || (1) || || TAC || pm || (1) (1) Fangster taget med langline af gråhaj (Galeorhinus galeus), chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps), sorthaj (Etmopterus pusillus), portugisisk pighaj (Centroscymnus coelolepis) og pighaj (Squalus acanthias) inkluderes. Når disse arter fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes. Art: || Hestemakrelarter Trachurus spp. || Område: || VIIIc (JAX/08C.) Spanien || pm || (1) (2) || Analytisk TAC Frankrig || pm || (1) Portugal || pm || (1) (2) Unionen || pm || || || TAC || pm || (1) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98[18]. I forbindelse med kontrol af den mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (2) Særlig betingelse: Op til 5 % af denne kvote kan fiskes under IX (JAX/*09.). Art: || Hestemakrelarter Trachurus spp. || Område: || IX (JAX/09.) Spanien || 7 762 || (1) (2) || Præventiv TAC Portugal || 22 238 || (1) (2) Unionen || 30 000 || || || TAC || 30 000 || (1) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98. I forbindelse med kontrol af den mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (2) Særlig betingelse: Op til 5 % af denne kvote kan fiskes under VIIIc (JAX/*08C). Art: || Hestemakrelarter Trachurus spp. || Område: || X; EU-farvande i CECAF(1) (JAX/X34PRT) Portugal || Skal fastsættes || (2) (3) || Præventiv TAC Unionen || Skal fastsættes || (4) || || TAC || Skal fastsættes || (4) (1) Farvandene omkring Azorerne. (2) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98. I forbindelse med kontrol af den mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (3) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (4) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 3. Art: || Hestemakrelarter Trachurus spp. || Område: || EU-farvande i CECAF(1) (JAX/341PRT) Portugal || Skal fastsættes || (2) (3) || Præventiv TAC Unionen || Skal fastsættes || (4) || || TAC || Skal fastsættes || (4) (1) Farvandene omkring Madeira. (2) Hvoraf højst 5 % må bestå af hestemakrel mellem 12 og 14 cm uanset artikel 19 i forordning (EF) nr. 850/98. I forbindelse med kontrol af den mængde anvendes en omregningskoefficient på 1,20 for landingernes vægt. (3) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (4) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 3. Art: || Hestemakrelarter Trachurus spp. || Område: || EU-farvande i CECAF(1) (JAX/341SPN) Spanien || Skal fastsættes || (2) || Præventiv TAC Unionen || Skal fastsættes || (3) || || TAC || Skal fastsættes || (3) (1) Farvandene omkring De Kanariske Øer. (2) Artikel 6 i denne forordning anvendes. (3) Samme mængde som fastsat i overensstemmelse med fodnote 2. BILAG II A FARTØJERS FISKERIINDSATS I FORBINDELSE MED FORVALTNING AF TORSKEBESTANDE I KATTEGAT, ICES-AFSNIT VIa OG VIIa OG I EU-FARVANDE I ICES-AFSNIT Vb 1. ANVENDELSESOMRÅDE 1.1. Dette bilag finder anvendelse for EU-fartøjer, som medfører eller anvender fiskeredskaber, der er omhandlet i punkt 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 1342/2008, og som befinder sig i et af de geografiske områder, der er omhandlet i punkt 2 i dette bilag. 1.2. Dette bilag gælder ikke for fartøjer med en længde overalt på mindre end 10 meter. Det kræves ikke, at disse fartøjer er i besiddelse af fiskeritilladelser udstedt i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Berørte medlemsstater vurderer med passende stikprøvebaserede metoder disse fartøjers fiskeriindsats i forhold til de indsatsgrupper, de tilhører. I løbet af 2013 indhenter Kommissionen videnskabelige udtalelser til vurdering af, hvordan de pågældende fartøjers fiskeriindsats udvikler sig, for at afgøre, om de skal inddrages under ordningen for fiskeriindsatsen. 2. REGULEREDE REDSKABER OG GEOGRAFISKE OMRÅDER Med henblik på dette bilag gælder de redskabsgrupper, der er omhandlet i punkt 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 1342/2008, og de grupper af geografiske områder, der er omhandlet i punkt 2, litra a), c) og d), i nævnte bilag. 3. TILLADELSER Hvis en medlemsstat skønner det nødvendigt for at fremme en holdbar gennemførelse af denne indsatsordning, udsteder den ikke en tilladelse til at fiske med et reguleret redskab i nogen af de geografiske områder, som dette bilag finder anvendelse på, hvis fartøjer, der fører dens flag, ikke kan dokumentere at have deltaget i sådant fiskeri tidligere, medmindre den sikrer, at en tilsvarende kapacitet udtrykt i kW udelukkes fra fiskeri i det pågældende område. 4. MAKSIMAL TILLADT FISKERIINDSATS 4.1. Den maksimalt tilladte indsats, jf. artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1342/2008, for forvaltningsperioden 2013, dvs. fra den 1. februar 2013 til den 31. januar 2014, for hver af medlemsstaternes indsatsgrupper er anført i tillæg 1 til dette bilag. 4.2. Den maksimale årlige fiskeriindsats, der fastsættes i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1954/2003[19], berører ikke den maksimale tilladte fiskeriindsats, der fastsættes i dette bilag. 