Regionsudvalgets udtalelse om "Nye former for beslutningsstrukturer: Europa som grobund for borgerinitiativ"

(2001/C 144/01)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse "Strategiske Mål 2000-2005" (KOM(2000) 154 endelig),

under henvisning til regeringskonferencen 2000,

under henvisning til Kommissionens initiativ Dialog med borgerne,

under henvisning til kommissionsformandens meddelelse om en hvidbog om forvaltningspraksis "Udvidelse af demokratiet i Europa" (SEK(2000) 901)(1),

under henvisning til præsidiets beslutning af 11. april 2000 om at afgive udtalelse i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 5, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalget "Institutionelle Anliggender",

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 182/2000 rev. 2), som blev vedtaget af Underudvalget "Institutionelle Anliggender" den 27. oktober 2000 med Graham Tope som ordfører (UK, ELDR),

og ud fra følgende betragtninger:

Integreringen af Den Europæiske Union er nået til et meget vigtigt stadium, et vendepunkt i dets udvikling,

det er nu tydeligt, at de traditionelle forvaltningspraksismodeller ikke længere svarer til den komplekse virkelighed i dagens samfund, og den politiske troværdighed og legitimitet er i alvorlig krise overalt,

institutioner og systemer, der viser sig ikke at kunne tilpasse sig ændringerne i samfundet, gør sig selv overflødige,

debatten om nye former for forvaltningspraksis bør foregå mellem EU's medlemsstater og ansøgerlandene i fællesskab -

på den 36. plenarforsamling den 13.-14. december 2000 (mødet den 14. december) vedtaget følgende udtalelse.

1. Generelle bemærkninger

Regionsudvalget

1.1. glæder sig over Kommissionens initiativ og har i sinde at deltage aktivt i debatten; går ind for en bred offentlig debat om alle aspekter af forvaltningspraksis og om politisk kultur, som strækker sig længere end blot til institutionelle reformer;

1.2. opfordrer Kommissionen til at inddrage ansøgerlandene i denne debat fra begyndelsen og især repræsentanter for lokale og regionale myndigheder;

1.3. ønsker at yde sit bidrag til en bred offentlig debat og foreslår sammen med Kommissionen at organisere en række seminarer eller konferencer om forskellige aspekter af de europæiske beslutningsstrukturer i løbet af i år, set fra de lokale og regionale myndigheders side, indbyde repræsentanter for civilsamfundet, medierne, den internationale forretningsverden, nationale og europæiske politiske partier og organer, både fra EU's medlemsstater og fra ansøgerlandene;

1.4. foreslår, at der nedsættes en arbejdsgruppe til at forberede et bidrag til den planlagte hvidbog, sammensat af i hvert fald repræsentanter for EU's institutioner, Regionsudvalget og andre organer, nationale parlamenter, lokale og regionale demokratisk valgte forsamlinger og repræsentanter for samfundets forskellige sektorer i både EU- og ansøgerlandene;

1.5. konstaterer, at formålet med det fastlagte arbejdsprogram for Hvidbogen er at

- tilskynde til debat blandt borgerne om europæiske værdier, spørgsmål og beslutninger,

- reformere procedurerne for udarbejdelse og gennemførelse af EU-regler og -politikker for at sikre, at de er relevante og sammenhængende, herunder også at forbedre samarbejdet mellem de offentlige og private aktører og "mellem forskellige geografiske ansvarsniveauer" samt

- forberede en gennemgang af målsætningerne med de fælles politikker, som EU har behov for for at opfylde sine visioner for hele kontinentet;

noterer sig endvidere Kommissionens udtalelse om, at disse udfordringer ikke kun berører Kommissionen selv, men alle EU-institutioner, og at bestræbelserne på at skabe et mere solidarisk og åbent demokrati også involverer regeringerne og de valgte forsamlinger på nationalt, regionalt og lokalt plan og fastslår med tilfredshed, at anerkendelsen af afhængigheden og samspillet mellem de forskellige forvaltningsniveauer er et godt udgangspunkt for debatten om beslutningsstrukturer.

2. Subsidiaritet og nærhed

2.1. mener, at subsidiaritetsprincippet bør kædes nøjere sammen med nærhedsprincippet og princippet om indbyrdes afhængighed og ikke betragtes som et hierarkisk princip for fordelingen af beføjelserne mellem vertikale niveauer, hvor man kunne betragte de lokale og regionale myndigheder som "lavere" og derfor mindre vigtige; går snarere ind for relationer, der bygger på et horisontalt og ligeberettiget partnerskab mellem forvaltningsled, og som sikrer en effektiv og integreret beslutningsproces;

advarer mod, at manglende gennemsigtighed og manglende evne til at placere det politiske ansvar kan true borgernes accept af Den Europæiske Union. EU må derfor foretage en klar opgavefordeling i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet;

2.2. mener, at der i gennemsigtighedens og ansvarlighedens interesse er et presserende behov for en afklaring af de forskellige ansvarsområder inden for forvaltningen, som samtidig levner tilstrækkelig fleksibilitet til tilpasning til nye situationer under overholdelse af subsidiaritetsprincippet, nærhedsprincippet og princippet om indbyrdes afhængighed;

2.3. mener, at Den Europæiske Union bør uddybe demokrati og transparens inden for rammerne af sine meningsdannelses- og beslutningsprocedurer. Den skaber dermed grobund for borgermedvirken og -initiativ.

