Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning inden for maalrettet sociooekonomisk forskning (1994-1998) (94/C 228/13) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0091(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse / /EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for maalrettet sociooekonomisk forskning; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af indirekte foranstaltninger og forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram; de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering af det omraade, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste foranstaltning i det fjerde rammeprogramm.

i henhold til afgoerelse / /EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa forhoejelse; det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program, vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for maalrettet sociooekonomisk forskning;

i henhold til afgoerelse / /EF (det fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for maalrettet sociooekonomisk forskning af forskningscentre, universiteter og virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de foranstaltninger, der gennemfoeres under dette program, skal stimulere, udnytte og supplere de foranstaltninger til evaluering af de sociooekonomiske virkninger, der gennemfoeres under andre saerprogrammer til gennemfoerelse af det fjerde rammeprogram, og med dette for oeje er det noedvendigt at traeffe de fornoedne foranstaltninger til gensidig information og koordination;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overensstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessigt med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelse af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelse af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC bidrager via sit eget program for direkte foranstaltninger ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for det foerste omraade, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING

Artikel 1

Et saerprogram for maalrettet sociooekonomisk forskning som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 105 mio. ECU, herunder 25,70 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse / /EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere aktiviteterne paa de omraader, der direkte er omfattet af dette program, og forvaltningen af dem i de sidste fem aar op til evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg af raadgivende karakter, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.

Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evalueringen af FTU-projekter, som oenskes medfinansieret af Faellesskabet, og fastsaettelse af det beloeb, der skoennes noedvendigt til denne finansiering, naar beloebet overstiger 0,2 mio. ECU pr. projekt

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, som ikke er omfattet af en budgetafgoerelse.

2. Kommissionen underretter paa hvert moede i udvalget dette om gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale samarbejdsaftaler med europaeiske tredjelande med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

BILAG I

MAAL OG DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 7 under foerste foranstaltning i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

I. ALMINDELIGE MAAL OG BAGGRUND

Hvidbogen, som Det Europaeiske Raad vedtog i december 1993, har givet stof til eftertanke paa europaeisk plan og bidraget til at traeffe beslutninger - decentralt, nationalt eller paa faellesskabsplan - der skal laegge grundlaget for en baeredygtig udvikling i de europaeiske oekonomier, saa de kan leve op til den internationale konkurrence og samtidig skabe arbejdspladser.

Formaalet med den maalrettede sociooekonomiske forskning er i fremtiden at afklare grundlaget for disse beslutninger gennem udvikling af et faelles vidensgrundlag om situationen i Europa paa foelgende tre omraader:

- vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger

- forskning i uddannelse og undervisning

- forskning i social integration og social udstoedelse i Europa.

Vurderingen af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger i Europa tagter sigte paa at udvikle et faelles vidensgrundlag for de videnskabs- og teknologipolitiske beslutningstagere paa regionalt, nationalt og europaeisk niveau samt for ansvarlige paa andre indsatsomraader, hvor videnskab og teknologi spiller en rolle, med de endelige maal at sikre en bedre sammenhaeng og koordinering af FTU-indsatsen og -politikken i Europa.

Disse aktiviteter bliver en viderefoerelse af MONITOR-programmet (FAST,. SAST, SPEAR) og stoettes af det arbejde, der er blevet udfoert af FFC's Institut for Teknologiske Fremtidsstudier, programmerne VALUE og SPRINT, EUROSTAT samt erfaringerne fra de saerprogrammer (evaluering af forskningens sociooekonomiske virkninger), der er gennemfoert paa grundlag af en beslutning, der blev truffet, da det trejde rammeprogram blev vedtaget.

FFC vil bidrage til Faellesskabets FTU-aktiviteter paa dette omraade gennem Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier, der vil arbejde taet sammen med dette program (1).

