EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 10.10.2018 COM(2018) 690 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG RÅDET

Sekstende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion



I. INDLEDNING Sikkerhed er det vigtigste spørgsmål for EU's borgere. De forventer med rette, at EU varetager deres sikkerhed. EU spiller en vigtig rolle, når det gælder om at øge den interne sikkerhed og imødekomme borgernes bekymringer. I sin tale om Unionens tilstand 2018 understregede Europa-Kommissionens formand Jean-Claude Juncker, at kun et stærkt og forenet Europa kan beskytte sine borgere mod interne såvel som eksterne trusler, herunder terrorisme. I løbet af de seneste få år er det europæiske sikkerhedspolitiske landskab blevet moderniseret med ny lovgivning og nye politiske initiativer inden for rammerne af sikkerhedsunionen, et forstærket samarbejde mellem medlemsstaterne og en styrket rolle for EU's agenturer, navnlig Europol og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning. I sin tale opfordrede kommissionsformanden også til lederskab i forbindelse med fuldførelsen af sikkerhedsunionen for at imødekomme borgernes forventninger til intern sikkerhed. I forbindelse med talen om Unionens tilstand 2018 fremlagde Kommissionen en række foranstaltninger til styrkelse af sikkerheden i EU og til øget beskyttelse af EU's ydre grænser. Kommissionen fremlagde nye regler til hurtig fjernelse af terrorindhold på internettet ved at kombinere tydelige og målrettede regler, der forhindrer, at onlinetjenester misbruges til udbredelse af terrorindhold, samtidig med at der sikres stærke garantier for beskyttelse af ytrings- og informationsfriheden i et åbent og demokratisk samfund. Kommissionen foreslog foranstaltninger til sikring af, at næste års valg til Europa-Parlamentet afholdes på en fri, retfærdig og sikker måde, herunder en henstilling om valgsamarbejdsnetværk, gennemsigtighed online, beskyttelse mod cybersikkerhedshændelser og bekæmpelse af desinformationskampagner. For at holde trit med den konstante udvikling inden for cybertrusler foreslog Kommissionen en forordning, der med oprettelsen af et netværk af kompetencecentre for cybersikkerhed vil sammenlægge ressourcer og ekspertise inden for cybersikkerhedsteknologi. Som led i en omfattende reaktion på grænseoverskridende terrortrusler fremsatte Kommissionen et initiativ, der med tiden vil udvide Den Europæiske Anklagemyndigheds beføjelser til at omfatte terrorhandlinger, der påvirker mere end én medlemsstat. Endelig foreslog Kommissionen også at styrke beskyttelsen af de ydre grænser ved at udvide den europæiske grænse- og kystvagts beføjelser og styrke dens kapacitet til at agere. Kommissionen fremsatte disse forslag som bidrag til stats- og regeringschefernes møde i Salzburg den 19.-20. september 2018, der sigtede mod at fremhæve behovet for at fokusere på europæiske løsninger med henblik på at styrke medlemsstaternes kapacitet til at imødegå konstante og nye trusler. I tiden op til valget til Europa-Parlamentet er det yderst vigtigt, at der skabes resultater for så vidt angår vores fælles mål om at øge sikkerheden for alle borgere i EU. Drøftelserne i Salzburg var derfor en god mulighed for inden valget til Europa-Parlamentet i maj 2019 at fremskynde vedtagelsen af prioriterede lovgivningsinitiativer, herunder de seneste initiativer, som Kommissionen fremsatte i forbindelse med talen om Unionens tilstand 2018. De næste måneder vil være afgørende for i videst mulig omfang at gøre fremskridt med udestående lovgivningsforslag, for at de interinstitutionelle forhandlinger kan afsluttes i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. Der kræves større incitament, hvis der skal opnås resultater med de med sikkerhedsunionen forbundne initiativer til styrkelse af vores fælles sikkerhed og modstandsdygtighed over for cybertrusler, der undergraver det internationale regelbaserede system. Den 4. oktober 2018 blev det bekendtgjort, at den russiske militære efterretningstjeneste i april 2018 havde udført en fjendtlig cyberoperation mod kontorerne for Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben i Haag. Denne operation blev afsløret af den nederlandske efterretningstjeneste i samarbejde med Det Forenede Kongerige. Formanden for Det Europæiske Råd, Donald Tusk, formanden for Europa-Kommissionen, Jean-Claude Juncker, og den højtstående repræsentant og næstformand, Federica Mogherini, gav i fællesskab udtryk for alvorlig bekymring over dette forsøg på at undergrave integriteten af Organisationen for Forbud mod Kemiske Våben og beklagede dybt disse handlinger. EU må så meget desto mere fortsætte med at styrke modstandsdygtigheden på det digitale område i EU's og medlemsstaternes institutioner samt hos internationale partnere og organisationer. Dette fremhæver yderligere, hvor vigtigt det er med foranstaltninger i forbindelse med sikkerhedsunionen for at bistå medlemsstaterne med at imødegå trusler, som udgøres af cyberangreb og cyberbaserede angreb, hybride trusler og kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare risici. I denne sekstende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion redegøres der for den generelle situation, særlig for de seneste initiativer, som Kommissionen fremsatte som led i talen om Unionens tilstand 2018, og de fremskridt, der er gjort siden sidste rapport fra juni 2018, bl.a. med hensyn til de lovgivningsmæssige prioriteter, som formændene for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enedes om i deres fælles erklæring af 14. december 2017 (se også listen over samtlige initiativer i forbindelse med sikkerhedsunionen i bilag I). II. REALISERING AF LOVGIVNINGSMÆSSIGE PRIORITETER I løbet af de seneste måneder er der indgået aftale om en række lovgivningsmæssige prioriteter i forbindelse med sikkerhedsunionen: Europa-Parlamentet og Rådet nåede til enighed om forslaget til oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), der vil gøre det muligt at foretage forudgående kontrol af irregulær migration og sikkerhedskontrol af personer, der rejser til EU uden visum, de blev enige om at styrke Schengeninformationssystemet, det mest udbredte informationsudvekslingssystem for sikkerhed og grænseforvaltning i Europa, de nåede til enighed om forslaget om at styrke eu-LISA's mandat, Det Europæiske Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed, de blev enige om strengere regler om kriminalisering af hvidvask af penge, og de vedtog nye foranstaltninger til styrkelse af EU's regler for forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme med det femte direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge. For de foranstaltninger, der endnu ikke er vedtaget, bør denne sidste fase afsluttes hurtigst muligt. For en lang række forslag er der endnu ikke opnået enighed, og der er behov for en yderligere indsats. 