[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 20.10.2005

SEK(2005) 1305 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS BESLUTNING

om konstatering af, jf. artikel 104, stk. 8, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at de foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, er utilstrækkelige

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud reguleres af traktatens artikel 104 og Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der indgår som led i stabilitets- og vækstpagten, og som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1056/2005 af 27. juni 2005.

Efter Ungarns tiltrædelse af Fællesskabet den 1. maj 2004 indledte Kommissionen proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud over for Ungarn, eftersom landets underskud havde overskredet tærsklen på 3 % af BNP i 2003. Proceduren blev indledt med udgangspunkt i de data, som Ungarn havde indberettet i marts 2004, og med henvisning til Kommissionens egne økonomiske prognoser fra foråret 2004. Efter henstilling fra Kommissionen vedtog Rådet den 5. juli 2004 en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn, og det rettede samtidig en henstilling til Ungarn om at bringe denne situation til ophør. Rådet henstillede, at de ungarske myndigheder skulle tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008 ved at følge den kurs for nedbringelsen af underskuddet, der var beskrevet i Rådets udtalelse af 5. juli 2004 om Ungarns konvergensprogram fra maj 2004. Rådet henstillede navnlig, at de ungarske myndigheder senest den 5. november 2004 skulle tage effektive skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der var nødvendige for at nå målet for underskuddet i 2005.

Efter henstilling fra Kommissionen vedtog Rådet den 18. januar 2005 en beslutning i henhold til traktatens artikel 104, stk. 8, hvori det fastslog, at Ungarn ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling, og at målet for underskuddet efter alt at dømme langt fra ville blive opfyldt. Ungarn er en medlemsstat med dispensation, hvilket betyder, at traktatens artikel 104, stk. 9 og 11, ikke finder anvendelse på landet, skønt det er forpligtet til at undgå uforholdsmæssigt store underskud. Der kan således kun rettes yderligere henstillinger til Ungarn som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud på basis af artikel 104, stk. 7.

Den 8. marts 2005 vedtog Rådet efter henstilling fra Kommissionen en ny henstilling[1] til Ungarn i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7. Rådet henstillede, at de ungarske myndigheder skulle tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008. Rådet henstillede, at de ungarske myndigheder skulle følge den nye strategi for nedbringelsen af underskuddet, der var beskrevet i Rådets udtalelse af 8. marts 2005 om det opdaterede konvergensprogram fra december 2004, og som også ville bidrage til at mindske den offentlige gæld og forbedre betalingsbalancen. De relevante årlige mål for det offentlige underskud lød på 4,4 %, 3,6 %, 2,9 %, 2,2 % og 1,6 % af BNP mellem 2004 og 2008[2]. Det blev især henstillet, at de ungarske myndigheder senest den 8. juli 2005 skulle tage effektive skridt til at gennemføre supplerende foranstaltninger, så vidt muligt af strukturel karakter, for at opfylde underskudsmålet for 2005 på 3,6 % af BNP[3]. Rådet henstillede endvidere, at de ungarske myndigheder skulle gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram fra december 2004 blev opfyldt. Rådet opfordrede desuden de ungarske myndigheder til at fortsætte med de planlagte reformer af den offentlige forvaltning, sundhedsvæsenet og uddannelsessystemet, som de havde givet tilsagn om at gennemføre for at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, og til at udnytte enhver mulighed for at fremskynde den finanspolitiske justering.

