MMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0MC91) 279 endelig udg. - SYN 360 
Bruxelles, den 23. september 1991 
Forslag til 
RÅDETS DIREKTIV 
om ændring af direktiv 70/156/EØF 
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning 
om godkendelse af motordrevne køretøjer 
og påhængskøretøjer dertil 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 -
BEGRUNDELSE 
I. Forslagets baggrund og formål 
1 februar 1970 blev direktiv 70/156/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om 
godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil vedtaget i overensstemmelse 
med det generelle program for fjernelse af tekniske handelshindringer fra 1969. Hovedmålsæt­
ningen var at etablere et sådant system, at et køretøj, der var godkendt i én medlemsstat som 
værende i overensstemmelse med et fuldstændigt sæt af ensartede tekniske krav, skulle kunne 
handles frit inden for Fællesskabet uden yderligere prøvning. Direktivet indeholdt grundprin­
cipperne for EØF-typegodkendelse og de dertil knyttede administrative procedurer. Det 
indeholdt ligeledes en fuldstændig liste over de forskellige køretøjsegenskaber, -systemer og 
-komponenter, som der skulle stilles krav til i de 44 såkaldte særdirektiver. 
Den fuldstændige procedure for EØF-typegodkendelse kunne først komme i anvendelse, når alle 
44 særdirektiver var vedtaget. Dog indeholdt direktiv 70/156/EØF nogle overgangsbestemmelser 
(artikel 10), så de allerede eksisterende særdirektiver alligevel kunne anvendes. Der blev 
således mulighed for i forbindelse med de nationale godkendelsessystemer at vinde erfaringer 
med et stigende antal EF-krav. 
På tærskelen til det indre marked er de sidste af de 44 særdirektiver - nemlig særdirektiver 
om dæk, sikkerhedsruder og masse og dimensioner - langt fremme i Fællesskabets beslutnings­
proces. Det er imidlertid blevet klart, at EØF-typegodkendelsessystemet først kan blive fuldt 
funktionsdygtigt, når også de administrative procedurer i direktiv 70/156/EØF er forbedret. 
Nærværende forslag, der bygger på et omhyggeligt arbejde udført i Kommissionens ekspert­
gruppe "Operation of EEC Type-Approval (OTA)", indebærer en gennemgribende revision af 
direktiv 70/156 og fastlægger en brugbar gennemsigtig procedure. 
- 3 -
II. Hovedpunkterne i den nye procedure 
Efter høring af medlemsstaterne og erhvervslivet på højt niveau, hvor de principielle betragt­
ninger blev bekræftet, er ændringsdirektivet kommet til at indeholde følgende hovedpunkter: 
- Som en logisk følge af det forestående indre marked er direktivet baseret på "fuldstændig 
harmonisering", dvs. at EØF-typegodkendelsens krav og procedurer skal følges og dermed 
erstatte de nationale typegodkendelser, som indtil nu har eksisteret sideløbende som 
alternativ. 
- EØF-typegodkendelsen er pr. definition begrænset til kun at træde i stedet for de nationale 
typegodkendelser, dvs. godkendelser af køretøjer, der produceres og markedsføres i 
betydelige kvanta, og berører ikke de nationale procedurer for godkendelse af 
enkeltkøretøjer og køretøjer, der produceres i ganske små serier. 
- Den nye procedure tillader godkendelse af køretøjer, systemer, komponenter og separate 
tekniske enheder efter kravene i de relevante særdirektiver. 
- Den nye procedure giver mulighed for, at typegodkendelse af et køretøj kan opnås på 
grundlag af typegodkendelser af de systemer, komponenter og separate tekniske enheder, 
det består af, i henhold til de relevante særdirektiver, selv om sådanne godkendelser er 
meddelt af forskellige medlemsstater. 
- Ved typegodkendelse af et køretøj kan der i stedet for særdirektiverne benyttes de 
internationale regulativer, som er udstedt i henhold til den overenskomst af 20. marts 1958 
vedrørende indførelse af ensartede vilkår for godkendelse af udstyr og dele til motorkøre­
tøjer, som er indgået mellem medlemmer af FN's økonomiske kommission for Europa, 
forudsat at Fællesskabet anerkender regulativerne som værende ækvivalente. 
- 4 -
Disse principper har naturligvis afgørende indflydelse på det nye direktivs struktur og på 
udformningen af de enkelte bestemmelser deri. Især får det forskellige følger, at EF-systemet 
skal erstatte de nationale typegodkendelsessy stemer. Således vil det i fremtiden kun være en 
af de tolv medlemsstater, der skal gennemføre den fuldstændige typegodkendelsesprocedure. I 
alle de andre medlemsstater vil køretøjer af samme type kunne anmeldes på motorkontorerne 
til registrering på grundlag af EØF-typeattesten. 
Det er indlysende, at et sådant system fordrer, at de implicerede myndigheder har betydelig 
tillid til hinanden. Af denne grund er procedurerne fastlagt, så den fornødne gennemsigtighed 
opnås. De enkelte parters ansvar i godkendelsesprocessen er klart defineret. 
Der er også medtaget beskyttelsesklausuler. Medlemsstaterne får ret til at nægte godkendelse 
af en køretøjstype, hvis den, selv om den opfylder samtlige krav i alle særdirektiver, skønnes 
at frembyde en fare for færdselssikkerheden. På tilsvarende måde kan medlemsstaterne under 
særlige vilkår forbyde salg og afvise registrering af et køretøj med gyldig typeattest, hvis det 
vitterligt er til fare for færdselssikkerheden. 
Den nye mulighed for at opnå godkendelse af en køretøjstype på grundlag af typegodkendelser 
af de systemer og komponenter, den består af, kræver, at de relevante procedurer fastlægges 
med største omhu. I fremtiden kan en myndighed komme ud for at skulle meddele typegodken­
delse af et køretøj udelukkende på grundlag af godkendelser efter særdirektiverne og uden selv 
at foretage en eneste prøvning. 
Den fremtidige EØF-typegodkendelsesprocedure må på grund af den beskrevne udformning være 
baseret på en vis mængde dokumentation, dvs. papirer, der formidler den nødvendige 
information fra myndighed til myndighed. Derved skabes den førnævnte gensidige tillid, som er 
en forudsætning for, at den foreslåede procedure kan komme til at fungere. 
- 5 -
Man har været særlig opmærksom på spørgsmålet om ansvaret for overensstemmelseskontrol 
med produktionen. Hver enkelt myndighed, der er involveret i en "sammensat" typegodkendelse 
af et køretøj, har et nøje afgrænset ansvar for at sikre overensstemmelse af produktionen af 
de systemer, komponenter, m.v., som den har godkendt. 
EØF-typegodkendelsen ses ikke som et mål i sig selv. Ved at sikre, at borgerne uhindret kan 
få registreret køretøjer, der er anskaffet i Europa, vil den tilgodese fri handel med 
motorkøretøjer i det kommende indre marked. Formålet med direktivforslaget er ikke at 
harmonisere de nationale registreringsprocedurer. Ved EØF-typegodkendelsen skal til gengæld 
tilvejebringes alle de oplysninger, som de forskellige medlemsstater kræver til identifikation af 
køretøjet og til andre formål (f.eks. beskatning). Sådanne oplysninger vil kunne findes i den 
"typeattest", som bliver bindeleddet mellem EØF-typegodkendelsessystemet og de endnu ikke 
harmoniserede nationale registreringssystemer. 
Hl- Detaljeret beskrivelse af de vigtigste aspekter af direktivet: 
1) Administrative bestemmelser og definitioner (artikel 1-7) 
Bestemmelserne om selve typegodkendelsesprocessen, herunder registrering og ibrugtagning, er 
udformet på en sådan måde, at de gælder for alle køretøjer, uanset klasse. Definitioner og 
bestemmelser for bestemte køretøjsklasser er henvist til bilagene. Grunden hertil er, at kun 
specifikationerne for køretøjer i klasse M,, dvs. personbiler, foreligger på nuværende 
tidspunkt. På denne måde kan direktivet kompletteres efterhånden som specifikationerne for de 
andre køretøjsklasser bliver færdige. 
Direktivets definitioner er tilpasset til den fleksibilitet, der ønskes i den fremtidige EØF-
typegodkendelsesprocedure. Sådan som en køretøjstype er defineret, kan en fabrikant 
specificere varianter og versioner af samme type. Der er ligeledes sørget for de definitioner, 
der er nødvendige til godkendelse af "etapevis" opbyggede køretøjer (dvs. køretøjer, der 
underkastes flere på hinanden følgende typegodkendelser; et typisk eksempel er campingbiler, 
hvor chassis-motor-kombinationen typegodkendes i første etape og varianter af karrosseri og 
udstyr i senere etaper). 
- 6 -
2) Undtagelser (artikel 8) 
EØF-typegodkendelse af et køretøj kræver, at det opfylder samtlige 44 særdirektiver. Man har 
dog fundet frem til følgende 4 tilfælde, hvor det enten ikke er teknisk muligt eller ikke er 
velbegrundet: 
1) Køretøjer til brug for almenvellet og til ikke-civil brug (forsvar, civilforsvar, 
brandvæsen og ordensmagt). Sådanne køretøjer skal ikke EØF-typegodkendes men skal 
godkendes af de myndigheder, der anskaffer og benytter dem. 
2) Køretøjer bygget til særlig anvendelse, så de ikke kan opfylde alle krav i 
særdirektiverne (f.eks. visse kommunale køretøjer). I et særligt bilag opregnes de krav, 
sådanne køretøjer skal opfylde for at opnå en fuldstændig, dvs. ubegrænset, EØF-
typegodkendelse. 
3) Køretøjer, der rummer ny teknologi eller konstruktionsprincipper, som der ikke findes 
bestemmelser om i særdirektiverne. Opfylder sådanne køretøjer visse veldefinerede 
betingelser, kan de opnå EØF-typegodkendelse, som dog normalt vil være tidsbegrænset. 
4) Køretøjer, der produceres i små serier. Sådanne køretøjer kan opnå typegodkendelse, 
som kun er gyldig i den medlemsstat, der har meddelt den. I de tilfælde, hvor der 
indrømmes undtagelser fra kravene i særdirektiverne, kan den nationale myndighed stille 
relevante alternative krav. Andre medlemsstater kan på fabrikantens anmodning beslutte at 
anerkende sådanne godkendelser på deres område. Størrelsen af en lille serie er defineret 
for hver køretøj skiasse i et særligt bilag. 
3) Accept af ækvivalente godkendelser (artikel 9) 
En vigtig detalje i den fremtidige EØF-typegodkendelsesprocedure er, at godkendelser af 
systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der er baseret på internationale 
regulativer eller bestemmelser i tredjelande, under visse betingelser kan træde i stedet for 
godkendelser i henhold til særdirektiver. Betingelserne er, at der er tale om ækvivalens, og at 
Fællesskabet har en bilateral eller en multilateral aftale med organisationen eller tredjelandet. 
Sidstnævnte betingelse er en følge af Fællesskabets handelspolitik og hører derfor ind under 
de relevante bestemmelser i Traktaten. 
- 7 -
4) Forholdsregler vedrørende produktionens overensstemmelse (artikel 10 og 11) 
Som allerede nævnt er princippet i direktivet, at den myndighed, der meddeler typegodkendelse 
af et køretøj, et system, en komponent eller en teknisk enhed, er og bliver ansvarlig for 
kontrol med produktionens overensstemmelse, så længe godkendelsen er gyldig. Direktivet 
pålægger medlemsstaterne at træffe de fornødne forholdsregler på 2 tidspunkter. 
Før en myndighed meddeler typegodkendelse, skal den kontrollere, at ansøgeren har 
truffet tilfredsstillende foranstaltninger til at sikre produktionens overensstemmelse. 
Dette krav skal regnes for opfyldt, hvis fabrikanten godtgør, at har opfylder EN 29002-
standarden eller tilsvarende standarder. 
Efter at have meddelt typegodkendelse skal myndigheden kontrollere, at fabrikantens 
foranstaltninger fortsat er tilfredsstillende. Kontrollen udføres efter procedurerne i 
direktivets bilag 10 og efter eventuelle særlige bestemmelser i særdirektiverne. Den kan 
bestå i undersøgelse af fabrikantens tekniske udstyr og kontrolplaner, men kan tillige 
omfatte egentlig prøvning af udvalgte stikprøver fra produktionen. 
5) Tilpasning til den tekniske udvikling (artikel 13 og 14) 
I medfør af de beføjelser. Kommissionen har fået tillagt af Rådet, vil Kommissionen påtage sig 
ansvaret for tilpasning til den tekniske udvikling af de krav, der er specificeret i bilagene til 
nærværende direktiv, og af bestemmelserne i særdirektiverne, så det kan ske ved en enkel og 
hurtig procedure. Det foreslås, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2, procedure I, 
i Rådets afgørelse 87/373/EØF af 13. juli 1987, bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der 
består af repræsentanter for medlemsstaterne. 
- 8 -
6) Underretning om godkendende myndigheder og tekniske tjenester (artikel 15) 
Gennemførelsen af direktivet falder inden for medlemsstaternes kompetence. Af hensyn til den 
fornødne gennemsigtighed i det nye system underretter de hinanden og Kommissionen om, 
hvilke myndigheder de pålægger administrationen af typegodkendelsesproceduren, og hvilke 
tekniske tjenester, dvs. laboratorier og prøveanstalter, der får overdraget den faktiske 
udførelse af de prøvninger, der kræves i særdirektiverne. 
De tekniske tjenester skal opfylde visse kvalitetskriterier både med hensyn til personale og 
udstyr. Der henvises derfor til de harmoniserede standarder i EN 45000-serien, så 
medlemsstaterne får den fornødne fleksibilitet. De udpegede tekniske tjenester kan som tilladt 
ifølge CEN-standarderne og med den ansvarlige myndigheds samtykke også benytte udstyr i 
andre prøvningslaboratorier. 
7) Overgangsbestemmelser (ARTIKEL 2) 
Det foreslås at lade direktivet gælde fra 1. januar 1993 {ARTIKEL 2, stk. 1), så det kan 
indtage sin plads i det indre marked. 
Direktivet gælder i sin nuværende form kun for personbiler (køretøjer i klasse M« ) på denne 
dato. Det foreslås at bibeholde overgangsbestemmelserne i direktiv 70/156, dvs. artikel 10 deri, 
for alle andre køretøjsklasser, indtil de særlige bestemmelser, der er nødvendige for at kunne 
EØF-typegodkende dem, er indsat i direktivets bilag. 1 denne periode vil fabrikanter af sådanne 
køretøjer som hidtil kunne benytte de relevante særdirektiver til at opnå nationale 
typegodkendelser {ARTIKEL 2, stk. 2). 
For at få en glat overgang fra det nuværende system, der er baseret på valgfrie EF-krav, til 
det foreslåede obligatoriske EØF-typegodkendelsessystem, og for at høste erfaringer med det 
nye system, foreslås det, at direktivet anvendes på frivillig basis indtil 31. december 1995, dvs. 
kun efter anmodning fra den, der ansøger om typegodkendelse. 
9 -
1 denne treårige overgangsperiode vil fabrikanten ligesom i dag kunne vælge national 
typegodkendelse i overensstemmelse med artikel 10 i direktiv 70/156 {ARTIKEL 2, stk. 3). 
Af samme årsager foreslås det, at nationale typegodkendelser, der er meddelt inden 1. januar 
1996, skal være gyldige indtil 31. december 1997 {ARTIKEL 2, stk. 4). 
Førnævnte bestemmelser tillader dog ikke medlemsstaterne at fravige bestemmelserne i de 
særdirektiver, der allerede er baseret på fuldstændig harmonisering (f.eks. 
udstødningsdirektivet) {ARTIKEL 2, stk. 5). 
IV. Konklusioner 
Efter Kommissionens opfattelse er direktivforslaget et vigtigt element i virkeliggørelsen af det 
indre marked i bilsektoren, idet det vil fjerne tekniske og administrative handelshindringer. 
Når de 12 medlemsstaters godkendelsesprocedurer erstattes med en EØF-
typegodkendelsesprocedure, der er baseret på ensartede tekniske krav, forenkles og 
fremskyndes de administrative procedurer, som fabrikanterne er nødt til at følge for at kunne 
markedsføre deres produkter. Direktivet vil utvivlsomt betyde, at fabrikanterne ikke behøver at 
have tekniske varianter af deres produkter for at kunne opfylde de forskellige tekniske krav i 
medlemsstaterne og ikke behøver at gennemføre typegodkendelsesproceduren for en ny 
køretøjstype i hver enkelt medlemsstat. 
- 10 -
INDEKS TIL ARTIKLERNE 
1. Anvendelsesområde 
2. Definitioner 
3. Ansøgning om typegodkendelse 
4. Typegodkendelsen 
5. Ændring af godkendelse 
6. Typeattest 
7. Registrering og ibrugtagning 
8. Undtagelser og alternative procedurer 
9. Accept af ækvivalente godkendelser 
10. Forholdsregler vedrørende produktionens overensstemmelse 
11. Manglende overensstemmelse med den godkendte type 
12. Underretning om beslutninger og retsmidler 
13. Tilpasning til den tekniske udvikling 
14. Udvalgsprocedure 
15. Underretning om godkendende myndigheder og tekniske tjenester 
BILAGSFORTEGNELSE 
Bilag 1 Fuldstændig liste over oplysninger 
Bilag 2 Definitioner af køretøjsklasser og køretøjstyper 
Bilag 3 Informationsdokument 
Bilag 4 Liste over krav 
Bilag 5 Fremgangsmåde for typegodkendelse 
Bilag 6 Typegodkendelsesattest 
Bilag 7 Nummersystem for typegodkendelser 
Bilag 8 Tillæg med prøvningsresultater 
Bilag 9 Typeattest 
Bilag 10 Procedurer i forbindelse med produktionens overensstemmelse 
Bilag 11 Bestemmelser gældende for specialkøretøjer 
Bilag 12 Grænse for lille serie 
Bilag 13 Månedlig liste over meddelte typegodkendelser 
Bilag 14 Procedurer for etapevis typegodkendelse 
- 11 -
Forstag ti L 
RÅDETS DIREKTIV 
om ændring af direktiv 70/156/EØF 
om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning 
om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab, særlig artikel 100A, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen ', 
2) i samarbejde med Europa-Parlamentet '; 
3} under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg ', 
og ud fra følgende betragtninger: 
Der skal vedtages foranstaltninger med henblik på gradvis oprettelse af 
det indre marked i løbet af tidsrummet indtil den 31. december 1992; det 
indre marked indebærer et område uden indre grænser med fri bevægelighed 
for varer, personer, tjenesteydelser og kapital; 
Rådets direktiv 70/156/EØF4), senest ændret ved direktiv 87/403/EØF % indehol­
der en procedure for EØF-typegodkendelse af køretøjer, komponenter og 
separate tekniske enheder, der er konstrueret i overensstemmelse med de 
tekniske krav i de forskellige særdirektiver, samt en fuldstændig liste 
over, hvilke køretøjssystemer, komponenter og separate tekniske enheder 
der er omfattet af sådanne direktiver; 
(1) EFT nr. C 
(2) Udtalelse afgivet den 
(3) EFT nr. C 
(4) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1. 
(5) EFT nr. L 220 af 8.8.1987, s. 44. 