1.Stærkere og mere intelligente informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning For at sikre, at medlemsstaternes retshåndhævelsespersonale og grænsevagter har adgang til fyldestgørende, nøjagtige og pålidelige oplysninger, når og hvor de har brug for dem, fremsatte Kommissionen i december 2017 lovgivningsforslag for at etablere interoperabilitet mellem EU's informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning og ændrede disse forslag i juni 2018. De foreslåede foranstaltninger vil gøre det muligt for de nationale myndigheder at påvise flere identiteter og bekæmpe identitetssvig. Den 14. juni 2018 fik Rådet tildelt et forhandlingsmandat, der den 12. september 2018 blev suppleret for så vidt angår konsekvensændringerne. Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender forventes at stemme om dette forhandlingsmandat i løbet af de næste dage, og den deraf følgende bekræftelse af mandatet i Europa-Parlamentets plenarforsamling finder efter planen sted i ugen den 22. oktober 2018. Alle tre institutioner enedes i den fælles erklæring om at gøre fremskridt med hensyn til de foreslåede forordninger om interoperabilitet inden valget til Europa-Parlamentet i 2019. For at opnå dette er det nødvendigt at følge en ambitiøs tidsplan som planlagt af Europa-Parlamentet og Rådet. Forhandlingerne om lovgivningsforslaget om at udvide det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre til at omfatte tredjelandsstatsborgere – en anden lovgivningsmæssig prioritet på informationsudvekslingsområdet – er i sidste fase. Med forslaget oprettes en central database, der giver mulighed for hurtigt at kontrollere, om der i en medlemsstat er afsagt dom over en tredjelandsborger. Der vil snart blive indgået en endelig aftale herom, og det næste trepartsmøde, der ifølge planen finder sted den 17. oktober 2018, bør give medlovgiverne mulighed for at afslutte drøftelserne om dette prioriterede lovgivningsinitiativ i tråd med den fælles erklæring. Hvad angår Kommissionens forslag om at styrke Eurodac ved at udvide dets beføjelser til ikke kun at omfatte identificering af asylansøgere, men også af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt, og personer, der rejser ind i EU på irregulær vis, er der i løbet af de seneste måneder ikke sket fremskridt i forhandlingerne, selv om Europa-Parlamentet og Rådet nåede midlertidigt til politisk enighed i juni 2018. Medlovgiverne bør hurtigst muligt afslutte dette prioriterede lovgivningsinitiativ i overensstemmelse med aftalen i den fælles erklæring. Dette er nødvendigt for på den ene side at sikre, at oplysninger om tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt, og personer, der er rejst ind i EU på irregulær vis, er en del af den foreslåede interoperabilitet mellem EU's informationssystemer, og for på den anden side at bidrage til bestræbelserne på at finde en hurtig løsning på asylreformen. Forslaget om at styrke Eurodac er en af de fem mest fremskredne sager under behandling, hvis sigte er at reformere det fælles europæiske asylsystem. Ligesom med de andre fremskredne sager under behandling bør medlovgiverne afslutte forhandlingerne inden udgangen af 2018. Herudover arbejder Europa-Parlamentet og Rådet fortsat på lovgivningsforslaget fra maj 2018 om at styrke visuminformationssystemet (VIS). I forslaget fastsættes bestemmelser for udvidelse af databasens anvendelsesområde til at omfatte oplysninger om dokumenter til længerevarende ophold og deres indehavere, for skærpet kontrol af databaserne med henblik på at afdække og identificere potentielle migrations- og sikkerhedsrisici inden udstedelsen af visa eller ved udstedelsen af dokumenter til længerevarende ophold og for styrket kapacitet til forebyggelse, afsløring og efterforskning af forbrydelser. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage deres forhandlingsmandat inden udgangen af 2018 og indlede trepartsdrøftelser senest i begyndelsen af 2019, da dette er nødvendigt for at give medlovgiverne mulighed for at nå til enighed om denne sag i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. For at opnå stærkere og mere intelligente informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: Prioriteter i den fælles erklæring: ·at indlede trepartsdrøftelser i oktober 2018 om lovgivningsforslagene om interoperabilitet og nå til enighed inden udgangen af året ·at indgå aftale i oktober 2018 om lovgivningsforslaget om at udvide det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre til at omfatte tredjelandsstatsborgere ·at afslutte forhandlingerne om lovgivningsforslaget om Eurodac inden udgangen af 2018 Andet: ·at vedtage deres forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslaget om styrkelse af visuminformationssystemet inden udgangen af 2018. 2.Øget sikkerhed gennem styrket forvaltning af de ydre grænser Intern sikkerhed afhænger af en øget beskyttelse af de ydre grænser. Den 12. september 2018 vedtog Kommissionen som led i talen om Unionens tilstand 2018 lovgivningsforslag om at styrke mandatet til den europæiske grænse- og kystvagt og Den Europæiske Unions Asylagentur samt at effektivisere tilbagesendelserne. Samlet vil disse forslag sikre de fornødne værktøjer til en mere effektiv styring af migrationen ved de ydre grænser. Kommissionen foreslog en række ændringer af Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, navnlig ved at udstyre det med sin egen operationelle enhed, nemlig et permanent europæisk grænse- og kystvagtkorps med et operationelt personale på 10 000, der i 2020 vil have beføjelse til i forbindelse med alle sine aktiviteter at bistå medlemsstaterne på stedet ved at yde pålidelig og umiddelbart tilgængelig støtte. Den vil sørge for, at Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning har den nødvendige kapacitet, herunder sit eget udstyr, til at beskytte EU's ydre grænser, forhindre sekundære bevægelser og effektivt gennemføre tilbagesendelse af irregulære migranter. Forslaget vil desuden styrke samarbejdet med tredjelande og yderligere fremme mulighederne for udveksling af information mellem agenturet og Europol, herunder personoplysninger vedrørende mistænkte i grænseoverskridende kriminalitet. Dette forslag er en klar prioritet for Kommissionen, som opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage lovgivningsforslaget i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. Dette kræver, at begge medlovgivere senest inden udgangen af 2018 vedtager deres forhandlingsmandat, så der kan indledes trepartsdrøftelser i begyndelsen af 2019.

