[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 30.5.2007

KOM(2007) 281 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

På vej mod et strategisk partnerskab mellem EU og Brasilien

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

På vej mod et strategisk partnerskab mellem EU og Brasilien

1. Indgåelse af et partnerskab mellem Eu og Brasilien

I de seneste år er Brasilien blevet en stadig vigtigere aktør på globalt plan og en vigtig samtalepartner for EU. Dialogen mellem EU og Brasilien har dog indtil for nylig ikke været tilstrækkelig uddybet, og den har især fundet sted gennem EU-Mercosur-dialogen. Brasilien er det sidste BRICS-land[1], som EU afholder et topmøde med. Nu er tiden inde til at se på Brasilien som en strategisk partner og en vigtig sydamerikansk økonomisk aktør og regional leder[2]. Det første topmøde mellem EU og Brasilien, som finder sted i Lissabon i juli 2007, bliver et vendepunkt i forbindelserne mellem EU og Brasilien.

Den seneste tids udvidede forbindelser mellem EU og Brasilien inden for flere områder kræver, at der etableres nogle overordnede, sammenhængende og koordinerede rammer. Brasiliens voksende økonomiske og politiske rolle har givet landet nyt ansvar som global leder. Det foreslåede strategiske partnerskab mellem Brasilien og EU vil kunne hjælpe Brasilien med at udvise positivt lederskab både globalt og regionalt og være indledningen til en overordnet, strategisk, omfattende og åben dialog med EU både bilateralt og i multilaterale og regionale organer. EU har takket være de stærke historiske og kulturelle bånd bredt funderede forbindelser til Brasilien. Brasilien er i de seneste år kommet til at fremstå som den ledende kraft blandt udviklingslandene både i FN og Verdenshandelsorganisationen. EU og Brasilien har fælles kerneværdier og interesser, f.eks. overholdelse af retsstatsprincipperne og menneskerettighederne, bekymring for klimaændringerne og kampen for øget økonomisk vækst og social retfærdighed på såvel hjemmefronten som på verdensplan. Brasilien er en vigtig allieret for EU, når disse og andre udfordringer er til behandling i internationale organer.

Brasilien udgør næsten et kontinent i sig selv og er på grund af sin befolkningsmæssige vægt og økonomiske udvikling en naturlig leder i Sydamerika og en vigtig aktør i Latinamerika. Brasilien har aktivt påtaget sig denne rolle i Mercosur-sammenhæng og står i spidsen for bestræbelserne på at fremme Unionen af Sydamerikanske Nationer (UNASUR)[3].

Brasilien spiller en central rolle for et heldigt udfald af EU-Mercosur-forhandlingerne, som er et vigtigt strategisk mål for EU, og som det ikke har været muligt at afslutte på grund af manglende fremskridt på handelsområdet, hvorfor det endnu ikke har været muligt at indgå en mere vidtrækkende strategisk associering mellem EU og Mercosur. Brasiliens positive lederskab kunne bringe bevægelse i Mercosur-forhandlingerne. Indtil da bestræber EU sig fortsat på at etablere solide politiske og økonomiske forbindelser til Mercosur som gruppe betragtet og at udvide de bilaterale forbindelser til de øvrige lande i regionen, f.eks. Argentina, som er en anden vigtig sydamerikansk samtalepartner (der er for nylig startet en række politiske dialoger).

Handelsmæssigt er Brasilien et vigtigt omdrejningspunkt for investeringer i Latinamerika[4] og et marked, som frembyder mange store åbninger for EU's erhvervsliv, når forhandlingerne i Verdenshandelsorganisationens Doha-udviklingsrunde og i Mercosur-sammenhæng er afsluttet, og der dermed vil være færre handelshindringer. Selv om landets vækstrate ikke kan sammenlignes med Kinas og Indiens vækstrate[5], råder Brasilien over enorme naturressourcer, anerkendt ekspertviden inden for den videnskabelige og akademiske verden, stor erhvervsmæssig spredning og et stort hjemmemarked.

Brasilien står stadig over for en række udfordringer. Bl.a. er de enorme indkomstforskelle fortsat en reel hindring og et af de områder, som regeringen er særlig opmærksom på, bl.a. gennem "Bolsa Familia"-programmet, og som vil være et vigtigt område for samarbejdet og dialogen med EU. De store indkomstforskelle afspejler sig også i de skarpe regionale forskelle, der er mellem den nordlige del af Brasilien og den mere udviklede sydlige del. Udveksling af god praksis med henblik på regional samhørighed er et af de områder, hvor EU ønsker et tættere samarbejde med Brasilien.

2. Fastsættelse af en fælles dagsorden

Et tættere og stærkere partnerskab er i EU's og Brasiliens interesse. I det følgende kapitel opregner Kommissionen en række områder og sektorer på globalt, regionalt og bilateralt niveau, hvor et tættere samarbejde mellem EU og Brasilien ville være til gensidig fordel, samtidig med at det kunne udgøre kernen i et fremtidigt strategisk partnerskab.

Dette forslag til Rådet og Parlamentet kan, hvis det bliver godkendt, bruges som grundlag for udarbejdelsen af EU's forslag til Brasilien på Lissabon-topmødet. Brasilien vil på dette grundlag blive opfordret til at udarbejde en strategisk besvarelse af EU's forslag.

Lissabon-topmødet vil derfor være startskuddet til en proces, som skal gøre det muligt for EU og Brasilien at opstille en fælles dagsorden for et strategisk partnerskab.

2.1. Øget multilateralisme

Brasilien og EU er enige om, at forudsætningen for at løse de nuværende globale problemer er multilaterale rammer baseret på et stærkt FN. Begge parter skal derfor gennem deres handlinger løbende demonstrere, at de slutter op om princippet om en effektiv multilateralisme. Både når det angår en reform af FN, klimaændringer, afvæbning og verdenshandel, spiller Brasilien en vigtig rolle som brobygger mellem divergerende opfattelser, som hindrer fremskridt i globale emner. Begge parter har en interesse i at opnå større overensstemmelse mellem EU's og Brasiliens holdninger til en række spørgsmål gennem tættere samarbejde og høringer på alle niveauer. EU så gerne, at Brasilien i overensstemmelse med dets globale rolle og vægt indtog en mere selvsikker og proaktiv holdning, og at det i højere grad samarbejdede med EU i FN's organer.

