[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 19.8.2010

KOM(2010) 439 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse af 10. maj 2010 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Opfølgning af Rådets afgørelse af 10. maj 2010 rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

1. Indledning

Denne meddelelse indeholder en vurdering af de foranstaltninger, som Grækenland har truffet frem til udgangen af juni 2010 for at efterleve Rådets afgørelse 2010/320/EU af 10. maj 2010[1], og den tager udgangspunkt i den rapport, som Grækenland forelagde Rådet og Kommissionen den 6. august 2010[2]. Rapporten fra Grækenland gennemgår ikke blot de finanspolitiske foranstaltninger, der tjener til at reducere underskudskvoten i 2010, men også de meget omfattende strukturreformer, der er ved at blive vedtaget og gennemført af den græske regering[3].

2. Rådets afgørelse af 10. maj 2010

Den 10. maj 2010 vedtog Økofin-Rådet i henhold til artikel 126, stk. 9, og artikel 136 i TEUF afgørelse 2010/320/EU rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud[4].

Rådets afgørelse pålægger Grækenland at vedtage en række foranstaltninger inden udgangen af juni 2010, inden udgangen af september 2010, inden udgangen af december 2010 og inden udgangen af marts 2011. Disse foranstaltninger skal sikre, at det offentlige underskud ikke overstiger:

- 18 508 mio. EUR (8,0 % af BNP på basis af det nominelle BNP som beregnet i maj) i 2010

- 17 065 mio. EUR (7,6 % af BNP) i 2011

- 14 916 mio. EUR (6,5 % af BNP) i 2012

- 11 399 mio. EUR (4,9 % af BNP) i 2013 og

- 6 385 mio. EUR (2,6 % af BNP) i 2014[5].

3. Foranstaltninger truffet af grækenland ved udgangen af juni 2010 som reaktion på rådets afgørelse

I løbet af 2010 har Grækenland vedtaget fire pakker af finanspolitiske foranstaltninger:

- en i januar i forbindelse med stabilitetsprogrammet

- en i februar lige før Kommissionens vurdering af stabilitetsprogrammet

- en i marts som reaktion på Rådets afgørelse af 16. februar 2010 i henhold til artikel 126, stk. 9[6]

- en i maj som reaktion på Rådets afgørelse af 10. maj 2010 og betingelserne i memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik og i aftalememorandummet om specifikke økonomisk-politiske betingelser[7].

Denne meddelelse indeholder en vurdering af de foranstaltninger, der er blevet truffet fra og med maj 2010[8].

Den 6. maj 2010 vedtog Grækenland lov 3845/2010 om de politiske foranstaltninger med relation til kriterierne i euroområdets/IMF's finansieringspakke. Langt de fleste af lovens finanspolitiske foranstaltninger og strukturforanstaltninger blev gennemført med øjeblikkelig virkning. Blandt foranstaltningerne på indtægtssiden var der momsforhøjelser, forhøjelser af punktafgifterne på benzin, tobak og alkohol samt en ny reklameafgift. På udgiftssiden blev lønningerne inden for den offentlige sektor reduceret yderligere, og socialsikringsfondenes pensionsbeløb til pensionerede arbejdstagere fra den offentlige og private sektor blev ligeledes sat ned.

De budgetmæssige følger i 2010 af de foranstaltninger, som Grækenland vedtog den 6. maj 2010, anslås til omkring 2,5 % af BNP. Foranstaltningerne bestod af permanente indtægtsforøgende foranstaltninger (½ % af BNP eller 1,25 mia. EUR) og permanente besparelser (1,9 % af BNP eller 4,55 mia. EUR). Foranstaltningerne vil desuden få en underskudsreducerende effekt på 2011-regnskaberne på 1,1 % af BNP.

Summen af de fire pakker af finanspolitiske foranstaltninger, som Grækenland har vedtaget, kommer oven i det oprindelige 2010-budget, som blev fremsat af regeringen i oktober 2009 og vedtaget af det græske parlament sidst i december 2009. Værdien af de fire pakker af foranstaltninger er beregnet til omkring 8 % af BNP (ekskl. den underskudsreducerende ekstraeffekt i 2011), og de forventes at mindske det offentlige underskud fra 13,6 % af BNP i 2009 til 8 % i 2010[9].

I bilag I er opsummeret de specifikke foranstaltninger, som i henhold til Rådets afgørelse af 10. maj 2010 skulle være vedtaget inden udgangen af juni 2010. Bilag II indeholder en gennemgang af de foranstaltninger, der i henhold til Rådets afgørelse skal være vedtaget i september 2010[10].

3. Budgetgennemførelsen frem til udgangen af juni 2010

Statens budget udviklede sig positivt i første halvdel af 2010, hvor underskuddet faldt hurtigere end forventet[11]. Der skal imidlertid tages højde for forskellige risici som beskrevet nedenfor.

