DA Den Europæiske Unions Tidende C 253/6

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 253/04

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»KARP ZATORSKI«

EF-Nr.: PL-PDO-005-0401-26.04.2007

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse:

»Karp zatorski«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Polen

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.7. — Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Produktet »karp zatorski« (Cyprinus carpio) er en hybrid form, der stammer fra en krydsning af den rene lokale avlslinje (Zator) og en af følgende avlslinjer: ungarsk, jugoslavisk, israelsk (Dor-70) og læderkarpe. Karpen »karp zatorski« er en levende fisk, der sælges frisk og uforarbejdet. Opdrætning af karpen »karp zatorski« finder udelukkende sted i karpedamme med den toårige opfedningsmetode, der anvendes i Zator.

Ydre aspekt:

— vægt af karper til konsum: mellem 1 100 og 1 800 gram

— farve: fra olivengrøn til blålig olivengrøn

— skældragt: skællene er spejlende og sidder i vertikale striber eller under rygfinnen.

Kødets kemiske sammensætning:

— tørstof: 22,50 %

— råaske: 1,23 %

— proteiner: 19,25 %

— fedtstoffer: 1,55 %

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Fiskene lever hovedsagelig i dammenes økosystemer. På grund af den store produktion af damkarper inden for det pågældende geografiske område baserer ernæringen af fiskene sig på naturligt forekommende føde. I hele produktionsperioden får karperne et fodertilskud, der udelukkende er sammensat af naturlige kornarter (hvede, byg, triticale, majs), hvoraf mindst 70 % skal komme fra det geografiske område, der er fastsat i punkt 4, og som takket være de særlige pedoklimatiske forhold er af høj kvalitet og særligt sunde. Der lægges særlig vægt på kvaliteten af det indkøbte korn, der ikke må indeholde mere end 11 % vand. Der anvendes kun foder fra andre områder end karpen »karp zatorski«'s produktionsområde, når udbuddet af foder fra det geografiske område, der er fastlagt i punkt 4, ikke er tilstrækkeligt, og dette sker ikke systematisk. Kunstig fodring og fodertilskud må ikke anvendes.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle trin i produktionen af karpen »karp zatorski« skal finde sted i det i punkt 4 afgrænsede geografiske område. Fisk, der stammer fra en krydsning mellem den lokale avlslinje (Zator) og andre rene avlslinjer (ungarsk, jugoslavisk, israelsk (Dor-70) og læderkarpe), har en hurtigere vækst, er mere modstandsdygtige over for sygdomme, har kød af bedre kvalitet og er særlig velegnet til at leve under de naturlige klimatiske forhold, der hersker i det i punkt 4 fastlagte område. Produktionscyklussen baserer sig på lokal opfedning, der adskiller sig fra andre former, idet den kun varer to år. Produktionen af »karp zatorski« består af fem trin:

1. Gydning

De gydende fisk udvælges blandt de bedste eksemplarer. Gydningen finder sted på naturlige gydepladser (legedamme), men befrugtningsanlæg er også tilladt. Æg, der udklækkes heri, udsættes senere direkte i yngelstrækdammene, uden at der anvendes forstrækdamme.

2. Yngel

Yngelen opfiskes af legedammene og flyttes over i forstrækdamme. Det er nødvendigt, at disse damme plejes godt. Der udsættes 200 000 æg per hektar. Den herved opnåede sommeryngel opfiskes, når den vejer mellem 2 og 4 gram.

3. Opdrætning og overvintring af efterårsyngel

Sommeryngelen udsættes i yngelstrækdammene i juli måned, og almindeligvis udsættes kun sommeryngel. Det sker dog, at yngel fra legedammene udsættes direkte i yngelstrækdammene. I yngelstrækdammene fodres fiskene med korn som beskrevet i punkt 3.4. I starten gives kornet som mel, hvorefter det gives knust i større og større stykker, efterhånden som yngelen vokser. Fodringen foretages tre gange om ugen indtil sidst i september. Efter den første sæson skal fiskene have en vægt på mellem 60 og 150 gram. Efterårsyngelen overføres derefter til damme, der er dem forbeholdt, og hvor de tilbringer vinteren. Det er vigtigt at overvåge dammene dagligt.