- 12 -
af hensyn til oprettelse af et indre marked i Fællesskabet og til dets 
funktion vil det være hensigtsmæssigt at erstatte medlemsstaternes 
nuværende typegodkendelsessystem med en procedure for EØF-typegodkendelse; 
formålet med en sådan typegodkendelsesprocedure synes mest effektivt at 
kunne opfyldes ved, at de administrative bestemmelser gøres mere præcise 
og komplette; det indebærer dels, at fabrikanten, hvis han ønsker det, 
kan opnå typegodkendelse af et helt køretøj på grundlag af typegodken­
delser af de systemer, komponenter og separate tekniske enheder, det 
består af, dels at køretøjer, der opbygges etapevis af forskellige 
fabrikanter, kan typegodkendes på grundlag af typegodkendelser af de 
forsket Lige etaper i opbygningen; 
et køretøj kan, uanset at det opfylder direktivets bestemmelser, have 
sådanne karakteristika, at det vitter-ligt kan være til fare for færdsels­
sikkerheden; det er derfor hensigtsmæssigt at lade medlemsstaterne nægte 
godkendelse, forbyde salg og ibrugtagning og afvise registrering af 
sådanne køretøjer; der opstilles særlige betingelser for afvisning af 
registrering; 
da proceduren for EØF-typegodkendelse er obligatorisk, må der åbnes 
mulighed for at gøre undtagelser eller fastsætte alternative procedurer 
for køretøjer, som er konstrueret til særlig anvendelse, som bygges i små 
serier, eller som indeholder ny teknologi, der endnu ikke er omfattet af 
særdirektivernes bestemmelser; 
for at gøre adgangen til markederne i lande uden for Fællesskabet lettere 
bør det under særlige betingelser tillades at acceptere godkendelser af 
systemer, komponenter og separate tekniske enheder, der er baseret på 
ækvivalente regulativer og bestemmelser, der er qyldige internationalt eller i tredje­
lande; om sådanne regulativer er ækvivalente, afgøres på grundlag af 
de relevante bestemmelser i Traktaten; 
- 13 -
ved tilpasning til den tekniske udvikling af bestemmelserne i bilagene til 
nærværende direktiv og særdirektiverne'bør der benyttes den procedure for 
udvalg af rådgivende karakter, som er fastsat i Rådets afgørelse 
87/373/EØF6); 
for at opnå den fornødne gennemsigtighed i procedurerne for EØF-typegod­
kendelse må der fastsættes bestemmelser for, hvordan medlemsstaterne 
underretter hinanden og Kommissionen om deres godkendende myndig­
heder og tekniske tjenester, samt om, hvilke kvalitetskriterier de 
tekniske tjenester skal opfylde; 
da direktivets bilag kun er færdiggjort for køretøjer i klasse M,, gælder 
direktivet kun for typegodkendelse af køretøjer i denne klasse; indtil 
bilagene er blevet kompletteret med bestemmelser om køretøjer i de andre 
klasser, vil det være mest hensigtsmæssigt at lade medlemsstaterne 
videreføre deres nationale godkendelseisysterner for disse køretøjer i 
overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF; 
der bør både teknisk og administrativt skabes en passende overgang mellem 
den nuværende valgfrie ordning med EF-krav og den obligatoriske typegod­
kendelsesprocedure i dette direktiv, ved at fabrikanterne i en treårig 
periode kan vælge mellem proceduren i nærværende direktiv og proceduren i 
artikel 10 i direktiv 70/156/EØF; godkendelser meddelt i henhold til 
sidstnævnte procedure bør forblive gyldige indtil den 31. december 1997; 
ovennævnte overgangsbestemmelser har ikke til formål at give medlemssta­
terne mulighed for at fravige bestemmelserne i de særdirektiver, der er 
baseret på fuldstændig harmonisering -
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
(6) EFT nr. L 197 af 18.7.1987, s. 33. 
- 14 -
ARTIKEL 1 
» » 
I direktiv 79/156/EØF foretages følgende ændringer: 
1. Artikel 1-16 afløses af følgende artikler: 
Artikel 1 
Anvendelsesområde 
Dette direktiv omhandler typegodkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer 
dertil, som er opbygget i en eller flere etaper, samt af systemer, kompo­
nenter og separate tekniske enheder til brug på sådanne køretøjer og 
påhængskøretøjer. 
Det omfatter ikke godkendelse af enkeltkøretøjer; dog skal medlemssta­
terne, når de meddeler sådanne godkendelser, lade de relevante nationale 
krav vige for gyldige godkendelser af systemer, komponenter, separate 
tekniske enheder og delvis opbyggede køretøjer, som er meddelt i henhold 
til dette direktiv. 
Artikel 2 
Definitioner 
I dette direktiv forstås ved: 
"typegodkendelse" en procedure, hvorved en medlemsstat attesterer, at 
en type køretøj, system, komponent eller separat teknisk enhed 
opfylder de relevante tekniske krav enten i nærværende direktiv eller 
i et af særdirektiverne på den udtømmende liste i bilag 4 og 11 
"etapevis typegodkendelse" en procedure, hvorved en eller flere 
medlemsstater attesterer, at en type delvis opbygget eller etapevis 
færdigopbygget køretøj opfylder de relevante tekniske krav i nærvæ­
rende direktiv 
- 15 -
"køretøj" et færdigt opbygget eller delvis opbygget køretøj med mindst 
fire hjul, som er bestemt til kørsel på vej, og som har en konstruk­
tivt bestemt maksimalhastighed på over 25 km/h, samt påhængskøretøj 
dertil, undtagen skinnekøretøjer, landbrugs- og skovbrugstraktorer og 
selvkørende arbejdsredskaber 
"basiskøretøj" et delvis opbygget køretøj, hvis identifikationsnummer 
bibeholdes under hele den efterfølgende etapevise typegodkendelse 
"delvis opbygget køretøj" et køretøj, som stadig mangler mindst én 
etape i opbygningen, inden alle de relevante krav i direktivet er 
opfyldt 
"etapevis færdigopbygget køretøj" et køretøj, som har gennemløbet hele 
proceduren for etapevis typegodkendelse, og dermed opfylder alle 
relevante krav i direktivet 
"køretøjstype" køretøjer af en bestemt klasse, som ikke udviser 
forskelle på de i bilag 2 B anførte væsentlige punkter; en køretøjs­
type kan omfatte flere varianter og versioner 
"system" et køretøjssystem som for eksempel bremser, udstyr til 
forureningsbekæmpelse eller indvendigt udstyr, som et særdirektiv 
indeholder krav til 
"komponent" en anordning som for eksempel en lygte, som et særdirektiv 
indeholder krav til, og som skal benyttes som en del af et køretøj; 
den kan typegodkendes uafhængigt af køretøjet, hvis der i særdirek­
tivet udtrykkelig gives mulighed herfor 
"separat teknisk enhed" en anordning som for eksempel en bagkofanger, 
som et særdirektiv indeholder krav til, og som skal benyttes som en 
del af et køretøj; den kan typegodkendes uafhængigt af køretøjet, hvis 
der i særdirektivet udtrykkelig gives mulighed herfor, men kun til en 
eller flere nærmere bestemte køretøjstyper 
- 16 -
"fabrikant" en person eller organisation, som over for den godkendende 
myndighed er ansvarlig for typegodkendelsen i enhver henseende og for 
produktionens overensstemmelse med den godkendte type. Det kræves 
ikke, at fabrikanten er direkte involveret i alle trin af konstruk­
tionen af det køretøj, det system, den komponent eller den separate 
tekniske enhed, der skal godkendes 
"godkendende myndighed" den myndighed i en medlemsstat, som i enhver 
henseende er ansvarlig for typegodkendelse af køretøjer, systemer, 
komponenter og separate tekniske enheder, og som udsteder og (i givet 
fald) inddrager typegodkendelsesattester og fungerer som forbin­
delsesled til de øvrige medlemsstaters godkendende myndigheder; denne 
myndighed er endvidere ansvarlig for tilsyn med fabrikantens forholds­
regler vedrørende produktionens overensstemmelse 
"teknisk tjeneste" en organisation, der er udpeget til som prøvnings-
laboratorium at udføre prøvning og inspektion på vegne af medlems­
statens godkendende myndighed; den godkendende myndighed kan også selv 
udføre denne funktion 
"informationsdokument" det dokument, der omhandles i bilag 1 eller 3 
til nærværende direktiv eller et tilsvarende bilag til et særdirektiv, 
hvoraf det fremgår, hvilke oplysninger ansøgeren skal indlevere 
"informationsmappe" hele den samling af data, tegninger, fotos m.v., 
som ansøgeren i henhold til informationsdokumentet skal indlevere til 
den tekniske tjeneste eller den godkendende myndighed 
"informationspakke" informationsmappen inklusive eventuelle prøvnings­
rapporter og andre dokumenter, som den tekniske tjeneste eller den 
godkendende myndighed måtte have tilføjet til informationsmappen under 
udførelsen af sine opgaver 
"indeks til informationspakken" en liste over informationspakkens 
indhold, idet hver enkelt side er nummereret eller tydeligt mærket på 
anden måde 
- 17 -
Artikel 3 
Ansøgning om typegodkendelse 
1. Ansøgning om typegodkendelse af et køretøj indgives af fabrikanten til 
den godkendende myndighed i en af medlemsstaterne. Med ansøgningen 
indgives dels informationsmappen med de oplysninger, der kræves i 
henhold til bilag 3, dels typegodkendelsesattester i henhold til de 
relevante særdirektiver, jf. bilag 4 eller 11; desuden skal den til 
hvert særdirektiv hørende informationspakke være til rådighed for den 
godkendende myndighed, lige indtil der meddeles eller nægtes typegod­
kendelse. 
2. Foreligger der ingen typegodkendelsesattester i henhold til nogen af 
de relevante særdirektiver, skal ansøgningen, som undtagelse fra stk. 
1 ledsages af en informationsmappe indeholdende de oplysninger, som 
kræves i bilag 1, og som er relevante for de særdirektiver, der er 
nævnt i bilag 4 eller 11, og i givet fald i bilag 3, del 2. 
3. Ved etapevis typegodkendelse skal der indgives følgende oplysninger: 
- i første etape: den informationsmappe og de typegodkendelses­
attester, som kræves til et færdigt opbygget køretøj, i det omfang 
de er relevante for basiskøretøjets opbygningsstade 
- i alle følgende etaper: de dele af informationsmappen og typegodken-
delsesattesterne, som er relevante for basiskøretøjets aktuelle 
opbygningsstade, samt en kopi af den typegodkendeIsesattest, der er 
udstedt for det delvis opbyggede køretøj i den foregående opbyg-
ningsetape. Desuden skal fabrikanten indlevere alle oplysninger om 
de ændringer og tilføjelser, han har foretaget på det delvis 
opbyggede køretøj. 
4. Ansøgning om typegodkendelse af et system, en komponent eller en 
separat teknisk enhed indgives af fabrikanten til den godkendende 
myndighed i en af medlemsstaterne. Med ansøgningen indgives en 
informationsmappe, hvis indhold er specificeret i informationsdoku­
mentet i det relevante særdirektiv. 
- 18 -
5. Der må kun indgives ansøgning til én medlemsstat for hver type 
køretøj, system, komponent og separat teknisk enhed. Der indgives 
særskilt ansøgning for hver type, der ønskes godkendt. 
Artikel 4 
Typegodkendelsen 
Medlemsstaterne meddeler 
a) typegodkendelse af køretøj for 
- alle køretøjstyper, som modsvarer specifikationerne i informa­
tionsmappen, og som opfylder de tekniske krav i alle de relevante 
særdirektiver, jf. bilag 4 
- de i bilag 11 nævnte typer specialkøretøjer, som modsvarer 
specifikationerne i informationsmappen, og som opfylder de 
tekniske krav i alle de relevante særdirektiver, jf. bilag 11. 
Godkendelsen finder sted efter fremgangsmåden i bilag 5 
b) etapevis typegodkendelse for alle typer basiskøretøjer, delvis 
opbyggede køretøjer og etapevis færdigopbyggede køretøjer, som 
modsvarer specifikationerne i informationsmappen, og som opfylder 
de tekniske krav i alle de relevante særdirektiver, jf. bilag 4 
eller 11, under hensyntagen til køretøjernes opbygningsstade. 
Godkendelsen finder sted efter fremgangsmåden i bilag 14 
c) typegodkendelse af systemer for alle køretøjstyper, som modsvarer 
specifikationerne i informationsmappen, og som opfylder de tekniske 
krav i det relevante særdirektiv 
d) typegodkendelse af komponenter og separate tekniske enheder for 
alle typer komponenter og separate tekniske enheder, som modsvarer 
specifikationerne i informationsmappen, og som opfylder de tekniske 
krav i det relevante særdirektiv, hvis der i særdirektivet 
udtrykkelig gives mulighed herfor. 
- 19 -
2. En medlemsstat, der finder, at et køretøj, et system, en komponent 
eller en separat teknisk enhed udgør en alvorlig fare for færdsels­
sikkerheden, selv om bestemmelserne i stk. 1 er opfyldt, kan dog 
nægte typegodkendelse. Den giver straks de øvrige medlemsstater og 
Kommissionen underretning herom, idet den begrunder sin beslutning. 
3. Den enkelte medlemsstat skal for hver type køretøj, system, komponent 
og separat teknisk enhed, den typegodkender, udfylde alle relevante 
rubrikker i typegodkendelsesattesten (jf. bilag 6 og bilagene til 
særdirektiverne), udfylde alle relevante rubrikker i tillægget 
med prøvningsresultater (jf. bilag 8) og udarbejde eller kon­
trollere indekset til informationspakken. Typegodkendelsesattes­
ter nummereres som anvist i bilag 7. Den udfyldte attest med 
tillæg udleveres til ansøgeren. 
4. Hvis den komponent eller separate tekniske enhed, der skal godkendes, 
kun kan varetage sine funktioner og udvise sine særlige egenskaber i 
fællesskab med andre af køretøjets dele, og hvis kontrol af opfyldelse 
af et eller flere krav derfor kun kan foretages, når den komponent 
eller separate tekniske enhed, der skal godkendes, er koblet sammen 
med andre af køretøjets dele, det være sig virkelige eller simulerede, 
skal typegodkendelsen af komponenten eller den separate tekniske enhed 
indskrænkes tilsvarende. På typegodkendelsesattesten for en sådan 
komponent eller separat teknisk enhed skal der således anføres eventu­
elle indskrænkninger i dens anvendelse og eventuelle monteringsfor-
skrifter. Det kontrolleres ved typegodkendelsen af køretøjet, om disse 
indskrænkninger og forskrifter er overholdt. 
5. Den godkendende myndighed i hver enkelt medlemsstat sender inden for 
en måned de godkendende myndigheder i de øvrige medlemsstater en kopi 
af typegodkendelsesattesten (inklusive tillæg) for samtlige køretøjs­
typer, hvor den har meddelt, nægtet eller inddraget typegodkendelse. 
20 -
6. Den godkendende myndighed i hver enkelt medlemsstat sender hver måned 
de godkendende myndigheder i de øvrige medlemsstater en liste (inde­
holdende de i bilag 13 anførte punkter) over de typegodkendelser af 
systemer, komponenter og separate tekniske enheder, som den har 
meddelt, nægtet eller inddraget i den forløbne måned; endvidere sender 
myndigheden - på en anden godkendende myndigheds anmodning - en kopi 
af typegodkendelsesattest og/eller informationspakke for de typegod­
kendelser af systemer, komponenter og separate tekniske enheder, den 
har meddelt, nægtet eller inddraget. 
Artikel 5 
Ændring af godkendelse 
1. Den medlemsstat, der meddeler typegodkendelse, sørger for, at den 
bliver underrettet om alle ændringer i de punkter, der figurerer i 
i nformat i onspakken. 
2. Ansøgning om ændring og udvidelse af en typegodkendelse sendes altid 
til den medlemsstat, der har meddelt den oprindelige typegodkendelse. 
3. Er der sket ændringer i nogle af punkterne i en informationspakke, som 
er knyttet til en godkendelse af et system, en komponent eller en 
separat teknisk enhed, skal den godkendende myndighed i den pågældende 
medlemsstat 
- dels udstede de nødvendige rettelsesblade til informationspakken, 
idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art 
og udstedelsesdato. Hver gang der udstedes rettelsesblade, rettes 
også indekset til informationspakken (som findes som tillæg til 
typegodkendelsesattesten), så de seneste rettelsesblades datoer 
fremgår 
- dels udstede en revideret typegodkendelsesattest (forsynet med et 
udvidelsesnummer), hvis nogle af oplysningerne i den (bortset fra 
tillæggene) er ændret, eller hvis direktivets krav er ændret siden 
datoen for den gældende godkendelse. Af den reviderede attest skal 
tydeligt fremgå, hvorfor og på hvilken dato revisionen har fundet 
sted. 
- 21 -
Finder den godkendende myndighed i den pågældende medlemsstat, at en 
ændring i informationspakken kræver ny prøvning eller kontrol, under­
retter den fabrikanten herom og udsteder først ovennævnte dokumenter, 
når den ny prøvning eller kontrol er gennemført med tilfredsstillende 
resultat. 
4. Er der sket ændringer i nogle af punkterne i en informationspakke, som 
er knyttet til en godkendelse af et køretøj, skal den godkendende 
myndighed i den pågældende medlemsstat 
- dels udstede de nødvendige rettelsesblade til informationspakken, 
idet hvert enkelt rettelsesblad mærkes tydeligt med ændringens art 
og udstedelsesdato. Hver gang der udstedes rettelsesblade, rettes 
også indekset til informationspakken (som findes som tillæg til 
typegodkendelsesattesten), så de seneste rettelsesblades datoer 
fremgår 
- dels udstede en revideret typegodkendelsesattest (forsynet med et 
udvidelsesnummer), hvis der kræves yderligere inspektion, hvis nogle 
af oplysningerne i godkendelsesattesten (bortset fra tillæggene) er 
ændret, eller hvis kravene i et af de særdirektiver, der gælder 
indtil den dato, hvor ibrugtagning forbydes, er ændret siden datoen 
for den gældende godkendelse. Af den reviderede attest skal tydeligt 
fremgå, hvorfor og på hvilken dato revisionen har fundet sted. 
Finder den godkendende myndighed i den pågældende medlemsstat, at en 
ændring i informationspakken kræver ny inspektion, underretter den 
fabrikanten herom og udsteder først ovennævnte dokumenter, når den ny 
inspektion er gennemført med tilfredsstillende resultat. Reviderede 
dokumenter sendes til de øvrige godkendende myndigheder inden en 
måned. 
5. Bliver en typegodkendelse af et køretøj ugyldig, fordi en eller flere 
af de typegodkendelser, som er meddelt i henhold til særdirektiver, og 
som der henvises til i den tilhørende informationspakke, ikke længere 
gælder, giver den godkendende myndighed i den medlemsstat, der har 
meddelt godkendelsen, inden en måned de godkendende myndigheder i de 
øvrige medlemsstater oplysning om identifikationsnummeret på det 
sidste køretøj, der er produceret i overensstemmelse med den gamle 
attest. 
- 22 -
Artikel 6 
Typeattest 
1. Som indehaver af en typegodkendelse af et køretøj skal fabrikanten 
udstede en typeattest (jf. bilag 9) til hvert enkelt køre­
tøj - færdigt opbygget eller delvis opbygget - som produceres 
i overensstemmelse med den godkendte type. For delvis opbyg­
gede og etapevis færdigopbyggede og delvis opbyggede køre­
tøjer udfylder fabrikanten kun de punkter på typeattestens side 2, som er 
tilføjet eller ændret i forhold til den foregående godkendeIsesetape, 
og vedføjer i givet fald typeattester fra alle tidligere etaper til 
denne typeattest. 