Formaalet med Faellesskabets forskning i uddannelse og undervisning skal vaere at stoette den indsats, medlemsstaterne goer for at skabe forbindelse mellem forskning, uddannelse og undervisning og forbedre deres uddannelses- og undervisningssystemer, gennem udvikling af forskningen samt formidling af forskningsresultaterne og deraf foelgende innovation. Disse forskningsaktiviteter skal bidrage til i Europa at udvikle et egentligt »uddannelsessamfund«, dvs. et samfund, hvor uddannnelse og undervisning gennem hele livet indtager en fast, central plads.

I overensstemmelse med naerhedsprincippet skal disse aktiviteter supplere medlemsstaternes. De skal i oevrigt koordineres med den teknologiske forskning om samme emne inden for telematik-programmet og med Faellesskabets aktiviteter inden for uddannelse og undervisning, nemlig programmerne SOCRATES og LEONARDO, der kommer til at foelge efter programmerne COMETT, ERASMUS, LINGUA, PETRA, FORCE og EUROTECNET. I denne forbindelse tages der hensyn til det grundlaeggende dataindsamlings- og analysearbejde, der er udfoert inden for EURYDICE-nettet, samt arbejdet i CEDEFOP.

Fattigdom og social udstoedelse er alvorlige problemer for medlemsstaterne. Forskning i social integration og social udstoedelse i Europa er noedvendig for at forbedre forstaaelsen af disse problemer og loese dem.

Her er der tale om en dobbelt maalsaetning, der bestaar i dels at undersoege, i hvilket omfang den nuvaerende europaeiske integrationsproces (enhedsmarked, oekonomisk og monetaer union, i international sammenhaeng . . .) indebaerer saerlige integrations-/udstoedelsesfaktorer i forhold til de faktorer, der ligger i den nationale og lokale udvikling, dels at lade samtlige medlemsstater faa gavn af vellykkede forsoeg med social integration ved hjaelp af sammenlignende undersoegelser og faelles udnyttelse af resultaterne af evalueringerne af de mest avancerede projekter.

Her er forskningen taet knyttet til de faellesskabsinitiativer (isaer det nye handlingsprogram paa mellemlang sigt til bekaempelse af social udelukkelse) og de nationale initiativer, der tager sigte paa at bekaempe social udelukkelse i Europa.

* * *

Ud over disse horisontale, maalrettede forskningsaktiviteter vil der blive foretaget oekonomiske og samfundsvidenskabelige undersoegelser inden for hvert enkelt saerprogram i den foerste foranstaltning (vurdering af de sociooekonomiske virkninger og af risici), den anden foranstaltning (de sociooekonomiske aspekter af det internationale videnskabelige og teknologiske samarbejde og forbindelse til Faellesskabets udenrigspolitik), den trejde foranstaltning (effektivisering af overfoerslen af FTU-resultaterne) og den fjerde foranstaltning (uddannelse og mobilitet for forskere i oekonomi og samfundsvidenskab). Udformningen og gennemfoerelsen af dette program tager sigte paa et bedre samspil og opbakning af forskning, der supplerer, styrker eller stimulerer lignende forskning inden for andre saerprogrammer. Der vil fortsat vaere et taet samarbejde med COST-projekterne paa det samfundsvidenskabelige omraade samt med de europaeiske organer, der arbejder paa omraader, der ogsaa falder ind under dette program.

II. FAELLESKABSAKTIVITETERNE

1. Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger i Europa

a) Saerlige maal

Defineret paa baggrund af naerhedsprincippet er de umiddelbare, saerlige maal for programmet foelgende:

- det drejer sig om paa europaeisk plan at forbinde de bestraebelser, der udfoldes af forskellige personer og institutioner, der er involveret i evalueringen af videnskabs- og teknologipolitiske loesninger, samt om at fremme udviklingen af net, der skaber forbindelse mellem forskere, ansvarlige ved parlaments- og regeringsorganer, der vurderer de videnskabelige og teknologiske loesninger, eksperter i sociooekonomisk vurdering af teknologi i virksomheder samt eksperter blandt andre aktoerer i det sociooekonomiske liv