Den 13. juli 2005 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet[4], der byggede på de på daværende tidspunkt foreliggende oplysninger, herunder oplysningerne om de korrigerende foranstaltninger til en værdi af i alt 1½ % af BNP, som den ungarske regering havde truffet beslutning om i marts og juni for at kompensere for forskellige overskridelser, og regeringens faste tilsagn om at træffe yderligere foranstaltninger, hvis det skulle vise sig nødvendigt. På denne baggrund så det ud til, at underskudsmålet på 3,6 % af BNP i 2005 var inden for rækkevidde, og at den ungarske regering havde taget effektive skridt til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 med henblik på at gennemføre de planlagte foranstaltninger og opfylde underskudsmålet for 2005 inden fristen den 8. juli 2005. Kommissionen konkluderede, at der på det stadium ikke var behov for yderligere skridt som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den understregede dog samtidig, at budgetsituationen i Ungarn fortsat var sårbar. Den fremhævede især, at det for at nå målet for underskuddet i 2005 ville være nødvendigt at sikre en effektiv gennemførelse af alle de planlagte foranstaltninger og at træffe supplerende foranstaltninger i tilfælde af nye overskridelser senere på året, jf. regeringens eget tilsagn. Den understregede endvidere, at tilvejebringelsen af et underskud på 2,9 % af BNP i 2006 ville kræve store tilpasninger og beslutsom handling, herunder vedtagelse af et forsigtigt budget for 2006. Skulle der på et senere tidspunkt opstå problemer med tilvejebringelsen af den planlagte korrektion, ville Kommissionen ifølge meddelelsen se sig nødsaget til at henstille til Rådet at skærpe budgetovervågningen og træffe de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

Nye forhold, der forværrer budgetsituationen og de økonomiske udsigter betydeligt

Den 20. september 2005 indgav de ungarske myndigheder en revideret EDP-indberetning, ifølge hvilken underskuddet i 2005 vil andrage 6,1 % af BNP i stedet for de planlagte 3,6 % af BNP, skønt det makroøkonomiske scenario ikke har ændret sig væsentligt. Den reviderede indberetning skyldes, at det planlagte salg af de eksisterende motorveje til det statsejede motorvejsselskab AAK (inkl. motorveje, der anlægges frem til udgangen af 2005) ikke kan betragtes som en underskudsreducerende foranstaltning, og at de offentligt ansattes trettende månedsløn fortsat skal bogføres i det år, som den trettende måned er en del af, selv om udbetalingen af månedslønnen først finder sted i begyndelsen af det efterfølgende år[5]. Disse to korrektioner vil forværre underskuddet i 2005 med henholdsvis 1,9 % og 0,1 % af BNP. Indberetningen indeholdt også oplysninger om endnu en budgetafvigelse på 0,5 % af BNP. Omkring halvdelen af denne manko skyldes lavere momsindtægter som følge af bl.a. politiske beslutninger[6]. Den anden halvdel kan henføres til en overskridelse af det planlagte udgiftsniveau. Den ungarske regering meddelte Kommissionen, at den ikke havde til hensigt at træffe korrigerende foranstaltninger, skønt den tidligere havde givet tilsagn om det modsatte. Foruden den statistiske klarificering og de budgetafvigelser, som der efter de ungarske myndigheders eget udsagn ikke er blevet kompenseret for, er det også værd at bemærke, at sammenlignet med indberetningen fra marts er indbetalingen til erhvervspensionsordningen i 2005 blevet forøget med 0,2 % af BNP (fra 1,1 % af BNP til 1,3 % af BNP), således at den underliggende forværring af det indberettede underskud på 6,1 % af BNP sammenlignet med de 3,6 % af BNP, der blev sat som mål i Rådets henstilling fra marts 2005, faktisk udgør 2,7 % af BNP[7]. Det endelige resultat i 2005 vil blive endnu dårligere i tilfælde af nye budgetafvigelser (som ikke kan udelukkes på især udgiftssiden), og hvis der ikke træffes korrigerende foranstaltninger til kompensation herfor. I henhold til indberetningen fra september vil gældskvoten andrage 57,1 % i 2005 og således fortsat ligge under tærskelværdien på 60 %. Næsten en tredjedel af gælden er imidlertid denomineret i udenlandsk valuta, og gældskvoten er derfor følsom over for valutakurssvingninger.

