EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 18.10.2022 COM(2022) 548 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Kommissionens arbejdsprogram for 2023





























































En beslutsom og forenet Union



1.En beslutsom og forenet Union "[E]t helt kontinent [rejste] sig i solidaritet … der [var] ingen europæere, der tøvede eller dukkede sig." Europa-Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, talen om Unionens tilstand, 14. september 2022. I løbet af det seneste år har Europa og verden været konfronteret med en række sammenfaldende kriser. Ruslands barbariske invasion af Ukraine har bragt krigens grumme virkelighed tilbage til Europa. Med stadig flere tragiske tab af menneskeliv og omfattende ødelæggelser forstærkes også konfliktens konsekvenser i hele Europa og resten af verden. De efterfølgende energikriser har forværret et allerede stigende pres på leveomkostningerne, hvilket har svækket Europas solide genopretning efter pandemien. Sideløbende hermed udfordres den globale regelbaserede orden på nye måder, hvilket understreger behovet for enhed og samarbejde med vores partnere samt investeringer og diplomatisk kontakt med lande rundt om i verden. Disse helt særlige omstændigheder danner baggrund for dette års arbejdsprogram fra Kommissionen, som bygger på tre indbyrdes forbundne realiteter. Den første realitet er, at udfordringer i en sådan størrelsesorden kun kan håndteres i fællesskab som én Union. Og Europa gang på gang vist sig at kunne leve op til udfordringerne, hvad enten det drejer sig om vacciner, økonomisk genopretning, sanktioner eller støtte til Ukraine. I alle tilfælde har vi i Europa vist, hvor meget vi kan opnå, hvor ambitiøst vi kan reagere, og hvor hurtigt vi kan gribe ind, når der er en fælles følelse af formål og en samlet tilgang. Dette skal fortsat være drivkraften for vores arbejde i det kommende år. Den anden realitet er, at disse kriser kun understreger behovet for, at Europa fortsætter med at fremskynde den radikale omstilling, der blev fastlagt i begyndelsen af dette mandat, hvad enten det er for at håndtere klima- og naturkriserne, gøre vores økonomier og demokratier mere modstandsdygtige, vores industrier mere konkurrencedygtige, vores samfund mere retfærdige eller vores geopolitiske anseelse stærkere. Rationalet bag dette program, som første gang blev skitseret i de politiske retningslinjer, var at skabe en bedre fremtid for den næste generation og gøre os bedre rustet til og forberedt på at håndtere kommende udfordringer. Dette er stadig lige så sandt nu, som det var dengang. Den tredje realitet er, at disse sammenfaldende kriser, som europæerne så akut kan mærke i deres dagligdag, ikke kan imødegås med en "business as usual"-tilgang. Der vil fortsat være behov for hurtige reaktioner, både for at foregribe fremtidige udfordringer og for at imødekomme de mest presserende behov. I denne ånd vil vores arbejde fokusere på at støtte europæerne gennem disse svære tider. Dette vil være Kommissionens første prioritet i det kommende år — hvad enten det handler om at sænke energipriserne, sikre de afgørende forsyninger, som er nødvendige for vores industrielle konkurrenceevne og fødevaresikkerhed, styrke vores sociale markedsøkonomi eller undlade at slække på indsatsen over for covid-19-pandemien, som stadig er en realitet i hele Unionen. Disse tre realiteter er retningsgivende for det arbejde, der er anført i bilagene til dette arbejdsprogram, på tværs af alle seks overordnede ambitioner. Arbejdsprogrammet bygger på det arbejde og de fremskridt, vi allerede har gjort for at håndtere de mest presserende udfordringer, samtidig med at kursen fastholdes på længere sigt. REPowerEU, planen om at sætte en stopper for Europas afhængighed af import af russisk energi, har medført et støt fald i forsyningerne fra Rusland, som opvejes af en stigning i alternative forsyninger takket være vellykkede bestræbelser på at opsøge vores internationale partnere. Vi står stadig over for en vanskelig vinter, men takket være forordningen om gaslagring er næsten 91 % af EU's lagerkapacitet fyldt op, og medlemsstaterne er i færd med at indføre gasbesparelsesplaner i overensstemmelse med den europæiske plan for reduktion af