Den 5. og 6. september 2017 trak en kategori 5-orkan ved navn Irma af hidtil uset styrke i nordvestlig retning gennem Caribien og dræbte og sårede et stort antal mennesker og efterlod sig et bælte af ødelæggelse. Irmas øje passerede hen over øen Saint Martin/Sint Maarteen med en gennemsnitshastighed på 290-295 km/h og ødelagde over 90 % af øen. Kun to uger senere, den 18. og 19. september, passerede en anden kategori 5-orkan, Maria, som udsprang af de samme meteorologiske og klimatiske betingelser som Irma, hen over Caribien og forvoldte igen betydelige skader på Saint Martin/Sint Maarten, Guadeloupe og dele af Martinique.

11)På baggrund af de kraftige jordskælv, som ramte Grækenland mellem 1978 og 1981, besluttede den græske regering at indføre en ramme til forebyggelse og styring af naturkatastroferisici med det formål at forbedre modstandsdygtigheden i lokalsamfundene ved at bane vejen for politikker, som skal reducere de kendte risici ved jordskælv og styre disses følgevirkninger, samt procedurer og tiltag, som skal forebygge nye risici. Det græske system til civilbeskyttelse mod jordskælv er baseret på politikker, som først og fremmest har til formål at reducere sårbarheden, dels gennem forebyggelse og reduktion af risiko (og skader), dels gennem håndtering af nødhjælpssituationer og katastrofevirkninger.

8)Den ramte region hører under kategorien "overgangsregioner" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (2014-2020). De græske myndigheder tilkendegav ikke i deres ansøgning over for Kommissionen, om de agtede at omfordele midler fra ESI-fondsprogrammerne til genopretningstiltag.

5)De græske myndigheder beskriver i ansøgningen udførligt situationen efter jordskælvet samt bestræbelserne på at bistå den ramte befolkning. Grækenland rapporterer, at tolv landsbyer på Lesbos blev beskadiget af jordskælvet. Over halvdelen af landsbyen Vrisa blev ødelagt og dens 850 beboere evakueret i en lang periode på grund af de kraftige efterskælv. Det blev anset for nødvendigt at udbedre 776 huse, og 200 huse måtte genopføres. Skoler i det ramte område blev desuden holdt lukkede. Kuplen på kirken St. Panteleimonas i Plomari styrtede sammen. Jordskred lukkede hovedvejen mellem Mytilini og Plomari ved Agios Isidoros samt vejen til Melinta. Også steder af historisk interesse blev tilføjet betydelig skade, herunder Athens universitets naturhistoriske museum i Vrisa. I byen Chios og i landsbyen Kampos skete der mindre skade.

4)Grækenland anmodede i sin ansøgning om udbetaling af et forskud, jf. forordningens artikel 4a. Den 24. oktober 2017 vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse C(2017) 7203 om tildeling af et forskud på 10 % — svarende til 135 912 EUR — af det forventede finansielle bidrag fra EUSF. Dette beløb blev efterfølgende i sin helhed udbetalt til Grækenland den 9. november 2017.

3)De græske myndigheder anslår det samlede direkte skadeomfang til 54,4 mio. EUR. Ansøgningen blev forelagt på grundlag af kriterierne for en "regional naturkatastrofe" som defineret i artikel 2, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (herefter benævnt "forordningen"), hvor der ved en "regional naturkatastrofe" forstås en naturkatastrofe, som i en region på NUTS 2-niveau i en støtteberettiget stat medfører direkte skader, der overstiger 1,5 % af regionens bruttonationalprodukt (BNP). Skaderne på Lesbos svarer til 2,14 % af BNP for den pågældende nordægæiske region på NUTS 2-niveau og overstiger således den tærskelværdi på 1,5 % af regionens BNP, der er fastsat i forordningen.

1)Grækenland ansøgte om et bidrag fra EUSF den 1. september 2017 inden for fristen på 12 uger efter den første skade.