Med hensyn til underskuddet i 2006 blev det allerede i meddelelsen fra juli 2005 påpeget, at selv hvis det lykkedes at nå målet på 3,6 % af BNP i 2005, vil det blive vanskeligt at nå målet på 2,9 % af BNP i 2006, navnlig fordi gennemførelsen af førnævnte engangsforanstaltninger i tilknytning til motorvejsnettet vil være overstået, og fordi der som nævnt er planer om at gennemføre skattelettelser (med et forventet provenutab på 1,1 % af BNP). På daværende tidspunkt herskede der dog en forventning om, at regeringen som lovet ville træffe korrigerende foranstaltninger. Den 30. september fremlagde regeringen et forslag til budget for 2006, hvori målet for det offentlige underskud lyder på 4,7 % af BNP. Dette tal tager dog øjensynligt ikke højde for konsekvenserne af indkøbet af de militærfly, der vil blive leveret i 2005. I henhold til ENS95-reglerne skal denne udgift bogføres i 2005, om end en stor del af prisen reelt først skal betales på et senere tidspunkt. Det reviderede underskudsmål på 5,2 % af BNP (der tager hensyn til den komplette bogføring af de leverede militærfly) ligger langt over de 2,9 % af BNP, der blev nævnt i Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7, fra marts 2005 (og som Rådet godkendte i sin udtalelse om december 2004-opdateringen af konvergensprogrammet og i sin henstilling). Den underliggende forskel mellem det oprindelige og det nye mål forventes at blive endnu større end 2,3 % af BNP, hvis indbetalingerne til pensionsfonden forøges i samme størrelsesorden som i 2005.

Desuden er der risiko for, at selv det betydeligt højere mål for underskuddet i 2006 vil blive overskredet. Foruden det større underskud i 2005 (som følge af beslutningen om, at motorvejssalget ikke kan betragtes som en offentlig indtægt i 2005), der har en basiseffekt for 2006, og kravet om, at indkøbet af militærfly skal bogføres i leveringsåret for at være i overensstemmelse med ENS95-reglerne, hvilket forøger underskuddet med 0,5 % af BNP i 2006, gør der sig følgende forhold gældende: i) skattereformens negative effekt for de offentlige indtægter (svarende til 1,1 procentpoint af BNP) og ii) følgerne af beslutningen om at forhøje familieydelserne med 0,4 % af BNP som led i reformprogrammet kaldet "100 skridt". Alt dette peger i retning af, at underskuddet meget vel kan stige til et godt stykke over det reviderede mål for 2006, medmindre der træffes korrigerende foranstaltninger. Hidtil har regeringen tilkendegivet, at den i modsætning til planerne i det opdaterede konvergensprogram vil føre udgifterne forbundet med bygningen af nye motorveje over i offentlig-private partnerskaber og dermed mindske de offentlige investeringsudgifter i 2006 med 1,2 % af BNP, og at dette skulle være i overensstemmelse med ENS-reglerne. Men selv hvis denne forenelighed med ENS-reglerne bekræftes (hvilket ikke desto mindre vil så tvivl om justeringens holdbarhed), vil der stadig være behov for en korrektion på omkring 2 % af BNP for at nå det reviderede mål for underskuddet i 2006. Det budgetudkast, som regeringen vedtog for nylig, indeholder imidlertid ingen foranstaltninger af strukturel karakter, der kan skabe forventninger om en mindskelse af underskuddet i den størrelsesorden.

Ændringen af underskudsmålet for såvel 2005 som 2006 er desuden klart i strid med et andet punkt i Rådets henstilling fra marts 2005, nemlig at timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser skal gøres betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram opfyldes. Budgettet for 2006 indeholder ikke blot store skattelettelser, men medfører også en fremrykning af momsnedsættelsen (på benzin) til oktober 2005.