- med udgangspunkt i disse net og navnlig paa deres anmodning skal der frembringes konkrete analyseelementer, hvormed man kan vurdere forskellige videnskabs- og teknologipolitiske loesninger paa regionalt, nationalt eller europaeisk niveau. Disse konkrete elementer kan tage form af rapporter, udvalgte indikatorer, informationsdossierer og periodiske publikationer, og de fremstilles med de nye hjaelpemidler (edb-systemer, multimedier osv.).

b) Emner

Faellesskabets forskningsindsats under dette emneomraade bliver koncentreret om tre store indbyrdes relaterede emnegrupper.

i) Analyse af FTU-situationen i Europa set i international sammenhaeng

Forskningsarbejdet gaar i foerste instans ud paa at frembringe faktuelle analyseelementer, hvormed man kan vurdere staerke og svage sider af FTU i Europa i forhold til de store geografiske omraader. Det drejer sig om:

- FTU-situationen paa medlemsstatsplan og i tredjelande, regioner eller grupper af regioner

- den politik, der foelges paa regionalt, nationalt, europaeisk og internationalt plan; maal, gennemfoerelsesprocesser, lovgivnings- og budgetmaessige aspekter, virkninger paa den teknisk-videnskabelige struktur og paa den sociooekonomiske udvikling, ogsaa makrooekonomisk set

- industrielle og oekonomiske aktoerers strategier efter sektor og virksomhedsform; internationalisering og tvaernationalt samarbejde; iagttaget inerti og udvikling i produktionssystemet og hindringerne for udvikling og assimilering af ny teknologi.

ii) Vurdering af forholdet mellem sociooekonomiske behov og udviklingsforhold paa kort og mellemlang sigt og ny videnskabelig og teknologisk udvikling

Ved hjaelp af strategiske analyser og prognoser paa kort og mellemlang sigt (fem til ti aar) for vigtige oekonomiske, sociale og kulturelle forhold samt den videnskabelige og teknologiske udvikling vil man faa konkrete elementer, der kan give naering til debatten om retningslinjerne for forskningsindsatsen i Europa (paa nationalt plan, faellesskabsplan og europaeisk plan). Man vil isaer forsoege at faa de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger frem, der bedst tjener vaeksten, konkurrenceevnen og jobskabelsen i Europa.

Foelgende forhold skal analyseres:

- oekonomiske, industrielle og finansielle forhold: det drejer sig om at foretage en grundig analyse af igangvaerende eller forestaaende aendringer i verdensoekonomien og i det europaeiske produktionssystem og deres konsekvenser for forskningen, dvs. konsekvenserne af nye »regionale« frihandelszoner (f.eks. Den Nordamerikanske Frihandelssammenslutning) og nye omraader med hurtig vaekst (Sydoestasien) eller overgangsoekonomier (OEsteuropa og SNG); store verdensomspaendende problemer (f.eks. miljoe, sundhed og aldring, mobilitet, energi, ernaering); aendringer i produktionsprocessen og i den oekonomiske organisation

- Sociokulturelle forhold: europaeernes voksende bevidsthed om miljoeet og etiske og sikkerhedsmaessige problemer under alle former, bl.a. sundhed og sikkerhed paa arbejdspladsen, nye kulturformer elle nye fritidsinteresser, de sociale konsekvenser af et nyt »informationssamfund«, mentalitetstilpasning til forandringer i produktionsmetoderne og disse faktorers virkninger paa forbrugsmoenstret skal vurderes med hensyn til udformning, frembringelse og udbredelse af ny viden og nye produkter og processer. Der skal dermed laegges saerlig vaegt paa forholdet mellem teknologisk udvikling, beskaeftigelse og samfundets organisation.

