Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Ligestilling mellem kønnene og klimaforandringer: inddragelse af kønsaspektet i den europæiske grønne pagt

(2022/C 270/05)

Ordfører: Kata TÜTTŐ (HU/PES), medlem af byrådet i Budapest, Ungarn

POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

1. påpeger endnu en gang, at ligestilling mellem kønnene er en europæisk kerneværdi og et grundlæggende princip i Den Europæiske Union, som er forankret i traktaterne og anerkendt i artikel 23 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder . Artikel 8 i EUF-traktaten kræver, at Unionen i alle sine aktiviteter tilstræber at fjerne uligheder og fremme ligestilling mellem mænd og kvinder;

2. minder om, at ligestilling mellem kønnene, sikker og fleksibel beskæftigelse og balance mellem arbejdsliv og privatliv bekræftes i princip 2, 5 og 9 i den europæiske søjle for sociale rettigheder , som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017;

3. erkender, at klimapolitikker har kønsspecifikke virkninger, og at det er nødvendigt at skabe ligestilling mellem kønnene og styrke kvinders indflydelse og status, hvis vi skal opnå en effektiv klimaindsats ( 1 ) . Udvalget bemærker, at det i den forbindelse er af fundamental betydning, at man sørger for, at kvinder inddrages i udformningen af kriseberedskabsstrategier og -tiltag for at skabe et mere demokratisk og inklusivt Europa.

En kønsspecifik tilgang til klimaforandringer

4. Det Europæiske Regionsudvalg konstaterer, at farer som følge af klimaforandringer, global opvarmning, tab af biodiversitet og miljøforringelse har større konsekvenser for de fattigste og mest udsatte dele af befolkningen i landene i det globale syd og i EU. Udvalget påpeger, at klimaforandringer medfører komplekse risici, der øger mangeårige socioøkonomiske forskelle og eksisterende skævheder, såsom dem der vedrører manglende ligestilling mellem kønnene. Udvalget understreger derfor, at når man undlader at foretage en kønsspecifik analyse af klimapolitikker og -foranstaltninger, som heller ikke indeholder et kønsperspektiv, vil det sandsynligvis øge de sociale uligheder;

5. anerkender, at kvinder og piger er mere sårbare over for konsekvenserne af klimaforandringer og forringelse af miljøet, men samtidig er de magtfulde aktører, som kan spille en afgørende rolle med henblik på at opnå klimaneutralitet og tilpasning til konsekvenserne af klimaforandringer. Udvalget understreger, at mænd og kvinder i lyset af deres specifikke erfaringer og perspektiver ofte kan supplere hinanden med hensyn til innovativ tænkning og kreative idéer, og at integration af kønsspecifikke analyser i klimapolitikken og anerkendelse af forskellige kønsidentiteter udvider dens anvendelse i hele samfundet. RU støtter i denne henseende den fælles erklæring, som den skotske regering og UN Women offentliggjorde på COP26, og hvori der opfordres til, at kvinders og pigers rolle fremmes med hensyn til at tackle klimaforandringer ( 2 )

6. mener, at kvinder bør have større indflydelse med hensyn til klimaforandringer. Det bør ske ved at forbedre deres uddannelse og bevidsthed om klimarelaterede teknologier, foranstaltninger og tiltag og ved at lade dem indtage en større rolle i beslutningsprocesserne på disse områder;

7. understreger, at der er vigtige forbindelser mellem køn, klimaforandringer og andre miljømæssige udfordringer. Udvalget påpeger, at kvinder og mænd sandsynligvis påvirkes forskelligt af følgerne af klimaforandringer afhængigt af deres konkrete livssituation og forskellige former for kapacitet til afbødning af og tilpasning til klimaforandringerne. De har forskellige opfattelser af og holdninger til mulighederne for modvirkning af klimaforandringer og påvirkes forskelligt af klimapolitikkernes socioøkonomiske virkninger. Efter udvalgets opfattelse kan kvinder og piger fungere som katalysatorer for adfærdsændringer.