efterspørgslen efter gas. Kommissionen har også truffet nødforanstaltninger til at gribe ind på energimarkedet for at tackle de seneste dramatiske prisstigninger og nedbringe energiregningerne for europæerne og europæiske virksomheder. Og vi vil fortsat fremskynde energiomstillingen — både som et middel til at håndtere klimakrisen og som en foranstaltning til at mindske vores afhængighed og styrke vores konkurrenceevne. Det vil for dette arbejde også være afgørende at styrke modstandsdygtigheden og beredskabskapaciteten i forbindelse med kritisk infrastruktur, hvilket vil udgøre kernen i en femtrinsplan, som kommissionsformand Ursula von der Leyen har meddelt. For at støtte borgere og virksomheder i hele Europa er vi nødt til straks at fortsætte arbejdet med investeringer og reformer gennem NextGenerationEU. På samme måde skal vi fortsat udnytte EU-budgettets styrke. For at håndtere energikrisen er vi nødt til at beskytte de grundlæggende elementer i vores økonomi og navnlig sikre vores indre marked og et højt beskæftigelsesniveau. Ud over at bevare lige konkurrencevilkår på det indre marked gennem klare retningslinjer for statsstøtte, der bygger på de overordnede principper om proportionalitet og nødvendighed, er en samlet og fælles europæisk løsning af afgørende betydning for at imødegå den alvorlige risiko for fragmentering i Unionen. Med REPowerEU har Kommissionen truffet de første vigtige solidaritetsforanstaltninger, men der skal gøres mere. Vi er derfor nødt til at styrke REPowerEU med yderligere finansiering på basis af en behovsvurdering og under hensyntagen til kapaciteten til at absorbere investeringer. Vi vil se nærmere på supplerende kilder til finansiering af REPowerEU og stå klar til at foreslå yderligere foranstaltninger, bl.a. ved at trække på erfaringerne fra EU's finansielle solidaritetsmekanismer inden for rammerne af NextGenerationEU og andre vellykkede instrumenter. Selv om vi her i EU mærker konsekvenserne af den russiske invasion, vil vores støtte til Ukraine fortsat være lige så urokkelig, beslutsom og forenet, som den har været siden den 24. februar. Det er Ukraine og Ukraines fremtid, der står på spil i det kommende år. Men det handler også om EU's fremtid og alt det, EU står for, nemlig frihed, demokrati, grundlæggende rettigheder, retsstatsprincippet og alle de værdier, som EU bygger på. Ægte solidaritet mellem EU og dets medlemsstater har ført til, at de mere end 180 foranstaltninger, som EU allerede har vedtaget som reaktion på invasionen, har ramt Rusland, hvor det kan mærkes, samtidig med, at Ukraine og dets befolkning modtager solid støtte. Fra krigens begyndelse og frem til september mobiliserede EU og dets medlemsstater over 19 mia. EUR til styrkelse af Ukraines økonomiske, sociale og finansielle modstandsdygtighed og yderligere 3,1 mia. EUR i militær støtte inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet. Borgere og medlemsstater har vist sig særdeles imødekommende og solidariske ved at byde de millioner af ukrainere, der flygter fra volden, velkommen, og EU bidrager til at sikre, at de har adgang til job, bolig, uddannelse og sundhedspleje, gennem direktivet om midlertidig beskyttelse. Takket være EU-civilbeskyttelsesmekanismen er der blevet leveret mere end 70 000 ton bistand til Ukraine, herunder fødevarer, vand, logi, energi og sundhedspleje. Vi har via Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) og rescEU-beredskabslagre mobiliseret medicinsk udstyr og specialudstyr til håndtering af folkesundhedsmæssige risici såsom kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler. Gennem samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) og forslaget om FAST-CARE har vi gjort det nemmere for medlemsstater og regioner at mobilisere samhørighedsmidler til støtte for mennesker, der flygter fra krigen. Vi vil fortsat yde omfattende politisk, finansiel og humanitær bistand til Ukraine, og vi står klar til at støtte den fremtidige genopbygning af landet. Et første skridt er at afsætte 100 mio. EUR til genopbygning af beskadigede ukrainske skoler. Eftersom Ukraines og dets befolknings fremtid ligger inden for Unionen, vil vi også arbejde på at lette Ukraines adgang til det indre marked. Samtidig vil vi fortsat koordinere vores indsats, herunder