·Europæiske statistikker om FoU og GBARD er i overensstemmelse med retningslinjerne i OECD's "Frascati Manual ─ Guidelines for Collecting and Reporting on Research and Experimental Development". Dette gør det muligt at foretage internationale sammenligninger ud over EU's grænser. I 2015 frigav OECD en ny version af Frascatimanualen (FM2015). Eurostat tilpassede herefter i tæt samarbejde med EU-medlemsstaterne sine datasamlinger om FoU- og GBARD-statistikker for at sikre, at de fortsat er tilpasset retningslinjerne i FM2015. Eurostat udviklede metodologiske retningslinjer på områder, hvor der i henhold til FM2015 kan vælges mellem forskellige muligheder eller er mulighed for fortolkning. Disse metodologiske retningslinjer vil gøre det meget nemmere at sammenligne FoU- og GBARD-statistikker på tværs af EU-medlemsstaterne.

·Den 27. november 2019 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet forordning (EU) 2019/2152 om europæisk erhvervsstatistik, der bl.a. omfatter europæiske statistikker om FoU og innovation. Denne forordning ophæver beslutningen med virkning fra 2021. En væsentlig konsekvens af forordning (EU) 2019/2152 er en bedre integration af forskellige grene af erhvervsstatistikker og forskellige statistiske produktionssystemer. Dette vil forbedre dataenes kvalitet og føre til en mere effektiv udarbejdelse af data. CIS og FoU-virksomhedsundersøgelsen er blevet revideret for at sikre, at de er i fuld overensstemmelse med de generelle definitioner, som er fastsat i forordning (EU) 2019/2152, og som anvendes på tværs af europæiske erhvervsstatistikker (f.eks. i det statistiske virksomhedsregister og i erhvervsstrukturundersøgelsen). Dette gør resultaterne mere sammenhængende og mindsker byrden for respondenterne, idet allerede foreliggende oplysninger fra andre kilder genbruges. Desuden gør tilpasningen til andre relevante dataindsamlinger og standarder for nationale regnskaber det lettere at bruge FoU- og innovationsdata i tværsnitsrapporter.

I denne rapport gøres der status over implementeringen af det statistiske informationssystem inden for videnskab, teknologi og innovation (STI). I rapportens kapitel 2 fokuseres på de vigtigste fremskridt i gennemførelsen af foranstaltningerne. Kapitel 3 omhandler datakvalitet, og kapitel 4 omhandler omkostninger og statistisk byrde. I kapitel 5 er der fokus på udviklingen fremover.

·Data om FoU og innovation danner grundlag for Kommissionens analyse af EU's resultater inden for videnskab, forskning og innovation, som offentliggøres i Kommissionens rapport om resultater inden for videnskab, forskning og innovation (Science, Research and Innovation Performance of the EU — SRIP).

·I sin meddelelse af 6. oktober 2010 om flagskibsinitiativet Innovation i EU stillede Kommissionen forslag om oprettelse af yderligere indikatorer til at måle FoU-intensiteten og for innovative virksomheder med høj vækst. Kommissionen stillede ligeledes forslag om oprettelse af en årlig resultattavle til overvågning af de samlede fremskridt på innovationsområdet. I 2017 og 2019 blev den europæiske resultattavle for innovation forbedret på grundlag af mere viden fra EU-undersøgelsen "Fællesskabets innovationsundersøgelse" (CIS). Den europæiske resultattavle for innovation 2020 blev offentliggjort den 23. juni 2020. Data om FoU og innovation danner grundlag for Kommissionens rapportering om bæredygtig udvikling og om det europæiske forskningsrum. Data om udgifter til FoU anvendes til nationale regnskabsformål.

·I juni 2010 vedtog Det Europæiske Råd Europa 2020-strategien for job og intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Et af strategiens fem overordnede EU-mål er at forbedre vilkårene for innovation og FoU med henblik på at øge de kombinerede offentlige og private FoU-investeringer til 3 % af BNP inden 2020.

Kommissionen gennemfører denne beslutning via lovgivningsmæssige foranstaltninger og frivillige dataindsamlinger i EU-medlemsstaterne og via Eurostats egen produktion af statistikker.