4. Udsættelse i damme med henblik på at opfodre fiskene til konsum

I foråret flyttes fiskene til damme, hvor de opfedes til salg. De fodres i henhold til en fastlagt plan fra maj til september. Fiskene fodres hyppigst og mest i juni, juli og august. De udfiskes herfra i oktober. Fiskene fiskes op og flyttes til bassiner, der er konstrueret specifikt til transport. Når fiskene er overført, sorteres de efter størrelse og vejes, hvorefter de overflyttes til specialiserede opbevaringsanlæg. Disse er beholdere med en dybde på mellem 1,7 og 2 m uden vegetation og med god gennemstrømning og iltning. Dette gør, at »karp zatorski«-karpens kød taber enhver smag af dynd.

5. Udtagning af karperne fra opbevaringsbeholderne

I december måned kort før højtidsperioden tages karperne ud af opbevaringsbeholderne og overføres til salgssteder, hvor de placeres i specielle iltede beholdere.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

De levende fisk skal betegnes »karp zatorski«, når de sælges. Når fiskene leveres engros i transportbeholdere ved hjælp af køretøjer, skal betegnelsen stå på fakturaerne, på følgesedlen, på forsendelsespapirerne og eventuelt på beholderen eller på køretøjet. På salgsstederne opbevares de levende fisk i specielle iltede beholdere, hvor betegnelsen »karp zatorski« skal fremgå tydeligt.

4. Kort beskrivelse af afgrænsningen af det geografiske område:

Produktionsområdet for »karp zatorski« dækker tre kommuner i den vestlige del af regionen Małopolska: Zator og Przeciszów, der begge er beliggende i egnen Oświęcim (Auschwitz), og Spytkowice, der er beliggende i egnen Wadowice. Dette område dækker 134 km2, og den største del af produktionen finder sted i kommunen Zator.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Naturlige faktorer

Overfladevand

Produktionsområdet for karpen »karp zatorski« er karakteriseret ved det hydrografiske nets tæthed: der er talrige floder, og der er et stort netværk af små kanaler mellem de forskellige damme, hvor vandet cirkulerer. Fiskedammene dækker omkring 22 % af kommunen Zator's areal. De er karakteriseret ved en naturlig høj produktion, dvs. ved en stor forøgelse af biomassen. Områdets karpedamme har en rig forekomst af naturlig føde til fiskene: dyreplankton, planteplankton og bentos. Antallet af damme og de komplekse forbindelser mellem dammene på det i punkt 4 beskrevne geografiske område har ført til, at området kaldes »karpedalen«.

Underjordiske vandløb

Produktionsområdet for »karp zatorski« er beliggende i den hydrogeologiske region, der ligger op mod Karpaterne (Podkarpackie). Grundvandet ligger i en dybde på mellem 5 og 10 m. Det er i gennemsnit 4,8 m dybt, og infiltrationskoefficienten er på 244 mm/timen. Vandet er af høj kvalitet (klasse 1B).

Klima

Produktionsområdet for karpen »karp zatorski« er beliggende i Centraleuropa i den del af klimaområdet omkring Karpaterne, der er kendetegnet ved højere temperaturer. Det er på dette område, at fastlandsklimaet og kystklimaet mødes. De nærtliggende bjerge påvirker også de klimatiske forhold. Vækstperioden (daglige temperaturer på over 5 °C) er på 224 dage om året, perioden, hvor karperne tager meget vægt på (gennemsnitlige temperaturer på over 10 °C), strækker sig fra begyndelsen af april til midten af oktober, og den frostfrie periode varer 172 dage om året.

Jordforhold

Jorderne i produktionsområdet for karpen »karp zatorski« er mangeartede: brunjord, pseudopodsoljord, aflejringer, lerjord, sortjord, tørvejord og sumpområder.

