Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

- "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - På vej mod en EF-rammestrategi for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005)", og

- "Forslag til Rådets beslutning om støtteprogrammet til Fællesskabets rammeprogram for ligestilling mellem mænd og kvinder (2001-2005)"

(2001/C 116/17)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 24. juli 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om de ovennævnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Christina Wahrolin til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. november 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 377. plenarforsamling, mødet den 30. november 2000, følgende udtalelse med 70 stemmer for, 1 imod og 10 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Kommissionen fremlagde den 7. juni 2000 et forslag til Fællesskabets rammestrategi for aktiviteterne på ligestillingsområdet i perioden 2001-2005. Kommissionen har lige siden Rom-traktaten og dens artikel 119 om lige løn for lige arbejde gjort en langsigtet indsats for at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder i Fællesskabet. Der er gennem årene blevet udviklet en omfattende praksis som følge af EF-Domstolens afgørelser i en række ligestillingssager. Siden 1981 har EU også arbejdet med særlige ligestillingsprogrammer. Det nuværende program udløber i december 2000.

1.2. Kommissionens forslag fremlægges inden for rammerne af Amsterdam-traktatens artikel 3, stk. 2.

1.3. Den foreslåede strategi behandler fem centrale indsatsområder for ligestillingspolitikken:

- økonomien,

- ligelig deltagelse,

- sociale rettigheder,

- borgerlige rettigheder og

- kønsroller og kønsstereotyper.

1.4. Strategien hviler på to ben, dels en proaktiv politik (mainstreaming, dvs. integrering af kønsaspektet på alle politikområder), dels reaktive tiltag (positiv særbehandling) og omfatter desuden forslag til et særligt støtteprogram for øget samordning af forskellige politikområder, der vedrører ligestilling. Strategien behandler endvidere udvidelsen samt ligestilling inden for udviklingspolitikken.

1.5. Kommissionen foreslår, at støtteprogrammet skal finansieres over budgetpost B3-4012.

2. Generelle bemærkninger

2.1. ØSU bifalder Kommissionens forslag og vil især understrege fordelene ved, at integrering af kønsaspektet kombineres med aktive foranstaltninger.

2.2. ØSU støtter Kommissionens forslag om at oprette en særlig budgetpost for støtteprogrammet og forslaget om at indføre en kønsdimension inden for udvidelses- og udviklingsområdet. ØSU ser positivt på, at det bliver muligt at finansiere op til 80 % af NGO'ers støtteberettigede udgifter. Samtidig stiller ØSU sig kritisk til det foreslåede budgets niveau. Selv under hensyntagen til, at budgetposten udelukkende gælder samordning af ligestillingstiltag, bør et program af denne betydning have flere ressourcer, som kan have en målelig effekt.

2.3. ØSU mener, at både lovgivning og information er centrale redskaber. Lovgivningen på området bør evalueres og revideres for at svare til de aktuelle krav.

2.4. ØSU vil i det følgende fremsætte sine synspunkter under de respektive overskrifter i Kommissionens forslag.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Ligestilling i det økonomiske liv

3.1.1. En central faktor for at opnå ligestilling mellem kvinder og mænd er lige muligheder for at have et eget arbejde og forsørge sig selv. Dette er i fuld overensstemmelse med EU's beskæftigelsesstrategi såvel som med konklusionerne fra topmødet i Lissabon, hvor det blev fastlagt som mål, at andelen af erhvervsaktive kvinder skal stige fra 51 % i dag til over 60 % i 2010. Ligestilling udgør den fjerde søjle i den nuværende beskæftigelsesstrategi, og i og med de årlige topmøder til opfølgning af Lissabon har kvinder og erhvervsarbejde definitivt en plads på den politiske dagsorden. ØSU vil ligesom Kommissionen understrege vigtigheden af at fremme ligestilling i det økonomiske liv. Ligestilling må betragtes som en produktiv faktor. Det står fuldstændig klart, at kvindernes deltagelse på arbejdsmarkedet er en forudsætning for økonomisk vækst i EU, så vi sikrer vort sociale system på længere sigt, ikke mindst når det gælder pensioner. Ligestilling er vigtig for produktiviteten i et Europa, hvor ældre udgør en stadig større andel af befolkningen. Hvis Europa skal kunne opretholde det nuværende socialsikringsniveau, skal kvinderne have mulighed for at bidrage til økonomien via eget erhvervsarbejde.

3.1.1.1. ØSU vil især fremhæve Lissabon-konklusionerne i forbindelse med spørgsmålet om, hvordan man kan gøre det lettere at forene arbejde og familieliv. En forudsætning for, at kvinder kan være udearbejdende, er dels, at mændene tager deres del af ansvaret for hjem, børn og ældre, dels at børnepasning og ældreforsorg udbygges ligesom retten til en fleksibel forældreorlov. At både kvinder og mænd skal kunne forene forældreskab og erhvervsarbejde er også et samfundsansvar.

3.1.2. I denne forbindelse vil ØSU også påpege, at kvinder med handicap er underrepræsenteret i arbejdslivet, og her må der træffes foranstaltninger for at hæve erhvervsfrekvensen.