Ifølge revisionsmyndighedens statistikker over ind- og udbetalinger frem til udgangen af juni er statens kasseunderskud faldet med omkring 46 % sammenlignet med samme periode i 2009. Målet for den årlige mindskelse af dette underskud lyder på 40 % (se tabel 1). Det større end planlagte fald i underskuddet skyldtes først og fremmest, at statens udgifter blev lavere end forventet, hvilket kompenserede for det forhold, at skatteopkrævningen har været mindre dynamisk end ventet.

Statens samlede kontantudbetalinger blev reduceret med 16,9 % sammenlignet med første halvdel af 2009. (Det officielle mål for udgiftsreduktionen i året som helhed er på 5,3 %.) Statens primære udgifter lå 5,6 mia. EUR under det niveau, der forventedes i maj 2010. Denne indskrænkning kan især tilskrives nedskæringer i de primære udgifter (inkl. offentlige lønninger), men også kapitaludgifter. Det skal imidlertid bemærkes, at nogle af de besparelser, der blev truffet beslutning om i maj (f.eks. nedsættelsen af juletillægget til offentligt ansatte og pensionister), ikke er afspejlet fuldt i de foreliggende data. Renteudgifterne (på kontantbasis) ligger fortsat under målet i budgettet på grund af nogle særlige fænomener i rentebetalingskalenderen i år, men kan forventes at blive normaliseret i de kommende måneder.

De samlede indbetalinger voksede med 5,9 % i årets første halvdel, mens målet for året som helhed lyder på 15,6 %. Der kan forventes en væsentlig stigning i indbetalingerne i anden halvdel af året, hvor den fulde effekt af de forhøjede moms- og punktafgiftssatser vil slå igennem. Især den seneste momsforhøjelse, der fik virkning fra 1. juli 2010, er endnu ikke afspejlet i de disponible data. Men selv hvis der tages hensyn til disse faktorer, vil skatteindtægterne sandsynligvis fortsat ligge under fremskrivningerne fra maj 2010 inden for rammerne af det økonomiske tilpasningsprogram, der danner grundlag for finansieringen fra euroområdet og IMF. Det forhold, at indtægterne ikke lever op til fremskrivningerne, stemmer ikke helt overens med, at væksten i det nominelle BNP har været større end forventet som følge af en højere inflation end forventet[12] og en forholdsvis skattetung vækst. Dette kunne tyde på, at nogle af foranstaltningerne til effektivisering af skatteopkrævningen, bekæmpelse af skatteunddragelse og forbedring af skatteforvaltningen endnu ikke har givet konkrete resultater og derfor måske bør skærpes.

Tabel 1: Gennemførelse af statens budget

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

På kontantbasis (mio. euro) | Jan. - juni | Jan. - juni | %-ændring | Resultat | Officielle skøn | %-ændring |

Indtægter i alt | 22 831 | 24 180 | 5,9 % | 50 509 | 58 382 | 15,6 % |

Indtægter før tilbagebetalinger | 24 639 | 26 062 | 5,8 % | 53 420 | 60 224 | 12,7 % |

Tilbagebetalt skat | 2 450 | 2 266 | -7,5 % | 4 952 | 5 100 | 3,0 % |

Kapitalindtægter | 642 | 384 | -40,2 % | 2 041 | 3 258 | 59,6 % |

Udgifter i alt | 40 697 | 33 824 | -16,9 % | 81 390 | 77 073 | -5,3 % |

Primære udgifter | 27 945 | 24 398 | -12,7 % | 57 975 | 54 611 | -5,8 % |

Renter | 6 612 | 5 731 | -13,3 % | 12 325 | 13 017 | 5,6 % |

Kapitaludgifter | 6 140 | 3 695 | -39,8 % | 9 588 | 9 200 | -4,0 % |

Andre udgifter | 0 | 0 | 1 502 | 245 | -83,7 % |

Statens budgetsaldo | -17 866 | -9 644 | -46,0 % | -30 881 | -18 691 | -39,5 % |

Kilde : Revisionsmyndigheden - Grækenland

Den (disponible) offentlige saldo opgjort på kontantbasis – dvs. for staten, lokale myndigheder og socialsikringsfonde, herunder offentlige hospitaler – svarer stort set til forventningerne takket være det faktum, at staten har overgået sine mål opgjort på kontantbasis. I henhold til den græske centralbanks data for årets første halvdel beregnet på basis af monetære statistikker udviser de lokale myndigheders saldo opgjort på kontantbasis et overskud (183 mio. EUR), der er en anelse mindre end forventet, mens socialsikringsfondenes saldo opgjort på kontantbasis udviser et underskud (239 mio. EUR) i stedet for et overskud.

Der findes ingen konkrete infra-årlige data om overgangen fra (disponibel) offentlig saldo opgjort på kontantbasis til ENS-konti i realtid. Denne ændring bør tage hensyn til de underskudsforøgende tilpasninger såsom ikke-afholdte udgifter, iværksatte garantier og underskuddene i fonde uden for budgettet samt en række underskudsformindskende tilpasninger såsom forsinket skatteopkrævning og forsinkede overførsler af strukturfondsmidler fra EU-budgettet. Den samlede tilpasning for året som helhed forventes at forøge underskuddet og beløbe sig til omkring 1 300 mio. EUR.