- Som første skridt er det vigtigt, at vores samarbejde i alle internationale organer bliver styrket gennem systematiske høringer forud for vigtige møder i FN-regi og andre steder med det formål at sammenholde og så vidt muligt afstemme vores holdninger, at støtte hinanden i vigtige sager og at udforme fælles initiativer.

EU og Brasilien kunne f.eks. udnytte lejligheden til at arbejde tættere sammen om deres respektive holdninger i FN's Fredsopbygningskommission (PBC). Herunder samarbejde om at sikre, at Fredsopbygningskommissionen bliver et strategiorienteret organ, som det oprindelig var meningen, og ikke blot endnu en koordineringsmekanisme for donorbeløb.

EU værdsætter Brasiliens vilje til at spille en fremtrædende rolle i fredsbevarende foranstaltninger[6], f.eks. i Haiti gennem ledelsen af MINUSTAH-fredsmissionen.

- Med henvisning til EU's stærke engagement i Haiti [7] er der et godt grundlag for samarbejde og koordination af EU's og Brasiliens indsats i dette land og helt generelt inden for freds- og stabiliseringsområdet.

Angående ikke-spredning har Brasilien en stor interesse i den globale ikke-spredningsordning og vil sandsynligvis kunne bidrage til bedre forbindelser mellem de udviklede lande og G77.

- EU og Brasilien bør arbejde tæt sammen om at sikre en yderligere udvikling af den globale ikke-spredningsordning.

I de seneste år har Brasilien påtaget sig rollen som leder for udviklingslandene i Verdenshandelsorganisationen, navnlig angående landbrugshandel og i G20-gruppen. Både Brasilien og EU ser gerne en yderligere styrkelse af den multilaterale handelsordning, så alle lande uanset udviklingstrin kan få større fordel af en global markedsåbning. Brasilien og EU har derfor et særligt ansvar for at få de igangværende forhandlinger i Doha-runden afsluttet. På længere sigt er vi desuden nødt til at arbejde tættere sammen om en løsning af de nye problemer i forbindelse med den globale økonomi, idet regulering her spiller en stadig større rolle i bestræbelserne på at sikre en fair konkurrence og en bæredygtig udvikling.

- EU og Brasilien bør fortsat inddrage hinanden fuldt ud på de forskellige niveauer i WTO-forhandlingerne, så de kan afsluttes i 2007.

I G20's finansministergruppe vil Brasilien være en vigtig partner i fastlæggelsen af fælles holdninger med EU, inkl. forhandlingerne om en reform af de internationale finansielle strukturer. Det får særlig betydning under Brasiliens formandskab for G20 i 2008.

2.2. Højere standarder for menneskerettigheder, fremme af demokrati og god regeringsførelse

EU og Brasilien har i lang tid haft fælles værdier og interesser, når det drejer sig om fremme og beskyttelse af menneskerettigheder, styrkelse af demokrati, retsstatsprincipper og god regeringsførelse. Begge parter har været varme fortalere for at opbygge et samlet sæt globale standarder og en række gennemførelsesinstrumenter. I Menneskerettighedsrådet og i FN's generalforsamlings tredje udvalg er der gode synergi- og samarbejdsmuligheder med henblik på generelt at fremme menneskerettighederne. EU og Brasilien har desuden en fælles interesse i at fremme demokrati, retsstatsprincipper og god regeringsførelse i alle lande.

- På menneskerettighedsområdet er EU særlig ivrig efter at samarbejde med Brasilien om at opnå større enighed om resolutioner og sponsorinitiativer om særlige lande og emner i forskellige FN-organer.

2.3. Gennemførelse af årtusindmålene for udvikling og fremme af regional og social udvikling

Samarbejde om international indsats til løsning af den globale fattigdom og ulighed . I lighed med andre af de fremvoksende magtfulde lande står Brasilien stadig stærkere i syd-syd-samarbejdet, især i dets eget nærområde og i det portugisisksprogede Afrika. De fleste "nye donorer" tilrettelægger ofte deres indsats således, at der opnås resultater og et afkast på kort sigt, hvorimod vægten i Brasiliens egne (forholdsvis små) samarbejdsprogrammer i højere grad er rettet mod en langsigtet, bæredygtig udvikling. Brasilien er kendt for at udføre et aktivt multilateralt oplysningsarbejde og for at udvikle nyskabende multilaterale og trilaterale samarbejdsmodeller som f.eks. FN's indsats mod sult og fattigdom , som blev iværksat i 2004 på initiativ af præsident Lula i samarbejde med Chile, Frankrig og FN[8]. EU og Brasilien nærmer sig hinanden i deres anskuelse af udviklingssamarbejdets betydning for arbejdet med at fremme fred og sikkerhed.

EU's og Brasiliens samarbejde om tematiske programmer har været meget værdifuldt[9]. I de godkendte projekter og programmer indgår så vidt forskellige områder som administrativ og økonomisk reform, social udvikling og miljøspørgsmål.

Kommissionen vil gerne undersøge mulighederne for trepartssamarbejde med Brasilien og sammenslutningen af portugisisksprogede lande (CPLP) om bl.a. energi, og den ser gerne, at der etableres nogle rammer, der kan styrke forbindelserne med Brasilien og de potugisisksprogede lande i Afrika.

- Kommissionen er parat til at intensivere samarbejdet med Brasilien om udviklingsbistand, bl.a. inden for et trepartssamarbejde med CPLP-landene om udviklingsaktiviteter.