Denne afgørelse vedrører anvendelsen af 104 166 951 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) med henblik på at yde bistand til Grækenland, Frankrig, Portugal og Spanien efter katastrofer, som fandt sted i disse lande i 2017. Afgørelsen om anvendelsen af disse midler ledsages af forslag til ændringsbudget (FÆB) nr. 1/2018, hvori det foreslås at opføre de nødvendige forpligtelses- og betalingsbevillinger i det almindelige budget for 2018 efter modregning af det forskud, der allerede er blevet udbetalt (6 520 846 EUR).

1)Frankrig ansøgte om et finansielt bidrag fra EUSF den 27. november 2017 inden for fristen på 12 uger efter den første skade.

2)Der er tale om en naturkatastrofe.

3)De franske myndigheder anslår det samlede direkte skadeomfang som følge af katastrofen til 1 956,2 mio. EUR. Ansøgningen blev forelagt på grundlag af kriterierne for en "regional naturkatastrofe" som defineret i forordningens artikel 2, stk. 3. Den franske ansøgning vedrører en enkelt region på NUTS 2-niveau omfattende Saint-Martin og Guadeloupe. Da denne region har status som region i den yderste periferi i den betydning, der er anvendt i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, anvendes der en lavere tærskelværdi på 1 % af det regionale BNP. De rapporterede direkte skader svarer til 21,9 % af regionens BNP og overstiger langt den tærskelværdi på 1 % for regioner i den yderste periferi, som gælder i henhold til forordningen.

4)Frankrig anmodede i sin ansøgning om udbetaling af et forskud, jf. forordningens artikel 4a. Den 12. december 2017 vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse C(2017) 8726 om tildeling af et forskud på 10 % — svarende til 4 890 603 EUR — af det forventede finansielle bidrag fra EUSF. Dette forskud blev udbetalt til Frankrig i to rater i december 2017 (EUR 2 369 757) og januar 2018 (EUR 2 520 846).

5)De franske myndigheder beskriver i ansøgningen udførligt omfanget af den ødelæggelse, som de to orkaner har medført. Den styrke, som måltes i forbindelse med "Irma", en kategori 5-orkan med gennemsnitlige vindhastigheder på over 275 km/h i mere end tre dage, er ikke set tidligere. Mindre end to uger senere ramte orkanen "Maria" Caribien igen og forvoldte skade hovedsagelig på Guadeloupe. Mindst 35 mennesker blev meldt døde i Caribien. Da krisen var på sit højeste, var næsten 3 000 brandfolk, redningsarbejdere, læger, politifolk og soldater sat ind i de ramte områder for at yde nødhjælp, bistand og beskyttelse til befolkningen. 226 ton mad og 735 000 liter vand blev fordelt til befolkningen. Der blev tilvejebragt boligmoduler for at sikre rimelige boligforhold. På Saint-Martin blev 90 % af øens bygninger beskadiget af vindstødene; 25 % af bygningerne blev helt ødelagt, og i 40 % er der behov for konstruktionsarbejder. Øens økonomi er først og fremmest baseret på turisme. Som følge af orkanen forventes der langtidsledighed i sektoren, samtidig med at ledigheden overordnet set stiger voldsomt. På Guadeloupe blev alle statslige tjenester sat ind for at rydde vejene og redde befolkningen og hjælpe denne med at vende tilbage til normale livsbetingelser, efter at orkanen Maria havde passeret øen natten mellem den 18. og 19. september 2017. I nogle dage var ca. 60 000 husholdninger på Guadeloupe uden strøm, og vandforsyningen var afbrudt i mange områder. Mange bananplantager, en af de vigtige indkomstkilder på Guadeloupe, blev ødelagt i alvorlig grad, og det vil tage to år igen at nå op på fuld produktion.

6)Frankrig anslog omkostningerne til nødhjælps- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 3, stk. 2, til 191,4 mio. EUR.

7)Ifølge de franske myndigheder er der ingen forsikringsdækning af de støtteberettigede omkostninger.

8)De ramte regioner i den yderste periferi er "mindre udviklede regioner" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (2014-2020). De franske myndigheder tilkendegav over for Kommissionen, at de agtede at omfordele midler fra ESI-fondsprogrammerne til genopretningstiltag.