3. De lokale og regionale myndigheder

3.1. er overbevist om, at EU's lokale og regionale myndigheders medvirken er yderst vigtig for en vellykket yderligere integration, og at de mange forskellige regionale organisationer i EU-landene udgør en rigdom, som bør bevares, bl.a. af hensyn til det lokale demokrati og nærhed i det offentliges indsats; er af den mening, at Regionsudvalgets rolle i den politiske proces skal styrkes betydeligt; gentager i den henseende sit forslag om, at Kommissionen, Rådet og Parlamentet i tilfælde, hvor de ikke følger Regionsudvalgets henstillinger, skal gøre rede for grundene hertil; udtrykker håb om en styrkelse af samrådet med de lokale aktører, der vil få til opgave at iværksætte EU's beslutninger på lokalt plan, således at det bl.a. bliver muligt at evaluere udgifterne ved omsættelsen og den ekstra byrde, som vil blive lagt på de lokale myndigheders finanser;

3.2. gentager sin anmodning om, at princippet om lokalt og regionalt selvstyre anerkendes, og ønsker, at disse principper medtages i traktaterne;

3.3. anmoder om en udførlig afklaring af de lokale og regionale myndigheders rolle i de forskellige scenarier for forstærket samarbejde;

3.4. gør sig derfor til talsmand for nye europæiske beslutningsstrukturer, som for så vidt angår europæiske anliggender, der vedrører de lokale og regionale myndigheder, bør indeholde:

- formel paneuropæisk dialog mellem repræsentanter for Kommissionen, Ministerrådet, Parlamentet og Regionsudvalget (på de lokale og regionale myndigheders vegne) for at drøfte de "store spørgsmål", Europas borgere konfronteres med, samt de enkelte forvaltningsleds rolle;

- regelmæssige samråd - elektronisk og om nødvendigt via møder - mellem Kommissionen og de lokale og regionale myndigheders sammenslutninger om spørgsmål, der falder ind under Den Europæiske Unions kompetence, og som influerer væsentligt på den lokale og regionale forvaltning, allerede fra et tidligt stadium;

- udpegelse af eksperter fra regionale og lokale myndigheder til alle relevante arbejdsgrupper i Kommissionen for at sikre, at de forvaltningsled, som Regionsudvalget repræsenterer, inddrages på et tidligt stadium;

- et program for udveksling af og rotationsordninger for medarbejdere på tværs af samtlige forvaltningsled for at sikre bedre forståelse for deres respektive roller og opgaver;

3.5. mener, at nye former for beslutningsstrukturer ville sikre et mere vidtrækkende og effektivt samarbejde mellem de forskellige forvaltningsled, især om væsentlige spørgsmål som jobskabelse, social integration og samhørighed, miljø, bypolitik og udvikling af landdistrikterne og støtte- og samhørighedspolitikkerne vedrørende de svageste områder, som ikke kan løses effektivt af et "niveau" alene, men kræver bidrag fra alle i et ligeberettiget partnerskab i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincipperne.

3.6. Den såkaldte åbne koordinationsprocedure hører med til udviklingen af nye former for beslutningsstrukturer. Det er vigtigt at inddrage de kompetente forvaltningsniveauer i medlemsstaterne i denne procedures forberedelse, gennemførelse og evaluering af oplysninger, som skal indsamles på grundlag af indikatorer og benchmarking. Under udviklingen af en europæisk åben koordinationsprocedure bør der tages hensyn til planlægnings-, service- og evalueringssystemerne hos de lokale aktører, der leverer tjenester efter denne model, dvs. kommunernes og regionernes social-, sundheds- og undervisningsmyndigheder.

4. Politiske partier

4.1. er enigt i Parlamentets forslag om anerkendelsen af retsgrundlaget for og finansieringen af de europæiske politiske partier;

4.2. opfordrer de politiske partier i Europa til at puste nyt liv i den offentlige europæiske debat, eftersom deres deltagelse er en forudsætning for bred politisk opbakning til den decentralisering, som skal gennemføres i Europa fremover.