Dialog om social-, beskæftigelses- og regionalpolitiske emner. Selv om Brasilien er blandt de sydamerikanske lande, der har mindst brug for støtte (den offentlige udviklingsbistand udgør 0,05 % af BNI), plages landet af stor fattigdom (fattigdomsraten er f.eks. på 27,9 %) og et højt GINI-indeks (58,2 i 2003, hvorefter det faldt til 56,7 i 2005) og tiltagende problemer med forskelle i den regionale udvikling. Ved hjælp af "Bolsa Familia" og andre effektive programmer er det lykkedes Brasilien at øge den menneskelige udviklingsindikator[10] og allerede ti år før måldatoen i 2012 at halvere den ekstreme fattigdom, men der er stadig lang vej, inden ressourcerne er mere ligeligt fordelt. Brasiliens beskæftigelsesstruktur er inde i en hurtig udvikling, og flere af globaliseringsaspekterne påvirker regional- og socialpolitikkerne og det offentliges evne til at mindske ulighederne. Flere af punkterne i Lissabon-strategien er udformet med henblik på disse problemer. Både EU og Brasilien ville derfor have fordel af at dele sin politiske erfaring med den anden part. Brasilien kunne på grundlag af dialogerne med EU om social- og beskæftigelsespolitiske emner og regionalpolitik dele ud af sin erfaring ved at tilbyde andre latinamerikanske lande nyskabende løsninger på problemerne med fattigdom, ulighed og social udstødning.

- Den dialog, som EU og Brasilien for nylig indledte vedrørende social- og beskæftigelsespolitiske emner, kan med fordel benyttes til at udveksle oplysninger om bedste praksis og at diskutere beskæftigelse, socialbeskyttelse, social integration og arbejdsmarkedsdialog.

- På tilsvarende måde vil den regionalpolitiske dialog gøre det muligt for Brasilien at få del i EU's erfaring med at mindske de regionale forskelle og opnå en bedre territorial ligevægt og at udveksle oplysninger om bedste praksis med henblik på udarbejdelsen og gennemførelsen af regionalpolitikken, især i forbindelse med f.eks. partnerskaber på flere niveauer (omfattende regionale og lokale aktører, den private sektor og civilsamfundet), strategisk planlægning på mellemlang sigt, løftestangsvirkningen for de nationale ressourcer (både offentlige og private), udvikling af den administrative kapacitet, interinstitutionel koordinering og kommunikation, udbredelse af evalueringskulturen og samarbejde mellem regionerne.

- Brasilien kunne med fordel udveksle erfaringer med andre sydamerikanske lande ved at tilbyde nyskabende løsninger på problemer med fattigdom, ulighed og social udstødning og med henblik på mindskelse af regionale forskelle, bedre socialbeskyttelse og ordentlige arbejdsforhold for alle.

2.4. Miljøbeskyttelse

Brasilien råder over de største tilbageværende regnskovsområder i verden og vil være en vigtig partner for EU i bestræbelserne på at øge den internationale indsats for at bekæmpe klimaforandringerne og stoppe den faldende biodiversitet. Der kræves en stærk politisk vilje og en vedvarende indsats for at nå en omfattende global klimaaftale, der gør det muligt at holde temperaturstigningen på under 2°C i forhold til niveauet før industrialiseringen. Som understreget i Kommissionens meddelelse af 10. januar 2007 om begrænsning af de globale klimaændringer til 2ºC, som blev godkendt på stats- og regeringschefernes forårsmøde i Rådet den 8.-9. marts 2007, mener EU, at det i betragtning af spørgsmålets vigtighed er nødvendigt, at der på FN-konferencen om klimaændringer på Bali i december i år indledes forhandlinger om en samlet global aftale for tiden efter 2012. Aftalen, som skal være afsluttet i 2009, skal især baseres på princippet om et fælles, men differentieret ansvar. Der kræves politiske tilsagn på højt niveau, hvis det skal være muligt at styrke og gennemføre FN-konventionen om biologisk diversitet og at opnå det 2010-mål, der blev opstillet på verdenskonferencen om en bæredygtig udvikling i biodiversiteten. Der er desuden andre miljøområder, hvor EU og Brasilien har fælles interesse, bl.a. vedrørende beskyttelse af skove, administration af vandressourcer, det marine miljø, den globale problemstilling vedrørende kviksølv og ikke-bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre.

EU og Brasilien arbejder ikke blot sammen på den internationale arena, men konsulterer også hinanden om en række forskellige miljøproblemer. Der afholdes regelmæssigt politiske dialogmøder om miljøspørgsmål og klimaændringer mellem Europa-Kommissionen og Brasilien. EU er interesseret i udveksling af erfaringer om forvaltning af vandressourcer og spørgsmålet om ikke-bæredygtige forbrugs- og produktionsmønstre.

- EU burde udvikle og styrke sin miljøpolitiske dialog med Brasilien om emner som f.eks. klimaændringer, vandforvaltning, biodiversitet og skovrydning, inkl. de indfødte folks betydning, så vi får en bedre forståelse for hinandens holdninger og dermed mulighed for at øge den fælles indflydelse på disse områder.

- Med henblik på at få gang i forhandlingerne om klimaændringer og skovrydning bør EU samarbejde med Brasilien i internationale organer med det formål, at der kan indgås en aftale om en samlet ramme for tiden efter 2012.

- Der bør desuden indgås et tættere samarbejde om gennemførelse af konventionen om biologisk diversitet, bestræbelserne på at nå 2010-målene for biodiversitet og en række andre vigtige globale problemer som f.eks. forureningen med kviksølv.

2.5. Øget energisamarbejde

Brasilien er det første land, som har haft succes med at etablere en meget stor egenproduktion af biobrændsel, hvis potentiale langt fra er udnyttet. Det har på enhver måde en ledende rolle i forbindelse med produktion, distribution og forbrug af biobrændsel. EU har for nylig bekræftet, at en vækst i forbruget af vedvarende energi er et af nøglepunkterne i EU's energipolitik. Handlingsplanen fra 2007 om en energipolitik for Europa, som Europas ledere har godkendt politisk, indeholder nogle ambitiøse mål for anvendelsen af vedvarende energi og biobrændsel, som inden 2020 skal være nået op på hhv. 20 % og min. 10 %.