4. Vurdering af de risici, der knytter sig til målet for underskuddet i 2010

Skønt den finanspolitiske konsolidering synes at have været på rette spor i første halvdel af 2010, skal der i forbindelse med budgetgennemførelsen i de kommende måneder tages højde for et antal kritiske punkter.

Der tænkes navnlig på følgende:

- Statens indtægter : Skatteindtægterne har ligget under målet i årets første seks måneder trods intensiveringen af bestræbelserne på at forbedre overholdelsen af skattereglerne og bekæmpe skatteunddragelse. Skatteindtægterne forventes igen at stige i årets anden halvdel efter gennemførelsen af de indtægtsforøgende foranstaltninger, der allerede er blevet lovgivet om, f.eks. momsforhøjelsen med virkning fra den 1. juli. Men med forværringen af recessionen i årets anden halvdel kan den forventede stigning meget vel vise sig at være utilstrækkelig til at sikre, at statens indtægter i året som helhed lever op til fremskrivningerne fra maj 2010[13].

- Gæld og restancer : Den offentlige sektors saldo opgjort på kontantbasis, der har overgået forventningerne i de seneste måneder, kan være blevet forvrænget af udgifter, der afventer at blive betalt (inkl. restancer, dvs. udgifter, hvis betalingsfrist er overskredet). Som tidligere stammer risikoen for akkumulering af restancer især fra udgifterne til sundhedspleje. Desuden kan resultatet inden for flere dele af den offentlige sektor (staten, socialsikringsfonde, lokale myndigheder og fonde uden for budgettet) blive fordrejet som følge af forsinkede overførsler mellem offentlige organer.

- Iværksatte garantier : I 2009 blev der iværksat garantier (som derfor blev registreret som underskudsforøgende) til et beløb af 700 mio. EUR. Disse garantier vedrørte hovedsagelig offentlige virksomheders gæld. Efterhånden som økonomien går mere og mere i recession, og en række offentlige virksomheder (f.eks. de kraftigt forgældede jernbaner) kan få problemer med at forlænge deres gæld, kan antallet af garantier, der iværksættes, stige væsentligt. Mens de iværksatte garantier frem til udgangen af juni beløber sig til 300 mio. EUR, kan de forventes at stige op til 1 500 mio. EUR indtil årets udgang.

- Lokale myndigheder, socialsikringsfonde og fonde uden for budgettet : Hidtil har de lokale myndigheders finansielle resultater ikke levet op til fremskrivningerne i programmet. Det samme gælder socialsikringsfondene. De kommende lokalvalg og forværringen af recessionen kan resultere i endnu andre afvigelser. Det skal imidlertid bemærkes, at de foreliggende data vedrører de lokale myndigheders og socialsikringens saldo og ikke deres respektive indtægter og udgifter, da den er beregnet med udgangspunkt i monetære statistikker fra den græske centralbank[14]. Det er derfor ikke muligt at foretage en mere detaljeret analyse på nuværende tidspunkt. En del af de mindre gunstige resultater i disse enheder kan desuden hænge sammen med forsinkelser i overførslerne fra statsbudgettet. Der foreligger endnu ingen data om budgetgennemførelsen i fonde uden for budgettet.

- Indhentningsudgifter : Der forventes at opstå indhentningsudgifter i anden halvdel af året som følge af reduktionen i udgifterne i årets første halvdel og visse forsinkede betalinger. Selv om de månedlige udgifter har været betydeligt lavere end planlagt i første halvdel af 2010 takket være regeringens bestræbelser på at begrænse de offentlige udgifter og finansministeriets skærpede kontrol, eksisterer der forpligtelser, som vil føre til kontantudbetalinger i årets anden halvdel. Det bliver vanskeligt at holde udgifterne under det planlagte niveau i årets anden halvdel, da ministerierne kan forventes at ville udnytte deres årlige budgetbevillinger.

- Offentlige virksomheder : Regeringen må intensivere bestræbelserne på at håndhæve princippet om omkostningsdækning i offentlige virksomheder for at begrænse risikoen for en stigning i subsidier og andre overførsler med en negativ budgetvirkning[15].

5. Fremskridt med strukturreformer

Der er blevet gjort store fremskridt med gennemførelsen af finanspolitiske strukturreformer. Der er således blevet udarbejdet en ny grundlæggende budgetlov, truffet foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig, gennemført en tælling af tjenestemænd[16] og taget skridt til at oprette en fælles betalingsmyndighed for offentlige lønninger. Der bliver gjort hurtigere fremskridt end planlagt med pensionsreformen og den offentlige forvaltning på lokalt plan. Der er planer om at ændre pensionsreglerne på en række yderligere punkter i 2011[17]. Forberedelserne er mindre langt fremme, når der drejer sig om indførelsen af et system til overvågning og kontrol af udgiftsforpligtelser på flere forskellige niveauer af den offentlige forvaltning. Der er behov for at intensivere bestræbelserne på at forbedre indsamlingen og behandlingen af data, der er essentielle for budgetkontrollen.