De potentielle virkninger af ny videnskabelig og teknologisk udvikling skal evalueres paa grundlag af disse forhold:

- potentielt udbytte af FTU og potentielle fordele herved set ud fra et videnskabeligt synspunkt (f.eks. ny forstaaelse af naturfaenomener, metodologiske gennembrud), ud fra et oekonomisk synspunkt (f.eks. forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne i flere sektorer) eller ud fra et socialt synspunkt (f.eks. jobskabelse, mulighed for nye former for arbejde, forbrugerbeskyttelse osv.)

- potentielle omkostninger og risici set ud fra et oekonomisk synspunkt (f.eks stoerre kloefter mellem regionerne) og ud fra et socialt synspunkt (f.eks. nedlaeggelse af stillinger, marginalisering af sociale lag af »tekniske analfabeter«, psykosociologiske virkninger osv.).

Disse analyser og prognoser skal vedroere horisontale sociooekonomiske spoergsmaal, nye videnskabelige og teknologiske omraader eller omraader, der udvikler sig i tilknytning til flere forskningsomraader, (f.eks. arbejde, der tagter sigte paa at fastlaegge, hvilke teknologier der har stoerst betydning for industrien og de andre aktivitetsomraader i Europa).

iii) Metoder, vaerktoejer og angrebsvinkler

Endelig vil en begraenset del af programmidlerne blive anvendt til finansiering af arbejde vedroerende metoder og vaerktoejer til sociooekonomisk evaluering af videnskab og teknologi (arbejde vedroerende videnskabelige og teknologiske indikatorer og forskellige metoder for strategiske analyser og prognoser, saasom opstilling af scenarier, strukturel analyse, hoering af eksperter, nye former for hoering af aktoerer og den almindelige befolkning osv. samt metoder til evaluering af forskningsprogammerne).

* * *

Til stoette for arbejdet paa de tre ovennaevnte omraader skal der i samarbejde med EUROSTAT udvikles et aabent informationssystem, der producerer og giver adgang til statistikker og indikatorer inden for FTU. Systemet skal indeholde oplysninger om FTU-ressourcer (inputs) og -resultater (outputs) og Europas konkurrencemaessige stilling. Systemet skal udvikles paa grundlag af statistikker og indikatorer, der frembringes paa nationalt plan og faellesskabsplan (EUROSTAT, FFC's Institut for Teknologiske Fremtidsstudier), i OECD og internationale organisationer (UNESCO, UNIDO, FAO osv.), og nyt materiale. Relevante arbejder vil blive anvendt i »rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedroerende statistik information«. Dette aabne informationssystem skal bl.a. goere det muligt at producere en regelmaessig publikation om FTU-situationen i Europa. Indsamling af data og oplysninger samt analyserne vil blive noeje koordineret med de tilsvarende aktiviteter under programmet for »Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer«.

Grundlaget for arbejdet paa dette foerste omraade vil vaere ETAN-nettet (European Technology Assessment Network), der skaber kontakt mellem de vigtigste aktoerer og brugere paa omraadet for vurdering af videnskabs- og teknologipolitiske loesninger i Europa, saa der sker en videreformidling af informationen om igangvaerende forskning og arbejder inden for Den Europaeiske Union.

2. Forskning i undervisning og uddannelse

a) Saerlige maal

Defineret paa baggrund af naerhedsprincippet er de umiddelbare saerlige maal for programmet foelgende:

- det drejer sig om at forsyne forskningen inden for undervisning og uddannelse i Europa med det vidensgrundlag og de vaerktoejer og referencer, der betinger dens udvikling, samt skabe en maengde faelles viden, infrastruktur og instrumenter, der kan udnyttes til udfoerelse af saerlige arbejder