Konklusioner:

i) Den indsats, som de ungarske myndigheder har gjort som respons på Rådets henstilling fra marts 2005 for at nå målet for det offentlige underskud i 2005, har vist sig at være utilstrækkelig, eftersom det mål, som Rådet fastsatte i sin henstilling fra marts 2005, langt fra vil blive nået. Denne situation kan forklares med den korrekte statistiske behandling af det planlagte salg af motorvejene og budgetoverskridelser svarende til omkring ½ % af BNP. Den ungarske regering har besluttet ikke at træffe særlige foranstaltninger for at korrigere for denne udvikling, trods tidligere løfter om det modsatte. Det skal bemærkes, at målet på 3,6 % for 2005 var indeholdt i december 2004-opdateringen af konvergensprogrammet[8] og blev godkendt af Rådet i dets udtalelse herom.

ii) Målet for 2006, således som det fremgår af det opdaterede konvergensprogram og Rådets henstilling fra marts 2005, er blevet opgivet i det seneste budget for 2006. Der er desuden risiko for en overskridelse af det nye og langt højere mål.

iii) De planlagte skattelettelser i især 2006 er ikke i overensstemmelse med Rådets henstilling om at gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram fra december 2004 opfyldes.

iv) Den betydelige afvigelse i såvel 2005 som 2006 fra den ungarske regerings planlagte tilpasningskurs, der skulle resultere i en reduktion af underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008, og som Rådet godkendte i sin henstilling fra marts 2005, sår tvivl om muligheden for at tilvejebringe den pågældende korrektion, hvilket sammenholdt med den langsomme udvikling på strukturreformområdet forstærker de makroøkonomiske uligevægte.

Traktatens artikel 104, stk. 8, og artikel 4, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1056/2005) fastsætter, at når Rådet konstaterer, at dets henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, ikke er blevet fulgt op af virkningsfulde foranstaltninger inden for den fastsatte frist, skal det fastslå dette i en beslutning. I lyset af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at de ungarske myndigheder ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling fra marts 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, inden for den fastsatte frist, og den henstiller til Rådet at træffe beslutning i overensstemmelse hermed.

Henstilling med henblik på

RÅDETS BESLUTNING

om konstatering af, jf. artikel 104, stk. 8, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at de foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, er utilstrækkelige

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 104, stk. 8,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

1. I henhold til traktatens artikel 104 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

2. Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en stærk og vedblivende vækst, som fører til øget beskæftigelse. Stabilitets- og vækstpagten omfatter Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[9], der blev vedtaget for at fremme en hurtig korrektion af uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

3. Resolutionen om stabilitets- og vækstpagten fra Det Europæiske Råd i Amsterdam den 17. juni 1997[10] opfordrer højtideligt alle parter, dvs. medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen, til at gennemføre traktaten og stabilitets- og vækstpagten strengt og rettidigt.

4. Ved Rådets beslutning 2004/918/EF af 5. juli 2004 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn[11].

5. I overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 rettede Rådet den 5. juli 2004 også en henstilling[12] til de ungarske myndigheder med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør så hurtigt som muligt og tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at opfylde målsætningen om at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008 i overensstemmelse med den strategi for nedbringelse af underskuddet, der er beskrevet i konvergensprogrammet fra de ungarske myndigheder, og som Rådet godkendte i sin udtalelse af 5. juli 2004[13]. Ifølge henstillingen skulle den ungarske regering senest den 5. november 2004 tage virkningsfulde skridt til at gennemføre de foranstaltninger, der var nødvendige for at nå det oprindelige mål for underskuddet i 2005, dvs. 4,1 % af BNP.

6. Den 18. januar 2005 anerkendte Rådet i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 8, og på basis af en henstilling fra Kommissionen, at der inden fristen den 5. november 2004 var blevet truffet en række foranstaltninger med henblik på at mindske det offentlige underskud i 2004 og 2005. Det fandt dog, at de ikke var tilstrækkelige til at nå de fastsatte mål og ikke ville kunne forhindre en afvigelse fra den tilpasningskurs, som de ungarske myndigheder havde udstukket i konvergensprogrammet fra maj 2004. Det fandt endvidere, at regeringens fortsatte tilsagn om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008 skulle understøttes af skrappere foranstaltninger til konsolidering af de offentlige finanser og en mere beslutsom videreførelse af strukturreformer. På denne baggrund vedtog Rådet en beslutning om, at der pr. 5. november 2004 ikke var truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af henstillingen af 5. juli 2004.