med vores allierede, for at sikre en effektiv håndhævelse af sanktionerne med henblik på at fastholde et stærkt økonomisk pres på Rusland og undergrave landets evne til at føre krig mod Ukraine. Den aktuelle fødevarekrise, der er forårsaget af kraftigt stigende priser og alvorlig tørke, og som forværres af den russiske invasion af Ukraine, bringer fødevaresikkerheden i hele verden i fare og udgør endnu en væsentlig udfordring. For at afhjælpe dette og lette Ukraines adgang til det indre marked og globale forsyningskæder gennem alternative ruter arbejder Kommissionen fortsat tæt sammen med sine internationale partnere, medlemsstaterne, de ukrainske myndigheder og erhvervslivet for at sikre adgang til gødning, fødevareproduktion og åben handel, så fødevareforsyningen ikke forvrides. Vores "solidaritetsbaner" gør det muligt for Ukraine at eksportere korn og andre produkter og importere de varer, landet har brug for, lige fra humanitær bistand til gødning. Vi har også mobiliseret 600 mio. EUR fra Den Europæiske Udviklingsfond til støtte for øget fødevaresikkerhed i lande i Afrika, Caribien og Stillehavet. Der er stadig meget, der skal gøres både i og uden for EU, først og fremmest ved at gennemføre det, der allerede er opnået enighed om, og vedtage det, der stadig skal opnås enighed om. Vi har fremlagt initiativer for at reducere drivhusgasemissioner, investere i grønne teknologier og beskytte det naturlige miljø. Vi har foreslået regler, der skal styrke borgere og virksomheder med en ny generation af digitale teknologier. Vi har fremlagt foranstaltninger til at styrke vores konkurrenceevne og det indre markeds modstandsdygtighed og samtidig fremme social retfærdighed på arbejdsmarkedet. Denne Kommission har iværksat tiltag til yderligere styrkelse af EU's kapacitet til at forsvare demokratiet og retsstaten. Vi har arbejdet for at sikre mediefrihed og -pluralisme og styrke et pluralistisk, lige og inkluderende samfund. Det er vigtigt, at vi også i højere grad fokuserer på at støtte interinstitutionelle forhandlinger for at omsætte vores politiske tilsagn til lovgivning. Takket være institutionernes sammenhold — hvad enten der er tale om et covid-19-certifikat, digitale regler eller mindsteløn — er der allerede blevet udrettet meget. Vi skal fremskynde denne tilgang, navnlig hvad angår sager, der er centrale for den dobbelte omstilling, såsom Fit for 55-pakken, forslagene om håndtering af global skovrydning eller batterier og forordningen om kunstig intelligens. Gennemførelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling vil fortsat være rettesnor for Kommissionens arbejde på alle politikområder. Verdensmålene for bæredygtig udvikling er blevet indarbejdet i det europæiske semester og i vores værktøjer til bedre regulering. I 2023 vil Kommissionen fremlægge forslag til EU's første frivillige revision af gennemførelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling inden for rammerne af FN's Politiske Forum på Højt Niveau. Europæerne har i de seneste år set, hvilken forskel vores EU-budget kan gøre, men ressourcerne og fleksibiliteten er begrænset. Midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027, som vil blive gennemført i 2023, vil være anledning til at revurdere, om det nuværende EU-budget fortsat giver mulighed for at finde fælles løsninger på fælles udfordringer. Med henblik herpå vil Kommissionen også fremlægge et forslag til en anden pakke af nye egne indtægter, der bl.a. bygger på forslaget om et fælles sæt skatteregler for at drive virksomhed i Europa (BEFIT). Sammen med den første pakke af forslag vil disse foranstaltninger sikre mere diversificerede og stabile typer af indtægter og undgå unødige nedskæringer i EU-programmer eller uforholdsmæssigt store stigninger i medlemsstaternes bidrag med hensyn til tilbagebetaling af tilskudsdelen i genopretningsplanen NextGenerationEU. 2.Borgerne i centrum af det europæiske demokrati Dette års arbejdsprogram er også det første siden afslutningen af konferencen om Europas fremtid. Mange af de centrale initiativer i dette arbejdsprogram følger op på de ambitiøse forslag, der blev fremsat på konferencen, hvilket afspejler kvaliteten af forslagene og betydningen af at omsætte det, som borgerne føler er vigtigt, til virkelighed.