EU og Brasilien er enige om, at et samarbejde på dette område kan være til fordel for begge parter. Der er indgået et partnerskab i forbindelse med det Internationale Forum for Biobrændsel, som Brasilien tog initiativ til i marts 2007[11]. Forummet bidrager til fastsættelsen af fælles standarder med henblik på etableringen af et internationalt marked, samtidig med at der sikres en bæredygtig produktion, at der opnås resultater i reduktionen af udslippet af drivhusgasser. Forummet vil desuden diskutere andre bæredygtige udviklingsmål. På den internationale konference om biobrændsel, som Kommissionen afholder i Bruxelles den 5.-6. juli 2007, vil det være muligt at udvide dette samarbejde markant.

EU er desuden interesseret i at styrke samarbejdet om energieffektivitet med Brasilien, både bilateralt og gennem indgåelsen af en international rammeaftale.

- Indledningen af den energipolitiske dialog mellem EU og Brasilien i 2007 kan være startskuddet til væsentlige fremskridt i EU's og Brasiliens energisamarbejde, både i lovgivningsmæssig og teknisk sammenhæng. Blandt emnerne bør være bæredygtig biobrændsel og andre vedvarende energikilder, energieffektivitet og energiteknologier med lavt CO 2 -indhold. Dialogen vil desuden gøre det muligt at etablere tættere forbindelser, at udveksle oplysninger om vigtige internationale energiudviklinger og at arbejde for en politik, der forbedrer energisikkerheden og –bæredygtigheden.

2.6. Øget stabilitet og velstand i Sydamerika

Brasilien har inden for de seneste år styrket sine forbindelser til naboerne, især Argentina, og der er mellem Brasilien og Argentina blevet indgået nogle "strategiske forbindelser".

Politisk er Brasilien blevet en grundpille for den sydamerikanske stabilitet. Det har inden for sine politiske rammer og det institutionelle system været i stand til at behandle problemer, som flere lande i regionen står over for (f.eks. social sammenhæng).

Brasilien har været helt fremme i bestræbelserne på at fremme den sydamerikanske integration både gennem Mercosur og gennem oprettelsen af Sydamerikanske Nationers Fællesskab i december 2004, hvilket førte til oprettelsen af UNASUR på det regionale topmøde i april 2007. Brasiliens forhold til naboerne har i de senere år været præget af tilbageholdenhold, hvilket bl.a. fremgår af den måde, hvorpå Brasilien har optrådt på de områder, hvor det har en anden holdning end Venezuela og Bolivia.

Inden for energi, telekommunikation, vand og transport er sammenkoblingsmulighederne af stor betydning for øget stabilitet og velstand i Latinamerika. I alle større regionale energiordninger er en af de væsentlige forudsætninger for, at ordningen får betydning for den regionale energiinfrastruktur, at Brasilien deltager. Udviklingen af transportkorridorer mellem Atlanterhavet og Stillehavet betyder, at Brasilien er blevet bedre integreret i det latinamerikanske transportnet.

Brasilien har en vigtig rolle at spille i samarbejdet mellem EU, Latinamerika og det karibiske område. For EU er det meget vigtigt både at deltage og at bidrage aktivt til forhandlingerne om social sammenhæng i f.eks. det næste EU-LAC-forum om social sammenhæng.

- EU vil med uformindsket styrke sammen med Brasilien fortsætte arbejdet med at gennemføre henstillingerne fra konferencen mellem EU og LAC-landene om social sammenhæng fra marts 2006 og således opretholde dynamikken i denne dagsorden. Arbejdet med at forberede EU's og LAC-landenes forum om social sammenhæng er en oplagt lejlighed til at indlede en dialog. Begge parter kunne samtidig i fællesskab gøre en indsats for at få internationale organisationer og civilsamfundet til at fremme den sociale sammenhæng.

- EU så gerne, at Brasilien deltager aktivt i forberedelsen af det næste topmøde mellem EU og LAC-landene i Lima i 2008.

2.7. Fremskridt i Mercosur-dagsordenen

I Mercosur-sammenhæng er Brasilien et både stort og vigtigt land med tilhørende marked. I 2005 tegnede Brasilien sig for næsten 80 % af Mercosurs BNP[12]. Brasilien er endvidere Sydamerikas økonomiske drivkraft og tendensen i Brasiliens økonomiske politik har indflydelse på hele regionens økonomiske stabilitet og økonomiske integration.

På grund af Brasiliens vægt inden for Mercosur vil en udvidelse af EU's politiske forbindelser med et land af denne vægt være til fordel for Mercosur's interne integration og for forbindelserne mellem EU og Mercosur.

Takket være sin viden om EU og erfaring fra forhandlingerne om en fælles agenda med EU har Brasilien lettere ved at støtte Mercosurs bestræbelser på at opbygge et fælles marked og en politisk union. Dette er særlig vigtigt i en periode, hvor Mercosur befinder sig i en prekær situation. Landegruppen mangler stadig at færdiggøre flere aspekter af den økonomiske integration som f.eks. afslutning af forhandlingerne om toldunionen og etableringen af et fælles marked for tjenesteydelser. Der er blandt opinionsdannerne i samtlige udviklingslande i Mercosur en stigende opfattelse af, at ambitionsniveauet og effektiviteten bør øges, bl.a. gennem udvikling af den politiske dimension og udenrigspolitikken. Brasilien har flere gange vist, at de er interesseret i EU som model for integrationen i Mercosur, men Mercosur-landenes regeringer er dog generelt meget forsigtige med at overdrage beføjelser til overnationale institutioner i deres bestræbelser på at virkeliggøre den økonomiske og politiske integration. EU er Mercosur-landenes største støtte og vigtigste donor.

En udvidet dialog vil være til fordel for begge parter i bestræbelserne på at nå målet om en associeringsaftale mellem EU og Mercosur. Aftalen vil dog ikke kunne tjene sit formål, medmindre der sker fremskridt i Mercosurs interne politiske og økonomiske integration, og det er i denne sammenhæng, at Brasilien bør indtage en ledende rolle.