2. Af hensyn til beskatning eller registrering af køretøjer kan medlems­
staterne dog - efter at have givet Kommissionen og de øvrige medlems­
stater underretning herom mindst tre måneder forinden - kræve, at oplysninger, der ikke 
er nævnt i bilag 9, anføres på typeattesten, dog kun hvis oplysnin­
gerne fremgår direkte af informationspakken eller kan udledes heraf 
ved simpel beregning. 
3. Som indehaver af en typegodkendelse af en komponent eller en separat 
teknisk enhed skal fabrikanten anbringe handelsbetegnelse eller 
-mærke, type og/eller - hvis noget sådant er bestemt i særdirektivet -
typegodkendelsesmærke eller -nummer på alle komponenter og enheder, 
der produceres i overensstemmelse med den godkendte type. 
4. En fabrikant, der er indehaver af en typegodkendelsesattest, som 
indeholder indskrænkninger i henhold til artikel 4, stk. 4, skal med 
hver produceret komponent eller enhed levere detaljerede oplysninger om 
sådanne indskrænkninger og eventuelle monteringsforskrifter. 
- 23 -
Artikel 7 
Registrering og ibrugtagning 
1. Medlemsstaterne må, for så vidt angår konstruktion og funktion, kun 
tillade registrering, salg og ibrugtagning af fabriksnye køretøjer, 
hvis de ledsages af en gyldig typeattest. Medlemsstaterne skal tillade 
salg af delvis opbyggede køretøjer men kan afvise endelig registrering 
og ibrugtagning, indtil de er færdigopbygget. 
2. Medlemsstaterne må kun tillade salg og ibrugtagning af komponenter og 
separate tekniske enheder, hvis de opfylder kravene i de relevante 
særdirektiver og de krav, som er omhandlet i artikel 6, stk. 3. 
3. En medlemsstat, der finder, at et køretøj, en komponent eller en 
separat teknisk enhed udgør en alvorlig fare for færdselssikkerheden, 
selv om den/det er ledsaget af en gyldig typeattest og er behørigt 
mærket, kan i et tidsrum af højst 6 måneder afvise registrering af 
sådanne køretøjer og forbyde salg og ibrugtagning af sådanne køre­
tøjer, komponenter og separate tekniske enheder på sit område. Den 
giver straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen underretning 
herom, idet den begrunder sin beslutning. Bestrider den således 
underrettede medlemsstat, der har meddelt typegodkendelsen, at der er 
fare for færdselssikkerheden, bestræber de involverede medlemsstater 
sig på at nå til forlig. Kommissionen holdes underrettet og foretager 
i givet fald høringer for at bringe et forlig i stand. 
Artikel 8 
Undtagelser og alternative procedurer 
1. Kravene i artikel 7, stk. 1, gælder ikke for 
- køretøjer, der anvendes af forsvaret, civilforsvaret, brandvæsenet 
og ordensmagten 
- køretøjer, der er godkendt i medfør af stk. 2. 
- 24 -
2. Medlemsstaterne kan efter anmodning fra en fabrikant indrømme undta­
gelse fra en eller flere bestemmelser i et eller flere særdirektiver i 
følgende tilfælde: 
a) Køretøjer, der produceres i små serier. Herved forstås, at der i 
den pågældende medlemsstat årligt højst registreres det antal 
køretøjer af en given type, som er nævnt i bilag 12. Medlems­
staterne sender hvert år Kommissionen en liste over sådanne 
godkendelser. Medlemsstater, der meddeler sådanne godkendelser, 
sender en kopi af godkendelsesattest med tillæg til de godken­
dende myndigheder i de medlemsstater, som fabrikanten udpeger, 
idet fravigelsernes art anføres. Inden 3 måneder beslutter 
sidstnævnte medlemsstater, om og for hvor mange enheder de 
accepterer registrering af således typegodkendte køretøjer på 
deres område. For godkendelser meddelt i henhold til nærværende 
litra a) gælder kravene i artikel 3, 4, 5, 6, 10 og 11 kun for så 
vidt som den godkendende myndighed finder dem relevante. Når en 
medlemsstat indrømmer undtagelse i medfør af nærværende litra a), kan den 
stille relevante alternative krav. 
b) Køretøjer, der er baseret på teknologi eller principper, som i kraft af 
deres art strider imod et eller flere krav i et eller flere sær­
direktiver. Medlemsstaten skal inden for 1 måned underrette de øvrige 
medlemsstater om sådanne godkendelser og straks sende Kommis­
sionen en rapport, som indeholder 
- en begrundelse for, hvorfor teknologien eller princippet hindrer 
køretøjet i at opfylde kravene i et eller flere af de relevante særdirektiver 
- en beskrivelse af, hvilke sikkerheds- og miljøbeskyttelses-
aspekter der berøres, og hvilke forholdsregler der er truffet 
- en beskrivelse af de prøvninger og prøveresultater, der godtgør, 
at sikkerheden og miljøbeskyttelsen er på et mindst lige så højt 
niveau som det, kravene i et eller flere af de relevante særdirektiver indebærer 
- forslag til ændring af de relevante særdirektiver eller i givet 
fald til nye særdirektiver. 
Kommissionen beslutter inden for 3 måneder efter proceduren i arti­
kel 14, om den vil godkende rapporten. 
- 25 -
Godkender Kommissionen rapporten, kan medlemsstaten meddele type­
godkendelse i henhold til nærværende direktiv, og Kommissionen tager 
skridt til at ændre det eller de særdirektiver, der er indrømmet 
undtagelse fra. En sådan typegodkendelse er kun gyldig i 24 måneder, 
men Kommissionen kan forlænge gyldighedsperioden efter anmodning fra 
den medlemsstat, der har meddelt godkendelsen. 
3. Typegodkendelser meddelt i henhold til stk. 2 må ikke udformes som 
vist i bilag 6 og må navnlig ikke bære overskriften "EØF-typegodken­
delsesattest", undtagen i det tilfælde, der er nævnt i stk. 2, litra b), hvor 
Kommissionen har godkendt rapporten. 
Artikel 9 
Accept af ækvivalente godkendelser 
1. På forslag af Kommissionen kan Rådet inden for rammerne af multi­
laterale og bilaterale aftaler mellem Fællesskabet og tredjelande 
anerkende, at procedurer, som er fastsat ved internationale regu­
lativer eller ved bestemmelser i tredjelande, er ækvivalente med 
nærværende direktivs bestemmelser om typegodkendelse af systemer, 
komponenter og separate tekniske enheder. 
2. Det anerkendes i medfør af stk. 1, at de internationale regulativer, 
der er opregnet i bilag 4, del 2, er ækvivalente med de tilsvarende 
særdirektiver. Medlemsstaternes godkendende myndigheder accepterer 
godkendelser ifølge disse regulativer og i givet fald hertil hørende 
godkendelsesmærker på lige fod med de godkendelser og/eller godken-
del sesmærker, der er meddelt i medfør af de dermed ækvivalente 
særdirektiver. De opregnede internationale regulativer offentliggøres 
i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
- 26 -
Artikel 10 
Forholdsregler vedrørende produktionens overensstemmelse 
1. Når en medlemsstat meddeler typegodkendelse, skal den for denne 
godkendelse træffe de fornødne foranstaltninger, jf. bilag 10, til at 
kontrollere - om nødvendigt i samarbejde med de godkendende myndig­
heder i de øvrige medlemsstater - at der er truffet passende 
forholdsregler til sikring af, at køretøjer, systemer, komponenter og 
separate tekniske enheder produceres i overensstemmelse med den 
godkendte type. 
2. En medlemsstat der har meddelt typegodkendelse, skal for denne 
godkendelse træffe de fornødne foranstaltninger, jf. bilag 10, til at 
kontrollere - om nødvendigt i samarbejde med de godkendende myndig­
heder i de øvrige medlemsstater - at de forholdsregler, der er 
omhandlet i stk. 1, til stadighed er passende, og at køretøjer, 
systemer, komponenter og separate tekniske enheder til stadighed 
produceres i overensstemmelse med den godkendte type. Kontrol med, at 
produktionen er i overensstemmelse med den godkendte type, begrænses 
til de procedurer, der er anført i bilag 10, punkt 2, og i de særdi­
rektiver, der indeholder specifikke krav herom. 
Artikel 11 
Manglende overensstemmelse med den godkendte type 
1. Ved manglende overensstemmelse med den godkendte type forstås, at der 
konstateres sådanne afvigelser fra specifikationerne i typegodkendel­
sesattesten og/eller informationspakken, som den medlemsstat, der har 
meddelt typegodkendelsen, ikke har givet tilladelse til i overensstem­
melse med artikel 5, stk. 3 og 4. Et køretøj anses ikke for at afvige 
fra den godkendte type, hvis de tolerancer, der eventuelt er tilladt i 
et særdirektiv, er overholdt. 
5) 
- 27 -
2. Finder en medlemsstat, at køretøjer, komponenter eller separate 
tekniske enheder, som den har typegodkendt, og som er ledsaget af 
typeattest eller forsynet med godkendeIsesmærke, ikke er i overens­
stemmelse med den type, den har godkendt, træffer den de foranstalt­
ninger, der er nødvendige for, at de producerede køretøjer, kompo­
nenter eller separate tekniske enheder atter kommer i overensstemmelse 
med den godkendte type. De godkendende myndigheder i den pågældende 
medlemsstat underretter de godkendende myndigheder i de øvrige 
medlemsstater om de trufne foranstaltninger, der om nødvendigt kan 
omfatte inddragelse af typegodkendelsen. 
3. Godtgør en medlemsstat, at køretøjer, komponenter eller separate 
tekniske enheder, som er ledsaget af typeattest eller forsynet med 
godkendeIsesmærke, ikke er i overensstemmelse med den godkendte type, 
kan den anmode den medlemsstat, der har meddelt typegodkendelsen, om 
at kontrollere, om de producerede køretøjer, komponenter eller 
separate tekniske enheder er i overensstemmelse med den godkendte 
type. Denne kontrol skal finde sted senest 6 måneder, efter at anmod­
ningen er fremsat. 
4. Hvis 
- et køretøjs manglende overensstemmelse med den godkendte køretøjs­
type udelukkende skyldes manglende overensstemmelse ved et system, 
en komponent eller en separat teknisk enhed, eller 
- et etapevis færdigopbygget køretøjs manglende overensstemmelse med 
den etapevis godkendte køretøjstype udelukkende skyldes manglende 
overensstemmelse ved et system, en komponent eller en separat 
teknisk enhed, der er en del af det delvis opbyggede køretøj, eller 
ved det delvis opbyggede køretøj selv, 
skal den godkendende myndighed anmode den medlemsstat, der har meddelt 
typegodkendelse af den/det relevante system, komponent, separate 
tekniske enhed eller delvis opbyggede køretøj, om at tage skridt til 
at sikre, at producerede køretøjer atter kommer i overensstemmelse med 
den godkendte type. Disse skridt skal tages senest 6 måneder, efter at 
anmodningen er fremsat, om nødvendigt i samarbejde med den medlems­
stat, der har fremsat anmodningen. Konstateres der manglende overens­
stemmelse, skal den godkendende myndighed i den medlemsstat, der har 
meddelt typegodkendelse af systemet, komponenten, den separate 
- 28 -
tekniske enhed eller det delvis opbyggede køretøj, træffe de i stk. 2 
omhandlede foranstaltninger. 
5. Medlemsstaternes godkendende myndigheder underretter inden for 1 måned 
hinanden om inddragelse af typegodkendelser og grundene hertil. 
6. Bestrider den medlemsstat, der har meddelt typegodkendelsen, at der 
ikke er overensstemmelse, bestræber de involverede medlemsstater sig 
på at nå til forlig. Kommissionen holdes underrettet og foretager i 
givet fald høringer for at bringe et forlig i stand. 
Artikel 12 
Underretning om beslutninger og retsmidler 
Der skal gives en udførlig begrundelse for alle beslutninger om at nægte 
eller inddrage typegodkendelse, at afvise registrering og at forbyde salg, 
som træffes i medfør af bestemmelser, der er vedtaget til gennemførelse af 
direktivet. Den berørte part skal underrettes om beslutningen og samtidig 
informeres om, hvilke retsmidler han har til rådighed i medfør af gældende 
ret i medlemsstaterne, og hvilke tidsfrister der gælder for anvendelse af disse retsmidler. 
Artikel 13 
Tilpasning til den tekniske udvikling 
Ændringer, der er nødvendige for at tilpasse 
bilagene til dette direktiv og 
bestemmelserne i særdirektiverne 
til den tekniske udvikling, vedtages af Kommissionen efter proceduren 
i artikel 14. Samme procedure anvendes, hvis der i særdirektiverne 
skal indsættes bestemmelser om typegodkendelse af separate tekniske 
enheder. 
- 29 -
Artikel 14 
Udvalgsprocedure 
Kommissionen bistås af et udvalg af rådgivende karakter, der består af 
repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant 
som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foran­
staltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette 
udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, 
hvor meget det pågældende spørgsmål haster, i givet fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret 
til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager største muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den 
underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse 
Artikel 15 
Underretning om godkendende myndigheder og tekniske tjenester 
1. Medlemsstaterne underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater om 
navne og adresser på: 
- de godkendende myndigheder og i givet fald, hvilke fagområder de 
enkelte myndigheder er ansvarlige for 
- de tekniske tjenester, som de har udpeget, med angivelse af, hvilke 
prøvninger hver enkelt tjeneste er udpeget til at udføre. De udpegede 
tjenester skal opfylde de harmoniserede standarder om drift af 
prøvningslaboratorier (EN 45001), idet følgende bestemmelser gælder 
samtidig: 
i) En fabrikant kan ikke akkrediteres som teknisk tjeneste, bortset 
fra de tilfælde, hvor dette er udtrykkeligt hjemlet i særdirek­
tiverne. 
ii) Ved anvendelsen af dette direktiv betragtes det ikke som usæd­
vanligt, at en teknisk tjeneste benytter andet udstyr end sit 
eget, forudsat at den godkendende myndighed har givet sit sam­
tykke herti l. 
- 30 -
2. En udpeget tjeneste antages at opfylde den harmoniserede standard, 
men Kommissionen kan i givet fald anmode medlemsstaterne om at 
godtgøre dette. 
Der kan kun udpeges tekniske tjenester i tredjelande inden for rammerne 
af bilaterale og multilaterale aftaler mellem Fællesskabet og det 
pågældende tredjeland." 
2. Bilagene til nærværende direktiv afløser bilag I, II og III. 
ARTIKEL 2 
1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestem­
melser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. de­
cember 1992. De underretter straks Kommissionen herom. 
Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra den 1. januar 1993, 
Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri 
til dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggørelsen af en 
sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes 
af medlemsstaterne. 
2. Ved typegodkendelse af køretøjer anvender medlemsstaterne kun dette 
direktiv for køretøjer af klasse M., indtil bilagene er ændret som 
omhandlet i artikel 13 i direktiv 70/156/EØF, som ændret ved nærvæ­
rende direktiv, således at de også omfatter andre køretøjsklasser. 
Indtil da gælder bestemmelserne i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF, 
som ændret ved direktiv 87/403/EØF, for typegodkendelse af andre 
køretøjsklasser. 
- 31 -
3. Indtil den 31. december 1995 anvender medlemsstaterne kun bestemmel­
serne i artikel 4, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF, som ændret ved nær­
værende direktiv, på fabrikanternes anmodning. I denne periode meddeles 
national typegodkendelse og tillades registrering, salg og ibrugtagning 
af køretøjer, komponenter og separate tekniske enheder efter bestemmel­
serne i artikel 10 i direktiv 70/156/EØF,som ændret ved direktiv 87/403/EØF. 
4. Indtil den 31. december 1997 gælder bestemmelserne i artikel 7, stk. 1 
og 2, i direktiv 70/156/EØF, som ændret ved nærværende direktiv, ikke for 
køretøjer, komponenter og separate tekniske enheder af en type, som der er meddelt national 
typegodkendelse af inden den 1. januar 1996, eller som en medlemsstat har tilladt regi­
strering, salg eller ibrugtagning af inden den 1. januar 1996. 
5. Medlemsstaterne kan ikke med henvisning til stk. 3 og 4 fravige bestem­
melser i særdirektiver, som indeholder krav baseret på fuldstændig 
harmonisering med hensyn til typegodkendelse og ibrugtagning af køre­
tøjer, komponenter og separate tekniske enheder før henholdsvis 
1. januar 1996 og 1. januar 1998. 
ARTIKEL 3 
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne, 
Udfærdiget i Bruxelles, den på Rådets vegne 
Formand 
- 32 -
BILAG 1 
FULDSTÆNDIG LISTE OVER OPLYSNINGER 
TIL BRUG FOR TYPEGODKENDELSE AF KØRETØJ OPLYSNINGSSKEMA**) 
(Alle informationsdokumenter i nærværende direktiv og i særdirektiverne må kun 
bestå af uddrag af denne fuldstændige liste og skal følge samme nummererings­
system) 
Nedenstående oplysninger skal i påkommende tilfælde indsendes i tre eksemplarer 
og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal indsendes i passen­
de skala og med tilstrækkelige detaljer i format A4 eller foldet til dette 
format. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede. Ved mikro­
processorstyrede funktioner anføres relevante funktionsspecifikationer. 