Konferencen om Europas fremtid var en enestående øvelse i deltagelses- og samtaledemokrati på europæisk plan og en måde at forbedre vores politiske beslutningstagning på. Med konferencen lykkedes det at udvikle en ambitiøs og inspirerende vision for vores Union. Denne vision handler om et Europa, som gør borgernes hverdag lettere, hvad enten de befinder sig i landdistrikter eller byområder, som håndterer vores generations udfordringer direkte, som er mere selvstændigt, og som skaber resultater på de områder, der betyder mest for europæerne, lige fra den mad, de spiser, til den luft, de indånder. Det er nu op til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen at følge op herpå. Dette arbejdsprogram er endnu et skridt i Kommissionens bestræbelser på at omsætte vision til konkret handling. Om konferencen om Europas fremtid på lang sigt bliver en succes, vil afhænge af de forandringer, den reelt fører med sig, for bedre at inddrage borgerne i prioriteringen og fastsættelsen af mål samt i udformningen og gennemførelsen af politikker på europæisk plan. Med udgangspunkt i de opnåede resultater fra konferencen om Europas fremtid er borgerpaneler nu en del af Kommissionens politikudformning på visse centrale områder. Den nye generation af borgerpaneler vil drøfte næste års initiativer om madspild, læringsmobilitet og virtuelle verdener. 3.Indfrielse af de seks overordnede ambitioner 3.1 Den europæiske grønne pagt Virkningerne af klimaændringerne bliver stadig mere alvorlige, hvilket dette års ekstreme hedebølger, skovbrande og hidtil usete tørker vidner om. Det er afgørende at fremskynde vores grønne omstilling for at håndtere klimakrisen og styrke vores økonomier og sikkerhed. I lyset af de stigende globale trusler og den nye geopolitiske situation vil en fremskyndelse af den grønne omstilling desuden øge vores langsigtede fødevaresikkerhed ved at opbygge et bæredygtigt og modstandsdygtigt fødevaresystem. Klimakrisen har også yderligere understreget behovet for fortsat at styrke EU's civilbeskyttelses- og krisestyringsmekanismer. Kommissionen har allerede fremlagt de fleste af de forslag, der er afgørende for gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, og vil fortsat støtte Europa-Parlamentet og Rådet, så det sikres, at der opnås enighed inden udgangen af denne valgperiode. Det er vigtigt, at vi i år hurtigt når til enighed om Fit for 55-pakken. Som supplement til disse foranstaltninger vedtog vi tidligere i 2022 et banebrydende forslag om at halvere anvendelsen af pesticider inden 2030 og genoprette Europas beskadigede økosystemer inden 2050. I de kommende måneder vil vi vedtage ambitiøse pakker med yderligere klima- og miljøforanstaltninger, bl.a. med hensyn til emissioner fra transport og certificering af kulstoffjernelse, forslag til forbedring af luft- og vandkvaliteten og vigtige initiativer inden for cirkulær økonomi, med særlig fokus på bæredygtigheden af emballage og plastic, den stadig større udfordring med mikroplastforurening, retten til reparation og udrangerede køretøjer. Vi vil også presse på for en ambitiøs global aftale for naturen på FN's konference om biodiversitet i Montreal (COP 15) senere i år, og vi vil vise vores globale lederskab inden for bekæmpelse af klimaændringer på klimakonferencen i Sharm El-Sheikh (COP 27). Samtidig skal vores Union forbedre sit beredskab for bedre at kunne modstå fremtidige prisudsving, sikre økonomisk overkommelige elregninger og foregribe den gennemgribende industrielle omstilling, der er nødvendig for et dekarboniseret og i vid udstrækning elektrificeret kontinent senest i 2050. Vi vil derfor foreslå en omfattende reform af EU's elmarked i begyndelsen af 2023, herunder en afkobling af gasprisernes indvirkning på elpriserne. Som bidrag til at opskalere vores grønne brintøkonomi vil vi oprette en ny europæisk brintbank med henblik på at investere 3 mia. EUR til at kickstarte et brintmarked i EU, bl.a. ved at tilpasse udbuddet til efterspørgslen. I 2023 vil vi også træffe foranstaltninger til at reducere affald og miljøvirkningerne af affald med fokus på mad- og tekstilaffald, et emne, der blev udpeget på konferencen om Europas fremtid. Omkring 20 % af alle de fødevarer, der produceres i EU, går til spilde, hvilket udtømmer naturressourcer, underminerer økosystemer og bidrager til drivhusgasemissioner. Til håndtering heraf vil vi træffe foranstaltninger, herunder mål for reduktion af madspild. Da der i EU kasseres omkring 11 kg tekstiler pr. person om året, vil vi også gøre en indsats for at forbedre genanvendelsen af tekstiler og sikre, at producenterne bærer et større ansvar for affaldsbehandlingen. Vi vil etablere en omfattende ramme for bæredygtige fødevaresystemer i EU for at gøre bæredygtighed til et centralt element i alle fødevarerelaterede politikker. Vi vil gennemgå EU's dyrevelfærdslovgivning for at udvide anvendelsesområdet og sikre et højere dyrevelfærdsniveau. Hermed følges der op på de anbefalinger, der blev fremsat som led i konferencen om Europas fremtid og det europæiske