5. Informationens betydning: gamle medier, nye medier og uddannelse

5.1. understreger den store betydning, som adgang til information har i et samfund, hvor deltagelse i den demokratiske beslutningsproces i stadig højere grad er et spørgsmål om individuelle valg, og hvor den kollektive repræsentation er under udvikling. Derfor bør arbejdet med et europæisk offentlighedsprincip fremskyndes;

5.2. glæder sig over det skub fremad, som Kommissionen og Lissabon-topmødet har givet til en forbedring af adgangen til Internettet og til edb-uddannelse; advarer imidlertid mod en udelukkende teknisk indfaldsvinkel og påpeger, at de færdigheder, som er nødvendige for at kunne vælge og anvende information, er lige så vigtige; det opfordrer medlemsstaterne til at træffe egnede foranstaltninger inden for deres kompetenceområde;

5.3. opfordrer alle forvaltningsled til at øge antallet af programmer for at gøre det muligt for borgere i alle aldre og med forskellig baggrund at opnå kendskab til edb og sprog, da det er grundværktøjer til deltagelse i det europæiske demokrati og den offentlige debat. Samtidig må borgernes edb- og sprogkundskaber ikke være afgørende for, om man kan deltage i den europæiske debat eller ej;

5.4. opfordrer alle nationale, regionale og lokale myndigheder til at sikre, at faget Europæisk borgerskab og kendskab til integrationsprocessens forløb indtil den aktuelle udvidelsesfase udtrykkeligt anføres i undervisningsprogrammerne, og at lærerne uddannes til at undervise i dette stof;

5.5. understreger, at det for et levedygtigt demokrati er af vital betydning, at alle borgere har adgang til objektive, komplette og pålidelige oplysninger; noterer sig, at tv, radio og aviser samt i stigende grad internettet er de vigtigste kilder til information om, hvad der sker i verden;

5.6. finder det nødvendigt, at EU-institutionerne iværksætter effektive kampagner i massemedierne for at oplyse om aktuelle spørgsmål og beslutninger så bredt og objektivt som muligt.

6. En ny politisk og administrativ kultur

6.1. mener, at et komplekst samfund som det 21. århundredes Europa kræver en ny politisk kultur, at der bør fokuseres såvel på processen som på procedurerne, politiske spørgsmål og institutioner, men understreger, at dette kræver nye definitioner og klare regler om gennemsigtighed og ansvarlighed, som skal gælde for alle aktører i processen;

6.2. mener, at EU's udvikling og virke i højere grad end hidtil skal tages op af de nationale parlamenter, så der kan foregå en bred EU-politisk debat. Regionsudvalget advarer mod fortsat at føre EU-politik hen over hovedet på borgerne. EU-politik må ikke længere være begrænset til en efterfølgende underretning om allerede trufne beslutninger;

6.3. anbefaler, at der indføres nye kriterier for ansættelse af EU-embedsmænd, en fladere organisation inden for EU-institutionerne og større mobilitet;

6.4. beklager, at principperne for moderne politisk kultur - demokrati, gennemsigtighed og ansvarlighed - på trods af voksende offentlig kritik af manglende demokrati og gennemsigtighed i EU's institutioner - ikke er overholdt i forbindelse med den nuværende regeringskonference eller i den fremgangsmåde, der hidtil er fulgt ved de institutionelle reformer.

7. Nye beslutningsprocedurer i EU

7.1. opfordrer Kommissionen, Europa-Parlamentet og andre institutioner til med det repræsentative demokrati som grundlag fortsat at udvikle instrumenter til en interaktiv politisk dialog og til nærdemokrati;

7.2. mener, at beslutningsprocedurerne og procedurerne til revidering af lovgivningen skal forkortes og forenkles for at gøre det muligt for EU's institutioner at reagere hurtigere og mere hensigtsmæssigt på udviklingen. Samtidig bør det sikres, at beslutningerne træffes på et demokratisk grundlag, hvilket vil være umuligt, hvis de nuværende beslutningsprocedurer fastholdes i et udvidet EU;

7.3. opfordrer til, at der anvendes alternativer til lovgivning, som er baseret på en bredere høring af repræsentanter for de pågældende instanser, og opfordrer EU's organer og andre parter til at udvise stærkere tilbageholdenhed i deres krav om, at der træffes EU-foranstaltninger. Der bør også tages hensyn til principperne om selvstyre.

8. Institutionel reform

8.1. gentager, at grundrettighedscharteret skal integreres i traktaten og bør have retsgyldighed, og at principperne om lokalt og regionalt selvstyre bør nedfældes i traktaten;

8.2. mener, at Kommissionens rolle og identitet bør tydeliggøres og gøres mindre tvetydig, og at den bør sammenkædes direkte med Europa-Parlamentet, som er et demokratisk organ, der vælges direkte af borgerne, og som bør have en central politisk placering i EU.

Bruxelles, den 14. december 2000.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) Ufficiel oversættelse af titlen.