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER 
0.1 Fabriksmærke (firmabetegnelse): 
0.2 Type og handelsbetegnelse^) 
0.3 Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (h); 
0.3.1 Mærkets anbringelsessted: 
0.4 Køretøjets klasse <c>: 
0.5 Fabrikantens navn og adresse: 
0.6 Anbringelsessted og -måde for foreskrevne skilte og påskrifter 
0.6.1 på chassiset: 
0.6.2 på karrosseriet: 
0.7 Anbringelsessted og -måde for EØF-typegodkendeIsesmærket for 
komponenter og separate tekniske enheder: 
0.8 Adresse på samlefabrik(ker) 
1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 
1.1 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: 
1.2 Målskitse for hele køretøjet: 
1.3 Antal aksler og hjul (evt. larvefødder eller bælter): 
1.3.1 Antal aksler med tvillingmontering samt anbringelse: 
1.3.2 Antal styrende aksler samt anbringelse: 
- 33 -
1.3.3 Drivaksler (antal, anbringelse, indbyrdes forbindelse): 
1.4 Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning): 
1.5 Længdedragermateriale (d): 
1.6 Motorens placering og montering: 
1.7 Førerhus (frembygget, halvt frembygget eller normalt): 
1.8 Højre- eller venstrestyring: 
2. MASSE OG DIMENSIONER (e) (i kg og mm) (der henvises i givet fald 
t i I tegning) 
2.1 Akselafstand(e) (ved fuld last) (f>: 
2.1.1 For sættevogne: afstand mellem sættevognskobI ingens akse og den 
forreste bagaksel : 
2.2 For trækkende køretøjer til sættevogn 
2.2.1 Afstand mellem bagaksel og sættevognskobI ingens akse (største og 
mindste) W: 
2.2.2 Den (standardiserede) sættevognskobI ings største højde ^n^: 
2.2.3 Afstand mellem førerhusets bagvæg og de(n) bageste aksel (aksler) 
2.2.3.1 Afstand mellem førerhusets bagvæg og bagakslen (bagakslerne) (for 
chassis med førerhus): 
2.2.3.2 Afstand mellem rattets bagkant og bagakslen (bagakslerne) (for 
chassis uden karrosseri): 
2.3 Sporvidde(r) og akselbredde(r) 
2.3.1 Sporvidde for hver styrende aksel O; 
2.3.2 Sporvidde for alle andre aksler O: 
2.3.3 Bredde af den bredeste bagaksel: 
2.3.4 Bredde af den bageste aksel: 
2.4 Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål) 
2.4.1 For chassis uden karrosseri 
2.4.1.1 Længde < J): 
2.4.1.2 Bredde <k>: 
2.4.1.2.1 Maksimumsbredde: 
- 34 -
2.4.1.2.2 Minimumsbredde: 
2.4.1.3 Højde (ubelastet) (l) (ved ophæng med niveauregulering, angiv 
normal køreposition): 
2.4.1.4 Overhæng forti I <m>: 
2.4.1.5 Overhæng bagtil <n>: 
2.4.1.6 Frihøjde (som defineret i punkt 4.5.4 i bilag 2, del A): 
2.4.1.7 Akselafstande (hvis flerakslet): 
2.4.2 For chassis med karrosseri 
2.4.2.1 Længde <J>: 
2.4.2.2 Bredde <k>: 
2.4.2.3 Højde (ubelastet) (') (ved ophæng med niveauregulering, angiv 
norma I kørepos i t i on): 
2.4.2.4 Overhæng forti I <m): 
2.4.2.5 Overhæng bagt i I (n>: 
2.4.2.6 Frihøjde (som defineret i punkt 4.5.4 i bilag 2, del A): 
2.4.2.7 Akselafstande (hvis flerakslet): 
2.5 Masse af chassis uden karrosseri (uden førerhus, kølevæske, 
smøremidler, brændstof, reservehjul, værktøj og fører): 
2.5.1 Denne masses fordeling på akslerne: 
2.6 Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af 
chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten 
(med kølevæske, smøremidler, brændstof, værktøj, reservehjul og 
fører) (°) (max. og min. for hver version): 
2.6.1 Denne masses fordeling på akslerne og for kærre og sættevogn 
belastningen på kobl ingsanordningen (max. og min. for hver 
version): 
2.7 Køretøjets mindste masse som oplyst af fabrikanten: 
2.7.1 Denne masses fordeling på akslerne og for kærre og sættevogn 
belastningen på kobl ingsanordningen: 
2.8 Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (max. og min. 
for hver version)(v): 
(6) 
- 35 -
2.8.1 Denne masses fordeling på akslerne og for kærre og sættevogn 
belastningen på kobl ingsanordningen (max. og min. for hver 
version): 
2.9 Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel og for kærre og sættevogn 
teknisk tilladt belastning på kobl ingsanordningen som oplyst af 
fabr i kanten: 
2.10 Teknisk tilladt masse af påhængskøretøj 
2.10.1 Påhængsvogn ekskl. kærre: 
2.10.2 Sættevogn: 
2.10.3 Kærre: 
2.10.3.1 Største forhold mellem koblingsoverhæng (q) og akselafstand: 
2.10.3.2 Største V-værdi (kN): 
2.10.4 Maksimumsmasse af vogntog: 
2.10.5 Køretøjet er/er ikke (D egnet til bugsering (gælder kun for 
køretøjer M-, ) 
2.10.6 Teknisk tilladt masse af påhængskøretøj uden bremser: 
2.11 Største lodrette tryk 
2.11.1 På det trækkende køretøjs koblingspunkt 
2.11.2 På påhængskøretøjets trækstang 
2.12 Cirkelsporets areal: 
2.13 Forholdet motoreffekt/tilladt totalmasse (i kW/kg): 
2.14 Største stigning ved igangsætning: 
3. MOTOR (c') 
3.1 Fabrikant: 
3.1.1 Fabrikantens motorkode: 
(som markeret på motoren, eller andre identifikationsformer) 
3.2 Forbrændingsmotor 
3.2.1 Specifikke motoroplysninger 
3.2.1.1 Funktionsprincip: positiv tænding/kompressionstænding, 
firetakt/totakt CD 
- 36 -
3.2.1.2 Antal cylindre og cylinderarrangement: 
3.2.1.2.1 Boring: ... mm (r) 
3.2.1.2.2 Slaglængde: ... mm (r) 
3.2.1.2.3 Tændingsrækkefølge: 
3.2.1.3 Slagvolumen: ... cm3 <s) 
3.2.1.4 Volumenkompressionsforhold (2^: 
3.2.1.5 Tegninger af forbrænd ingskammer, stempel krone og stempelringe: 
3.2.1.6 Tomgangshastighed (2>: ... min"1 
3.2.1.7 Carbonmonoxid efter volumen i udstødningsgas ved tomgang (2): 
... % som oplyst af fabrikanten 
3.2.1.8 Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min-1 (D 
3.2.1.9 Højeste tilladte motoromdrejningshastighed som foreskrevet af 
fabrikanten: ... min"1 
3.2.1.10 Største nettodrejningsmoment: ... Nm ved ...min"1 (t) 
3.2.2 Brændstof: diesel/benzin/LPG/andet <D 
3.2.2.1 Oktantal, blyholdig: 
3.2.2.2 Oktantal, blyfri : 
3.2.2.3 Brændstofbeholderens påfyIdningsstuds: snæver åbning/mærkat1 
3.2.3 Brændstoftank(e) 
3.2.3.1 Hovedbrændstoftank(e) 
3.2.3.1.1 Antal, volumen, materiale: 
3.2.3.1.2 Tegning og teknisk beskrivelse af brændstoftank(e) med alle 
tilslutninger og rør til udluftning, låse, ventiler, 
fastgøre Isesanordn i nger: 
3.2.3.1.3 Tegning, der tydeligt viser brændstoftankens(-tankenes) placering 
i køretøjet: 
3.2.3.2 Reservetank(e) til brændstof 
3.2.3.2.1 Antal, volumen, materiale: 
3.2.3.2.2 Tegning og teknisk beskrivelse af reservetank(e) med alle 
tilslutninger og rør til udluftning, låse, ventiler, 
fastgøre Isesanordn i nger: 
- 37 -
3.2.3.2.3 Tegning, der tydeligt viser reservetankens (-tankenes) placering i 
køretøjet: 
3.2.4 BrændstoftiIførsel 
3.2.4.1 Ved karburator(er): Ja/nej CD 
3.2.4.1.1 Fabrikat(er): 
3.2.4.1.2 Type(r): 
3.2.4.1.3 Antal: 
3.2.4.1.4 Indsti11 Inger C2) 
3.2.4.1.4.1 Dyser: 
3.2.4.1.4.2 Venturi: 
3.2.4.1.4.3 Svømmerhusni veau : 
3.2.4.1.4.4 Svømmermasse : 
3.2.4.1.4.5 Svømmernå I: el ler en kurve over 
brændstofti I førsien vist mod 
_luftindsugning og indstillinger, 
der kræves for at 
opretholde kurven 
3.2.4.1.5 Koldstartsystem: manuelt/automatisk CD 
3.2.4.1.5.1 Funkt ionspr incip(per): 
3.2.4.1.5.2 Funktionsgrænser/indstiI I Inger CD C2). 
3.2.4.2 Ved brændstof indsprøjtning (kun kompressionstænding): Ja/nej CD 
3.2.4.2.1 Beskrivelse af systemet: 
3.2.4.2.2 Funktionsprincip: direkte indsprøjtning/forkammer/turbulenskammer 
CD 
3.2.4.2.3 Indsprøjtningspumpe 
3.2.4.2.3.1 Fabrikat(er): 
3.2.4.2.3.2 Type(r): 
3.2.4.2.3.3 Maksimal brændstoftiIførsel CD (2). _ mm3/takt eller 
omdrejning ved pumpehastighed på: ... min-1 eller alternativt et 
karakter ist ikdiagram: 
3.2.4.2.3.4 Indsprøjtningsindsti I Iing C2). 
3.2.4.2.3.5 IndsprØJtningsforsti 11ingskurve C2). 
3.2.4.2.3.6 Kaiibreringsprocedure: prøvebænk/motor CD 
3.2.4.2.4 Regulator 
- 38 -
3.2.4.2.4.1 Type: 
3.2.4.2.4.2 Afskær ingspunkt 
3.2.4.2.4.2.1 Afskær ingspunkt under belastning: ... min"1 
3.2.4.2.4.2.2 Afskær ingspunkt uden belastning: ... min"1 
3.2.4.2.5 Indsprøjtningsrør 
3.2.4.2.5.1 Længde: ... mm 
3.2.4.2.5.2 Indvendig diameter : ...mm 
3.2.4.2.6 Indsprøjtningsdyse(r) 
3.2.4.2.6.1 Fabrikat(er): 
3.2.4.2.6.2 Type(r): 
3.2.4.2.6.3 Åbningstryk C2). mmm kPa eller karakteristikdiagram C2). 
3.2.4.2.7 Koldstartsystem 
3.2.4.2.7.1 Fabrikat(er): 
3.2.4.2.7.2 Type(r): 
3.2.4.2.7.3 Beskrivelse: 
3.2.4.2.8 Hjælpestartanordning 
3.2.4.2.8.1 Fabrikat(er): 
3.2.4.2.8.2 Type(r): 
3.2.4.2.8.3 Beskrivelse af systemet: 
3.2.4.3 Ved brændstof indsprøjtning (kun positiv tænding): Ja/nej CD 
3.2.4.3.1 Funktionsprincip: Indsugningsmanifold (singlepoint/multipoint-
indsprøjtning CD)/direkte indsprøjtning/andet (angiv nærmere) 
3.2.4.3.2 Fabrikat(er): 
3.2.4.3.3 Type(r): 
- 39 -
3.2.4.3.4 
3.2.4.3.4.1 
3.2.4.3.4.2 
3.2.4.3.4.3 
3.2.4.3.4.4 
3.2.4.3.4.5 
3.2.4.3.4.6 
3.2.4.3.4.7 
3.2.4.3.4.8 
3.2.4.3.4.9 
3.2.4.3.4.10 
3.2.4.3.4.11 
3.2.4.3.5 
3.2.4.3.6 
3.2.4.3.7 
3.2.4.3.7.1 
3.2.4.3.7.2 
3.2.4.4 
3.2.4.4.1 
3.2.5 
3.2.5.1 
3.2.5.2 
3.2.5.2.1 
3.2.5.2.2 
3.2.6 
3.2.6.1 
3.2.6.2 For systemer, der ikke har 
kontinuerlig indsprøjtning, 
anføres tilsvarende 
detal jer. Beskrivelse af systemet 
Styreenhedens type eller nummer: 
Brændstofregulatorens type: 
Luftflowfølerens type: 
Brændstofforde lerens type: 
Trykregulatorens type: 
M i kroomskifter ens type-. 
Tomgangsskruens type: 
Gasspjældhusets type: 
Vandtemperaturfølerens type: 
Lufttemperaturfølerens type: 
Lufttemperaturomskifterens type: 
Dyser-. Åbningstryk C2). ... |<pa eller karakteristikdiagram 
(2). 
IndsprøJtn i ngs indst i 11 i ng: 
Koldstartsystem 
Funkt ionspr incip(per): 
Funktionsgrænser/indsti 11inger CD C2). 
Fødepumpe 
Tryk C2). ... |<pa eller karakteristikdiagram C2). 
Elektrisk system 
Nominel spænding: ... V, positiv/negativ tilslutning til stel 
CD 
Generator 
Type : 
Nominel effekt: ... VA 
Tænd i ng 
Fabrikat(er): 
Type(r): 
- 40 -
3.2.6.3 Funktionsprincip: 
3.2.6.4 Fortændingskurve C2). 
3.2.6.5 Statisk fortænding C2). ... grader før stemplets topstilling 
3.2.6.6 Gnistgab C2). ... mm 
3.2.6.7 Kamvinkel C2). ... grader 
3.2.6.8 Radiostøjdæmpning (beskrivelse): 
3.2.7 Køling (væske/luft) CD 
3.2.7.1 Nominel indstilling af motor temperaturstyringsmekanisme: 
3.2.7.2 Væske 
3.2.7.2.1 Art: 
3.2.7.2.2 Cirkulationspumpe(r): Ja/nej CD 
3.2.7.2.3 Karakteristik: ... eller 
3.2.7.2.3.1 Fabrikat(er): 
3.2.7.2.3.2 Type(r): 
3.2.7.2.4 Udvekslingsforhold: 
3.2.7.2.5 Beskrivelse af ventilator og dennes drivmekanisme: 
3.2.7.3 Luft 
3.2.7.3.1 Blæser: Ja/nej CD 
3.2.7.3.2 Karakteristik: ... eller 
3.2.7.3.2.1 Fabrikat(er): 
3.2.7.3.2.2 Type(r): 
3.2.7.3.3 Udvekslingsforhold: 
3.2.8 Indsugning 
3.2.8.1 Tryklader: Ja/nej CD 
3.2.8.1.1 Fabrikat(er): 
3.2.8.1.2 Type(r): 
3.2.8.1.3 Beskrivelse af systemet (f.eks. maksimalt ladetryk: ... kPa, evt 
overtryksvent i I) 
- 41 -
3.2.8.2 Ladeluftkøler.- Ja/nej CD 
3.2.8.3 Indsugningsundertryk ved nominel motoromdrejningshastighed og 100% 
belastning 
mindste tilladelige: ... kPa 
største tilladelige: ... kPa 
3.2.8.4 Beskrivelse og tegninger af tilgangsrør og tilbehør 
(overtrykskammer, opvarmningsanordning, supplerende luft indtag 
osv.): 
3.2.8.4.1 Beskrivelse af indsugningsmanifold (inkI. tegninger og/eller 
fotografier): 
3.2.8.4.2 Luftfilter, tegninger: eller 
3.2.8.4.2.1 Fabrikat(er): 
3.2.8.4.2.2 Type(r): 
3.2.8.4.3 Indsugnings lyddæmper, tegninger: eller 
3.2.8.4.3.1 Fabrikat(er): 
3.2.8.4.3.2 Type(r): 
3.2.9 Udstødning 
3.2.9.1 Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningsmanifold: 
3.2.9.2 Beskrivelse og/eller tegninger af udstødningssystem: 
3.2.9.3 Største tilladelige udstødningsmodtryk ved nominel 
motoromdrejningshastighed og 100% belastning: ... kPa 
3.2.9.4 Udstødnings Iyddæmper(e): 
forreste, midterste, bageste lyddæmper, konstruktion, type, 
mærkning; hvis relevant for ekstern støj: støjdæmpning i motorrum 
og på motor : 
3.2.10 Mindste tværsnitsareal af tilgangs- og afgangsåbninger: 
3.2.11 Vent i Iindsti 11ing eller tilsvarende data 
3.2.11.1 Maksimalt ventil løft, åbnings- og lukkevinkler eller nærmere 
angivelse af indstilling for alternative distributionssystemer i 
forhold til dødpunkter: 
3.2.11.2 Reference- og/el ler indst i I I ingsspi I lerum CD: 
3.2.12 Foranstaltninger mod luftforurening 
3.2.12.1 Anordning til recirkulation af krumtaphusgasser (beskrivelse og 
tegninger): 
- 42 -
3.2.12.2 Supplerende forureningsbekæmpende anordninger (hvis sådanne 
forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik) 
3.2.12.2.1 Katalysator: Ja/nej CD 
3.2.12.2.1.1 Antal katalysatorer og katalysatorelementer: 
3.2.12.2.1.2 Katalysatorens (katalysatorernes) dimensioner, form og volumen 
3.2.12.2.1.3 Katalytisk virkning: 
3.2.12.2.1.4 Samlet mængde ædelmetal: 
3.2.12.2.1.5 Relativ koncentration: 
3.2.12.2.1.6 Bærer (struktur og materiale): 
3.2.12.2.1.7 Celletæthed: 
3.2.12.2.1.8 Katalysatorbeholder type: 
3.2.12.2.1.9 Katalysatorens (katalysatorernes) placering (sted og 
referenceafstand i udstødningssystemet) 
3.2.12.2.2 Lambda-sonde: ja/nej (1) 
3.2.12.2.2.1 Type 
3.2.12.2.2.2 Placering: 
3.2.12.2.2.3 Arbejdsområde: 
3.2.12.2.3 Lufttilførsel: Ja/nej (1) 
3.2.12.2.3.1 Type (pulserende luft, luftpumpe, o.lign.): 
3.2.12.2.4 Recirkulation af udstødningsgas: ja/nej 
3.2.12.2.4.1 Karakteristika (flowhastighed, m.v.): 
3.2.12.2.5 System til begrænsning af emission ved fordampning: ja/nej 
3.2.12.2.5.1 Detaljeret beskrivelse af anordningerne og af deres tilstand: 
3.2.12.2.5.2 Tegning af fordampningsbegrænsningssystemet: 
3.2.12.2.5.3 Tegning af beholder med aktivt kul: 
3.2.12.2.5.4 Skitse af brændstoftank med angivelse af volumen og materiale: 
3.2.12.2.6 Partikelfilter: Ja/nej (1) (1) 
(7) 
- 43 -
3.2.12.2.6.1 Partikelfilterets dimensioner, form og volumen: 
3.2.12.2.6.2 Partikelfiltrets type og konstruktion: 
3.2.12.2.6.3 Placering (referenceafstand i udstødningssystemet): 
3.2.12.2.6.4 Regenerer ingsmetode eller -system, beskrivelse og/eller tegning: 
3.2.12.2.7 Andre systemer (beskrivelse og funktionsmåde): 
3.2.13 Absorptionskoefficientsymbolets placering (kun for motorer med 
kompress ionstænd i ng): 
3.2.14 Nærmere oplysninger om eventuelle anordninger, der er beregnet til 
at påvirke brændstoføkonomien (hvis disse ikke er omfattet af 
andre rubrikker): 
3.3 Elektromotor 
3.3.1 Type (vinding, magnetisering): 
3.3.1.1 Maksimal timeeffekt: ... kW 
3.3.1.2 Driftsspænding: ... V 
3.3.2 Batteri 
3.3.2.1 Antal ce I ler: 
3.3.2.2 Masse: ... kg 
3.3.2.3 Kapacitet: ... Ah (amperetimer) 
3.3.2.4 Placering: 
3.4 Andre forbrændings- eller elektromotorer eller kombinationer heraf 
(nærmere oplysninger om disse motorers konstruktion): 
3.5 Brændstofforbrug 
3.5.1 Bykørsel: ... 1/100 km 
3.5.2 Konstant hastighed på 90 km/h: ... 1/100 km 
3.5.3 Konstant hastighed på 120 km/h: ... 1/100 km 
3.6 De af fabrikanten tilladte temperaturer 
3.6.1 Kølesystem 
3.6.1.1 Væskekøling 
Maksimal temperatur ved afgangsåbning: ... °C 
3.6.1.2 Luftkøling 
3.6.1.2.1 Referencepunkt: 
- 44 -
3.6.1.2.2 Maksimal temperatur ved referencepunkt: ... °C 
3.6.2 Maksimal afgangstemperatur i ladeluft fra ladeluftkøler: ... °C 
3.6.3 Maksimal udstødningstemperatur ved det punkt i udstødningsrøret 
(-rørene), der støder op ti I udstødningsmanifoldens 
afgangsflange(r): ... °C 
3.6.4 Brændstoftemperatur 
Mindste: ... °C 
Største: °C 
3.6.5 Smøremidlets temperatur 
Mindste: ... °C 
Største: ... °C 
3.7 Motordrevet udstyr 
Maksimalt tilladt effekt, der absorberes af motordrevet udstyr som 
specificeret på og under de i punkt 5.1.1 i bilag I til direktiv 
80/1269, med senere ændringer, anførte driftsbetingelser, ved hver 
af de i punkt 4.1 i bilag III til direktiv 88/77 fastsatte 
motorhast igheder 
Tomgang : ... kW 
M i ddeI : ... kW 
Nom i ne I : ... kW 
3.8 Smøresystem 
3.8.1 Beskrivelse af systemet 
3.8.1.1 Smøremiddel beholderens placering: 
3.8.1.2 Fødesystem (ved pumpe/indsprøjtning i indsugning/blanding med 
brændstof osv.) : 
3.8.2 Smørepumpe 
3.8.2.1 Fabrikat(er): 
3.8.2.2 Type(r): 
3.8.3 Blanding med brændstof 
3.8.3.1 Procent: 
3.8.4 Oliekøler: Ja/nej (1) 
3.8.4.1 Tegning(er): eller 
3.8.4.1.1 Fabrikat(er): 
3.8.4.1.2 Type(r): 
- 45 -
4. 