3.1.3. ØSU bifalder Kommissionens forslag om at gennemgå skatte- og fradragsordninger for at fjerne hindringerne for kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet.

3.1.4. En indsats for livslang uddannelse og adgang til aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger spiller i den forbindelse en central rolle, ikke mindst inden for den fremvoksende IT-sektor. ØSU vil opmuntre medlemsstaterne til at styrke erhvervsvejledningen og forbedre voksenuddannelserne, især for kvinder, der vender tilbage til arbejdsmarkedet.

3.1.5. Adgang til pålidelige statistikker er et vigtigt redskab for at fremme ligestilling. ØSU ser derfor særligt positiv på forslaget om øget samarbejde og udvikling af nationale statistiske systemer, så man kan foretage relevante sammenligninger og overvåge de mål, som er blevet fastlagt i den europæiske beskæftigelsesstrategi.

3.1.6. ØSU noterer med tilfredshed forslaget om, at strukturfondene i endnu højere udstrækning skal bidrage til at fremme ligestilling.

3.1.7. ØSU understreger vigtigheden af den operationelle målsætning, som Kommissionen har foreslået, nemlig at udvikle strategier til fremme af integrering af kønsaspektet inden for alle politikområder, der påvirker kvinders stilling i økonomien, f.eks. skattepolitik, finanspolitik, økonomisk politik, uddannelse, transport, forskning og socialpolitik. ØSU ser frem til, at dette får gennemslag.

3.1.8. Dialog med virksomheder og da navnlig i samarbejde med arbejdsmarkedets parter er et andet udmærket forslag, som ØSU støtter.

3.1.9. ØSU påpeger, at der er brug for flere konkrete forslag til handlingsplaner om udvikling af metoder til at måle og overvåge, hvilken virkning beslutninger vedrørende f.eks. skatter, økonomisk politik og finanspolitik har på kvinders erhvervsarbejde. Det er også vigtigt at undersøge, hvordan lovgivningen anvendes, især i forbindelse med lige løn og lige adgang til arbejdsmarkedet, samt at information om Kommissionens arbejde på området udbredes i de forskellige medlemsstater.

3.2. Ligelig deltagelse og repræsentation

3.2.1. Kommissionens forslag til handlingsplan for at forbedre kønsbalancen i den økonomiske og sociale beslutningsproces er meget vigtigt og ligger fint på linje med den politik, som EU-institutionernes organer har ført for at øge kvinders repræsentation i beslutningsprocessen.

3.2.2. ØSU støtter såvel tanken om at øge kønsbalancen inden for den politiske beslutningsproces som de foreslåede foranstaltninger, især om at udvikle statistiske metoder til at måle kvinders medansvar for beslutninger på disse områder. Som påpeget i tidligere udtalelser(1) er der især behov for statistikker for det private erhvervsliv. Medlemsstaterne bør tilskyndes til at indsamle information af denne type.

3.2.3. ØSU mener, at forskellige typer støtteprogrammer kan spille en stor rolle for at øge kvinders repræsentation.

3.2.4. ØSU ser særligt positivt på forslaget om støtteprogrammer til at øge udviklingslandenes institutionelle og operationelle kapacitet, og går helhjertet ind for forslaget om integrering af kønsaspektet i udviklingspolitikken og i relationerne til ansøgerlandene.

3.2.5. ØSU finder det vigtigt, at man forbedre kønsbalancen, ikke kun i Kommissionen, men i alle EU-institutioner.

3.3. Sociale rettigheder

3.3.1. ØSU mener, at såvel aftaler som lovgivning på det sociale område, f.eks. om forældreorlov, svangerskab, arbejdstid, deltidsarbejde og tidsbegrænset ansættelse, er vigtig for ligestillingen. Det er derfor vigtigt at følge op på medlemsstaternes gennemførelse af EU-beslutninger på området.

3.3.2. ØSU mener, at der er brug for såvel direktiver til at øge retssikkerheden som for information og bevidstgørelse. Hvert land og hver region ser, ligesom hver generation, forskelligt på disse spørgsmål. For at bearbejde holdninger må lovgivning og information gå hånd i hånd. Her har også arbejdsmarkedets parter en vigtig rolle at spille.

3.3.3. ØSU bifalder Kommissionens initiativ til at fremlægge et forslag på grundlag af artikel 13, som ikke kun behandler områder, der vedrører arbejdsmarkedet, men også omfatter andre områder, hvilket er i overensstemmelse med, hvad der efterlystes i ØSU's udtalelse om direktivet om bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse(2).

3.3.4. ØSU ser især positivt på forslaget om at integrere kønsaspektet inden for det nye og forstærkede samarbejde vedrørende social velfærd, men også i kampen mod social udstødelse. Også på dette område er det vigtigt med en nærmere præcisering af udviklingspolitikkens mål.

3.4. Borgerlige rettigheder

3.4.1. Ligestilling er ikke kun et spørgsmål om menneskerettigheder for kvinder og piger, men også en grundlæggende frihed for både kvinder og mænd uden hensyn til race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.