borgerinitiativ "End the Cage Age" (slut med opdræt i bure). Vi vil fremsætte forslag til lovgivning om nye genomteknikker såsom målrettet mutagenese eller cisgenese. Herved opretholdes der et højt beskyttelsesniveau for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, og det vil bidrage til et mere modstandsdygtigt og bæredygtigt fødevaresystem gennem innovative planteprodukter. Med initiativet følges der op på et forslag fra konferencen om Europas fremtid. Vi vil også arbejde på at gøre godstransporten mere miljøvenlig for at reducere emissioner og forurening fra transport, efterhånden som vi går over til mere intelligent og bæredygtig mobilitet. Efter høring af de vigtigste interessenter vil vi foreslå en målrettet revision af lovgivningen om registrering, vurdering og godkendelse af kemikalier (REACH) med henblik på at sikre europæiske konkurrencefordele og innovation ved at fremme bæredygtige kemikalier, forenkle og strømline lovgivningsprocessen, mindske byrden og beskytte menneskers sundhed og miljøet. 3.2 Et Europa klar til den digitale tidsalder I den endelige rapport om konferencen om Europas fremtid understregedes behovet for at gøre digitale løsninger tilgængelige for alle europæere og sikre, at Europa bliver førende inden for etisk, gennemsigtig og sikker digital omstilling. Endvidere understregede Kommissionen i sin strategiske fremsynsrapport for 2022 behovet for at fremskynde den grønne og den digitale omstilling sideløbende. Digitale løsninger vil gøre vores økonomi mere effektiv og mindre ressourceintensiv og samtidig bidrage til at minimere selve digitaliseringens miljø-, ressource- og klimafodaftryk. Med henblik herpå vil vi foreslå en EU-retsakt om kritiske råstoffer, så Europas digitale økonomi og den grønne omstilling sikres en tilstrækkelig og diversificeret forsyning — og genbrug og genanvendelse prioriteres. Ud over vores fortsatte fælles indsats med medlemsstaterne for at nå målene for det digitale årti vil vi foreslå værktøjer til udvikling af åbne, menneskecentrerede virtuelle verdener såsom metaverser. Disse giver et væld af muligheder for industrier og servicesektorer, kreative kunstarter og borgere samt muligheder for at håndtere bredere sociale udfordringer såsom sundhed og intelligente byer.

Som opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning i henhold til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vil Kommissionen foreslå en henstilling om piratkopiering af indhold, der sendes direkte, med en værktøjskasse til bekæmpelse af ulovlig streaming af livearrangementer, navnlig sportsbegivenheder. Hvad angår mobilitet kan digitalisering være en katalysator for problemfri multimodalitet og forbedret bæredygtighed. Vi vil foreslå et fælles europæisk mobilitetsdataområde for at fremme digitaliseringen af mobilitetssektoren og tilskynde til innovative løsninger. Som forberedelse på nye mobilitetsløsninger vil vi også foreslå en EU-lovgivningsramme for hyperloop for at blive klar til denne hurtige, kulstoffattige transportløsning. Vores initiativ til yderligere udvidelse og opgradering af anvendelsen af digitale værktøjer og processer inden for selskabsret vil øge gennemsigtigheden med hensyn til virksomheder i det indre marked, forenkle de administrative og retlige procedurer og lette virksomhedernes ekspansion på tværs af grænserne. Det usikre geopolitiske klima samt de nylige forstyrrelser i forsyningskæderne under covid-19-krisen viste den enorme betydning, som vores unikke indre marked har for styrkelsen af Europas økonomiske grundlag. Et dynamisk og velfungerende indre marked er Unionens fundament for velstand og stabilitet. I anledning af 30-års jubilæet vil vi offentliggøre en meddelelse om det indre marked, der foruden at vise de betydelige fordele vil kortlægge manglerne i gennemførelsen af og de fremtidige prioriteter for det indre marked, således at det fortsat kan spille en central rolle i vores Unions åbne strategiske autonomi. Som bidrag til at sikre stabile lovgivningsmæssige rammer for vores virksomheder vil vi foreslå en patentlicenspakke. Vi vil arbejde hen imod en effektiv ramme for standard-essentielle patentlicenser for bedst muligt at afspejle deres indehaveres og ibrugtageres interesser, og vi vil fastsætte klare regler for tvangslicenser til udnyttelse af patenter. Vores indre marked er et vigtigt redskab til sikring af, at menneskers sundhed og sikkerhed på tværs af Unionen kommer i første række. Vi vil derfor følge op på Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning med et forslag om asbestscreening, -registrering og -overvågning. Dette vil bidrage til at sikre, at alle medlemsstater øger deres bestræbelser på at overvåge, screene for og håndtere dette farlige stof. Vi har brug for et gunstigt erhvervsklima og en arbejdsstyrke med de rette færdigheder. Det er en forudsætning for vores fremtidige konkurrenceevne. Vi må fjerne de hindringer, der stadig holder vores små virksomheder tilbage, da de udgør rygraden i Europas lange historie med industriel fremgang. Derfor vil vi fremlægge en hjælpepakke for SMV'er. Kommissionen vil foretage en revision af direktivet om forsinkede betalinger for at mindske byrderne for SMV'er. For at udstyre arbejdsstyrken med de efterspurgte færdigheder og fremme europæiske virksomheders konkurrenceevne, navnlig SMV'er, og for at udnytte det fulde potentiale i den digitale og den grønne omstilling på en socialt retfærdig måde vil 2023 være det europæiske år for færdigheder, så det sikres, at vores arbejdsstyrke får den nødvendige omskoling og opkvalificering, og at vores kontinent kan tiltrække de rette færdigheder. 