4.1 
4.2 
4.3 
4.3.1 
4.4 
4.4.1 
4.5 
4.5.1 
4.5.2 
4.5.3 
4.6 TRANSMISSION (V) 
Tegning af transmissionssystemet: 
Type (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.) 
Inertimoment for motorsvinghjul: 
Supplerende inertimoment, udkoblet: 
Kobling (type): 
Maksimal momentomformning: 
Gearkasse 
*1 \ Type (manuel, automatisk, CVT » 
Placering i forhold til motor: 
Betjeningsmåde: 
Gearudvekslingsforhold 
Gear 
Maksimum for CVT* 
1 
2 
3 
Minimum for CVT* 
Bakgear Udveksling 
i gearkasse 
(forhold mel lem 
motorens og gear­
kasseudgangs-
akslens omdrej-
ningshast ighed) Ende Iigt 
udvekslingsforhold 
(forhold mel lem 
gearkasseudgangs-
aks lens og de 
dr i vende hjuls 
omdrejnings-
hast ighed) Totalt 
udveks-
Iings­
forhold 
* CVT « kontinuerlig variabel transmission 
4.6.1 
4.7 Punkter for gearskift (fra første til andet, osv., kun for manuelt 
gear, ved prøvning efter bilag 11 IA til direktiv 70/220.) 
(w) Køretøjets tophastighed og gear, hvori denne nås (i km/h) : 
- 46 -
4.8 Speedometer (for fartskriver angives kun godkendeIsesmærke) 
4.8.1 Funktionsprincip og beskrivelse af drivmekanismen: 
4.8.2 Instrumentets konstant: 
4.8.3 Målemekanismens tolerance (i henhold til punkt 2.1.3 i bilag II 
ti I direktiv 75/443): 
4.8.4 Totalt udvekslingsforhold (i henhold til punkt 2.1.2 i bilag II 
til direktiv 75/443) eller tilsvarende data: 
4.8.5 Diagram over speedometerskalaen eller andre former for visning: 
4.9 Differentialespærre: Ja/nej 
5. AKSLER 
5.1 Tegning af hver aksel med oplysning om materialer eller evt. 
fabr i kat og type: 
6. HJULOPHÆNG 
6.1 Tegning af ophængssystemet: 
6.2 Type og konstruktion af ophæng for hver aksel eller hvert hjul: 
6.2.1 Niveauregulering: Ja/nej 
6.3 Karakteristik for ophængets fjedrende dele (konstruktion, 
materialeegenskaber og dimensioner): 
6.4 KrængningsstabiIisatorer: ja/nej 
6.5 Støddæmpere: Ja/nej 
6.6 Dæk og hjul 
6.6.1 Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, 
mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori ; 
for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r) 
6.6.1.1 Aksel 1: 
6.6.1.2 Aksel 2: 
osv. 
6.6.2 Øvre og nedre grænse for ruMeradius 
6.6.2.1. Aksel 1: 
6.6.2.2 Aksel 2: 
osv. 
6.6.3 Dæktryk anbefalet af køretøjsfabrikanten: kPa 
- 47 -
6.6.4 Snekæde/dæk/hjuIkombi nat ion, som fabrikanten anbefaler som egnet 
til foraksel og/eller bagaksel på køretøjstypen: 
6.6.5 Kort beskrivelse af eventuelt reservehjul til midlertidig brug: 
7. STYREAPPARAT 
7.1 Skematisk diagram over den (de) styrende aksel (aksler), som viser 
styreapparatets geometri. 
7.2 Mekanisme og betJeningsorgan 
7.2.1 Mekanismens art: 
7.2.2 Forbindelse til hjulene: 
7.2.3 Evt. servoforstærkning: 
7.2.3.1 Funktionsprincip og -diagram, fabrikat og type: 
7.2.4 Skematisk diagram over styremekanismen: 
7.2.5 Skematisk(e) diagram(mer) over styreapparatets 
betjeningsorgan(er): 
7.2.6 Evt. indstillingsmuligheder og indsti I Iingsmåde for 
styreapparatets betjeningsorgan: 
7.3 Hjulenes største drejningsvinkel 
7.3.1 Til højre ... (grader); antal ratomdrejninger ... (eller 
t iIsvarende data) 
7.3.2 Til venstre ... (grader); antal ratomdrejninger ... (eller 
tiIsvarende data) 
8. BREMSER 
Der gives følgende nærmere oplysninger, herunder i givet fald 
i dent If i kationsmuligheder: 
8.1 Bremsetype og karakteristik (som defineret i punkt 1.6 i bilag I 
til direktiv 71/320) med tegning (f.eks. tromler eller skiver, 
bremsede hjul, forbindelse til bremsede hjul, 
bremsebelægningernes/bremseklodsernes fabrikat og type, 
effektivt bremseareal, radius af tromler, sko eller skiver, 
bremsetromlernes masse, juster ingsanordninger, relevante dele af 
aksel(aksler) og hjulophæng osv.): 
8.2 Funktionsdiagram, beskrivelse og/eller tegning af følgende 
bremseanordninger (som defineret i punkt 1.2 i bilag I til 
direktiv 71/320) med f.eks. transmission og betjening 
(konstruktion, justering, pedalkraft, betJen ingsanordningens 
tilgængelighed og anbringelse, skraldemekanisme ved mekanisk 
transmission, karakteristik for forbinde Isesanordningens 
hoveddele, cylindre og stempler, bremsecylindre eller tilsvarende 
komponenter ved elektriske bremsesystemer) 
- 48 -
8.2.1 Driftsbremse: 
8.2.2 Nødbremse: 
8.2.3 Parker ingsbremse: 
8.2.4 Evt. yderligere bremseanordning: 
8.2.5 Bremseanordning, der aktiveres automatisk ved brud på 
påhængskøretøjsti I kobl ingen: 
8.3 Betjening og transmission af bremseanordninger til 
påhængskøretøjer på køretøjer (herunder påhængskøretøjer), der er 
beregnet til at trække et påhængskøretøj: 
8.4 Køretøjet er udstyret til at trække et påhængskøretøj med 
elektrjsk/pneumati sk/hydraulisk UJ driftsbremse: 
Ja/nej 
8.5 For køretøjer med blokeringsfrie bremser, beskrivelse af systemets 
funktion (herunder elektroniske dele), blokdiagram over de 
elektriske forbindelser samt diagram over hydraulik- eller 
trykluftkredsløbet: 
8.6 Beregning og kurver i henhold til tillægget til punkt 1.1.4.2 i 
bilag II til direktiv 71/320 (eller i givet fald tillægget til 
b i I ag XI): 
8.7 Beskrivelse og/eller tegning af energiforsyning (skal ligeledes 
specificeres for servoforstærkede bremser): 
8.8 Beregning af bremsesystemet: forholdet mellem summen af 
bremsekræfterne på hjulomkredsen og betJeningskraften: 
8.9 Kort beskrivelse af bremseapparaterne (i henhold til punkt 1.3 i 
bi lag IX til direktiv 71/320): 
8.10 Anmodes der om fritagelse for type I- og/eller type 11-prøverne, 
anføres prøverapportens nummer i overensstemmelse med tillæg 2 i 
bilag VII til direktiv 71/320: 
9. KARROSSERI 
9.1 Karrosseriets art: 
9.2 Materialer og konstruktion: 
9.3 Døre, låse og hængsler 
9.3.1 Dørkonstruktion og -antal: 
9.3.1.1 Dimensioner, åbningsretning og største åbningsvinkel: 
9.3.2 Tegning af låse og hængsler og deres placering på dørene: 
9.3.3 Teknisk beskrivelse af låse og hængsler: 
- 49 -
9.3.4 Evt. nærmere oplysninger (herunder dimensioner) om indgange, trin 
og nødvendige håndtag: 
9.4 Synsfelt 
9.4.1 Nærmere oplysninger om de primære referencemærker, der er 
tilstrækkelig detaljeret til, at de nemt kan identificeres, samt 
hvert enkelt mærkes placering i forhold ti I de andre og i forhold 
til det referencepunkt, der skal kontrolleres: 
9.4.2 Tegning(er) eller fotograf i(er), der viser, hvor komponenter er 
placeret inden for synsfeltet fremad på 180 grader: 
9.5 Forrude og andre ruder 
9.5.1 Forrude 
9.5.1.1 Anvendte mater i åler : lamineret/hærdet : 
9.5.1.2 Monteringsprincip: 
9.5.1.3 HæIdn i ng: 
9.5.1.4 Godkendelsesnummer (-numre) 
9.5.2 Andre ruder 
9.5.2.1 Anvendte mater i åler : 
9.5.2.2 Godkende Isesnummer(-numre): 
9.5.2.3 Bagrude med lystransmissionsfaktor på under 70%: ja/nej 
9.6 Forrudevisker(e) 
9.6.1 Detaljeret teknisk beskrivelse (herunder fotografier eller 
tegninger): 
9.7 Forrudevasker 
9.7.1 Detaljeret teknisk beskrivelse (herunder fotografier eller 
tegninger) eller godkendelsesnummer, hvis typegodkendt som separat 
teknisk enhed: 
9.8 Afrimnings- og afdugningsanlæg 
9.8.1 Detaljeret teknisk beskrivelse (herunder fotografier eller 
tegninger): 
9.8.2 Maksimalt elforbrug: ... kW 
9.9 Førerspejle (angiv for hvert spejl) 
9.9.1 Fabrikat: 
- 50 -
9.9.2 GodkendeIsesmærke: 
9.9.3 Variant: 
9.9.4 Tegning(er), der viser placering på køretøjet: 
9.9.5 Nærmere oplysninger om fastgøre Isesmåde, herunder om den del af 
køretøjet, hvorpå det er monteret: 
9.9.6 Ekstraudstyr, som kan påvirke synsfeltet bagud: 
9.10 Indvendigt udstyr 
9.10.1 Beskyttelse af fører og passagerer 
9.10.1.1 Oversigtsplan eller fotografier, der viser placeringen af vedlagte 
snit eller projektioner: 
9.10.1.2 Fotografi eller tegning, der viser referenceområdet, herunder det 
undtagne område (punkt 2.3.1 i bilag I til direktiv 74/60) 
9.10.1.3 Fotografier, tegninger og/eller eksploderet afbildning af 
indvendigt udstyr, der viser kabinens dele og de anvendte 
materialer - med undtagelse af indvendige førerspejle -
betjeningsorganernes udformning, tag og skydetag, ryglæn, sæder og 
sædebagsider (punkt 3.2 i bilag I til direktiv 74/60) 
9.10.2 Betjeningsorganernes, kontrol lampernes og indikatorernes 
placering og identificering 
9.10.2.1 Fotografier og/eller tegninger af placeringen af symboler og 
betjeningsorganer, kontrol lamper og indikatorer: 
9.10.2.2 Fotografier og/eller tegninger af identificeringen af 
betjeningsorganer, kontrol lamper og indikatorer og i givet fald af 
de i direktiv 78/316 nævnte køretøjsdele: 
9.10.2.3 Oversigtstabel: 
Køretøjstypen er udstyret med følgende betjeningsorganer, 
kontrol lamper og indikatorer i henhold til bilag II og III til 
direktiv 78/316: 
- 51 -
BETJENINGSORGANER, KONTROLLAMPER OG INDIKATORER, SOM, 
HVIS DE FOREFINDES, SKAL VÆRE IDENTIFICERET, 
OG HERTIL HØRENDE SYMBOLER 
Symbol 
nr. 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 
13 
14 
15 
16 
17 
18 
19 
20 
21 
22 
23 Anordning 
Hoved lysafbryder 
Nærlys 
Fjernlys 
Positionslys 
Tàgefor lygte 
Tâgebaglygte 
Indstilling af 
forlygteniveau 
Parkeringslys 
Retningsviserblink 
Havariblink 
Forrudevisker 
Forrudevasker 
Kombineret forrude-
-vi sker og -vasker 
Forlygtevasker 
Forrudeafrimning og 
-afdugning 
Bagrudeafrimning og 
-afdugning 
Ventilator 
Diesel forvarmer 
Choker 
Bremsesvigt 
Brandstofniveau 
Lade indikator 
Kølevasketemperatur Betjeningsorgan/ 
indikator 
forefindes (*) Er identi­
ficeret ved 
symbol (*) Hvor Kontrol lampe 
forefindes 
(•) Er identi­
ficeret ved 
symbol (•) Hvor 
(**) 
* x - forefindes 
0 * ekstraudstyr 
-- kan ikke fås, ej heller separat ** d - pa henholdvis betjeningsorgan, 
indikator eller kontrol lampe 
c - i umiddelbar narhed 
- 52 -
BETJENINGSORGANER, KONTROLLAMPER OG INDIKATORER, SOM, 
HVIS DE FOREFINDES, KAN VÆRE IDENTIFICERET, 
OG SYMBOLER, DER SKAL ANVENDES, HVIS DE ER IDENTIFICERET 
Symbol 
nr. 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 Anordning 
Parker ingsbremse 
Bagrudevisker 
Bagrudevasker 
Kombineret bagrude-
-vi sker og -vasker 
Intermitterende 
forrudevisker 
Lydsignal apparat (horn) 
Motorhjelm (bagtil) 
Bagagerumski op (bagtil) 
Sikkerhedsseler 
Olietryk 
Blyfri benzin Betjeningsorgan/ 
indikator 
forefindes (•) Er identi­
ficeret ved 
symbol (•) Hvor Kontrol lampe 
forefindes 
(•) Er identi­
ficeret ved 
symbol (*) Hvor 
* x - forefindes 
0 - ekstraudstyr 
-- kan ikke fås, ej heller separat ** d • pa henholdvis betjeningsorgan, 
indikator eller kontrol lampe 
c - i umiddelbar narhed 
- 53 -
9.10.3 Sæder 
9.10.3.1 Antal: 
9.10.3.2 Placering og arrangement: 
9.10.3.3 Masse: 
9.10.3.4 Karakteristik: Beskrivelse og tegninger af 
9.10.3.4.1 sæderne og deres forankring: 
9.10.3.4.2 indsti 11ingssystem: 
9.10.3.4.3 system for justering i længderetningen og låsesystem: 
9.10.3.4.4 sikkerhedsselernes forankringer, hvis de er indbygget i sædets 
ramme: 
(x) 
9.10.3.5 Koordinater eller tegning af R-punktet 
9.10.3.5.1 Førersædet: 
9.10.3.5.2 Alle andre siddepladser: 
9.10.3.6 Ryglænets vinkel 
9.10.3.6.1 Førersædet: 
9.10.3.6.2 Alle andre siddepladser: 
9.10.3.7 Sædeindsti 11ingsmuligheder 
9.10.3.7.1 Førersædet: 
9.10.3.7.2 Alle andre siddepladser: 
9.10.4 Type nakkestøtte(r) (angiv godkendelsesnummer, hvis et sådant 
findes) : 
9.10.5 Varmesystemer for kabinen 
9.10.5.1 En kort beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til varmesystemet, 
hvis varmesystemet anvender varmen i motorkølevæsken: 
9.10.5.2 En detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til 
varmesystemet, hvis kø le luft eller udstødningsgas fra motoren 
anvendes som varmekilde, herunder 
9.10.5.2.1 Skitsetegning af varmesystemet, der viser placeringen i køretøjet: 
9.10.5.2.2 Skitsetegning af varmeveksleren til varmesystemer, der anvender 
udstødningsgas til opvarmning, eller af de dele, hvor 
varmevekslingen finder sted (for varmesystemer, der anvender 
køleluft fra motoren til opvarmning): 
- 54 -
9.10.5.2.3 Gennemskåret tegning af henholdsvis varmeveksleren eller de dele, 
hvor varmevekslingen finder sted, med angivelse af godstykkelse, 
anvendte materialer og overfladekarakteristik: 
9.10.5.2.4 Specifikationer for andre større komponenter i varmesystemet, 
f.eks. blæseren, med hensyn til konstruktion og tekniske data: 
9.10.5.3 Maksimalt elforbrug: ... kW 
9.10.6 Komponenter, der påvirker styreapparatets opførsel ved kollision 
9.10.6.1 En detaljeret beskrivelse med fotograf i(er) og/eller tegning(er) 
af køretøjstypen med hensyn til konstruktion, dimensioner, 
formgivning og materialesammensætning for den del af køretøjet, 
der ligger foran styreindretningen, herunder de komponenter, der 
er beregnet til at medvirke ti I at absorbere energi ved en 
kollision mod styreindretningen: 
9.10.6.2 Fotograf i(er) og/eller tegning(er) af andre køretøjsdele end de i 
9.10.6.1 beskrevne, som fabrikanten efter aftale med den tekniske 
tjeneste har udpeget som havende indflydelse på styreapparatets 
opførsel ved en kollision: 
9.11 Udvendige fremspringende dele 
9.11.1 Generel udformning (tegning eller fotografier) med angivelse af 
placeringen af vedlagte snit og projektioner: 
9.11.2 Tegninger og/eller fotografier, hvis det er relevant, af f.eks. 
dør- og vinduesstolper, luftindtagsgæller, kølergitter, 
forrudeviskere, tagrender, håndtag, glideskinner, stænklapper og 
dæksler, dørhængs I er og låse, kroge, øjer, dekorativt udstyr, 
skilte, emblemer og indskæringer samt enhver anden udvendig 
fremspringende del eller dele af den udvendige overflade, som kan 
betragtes som farlige (f.eks. lysudstyr). Hvis de dele, der er 
nævnt ovenfor, ikke er farlige, kan de af dokumentationshensyn 
erstattes af fotografier, der om nødvendigt kan være ledsaget af 
må I angive I ser og/eller en beskrivelse: 
9.11.3 Tegninger af dele af den udvendige overflade i overensstemmelse 
med punkt 6.9.1 i bilag I til direktiv 74/483: 
9.11.4 Tegning af kofangere: 
9.11.5 Tegning af gulv linje: 
9.12 Sikkerhedsseler og/eller andre fastholde Isesanordninger 
- 55 -
9.12.1 Sikkerhedsselernes og fastho I de Isesanordningernes antal og 
placering samt sæder, hvorpå de kan anvendes: 
(D - førersiden, P - passagersiden, C - i midten) 
D/P/C FuIdstænd igt EØF-typegodkendeIsesmærke Eventuel variant 
Forsæde 
Bagsæde 
Ekstraudstyr (f.eks. til højdejusterbare sæder, selestrammere osv.) 