- paa europaeisk plan skal man forbinde de bestraebelser, der udfoldes af forskellige personer og institutioner, der er involveret i forskning i undervisning og uddannelse, samt fremme udviklingen af net, der skaber forbindelse mellem specialister i undervisningslaere (paedagogik, didaktik, uddannelsessociologi osv.), ansvarlige for undervisning og uddannelse i offentlige institutioner og virksomheder, ansvarlige for undervisningssystemerne samt arbejdsmarkedets parter, og endelig skal man saette det flerfaglige omraade, som undervisnings- og uddannelsesforskningen udgoer, i et europaeisk perspektiv.

b) Emner

De emner, der skal arbejdes med, kan opdeles i foelgende to store grupper:

i) Metodologi, vaerktoejer og teknologi: innovation og kvalitet i undervisning og uddannelse

- ny teknologi i undervisning og uddannelse samt indlaeringsmetodologi: sammenligning af principper for og virkninger af ny teknologi samt undervisnings- og uddannelsesvaerktoejer (undervisningsprogrammel, multimedier og hypertekster, audiovisuelle hjaelpemidler og multimedier, »virtual reality« osv.). Vidensgrundlag for denne teknologi og dens virkemaade, sammenligning af indlaeringsmodeller og interaktion med indlaering med traditionelle metoder og hjaelpemidler

- udbredelse af paedagogisk innovation: systemer for udbredelse (spontan eller overvejet) af paedagogisk innovation i undervisningssystemerne og det oekonomiske liv; intellektuelt grundlag og organisatoriske systemer for formidling og udbredelse af teknologisk innovation gennem uddannelsesforanstaltninger; sociale og kulturelle aspekter af udbredelsen af innovation inden for undervisning og uddannelse

- kvaliteten i undervisnings- og uddannelsessystemerne: evalueringsmetoder og kvalitetskriterier for vaerktoejer, programmer og forloeb, opstilling af kvantitative kriterier, costbenefitevaluering osv.

- underviserne, noeglepersonerne i undervisnings- og uddannelsessystemerne: Nye former for interaktion mellem undervisere og elever, metoder til evaluering af underviseres kundskaber og forestillinger, sammenligning af holdninger til traditionelle metoder og selvstudium gennem ny teknologi osv.

ii) Politik, foranstaltninger og behov

- nye eller forestaaende behov inden for undervisning og uddannelse i de europaeiske virksomheder og det europaeiske samfund: Behov for viden, faerdigheder og kvalifikationer i forbindelse med opbygningen af det europaeiske indre marked, udviklingen af oekonomisk og socialt potentiel paa regionalt plan, internationaliseringen af samhandelen, de nye former for produktion og virksomhedsorganisation og kravet om at styrke virksomhedernes konkurrenceevne osv.

- virkningerne af de foranstaltninger, der ivaerksaettes paa regionalt, nationalt og europaeisk plan, virkningerne af indfoerelsen af nye laeseplaner i undervisningssystemerne og af udviklingen af systemerne for livslang uddannelse og efter- og videreuddannelse, virkningerne af stoerre mobilitet, voksende samhandel og flere kontakter osv.

- sammenligning af situationen og politikken paa undervisnings- og uddannelsesomraadet, sociale og kulturelle grundlag for medlemsstaternes politik, oprindelsen til og virkningerne af de meget forskelligartede undervisnings- og uddannelsessystemer i Europa.

3. Forskning i social integration og social udstoedelse i Europa

a) Saerlige maal

Defineret paa baggrund af naerhedsprincippet er de umiddelbare saerlige maal for programmet foelgende:

- det drejer sig om at forsyne forskningen vedroerende social integration og social udstoedelse i Europa med det vidensgrundlag og de vaerktoejer og referencer, der betinger dens udvikling, samt at tilvejebringe en maengde faelles viden, infrastruktur og instrumenter, der kan udnyttes til udfoerelse af saerlige arbejder