3.3 En økonomi, der tjener alle Dette arbejdsprogram fremlægges i en tid med stor økonomisk usikkerhed. Vi er derfor klar til at revurdere det til foråret, navnlig de foranstaltninger, der kan påvirke konkurrenceevnen. Ruslands angrebskrig mod Ukraine sætter Europas økonomiske og sociale modstandsdygtighed på prøve på et tidspunkt med gennemgribende forandringer. Vi er nødt til at udvikle et stærkt sæt strategiske handels- og investeringskontroller for at styrke vores økonomiske sikkerhed, samtidig med at vi arbejder på at diversificere værdikæder. Kommissionen er klar til på baggrund af to års erfaringer at tage EU's forordning om screening af udenlandske direkte investeringer op til fornyet overvejelse for i overensstemmelse med principperne om bedre regulering at kortlægge de nødvendige ændringer, der kan styrke direktivets effektivitet og den måde, det fungerer på. Vi vil også udnytte erfaringerne med EU's gældende eksportkontrolordning og gennemførelsen af sanktioner i forbindelse med Ruslands angreb mod Ukraine til at styrke vores strategiske eksportkontrol i tæt samarbejde med medlemsstaterne og vores internationale partnere. Herudover vil vi undersøge, om der er behov for yderligere værktøjer for så vidt angår udgående strategiske investeringskontroller. Vi er også nødt til at styrke vores europæiske model med social markedsøkonomi. Vi vil fortsat gennemføre den sociale dagsorden som fastlagt på det sociale topmøde i Porto i maj 2021 for at sikre en socialt retfærdig dobbelt omstilling. Vi har fremsat vigtige initiativer til gennemførelse af handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder. Vi vil fremlægge et initiativ vedrørende digitalisering af socialsikringsordninger og sociale sikkerhedsnet til støtte for arbejdskraftens mobilitet i forbindelse med det igangværende arbejde med ESSPASS (det europæiske socialsikringspas). I forbindelse med det europæiske år for færdigheder vil vi også ajourføre vores kvalitetsramme for praktikophold for at tage fat på spørgsmål om f.eks. rimelig løn og adgang til social beskyttelse. Som opfølgning på Europa-Parlamentets beslutning i henhold til artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde vil vi fremsætte et lovgivningsinitiativ om en statut for europæiske grænseoverskridende foreninger for at sætte dem i stand til fuldt ud at udnytte de friheder, som det indre marked giver. Disse foreninger spiller en central rolle med hensyn til at levere varer og tjenesteydelser på mange områder af EU's økonomi og bidrage til borgernes aktive deltagelse i civilsamfundet og demokratiet. Vi vil foreslå en henstilling fra Rådet om udvikling af socialøkonomiske rammebetingelser for at bistå medlemsstaterne med bedre at tilpasse deres politikker og love til de socialøkonomiske enheders specifikke behov. Med henblik på at tilbagebetale tilskudsdelen i genopretningsplanen NextGenerationEU og sikre finansiering til den sociale klimafond har Kommissionen fremsat et første sæt forslag til nye egne indtægter, som i øjeblikket er til behandling i Europa-Parlamentet og Rådet. Som understreget på konferencen om Europas fremtid er Unionen imidlertid nødt til at styrke sit eget budget yderligere. Med henblik herpå vil Kommissionen fremlægge et forslag til en anden pakke af nye egne indtægter, der bygger på forslaget om et fælles sæt skatteregler for at drive virksomhed i Europa (BEFIT). Samlet vil disse foranstaltninger sikre mere diversificerede og stabile typer af indtægter og undgå unødige nedskæringer i EU-programmer eller uforholdsmæssigt store stigninger i medlemsstaternes bidrag. Vi vil også foretage en midtvejsrevision af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027. Vi vil også arbejde for at oprette en ny europæisk suverænitetsfond for at sikre, at industriens fremtid ligger i Europa. Derudover vil Kommissionen fremlægge retningslinjer efter gennemgangen af vores økonomiske styring for at sikre, at den stadig er egnet til at klare dette årtis udfordringer, under hensyntagen til de værdifulde bidrag fra konferencen om Europas fremtid. Vi vil også fremsætte et forslag til, hvordan det administrative samarbejde kan uddybes og styrkes. Dette vil give mulighed for bedre synergier mellem de forskellige EU-værktøjer til styrkelse af kapacitet, navnlig på lokalt og regionalt plan. Det vil også muliggøre en bedre forvaltning af investeringer og forandringer, samtidig med at der sikres en fuldstændig og effektiv gennemførelse af EU's politikker.