7. Den 8. marts 2005 vedtog Rådet en ny henstilling[14] til Ungarn i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97, ifølge hvilken de ungarske myndigheder skulle bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør snarest muligt og tage skridt til på mellemlang sigt og på troværdig og holdbar vis at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008 ved at følge den strategi for nedbringelsen af underskuddet, der var beskrevet i de ungarske myndigheders opdaterede konvergensprogram fra december 2004, og som Rådet havde godkendt i sin udtalelse af 8. marts 2005. Henstillingen fastsatte bl.a., at den ungarske regering senest den 8. juli 2005 skulle tage effektive skridt til gennemførelse af de foranstaltninger, der skulle sikre, at underskudsmålet på 3,6 % af BNP i 2005 blev opfyldt[15].

8. Den 13. juli 2005 vedtog Kommissionen en meddelelse om Ungarn. Med henvisning til de på daværende tidspunkt foreliggende oplysninger, herunder oplysningerne om de korrigerende foranstaltninger til en værdi af i alt 1½ % af BNP, som den ungarske regering havde truffet beslutning om i marts og juni for at kompensere for forskellige overskridelser, og regeringens faste tilsagn om at træffe yderligere foranstaltninger, hvis det skulle vise sig nødvendigt, udtalte Kommissionen, at de ungarske myndigheder havde truffet virkningsfulde foranstaltninger inden fristen den 8. juli 2005, men at Ungarn fortsat befandt sig i en sårbar situation, og at der ville blive behov for nye foranstaltninger i fremtiden.

9. Den seneste udvikling i de offentlige finanser viser imidlertid, at de foranstaltninger, som de ungarske myndigheder har truffet, er utilstrækkelige:

10. Målsætningen om et underskud på 3,6 % af BNP i 2005, jf. Rådets henstilling (og godkendt i Rådets udtalelse fra marts 2005 om december 2004-opdateringen af konvergensprogrammet), vil langt fra blive opfyldt, og regeringen har besluttet, at den ikke vil tage nye skridt til at korrigere eventuelle budgetoverskridelser, trods tidligere løfter om det modsatte. Dette bekræftes i de ungarske myndigheders reviderede EDP-indberetning fra den 20. september 2005, ifølge hvilken der forventes et underskud på 6,1 % af BNP i 2005. Resultatet i 2005 vil blive endnu dårligere i tilfælde af yderligere afvigelser fra den fastlagte kurs (hvilket ikke kan udelukkes på især udgiftssiden), som der heller ikke kompenseres for ved hjælp af korrigerende foranstaltninger. I henhold til den reviderede EDP-indberetning vil gældskvoten i 2005 fortsat ligge under tærsklen på 60 %, nemlig på 57,1 %. Næsten halvdelen af gælden er imidlertid denomineret i udenlandsk valuta og er derfor følsom over for valutakurssvingninger.

11. De ungarske myndigheder har opgivet at nå det mål for 2006, der er fastsat i det opdaterede konvergensprogram og Rådets henstilling af 8. marts 2005, nemlig at underskuddet skal reduceres til 2,9 % af BNP. Der er risiko for, at selv det betydeligt højere nye mål, der lyder på 5,2 % af BNP[16], jf. udkastet til budget for 2006, vil blive overskredet, eftersom den planlagte skattereform forventes at mindske de offentlige indtægter med 1,1 % af BNP, og eftersom det nyligt vedtagne budgetudkast for 2006 ikke indeholder foranstaltninger af strukturel karakter, der vil kunne sikre en mindskelse af de offentlige udgifter i samme størrelsesorden.

12. Gennemførelsen af skattelettelser i især 2006 er ikke i overensstemmelse med Rådets henstilling om at gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram fra december 2004 opfyldes.