9.12.2 
9.13 
9.13.1 
9.13.2 Sikkerhedsseleforankringernes antal og placering og bevis for 
overensstemmelse med direktiv 76/115, med senere ændringer (dvs 
delvis EØF-typegodkendeIsesnummer eller prøverapport): 
S i kkerhedsseIeforankri nger 
Fotografier og/eller tegninger af karrosseriet, der viser 
placering og dimensioner for de faktiske og fungerende 
forankringer, ink I. R-punktet: 
Tegninger af seleforankringerne og de dele af køretøjets 
konstruktion, hvortil de er fastgjort (med angivelse af 
mater iale): 
- 56 -
9.13.3 Betegnelse for de typer (*} sikkerhedsseler, der er godkendt til 
montering i de forankringer, som køretøjet er udstyret med 
Forankringens placering 
Køretøjs- Sæde­
struktur ramme 
Forsæder 
ude 
nederste forankring 
inde 
Højre sæde øverste forankring 
___ 
nederste forankring 
venstre 
Midtersæde øverste forankring 
ude 
nederste forankring 
inde 
Venstre sæde øverste forankring 
Bagsæder ude 
nederste forankring 
inde 
Højre sæde 
øverste forankring 
højre 
nederste forankring 
venstre 
Midtersæde 
øverste forankring 
ude 
nederste forankring 
inde 
Venstre sæde 
øverste forankring 
(*) Der anvendes samme symboler og mærker som i punkt 1.1.3 og 1.1.4 i I bilag 
III til direktiv 77/541. For seler af "S"-typen angives hvilken type 
(hviIke typer). 
9.13.4 
9.14 Beskrivelse af den særlige type sikkerhedsseler, som er forankret 
i sædets ryglæn, eller som er forsynet med energidissiperende 
anordning: 
Anbringelsessted for nummerplader bagtil (angiv evt. forskellige 
mulige placeringer, tegninger kan evt. benyttes) 
- 57 -
9.14.1 Højde over vejbane, Øvre kant: 
9.14.2 Højde over vejbane, nedre kant: 
9.14.3 Afstand mellem midterlinje og køretøjets midter længdeplan: 
9.14.4 Afstand fra køretøjets venstre side: 
9.14.5 Mål (længde x bredde): 
9.14.6 Nummerpladens hældning i forhold til det lodrette plan: 
9.14.7 Synlighedsvinkel i det vandrette plan: 
9.15 Beskyttelse bagtil mod underkøring 
9.15.1 Tegning af de køretøjsdele, der har betydning for beskyttelsen 
bagtil mod underkøring, dvs. tegning af køretøjet og/eller 
chassiset med bageste aksels anbringelse og montering, tegning af 
montering af og/eller beslag til beskyttelse bagtil mod 
underkøring. Hvis beskyttelsen mod underkøring ikke er en særlig 
anordning, skal det tydeligt fremgå af tegningen, at de krævede 
mål er overholdt: 
9.15.2 Hvis den er en særlig anordning, fuld beskrivelse og/eller tegning 
af beskyttelsen bagtil mod underkøring (inkl. montering og beslag) 
eller, hvis den er godkendt som separat teknisk enhed, 
godkende Isesnummer: 
9.16 Hjul afskærmning 
9.16.1 Kort beskrivelse af køretøjets hjul afskærmning: 
9.16.2 Detaljerede tegninger af hjulafskærmningsdele og disses 
anbringelse på køretøjet med angivelse af de i figur 1 i bilag I 
til direktiv 78/549 anførte mål og under hensyntagen til ekstreme 
dæk/hjulkombinat ioner: 
9.17 Foreskrevne skilte 
9.17.1 Fotografier og/eller tegninger af placeringen af foreskrevne 
skilte og påskrifter og af chassisnummer: 
9.17.2 Fotografier og/eller tegninger af de officielle dele af skilte og 
påskrifter (udfyldt eksempel med må I angive I ser): 
9.17.3 Fotografier og/eller tegninger af chassisnummer (udfyldt eksempel 
med må I angive I ser): 
9.17.4 Fabrikantens attest for overensstemmelse med kravene i punkt 3 i 
bi laget ti I direktiv 76/114 
- 58 -
9.17.4.1 Betydningen af skrifttegn i anden del og i givet fald tredje del, 
som anvendes til at opfylde kravene i punkt 3.1.1.2, skal 
forklares: 
9.17.4.2 Hvis skrifttegnene i anden del anvendes ti i at opfylde kravene i 
punkt 3.1.1.3, skal deres betydning forklares: 
9.18 Radiostøjdæmpning 
9.18.1 Beskrivelse og tegn inger/fotograf ier af udformning og bestanddele 
af den del af karrosseriet, der udgør motorrummet, og den del af 
kabinen, der ligger tættest op ad dette: 
9.18.2 Tegninger eller fotografier af placeringen af meta I komponenter, 
der er monteret i motorrummet (f.eks. dele til varmeanlæg, 
reservehjul, luftfilter, styreapparat osv.): 
9.18.3 Oversigt over og tegning af rad i os tøj dæmpende udstyr-. 
9.18.4 Nærmere oplysninger om nominel værdi af Jævnstrømsmodstande og for 
tændkabler med indbygget radiostøjmodstand af den nominelle 
modstand pr. meter : 
10. LYGTER OG LYSSIGNALER 
10.1 Oversigt over alle anordninger: med angivelse af antal, fabrikat, 
model, typegodkendeIsesmærke, maksimal lysstyrke for 
fJernlyslygter, farve, kontrol lampe: 
10.2 Tegning af lygters og lyssignalers anbringelse: 
10.3 For hver lygte og refleksanordning, der er specificeret i direktiv 
76/756 (med ændringer), gives følgende oplysninger (i skriftlig 
form og/eller i diagramform) 
10.3.1 Tegning, der viser størrelsen af den lysende flade: 
10.3.2 Referenceakse og referencecentrum: 
10.3.3 Funktionsmåde for nedklappelige lygter: 
10.3.4 Specifikke monterings- og kabelføringsforskrifter: 
10.4 Nær lyslygter : grundindstilling som fastsat i punkt 4.2.6.1 i bilag 
I ti I direktiv 76/756 
10.4.1 Værdi for oprindelig indstilling: 
- 59 -
10.4.2 Placering af indikationen af denne værdi: 
10.4.3 Beskrivelse/skitse (1)af for lygteniveau-
indstil I (ngsanordn ing og art (f.eks. auto­
matisk, manuel trinvis indstillelig, 
trinløs indstiIlelig): 
10.4.4 Bet Jen ingsanordning: 
10.4.5 Referencemærker: 
10.4.6 Lastafhængige indsti 11ingsmærker* gælder kun for 
køretøjer med 
for lygten iveau-
indsti I I ings­
anordn ing 
11. FORBINDELSER MELLEM DET TRÆKKENDE KØRETØJ OG 
PÅHÆNGSKØRETØJ/SÆTTEVOGN 
11.1 TiIkobI ingsanordningens (-anordningernes) klasse og type: 
11.2 Største D-værd i : kN 
11.3 Instruktioner i fastgørelse af køretøjets koblingstype og 
fotografier eller tegninger af de fastgøre Isespunkter på 
køretøjet, som er angivet af fabrikanten; supplerende oplysninger, 
hvis koblingstypen kun må anvendes til bestemte køretøjstyper: 
11.4 Oplysninger om montering af særlige bøjler eller beslag til 
s Iæbn i ng <1) : 
12. FORSKELLIGT 
12.1 Lydsignalapparat(er) 
12.1.1 Apparatets anbringelsessted, monter ingsmåde, placering og 
orientering med må I angl ve I ser : 
12.1.2 Antal apparater: 
12.1.3 Typegodkende Isesmærke(r): 
12.1.4 Elektrisk/pneumatisk (1) kredsløbsdiagram: 
12.1.5 Nominel spænding eller tryk: 
12.1.6 Tegning af monter ingsanordning: 
12.2 Tyver isikringsanordninger 
12.2.1 En detaljeret beskrivelse af køretøjstypen med hensyn til 
indretning og udformning af det betJeningsorgan eller den enhed, 
som tyver isikringsanordningen virker på: 
12.2.2 Tegninger af tyver isikringsanordningen og dens montering i 
køretøjet: 
12.2.3 En teknisk beskrivelse af anordningen: 
12.2.4 Nærmere oplysninger om benyttede låsekombinationer: 
- 60 -
12.3 Slæbeanordning(er) 
12.3.1 Fortil: krog/øje/andet (1) 
12.3.2 Bagtil: krog/øJe/andet/ingen (1) 
12.3.3 Tegning eller fotografi af chassis/karrosser idel, der viser 
slæbeanordningens (-gernes) placering, konstruktion og montering: 
12.4 Nærmere oplysninger om ikke-motorrelaterede anordninger, der er 
beregnet til at påvirke brændstofforbruget (hvis disse ikke er 
omfattet af en anden rubrik): 
12.5 Nærmere oplysninger om ikke-motorrelaterede anordninger, der er 
beregnet ti I at nedsætte støjniveauet (hvis disse ikke er omfattet 
af en anden rubr ik): 
- 61 -
FODNOTER 
(a) 
(b) 
(O 
(d) 
(e) 
(f) 
(g) 
(h) 
(i) 
(J) 
(k) 
(I) 
(m) 
(n) 
(o) 
(P) 
(q) 
(r) 
(s) For de køretøjsdele, der har fået typegodkendelse, kan beskrivelsen 
erstattes af en henvisning til denne godkendelse. Ligeledes er en 
beskrivelse ikke nødvendig for køretøjsdele, hvis konstruktion klart 
fremgår af de vedlagte diagrammer eller tegninger. 
Overalt i dette bilag betyder: (1) - Det ikke gældende overstreges 
(2) - Angiv tolerance. 
Hvis typeidentifikationsmærkerne består af tegn, der ikke er relevante for 
beskrivelsen af de typer køretøjer, separate tekniske enheder eller 
komponenter, der er omfattet af dette oplysningsskema, skal disse tegn i 
følgedokumenterne markeres med symbolet "7" (f.eks. ABC7712377). 
Angivelse i henhold til definitionerne i bilag 2A. 
Om muligt betegnelse i henhold til Euronorm; alternativt oplyses: 
- beskrivelse af materialet 
- strækgrænse 
- brudstyrke 
- elasticitet i % 
- br i ne 11 hårdhed. 
Ved udførelse med normalt førerhus og med førerhus med sovekablne oplyses 
for begge udførelser dimensioner og masse. 
ISO-standard nr. 612 1978, term nr. 6.4. 
6.19.2 
6.20. 
6.5. 
6.1. 
6.2. 
6.3. 
6.6. 
6.7. 
Førerens masse sættes til 75 kg, og brændstoftanken fyldes til 90% af det 
af fabrikanten opgivne tank indhold. 
"Koblingsoverhæng" er den vandrette afstand mellem koblingen for kærrer og 
bagakslens(-akslernes) midterlinje. 
For ikke-konventionelle motorer og systemer skal fabrikanten give nærmere 
oplysninger svarende til dem, der er nævnt her. 
Dette tal skal afrundes til nærmeste tiendedel millimeter. 
3 
Denne værdi skal beregnes med ir - 3,1416 og afrundes til nærmeste cm • 
- 62 -
(t) Bestemmes i overensstemmelse med kravene i direktiv 80/1269/EØF. 
(u) Bestemmes i overensstemmelse med kravene i direktiv 80/1268/EØF. 
(v) Specificerede oplysninger skal gives for hver foreslået variant. 
(w) En 5% tolerance tillades. 
(x) "R-punktet" eller "sædets referencepunkt" er det af fabrikanten angivne 
referencepunkt, som: 
- har koordinater, der bestemmes i forhold ti i køretøjets konstruktion 
- svarer til den teoretiske position af drejepunktet for krop/ben 
(H-punktet) i laveste og bageste normale køre- eller brugsstilling, 
der er angivet af fabrikanten for hver af de af ham angivne sidde­
pladser 
- for alle andre siddepladser end forsæderne, hvor "H-punktet" ikke kan 
bestemmes ved brug af den tredimensionale H-punkt-dukke eller proce­
durer, kan det af fabrikanten opgivne "R-punkt" benyttes som reference 
efter den kompetente myndigheds skøn. 
(y) For påhængskøretøjer og sættevogne - og for køretøjer med 
tilkoblet påhængskøretøj eller sættevogn - hvor kobl ingsanordningen 
belastes med en signifikant kraft i lodret retning, indgår denne 
belastning efter division med tyngdeaccelerationen i den teknisk tilladte 
totalmasse. 
- 63 -
BILAG 2 
DEFINITION AF KØRETØJSKLASSER OG KØRETØJSTYPER 
A. Køretøjsk I asserne fremgår af følgende internationale klasseinddeling: 
1. Klasse M: Motorkøretøjer til personbefordring med mindst fire 
hjul samt motorkøretøjer til personbefordring med tre 
hjul og en totalmasse på over 1000 kg. 
- Klasse M1: Køretøjer til personbefordring med højst 8 
siddepladser foruden førerens plads. 
- Klasse M2: Køretøjer til personbefordring med over 8 siddepladser 
foruden førerens plads og en totalmasse på indtil 5000 
kg. 
- Klasse M3: Køretøjer til personbefordring med over 8 siddepladser 
foruden førerens plads og en totalmasse på over 5000 
«cg. 
2. Klasse N: Motorkøretøjer til godsbefordring med mindst fire hjul samt 
motorkøretøjer til godsbefordring med tre hjul og en totalmasse på over 
1000 kg. 
- Klasse N1 
- Klasse N2 
- Klasse N3 
3. Klasse 0: 
- Klasse 01 
- Klasse 02 
- Klasse 03 Køretøjer til godsbefordring med en totalmasse på 
indtiI 3500 kg. 
Køretøjer til godsbefordring med en totalmasse på over 
3500 kg og indtil 12000 kg. 
Køretøjer til godsbefordring med en totalmasse på over 
12000 kg. 
For et trækkende køretøj, der er konstrueret til 
tilkobling af sættevogn eller kærre, beregnes den 
masse, der lægges til grund for klassificeringen, som 
summen af det trækkende køretøjs masse i køreklar 
stand, den masse, der svarer til den maksimale 
statiske lodrette belastning, sættevognen eller kærren 
overfører til det trækkende køretøj, og i givet fald 
den største masse af det trækkende køretøjs egen last. 
Påhængskøretøjer (herunder sættevogne). 
Påhængskøretøjer med en totalmasse på indtil 750 kg. 
Påhængskøretøjer med en totalmasse på over 750 kg og 
indtiI 3500 kg. 
Påhængskøretøjer med en totalmasse på over 3500 kg og 
indtiI 10000 kg. 
- Klasse 04: Påhængskøretøjer med en totalmasse på over 10000 kg. 
- 64 -
For sættevogn eller kærre skal som den totalmasse, der lægges til grund 
for klassificeringen, regnes den statiske lodrette belastning, der 
overføres til jorden via sættevognens eller kærrens aksel eller aksler, 
når den er fuldt lastet og koblet til det trækkende køretøj. 
4. Køretøjer af ovenfor nævnte klasse M og N, der betragtes som 
terrængående ("off-road") køretøjer, under de i punkt 4.4 anførte 
belastnings- og kontrol betingelser og i henhold til de i punkt 4.5 
anførte definitioner og tegninger. 
4.1 Køretøjer af klasse N1 med en totalmasse på indtil 2000 kg og 
køretøjer af klasse M1 betragtes som terrængående køretøjer, hvis 
de: 
- er forsynet med mindst én foraksel og mindst én bagaksel, der er 
konstrueret ti I at trække samtidig, herunder køretøjer, hvor 
trækket på den ene aksel kan frakobles 
- er forsynet med mindst én differentialespærre eller mindst én 
mekanisme med tilsvarende virkning og kan forcere en 30% stigning 
beregnet for det enkelte køretøj. 
Endvidere skal de opfylde mindst fem af følgende seks krav: 
- en mindste frigangsvinkel fortil på 25° 
- en mindste frigangsvinkel bagtil på 20° 
- en mindste rampevinkel på 20° 
- en mindste frihøjde under forakslen på 180 mm 
- en mindste frihøjde under bagakslen på 180 mm 
- en mindste frihøjde mellem akslerne på 200 mm. 
4.2 Køretøjer af klasse N1 med en totalmasse på over 2000 kg, klasse 
N2 °9 M2 samt klasse M3 med en totalmasse på indtil 12000 kg 
betragtes som terrængående køretøjer, hvis deres hjul er konstrueret 
til at trække samtidig, herunder køretøjer, hvor trækket på den ene 
aksel kan frakobles, eller hvis følgende tre krav er opfyldt: 
- mindst én foraksel og mindst én bagaksel er konstrueret til at 
trække samtidig, herunder køretøjer, hvor trækket på den ene 
aksel kan frakobles 
- der er mindst én differentialespærre eller mindst én mekanisme 
med tilsvarende virkning 
- de kan forcere en 25% stigning beregnet for det enkelte køretøj. 
4.3 Køretøjer af klasse M3 med en totalmasse på over 12000 kg og af 
klasse N3 betragtes som terrængående køretøjer, hvis deres hjul er 
konstrueret til at trække samtidig, herunder køretøjer, hvor trækket 
på den ene aksel kan frakobles, eller hvis følgende krav er opfyldt: 
- mindst halvdelen af hjulene er drivende hjul 
- der er mindst én differentialespærre eller mindst én mekanisme 
med tilsvarende virkning 
- 65 -
- de kan forcere en 25% stigning beregnet for det enkelte køretøj 
- de opfylder mindst fire af følgende seks krav: 
- en mindste frigangsvinkel fortil på 25° 
- en mindste frigangsvinkel bagtil på 25° 
- en mindste rampevinkel på 25° 
- en mindste frihøjde under forakslen på 250 mm 
- en mindste frihøjde mellem akslerne på 300 mm 
- en mindste frihøjde under bagakslen på 250 mm. 
4.4 Belastnings- og kontrol bet Inge I ser 
4.4.1 Køretøjer af klasse N1 med en totalmasse på indtil 2000 kg og 
køretøjer af klasse M1 skal være i køreklar stand, dvs. med 
kølevæske, smøremidler, brændstof, værktøj, reservehjul og fører, 
hvis masse fastsættes til 75 kg. 
4.4.2 Andre motorkøretøjer end de i punkt 4.4.1 nævnte skal være lastet 
til den af fabrikanten opgivne teknisk tilladte totalmasse. 
4.4.3 Kontrollen af evnen til at forcere de krævede stigninger (25% og 
30%) sker ved simpel beregning. Den tekniske tjeneste kan i 
grænsetilfælde anmode om, at et køretøj af den pågældende type 
fremstilles ti I en praktisk afprøvning. 
4.4.4 Ved måling af frigangsvinklen fortil og bagtil samt af 
rampevinklen tages beskytte Isesanordninger mod underkøring ikke i 
betragtning. 
4.5 Definitioner og skitser af frigangsvinkel fortil og bagtil, 
rampevinkel og frihøjde. 
4.5.1 Ved "frigangsvinkel fortil" forstås den største vinkel mellem 
Jordplanet og planer, der går tangent lalt på dækkene på forhjulene 
under statisk belastning, således at intet punkt på køretøjet 
foran foraks I en ligger under disse planer og ingen fast del af 
køretøjet, med undtagelse af eventuelle trinbræt, under disse 
planer. 
- 66 -
4.5.2 Ved "frigangsvinkel bagtil" forstås den største vinkel mellem 
jordplanet og planer, der går tangent i a It på dækkene på baghjulene 
under statisk belastning, således at intet punkt på køretøjet bag 
bagakslen ligger under disse planer og ingen fast del af køretøjet 
under disse planer. 