For at styrke sikkerheden gennem bedre forvaltning af de ydre grænser opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: Initiativer i forbindelse med talen om Unionens tilstand 2018: ·inden udgangen af 2018 at vedtage deres forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslagene om at styrke den europæiske grænse- og kystvagt og Den Europæiske Unions Asylagentur samt lovgivningsforslaget til tilbagesendelsesdirektivet, så lovgivningen kan vedtages i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. 3.Forebyggelse af radikalisering Håndtering af terrorrelateret onlineindhold er fortsat en central udfordring i forbindelse med bekæmpelse af terrorisme og forebyggelse af radikalisering. De seneste terrorangreb i EU har vist, hvordan terrorister konsekvent og systematisk misbruger internettet til at træne og rekruttere tilhængere, forberede og fremme terroraktiviteter, forherlige deres ugerninger og tilskynde andre til at følge trop og skabe frygt blandt den almindelige befolkning. Udbydere af hostingtjenester, der reagerer på opfordringer fra offentlige myndigheder, har truffet visse foranstaltninger til håndtering af terrorindhold på deres platforme gennem frivillige ordninger og partnerskaber, bl.a. EU's internetforum, der blev lanceret i december 2015. Der er dog behov for, at hostingudbydere og medlemsstaterne gør en større indsats over for terrorrelateret onlineindhold. For at tackle dette alvorlige problem og som reaktion på Europa-Parlamentets og Rådets indtrængende opfordringer var kommissionsformand Jean-Claude Junckers tale om Unionens tilstand 2018 ledsaget af et lovgivningsforslag om etablering af klare og harmoniserede retlige rammer til forebyggelse af, at udbydere af hostingtjenester misbruges til udbredelse af terrorrelateret onlineindhold. Forslaget bygger på Kommissionens henstilling fra marts 2018 om foranstaltninger, som udbydere af onlinetjenester og medlemsstaterne bør træffe for at øge indsatsen mod ulovligt onlineindhold, herunder navnlig terrorrelateret indhold. De foreslåede foranstaltninger vil være med til at sikre et velfungerende digitalt marked og samtidig øge sikkerheden og tilliden på internettet samt styrke beskyttelsen af ytrings- og informationsfriheden. Medlemsstaternes kompetente myndigheder vil kunne udstede påbud, der forpligter hostingudbydere til at fjerne terrorrelateret onlineindhold inden for én time, som er det tidsrum, hvor terrorindholdet er mest skadeligt på grund af den hastighed, hvormed det udbredes. I henhold til forslaget vil medlemsstaterne skulle sikre, at deres kompetente myndigheder har den fornødne kapacitet til at gribe inde over for terrorrelateret onlineindhold. I forslaget præciseres desuden hostingudbydernes ansvar for at træffe alle de hensigtsmæssige, rimelige og forholdsmæssige tiltag, som er nødvendige for at sikre deres tjenesters sikkerhed og hurtigt og effektivt at opdage og fjerne terrorrelateret onlineindhold under hensyntagen til den grundlæggende betydning, som ytrings- og informationsfriheden har for et åbent og demokratisk samfund. Der indføres også en række nødvendige garantier til sikring af, at grundlæggende rettigheder som f.eks. ytrings- og informationsfriheden respekteres i et åbent og demokratisk samfund, samt muligheden for domstolsprøvelse med adgang til effektive retsmidler. Dette forslag er en klar prioritet for Kommissionen, som opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage lovgivningsforslaget i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. Dette kræver, at begge medlovgivere senest inden udgangen af 2018 vedtager deres forhandlingsmandat, så der kan indledes trepartsdrøftelser i begyndelsen af 2019. Parallelt med det lovgivningsmæssige arbejde med at bekæmpe terrorrelateret onlineindhold vil Kommissionen fortsætte sit samarbejde med hostingudbydere inden for rammerne af EU's frivillige internetforum for at begrænse adgangen til terrorrelateret onlineindhold og sætte civilsamfundspartnere i stand til at øge udbredelsen af virkningsfulde modfortællinger på internettet. Dette vil blive taget op igen på ministerplan i december 2018. Samtidig støtter EU fortsat forebyggelsen af radikalisering i medlemsstaterne og i deres lokalsamfund. Den 1. og 2. oktober 2018 mødtes EU-netværket af beslutningstagere på forebyggelsesområdet for at indlede gennemførelsen af henstillingerne fra ekspertgruppen på højt plan om radikalisering. Dette vil indgå i arbejdet i det nyoprettede styringsråd for Unionens indsats for at forebygge og bekæmpe radikalisering, der vil mødes for første gang i Wien den 24. oktober 2018. Den 11. oktober 2018 vil den fjerde konference på højt plan om radikalisering, som afholdes af netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN), samle ministre og fagfolk på området med det formål at tackle de udfordringer, som børn fra terroristkontrollerede områder (herunder flygtningebørn) udgør, samt udfordringer forbundet med løsladelsen af radikaliserede fanger, bl.a. terrorister. Som led i 2018-arbejdsprogrammet for Fonden for Intern Sikkerhed (politisamarbejde og forebyggelse af kriminalitet), hvortil der er afsat en bevilling på 70 mio. EUR, vil Kommissionen iværksætte indkaldelse af forslag til målrettet bevilling af 5 mio. EUR til forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering. For at forebygge radikalisering opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: Initiativ i forbindelse med talen om Unionens tilstand 2018: ·inden udgangen af 2018 at vedtage deres forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslaget om at forebygge udbredelsen af terrorrelateret onlineindhold, så lovgivningen kan vedtages i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. 