Effektive og integrerede finansielle markeder og kapitalens frie bevægelighed er afgørende for økonomisk vækst og genopretning samt for den dobbelte grønne og den digitale omstilling. De bidrager også til, at EU kan fastholde sin førende globale økonomiske og geopolitiske rolle. Kommissionen har foreslået en række lovgivningsmæssige reformer på området for investering, videregivelse af oplysninger, bankvæsen og forsikring. Nu vil vi opnå yderligere fremskridt med opbygningen af kapitalmarkedsunionen. Kommissionen vil også foreslå en pakke af foranstaltninger for at fremme detailinvesteringer, mens dataadgangen inden for finansielle tjenesteydelser vil blive yderligere forbedret med et initiativ om en ramme for åben finansiering. Vi vil også foretage en revision af betalingstjenestedirektivet for at støtte innovation og samtidig sikre lettere og sikrere brug af onlinebetalingstjenester og beskytte brugerne bedre mod svig og misbrug. For at sikre, at Unionens fælles valuta er klar til den digitale tidsalder, vil vi fremsætte et forslag om at fastlægge principperne for en digital euro, inden den eventuelt udstedes af Den Europæiske Centralbank. 3.4 Et stærkere Europa i verden Multilateralisme og en regelbaseret verdensorden vil fortsat være vores underliggende vejledende principper, men vi må forberede os på en tid med systemisk rivalisering i en multipolær verden. Som ledende donor af udviklingsbistand og humanitær bistand vil EU fortsætte med at afbøde de globale konsekvenser af Ruslands krig mod Ukraine, navnlig med hensyn til de globale fødevare- og energikriser. Sanktionerne mod Rusland vil forblive i kraft, så længe aggressionen mod Ukraine og den ulovlige besættelse/annektering af ukrainsk territorium fortsætter. Vi vil også ajourføre vores sanktionsværktøjskasse, så den også omfatter korruption. Krigens grusomme virkelighed bekræfter behovet for at optrappe EU's indsats på sikkerheds- og forsvarsområdet. Som opfølgning på EU's strategiske kompas vil vi i 2023 fremlægge EU-rumstrategien for sikkerhed og forsvar samt den ajourførte EU-strategi for maritim sikkerhed. Vi vil også indlede dialog med de europæiske forsvarsindustrier om, hvordan man kan øge produktionen, så der rettes op på eksisterende mangler i de europæiske våbenlagre. Vi vil fortsætte vores samarbejde med kandidatlandene på Vestbalkan samt med Ukraine, Moldova og Georgien med henblik på deres fremtidige tiltrædelse af Unionen. Vi vil fortsat støtte det østlige partnerskab og de sydlige nabolande. Herudover vil vi aktivt bidrage til arbejdet i det fremtidige europæiske politiske fællesskab for at tage kontakt til landene i Europa ud over tiltrædelsesprocessen. For at styrke EU's modstandsdygtighed og diversificere vores forsyningskæder vil vi arbejde for en fuld ratificering af handelsaftaler, herunder med f.eks. Chile, Mexico og New Zealand, og fortsætte forhandlingerne med andre vigtige partnere såsom Australien, Indien og Indonesien. Vi vil også fremlægge en ny dagsorden for Latinamerika og Caribien. EU er fortsat fast besluttet på at håndtere kriser i andre dele af verden og fremme meningsfulde multilaterale løsninger på globale udfordringer, navnlig gennem revisionen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og ved at styrke vores forbindelser med internationale finansielle institutioner. Med stadig flere konflikter og naturkatastrofer stiger de humanitære behov, samtidig med at finansieringskløften bliver større. Det er fortsat afgørende at forbedre effektiviteten af leveringen af bistand, herunder ved at øge EU's egen kapacitet til at reagere på krisesituationer. Vi vil bl.a. fordoble vores brandslukningskapacitet forud for skovbrandsæsonen i 2023 og tilføje 10 lette amfibiefly og 3 helikoptere til vores flåde. 