- EU forventer derfor, at Brasilien yder et konstruktivt bidrag til, at der indgås en afbalanceret og omfattende aftale mellem EU og Mercosur.

- EU og Brasilien bør i fællesskab undersøge mulighederne for at optimere samarbejdet og udvekslingen af erfaringer i spørgsmål vedrørende regional integration.

2.8. Udvidelse af de handelsmæssige og økonomiske forbindelser

Handels- og investeringsudvikling : Brasilien er EU's største marked i Latinamerika, idet det tegner sig for en tredjedel af EU's samlede handel med denne region, og den bilaterale handel er i de seneste år steget med tocifrede tal. Tilsvarende er EU Brasiliens vigtigste handelspartner, idet EU tegner sig for 22 % af Brasiliens samlede handel. Brasilien tegner sig dog kun for 1,8 % af den samlede EU-handel og er kun nummer elleve på listen over EU's vigtigste handelspartnere (Eurostat 2005). Disse tal viser det store potentiale, som dette marked har for EU. Blandt BRICS-landene er Brasilien det land, hvor EU har foretaget flest udenlandske investeringer[13], idet de beløber sig til 80,1 mia. EUR. Brasilien er desuden en vigtig investor i EU[14], bl.a. inden for handel, minedrift og byggesektoren.

Med hensyn til markedsadgang er det vores hensigt at udvide handelsmulighederne yderligere gennem Doha-dagsordenen for udvikling og EU-Mercosur-forhandlingerne, eftersom Brasiliens marked for varer og tjenesteydelser stadig nyder ret høj beskyttelse. EU opfordrer således Brasilien til at mindske toldbarriererne og de ikke-toldmæssige hindringer, arbejde for en økonomisk reform og indførelse af god regeringsførelse på skatteområdet samt indføre stabile lovrammer for de økonomiske aktører, herunder udenlandske investorer. Et mere åbent handels- og investeringsklima i Brasilien ville sætte gang i konkurrencen i alle sektorer og skabe grundlaget for større velstand.

- Det kommende partnerskab mellem EU og Brasilien vil gøre det muligt at diskutere emner af særlig betydning for begge parter som supplement til EU-Mercosur-forhandlingerne, f.eks. gennem en dialog om intellektuel ejendomsret, industripolitik og lovsamarbejde samt høringer om dyre- og plantesundhed (SPS) og herigennem øge den gensidige forståelse for de forskellige SPS-forhold, der kan have betydning for handelen.

Økonomiske og finansielle anliggender : I betragtning af den store vægt som Brasilien har i verdensøkonomien og vigtige internationale organer som G20, Verdenshandelsorganisationen og G8's gruppe af tærskellande bør EU også udvide dialogen med Brasilien om finansielle og makro-økonomiske emner. Det kunne bl.a. omfatte makro-økonomiske og skattemæssige spørgsmål, strategier for strukturreformer med henblik på øget bæredygtig vækst samt emner vedrørende den sociale sammenhæng.

- Det strategiske partnerskab mellem EU og Brasilien bør omfatte en egentlig makro-økonomisk dialog.

Den Europæiske Investeringsbanks lån (EIB) har haft stor betydning for de øgede økonomiske forbindelser mellem Brasilien og EU og har været med til at støtte udviklingen i den private sektor. Brasilien er det land i Latinamerika, der har modtaget de største EIB-lån, og landet vil også fremover være en vigtig modtager af EIB-lån. Når EIB yder finansiering til Brasilien, er udgangspunktet, at den skal støtte EU-målene om miljømæssig bæredygtighed (inkl. mindskelse af klimaændringerne), energisikkerhed, direkte udenlandske investeringer og overførsel af teknologi og knowhow.

Informationssamfundet : EU og Brasilien er enige om, at informations- og kommunikationsteknologierne (IKT) ikke kun er vigtige for innovation, konkurrenceevne og økonomisk vækst, jobskabelse og større effektivitet i den offentlige sektor, men også har stor social betydning, da de øger den sociale sammenhæng og livskvaliteten og mindsker fattigdommen.

- Det er vigtigt for EU, at den bilaterale dialog og IKT-samarbejdet udvides yderligere, og at lovgivnings-, politik- og forskningsaspekterne også inddrages. Det vil bidrage til, at der sikres fornuftige og stabile lovgivningsrammer for denne sektor, at IKT udnyttes optimalt inden for offentlig forvaltning og socialsikring, og at udvekslingen udvides inden for relevante videnskabelige og teknologiske områder.

Lufttransport : Lufttransporten mellem EU og Brasilien har med ca. fire millioner passagerer om året på ruteflyvninger afgørende betydning for forbindelserne mellem EU og Brasilien både for enkeltpersoner og erhvervslivet. For at sikre sektorens udviklingsmuligheder har lufttrafikken mellem Brasilien og EU brug for stabile lovgivningsrammer. Det er derfor nødvendigt at ændre lufttransportaftalerne mellem Brasilien og EU's medlemsstater, så de afspejler EU's indre marked for flytransport. Når Brasilien har anerkendt EU's eksistens i de bilaterale aftaler om luftfart, har Brasilien potentialet til at blive en vigtig partner inden for flere dele af luftfartspolitikken. Et godt eksempel på luftfartsforvaltningen er SESAR-projektet (Single European Sky ATM Research), hvis formål er at gøre flytrafikken mere sikker, effektiv og bæredygtig miljømæssigt set gennem øget samarbejde inden for luftfartssikkerhed, især m.h.t. anerkendelse af luftdygtighedscertificering.

- EU prioriterer en ændring af luftfartsaftalerne mellem Brasilien og EU's medlemsstater meget højt.

Søtransport og forvaltning af havene : Både Brasilien og EU er vigtige aktører i verdensøkonomien, og søtransporten har afgørende betydning for vækst, handel og udvikling. Den politiske dialog, der for nylig blev indledt mellem EU og Brasilien om søtransport, bør udvides endnu mere for at forbedre vilkårene for Brasiliens og EU's shippingselskaber, fremme søtransporten i Brasilien og EU, etablere et udvidet samarbejde mellem de to parter på alle områder af fælles interesse, inkl. havne, transport ad indre vandveje, infrastruktur og søfartssikkerhed, samt diskutere mulighederne for fælles holdninger i internationale organisationer.