På andre områder end det finanspolitiske er der også gjort store fremskridt med den ambitiøse og bredere strukturreformplan. Arbejdet med reformerne til forbedring af rammebetingelserne for virksomhederne, foranstaltningerne til sikring af en hurtigere udnyttelse af midler fra struktur- og samhørighedsfonde og den horisontale lovgivning til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet forløber som planlagt. Der er blevet vedtaget ambitiøse arbejdsmarkedslove tidligere end planlagt, om end der bliver behov for nye initiativer på dette område på et senere tidspunkt. Privatiseringen og omstruktureringen af statsejede virksomheder – især på jernbane- og energiområdet – skal fremskyndes.

Med hensyn til strukturreformer inden for finanssektoren er der blevet oprettet en fond for finansiel stabilitet, og den græske centralbank er i færd med at udvide banktilsynet.

6. Fuldstændigheden af de krævede oplysninger

Rapporten fra de græske myndigheder indeholder de fleste af de oplysninger og data, som kræves i henhold til Rådets afgørelse. Den indeholder således detaljerede oplysninger om de foranstaltninger, der er blevet gennemført (og vil blive gennemført) for at efterleve afgørelsen, og om deres budgetmæssige konsekvenser. Revisionsmyndigheden har leveret oplysninger om den månedlige gennemførelse af budgettet til tiden. Rapporten indeholder også de krævede oplysninger om udstedelse af gældspapirer og tilbagebetaling og oplysninger om den finansielle situation i de største offentlige virksomheder. Imidlertid er oplysningerne om socialsikringens og de lokale myndigheders budgetgennemførelse og om infra-årlig budgetgennemførelse i fonde uden for budgettet, oplysningerne om beskæftigelsen i den offentlige sektor og oplysningerne om ikke-afholdte udgifter (inkl. restancer) fortsat ufuldstændige.

Rapporten indeholder endvidere en mængde oplysninger om gennemførelsen af strukturreformer som respons på Rådets henstilling af 16. februar 2010[18] og med det formål at overholde memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik og aftalememorandummet.

7. Konklusion

Grækenland efterlever på tilfredsstillende vis Rådets afgørelse af 10. maj 2010 ved at have reageret på Rådets henstilling af 16. februar 2010 og ved at gennemføre de foranstaltninger, der er beskrevet i memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik og aftalememorandummet af 3. maj 2010.

I henhold til Rådets afgørelse (artikel 4, stk. 3) "kan Kommissionen angive, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at følge tilpasningsplanerne i denne afgørelse med henblik på at korrigere det uforholdsmæssige store underskud". Alt tyder ifølge de foreliggende oplysninger på, at de finanspolitiske foranstaltninger, som Grækenland hidtil har truffet, er tilstrækkelige til at nå det planlagte underskudsmål for 2010 som angivet i Rådets afgørelse af 10. maj 2010, forudsat at udgifterne fortsat styres meget strengt, og at statens samlede udgifter dermed bliver 4 mia. EUR lavere end planlagt med det formål at kompensere for manglende indtægter og udgiftsoverskridelser inden for andre dele af den offentlige sektor. Denne begrænsning af statens udgifter, der går ud over det oprindeligt planlagte, vil også skulle dække den forventede forskel mellem kasseunderskuddet og saldoen beregnet på basis af ENS95.

Hvis de planlagte foranstaltninger gennemføres til tiden, og hvis det makroøkonomiske scenario udvikler sig som forventet, tyder de foreliggende prognoser på, at målet for det offentlige underskud og den offentlige gæld i 2011-2014 og korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2014 er inden for rækkevidde.

BILAG I: FORANSTALTNINGER, DER I HENHOLD TIL RÅDETS AFGØRELSE SKULLE VÆRE TRUFFET INDEN UDGANGEN AF JUNI 2010

Foranstaltninger (jf. artikel 2, stk. 1, i Rådets afgørelse) | Status |

"Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2010: |

a) en lov om indførelse af en progressiv beskatningsskala for alle indtægtskilder og en horisontalt ensrettet behandling af indtægter fra arbejds- og kapitalaktiver | Gennemført. Lov 3842/2010 blev vedtaget af parlamentet i april 2010. |

b) en lov om ophævelse af alle fravigelser og selvstændige beskatningsbestemmelser i skattesystemet, herunder indtægter fra særlige tillæg til offentlige tjenestemænd |

c) ophævelse af budgetbevillingerne i reserven til uforudsete udgifter med henblik på at spare 700 mio. EUR | Gennemført. Ministeriel afgørelse. |

d) ophævelse af størsteparten af budgetbevillingen til solidaritetsydelser (undtagen en del til fattigdomslempelse) med henblik på at spare 400 mio. EUR | Gennemført. Lov 3845/2010 blev vedtaget af parlamentet i maj 2010. |