I henhold til artikel 5 i beslutning nr. 1608/2003/EF ("beslutningen") skal Kommissionen hvert tredje år forelægge Europa-Parlamentet en rapport med en evaluering af gennemførelsen af beslutningen. Denne rapport er den femte gennemførelsesrapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet i henhold til artikel 5. I rapporten evalueres gennemførelsen af de enkelte statistiske aktioner, der er anført i artikel 2 i beslutningen. Disse aktioner sigter mod at etablere et statistisk informationssystem inden for videnskab, teknologi og innovation for at støtte og overvåge EU's politikker. I rapporten redegøres hovedsagelig for udviklingen siden den seneste rapport fra 2018.

·Europæiske statistikker om innovation er blevet tilpasset til "Oslo Manual – Guidelines for collecting and interpreting innovation data". Oslomanualen udgives af OECD og Eurostat i fællesskab. Den fjerde udgave af Oslomanualen blev udgivet i slutningen af 2018. Den præciserer de begreber, der anvendes i innovationsstatistikker, og dækker nye emner vedrørende innovation i erhvervslivet. For at få mest muligt ud af denne nye version af Oslomanualen har Eurostat i tæt samarbejde med EU-medlemsstaterne ændret Fællesskabets innovationsundersøgelse (CIS) væsentligt. I CIS rapporteres der i dag bedre om innovationsaktiviteter og -kapaciteter, videnstrømme, eksterne drivkræfter og katalysatorer samt innovationsresultater, herunder om innovation med miljømæssige fordele (miljøinnovationer). Eurostat har desuden ændret udformningen af CIS for at tilvejebringe flere oplysninger om alle virksomheder, dvs. både innovative virksomheder og ikkeinnovative virksomheder. Dette vil gøre det nemmere for beslutningstagerne at forstå, hvad der adskiller stærke innovatorer fra svage innovatorer eller ikkeinnovatorer, og udforme hensigtsmæssige politikker. Disse ændringer vil øge resultaternes kvalitet og politiske relevans.

·Eurostat har teknisk set forbedret fremsendelsen af data om FoU og GBARD samt data fra CIS. Data blev tidligere fremsendt i form af omfattende Excel-ark, men fremsendes nu i SDMX-format (Statistical Data and Metadata exchange). Dette har forbedret indberetningen af data væsentligt, hvilket er med til at afkorte den tid, som Eurostat skal bruge til validering af data. Dette kan også sikre, at data i stigende grad frigives til tiden fremover.

·Med hensyn til europæiske statistikker om "menneskelige ressourcer anvendt inden for videnskab og teknologi" og "kønsopdelte statistiske oplysninger om videnskab og teknologi" har Eurostat gennemgået den statistiske produktionsproces for at sikre fuld overensstemmelse med dataene fra EU-arbejdsstyrkeundersøgelsen.

·Bortset fra ovennævnte områder skal der i henhold til beslutningen udvikles nye statistiske variabler inden for "patentstatistikker" og "højteknologistatistikker". Udviklingen af metoder og udarbejdelsen af data til "højteknologistatistikker" fortsætter. For "patenter og intellektuelle ejendomsrettigheder" har Eurostat indstillet sine aktiviteter, fordi Den Europæiske Patentmyndighed nu selv offentliggør relaterede data.

3. DATAKVALITET

Statistikker skal være pålidelige og egnede til formålet. FoU- og innovationsdatasamlingerne gennemgår en systematisk kvalitetskontrol, som omfatter indsamling af kvalitetsrapporter og regelmæssig overvågning af overholdelsen.

Adfærdskodeksen for europæiske statistikker fastsætter standarden for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske statistikker. Adfærdskodeksen omfatter 16 grundprincipper, herunder nogle vedrørende de nødvendige generelle institutionelle rammer (faglig uafhængighed eller tilstrækkelige midler) for EU-medlemsstaternes myndigheder og organisationer, som beskæftiger sig med statistikker. Disse principper styrker den generelle kvalitet af europæiske statistikker. Adfærdskodeksen omfatter flere kvalitetsprincipper, som er direkte relateret til STI-undersøgelserne (f.eks. nøjagtighed, sammenhæng og sammenlignelighed), og disse principper overvåges ved hjælp af regelmæssig kvalitetsrapportering.