- Parterne kan desuden overveje mulighederne for på tværs af sektorerne at etablere et samarbejde om forvaltning af havene, herunder en bred vifte af maritime aspekter, f.eks. transport, fiskeri, maritim forskning, beskyttelse af havmiljøet og bæredygtig udnyttelse af naturressourcerne, samt planlægning, god regeringsførelse og lovhåndhævelse.

- Den politiske dialog om søtransport, der for nylig blev indledt mellem EU og Brasilien, bør udbygges yderligere.

Videnskab, teknologi og innovation har den brasilianske regerings prioritet[15]. Det bilaterale samarbejde er meget vigtigt, da Brasilien er en af de vigtigste tredjelandsdeltagere i det sjette forskningsrammeprogram (FP6 for 2002-2006) med fælles forskningsaktiviteter på såvel bilateralt som tværregionalt niveau inden for alle større tematiske områder, der spænder fra miljø, fødevarer og sundhed til energi og overfladetransport. Samarbejdsaftalen mellem EU og Brasilien om videnskab og teknologi, som trådte i kraft for nylig, og de nye muligheder for international deltagelse i EU's syvende forskningsrammeprogram for 2007-2013 udgør et fornuftigt grundlag for en udvidelse af det eksisterende samarbejde.

- Videnskabs- og teknologidialogen bør styrkes og den fælles planlægning forbedres, så det ved hjælp af tematiske dialoger bliver lettere at målrette og prioritere indsatsen på områder af fælles interesse.

- I givet fald opfordres Brasilien til at finansiere sine egne deltagere i FP7-aktiviteter. Begge parter bør fremme mobiliteten blandt forskere, hvilket EU gør gennem særprogrammet People. EU og Brasilien bør forbedre synligheden af samarbejdet på dette område.

- Muligheden for en aftale mellem Euratom og Brasilien bør overvejes og i så fald bør de eksisterende aftaler med andre lande anvendes som model. Den kunne begrænses til fusionsområdet, f.eks. med henblik på at lette Brasiliens inddragelse i projektet vedrørende en international termonuklear forsøgsreaktor (ITER), eller omfatte den nukleare forskning mere generelt.

Satellitbaseret navigation, Galileo : Samarbejdet om det europæiske satellitbaserede navigationsprogram Galileo bør yderligere udbygges gennem en ny samarbejdsaftale (begyndende med udveksling af informationer og andre former for kontakt).

- Brasiliens deltagelse i Galileo ville være en perfekt lejlighed til at uddybe det erhvervsmæssige og videnskabelige samarbejde mellem EU og Brasilien om højteknologiske emner.

2.9. Retfærdighed, frihed og sikkerhed

EU og Brasilien bør samarbejde, bl.a. i internationale organer, om udarbejdelsen af internationale standarder til brug i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og korruption. Det skal ske gennem øget samarbejde om strafferet og især gennem fuld gennemførelse af FN's konventioner og protokoller om bekæmpelse af international organiseret kriminalitet og korruption. EU og Brasilien bør desuden arbejde for øget regional samarbejde om lovhåndhævelse på flere områder. EU's og Brasiliens samarbejde om bekæmpelse af ulovlig narkotika bør baseres på princippet om fælles ansvar og være til støtte for udviklingen af politikker og programmer, der er til fordel for en udvidelse af Brasiliens evne til at håndtere de globale narkotikaproblemer gennem en integreret og afbalanceret fremgangsmåde.

Kommissionen er overbevist om, at forhandlingerne mellem Det Europæiske Fællesskab og Brasilien om visumfritagelse for korte ophold vil kunne afsluttes med en aftale inden for de kommende måneder. Med en sådan aftale vil Brasiliens ulige behandling af EU-borgerne efter udvidelsen i 2004 kunne bringes til ophør, og der vil være fuld visumfritagelse ved rejser for både brasilianere og EU-borgere. Det forventes, at Kommissionen vedtager udkastet til et forhandlingsmandat ultimo juni.

I forbindelse med disse forhandlinger skal det understreges, at den også bør omfatte bekæmpelsen af den ulovlige indvandring med henblik på at opnå et større samarbejde mellem EU og Brasilien. I migrationssammenhæng er det specielt vigtigt at se på overførslerne fra EU til Brasilien, som er steget væsentligt inden for de seneste år. Hvis disse overførsler administreres ordentlig kan de bidrage til øget økonomisk vækst og udvikling. Det bør desuden som led i forhandlingerne, herunder i forbindelse med den makro-økonomiske dialog undersøges, hvilke muligheder der er for yderligere at lette overførslerne.

- EU og Brasilien bør desuden arbejde for øget regionalt samarbejde om lovhåndhævelse på flere områder.

2.10. Tilnærmelse mellem befolkningerne

Forholdet mellem EU og Brasilien er selvfølgelig langt mere end blot økonomiske interesser, for det er også præget af historiske forbindelser, stærke kulturelle og sproglige bånd, universitetssamarbejde, sportslige bånd, turisme i begge retninger, forbindelser mellem enkeltvirksomheder, fælles interesser på sundhedsområdet osv.

I forbindelse med en intensivering af forholdene mellem EU og Brasilien er det nødvendigt at højne bevidstheden og forståelsen i de enkelte befolkninger for de andre kulturer og samfund. Der bør direkte tages initiativ til at måle den offentlige mening og forståelse for EU i Brasilien og omvendt, og der bør udarbejdes og gennemføres strategier, der sikrer øget synlighed og viden, større forståelse, og at misopfattelser kan rettes.

Højere uddannelse

Der er stor interesse og vide muligheder for et samarbejde mellem EU og Brasilien om højere uddannelser, hvorved det vil være muligt at udvide den videnskabelige viden og bringe den fremtidige intellektuelle elite tættere sammen. Brasilien har været en aktiv deltager i EU's program for højere uddannelse ALβAN[16], Erasmus Mundus[17] og i EU-medlemsstaternes bilaterale udvekslingsprogrammer. Brasilien har desuden været en aktiv deltager i EU's ALFA-program[18] for samarbejde mellem universiteter i EU og Latinamerika. Og som noget vigtigt overvejes der en politisk uddannelsesdialog med henblik på at udveksle erfaringer om bedste praksis.