- paa europaeisk plan skal der skabes forbindelse mellem de forskellige grupper af forskere inden for oekonomi, samfundsvidenskab og humaniora, saa de kan arbejde sammen baade indbyrdes og med arbejdsmarkedets aktoerer (regeringsorganer og ikke-statslige organisationer, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer osv.) for at forbedre forstaaelsen af social integration og de forskellige former for social udstoedelse, aarsagerne hertil og loesningsmulighederne.

b) Emner

I betragtning af udviklingen paa hele det europaeiske kontinent skal undersoegelserne dreje sig om foelgende fire emner:

i) Former og processer for social udstoedelse

Den sammenlignende og maalrettede forskning skal tage sigte paa at analysere processerne for social udstoedelse ud fra deres multidimensionale karakter. I samfundet som helhed giver social udstoedelse sig udtryk i nedbrydning og oploesning af sociale relationer og dermed af reglerne for dem (f.eks. vold, interetniske spaendinger, gruppeidentitetskrise). For enkeltpersoner og grupper giver social udstoedelse sig udslag i afsavn eller diskriminering.

Der skal laegges saerlig vaegt paa den rumlige dimension af social udstoedelse, dvs. geografisk koncentration af udstoedte grupper (f.eks. bymaessig segregation), men ogsaa paa de udstoedelsesprocesser, der haenger sammen med beboelse i forfaldne og nedslidte omraader.

Endelig skal undersoegelserne bidrage til at kaste lys over udstoedelses- og integrationsforloebene, bl.a. ved at undersoege demografiske aendringer (aldersstrukturer, familiemoenstre). Et eksempel paa problemer, der skal behandles, er foelgende: En af aendringerne i udstoedelsessituationen og -processen er destabilisering af befolkningsgrupper, der befinder sig paa graensen eller kanten af udstoedelse, og som f.eks. inden for en kort periode bevaeger sig ind og ud af bistandssystemer, eller som regelmaessigt bliver arbejdsloese.

ii) AArsager til social udstoedelse, isaer arbejdsloeshed

Arbejdet skal koncentreres om

- virkningerne af de oekonomiske forandringer i Europa paa stigningen i eller nedbringelsen af arbejdsloesheden

- den europaeiske integrations konsekvenser for velfaerdsstatsformen i de enkelte lande

- udviklingen i undergrundsoekonomien i Europa og konsekvenserne heraf.

iii) Analyse af ind- og udvandringer

De stigende indvandrerstroemme fra mindre udviklede ikke-europaeiske lande samt Central- og OEsteuropa skal tages i betragtning i de traditionelle modeller til forklaring af ind- og udvandrerstroemmene og deres virkninger for at vurdere deres eventuelle konsekvenser i form af potentielle arbejdskonflikter, destabilisering af arbejdsmarkedet og juridiske restriktioner for indrejse- og asylrettigheder.

iv) Vurdering af virkningerne af socialintegrationspolitikken

Undersoegelserne af udviklingen i og virkningerne af socialintegrationspolitikken skal tage sigte paa:

- sammenlignende vurdering af de i dag anvendte socialpolitiske loesninger (f.eks. overgang fra kontantydelsespolitik til aktiv integreringspolitik, fremme af ligeberettigelse, isaer ligestilling mellem maend og kvinder) og de forskellige aktoerers rolle (arbejdsmarkedets parter, ikke-statslige organisationer osv.) med hensyn til udviklingen i socialudstoedelsesformer og -processer i Europa. I sammenligningerne skal der navnlig laegges vaegt paa sociooekonomiske faktorer i forbindelse med sundhedsbesykttelse og arbejdstagernes sikkerhed. Samtidig skal der tages hensyn til resultaterne af undersoegelserne i de andre programmer, isaer naar disse resultater kan bidrage til strukturelle forbedringer paa omraadet. Det drejer sig om programmerne »Biomedicin og sundhed« (isaer forskning i arbejds- og miljoemedicin), »Telematiksystemer af almen interesse« (isaer datakommunikation til bedring af beskaeftigelsesmuligheder og levevilkaar), »Industri- og materialeteknologi« (isaer produktionssystemernes driftssikkerhed). Der skal isaer foretages analyser af de sociooekonomiske konsekvenser af et bedre arbejdsmiljoe for konkurrencevilkaarene i Faellesskabet eller andre regioner. I disse faktorer tages der hensyn til de vilkaar, der specielt goer sig gaeldende for smaa og mellemstore virksomheder