e) reduktion af de højeste pensioner med henblik på at spare 500 mio. EUR på helårsbasis (350 mio. EUR i 2010) | Gennemført. Lov 3863/2010 og 3865/2010 blev vedtaget af parlamentet i maj 2010. |

f) reduktion af påske-, sommer- og julebonusser og tillæg til offentlige tjenestemænd med henblik på at spare 1 500 mio. EUR på helårsbasis (1 100 mio. EUR i 2010) | Gennemført. Lov 3845/2010 blev vedtaget af parlamentet i maj 2010. |

g) ophævelse af påske-, sommer- og julebonusser til pensionister, dog med beskyttelse af pensionister med de laveste pensioner, med henblik på at spare 1 900 mio. EUR på helårsbasis (1 500 mio. EUR i 2010) |

h) forhøjelse af momssatsen, således at der opnås et udbytte på mindst 1 800 mio. EUR på helårsbasis (800 mio. EUR i 2010)[19] | Gennemført. Lov 3845/2010 blev vedtaget af parlamentet i maj 2010. Nye momssatser gældende fra 1. juli; nye punktafgiftssatser gældende fra 3. maj. |

i) forhøjelse af afgifterne på brændstof, tobak og alkohol, således at der opnås et udbytte på mindst 1 050 mio. EUR på helårsbasis (450 mio. EUR i 2010) |

j) lovgivning til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet | Gennemført. Den horisontale lovgivning (lov 3844/2010) er blevet vedtaget; der arbejdes med oprettelsen af en "kvikskranke". |

k) en lov om reform og forenkling af den offentlige forvaltning på lokalt niveau med henblik på at mindske driftsomkostningerne | Gennemført. Lov 3852/2010 blev vedtaget af parlamentet den 27. maj 2010. En række gennemførelsesforanstaltninger mangler endnu at blive gennemført. |

l) oprettelse af en taskforce, der skal forbedre udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde | Påbegyndt. Den formelle etablering og bemanding af en task force med vicepremierministeren som formand mangler endnu at finde sted. Den 30. juni 2010 vedtog den græske regering en ministeriel afgørelse om en hasteprocedure for gennemførelse af projektet. |

m) en lov med henblik på at forenkle opstart af nye virksomheder | Gennemført. Lov 3853/2010 blev vedtaget af parlamentet den 17. juni 2010. |

n) en reduktion af de offentlige investeringer på 500 mio. EUR i forhold til planerne | Påbegyndt (ministeriel afgørelse 24687/DE2947). En komplet vurdering vil først være mulig ved årets udgang. |

o) overførsel af budgetbevillingerne til samfinansiering af struktur- og samhørighedsfonde til en særlig central konto, som ikke kan anvendes til andre formål | Gennemført. Bankkontoen blev åbnet i den græske centralbank den 30. juni 2010. |

p) oprettelse af en uafhængig fond for finansiel stabilitet, som skal tage sig af eventuelle kapitalunderskud og opretholde soliditeten i den finansielle sektor ved at tilvejebringe kapitaltilførsel til banker, alt efter behov | Gennemført efter fristens udløb. Lov 3864/2010 blev vedtaget af parlamentet den 12. juli 2010. |

q) forstærket overvågning af banker med mere personale, hyppigere rapportering og kvartalsvise stresstest." | Påbegyndt. Den græske centralbank har intensiveret sit arbejde på banktilsynsområdet. Der afholdes nu regelmæssige møder med bankernes revisorer og med de vigtige interne udvalg i alle hovedbanker (risikostyring, intern kontrol osv.). Bankerne er nu forpligtet til at udlevere visse tilsynsdata med kortere mellemrum. |