13. Den betydelige afvigelse i såvel 2005 som 2006 fra den ungarske regerings planlagte tilpasningskurs, der skulle bringe en ende på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud i 2008, og som Rådet godkendte i sin henstilling af 8. marts 2005, sår tvivl om muligheden for at tilvejebringe denne korrektion, hvilket sammenholdt med de beskedne fremskridt på strukturreformområdet forstærker de makroøkonomiske uligevægte.

14. I overensstemmelse med Det Europæiske Råds resolution om stabilitets- og vækstpagten indvilgede Ungarn i at offentliggøre Rådets henstilling af 8. marts 2005 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De foranstaltninger, som Ungarn har truffet til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005, er utilstrækkelige.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Republikken Ungarn.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] Se http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf

[2] Af sammenlignelighedshensyn er alle disse tal i overensstemmelse med Eurostats beslutning af 23. september 2004 om, at det i en overgangsperiode vil være tilladt at klassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor - en mulighed, som de ungarske myndigheder valgte at udnytte, skønt det kun vil kunne lade sig gøre indtil finansindberetningen i marts 2007. Der refereres til bidragene til pensionsordninger under anden søjle som (op)justeret i indberetningen fra marts 2005: 0,9 % af BNP i 2004, 1,1 % af BNP i 2005 og 1,2 % af BNP i 2006-2008. Disse tal blev på ny opjusteret i indberetningen fra september 2005 (se fodnote 7).

[3] På daværende tidspunkt forventede Kommissionens tjenestegrene, at underskuddet i 2005 ville udgøre 4,1 % af BNP.

[4] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet – Foranstaltninger truffet af Ungarn til opfølgning af Rådets henstilling af 8. marts 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (SEK(2005) 951 endelig)http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] I september 2005 erklærede den ungarske forfatningsdomstol, at denne udskydelse til det efterfølgende år (og det forhold at offentligt ansatte, som var ophørt med at arbejde ved udgangen af 2004, ikke var berettiget til den trettende månedsløn) var forfatningsstridig.

[6] Indkomsttabet på omkring 0,015 procentpoint af BNP kan henføres til den nylige beslutning om at fremrykke de pr. 1. januar 2006 planlagte momsnedsættelser, om end kun for benzin.

[7] I betragtning af myndighedernes beslutning om den midlertidige opførelse af pensionsfonde under anden søjle (se fodnote 2), blev målet på 3,6 % af BNP beregnet med udgangspunkt i et bidrag til pensionsordningen under anden søjle på 1,1 % af BNP, jf. indberetningen fra marts 2005, mens referencekursen for nedbringelsen af det offentlige underskud, herunder det oprindelige mål på 4,7 % af BNP, i konvergensprogramopdateringen fra december 2004 stadig ikke tog højde for dette pensionsbidrag. For at kunne sammenligne det senest indberettede underskud med det oprindelige mål i det opdaterede konvergensprogram er det nødvendigt at se bort fra det højere pensionsbidrag på 1,3 % af BNP, som blev anmeldt i september, hvorefter der fremkommer et underskud på 7,4 % af BNP.

[8] Dette tal inkluderer bidraget til pensionsordningen under anden søjle (der i marts 2005 blev opgivet til 1,1 % af BNP), mens det oprindelige mål i konvergensprogramopdateringen fra december 2004, der lød på 4,7 % af BNP, var beregnet ekskl. dette bidrag.

[9] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 1056/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 5).

[10] EFT C 236 af 2.8.1997, s. 1.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (EUT L 389 af 30.12.2004, s. 27).

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf

[15] Forskellen i forhold til det tidligere mål på 3,8 % af BNP stammer fra forhøjelsen af bidraget til pensionsordningen under anden søjle med 0,2 procentpoint af BNP, jf. finansindberetningen fra marts 2005.

[16] Dette tal inkluderer standardbogføringen af indkøbet af militærfly, der medfører en forhøjelse på 0,5 % af BNP af det bebudede nye underskudsmål på 4,7 % af BNP i 2006.