Inddragelse af kønsaspektet

8. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at inddragelse af kønsaspektet, forstået som integration af et kønsperspektiv i forberedelsen, udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af politikker, reguleringsforanstaltninger og udgiftsprogrammer, er et værdifuldt redskab til at opnå ligestilling mellem kønnene, og udvalget beklager, at det ikke anvendes i særlig vidt omfang;

9. bemærker, at selv om strategien for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 ( 3 ) anerkender, at politikker og programmer inden for rammerne af den europæiske grønne pagt kan påvirke kvinder og mænd forskelligt, er den bebudede integration af kønsaspektet i alle Kommissionens større initiativer ikke tydelig ( 4 ) . Udvalget henviser til Europa-Parlamentets beslutning om den europæiske grønne pagt, som »understreger behovet for et kønsperspektiv i forbindelse med tiltag og mål i den grønne pagt, herunder inddragelse af kønsaspektet og foranstaltninger, der tager hensyn til kønsaspektet« ( 5 )

10. understreger, at kønsspecifikke konsekvensanalyser er et centralt element i EU's værktøjskasse til inddragelse af kønsaspektet, som ikke er fuldt udviklet, eftersom indsamling og anvendelse af kønsopdelte og tværsektorielle data, statistikker og oplysninger alt for ofte mangler. RU opfordrer Kommissionen til at anvende EIGE's vejledning i kønsspecifikke konsekvensanalyser ( 6 ) . Udvalget understreger, at data, der indsamles i EU's medlemsstater, bør omfatte mere vidtfavnende ligestillingsindikatorer uden at øge den administrative byrde for de lokale og regionale myndigheder;

11. glæder sig over oprettelsen af en taskforce for ligestilling ( 7 ) , der skal sikre, at lighed, herunder også ligestilling mellem kønnene og kønsdiversitet, indgår i alle EU-politikker, lige fra de udformes og til deres gennemførelse, og opfordrer EU til at fremme udveksling af bedste praksis mellem de nationale, regionale og lokale myndigheder og undgå en top down-tilgang;

12. gør gældende, at kvinders deltagelse i beslutningsprocessen vedrørende klimaforandringer er en anden vigtig faktor for mere kønssensitive og effektive klimaforandringspolitikker og -programmer. RU efterlyser en større inddragelse af kvinder i aktiviteterne i alle EU's institutioner og i offentlige institutioner og myndigheder på alle forvaltningsniveauer. Udvalget opfordrer Rådet til at ophæve blokeringen af direktivet om kvinder i bestyrelser ( 8 )

13. understreger, at genopretningen efter pandemien er en mulighed for at opbygge en ny normalsituation og omdirigere ressourcer til et klimaneutralt og kønsafbalanceret samfund. Udvalget opmuntrer til anvendelse af værktøjer til inddragelse af kønsaspektet i forbindelse med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne, eftersom de ikke kun bør danne grundlag for genopretningen, men også for et bæredygtigt, retfærdigt og lige samfund;

14. efterlyser bedre forskning med henblik på at identificere barrierer for deltagelse i beslutningstagningen samt undersøge, hvordan kønsstereotyper påvirker menneskers forbrug og livsstil. Udvalget opfordrer til anvendelse af modeller som GAMMA (Gender Assessment Method for Mitigation and Adaptation) for at indhente bedre data;

15. mener, at en kønssensitiv tilgang bedre kan imødekomme alle borgeres behov og evner. Lokale og regionale myndigheder er bedst placeret til at integrere sociale spørgsmål i klimaindsatsen, eftersom de udgør det myndighedsniveau, der er tættest på borgerne og spiller en central rolle i gennemførelsen af lovgivningen. Udvalget understreger, at kvinders deltagelse bør fremmes på alle institutionelle niveauer, og at man passende kan begynde med EU-niveauet;

16. opfordrer til, at den europæiske klimapagt afspejler denne kønsspecifikke tilgang til at påvirke klimaindsatsen og -politikkerne gennem inddragelse af specifikke outreachaktiviteter, der fokuserer på bevidstgørelse, uddannelse og videndeling om kønsaspekter;

17. understreger betydningen af samarbejde på tværs af parterne — mellem NGO'er, der beskæftiger sig med køns- og miljøspørgsmål, og civilsamfundsorganisationer. Det er også vigtigt at skabe fælles bevidstgørelseskampagner og uddannelsesprogrammer.

Grønne job

18. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over, at en grøn, digital og inklusiv genopretning vil skabe muligheder for nye job eller for at få langtidsledige kvinder tilbage i den digitale økonomi. Udvalget fastholder, at kursen mod en bæredygtig lavemissionsøkonomi vil indebære en mulighed for at inddrage et kønsaspekt og dermed undgå, at de eksisterende uligheder opretholdes;

19. understreger, at kvinders bidrag til grønne økonomiske aktiviteter er afgørende, hvis man skal skabe en retfærdig og bæredygtig udvikling, hvilket bør fremhæves og påskønnes. Kvinder og piger kan også drage nytte af mulighederne inden for grønt iværksætteri og blive grønne arbejdsgivere frem for arbejdstagere, forudsat at dette ikke fører til usikre forhold for lønmodtagere, der er blevet tvunget til at blive selvstændige;