4.Håndtering af cyberbaserede trusler og styrkelse af cybersikkerhed Et vigtigt element i sikkerhedsunionen er at sikre vores demokratiers modstandsdygtighed. Angreb mod valginfrastrukturer og kampagneinformationssystemer er hybride trusler, som Unionen er nødt til at tackle omgående. Politisk motiverede massedesinformationskampagner på nettet, herunder med oprindelse i tredjelande, med det specifikke formål at miskreditere og svække legitimiteten af valg er blevet anerkendt som en voksende trussel mod vores demokratier. For at imødegå disse trusler har Kommissionen iværksat en række initiativer, lige fra foranstaltninger til bekæmpelse af cyberhændelser, der sigter mod at styrke Unionens cybersikkerhed, til tiltag til håndtering af desinformation og manipulation, herunder gennem misbrug af personoplysninger. Som bebudet i kommissionsformand Jean-Claude Junckers tale om Unionens tilstand 2018 fremlagde Kommissionen den 12. september 2018 en række foranstaltninger til sikring af frie og retfærdige valg til Europa-Parlamentet. Med en henstilling om valgsamarbejdsnetværk, gennemsigtighed online, beskyttelse mod cybersikkerhedshændelser og bekæmpelse af desinformationskampagner opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at oprette et nationalt netværk for valgsamarbejde mellem relevante myndigheder – f.eks. myndigheder med ansvar for valgafholdelse, cybersikkerhed, databeskyttelse og retshåndhævelse – samt udpege et kontaktpunkt, der skal deltage i et netværk for valgsamarbejde på europæisk plan. Medlemsstaterne er også nødt til at kontrollere, om deres valglove er rustet til den virkelighed, der er forbundet med onlinekampagner. Herudover bør de sikre, at de valgregler og sanktioner, som gælder for offlineaktiviteter, bl.a. vedrørende gennemsigtighed og finansiering af valgkampagner, kan håndhæves i forbindelse med onlineaktiviteter. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne samt europæiske og nationale politiske partier, fonde og kampagneorganisationer til straks at træffe de foranstaltninger, der er fastsat i henstillingen. Herudover fremlagde Kommissionen vejledning i anvendelsen af EU's databeskyttelseslovgivning, der vil bistå de nationale myndigheder og europæiske og nationale partier og andre aktører, der er involveret i valgprocessen, med at overholde de databeskyttelsesforpligtelser, der er fastsat i EU-retten, i forbindelse med valg. Kommissionen fremsatte ligeledes et lovgivningsforslag om en målrettet ændring af forordningen fra 2014 om finansiering af partier, der vil gøre det muligt at anvende økonomiske sanktioner, hvis databeskyttelsesreglerne overtrædes for bevidst at påvirke resultatet af valget til Europa-Parlamentet. Sanktionerne vil bestå af bøder på op til 5 % af det årlige budget for det pågældende politiske parti eller den pågældende fond. Dette forslag er en klar prioritet for Kommissionen, som opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at sikre, at de foreslåede målrettede ændringer gennemføres inden valget til Europa-Parlamentet i 2019. Dette kræver, at begge medlovgivere vedtager deres forhandlingsmandat så hurtigt som muligt, så der straks kan indledes trepartsdrøftelser. Ved at gennemføre den europæiske tilgang til at tackle desinformation på internettet som fastsat i april 2018 fremmer Kommissionen et mere gennemsigtigt, troværdigt og ansvarligt onlinemiljø. Den 26. september 2018 præsenterede onlineplatforme og reklamebranchen en selvregulerende adfærdskodeks vedrørende desinformation på internettet, der omfatter en lang række forpligtelser til bekæmpelse af desinformation på internettet. Kommissionen vil nøje følge med i de fremskridt, der gøres, og vil inden udgangen af 2018 analysere og aflægge rapport om adfærdskodeksens første resultater. Kommissionen vil øge bevidstheden herom og fortsætte sin dialog med myndighederne i medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med konferencen på højt plan den 15.-16. oktober 2018 om cyberbaserede trusler mod valgprocessen, hvis resultater vil indgå i næste kollokvium om grundlæggende rettigheder (den 26.-27. november 2018), der har fokus på demokrati i EU. Analysen af resultaterne af adfærdskodeksen og konklusionerne fra konferencen på højt plan vil indgå i en fælles handlingsplan for bekæmpelse af desinformation, som Kommissionen og den højtstående repræsentant vil fremlægge inden årets udgang som opfølgning på Det Europæiske Råds konklusioner fra juni 2018 og talen om Unionens tilstand 2018. I denne handlingsplan vil der blive redegjort for de fremskridt, der er gjort med at gennemføre meddelelsen om bekæmpelse af desinformation på internettet. På grundlag af East StratCom-taskforcens erfaring vil der i handlingsplanen blive fremlagt forslag til fremme af en mere sammenhængende tilgang til desinformation i tæt samarbejde med medlemsstaterne. I handlingsplanen vil der også blive set nærmere på de tre taskforcers mandat og ressourcer samt måder, hvorpå deres kapacitet til håndtering af desinformation med oprindelse i de tre regioner kan styrkes. Dette vil være med til at sikre, at indsatsen på EU-plan og nationalt plan er tilstrækkelig i forhold til de komplekse desinformationskampagner, der gennemføres af fjendtlige aktører. Bekæmpelse af cyberkriminalitet og styrkelse af cybersikkerhed er også fortsat en prioritet for EU. Den 12. september 2018 vedtog Kommissionen som led i talen om Unionens tilstand 2018 et forslag til forordning om sammenlægning af ressourcer og ekspertise