Beskyttede landområder

Opdrætsområdet for karpen »karp zatorski« er kendetegnet ved en høj luftkvalitet og et overdådigt dyre- og planteliv, der er varieret og med mange sjældne arter. Dette naturområde er så rigt, at OTOP (Ogólnopolskie Towarzystwo Ochrony Ptaków (polsk forening til fuglebeskyttelse)) på grundlag af kriterier, der er fastlagt af Birdlife International, har foreslået at lade området Doliny Dolnej Skawy (PL 125) blive omfattet af Natura 2000 med status af område, der er særlig beskyttet inden for rammerne af det økologiske net. Dette system spiller en stor rolle i beskyttelsen af naturområderne i EU.

Den menneskelige faktor

Fiskeri og opdrætning af karper i Zator stammer fra slutningen af det ellevte århundrede og begyndelsen af det tolvte. En økonomi er siden blevet udviklet, der i starten baserede sig på fiskeri og senere på opdrætning. Det er det ældste center for denne type aktivitet i regionen. Tætheden af det hydrografiske net (med floderne Soła, Skawa og Wisła), de pedologiske forhold, der er gunstige for dyrkningen af de fire største kornsorter, der anvendes til karpefoder, det milde klima og muligheden for at transportere fiskene ad vandvejen til Krakow-egnen har ført til en udbredelse af fiskeopdrætningen. Dammene ligger som kæderinge langs floderne. De fyldes og tømmes med tyngdekraften og kan tømmes helt. Efter den første verdenskrig udviklede fiskeopdrætningen sig voldsomt. Dammene, der var blevet ødelagt under krigen, blev genopbygget, nye teknologier blev indført, detailhandelen med fisk blev reguleret, og de første fiskebutikker åbnede i Krakow. I 1946 blev Zators besiddelser overtaget af universitetet Jagellon, og der blev oprettet et zooteknisk institut, der havde til opgave at forbedre teknikkerne for karpeopdrætning.

På det geografiske område, der er beskrevet i punkt 4, opretholdes en stedlig avlslinje, der blev fastlagt i 1955 og ikke kan sælges. De lokale karpeopdrættere og videnskabsfolk har på baggrund af observationer, forskning og erfaringer bestemt en krydsning mellem den lokale avlslinje og andre avlslinjer, der er blandt de bedst egnede til områdets forhold. Fra 1946 er der gradvis blevet indført en metode for karpeopdrætning, der er toårig, og hvor fiskene efter det første år vejer mellem 60 og 150 gram med en overlevelsesprocent på 86. Denne metode, der baserer sig på den rige ernæring, der er naturligt forekommende i søer og vandløb i området, har muliggjort en opdrætcyklus på kun to år. Karperne når op på en vægt på mellem 1 100 og 1 800 gram takket være de gode vækstmuligheder i det andet år af produktionscyklussen. Størstedelen af arbejdet med produktion af karpen »karp zatorski« foretages med håndkraft, hvorfor personalets erfaring og viden spiller en stor rolle. I løbet af årene og med den vundne erfaring har karpeopdrætterne lært sig de forskellige etaper i produktionscyklussen som udvælgelse blandt yngelen (200 000 per hektar) for at mindske densiteten, hvilket mindsker risikoen for udbredelse af sygdomme, begrænser tabene og optimerer den naturlige føde. Det er også vigtigt at finde frem til den passende mængde korn til føde og tilpasse denne til fiskenes størrelse.

5.2. Produktets egenart:

De karakteristiske træk ved »karp zatorski«, der gør det til et særligt produkt, er følgende:

— den kraftige bygning

— konversionskoefficienten (ernæring/vækst): 2,2-2,4

— hurtig vækst

— kødtilvækst 61-64 %

— Fulton-faktor: 3,9-5,0

— kødet er fintsmagende uden smag af dynd, og duften er af frisk fisk

— fødevarekoefficient for korn: 5

— overlevelsesprocent: 86 %

— modstand mod sygdomme, der er større end gennemsnittet.