- EU foreslår en yderligere stimulering af udvekslingerne og dialogen mellem vores kulturer gennem øgede universitetsudvekslinger i den nærmeste fremtid. Finansieringen skal ske via EU's landestrategipapir for 2007-2013, og i den forbindelse er der afsat 30,5 mio. EUR til yderligere Erasmus Mundus-stipendier til brasilianske studerende.

Kultur : EU og Brasilien har sammenfaldende opfattelser og fælles mål på kulturområdet, navnlig hvad angår den kulturelle mangfoldighed og den tværkulturelle dialog. En nylig indgået sektordialog vil danne grundlag for arbejdet med at støtte den kulturelle mangfoldighed og fremme kulturindustrien. I dialogen vil der især blive lagt vægt på UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, og at der samarbejdes om en effektiv gennemførelse af konventionen i internationale organer. På det sproglige område kan EU qua sin erfaring byde på oplysninger om bedste praksis i forbindelse med fremme af den sproglige mangfoldighed.

Civilsamfundet : Kontakterne mellem Brasiliens og EU's befolkninger bør styrkes gennem civilsamfundet. Der er store områder, hvor EU's og Brasiliens interesser og bekymringer er de samme, f.eks. inden for klimaændringer, miljøspørgsmål, fattigdomsbekæmpelse, social udvikling og urbanisering, men også på mere tekniske og økonomiske områder som f.eks. inden for videnskab, teknologi og søtransport.

- Civilsamfundskontakterne bør udvides på en lang række områder.

- Ved hjælp af handlingsprogrammet for unge er det muligt yderligere at styrke ungdomsudvekslingerne og samarbejdet uden for den formelle uddannelsessektor.

Erhverv : Erhvervssamarbejdets muligheder er langt fra udnyttet fuldt ud, hvilket understøttes af de imponerende investeringstal hos begge parter. Der bør ydes støtte til yderligere kontakter på erhvervsområdet gennem afholdelse af en rundbordsdiskussion mellem EU og Brasilien.

- Den første rundbordsdiskussion for erhvervslivet i EU og Brasilien er planlagt til at skulle finde sted samtidig med det politiske topmøde mellem EU og Brasilien i Lissabon.

3. VEJEN FREM

Forholdet mellem EU og Brasilien, som er inde i en hurtig udvikling, er for øjeblikket baseret på samarbejdsrammeaftalen fra 1992 og samarbejdsrammeaftalen fra 1995 mellem EU og Mercosur. Det begrænser selvfølgelig både bredden og dybden af vores dialog.

Efter at Kommissionens formand José Manuel Barroso i maj 2006 aflagde besøg i Brasilien er forbindelserne blevet intensiveret, da der nu er en forståelse for de eventuelle fordele, der vil være ved et samarbejde inden for en række sektorområder, som blev fastlagt på et møde i det fælles udvalg i april 2005[19]. I maj 2007 blev der i Brasilia gennemført en første runde politiske høringer med Brasilien i trojkaformat.

De seneste skridt har vist, at der på begge sider er en stigende interesse for at udvide og styrke vores samarbejde på en lang række områder. Brasilien har givet udtryk for, at det er meget interesseret i selve processen, men også i at få etableret et strategisk partnerskab med Europa.

Juli-topmødet vil for EU være en oplagt lejlighed til at komme med et nyt stærkt input til forholdet mellem EU og Brasilien generelt. Indgåelsen af et strategisk partnerskab med Brasilien, som er en gammel ven og allieret i en region, som er af stor betydning for EU, er ensbetydende med, at der vil være konsensus og kunne opnås aftale om et bredere politisk samarbejde med henblik på fred og stabilitet på vores respektive kontinenter og i videre forstand sætte os i stand til at samle vores kræfter om løsningen af de globale udfordringer, som vi står over for. Det vil sige, at tilgangen til de økonomiske og handelsmæssige forbindelser bør være samarbejde, og at der skal gøres fremskridt inden for de udvalgte samarbejdsområder. Herudover indebærer en sådan aftale en stærk forpligtelse til at øge den regionale integration, styrke samarbejdet med Mercosur og gøre en indsats for at få en associeringsaftale i stand mellem EU og Mercosur. Et strategisk partnerskab mellem EU og Brasilien ville i sidste instans være et meget positivt skridt for både EU, Brasilien og hele regionen.

På denne baggrund har Kommissionen den opfattelse, at Lissabon-topmødet i juli for EU vil være en oplagt lejlighed til at tage det første afgørende skridt i retning af at tilbyde Brasilien et strategisk partnerskab.

Kommissionen anbefaler derfor:

- med henvisning til de prioriteter, der er opstillet i denne meddelelse, navnlig de konkrete tiltag, der er defineret i kapitel 2, og

- med henblik på at styrke båndene mellem Den Europæiske Union og Brasilien gennem udvidelse af den politiske dialog til at omfatte alle emner af fælles interesse og global betydning, styrkelse af det bilaterale samarbejde og bidrag til indgåelse af en associeringsaftale mellem EU og Mercosur

at EU bør:

- henvende sig til Brasilien og tage initiativ til, at der på topmødet mellem EU og Brasilien i Lissabon indledes et strategisk partnerskab og

- opfordre Brasilien til at fremsætte sin holdning til, hvor omfattende et strategisk partnerskab bør være.