inden for cybersikkerhedsteknologi. For at holde trit med den konstant udviklende cybertrussel oprettes der med forslaget et netværk af nationale koordinationscentre for bedre at målrette tilgængelige midler til samarbejde, forskning og innovation på cybersikkerhedsområdet. Et nyt europæisk kompetencecenter for cybersikkerhed inden for industri, teknologi og forskning vil forvalte de EU-midler, der er afsat til cybersikkerhed i henhold til det foreslåede program for det digitale Europa og Horisont Europa-programmet, samt fremme fælles investeringer fra EU, medlemsstaterne og industrien med det formål at styrke cybersikkerhedsindustrien i EU. Herudover vil det som led i den fremtidige Europæiske Forsvarsfond, som Kommissionen foreslog for nyligt, være muligt i princippet at støtte cyberforsvarsprojekter. Det Europæiske Kompetencecenter for Cybersikkerhed inden for Industri, Teknologi og Forskning kan på medlemsstaternes anmodning fungere som projektleder for sådanne projekter. Dette forslag er en klar prioritet for Kommissionen, som opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at vedtage lovgivningsforslaget i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. Dette kræver, at begge medlovgivere senest inden udgangen af 2018 vedtager deres forhandlingsmandat, så der kan indledes trepartsdrøftelser i begyndelsen af 2019. Som led i de foranstaltninger, der er fastsat i den fælles meddelelse fra september 2017 med titlen "Modstandsdygtighed, afskrækkelse og forsvar: opbygning af en stærk cybersikkerhed for EU", afholdte medlovgiverne to trepartsmøder den 13. september 2018 og 1. oktober 2018 om den foreslåede forordning om cybersikkerhed. For at øge cybersikkerhedskapaciteten og medlemsstaternes og virksomhedernes beredskab samt forbedre samarbejdet og samordningen på tværs af medlemsstaterne og EU's institutioner, agenturer og organer medfører forslaget, at EU's Agentur for Net- og Informationssikkerhed får fornyet sit mandat og omdøbes til EU's Agentur for Cybersikkerhed. Med forslaget etableres desuden en EU-ramme for cybersikkerhedcertificering af IKT-produkter, -systemer og -tjenester. Alle tre institutioner har på ny bekræftet deres tilsagn om at afslutte forhandlingerne om forslaget inden årets udgang i overensstemmelse med den fælles erklæring. Der er også gjort fremskridt med hensyn til lovgivningsforslaget om andre betalingsmidler end kontanter, der er en anden del af cybersikkerhedspakken fra september 2017. Med de foreslåede regler ajourføres EU's retlige rammer for bekæmpelse af svig og forfalskning af andre betalingsmidler end kontanter, idet nye udfordringer og teknologiske udviklinger som f.eks. virtuelle valutaer og mobilbetaling tackles, hindringer for operationelt samarbejde fjernes, og forebyggelsesforanstaltninger og bistand til ofre styrkes. Medlovgiverne afholdt et første trepartsmøde den 26. september 2018, og alle tre institutioner har tilkendegivet, at de er villige til hurtigt at nå til enighed om forslaget. For at imødegå cyberbaserede trusler og styrke cybersikkerheden opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til: Initiativer i forbindelse med talen om Unionens tilstand 2018: ·at sikre, at de foreslåede målrettede ændringer af forordningen om finansiering af partier gennemføres inden valget til Europa-Parlamentet i 2019 ·inden udgangen af 2018 at vedtage deres forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslaget om Det Europæiske Kompetencecenter for Cybersikkerhed inden for Industri, Teknologi og Forskning og Netværket af Nationale Koordinationscentre, så lovgivningen kan vedtages i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode Prioritet i den fælles erklæring: ·at nå til enighed inden årets udgang om forslaget til forordning om cybersikkerhed Andet: ·at nå til enighed om lovgivningsforslaget om andre betalingsmidler end kontanter i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. 5.Nedlukning af terroristernes fristeder

EU har truffet håndfaste foranstaltninger for at lukke det rum, hvor terrorister og andre kriminelle opererer. Systematisk sikkerhedskontrol af alle personer, der krydser de ydre grænser, og behandlingen af oplysninger i henhold til direktivet om passagerlisteoplysninger gør det vanskeligere for terrorister at komme ind og rejse rundt i EU. Direktivet om bekæmpelse af terrorisme vil bidrage til at forhindre terrorangreb ved at gøre handlinger som f.eks. finansiering af terrorisme, oplæring i terror eller rejse med terror for øje samt tilrettelæggelse eller formidling af sådanne rejser strafbare. Skærpede regler om forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i henhold til det femte direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge samt nyligt vedtagne regler om strafferetlig bekæmpelse af hvidvask af penge vil gøre det vanskeligere for terrorister at få adgang til penge. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre disse instrumenter så hurtigt som muligt for at styrke bekæmpelsen af finansiering af terrorisme og hvidvask af penge. De styrkede retlige rammer for kontrol med erhvervelse og besiddelse af våben samt den løbende indsats over for ulovlig handel med skydevåben begrænser udbuddet af skydevåben til kriminelle og terrorister. Selv om der er sket betydelige fremskridt med hensyn til bekæmpelse af terrorisme og andre sikkerhedstrusler i EU, foreligger der ingen fælles EU-tilgang til at foretage efterforskning, retsforfølgning og domfældelse i sager om grænseoverskridende terrorhandlinger. Den Europæiske Anklagemyndighed rummer – som eneste EU-organ med beføjelse til at efterforske eller retsforfølge strafbare handlinger ved de kompetente nationale domstole og bringe gerningsmændene for en domstol – et stort potentiale til i væsentlig grad at øge den nuværende indsats mod terrorhandlinger i EU. Som opfølgning på talen om Unionens tilstand 2017 fremlagde Kommissionen den 12. september 2018 et initiativ til udvidelse af Den Europæiske Anklagemyndigheds beføjelser til at omfatte efterforskning og retsforfølgning i sager om grænseoverskridende terrorhandlinger sammen med et udkast til Det Europæiske Råds afgørelse om ændring af artikel 86 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde hvad angår Den Europæiske Anklagemyndigheds beføjelser. Kommissionen opfordrer Det Europæiske Råd til sammen med Europa-Parlamentet at gå videre med dette initiativ og træffe afgørelse om udvidelsen af Den Europæiske Anklagemyndigheds beføjelser til at omfatte bekæmpelse af terrorhandlinger, der berører flere medlemsstater. Selv om EU har strenge regler om bekæmpelse af hvidvask af penge, har nylige sager om hvidvask af penge i visse banker i EU skabt bekymring for, at disse regler ikke altid gøres til genstand for effektivt tilsyn og effektiv håndhævelse overalt i EU. Den 12. september 2018 foreslog Kommissionen som led i talen om Unionens tilstand 2018 at styrke Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds rolle i tilsynet med bekæmpelse af hvidvask af penge i forbindelse med finansielle institutioner. Med de foreslåede foranstaltninger vil tilsynet med EU's finansielle institutioner blive skærpet yderligere for bedre at kunne tackle truslerne vedrørende hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at støtte de foreslåede foranstaltninger for at styrke Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds rolle samt vedtage de relevante lovgivningsmæssige foranstaltninger hurtigst muligt og senest i begyndelsen af 2019. I de fleste strafferetlige efterforskninger er elektroniske bevismaterialer vigtige. For at få adgang til sådanne elektroniske bevismaterialer fra tjenesteudbydere er de retslige myndigheder i stigende grad nødt til at rette henvendelse til andre jurisdiktioner. Det er vigtigt at gøre det nemmere og hurtigere at fremskaffe disse beviser, bl.a. på tværs af grænserne, for på effektiv vis at efterforske og retsforfølge kriminalitet, herunder terrorisme og cyberkriminalitet. Der er derfor et reelt behov for, at medlovgiverne vedtager Kommissionens forslag fra april 2018 om at forbedre den grænseoverskridende indsamling af elektronisk bevismateriale i straffesager. I Rådet er drøftelserne i gang. Den forestående samling i Rådet for Retlige og Indre Anliggender den 11.-12. oktober 2018 er en vigtig lejlighed for ministrene til at drøfte forslagenes vigtigste aspekter, især initiativets anvendelsesområde og dets proceduremæssige aspekter og nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, så Rådet kan fastsætte sin holdning senest i december 2018. I betragtning af betydningen af elektroniske bevismaterialer i strafferetlige efterforskninger af næsten alle former for forbrydelser opfordrer Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet til straks at behandle dette prioriterede lovgivningsinitiativ, til senest inden udgangen af 2018 at vedtage deres forhandlingsmandat og til med det samme at indlede trepartsdrøftelser. Hermed vil det stadig være muligt at vedtage denne retsakt inden valget til Europa-Parlamentet i 2019, hvilket alle tre institutioner enedes om i den fælles erklæring. Kommissionen følger fortsat nøje udviklingen hvad angår elektroniske bevismaterialer i tredjelande, bl.a. USA's lov om præcisering af lovlig udenlandsk anvendelse af data (CLOUD Act – Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act), som vil blive drøftet på politisk plan på EU's og USA's ministermøde om retlige og indre anliggender i Washington den 8.-9. november 2018. Kommissionen følger også udviklingen i forhandlingerne om anden tillægsprotokol til Europarådets Budapestkonvention om IT-kriminalitet hvad angår adgang til elektroniske bevismaterialer. Kommissionens forslag om elektroniske bevismaterialer udgør et solidt grundlag for en samordnet og sammenhængende tilgang både inden for EU og for EU's arbejde på internationalt plan. Kommissionen agter at foreslå, at der hurtigst muligt vedtages to henstillinger til forhandlingsdirektiver om de internationale aspekter af forslagene om elektroniske bevismaterialer, sådan som Rådet for Retlige og Indre Anliggender opfordrede til i juni 2018, nemlig vedrørende den anden tillægsprotokol til Budapestkonventionen om IT-kriminalitet og en aftale mellem EU og USA om grænseoverskridende adgang til elektroniske bevismaterialer. Tidsplanen for vedtagelsen af de to henstillinger, som vil finde sted samtidig, afhænger af fremskridtene i drøftelserne om forslagene om elektroniske bevismaterialer samt af den fornødne klarhed om parametrene og garantierne for de fremtidige interne EU-aftaler og de garantier, der er behov for i tredjelandspartnernes retssystemer. I betragtning af, hvor vigtige finansielle oplysninger er for efterforskninger, fremsatte Kommissionen i april 2018 et lovgivningsforslag om at lette brugen af finansielle og andre oplysninger med henblik på forebyggelse, afsløring, efterforskning eller retsforfølgning af visse strafbare handlinger. Formålet med dette prioriterede lovgivningsinitiativ er at give udpegede retshåndhævende myndigheder og kontorer for inddrivelse af aktiver direkte adgang til bankkontooplysninger i nationale centrale registre over bankkonti samt styrke samarbejdet mellem nationale finansielle efterretningsenheder og retshåndhævende myndigheder. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigst muligt at behandle det prioriterede lovgivningsinitiativ, idet de tre institutioner i den fælles erklæring om lovgivningsmæssige prioriteter enedes om at sikre vedtagelsen af denne lovgivning inden valget til Europa-Parlamentet i 2019. Dette kræver, at begge medlovgivere vedtager deres forhandlingsmandat så hurtigt som muligt og indleder trepartsdrøftelser med det samme. Terrorister har brugt hjemmelavede sprængstoffer i mange af deres angreb i EU, og et endnu større antal af fejlslagne og afværgede angreb indebar forsøg med brug af hjemmelavede sprængstoffer. For så vidt muligt at begrænse terroristernes adgang til farlige udgangsstoffer til sprængstoffer, der kan blive misbrugt til at lave hjemmelavede sprængstoffer, fremsatte Kommissionen i april 2018 et lovgivningsforslag om at styrke begrænsningerne for markedsføring og anvendelse af udgangsstoffer til sprængstoffer. Med udgangspunkt i Kommissionens henstilling fra oktober 2017 sigter dette initiativ mod at afhjælpe sikkerhedsmangler ved hjælp af en række foranstaltninger, såsom at forbyde flere kemikalier, der kan anvendes til at fremstille hjemmelavede sprængstoffer, udføre obligatorisk kontrol af strafferegistre for de personer, der ansøger om tilladelse til at købe stoffer, der er underlagt begrænsninger, og præcisere, at de regler, der gælder for økonomiske aktører, også gælder for onlinevirksomheder. For at nå disse mål er det vigtigt, at medlovgiverne vedtager deres forhandlingsmandat inden udgangen af 2018 og indleder trepartsdrøftelser senest i begyndelsen af 2019, idet det ellers ikke vil være muligt for medlovgiverne at nå til enighed om denne retsakt i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. For at gøre det vanskeligere for terrorister og andre kriminelle at misbruge eller forfalske dokumenter, der anvendes til at rejse ind eller rundt i EU, og samtidig lette EU-borgernes udøvelse af retten til fri bevægelighed fremlagde Kommissionen i april 2018 et lovgivningsforslag til forbedring af sikkerhedselementerne i nationale identitetskort og opholdsdokumenter. I forslaget fastsættes minimumsstandarder for dokumentsikkerhed i forbindelse med nationale identitetskort, herunder navnlig et biometrisk foto og fingeraftryk, der lagres i en chip på identitetskortet. I forslaget redegøres der også for de minimumsoplysninger, der skal angives i de opholdsdokumenter, som udstedes til EU-borgere, der bor i anden medlemsstat, samt for en komplet harmonisering af formatet for opholdskort for familiemedlemmer fra tredjelande. Begge medlovgivere forventes at få deres forhandlingsmandat inden november 2018, hvilket bør udgøre grundlag for hurtige fremskridt og en hurtig vedtagelse af forslaget i løbet af Europa-Parlamentets nuværende valgperiode. For at lukke det rum, hvor terrorister opererer, opfordrer Kommissionen Det Europæiske Råd til: Initiativ i forbindelse med talen om Unionens tilstand 2018: ·at gå videre med initiativet om at udvide Den Europæiske Anklagemyndigheds beføjelser. Kommissionen opfordrer desuden Europa-Parlamentet og Rådet til: Initiativ i forbindelse med talen om Unionens tilstand 2018: ·at støtte foranstaltningerne til styrkelse af Den Europæiske Bankmyndigheds rolle i tilsynet med bekæmpelse af hvidvask af penge i forbindelse med den finansielle sektor og vedtage de relevante lovgivningsmæssige foranstaltninger hurtigst muligt og senest i begyndelsen af 2019 Prioriteter i den fælles erklæring: ·hurtigst muligt at vedtage deres forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslaget om elektroniske bevismaterialer og indlede trepartsdrøftelser med det samme ·hurtigst muligt at vedtage deres forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslaget om at lette anvendelsen af finansielle oplysninger og indlede trepartsdrøftelser med det samme Andet: ·inden udgangen af 2018 at vedtage deres forhandlingsmandat om lovgivningsforslaget om skærpet begrænsning af markedsføring og brug af udgangsstoffer til sprængstoffer ·inden november 2018 at vedtage deres forhandlingsmandat vedrørende lovgivningsforslaget om at forbedre sikkerhedselementerne i nationale identitetskort og opholdsdokumenter. III. GENNEMFØRELSE AF ANDRE PRIORITEREDE SIKKERHEDSFORANSTALTNINGER 1.Gennemførelse af vedtagne foranstaltninger forbundet med sikkerhedsunionen De foranstaltninger, som EU træffer som led i sikkerhedsunionen, kan kun give størst muligt udbytte og størst mulig støtte til de nationale myndigheder, der arbejder i frontlinjen, hvis medlemsstaterne gennemfører EU-instrumenterne fuldt ud. For at opnå dette yder Kommissionen støtte til medlemsstaterne for at sikre fuldstændig gennemførelse og anvendelse af de foranstaltninger, der er vedtaget som led i sikkerhedsunionen, bl.a. ved at lette udvekslingen af bedste praksis og yde finansiering. Men hvis det bliver nødvendigt, vil Kommissionen ikke tøve med at gøre brug af alle forhåndenværende foranstaltninger fuldt ud med det formål at håndhæve EU-retten, herunder om nødvendigt indlede traktatbrudssager, hvilket var tilfældet i følgende sager om manglende meddelelse. Ved udløbet af fristen for gennemførelse af EU-direktivet om passagerlisteoplysninger den 25. maj 2018 indledte Kommissionen den 19. juli 2018 traktatbrudssager mod 14 medlemsstater for ikke have meddelt, at de havde vedtaget national lovgivning, der fuldt ud gennemfører direktivet – et vigtigt redskab til bekæmpelse af terrorisme og grov kriminalitet. Sideløbende hermed bistår Kommissionen fortsat alle medlemsstaterne i deres bestræbelser