Produktet opnås efter to års vækst.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Karpen »karp zatorski«'s enestående egenskaber er tæt knyttet til de naturlige forhold i det geografiske område, der er afgrænset i punkt 4. Karpen »karp zatorski«'s kvaliteter skyldes ikke kun det enestående naturlige miljø, men også den lokale tradition og teknikkerne for opfedning og opdrætning. Alle disse faktorer spiller en rolle i produktionen af karper med de egenskaber, der er beskrevet i punkt 5.

Da naturlige faktorer, der er beskrevet i punkt 5.1, fremmer en naturlig ernæring af god kvalitet og i tilstrækkelige mængder i fiskedammene. De pedoklimatiske forhold i produktionsområdet er velegnet til dyrkning af de fire grundlæggende kornsorter. Der er i dammene en høj produktion af naturlig føde, så karperne behøver ikke at blive fodret med kunstige næringsstoffer. Takket være den høje produktion af naturlig næring i dammene er det muligt at undlade at give kunstig næring indeholdende kulbrinter, der nemt gærer, hvilket bidrager til at begrænse mængden af sygdomsfrembringende stoffer. Dette spiller en rolle for karpen »karp zatorski«'s vitalitet og for produktets enestående organoleptiske egenskaber, navnlig duften af frisk fisk og den fine smag. Det geografiske område, der er beskrevet ovenfor, er også afgørende for fiskene, der er karakteriseret ved den gode konversionskoefficient og mængden af spiseligt kød, som det er præciseret under punkt 5.2, hvor de respektive værdier er angivet. Produktionen af »karp zatorski« er tæt knyttet til oprindelsesstedet, der er tæt på vandløb og søer. Floderne og bifloderne gør dette område rigt på vand, hvilket er en forudsætning for fiskeopdrætning. Topologien i området har muliggjort et udbredt net af funktionelle damme. Jorderne, de klimatiske forhold, navnlig den lange vækstperiode og kvaliteten af den naturlige ernæring, der er forekommende i store mængder, spiller en direkte rolle for dammenes produktion af fisk (dvs. mængden af fisk, der kan produceres uden tilførsel af ernæring), der med mellem 150 og 300 kg/ha er høj.

Karpen »karp zatorski«'s kvaliteter og egenskaber skyldes ikke kun de naturlige omgivelser, hvortil karpen er stærkt knyttet, men også traditionerne og opdrætteknikkerne i området. Hjulpet af videnskabsfolk har de lokale karpeopdrættere med observationer, erfaring og arbejde udvalgt de karper, der er bedst egnede til områdets naturlige forhold. Den rene avslinje »karp zatorski« er således opretholdt, og den er blevet krydset med andre rene avlslinjer (ungarsk, jugoslavisk og israelske (Dor-70) og læderkarpe). Krydsningerne kendetegner sig ved gode overlevelseskapaciteter, en god konversion af ernæringen og følgende en lav ernæringskoefficient. Heterosisvirkningen forårsager, at fiskene vokser hurtigere, er mere modstandsdygtige mod sygdomme og har en stor mængde af spiseligt kød, og at de navnlig er godt tilpasset de lokale naturforhold. Anvendelsen af de for Zator særlige opfedningsmetoder er tilpasset forholdene i det område, der er afgrænset i punkt 4, og sikrer et produkt, der har de karakteristikker, der er beskrevet i punkt 5.2. Ved at mindske opfedningsperioden til to år opnås en ung karpe, der smager fortræffeligt, og som besidder usædvanlige organoleptiske egenskaber med kød, der er mere fedtfattigt end hos ældre fisk, hvor produktionscyklussen sædvanligvis er længere. Karpen »karp zatorski« er ung, hvilket giver den en fin smag og adskiller den fra andre solgte karper. Kødet af høj kvalitet og de organoleptiske egenskaber, der er så yndet af forbrugeren, skyldes ligeledes karpens unge alder. Forbrugerne værdsætter karpen »karp zatorski«, hvilket prisen, der er 10-15 % højere end for karper fra andre områder, vidner om.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Wnioski-przeslane-do-UE-od-kwietnia-2006-roku

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.