TK 
Ç^i 
4.5.3 Ved "rampevinkel" forstås den mindste spidse vinkel mellem to 
planer, der går vinkelret på køretøjets midterplan i 
længderetningen og tangent i a It på henholdsvis dækkene på 
forhjulene og dækkene på baghjulene under statisk belastning, og 
hvis skæringspunkt rører den nederste faste del af køretøjet, når 
der ses bort fra hjulene. Denne vinkel er et mål for den største 
rampe, som køretøjet kan forcere. 
Jôn\ 
4.5.4 Ved "frihøjde mellem akslerne" forstås den mindste afstand mellem 
jordplanet og det laveste faste punkt på køretøjet. 
Bogiekonstruktioner betragtes som værende en enkelt aksel. 
- 67 -
4.5.5. Ved "frihøjde under en aksel" forstås afstanden under det højeste 
punkt på en cirkelbue, der går gennem midten af dækkenes 
trædeflade på en aksels hjul (de indvendige hjul i tilfælde af 
tvillingdæk), og som rører det laveste faste punkt på køretøjet 
mel lem hjulene. 
Ingen fast del af køretøjet må rage ind i det skraverede område på 
tegningen. Frihøjden for flere aksler angives i givet fald i 
henhold til disses placering, f.eks. 280/250/250. 
68 -
B. DEFINITION AF KØRETØJSTYPE 
1. Inden for klasse M1 
består en "køretøjstype" af køretøjer, der i hvert fald på følgende 
væsentlige punkter ikke adskiller sig fra hinanden: 
- fabrikant 
- fabrikantens typebetegnelse 
- væsentlige konstruktionsaspekter: 
. chassis/vognbund (åbenbare grundlæggende forskelle) 
. motor (motor med indre forbrænding/elektromotor/hybridmotor) 
Ved "varianter" af en type forstås køretøjer af satnme type, som i hvert 
fald på følgende væsentlige punkter ikke adskiller sig fra hinanden: 
- karrosser i form (f.eks. sedan, hatchback, coupe, cabriolet og 
stat ioncar) 
- motor : 
. funktionsprincip (som i punkt 3.2.1.1 i bilag 3) 
. cylinderantal og -arrangement 
. forskel i effekt på over 30 % (dvs. at den højeste er større end 
1,3 gange den laveste) 
. forskel i slagvolumen på over 20 % (dvs. at det højeste er 
større end 1,2 gange det laveste) 
- drivaksler (antal, placering og indbyrdes forbindelse) 
- styrende aksler (antal og placering). 
Ved "versioner" af en variant forstås køretøjer, som består af tilladte 
kombinationer af de forskellige punkter, der fremgår af 
informationspakken, i overensstemmelse med bilag 3. 
- 69 -
BILAG 3 
INFORMATIONSDOKUMENT 
TIL TYPEGODKENDELSE AF KØRETØJ 
(fodnotehenvisningerne er son I bilag 1) 
DEL 1 
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER 
0.1 Fabriksmærke (firmabetegnelse): 
0.2 Type og handelsbetegnelse^) 
0.3 Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet -
0.3.1 Mærkets anbringelsessted: 
0.4 Køretøjets klasse (c): 
0.5 Fabrikantens navn og adresse: 
0.8 Adresse på samlefabrik(ker) 
1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 
1.1 Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj 
(af hver karrosser i form) 
1.3 Antal aksler og hjul (evt. larvefødder eller bælter): 
1.3.2 Antal styrende aksler samt anbringelse: 
1.3.3 Drivaksler (antal, anbringelse, indbyrdes forbindelse): 
1.4 Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning): 
1.6 Motorens placering og montering: 
1.8 Højre- eller venstrestyring: 
2. MASSE OG DIMENSIONER (e) 
2.1 Akselafstand(e) (ved fuld last) (f): 
2.3.1 Sporvidde for hver styrende aksel : 
2.3.2 Sporvidde for alle andre aksler 
2.4 Køretøjets hoveddimensioner (udvendige mål) 
2.4.2.1 Længde (J>: 
2.4.2.2 Bredde (k): 
- 70 -
2.4.2.3 Højde (ubelastet) (,) <ved ophæng med niveauregulering, angiv 
normal kørepos it Ion): 
2.6 Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand eller masse af 
chassis med førerhus, når karrosseriet ikke leveres af fabrikanten 
(med køleyæske, smøremidler, brændstof, værktøj, reservehjul og 
fører) (max. og min. for hver version): 
2.6.1 Denne masses fordeling på akslerne (max. og min. for hver 
version): 
2.8 Teknisk tilladt totalmasse som oplyst af fabrikanten (max. og min. 
for hver version : 
2.8.1 Denne masses fordeling på akslerne (max. og min. for hver 
version): 
2.9 Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel: 
2.10 Teknisk tilladt masse af påhængskøretøj 
2.10.1 Påhængsvogn ekskl. kærre: 
2.10.2 Sættevogn: 
2.10.3 Kærre: 
2.10.4 Maksimumsmasse af vogntog: 
2.10.5 Køretøjet er/er ikke (1) egnet til bugsering 
2.10.6 Teknisk tilladt masse af påhængskøretøj uden bremser: 
2.11 Største lodrette tryk 
2.11.1 På det trækkende køretøjs koblingspunkt 
2.11.2 På påhængskøretøjets trækstang 
3. MOTOR (q) 
3.1 Fabrikant: 
3.1.1 Fabri kantens motorkode: 
(som markeret på motoren, eller andre i dent ifikatlonsformer) 
3.2 Forbrændingsmotor 
3.2.1.1 Funkt ionspr incip: posit iv tænding/kompressionstænding 
firetakt/totakt m 
3.2.1.2 Antal cylindre og cylinderarrangement: 
3 (s) 
3.2.1.3 SIagvoI urnen : ... cm 
3.2.1.8 Maksimal nettoeffekt: ... kW ved ... min"1 (t) 
3.2.2 Brændstof: diesel/benzin/LPG/andet 
- 71 -
3.2.4 BrændstoftiIførsel 
3.2.4.1 Ved karburator(er): Ja/nej (1) 
3.2.4.2 Ved brændstof indsprøjtning (kun kompressionstænding): ja/nej 
3.2.4.3 Ved brændstof indsprøjtning (kun positiv tænding): ja/nej 
3.2.7 Køling (væske/luft) (1) 
3.2.8 Indsugning 
3.2.8.1 Tryklader: Ja/nej (1) 
3.2.12 Foranstaltninger mod luftforurening 
3.2.12.2 Supplerende forureningsbekæmpende anordninger (hvis sådanne 
forefindes og ikke er omfattet af en anden rubrik) 
3.2.12.2.1 Katalysator: Ja/nej (1) 
3.2.12.2.2 Lambda-sonde: Ja/nej 
3.2.12.2.3 Lufttilførsel: Ja/nej (1) 
3.2.12.2.4 Recirkulation af udstødningsgas: Ja/nej 
3.2.12.2.5 System til begrænsning af emission ved fordampning: ja/nej 
3.2.12.2.6 Partikelfilter: Ja/nej (1) 
3.2.12.2.7 Andre systemer 
3.2.13 Absorptionskoefficientsymbolets placering (kun for motorer med 
kompressionstænding): 
3.3 Elektromotor 
3.3.1 Type (vinding, magnetisering): 
3.3.1.1 Maksimal timeeffekt: ... kW 
3.3.1.2 Driftsspænding: ... V 
3.3.2 Batteri 
3.3.2.4 Placering: 
- 72 -
4. 
4.2 
4.5 
4.5.1 
4.6 TRANSMISSION (V) 
Type (mekanisk, hydraulisk, elektrisk osv.) 
Gearkasse 
*1 'i Type (manuel, automatisk, CVT > 
Gearudvekslingsforhold 
Gear 
Maksimum for CVT* 
1 
2 
3 
Minimum for CVT* 
Bakgear Udveksling 
i gearkasse 
(forhold mel lem 
motorens og gear­
kasseudgangs-
akslens omdrej-
ningshast ighed) Ende Iigt 
udvekslingsforhold 
(forhold mel lem 
gearkasseudgangs-
akslens og de 
dr i vende hjuls 
omdrejnings-
hast ighed) Totalt 
udveks-
i ings­
forhold 
* CVT 
4.7 
6. 
6.2 
6.2.1 
6.2.2 
6.6.1 
6.6.1.1 
6.6.1.2 kontinuerlig variabel transmission 
Køretøjets tophastighed og gear, hvori denne nås (i km/h) 
HJULOPHÆNG (w). 
Type og konstruktion af ophæng for hver aksel eller hvert hjul: 
(f.eks. McPherson-svlngarm, skruefjeder) 
Niveauregulering: Ja/nej 
Største og mindste dækstørrelse 
Dæk/hjulkombination(er) (for dæk anføres dimensionsbetegnelsen, 
mindste belastningstal og symbol for mindste hastighedskategori ; 
for hjul anføres fælgdimension(er) og indpresningsdybde(r) 
Akse I 1 : 
Aksel 2: 
osv. 
6.6.2 Øvre og nedre grænse for rulleradius 
- 73 -
6.6.2.1 Aksel 1: 
6.6.2.2 Aksel 2: 
OSV. 
7. STYREAPPARAT 
7.2 Mekanisme og betJeningsorgan 
7.2.1 Mekanismens art: 
7.2.2 Forbindelse til hjulene: 
7.2.3 Evt. servoforstærkning: 
8. BREMSER 
8.9 Kort beskrivelse af bremseapparaterne (i henhold til punkt 1.3 i 
bilag IX til direktiv 71/320): 
9. KARROSSER I 
9.1 Karrosseriets art: 
9.3 Døre, låse og hængsler 
9.3.1 Dørkonstruktion og -antal: 
9.10 Indvendigt udstyr 
9.10.3 Sæder 
9.10.3.1 Antal: 
9.10.3.2 Placering og arrangement: 
9.10.4 Type nakkestøtte(r) (angiv godkendelsesnummer, hvis et sådant 
findes): 
9.17 Foreskrevne skilte 
9.17.1 Fotografier og/eller tegninger af placeringen af foreskrevne 
skilte og påskrifter og af chassisnummer: 
9.17.4 Fabrikantens attest for overensstemmelse med kravene i punkt 3 i 
bi laget ti I direktiv 76/114 
9.17.4.1 Betydningen af skrifttegn i anden del og i givet fald tredje del, 
som anvendes ti I at opfylde kravene i punkt 3.1.1.2, skal 
forklares: 
9.17.4.2 Hvis skrifttegnene i anden del anvendes ti I at opfylde kravene i 
punkt 3.1.1.3, skal deres betydning forklares: 
11. FORBINDELSER MELLEM DET TRÆKKENDE KØRETØJ OG 
PÅHÆNGSKØRETØJ/SÆTTEVOGN 
11.1 TiIkobI ingsanordningens (-anordningernes) klasse og type: 
- 74 -
DEL 2 
Skema, der viser, hvordan de punkter i del 1, hvor der er flere mulige 
angivelser, kan kombineres til køretøjsversioner. Ved hvert af sådanne punkter 
skal hver enkelt angivelse være mærket med et bogstav, som i nedenstående skema 
benyttes ti I at anføre, hvilken eller hvilke angivelser ved de enkelte punkter 
der gælder for den pågældende version. 
Der opstilles et særskilt skema for hver variant af typen. Af hensyn til 
afgiftsberegningen må følgende parametre ikke kombineres ti I en version: 
akselafstand 
masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand 
teknisk tilladt akseltryk pr. aksel 
s IagvoI urnen 
maksimal nettoeffekt 
gearkassetype 
antal gear, disses udveksl ingforhold og det 
øvre og nedre grænse for rulleradius for de 
dæk 
antal døre 
antal sæder. endelige udvekslingsforhold 
på hver aksel monterede 
Punkter, som kan kombineres vilkårligt inden for en variant, markeres 
kolonnen. le"-
Punkt al le version 1 version 2 osv. version n 
Disse oplysninger kan præsenteres på anden måde, når blot det tilsigtede mål 
nås. 
75 -
DEL 3 
NUMRE PÅ TYPEGODKENDELSER MEDDELT I HENHOLD TIL SÆRDIREKTIVER 
Oplysningerne i nedenstående skema gives for de punkter i bilag 4 eller 11, som 
er relevante for køretøjet. (Alle relevante godkendelser anføres.) 
punkt godkende 1 se 
nummer udvidet 
pr. (dato) var iant(er)/version(er) 
Underskr ift 
St i I Iing 
Dato 
Oplysninger om komponenter behøver ikke at anføres her, hvis de fremgår af 
den relevante monteringsgodkendelsesattest. 
- 76 -
BILAG 4 
LISTE OVER KRAV I FORBINDELSE MEDTYPEGODKENDELSE AF KØRETØJ 
DEL 1 
Liste over sardirektiver (i givet fald under hensyntagen til anvendelsesområde for og seneste andring af 
nedenstående sardirektiver) 
Punkt Direktiv 
1. Støjniveau 70/157 
2. Luftforurening 70/220 
3. Brandstofbeholdere/ 
afskarmning bagtil 70/221 
4. Anbringelse af nummerplade 
bagt i I 70/222 
5. Styreapparat 70/311 
6. Dør I ase og -hangsier 70/387 
7. Lydsignal apparat 70/388 
8. Førerspejle 71/127 
9. Bremser 71/320 
10. Radiostøjdampning 72/245 
11. Røgudvikling fra biler med 
dieselmotor 72/306 
12. Kabinens indre indretning 74/60 
13. Tyverisikring 74/61 
14. KolIisionssikret styreapparat 74/297 
15. Sader og sadeforankringer 74/408 
16. Udragende dele 74/483 
17. Hastighedsmåler (speedometer) 
og bakgear 75/443 
18. Foreskrevne skilte 76/114 
19. Forankringer for sikkerheds­
seler 76/115 
20. Montering af lygter 76/756 
21. Refleksanordninger 76/757 
22. Posit ions lygter, baglygter, 
stoplygter og markeringslygter 76/758 
23. Retningsviserblinklygter 76/759 
24. Nummerplade lygter 76/760 
25. Forlygter (inkl. lamper) 76/761 
26. Tâgeforlygter 76/762 
27. S labeanordninger 77/389 
28. Tågebag lygter 77/538 
29. Baklygter 77/539 
30. Parkeringslygter 77/540 
31. Sikkerhedsseler 77/541 
32. Udsyn fremad 77/649 
33. Identifikation af kontrol lamper 78/316 
34. Afdugning/afrimning 78/317 
35. Forrudevisker/vasker 78/318 
36. Varmeanlag 78/548 
37. Hjulafskarmning 78/549 
38. Nakkestøtter 78/932 
39. Brandstofforbrug 80/1268 
40. Motoreffekt 80/1269 
41. Luftforurening fra diesel­
køretøjer 88/77 
42. Sideafskarmning 89/297 
43. Sikkerhedsruder 91/??? 
44. Masse og dimensioner 
(personbiler) 91/??? 
45. Dak 91/??? 
46. Ti I kobl ingsanordninger 91/??? 
47. Afskarmningssystemer 91/??? 
48. Masse og dimensioner 
(last- og varebiler) 91/??? 
49. Antande Iighed 91/??? 
50. Udragende dele pa 
lastbil førerhuse 91/??? 
51. Hastighedsbegransere 
52. Køretøjer til offentlig 
transport 91/??? Henvisning 
til EF-tidende 
L42 
L76 23.02.70. 
06.04.70, 
L76 06.04.70, 
L76 06.04.70, 
L133 18.06.70, 
L176 10.08.70. 
L176 10.08.70. 
L68 22.03.71, 
L202 06.09.71. 
L152 06.07.72. 
L190 20.08.72. 
L38 11.02.74. 
L38 11.02.74. 
L165 20.06.74. 
L221 12.08.74. 
L256 01.10.74, 
L196 26.07.75. 
L24 30.01.76, 
L24 30.01.76. 
L262 27.09.76. 
L262 27.09.76. 
L262 
L262 
L262 
L262 
L262 
L145 
L220 
L220 
L220 
L220 
L267 
L81 
L81 
L81 
L168 
L168 
L325 
L375 
L375 27.09.76. 
27.09.76. 
27.09.76. 
27.09.76. 
27.09.76. 
13.06.77. 
29.08.77, 
29.08.77. 
29.08.77. 
29.08.77. 
19.10.77, 
28.03.78. 
28.03.78, 
28.03.78. 
26.06.78. 
26.06.78. 
20.11.78. 
31.12.80. 
31.12.80. 
L36 09.02.88. 
L124 05.05.89 16 
1 
23 
25 
10 
5 
12 
1 
37 
15 
1 
2 
22 
16 
1 
4 
1 
1 
6 
1 
32 
54 
71 
85 
96 
122 
41 
60 
72 
83 
95 
1 
3 
27 
49 
40 
45 
1 
36 
46 
33 Gy i d i ghedsomrode 
(køretøjsklasser) 
Ml M2 M3 NI N2 N3 01 02 03 04 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X 
X X X X 
X X X X 
X X X X X X 
X 
X X X X X X 
X 
X X X X X X 
X 
X X X X X X 
xxxxxxxxxx 
X X X X X X 
X X X X X X X 
X X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X 
X X X X X X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X X X X X X 
X X X X X X 
X X 
X X X X X X X X 
xxxxxxxxxx 
xxxxxxxxxx 
XX XX 
xxxxxxxxx 
X 
- 77 -
DEL 2 
Hvor der i artikel 3, 4, 5, 7, 8 eller 11 henvises til et særdirektiv, skal en 
godkendelse i henhold til følgende ECE-regulativer (under hensyntagen til omfang 
og seneste sndringer) anses for svarende ti i en godkendelse i henhold til det 
særdirektiv, der er anført under det pågældende punkt i ovenstående tabel. 
Punkt 
1. 
3. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11 . 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
19. 
20. 
21 . 
22. 
23. 
24. 
25. 
26. 
28. 
29. 
30. 
31. 
38. 
39. 
40. 
42. 
43. 
45. 
46. 
50. Støjniveau 
Afskærmning bagtil 
Styreapparat 
Dør I åse og -hængsler 
Lydsignal apparat 
Førerspejle 
Bremser 
Rad i ostøJ dæmpni ng 
Røgudvikling fra biler med dieselmotor 
Kabinens indre indretning 
Tyver i sikr ing 
KolIisionssikret styreapparat 
Sæder og sædeforankringer 
Udragende dele 
Hastighedsmåler (speedometer) 
Forankringer for sikkerhedsseler 
Montering af lygter 
Refleksanordninger 
Posit ions lygter, baglygter, stoplygter 
og marker i ngsIygter 
Retningsviserblinklygter 
NummerpIadeIygter 
Forlygter (inkl. lamper) 
Tågefor lygter 
Tågebaglygter 
Baklygter 
Parker ingslygter 
Sikkerhedsseler 
Nakkestøtter 
Brændstofforbrug 
Motoreffekt 
Sideafskærmning 
Sikkerhedsruder 
Dæk 
Ti I kobl ingsanordninger 
Udragende dele på Iastbi I førerhuse Basisregulat iv nr 
51/59 
58 
79 
11 
28 
46 
13 
10 
24 
21 
18 
12 
17 
26 
39 
14 
48 
3 
7 
6 
4 
1/8/20/37 
19 
38 
23 
77 
16 
25 
84 
85 
73 
43 
30/54/64 
55 
61 
- 78 -
BILAG 5 
FREMGANGSMÅDE FOR TYPEGODKENDELSE 
(Jf. artikel 4) 
1. Ved ansøgning i henhold til artikel 3, stk. 1, skal den godkendende 
myndighed 
a) kontrollere, at godkendelserne i henhold til hvert særdirektiv er 
gyldige i behørigt omfang i forhold til det pågældende særdirektiv. 
b) ved gennemgang af dokumentationsmaterialet sikre sig, at de 
køretøjsspecifikationer og -data, der kræves i del I af 
informationsmappen, også indgår blandt oplysningerne i de 
informationspakker og/eller typegodkendelsesattester, der hører til de 
relevante særdirektiver, og 
i de tilfælde, hvor et punkt i del I af informationsmappen ikke indgår 
i informationspakken til noget af særdirektiverne, kontrollere, at den 
pågældende del eller egenskab modsvarer oplysningerne i 
informat ionsmappen 
c) på en udvalgt stikprøve af køretøjer af den type, der skal godkendes, 
foretage eller lade foretage inspektion af køretøjsdele og -systemer og 
dermed kontrollere, at køretøjerne er bygget i overensstemmelse med 
oplysningerne i informationspakkerne, der hører til godkendelser, der 
er meddelt i henhold til særdirektiverne 
d) foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af relevante 
separate tekniske enheder. 