3.4.2. ØSU er tilfreds med Kommissionens forslag om øget information og uddannelse vedrørende kvinders menneskerettigheder, såvel i EU som i ansøgerlandene. ØSU ser derfor positivt på fokuseringen på kvinder, som er udsat for flere former for diskrimination, men gør opmærksom på, at dette ikke udelukkende gælder indvandrerkvinder og kvinder fra etniske minoriteter, men også kvinder med handicap.

3.4.3. Forslagene om en skærpet indsats mod såvel vold mod kvinder som mod kvindehandel betragtes som meget centrale. ØSU understreger vigtigheden af, at Daphne- og Stop-programmerne videreføres, men gør Kommissionen opmærksom på, at der er behov for en større fokusering på årsagerne til mishandling. Det er nødvendigt at finde langsigtede løsninger for at bryde fysiske og psykiske voldsmønstre, og ofrene må have hjælp og beskyttelse. Inden vi har et troværdigt svar på, hvad årsagerne til mishandling er, er det svært at træffe de fornødne modforholdsregler.

3.5. Kønsroller og fordomme

3.5.1. Negative og stereotype billeder af kvinder, navnlig i medier og undervisningsmateriale, påvirker især de unge, og bidrager til manglen på ligestilling i samfundet. Det er således ØSU's opfattelse, at der skal sættes ind allerede i skolen for at ændre attituderne.

3.5.2. ØSU bifalder forslagene til integrering af ligestillingsperspektivet i Fællesskabets egne uddannelsesprogrammer og -initiativer. ØSU støtter også planerne om at sætte særlig fokus på kvindernes rolle i det europæiske projekt og den europæiske kultur.

3.5.3. Forandringer i mediernes billede af kvinder må ske gennem mediernes egen indsats. Forslaget om, at Kommissionen skal fremme en sådan diskussion og tilskynde til udveksling af gode eksempler i samarbejde med repræsentanter for medierne er interessant og vigtigt. Samtidig bør Kommissionen forbedre informationen om eksisterende foranstaltninger på området.

4. Konklusion

ØSU er generelt tilfreds med Kommissionens forslag til støtteprogrammer og især med den holdning, at ligestilling mellem mænd og kvinder skal integreres i alle politikområder. ØSU ser derfor frem til og håber, dels at medlemsstaterne vil arbejde ud fra dette synspunkt, dels at Kommissionens fremtidige meddelelser også vil være gennemsyret af denne holdning.

Som repræsentant for civilsamfundets organisationer vil ØSU også understrege betydningen af, at forskellige NGO'er involveres i indsatsen for at fremme ligestilling. NGO'er spiller her en afgørende rolle for udviklingen.

ØSU vil blandt andet også henvise til tidligere udtalelser vedrørende det fjerde ligestillingsprogram(3), Daphne-programmet(4), direktivet mod forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse(5) samt opfølgningen af FN's fjerde kvindekonference(6), hvor ØSU har givet udtryk for sit syn på ligestilling mellem kvinder og mænd.

Bruxelles, den 30. november 2000.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 368 af 20.12.1999.

(2) EFT C 204 af 18.7.2000, s. 82-90.

(3) EFT C 39 af 12.2.1996.

(4) EFT C 169, 16.6. 1999.

(5) EFT C 204 af 18.7.2000, s. 82-90.

(6) EFT C 168 af 16.6.2000, s. 42.

BILAG

til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 3.1.1.1

Ny tekst:

"ØSU vil især fremhæve Lissabon-konklusionerne i forbindelse med spørgsmålet om, hvordan man kan gøre det lettere at forene arbejde og familieliv. Hvis kvinder skal kunne arbejde, må ansvaret for hjem, børn og ældre deles på et samarbejdsmæssigt grundlag. Frem for alt mener ØSU, at forældre har en uerstattelig rolle at spille i forbindelse med pasning og opdragelse af børn. Begge forældre må have mulighed for at forene arbejde og familieliv. Det er her vigtigt, at man får skabt de nødvendige arbejdsmæssige forudsætninger ved f.eks. at åbne mulighed for passende flekstid, forældreorlov og deltidsarbejde. Lovgivning er ikke nok: Arbejdsgiverne har også et ansvar.

En anden forudsætning for at kunne forene arbejde og famileliv er bedre pasningsmuligheder for børn og ældre. Selvom navnlig børnepasning som udgangspunkt er et socialt ansvar, som forældrene må dele i fællesskab, bør der skabes særlige børnepasningsmuligheder, ikke mindst fordi det ofte ikke er muligt at forene arbejde og familieliv på grund af økonomiske begrænsninger, og fordi der hele tiden bliver flere og flere enlige forældre."

Begrundelse

I den oprindelige tekst gøres der ikke nok ud af de foranstaltninger, der må træffes i forbindelse med frem for alt forældres pasning af deres børn.

Afstemningsresultat

For: 20, imod: 49, hverken for eller imod: 10.