Brasilien kort

Politiske og geografiske data |

Officielt navn: | Den Føderative Republik Brasilien |

Landets nuværende præsident: | Luiz Inácio Lula da Silva (tiltrådt januar 2003 og genvalgt i oktober 2006) |

Overflade: | 8 512 mio. km2 |

Grænser: | I alt 14 691 km Nabolande: Argentina 1 224 km, Bolivia 3 400 km, Colombia 1 643 km, Fransk Guyana 673 km, Guyana 1 119 km, Paraguay 1 290 km, Peru 1 560 km, Surinam 597 km, Uruguay 985 km, Venezuela 2 200 km |

Befolkning: | 189 mio. (2007) |

Befolkningvækst: | 1,3 % p.a. |

Urbanisering: | 84 % (2005) |

Hovedbyer: | São Paolo (10,8 mio.), Rio de Janeiro (6 mio.), Salvador (2,6 mio.), Belo Horizonte (2,3 mio.), Fortaleza (2,3 mio.) |

Økonomiske indikatorer |

BNP: BNP pr. capita: | 710 mia. EUR (2006, Eurostat) 3 820 EUR (2006, Eurostat) |

Væksten i BNP: | 0,5 % (2003), 4,9 % (2004), 3,3 % (2005), 3,5 % (2006) |

Inflation: | 14,8 % (2003), 6,6 % (2004), 6,8 % (2005), 4,6 % (2006) |

Løbende betalingsbalance: | 0,8 % (2003), 1,9 % (2004), 1,7 % (2005), 0,7 % (2006) |

Eksport til EU: | 6,2 mia. EUR (2006) = 22 % af samlede eksport 1,9 % af EU's import |

Import fra EU: | 17,7 mia. EUR (2004) = 22 % af samlede import 1,5 % af EU's eksport |

EU-investeringer i Brasilien: | 59,2 mia. EUR (2002), 76,3 mia. EUR (2005) |

Udvalgte socialindikatorer |

Analfabetisme: | 11,5 % |

Forventet levetid ved fødsel: | 71 år (2005) |

Andel af befolkningen mellem 7 og 24 år, der går i skole | Grundskole (7-14): 96 % (2005) Mellemskole (15-17) 46% (2005) Videregående uddannelse (18-24): 22 % (2003) |

Fattigdom: | 36,3 % (2005), (Social nød: 10,6 %) |

Børnedødelighed: | 20 pr. 1 000 levendefødte børn (2005) |

Gini-koefficient: | 0,61 = høj (0 er lig med fuldstændig lighed/ 1 er lig med maksimal ulighed) |

Kilde: Eurostat, Banco do Brasil, Verdensbanken, IBGE, IMF, ECLAC (FN)

[pic]

[pic]

[pic]

[1] Denne betegnelse blev i 2003 indført af Goldman Sachs for de hurtigt fremvoksende økonomier Brasilien, Rusland, Indien, Kina og Sydafrika.

[2] I Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet "Et uddybet partnerskab mellem EU og Latinamerika" [KOM(2005) 636] lægges grunden til et stærkt partnerskab med Latinamerika.

[3] UNASUR (Union Sudamericana) blev formelt oprettet på et topmøde i Venezuela i april 2007.

[4] Ved udgangen af 2004 var 38 % af beholdningerne af EU's kapitalinvesteringer i Latinamerika placeret i Brasilien (Eurostats årbog 2006).

[5] Brasiliens vækst lå i 2006 på under 3,7 %.

[6] Brasilien deltager for øjeblikket i følgende fredsbevarende FN-foranstaltninger: Sudan, Côte d'Ivoire, Liberia, Ethiopien og Eritrea, Haiti, ØstTimor og Cypern.

[7] I perioden 2002-2007 har EU bidraget med ca. 300 mio. EUR til Haiti gennem den 9. EUF, og i perioden 2008-2013 er der afsat ca. 233 mio. EUR.

[8] Over 100 lande har undertegnet denne FN-deklaration fra 2004, som efterlyser nye finansieringsmekanismer til at opnå årtusindmålene for udvikling. Initiativet førte til, at UNITAID blev oprettet i 2006 med det formål at bekæmpe de mest dødbringende sygdomme som f.eks. tuberkulose, aids og malaria. Det forenede Kongerige, Frankrig, Italien, Spanien og Sverige står bag oprettelsen.

[9] Der er samlet gennemført samarbejdsprojekter/programmer til over 165 mio. EUR, ekskl. FTU-projekter.

[10] Resultat for 2004: 69 ud af 177 (kilde: UNDP's rapport om menneskelig udvikling for 2006).

[11] Blandt de øvrige medlemmer kan nævnes Kina, Indien, USA og Sydafrika.

[12] Kilde: Verdensbanken.

[13] EU's udenlandske investeringer i Rusland, Kina og Indien var i perioden 2003-05 større end i Brasilien, men samlet havde EU flere investeringer i Brasilien end i de øvrige BRICS-lande tilsammen: Brasilien 80,1 mia. EUR, Rusland 31,3 mia. EUR, Kina 31,3 mia. EUR, Indien 13,7 mia. EUR.

[14] Ifølge Brasiliens Centralbank blev der i 2005 investeret 5,2 mia. EUR i EU.

[15] Det er planen, at forskningsinvesteringerne, som for øjeblikket ligger på 1 % af BNP, skal stige til det dobbelte inden udgangen af præsident Lulas anden præsidentperiode.

[16] Siden 2003 har ca. 2 500 brasilianske studerende deltaget i den del af ALBAN-programmet (EF-program for højere uddannelse), som er henvendt til Latinamerika. Det er lig med 30 % af alle latinamerikanske deltagere.

[17] Brasilien er det latinamerikanske land, der har haft størst succes med at deltage i Erasmus Mundus-programmet. I perioden 2004-2006 har 89 studerende og 28 forskere fra brasilianske institutioner fået et Erasmus Mundus-stipendium til at studere og arbejde i Europa. Syv brasilianske universiteter deltager i partnerskaber med Erasmus Mundus-masteruddannelser.

[18] ALFA II (América Latina Formação Académica) – ca. 70 forskellige højere læreanstalter i Brasilien har gennemført ca. 136 projekter, hvoraf der i forbindelse med 82 af projekter har fundet ca. 1 300 udvekslinger sted af et semesters varighed mellem EU og Latinamerika.

[19] Energi, miljø, videnskab og teknologi, søtransport, socialpolitik og regionalpolitik.