20. anerkender, at teknologi vil spille en vigtigere rolle i vores allesammens liv, og at det er afgørende, at den teknologiske sektor afspejler det samfund, den er en del af. Udvalget opfordrer til, at der oprettes specialiserede uddannelsesprogrammer for kvinder og piger om digital og teknologisk viden og afsættes økonomiske midler hertil, hvilket er en vigtig mulighed for at fremskynde innovationen inden for klima- og energiomstillingen ved at forbedre kønsfordelingen i disse sektorer og sikre lige adgang til faglige muligheder ( 9 )

21. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indarbejde ligestilling mellem kønnene som et vigtigt element i den digitale omstilling, herunder kønsaspektet i udviklingen af politikker for digital uddannelse, fremme af mentorordninger med kvindelige rollemodeller inden for IKT, eliminering af bevidste og ubevidste kønsdiskriminerende skævheder fra algoritmer, forebyggelse af cybervold, udnyttelse af Erasmus + og dets programmer, fremme af konceptet med livslang læring i voksenuddannelse, navnlig i afsidesliggende områder, og forebyggelse af digital udstødelse;

22. mener, at hjemmearbejde har potentiale til at føre til en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, navnlig for kvinder, forudsat at familier har adgang til økonomisk overkommelig børnepasning af høj kvalitet, uanset hvad deres arbejdstid er. Det gælder også fritidsaktiviteter for ældre børn. Desuden er det en forudsætning, at der er særlig opmærksomhed omkring kvinders øgede eksponering for partnervold ( 10 ) . Udvalget understreger, at det er vigtigt at få adgang til det seneste teknologiske hardware og højhastighedsinternet til hjemmearbejde til en overkommelig pris og at udvide WIFI4EU programmet til fjerntliggende områder. Udvalget opfordrer indtrængende til en hurtig gennemførelse af direktivet fra 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv.

Bæredygtig offentlig transport og mobilitet

23. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at udformning og planlægning af transportsystemer i byer i højere grad bør tage hensyn til den skæve kønsfordeling, idet kvinder har en tendens til oftere at benytte sig af offentlig transport. Udvalget understreger, at sikkerhed og tryghed er vigtige punkter, der bør forbedres. I forbindelse med mobilitetsmønstre (herunder køreplaner) og beslutninger om hensigtsmæssige ruter skal der tage hensyn til, at forskellige køn anvender den offentlige transport på forskellige måder (mere pendling for mænds vedkommende og kortere rejser med flere stop for så vidt angår kvinder). Der skal også tages hensyn til rollefordelingen på arbejdsmarkedet og i plejeøkonomien. Udvalget understreger, at kapacitet uden for myldretiden og de offentlige transporttjenesters pålidelighed og fleksibilitet i højere grad bør indrettes efter de mobilitetsmønstre, der kendetegner alle de forskellige køn og aldersgrupper, samtidig med at man ikke må glemme, at det bør være op til de enkelte kommuner, regioner og lande at tilrettelægge deres offentlige transport i tråd med deres egne behov og egen baggrund såvel i byer som i landområder;

24. er af den opfattelse, at enkle, omkostningseffektive og reproducerbare initiativer såsom at lade natbusser stoppe på anmodning eller at sørge for cykelstier og gangstier, der er godt belyst og fuldt adskilt fra den øvrige trafik, kan bidrage til en mere bæredygtig, sikker og inklusiv mobilitet;

25. mener, at initiativer som f.eks. Kvinder og transport — EU-Platform for forandringer kan være med til at styrke kvinders beskæftigelse i transportsektoren og udgøre et godt forum for udveksling af bedste praksis, og opfordrer til en opfølgning gennem ambassadørerne for diversitet inden for transport;

26. opfordrer indtrængende Kommissionen til at planlægge, hvordan byer kan forbindes med fjerntliggende områder, og hvordan man kan sikre tilgængelighed og konnektivitet samt øget brug af renere køretøjer, tog og elektriske hybridbusser over længere afstande. Udvalget tror på digitale løsninger til billetsalg via forskellige apps og anerkender indsatsen i forbindelse med EU's nye dagsorden for byerne.