på at færdiggøre udviklingen af deres systemer for passagerlisteoplysninger, bl.a. ved at fremme udvekslingen af information og bedste praksis. I 2018-arbejdsprogrammet for Fonden for Intern Sikkerhed er der afsat yderligere finansiering på 1,5 mio. EUR til sammenkobling af nationale passageroplysningsenheder. Fristen for gennemførelse af direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet i national ret udløb den 6. maj 2018. Kommissionen indledte derfor traktatbrudssager den 19. juli 2018 mod 19 medlemsstater for ikke have meddelt, at de havde vedtaget national lovgivning, der fuldt ud gennemfører direktivet. Fristen for gennemførelse af direktivet om sikkerhed for net- og informationssystemer (NIS-direktivet) i national ret udløb den 9. maj 2018. Kommissionen indledte derfor traktatbrudssager den 19. juli 2018 mod 17 medlemsstater for ikke have meddelt, at de havde vedtaget national lovgivning, der fuldt ud gennemfører direktivet. Fristen for identificering af operatører, der er underlagt kravene i direktivet, de såkaldte operatører af væsentlige tjenester, er den 9. november 2018. Som led i den sektorspecifikke tilgang til cybersikkerhed er Kommissionen i færd med at udarbejde en vejledning for at imødekomme kravene for energisektoren hvad angår cybersikkerhed. Det østrigske formandskab vil sammen med Kommissionen afholde en konference på højt plan den 11. oktober 2018 i Bruxelles. Fristen for gennemførelse af direktivet om bekæmpelse af terrorisme udløb den 8. september 2018, mens fristen for gennemførelse af direktivet om erhvervelse og besiddelse af våben udløb den 14. september 2018. Kommissionen er i øjeblikket i færd med at vurdere meddelelserne fra medlemsstaterne og vil gøre brug af sine beføjelser som traktaternes vogter til at indlede traktatbrudssager, hvis og når det bliver nødvendigt, for at sikre fuldstændig gennemførelse af de pågældende instrumenter. Kommissionen er også i færd med at vurdere gennemførelsen af det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge og arbejder på at sikre, at reglerne anvendes på stedet. Kommissionen har indledt traktatbrudssager mod 20 medlemsstater for ikke have meddelt, at de har vedtaget national lovgivning, der gennemfører direktivet. Den vil om nødvendigt fortsat gøre brug af sine beføjelser for at sikre fuldstændig gennemførelse af dette direktiv. Kommissionen opfordrer alle medlemsstater til fuldt ud at gennemføre og anvende alle de EU-foranstaltninger og -instrumenter, der er vedtaget som led i sikkerhedsunionen. Eftersom gennemførelsesfristen er udløbet, opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til hurtigst muligt at træffe de nødvendige foranstaltninger til fuldt ud at gennemføre følgende direktiver i national ret og til at meddele dette til Kommissionen: ·EU-direktivet om passagerlisteoplysninger, hvor 8 medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor 2 medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet, hvor 11 medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor 2 medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om sikkerhed for net- og informationssystemer, hvor 8 medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor 3 medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om bekæmpelse af terrorisme, hvor 9 medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor 10 medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse ·direktivet om erhvervelse og besiddelse af våben, hvor 21 medlemsstater stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor 5 medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse samt ·det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvask af penge, hvor 1 medlemsstat stadig mangler at give meddelelse om gennemførelse i national ret, og hvor 3 medlemsstater mangler at give endelig meddelelse om gennemførelse. 2. Beskyttelse af det offentlige rum For at forbedre beskyttelsen mod og modstandsdygtigheden over for terrorisme bistår Kommissionen fortsat medlemsstaterne med at beskytte det offentlige rum ved at gennemføre handlingsplanenfra oktober 2017 med foranstaltninger til støtte for nationale, regionale og lokale tiltag. Operatørforummet – en af Kommissionen ledet gruppe, der fremmer offentlig-private partnerskaber og samarbejder med private operatører – afholdt den 26.-27. september 2018 et temamøde med hotel- og restaurationsbranchen og erhvervssektoren, hvor interessenter fra restauranter, hoteller, hospitaler, indkøbscentre og konferencecentre var samlet. Den 26.-27. november 2018 afholder operatørforummet et mere omfattende møde med deltagelse af alle sektorer. For at fremme udvekslingen af bedste praksis foreslår Kommissionen, at der som følge af en indkaldelse af forslag i 2017 via Fonden for Intern Sikkerhed udvælges projekter til en værdi af 25,4 mio. EUR. Herudover vil Kommissionen i forbindelse med den europæiske uge for regioner og byer den 8.-11. oktober 2018 iværksætte en indkaldelse af forslag inden for rammerne af initiativet for nyskabende foranstaltninger i byerne som led i Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Sikkerhed vil være et af de fire emner i indkaldelsen, som har en samlet bevilling på 100 mio. EUR og ansøgningsfrist i januar 2019. Inden for rammerne af EU's dagsorden for byerne har Kommissionen desuden foreslået et partnerskab for sikkerhed i det offentlige rum, som vil give medlemsstaterne, byrepræsentanter og andre interessenter mulighed for i fællesskab at udarbejde en handlingsplan med henblik på bedre regulering, viden og finansiering, således at sikkerheden i det offentlige rum styrkes.