9)På Frankrigs anmodning blev EU's civilbeskyttelsesmekanisme aktiveret. Kommissionen anvendte desuden et beløb på 2,4 mio. EUR til øjeblikkelig humanitær bistand til de øer i regionen, som var ramt af orkanen Irma. Endvidere blev satellitkortlægningsredskabet under Copernicusprogrammet anvendt til at støtte nødhjælpsindsatsen

10)Hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici, pågår der i øjeblikket ingen traktatbrudsprocedurer.

2.3Portugal — skovbrande i Centro

Mellem juni og oktober 2017 blev Portugal i flere omgange ramt af store skovbrande udløst af høje temperaturer, stærke vinde og ekstrem lav luftfugtighed. Disse brande ramte først og fremmest Portugals centrale og nordlige regioner og havde en ødelæggende virkning, idet de var årsag til voldsomme skader på vigtig offentlig infrastruktur, offentlige bygninger og private hjem samt virksomheder og desuden ødelagde landbrugs- og skovområder.

1)Den første serie af brande i Centro-regionen startede den 17. juni 2017. Meget hurtigt, nemlig den 17. juli 2017, og i god tid inden for ansøgningsfristen på 12 uger, indsendte Portugal sin første ansøgning om et bidrag fra EUSF. Mellem juli og oktober blev Portugal imidlertid igen ramt af alvorlige brande. For at tage højde for disse begivenheder indsendte Portugal den 13. oktober 2017 og igen den 14. december 2017 ajourførte oplysninger til sin ansøgning, herunder et revideret skøn over det samlede skadeomfang som følge af de brande, der havde været mellem juni og oktober 2017.

2)Der er tale om en naturkatastrofe.

3)I den endelige ansøgning anslår de portugisiske myndigheder det samlede direkte skadeomfang som følge af brandene i perioden fra juni til oktober til 1 458,0 mio. EUR. Den indsendte ansøgning vedrører en "større naturkatastrofe" som defineret i forordningens artikel 2, stk. 2. Beløbet svarer til 0,832 % af Portugals BNI og overstiger tærskelværdien for anvendelse af Solidaritetsfonden ved større katastrofer på 1 051,6 mio. EUR i 2017 (dvs. 0,6 % af Portugals BNI). Der er derfor tale om en "større naturkatastrofe", som således falder ind under forordningens anvendelsesområde.

4)Portugal anmodede i sin ansøgning om udbetaling af et forskud, jf. forordningens artikel 4a. Den 9. november 2017 vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse C(2017) 7517 om tildeling af et forskud på 1 494 331 EUR. Dette beløb var baseret på den første vurdering af skaderne fra juli 2017 og svarede til 10 % af det finansielle bidrag fra EUSF, som blev forventet på dette tidspunkt. Forskuddet blev i sin helhed udbetalt til Portugal den 29. november 2017.

5)De portugisiske myndigheder beskriver i ansøgningen udførligt bestræbelserne på at bekæmpe brandene samt katastrofens virkninger. Brandene ramte navnlig de centrale og nordlige regioner i perioden mellem den 17. juni og den 17. oktober 2017. Alene branden i Pedrógão Grande i juni medførte tab af 64 menneskeliv. I alt omkom ca. hundrede mennesker ved brandene, og mange flere blev såret. Konsekvenserne for dagligliv og privat ejendom var betydelige. Det store areal, som var afbrændt som følge af de begivenheder, der blev beskrevet i ansøgningen, blev kortlagt i det europæiske informationssystem for skovbrande (EFFIS). Ifølge EFFIS omfattede det alvorligt ramte brandhærgede areal 491 094 ha, heraf 89 419 ha landbrugsområder og 401 675 ha skovområder og andre træbevoksede områder.

6)Portugal anslog omkostningerne til nødhjælps- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 3, stk. 2, til 211,0 mio. EUR.

7)Ifølge de portugisiske myndigheder er der ingen forsikringsdækning af de støtteberettigede omkostninger.

8)De ramte regioner er "mindre udviklede regioner" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (2014-2020). De portugisiske myndigheder tilkendegav over for Kommissionen, at de agtede at omfordele midler fra ESI-fondsprogrammerne til genopretningstiltag.