Energifattigdom

27. Det Europæiske Regionsudvalg er dybt bekymret over, at priserne på elektricitet og gas har nået det højeste niveau i årtier i alle medlemsstater, hvilket skubber mange kvinder og mænd ud i energi- og mobilitetsfattigdom. Udvalget opfordrer EU til at træffe langsigtede modforanstaltninger, herunder undersøge årsagerne til stigningen i energipriserne;

28. anerkender, at energifattigdom rammer kvinder i uforholdsmæssig høj grad på grund af strukturelle uligheder i indkomstfordelingen, deres socioøkonomiske status og kønskløften, hvad omsorgsopgaver angår;

29. henleder opmærksomheden på Europa-Parlamentets beslutning ( 11 ) , hvori der opfordres til, at EU indfører en kønsdimension i alle sine energipolitikker og -programmer med særlig fokus på kvinder og piger, der er ramt af fattigdom, social udstødelse og marginalisering;

30. opfordrer EU's rådgivningscenter for energifattigdom til at anvende et kønsaspekt i sine indikatorer, og når det anvender og indsamler data;

31. gentager, at energifattigdom er en stor samfundsmæssig udfordring med sociale, økonomiske og miljømæssige konsekvenser, som hurtigst muligt bør behandles på alle forvaltningsniveauer. Udvalget understreger derfor, at bekæmpelse af energifattigdom kræver anvendelse af forskellige offentlige politiske instrumenter og hensyntagen til spørgsmål om energieffektivitet og social beskyttelse;

32. glæder sig over initiativer som Platform for Change og prisen til kvinder, der er beskæftiget i energisektoren, som kan fremme ligestilling mellem kønnene. RU er også positiv over for forslaget om en social klimafond, der skal kompensere for de socioøkonomisk ulige virkninger af udvidelsen af ETS til transport og bygninger, hvori der nævnes behovet for at tage hensyn til kvinders situation. Udvalget understreger, at det er vigtigt, at gennemførelsen af den sociale klimafond og fonden for retfærdig omstilling bygger på en kønssensitiv tilgang, og glæder sig over Kommissionens Generaldirektorat for Energis forestående lancering af ligestillingsplatformen for energisektoren.

Kønsbudgettering

33. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at kønsbudgettering indebærer, at kønsaspektet indarbejdes i hele budgetproceduren med henblik på at lade et ligestillingsperspektiv indgå i alle beslutninger om indtægter og udgifter;

34. bemærker med bekymring konklusionerne fra to nylige undersøgelser, der blev gennemført af Europa-Parlamentet i 2015 og 2017. De fremhæver den utilstrækkelige anvendelse af kønsbudgettering i praksis og manglen på fremskridt mellem 2015 og 2017, når det gælder kønsbudgettering ( 12 )

35. er bekymret over, at inddragelse af kønsaspektet ikke indgår i de 11 vurderingskriterier, der er fastsat i forordningen om resiliensfaciliteten. Mere generelt mener Den Europæiske Revisionsret ( 13 ) , at EU's budget ikke integrerer kønsaspektet, eftersom centrale elementer såsom kønsspecifik analyse, kønsrelaterede mål, indikatorer og ansvarlighed gennem rapportering stort set mangler;

36. beklager, at den nylige meddelelse om en »Strategi for finansiering af omstillingen til en bæredygtig økonomi« ( 14 ) ikke omfatter et kønsaspekt, især fordi inklusion er et af de fire hovedområder, der udpeges, hvor der er behov for yderligere tiltag, for at det finansielle system fuldt ud kan understøtte omstillingen af økonomien til bæredygtighed;

37. opfordrer Kommissionen og Rådet til at forpligte sig til at anvende kønsbudgettering på hele EU-budgettet og sikre, at anbefalingerne fra Den Europæiske Revisionsret gennemføres fuldt ud — også i midtvejsevalueringen af den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) og gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten;

38. henviser til RU's udtalelse »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« ( 15 ) , som efterlyste en tydeligere forbindelse mellem strategien og EU's vigtigste politiske prioriteter og strategier, navnlig omstillingen til en klimaneutral økonomi. Udvalget glæder sig over RU's udtalelse om »Kønsdimensionen i struktur- og samhørighedsfondene 2021-2027 med fokus på forberedelsen af de operationelle programmer« ( 16 ) , som understreger behovet for at betragte ligestilling mellem kønnene som et tværgående kriterium for udarbejdelsen af samhørighedspolitiske programmer, et mål, der skal forfølges af programmerne, og en vigtig faktor, der bidrager til at nå samhørighedspolitikkens mål for bæredygtig og afbalanceret udvikling.