5. FORVALTNING 5.1. Medlemsstaterne forvalter den maksimalt tilladte fiskeriindsats i henhold til betingelserne i artikel 4 og artikel 13-17 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 26-35 i forordning (EF) nr. 1224/2009. 5.2. En medlemsstat kan fastsætte forvaltningsperioder for fordeling af hele den maksimalt tilladte indsats eller dele af den mellem enkelte fartøjer eller grupper af fartøjer. I så fald fastsætter den pågældende medlemsstat efter eget skøn, hvor mange dage eller timer et fartøj må være til stede i området i en forvaltningsperiode. Under sådanne forvaltningsperioder kan den berørte medlemsstat omfordele indsatsen mellem de enkelte fartøjer eller grupper af fartøjer. 5.3. Selv om en medlemsstat giver fartøjer, der fører dens flag, tilladelse til at være til stede i et område på timebasis, måles forbruget af dage i overensstemmelse med betingelserne i punkt 5.1. Efter anmodning fra Kommissionen dokumenterer den pågældende medlemsstat, at den har taget skridt til at forebygge, at forbruget af fiskeriindsats i området bliver for højt, fordi et fartøjs tilstedeværelsesperioder i området ikke varer hele døgn. 6. FISKERIINDSATSRAPPORT Artikel 28 i forordning (EF) nr. 1224/2009 finder anvendelse på fartøjer, som er omfattet af dette bilags anvendelsesområde. Det geografiske område, der henvises til i nævnte artikel, skal for forvaltningen af torsk forstås som hver af grupperne af geografiske områder i punkt 2 i dette bilag. 7. FREMSENDELSE AF RELEVANTE DATA Medlemsstaterne indberetter oplysninger til Kommissionen om deres fartøjers fiskeriindsats i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Disse oplysninger fremsendes via systemet for udveksling af fiskeridata eller et andet fremtidigt datasystem efter Kommissionens gennemførelse heraf. Tillæg 1 til bilag IIA Maksimal tilladt fiskeriindsats i kW-dage Geografisk område: || Reguleret redskab || DK || DE || SE a) Kattegat || TR1 || pm || pm || pm TR2 || pm || pm || pm TR3 || pm || pm || pm BT1 || pm || pm || pm BT2 || pm || pm || pm GN || pm || pm || pm GT || pm || pm || pm LL || pm || pm || pm Geografisk område || Reguleret redskab || BE || FR || IE || NL || UK c) ICES-afsnit VIIa || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm TR2 || pm || pm || pm || pm || pm TR3 || pm || pm || pm || pm || pm BT1 || pm || pm || pm || pm || pm BT2 || pm || pm || pm || pm || pm GN || pm || pm || pm || pm || pm GT || pm || pm || pm || pm || pm LL || pm || pm || pm || pm || pm Geografisk område || Reguleret redskab || BE || DE || ES || FR || IE || UK d) ICES-afsnit VIa og EU-farvande i ICES-afsnit Vb || TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm BILAG II B FARTØJERS FISKERIINDSATS I FORBINDELSE MED GENOPRETNING AF VISSE SYDLIGE KULMULEBESTANDE OG JOMFRUHUMMERBESTANDE I ICES-AFSNIT VIIIc OG IXa, UNDTAGEN CADIZBUGTEN KAPITEL 1 GENERELLE BESTEMMELSER 1. ANVENDELSESOMRÅDE Dette bilag gælder for EU-fartøjer med en længde overalt på mindst 10 meter, der medfører eller anvender trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm, garn med en maskestørrelse på mindst 60 mm eller langliner til bundfiskeri i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2166/2005 og er til stede i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten. 2. DEFINITIONER I dette bilag forstås ved: a) "redskabsgruppe": gruppen bestående af følgende to redskabskategorier: i) trawl, snurrevod eller lignende redskaber med en maskestørrelse på mindst 32 mm og ii) garn med en maskestørrelse på mindst 60 mm og langliner til bundfiskeri b) "reguleret redskab": redskab i en af de to redskabskategorier i redskabsgruppen c) "området": ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten d) "forvaltningsperioden 2013": perioden mellem den 1. februar 2013 og den 31. januar 2014 e) "særlige betingelser": de særlige betingelser, der er anført i punkt 6.1. 3. INDSATSBEGRÆNSNING Uden at det berører artikel 29 i forordning (EF) nr. 1224/2009, tilser hver medlemsstat, at EU-fartøjer, der fører dens flag og medfører regulerede redskaber, kun er til stede i området det antal dage, som er angivet i kapitel III i dette bilag. KAPITEL II TILLADELSER 4. FARTØJER MED TILLADELSE 4.1. En medlemsstat må ikke tillade, at fartøjer, der fører dens flag, fisker med et reguleret redskab i området, hvis fartøjerne ikke kan dokumentere at have deltaget i sådant fiskeri i årene 2002 til 2012, bortset fra dokumentation for fiskeri som følge af overdragelse af dage mellem fiskerfartøjer, medmindre den sørger for, at en tilsvarende kapacitet udtrykt i kW udelukkes fra at fiske i området. 4.2. Et fartøj, der fører en medlemsstats flag, og som ikke har kvoter i området, kan ikke få tilladelse til at fiske i området med et reguleret redskab, medmindre fartøjet har fået tildelt en kvote efter en overførsel tilladt i henhold til artikel 20, stk. 5. i forordning (EF) nr. 2371/2002 og har fået t