BILAG II: FORANSTALTNINGER, DER I HENHOLD TIL RÅDETS AFGØRELSE SKAL VÆRE TRUFFET INDEN UDGANGEN AF SEPTEMBER 2010

Foranstaltninger (jf. artikel 2, stk. 2, i Rådets afgørelse) | Status |

"Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2010: |

a) inkludering i budgetforslaget for 2011 af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der beløber sig til mindst 3 % af BNP (4,1 % af BNP, hvis fremførsler fra foranstaltninger, der er gennemført i 2010, tages i betragtning). Budgettet skal navnlig omfatte følgende foranstaltninger (eller under exceptionelle omstændigheder foranstaltninger, der frembringer tilsvarende besparelser): en reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2010-niveauet (ud over besparelserne fra den i dette stykke nævnte reform af den offentlige forvaltning og de lokale forvaltninger), fastfrysning af indeksreguleringen af pensioner (med henblik på at spare 100 mio. EUR), en midlertidig kriseafgift på særdeles rentable virksomheder (der giver yderligere indtægter på mindst 600 mio. EUR pr. år i 2011, 2012 og 2013), skønsmæssig skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige (med et provenu på mindst 400 mio. EUR i 2011 og endnu mere i 2012 og 2013), udvidelse af momsgrundlaget til at omfatte visse tjenesteydelser, som i øjeblikket er fritaget, og flytte 30 % af varer og tjenesteydelser fra den nedsatte sats til den generelle sats (med et provenu på 1 mia. EUR), gradvis indførelse af en grøn afgift på CO2-emissioner (med et provenu på mindst 300 mio. EUR i 2011), den græske regerings gennemførelse af den lovgivningsmæssige reform af den offentlige forvaltning og reorganisering af de lokale forvaltninger (med henblik på at mindske omkostningerne med mindst 500 mio. EUR i 2011 og yderligere 500 mio. EUR i både 2012 og 2013), en reduktion af indenlandsk finansierede investeringer (på mindst 1 mia. EUR) ved at prioritere investeringsprojekter, som finansieres via EU's strukturfonde, incitamenter til at berigtige overtrædelser af bestemmelserne om arealanvendelse (med et provenu på mindst 1 500 mio. EUR fra 2011 til 2013, heraf mindst 500 mio. EUR i 2011), opkrævning af indtægter fra spillelicenser (mindst 500 mio. EUR fra salg af licenser og 200 mio. EUR i form af licensafgifter), udvidelse af grundlaget for beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at opnå yderligere indtægter på mindst 500 mio. EUR), højere beskatning af løn i naturalier, herunder beskatning af billeasingydelser (med mindst 150 mio. EUR), højere beskatning af luksusvarer (på mindst 100 mio. EUR), en særafgift på uautoriserede etablissementer (med henblik på et provenu på 800 mio. EUR pr. år) og erstatning af kun 20 % af det personale i den offentlige sektor, der går på pension (centralforvaltningen, kommunerne, offentlige selskaber, lokale forvaltninger, statsagenturer og andre offentlige institutioner) | Planlagt. 2011-budgettet forventes at blive forelagt parlamentet i løbet af den første uge af oktober. Delvist gennemført før fristen. Der er allerede vedtaget lovgivning om en række af de foranstaltninger, der i henhold til Rådets afgørelse skal træffes inden for rammerne af 2011-budgettet. Disse omfatter bl.a.: i) midlertidige kriseafgifter på særdeles rentable virksomheder (600 mio. EUR om året; lov 3845/2010) ii) højere beskatning af luksusvarer (gældende fra 3. maj 2010; 100 mio. EUR årligt; idem)[20] iii) den skønsmæssige skatteansættelse af selvstændige (400 mio. EUR i 2011 og stigende indtægter i 2012 og 2013; lov 3842/2010) iv) højere beskatning af løn i naturalier, herunder beskatning af billeasingydelser (150 mio. EUR; idem). |

b) en lov om reform af pensionssystemet med henblik på at sikre dets bæredygtighed på mellemlang og lang sigt. Loven bør især indføre en ensartet lovpligtig pensionsalder på 65 år (også for kvinder), en fusion af de eksisterende pensionsfonde i tre fonde og et ensartet nyt pensionssystem for alle nuværende og fremtidige ansatte (med virkning fra den 1. januar 2013), nedsættelse af den øvre pensionsgrænse, gradvis forhøjelse af minimumsperioden for pensionsbidrag med henblik på fuld pension fra 37 til 40 år (i 2015), fastsættelse af minimumspensionsalderen til 60 år pr. 1. januar 2011 (også for arbejdstagere i hårde og vanskelige erhverv og personer, der har betalt pensionsbidrag i 40 år), afskaffelse af de særlige regler, der gælder for personer, der er forsikret før 1993 (med opretholdelse af erhvervede rettigheder), en betydelig indskrænkning af listen over hårde og vanskelige erhverv, nedsættelse af pensionsydelserne (med 6 % pr. år) for personer, der pensioneres i alderen 60-65 år med en pensionsbidragsperiode på under 40 år, oprettelse af en automatisk justeringsmekanisme, som sammenkæder pensionsalder med øget forventet levetid (fra 2020), indførelse af en behovsvurderet garanteret minimumsindkomst for ældre over den lovpligtige pensionsalder, indførelse at strengere betingelser og regelmæssig nyvurdering af kriterierne for adgang til invalidepensioner, ændring af pensionstildelingsmodellen i den bidragsbaserede ordning for at skabe bedre sammenhæng mellem betalte bidrag og modtagne ydelser (med en periodiseringssats på gennemsnitligt højst 1,2 % om året) og en udvidelse af beregningen af pensionsberettiget indkomst til at omfatte indkomst i hele livet (med opretholdelse af erhvervede rettigheder). Gennemførelsen af denne lov skulle kunne nedbringe den forventede stigning i pensionsudgifterne til en BNP-kvote, der ligger under gennemsnittet i euroområdet, i løbet af de næste årtier og skulle kunne begrænse stigningen i den offentlige sektors pensionsudgifter over perioden 2010-2060 til mindre end 2,5 % af BNP | Delvist gennemført før fristen. Store fremskridt på pensionsreformområdet før fristens udløb i september 2010. Den 8. og 16. juli vedtog parlamentet lovene 3863/2010 og 3865/2010 (for henholdsvis den private og offentlige sektor), der omfatter en række af de specifikke reformparametre, som kræves i henhold til Rådets afgørelse. Da der ikke foreligger fuldstændige langsigtede fremskrivninger, er det endnu ikke muligt at foretage en komplet vurdering af reformen. Det bliver nødvendigt at justere pensionsreformloven for at sikre, at udviklingen i pensionsudgifterne på lang sigt (2009-60) ikke overstiger 2,5 procentpoint af BNP. Denne justering vil blive baseret på langsigtede fremskrivninger fra den nationale aktuarmyndighed og valideret af Udvalget for Økonomisk Politik. |