Internationalt niveau

39. Det Europæiske Regionsudvalg bifalder FN's Klimapanels (IPPC's) beslutning om at vedtage sin ligestillingspolitik ( 17 ) og gennemførelsesplan med henblik på inddragelse af kønsaspektet i sit arbejde;

40. glæder sig over oprettelsen af en målrettet dagsorden inden for rammerne af UNFCCC-processen — det udvidede Limaarbejdsprogram for køn og kønshandlingsplanen — til håndtering af manglen på kønsorienteret og kønssensitiv gennemførelse af klimapolitikker og til sikring af, at kvinder bliver hørt i de globale drøftelser og internationale forhandlinger om klimaforandringer. Udvalget hilser navnlig udpegelsen af nationale kontaktpunkter for køns- og klimaspørgsmål for alle parter velkommen;

41. konstaterer, at Rio-konventionerne ( 18 ) anerkender de vigtige forbindelser mellem kønsrelaterede spørgsmål. Udvalget henviser til Beijingerklæringen og -handlingsprogrammet som den mest omfattende kilde til vejledning og inspiration til at opnå ligestilling, hvori navnlig Område K ( 19 ) fremhæver, at skrøbelige økosystemer og forringelse af naturens tilstand, forværret af effekterne af menneskeskabte klimaforandringer, indebærer større risici for kvinder og piger;

42. ønsker sikkerhed for, at de nationalt bestemte bidrag (NDC'er) og de regionalt og lokalt bestemte bidrag (RLDC'er) vil tage hensyn til sociale faktorer og kønsaspektet;

43. glæder sig over præamblen til Parisaftalen, hvori der opfordres til, at der opnås ligestilling mellem kønnene, og til at styrke kvinders indflydelse og status for at bidrage til at begrænse den globale opvarmning. Udvalget glæder sig over, at Parisaftalen anerkender behovet for at vedtage kønsorienterede tilgange i forbindelse med tilpasnings- (artikel 7, stk. 5) og kapacitetsopbygningsbestræbelser (artikel 11, stk. 2), men beklager manglen på foranstaltninger i denne henseende og det forhold, at der ikke findes en yderligere gennemførelsesplan.

Bruxelles, den 27. januar 2022. Apostolos TZITZIKOSTAS Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) Rådets konklusioner — Forberedelser til møderne under De Forenede Nationers ramme om klimaændringer (UNFCCC) (den 31. oktober — 12. november 2021 i Glasgow).

(2) https://www.gov.scot/publications/glasgow-womens-leadership-statement-gender-equality-climate-change/

(3) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0152&from=DA

(4) Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final), 2030-klimaplanen (COM(2020) 562 final) og rammen for klima- og energi (COM(2014) 15 final). En ren planet for alle (COM(2018) 773 final) nævner slet ikke køn. Miljøhandlingsprogrammet (1386/2014/EU) nævner blot en enkelt gang gravide kvinder som en sårbar gruppe. Dette til trods for, at integration af kønsaspektet er en traktatfæstet forpligtelse, at der i strategien for ligestilling mellem kønnene (COM(2020) 152) fastlægges en ramme for EU's ligestillingspolitik og inddragelse af kønsaspektet, og at EU forpligter sig på målene for bæredygtig udvikling (2015) og UNFCCC's ligestillingshandlingsplan (2019). https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1111/jcms.13082.

(5) EUT LC 270 af 7.7.2021, s. 2.

(6) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-impact-assessment/guide-gender-impact-assessment

(7) Union of equality: the first year of actions and achievements | European Commission (europa.eu).

(8) Det ville sikre, at mindst 40 % af menige bestyrelsesmedlemmer var kvinder.

(9) Vellykkede eksempler: Kvinder og piger i STEM-forummet, Girls Go Circular (eit.girlsgocircular.eu); oprettelsen af den digitale resultattavle for kvinder som en integreret del af indekset over den digitale økonomi og det digitale samfund (DESI).

(10) https://www.unwomen.org/en/news/in-focus/in-focus-gender-equality-in-covid-19-response/violence-against-women-during-covid-19

(11) EUT C 76 af 28.2.2018, s. 93.

(12) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/660058/IPOL_BRI(2020)660058_EN.pdf

(13) https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR21_10/SR_Gender_mainstreaming_DA.pdf

(14) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0390&qid=1635262292392&from=DA

(15) CDR 2016/2020.

(16) CDR 2503/2021.

(17) https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2020/05/IPCC_Gender_Policy_and_Implementation_Plan.pdf

(18) FN's konvention om biologisk mangfoldighed, FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse (UNCCD).

(19) https://beijing20.unwomen.org/sites/default/files/Headquarters/Attachments/Sections/CSW/PFA_E_Final_WEB.pdf