- hvordan der er taget hensyn til social samhoerighed og sociale rettigheder i den europaeiske integrationsproces, dens institutionelle udvikling og saerforanstaltningerne paa faellesskabsplan.

* * *

Forskningen paa dette tredje omraade kraever metodologiske arbejder forud for opstilling af europaeisk sammenlignelige data samt udvikling eller forstaerkning af den faelles forskningsinfrastruktur (databaser om aktoerer og forskningsresultater, vejvisere og haandboeger, glossarer og tesaurusser osv.). En begraenset del af midlerne til dette omraade vil derfor blive anvendt til at fastlaegge en strategi til udvikling af den slags arbejde og infrastruktur og til nogle dermed forbundne pilotprojekter.

(1) I bilag IV findes en mere detaljeret beskrivelse af de forskningsaktiviteter, der er definerede i et saerskilt forslag til raadsbeslutning, med henblik paa at sikre deres gennemsigtighed med de tilsvarende indirekte.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomhders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

Ved gennemfoerelsen af dette program gaelder dog foelgende saerlige bestemmelser:

1.1. Foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) Alle juridiske personer, der er etableret i, eller som regelmaessigt gennemfoerer FTU i:

- Faellesskabet

- et tredjeland, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

1.2. foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabet:

a) juridiske personer, der er etableret i et land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale

b) juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

c) Internationale forskningsorganisationer

1.3. i behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer.

2. Programmet gennemfoeres ved hjaelp af:

2.1. Indirekte foranstaltninger, dvs. Faellesskabets finansielle bidrag til FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter. Det drejer sig hovedsagelig om:

- foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter FTU-projekter, der gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, omkring et faelles emne

- samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer

- foranstaltninger som i saerlig grad er egnede til dette program, saasom tematiske undersoegelser, foranstaltninger til stoette for etablering og standardisering af databaser om forskere og forskning og foranstaltninger til indfoerelse af vaerktoejer til generelle anvendelsesformaal i forskningscentre, universiteter og virksomheder, saasom tesauri, aarboeger osv. Faellesskabets bidrag er paa indtil 100 % af omkostningerne ved foranstaltningen.

2.2. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser og modtagelse af gaesteforskere

- videnskabelige publikationer, herunder formidling, fremme og nyttiggoerelse af resultater,

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering (inklusive undersoegelser) af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet.

Aktiviteterne med henblik paa formidling og udnyttelse af resultaterne fra dette program supplerer de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning, og skal gennemfoeres noeje samordnet med disse. Deltagere i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede net til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.