c) styrkelse af revisionsmyndigheden (general accounting office) og sikring mod eventuel politisk indblanding i datafremskrivning og regnskab | Påbegyndt inden for rammerne af loven om finanspolitisk styring og ansvarlighed, der blev forelagt parlamentet den 3. juni 2010. |

d) udkast til en reform af lønlovgivningen i den offentlige sektor, herunder især oprettelsen af en enkelt betalingsmyndighed til betaling af lønninger, indførelse af ensartede principper og tidsplaner med henblik på at etablere en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer | Påbegyndt. Regeringen er gået i gang med at oprette en enkelt betalingsmyndighed tidligere end oprindeligt planlagt. Den er allerede ansvarlig for lønningerne til næsten 80 % af alle statsansatte tjenestemænd. Opgørelsen over offentligt ansatte vil bidrage til at udvide dækningen til hele den offentlige sektor inden årets udgang. |

e) lovgivning, der øger effektiviteten i skatteforvaltningen og -kontrollerne | Påbegyndt. Der er blevet taget adskillige skridt til at effektivisere skatteforvaltningen, bekæmpe skatteunddragelse og forbedre overholdelsen af skattereglerne. Regeringen har indført en ny skattelov, der indeholder skærpede regler om indberetning af indtægter og betaling af moms, udvider beskatningsgrundlaget ved at afskaffe forskellige fradrag og fritagelser og indfører skønsmæssig skatteansættelse. Regeringen er begyndt at udvikle et system til compliancerisikostyring og at opbygge kapacitet til strategisk forvaltning hos skatte- og toldmyndighederne gennem en omlægning af de relevante tjenestegrene. Indretningen af fem specialiserede taskforces i finansministeriet og skatteforvaltningen har også taget sin begyndelse. |

f) lancering af en uafhængig gennemgang af den offentlige forvaltning og af eksisterende sociale programmer | Planlagt. De indledende møder vil efter planen blive afholdt i september. |

g) offentliggørelse af månedlige statistikker (på kassebasis) over indtægter, udgifter, finansiering og udgiftsrestancer, som foreligger for den "tilgængelige offentlige forvaltning" og dens underordnede enheder | Delvist gennemført. I 2010 har Grækenland regelmæssigt offentliggjort detaljerede oplysninger opgjort på kontantbasis om statens indtægter, udgifter og finansiering. Oplysninger om udgifter, der afventer at blive betalt, er endnu ikke tilgængelige. Den juridiske forpligtelse er blevet inkluderet i lovudkastet om finanspolitisk styring og ansvarlighed, der blev forelagt parlamentet den 30. juni 2010. Lov 3861/2010 stiller krav om elektronisk offentliggørelse af alle afgørelser, der medfører finansielle forpligtelser for det offentlige. |

h) en handlingsplan for at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data, særligt ved at styrke kontrolmekanismerne hos de statistiske myndigheder og hos revisionsmyndigheden (general accounting office) og ved at sikre effektivt personligt ansvar i tilfælde af fejlmeldinger, således at det sikres, at der sker en hurtig levering af offentlige data af høj kvalitet som krævet i forordning (EF) nr. 2223/96, (EF) nr. 264/2000, (EF) nr. 1221/2002, (EF) nr. 501/2004, (EF) nr. 1222/2004, (EF) nr. 1161/2005, (EF) nr. 223/2009 og (EF) nr. 479/2009 | Påbegyndt. Gennemførelsen af handlingsplanen aftalt med Eurostat. |

i) regelmæssig offentliggørelse af informationer om den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder, som ikke er klassificeret som en del af den offentlige forvaltning (herunder detaljerede indkomstopgørelser, balancer og data vedrørende beskæftigelse og lønudgifter). | Delvist gennemført. Visse data medtaget i rapporten af 6. august. |

[1] EUT L 145 af 11.6.2010, s. 6.

[2] The Economic Adjustment Programme for Greece – Report submitted in accordance with Council Decision – July 2010. Rapporten blev forelagt af den græske regering den 6. august 2010. Den indeholder et tillæg om banktilsyn, som den græske centralbank har leveret.