3.5 Fremme af vores europæiske levevis Det europæiske ungdomsår 2022 har givet unge europæere en lang række muligheder for at styrke deres færdigheder og kompetencer og fremme unges aktive medborgerskab. Under det europæiske år for færdigheder vil det stærke fokus på unge fortsætte. Da kun 15 % af de unge har gennemført studier, uddannelse eller lærlingeophold i et andet EU-land, vil Kommissionen foreslå en ajourføring af EU's nuværende ramme for læringsmobilitet, så lærende lettere kan bevæge sig mellem uddannelsessystemer: et vigtigt skridt hen imod et europæisk uddannelsesområde for 2025. På sundhedsområdet vil Kommissionen fortsætte gennemførelsen af den ambitiøse kræfthandlingsplan, som er en af søjlerne i en stærk europæisk sundhedsunion. Vi vil fremsætte en henstilling om kræftformer, der kan forebygges ved vaccination, og ajourføre henstillingen om røgfrie miljøer. En anden vigtig søjle i den europæiske sundhedsunion, som blev anbefalet på konferencen om Europas fremtid, er oprettelsen af et europæisk sundhedsdataområde. En hurtig vedtagelse og gennemførelse af dette initiativ vil styrke kvaliteten af og kontinuiteten i sundhedsplejen og sikre borgernes rettigheder i forbindelse med deres sundhedsdata. Kommissionen vil følge op et andet forslag fra konferencen om Europas fremtid med en samlet tilgang til mental sundhed, et vigtigt samfundsmæssigt spørgsmål, som man blev særlig opmærksom på under pandemien. Kommissionen vil også fortsat fremme sport og de mentale og fysiske fordele ved en sund livsstil i hele samfundet og på tværs af generationer på grundlag af HealthyLifestyle4Alle-initiativet og de dertil knyttede Youth Ideas Labs (idélaboratorier på ungdomsområdet). Begivenhederne på Europas dørtærskel understreger fortsat, hvorfor klare og robuste rammer for vores migrations- og asylsystem er så afgørende. Der er i det seneste år også gjort store fremskridt med en europæisk tilgang til migration — som fastsat i pagten om migration og asyl. Kommissionen vil fortsat yde sin fulde støtte til Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at gennemføre den fælles køreplan for pagten og vedtage alle fremlagte forslag inden udløbet af dette mandat. Som supplement hertil vil vi arbejde videre med pakken om færdigheder og talenter for at øge effektiv og lovlig migration, der er til gavn for alle, forstærket af et nyt initiativ, der skal lette anerkendelsen af tredjelandsstatsborgeres kvalifikationer og tiltrække de rette færdigheder til vores kontinent, hvilket vil være et vigtigt tema for det europæiske år for færdigheder 2023. Et målrettet initiativ vil fremme en af de strategisk vigtigste færdigheder via et akademi for cybersikkerhedsfærdigheder. Som led i vores bestræbelser på at opbygge en ægte sikkerhedsunion og gennemføre EU-strategien til bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn vil Kommissionen foreslå en revision af direktivet om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn. Dette vil være rettet mod nye udfordringer som følge af teknologiske forandringer og behovet for at intensivere forebyggelsen, efterforskningen og retsforfølgningen af forbrydelser vedrørende seksuelt misbrug af børn samt støtte og beskytte børneofre, både online og offline, i overensstemmelse med EU's omfattende strategi for børns rettigheder. Initiativet vil supplere det nylige forslag til forordning om regler til forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn. Sikkerhedsunionen vil også blive forstærket gennem et styrket grænseoverskridende politisamarbejde for at imødegå nye og komplekse sikkerhedstrusler, når Kommissionens forslag er vedtaget. Kommissionen vil fortsat træffe alle de fornødne foranstaltninger til sikring af et stærkt og modstandsdygtigt Schengenområde uden kontrol ved de indre grænser. Teknologiske fremskridt vil gøre det muligt at forene effektiv grænsekontrol, smidige internationale rejser og sikkerhedshensyn ved fortsat at implementere de nye interoperable systemer og et nyt forslag om digitalisering af rejsedokumenter. Kommissionen vil også fortsat støtte Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på en hurtig vedtagelse af den reviderede Schengengrænsekodeks. 3.6 Nyt skub i europæisk demokrati