3. Hvordan programmet skal gennemfoeres, afhaenger af arbejdets karakter.

For at koordinere Faellesskabets forskningsindsats med de enkelte landes og saaledes udvikle en faelles informations- og analyseinfrastruktur, som alle har adgang til, bliver aktiviteterne i forbindelse med vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger dog viderefoert paa grundlag af netvaerket ETAN (European Technology Assessment Network), hvis drift finansieres af dette program. Netvaerket vil inddrage de vigtigste regionale, nationale og europaeiske organsiationer (bl.a. Europa-Parlamentets kontor til Vurdering af Videnskabelige og Teknologiske Projekter, European Parliamentary Technology Assessment Network og arbejdsmarkedets parter paa europaeisk plan), der beskaeftiger sig med evaluering af videnskabs- og teknologipolitiske loesninger, herunder Kommissionens mest involverede tjenestegrene (bl.a. forvaltningsteamet for dette program, FFC's Institut for Teknologiske Fremtidsstudier og Analyse- og Prognosegruppen), der varetager sekretariatsforretningerne. Det skal (ved hjaelp af en styringskomité, der udpeges af de involverede organisationer) raadgive Kommissionen i udarbejdelsen af arbejdsprogrammet for dette foerste programomraade og i udnyttelsen og anvendelsen af de resultater fra dette program eller andre aktiviteter paa nationalt, tvaernationalt eller europaeisk plan, som deltagerne i netvaerket vil dele paa faellesskabsplan. Man vil ogsaa soerge for koordinering med de af Kommissionens andre tjenestegrene, der er mest involveret i FTU-foranstaltninger i Europa, og optimal anvendelse af disponibel sagkundskab blandt de forskellige sociooekonomiske aktoerer i Europa.

Netvaerkets arbejde vil sikre, at arbejdsprogrammet kommer til at omfatte de forskningsemner, der er mest relevante i forhold til arbejdet paa regionalt, nationalt og internationalt plan, og som de endelige brugere af resultaterne har gavn af.

I forskningsprojekterne skal der saa vidt muligt inddrages eksperter og arbejdsgrupper, der repraesenterer slutbrugernes interesser. Med deres deltagelse kan man sikre et samarbejde om projektmaalene mellem interesserede aktoerer og brugere, opfoelgning af arbejdet og en loebende formidling af resultaterne, efterhaanden som de frembringes.

4. Internationale organisationer, der ligger i Europa, kan undtagelsesvis opnaa samme finansiering som faellesskabsorganisationer.

Der vil blive indledt et samarbejde med organisationer i ikke-europaeiske tredjelande (f.eks. National Science Foundation eller Office of Technology Assessment i USA og National Institute of Science and Technology Policy i Japan), hvis dette giver mulighed for bedre gennemfoerelse af programmets maal.

BILAG IV

BESKRIVELSES AF DET FAELLES FORSKNINGSCENTERS (FFC'S) FORSKNINGSAKTIVITETER SVARENDE TIL EMNERNE OMFATTET AF DETTE SAERPROGRAM OG GENSTAND FOR FORSLAG TIL RAADETS BESLUTNING OM FFC'S PROGRAM (KOM(94) 68 ENDELIG UDG. - 94/0095(CNS)).

Det Europaeiske Observatorium for Videnskab og Teknologi (ESTO) i Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier vil levere en informationstjeneste for udviklingen af videnskab og teknik og sikre overvaagningen af den videnskabelige udvikling og af teknologiske nyskabelser.

For at opnaa en forbedret kommunikation og undgaa overlapninger vil observatoriet arbejde snaevert sammen med Eurostat og knytte taette forbindelse til europaeiske organisationer som OECD men ogsaa ESA, CERN, EUREKA osv. Dets aktiviteter vil blive gennemfoert i samordning med dem, der er planlagt inden for det tilsvarende handlingsprogram med omkostningsdeling.

Observatoriet vil inden for nettet ETAN, som det er planen at oprette i forbindelse med programmet med omkostningsdeling, vaere braendpunkt for et net, som bestaar dels af de forskellige observatorier af lignende art i medlemsstaterne og dels af universiteter eller industrieksperter, som har til opgave at evaluere relevansen, udviklingen og virkningen af videnskabelige og teknologiske gennembrud.

For Faellesskabets vedkommende bidrager det via de indsamlede oplysninger til en regelmaessig evaluering af FTU-tilstanden i Europa og sammenligner den med situationen i andre udviklede lande.

Formaalet med det teknologiske overvaagningssystem er at opdage nye videnskabelige gennembrud og teknologiske nyskabelser paa et tidligt stadium og goere de ansvarlige i Faellesskabet opmaerksom paa implikationer og konsekvenser, navnlig for den teknologiske forskning og for den industrialiserede verden.