[3] Denne meddelelse og den ledsagende rapport, som Kommissionens tjenestegrene har udarbejdet i samarbejde med Den Europæiske Centralbank ( The Economic Adjustment Programme for Greece – First Review, August), bidrager også til vurderingen af, om Grækenland efterlever det aftalememorandum om specifikke økonomisk-politiske betingelser, der blev undertegnet i maj måned som led i lånefacilitetsaftalen mellem Grækenland og eurolandene.

[4] For et resumé af de forudgående skridt som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud og gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten i Grækenland henvises der til Kommissionens vurdering af Grækenlands stabilitetsprogram fra januar 2010 (SEK(2010) 94 endelig af 3. februar 2010).

[5] Tilpasningskursen i henhold til afgørelsen forudsætter, at den årlige ændring i den konsoliderede offentlige bruttogæld ikke overstiger: 34 058 mio. EUR (med en samlet gældskvote på 133,2 %) i 2010, 17 365 mio. EUR (med en samlet gældskvote på 145,2 %) i 2011, 15 016 mio. EUR (med en samlet gældskvote på 148,8 %) i 2012, 11 599 mio. EUR (med en samlet gældskvote på 149,6 %) i 2013 og 7 885 mio. EUR (med en samlet gældskvote på 148,4 %) i 2014.

[6] EUT L 83 af 30.3.2010, s. 13.

[7] Disse memoranda blev undertegnet i forbindelse med eurolandenes beslutning om at stille finansiel bistand til rådighed for Grækenland i tilknytning til standby-arrangementet med IMF.

[8] For en vurdering af de foranstaltninger, der blev truffet i januar, februar og marts, henvises der til Kommissionens meddelelse af 9.3.2010 (KOM(2010) 91 endelig).

[9] Det bemærkes, at Eurostat endnu ikke har valideret de græske tal for det offentlige underskud og den offentlige gæld i 2009. Den 22. april 2010 meddelte Eurostat, at efter afslutningen af de kontrolundersøgelser, som Eurostat er i færd med at gennemføre sammen med EL.STAT angående flere forskellige spørgsmål (især sektorklassificeringen af en række offentlige virksomheder og regnskabsføringen af ikke-børsnoterede swaps samt behovet for mere detaljerede og præcise oplysninger om socialsikringens indtægter og udgifter), kan den offentlige underskudskvote i 2009 blive opjusteret med mellem 0,3 og 0,5 % af BNP og gældskvoten med mellem 5 og 7% af BNP. Eurostat News Release N° 55/2010.

[10] Den rapport, der blev forelagt af Grækenland den 6. august 2010, indeholder en mere komplet liste over de vedtagne foranstaltninger.

[11] Som nærmere beskrevet i den ledsagende rapport er de forskellige finanspolitiske resultatkriterier, der blev fastsat i lånefacilitetsaftalen (euroområdet) og standby-arrangementet (IMF), blevet opfyldt.

[12] I juli 2010 lå den årlige HICP-inflation på 5,5 %.

[13] På basis af de foreliggende oplysninger skønner Kommissionens tjenestegrene, at indtægterne i året som helhed bliver op til 1 500 mio. EUR (eller 0,6 % af BNP) lavere end fremskrivningen fra begyndelsen af maj.

[14] Der findes også visse ufuldstændige oplysninger angående en række socialsikringsfondes indtægter og udgifter.

[15] Se fodnote 9 om den mulige omklassificering af offentlige virksomheder (såsom jernbaneselskabet OSE).

[16] I henhold til den seneste opgørelse over beskæftigelsen i den offentlige sektor er der omkring 768 000 tjenestemænd (stat, lokale myndigheder, socialsikring og fonde uden for budgettet). Det svarer til omkring 17 % af samtlige erhvervsaktive i Grækenland.

[17] Da der ikke foreligger fuldstændige langsigtede fremskrivninger, er det endnu ikke muligt at foretage en komplet vurdering af pensionsreformen. Det bliver nødvendigt at justere de væsentligste pensionsparametre i løbet af 2011 for at sikre, at udviklingen i pensionsudgifterne på lang sigt (2009-2060) ikke overstiger 2,5 procentpoint af BNP. Denne justering vil blive baseret på langsigtede fremskrivninger fra den nationale aktuarmyndighed og valideret af Udvalget for Økonomisk Politik.

[18] Rådets henstilling til Grækenland af 16. februar 2010 med henblik på at bringe den manglende overensstemmelse mellem den økonomiske politik i Grækenland og de overordnede retningslinjer til ophør og at fjerne risikoen for, at Den Økonomiske og Monetære Unions rette virkemåde bringes i fare (EUT L 83 af 30.3.2010, s. 65).

[19] I henhold til rapporten af 6. august kunne denne foranstaltning resultere i ekstraindtægter på 900 mio. EUR i 2010 i stedet for 800 mio. EUR.

[20] I henhold til rapporten af 6. august kunne denne foranstaltning resultere i ekstraindtægter på 120 mio. EUR i 2010 i stedet for 100 mio. EUR.