EU-medlemsstaternes overholdelse af de obligatoriske krav til indberetning af data har generelt været yderst tilfredsstillende. Der er imidlertid fortsat visse problemer med overholdelsen i enkelte tilfælde, der navnlig vedrører for sen dataindberetning. Eurostat har siden 2007 årligt indsamlet nationale kvalitetsrapporter om FoU- og GBARD-statistikker. Eurostat har siden 2004 ligeledes indsamlet nationale kvalitetsrapporter for hver CIS-runde (CIS offentliggøres hvert andet år) og udarbejder en sammenfattende rapport om CIS-kvalitetsrapporterne. Med forordning (EU) nr. 995/2012 er kvalitetsrapportering fra og med 2013 blevet en del af den obligatoriske dataindberetning. En høring mellem dataproducenterne og -brugerne i 2017 bekræftede, at de mest relevante data for politikudformningen på nationalt plan og på EU-plan er omfattet af denne forordning. I 2018 og 2019 gennemførte Eurostat en tilbundsgående høring om proceduren for indsamling af FoU- og GBARD-data og om kvaliteten af disse data og drøftede mulighederne for at forbedre dette sammen med EU's medlemsstater i arbejdsgruppen "Science Technology and Innovation" i november 2019.

Data om fakultative variabler eller kategorier indberettes ikke altid. EU-medlemsstaterne anfører omkostninger, en stor byrde for respondenterne og visse karakteristika ved deres nationale dataproduktionssystemer som grunde til, at disse data ikke indberettes. Eurostat tilskynder fortsat EU's medlemsstater til at levere data om fakultative variabler og kategorier med henblik på at modtage ensartede data i EU's medlemsstater og over tid. Siden begyndelsen af 00'erne er disse data langsomt men støt blevet mere fyldestgørende. Da tilskyndelsen til at gøre fakultative variabler og kategorier mere fuldstændige er en langvarig proces, vil Kommissionen fortsætte sin politik med at yde vejledning og støtte for at øge fuldstændigheden.

Med hensyn til FoU-statistikker arbejder Eurostat og EU-medlemsstaterne fortsat på at sikre, at data indsamles for alle organisationer, der er involveret i FoU, uanset størrelse eller økonomisk sektor. Når EU-medlemsstaterne udarbejder skøn, vurderer Eurostat desuden regelmæssigt deres kvalitet.

4. OMKOSTNINGER OG BYRDE

Eurostat har tidligere gjort flere forsøg på at indsamle data om omkostningerne og byrden ved indsamling af STI-data. Eurostat har anmodet om, at der medtages nøjagtige tal i kvalitetsrapporteringen, men det har vist sig vanskeligt at fremskaffe ensartede data, der gør det muligt at foretage en sammenligning eller en vurdering af de samlede omkostninger. Mange EU-medlemsstater har påpeget, at det hverken vil være muligt at adskille omkostningerne til udarbejdelse af europæiske FoU- og innovationsstatistikker fra omkostningerne til udarbejdelse af andre europæiske erhvervsstatistikker eller fra omkostningerne til lignende aktiviteter, der hovedsagelig opfylder nationale informationsbehov. Hvor data er tilgængelige, er indberetningsmetoderne mellem EU-medlemsstaterne og mellem institutionerne i de enkelte EU-medlemsstater forskellige. Disse forskelle gør det umuligt reelt at sammenligne eller offentliggøre de enkelte omkostningsskøn.

Nationale statistiske myndigheder har imidlertid i løbet af de seneste år ved flere lejligheder meldt om mangel på ressourcer, hvilket giver anledning til alvorlig bekymring om deres evne til at opfylde de eksisterende eller kommende europæiske datakrav. Prioritering er derfor mere afgørende end nogensinde og vedrører i lige høj grad eksisterende og planlagte statistiske aktiviteter.

For at begrænse omkostningerne ved udarbejdelse af statistikker holdes de generelle krav i forordning (EU) 2019/2152 om europæisk erhvervsstatistik på det nuværende niveau. Eurostat har også truffet foranstaltninger til at øge omkostningseffektiviteten og relevansen. Nedenfor beskrives et udvalg af de foranstaltninger, som Eurostat har truffet.

·I årene 2016-2020 integrerede Eurostat CIS-dataindsamlingen mere effektivt i erhvervsstatistikkerne og gjorde det derved muligt at genbruge allerede tilgængelige oplysninger fra andre statistikker.

·Eurostat har revideret de begreber, der anvendes i FoU-erhvervsundersøgelsen, og navnlig i CIS, således at de er i overensstemmelse med regnskabskonventioner og almindelig praksis i erhvervslivet. Det letter virksomhedernes rapportering og øger datakvaliteten.