2. Der skal til inspektionen under punkt 1.c udtages tilstrækkelig mange 
køretøjer til, at der kan ske behørig kontrol af de forskellige 
kombinationer, der skal godkendes med hensyn til følgende kriterier: 
motor 
gearkasse 
drivaksler (antal, placering og indbyrdes forbindelse) 
styrende aksler (antal og placering). 
karrosser i form 
antal døre 
højre- eller venstestyring 
antal sæder 
udstyrsniveau 
3. Ved ansøgning i henhold til artikel 3, stk. 2, skal den godkendende 
myndighed 
a) sørge for den prøvning og kontrol, som hvert enkelt af de relevante 
særdirektiver kræver 
b) kontrollere, at køretøjet svarer til oplysningerne i 
informationsmappen og opfylder de tekniske krav i alle de relevante 
særdirekt iver 
c) foretage eller lade foretage kontrol af monteringen af relevante 
separate tekniske enheder. 
- 79 -
BILAG 6, del 1 
MODEL (største format: A4 (210 x 297 mmZ)> 
EØF-TYPEGODKENDELSESATTEST 
for færdigt, opbygget køretøj/etapevis opbygget køretøj ) ) 
Side 1 
myndighedens stempel 
Meddelelse om - typegodkendelse ) 
- udvidelse af typegodkendelse ) 
- nægtelse af typegodkendelse ) 
- inddragelse af typegodkendelse ) 
af en køretøjstype i henhold til direktiv 70/156/EØF som ændret senest ved 
direktiv /EØF. 
Typegodkende Ise nr.: 
Årsag til udvidelse: 
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER 
0.1 Fabriksmærke (firmabetegnelse): 
0.2 Type og handelsbetegnelse(r): 
0.3 Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet: 
0.3.1 Mærkets anbringelsessted: 
0.4 Køretøjets klasse: 
0.5 Navn og adresse på fabrikanten af basiskøretøjet: 
Navn og adresse på fabrikanten af køretøjets senest påbyggede etape: 
0.8 Adresse på samlefabrik(ker): 
Undertegnede attesterer herved, at fabrikantens beskrivelse i vedføjede 
informationsdokument svarer til det ovenfor beskrevne køretøj (hvoraf den 
godkendende myndighed har udvalgt en prøve, som fabrikanten har udleveret som 
prototype for køretøjstypen), og at vedføjede prøvningsresultater gælder for 
køretøjstypen. 
Køretøjstypen opfylder/opfylder ikke1) de tekniske krav i alle de relevante 
særdirektiver, Jf. bilag 4/bilag 11T> tM direktiv 70/156/EØF. 
Typegodkendelse meddel t/nægtet/inddraget )-
(sted) (dato) 
(underskr ift) 
Bilag: Informationspakke 
Prøvningsresultater (Jf. bilag 8) 
Navn, stilling og underskriftsprøver for den eller de personer i 
virksomheden, som har bemyndigelse ti I at udstede typeattest 
1) Det ikke gældende overstreges 
2) Se side 2 
- 80 
EØF-TYPEGODKENDELSESATTEST 
for etapevis færdigopbygget køretøj 
Side 2 
Nærværende godkendelse bygger på nedenstående køretøjsgodkendeI ser 
Etape 1: Fabrikant af basiskøretøj 
Typegodkendelsesnummer .. 
Dato 
Etape 2 : Fabr i kant 
Typegodkende I sesnummer 
Dato 
Etape 3: Fabrikant 
Typegodkende I sesnummer 
Dato 
- 81 -
BILAG 6, del 2 
MODEL (største format: A4 (210 x 297 mmz)> 
EØF-TYPEGODKENDELSESATTEST 
for delvis opbygget køretøj > * 
Side 1 
myndighedens stempel 
Meddelelse om - typegodkendelse ) 
- udvidelse af typegodkendelse ) 
- afslag på typegodkendelse ) 1 
- tilbagetrækning af typegodkendelse ) 
af en køretøjstype i henhold til direktiv 70/156/EØF som ændret senest ved 
direktiv /EØF. 
Typegodkende Ise nr.: 
Årsag til udvidelse: 
0. ALMINDELIGE OPLYSNINGER 
0.1 Fabriksmærke (firmabetegnelse): 
0.2 Type og handelsbetegnelse(r): 
0.3 Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet: 
0.3.1 Mærkets anbringelsessted: 
0.4 Køretøjets klasse: 
0.5 Navn og adresse på fabrikanten af basiskøretøjet: 
Navn og adresse på fabrikanten af køretøjets senest påbyggede etape: 
0.8 Adresse på samlefabrik(ker): 
Undertegnede attesterer herved, at fabrikantens beskrivelse i vedføjede 
informationsdokument svarer til det ovenfor beskrevne køretøj (hvoraf den 
godkendende myndighed har udvalgt en prøve, som fabrikanten har udleveret som 
prototype for køretøjstypen), og at vedføjede prøvningsresultater gælder for 
køretøjstypen. 
Køretøjstypen opfylder/opfylder ikke1> de tekniske krav i alle de relevante 
særdirektiver, Jf. bilag 4/bilag 11T> til direktiv 70/156/EØF. 
Typegodkende I se meddeI t/nægtet/i nddraget. 
(sted) (dato) 
(underskr i ft) 
Bilag: Informationspakke 
Prøvningsresultater (jf. bilag 8) 
Navn, stilling og underskriftsprøver for den eller de personer 
virksomheden, som har bemyndigelse til at udstede typeattest 
1) Det ikke gældende overstreges 
2) Se side 2 
- 82 
EØF-TYPEGODKENDELSESATTEST 
for delvis opbygget køretøj 
Side 2 
Nærværende godkendelse bygger på nedenstående køretøjsgodkendeiser: 
Etape 1: Fabrikant af basiskøretøj 
Typegodkende Isesnummer 
Dato 
Etape 2: Fabr ikant 
Typegodkende Isesnummer 
Dato 
Etape 3: Fabr ikant 
Typegodkende Isesnummer 
Dato 
Liste over krav gældende for den godkendte type delvis opbygget køretøj. (I 
givet fald under hensyntagen til anvendelsesområde for og seneste ændring af 
nedenstående særdirektiver.) 
punkt emne direktiv 
nr. senest ændret den 
(der anføres kun emner, for hvilke der findes særdirektiver) 
- 83 -
BILAG 7 
NUMMERSYSTEM FOR TYPEGODKENDELSER* 
(Jf. artikel 4, stk. 3) 
1. Godkendelser af systemer, komponenter og separate tekniske enheder 
tildeles numre, der hver består af 5 dele adskilt af et *-tegn. 
Del 1: et lille 'e' efterfulgt af den tal- eller bogstavkombination, der 
kendetegner den medlemsstat, som har meddelt typegodkendelsen, 
dvs. : 
'1' for Tyskland 
'2' for Frankrig 
'3' for Itallen 
'4' for Nederlandene 
'6' for Belgien 
'9' for Spanien 
'11' for Det Forenede Kongerige 
'13' for Luxembourg 
'18' for Danmark 
'21' for Portugal 
'EL' for Grækenland 
'IRL' for Irland 
Del 2: Nummeret på basisdirektivet 
Del 3: Nummeret på det seneste ændringsdirektiv, der er relevant for 
godkendelsen 
Del 4: Et firecifret løbenummer (i givet fald udfyldt med foranstillede 
nuller) til angivelse af basisgodkendelsens nummer. Nummerserien 
begynder med nr. 0001 for hvert basisdirektiv, hhv. 
ændr ingsdirekt iv. 
Del 5: Et tocifret løbenummer (i givet fald udfyldt med foranstillede 
nuller) til angivelse af udvidelsens nummer. Nummerser i en begynder 
med nr. 01 for hver basisgodkendelse. 
2. For godkendelser af køretøjer udelades del 2. 
3. Eksempel på tredje godkendelse (endnu ikke udvidet) meddelt af Frankrig i 
henhold til bremsedirektivet: 
e 2*71/320*88/194*0003*00 
4. Eksempel på anden udvidelse af fjerde køretøjsgodkendeI se meddelt af Det 
Forenede Kongerige: 
e 11*91/???*0004*02 
* Komponenter og separate tekniske enheder mærkes i overensstemmelse med det 
pågældende særdirektiv. 
- 84 -
BILAG 8 
PRØVNINGSRESULTATER 
(Udfyldes af den godkendende myndighed og vedføjes som tillæg til køretøjets 
godkende Isesattest) 
1. Støjmåling 
Var iant/version 
Kørselsmå Iing (dB(A)/E) 
Standmåling (dB(A)/E) 
ved (min" ) 
2. Måling af udstødningsemisslonen 
2.1 Diesel 
Var iant/version 
CO (g/km) 
HC (g/km) 
NOx (g/km) 
Partikler (g/km) 
2.2 Benzin 
Var iant/version CO (g/km) (Type I) 
CO (%) (Type I I) 
HC (g/km) 
NOx (g/km) 
3. Måling af brændstofforbrug (1/100 km) 
Variant/version 
bykørsel 
konstant hastighed på 90 km/h 
konstant hastighed på 120 km/h 
- 85 -
BILAG 9, del 1 
(største format: A4 (210 x 297 mmz>> 
(dobbeltsidigt) 
EØF-TYPEATTEST 
for færdigt opbygget køretøj/etapevis færdigopbygget køretøj ) 
Side 1 
Under tegnede 
(fulde navn) 
erklærer at køretøj 
0.1. Fabr iksmærke 
(firmabetegnelse) 
0.2. Type og hånde IsbetegneI se 
var i ant 
version 
0.4. Klasse 
0.5. Navn og adresse på fabrikanten af basiskøretøjet 
Navn og adresse på fabrikanten af køretøjets senest pabyggede etape ) 
0.6. Anbr i ngeIsessted for foreskrevne sk i I te 
- Køretøjets identifikationsnummer 
baseret på den (de) køretøjstype(r), der er beskrevet i følgende 
godkende Ise(r) ): 
Basiskøretøj 
Fabr ikant 
Typegodkende I se nr 
dato 
Anden etape 
Fabrikant 
Typegodkende I se nr. 
dato 
i alle henseender svarer til den færdigt opbyggede/etapevis færdigopbyggede ) 
type, der er beskrevet i 
Typegodkende I se nr. 
dato 
Køretøjet kan endeligt indregistreres uden yderligere godkendelse. 
(sted) (dato) 
(underskrift) (stilling) 
Bilag (kun for etapevis godkendte køretøjstyper): typeattest for hver etape 
1) Det ikke gældende overstreges 
- 86 -
Side 2 
1. 
2. 
4. 
5. 
7. 
9. 
10. 
11. 
11.1 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
19. 
20. 
22. 
23. 
25. 
26. 
27. Antal aksler og hjul 
Drivaksler 3. Akselafstand 
Sporvidde: 1 mm 2 mm 3 
Længde mm 6. Bredde 
Højde mm 8. Overhæng bagt il 
Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand 
Masse af køretøj (uden fører, kølevæske, smøremidler, brændstof) 
Teknisk tilladt totalmasse kg 
Fordeling af denne masse på akslerne: 
1 kg 2 kg 3 
Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel: 
1 kg 2 kg 3 
Teknisk tilladt masse af påhængskøretøj (med bremser) 
(uden bremser) kg 
Tekn i sk tilladt masse af vogntog mm 
mm 
mm 
mm 
kg 
kg 
kg 
kg 
kg 
kg 
Største tilladte tryk på påhængskøretøjets koblingspunkt kg 
Motorfabr ikant 
Motorkode 18. Funkt ionspr i nc i p 
Antal cylindre og cylinderarrangement: 
Slagvolumen cm3 21• Brændstof 
MaksimaI nettoeffekt kW ved 
Kobling (type) 24. 
Gearudvekslingsforhold: 1 
4 5 
Ende ligt udveksI i ngsfor ho Id 
Dæk og hjul: Aksel 1 Aksel 2 
Aksel 3 Gearkasse (type) 
2 3 
6 
28. Styreapparat, servoforstærkning 
29. Kort beskrivelse af bremseapparatet min -1 
30. 
31, 
32. 
33. 
34. 
35. 
36. 
37 
38. Karrosser iets art 
Dørkonstruktion og -antal ... 
Antal sæder og deres placering 
GodkendeIsesmærke for slæbeanordning 
Tophast i ghed km/h 
Støjniveau: standmåling dB(A) 
Udstødningsgassens indhold af: CO 
NOv , forbikørsel dB(A) 
g/km HC g/km 
g/km HC+N0X g/km Partikler g/km 
Afgiftspligtig effekt: 
Bemærkninger Italien Frankrig Spanien 
- 87 -
BILAG 9, del 2 
(største format: A4 (210 x 297 mm2)) 
(dobbeltsidigt) 
EØF-TYPEATTEST 
for delvis opbygget køretøj 
Side 1 
Undertegnede 
(fulde navn) 
erklærer at køretøj 
0.1. Fabr i ksmærke 
(firmabetegnelse) 
0.2. Type og hånde IsbetegheI se 
var iant 
vers ion 
0.4. Klasse 
0.5. Navn og adresse på fabrikanten af basiskøretøjet 
Navn og adresse på fabrikanten af køretøjets senest pabyggede etape 
0.6. Anbringelsessted for foreskrevne skilte 
- Køretøjets identifikationsnummer 
baseret på den (de) køretøjstype(r), der er beskrevet i følgende godkende Ise(r) 
Basiskøretøj 
Fabr ikant 
Typegodkende I se nr. 
dato 
Anden etape 
Fabrikant 
Typegodkendelse nr. 
dato 
i alle henseender svarer til den delvis opbyggede type, der er beskrevet i 
Typegodkende I se nr 
dato 
Køretøjet kan endeligt indregistreres uden yderligere godkendelser. 
(sted) (dato) 
(underskrift) (stilling) 
Bilag: typeattest for hver etape. 
- 88 
Side 2 
1. Antal aksler og hjul 
2. Drivaksler 3. Akselafstand mm 
4. Sporvidde: 1 mm 2 mm 3 mm 
5. Længde mm 6. Bredde mm 
6.1 Største tilladte bredde af det færdigopbyggede køretøj mm 
7. Højde mm 
7.1 Tyngdepunktets højde mm 
7.2 Tyngdepunktets største tilladte højde i det færdigopbyggede 
køretøj 8. Overhæng bagtil mm 
9. Masse af køretøj med karrosseri i køreklar stand kg 
10. Masse af køretøj (uden fører, kølevæske, smøremidler, brændstof) ... kg 
11. Teknisk tilladt totalmasse kg 
11.1. Fordeling af denne masse på akslerne: 
1 kg 2 kg 3 kg 
12. Teknisk tilladt akseltryk pr. aksel: 
1 kg 2 kg 3 kg 
13. Teknisk tilladt masse af påhængskøretøj (med bremser) kg 
(uden bremser) kg 
14. Tekn i sk tilladt masse af vogntog kg 
15. Største tilladte tryk på påhængskøretøjets koblingspunkt kg 
16. Motorfabr ikant 
17. Motorkode 18. Funktionsprincip 
19. Antal cyI indre og cyI inderarrangement : 
20. Slagvolumen cm3 21. Brændstof 
22. Maksimal nettoeffekt kW ved min"1 
23. Kobling (type) 24. Gearkasse (type) 
25. GearudveksI ingsforhoId: 1 2 3, 
4 5 6 
26. Ende I i gt udveksI i ngsforhoId 
27. Dæk og hjul: Aksel 1 Aksel 2 
Akse I 3 
28. Styreapparat, servoforstærkning .. 
29. Kort beskrivelse af bremseapparatet 
30. Karrosseriets art 
31. Dørkonstruktion og -antal 
32. Antal sæder og deres placering 
33. GodkendeIsesmærke for slæbeanordning 
34. Tophast ighed km/h 
35. Støjniveau: standmåling dB(A) forbikørsel dB(A) 
36. Udstødningsgassens indhold af: CO g/km HC g/km 
NOx g/km HC+N0X g/km Partikler g/km 
37. Afgiftspligtig effekt: Italien Frankrig Spanien 
38. Bemærkninger 
- 89 -
BILAG 10 
PROCEDURER I FORBINDELSE MED PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
1. INDLEDENDE VURDERING 
1.1. Inden den godkendende myndighed i en medlemsstat meddeler 
typegodkendelse, skal den forvisse sig om, at der forefindes sådanne 
forholdsregler og procedurer, at det effektivt kan kontrolleres, at 
producerede komponenter, systemer, separate tekniske enheder og 
køretøjer er i overensstemmelse med den godkendte type. 
1.2. Kontrol af om kravet i punkt 1.1 er opfyfdt, foretages af den 
myndighed, der meddeler typegodkendelsen, eller af den godkendende 
myndighed i en anden medlemsstat på vegne af den myndighed, der 
meddeler typegodkendelsen. I sidstnævnte tilfælde skal den godkendende 
myndighed i den anden medlemsstat udfærdige en erklæring med angivelse 
af, hvilke områder og produktionsfaciliteter med relevans for det 
pågældende produkt den har fundet tilfredsstillende. 
1.3. Den godkendende myndighed skal desuden anse kravene i punkt 1.1 for 
opfyldt, hvis fabrikanten (i henseende til det pågældende produkt) er 
registreret i henhold til den harmoniserede standard EN 29002 eller en 
tilsvarende akkrediter ingsstandard. Fabrikanten skal oplyse alle 
enkeltheder om registreringen og forpligte sig til at underrette den 
godkendende myndighed om eventuelle ændringer i dens gyldighed. 
1.4. Den godkendende myndighed skal efter anmodning fra myndigheden i en 
anden medlemsstat straks sende sidstnævnte den erklæring, der er nævnt 
i punkt 1.2, sidste punktum, eller oplyse, at den ikke kan afgive en 
sådan erklær ing. 
2. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 
2.1. Alle køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder, 
der er godkendt i henhold til dette direktiv eller et særdirektiv, skal 
produceres på en sådan måde, at de stemmer overens med den type, der er 
godkendt som værende i overensstemmelse med kravene i dette direktiv 
eller et af særdirektiverne i den udtømmende liste i bilag 4 eller 11. 
2.2. Når den godkendende myndighed i en medlemsstat meddeler 
typegodkendelse, skal den kontrollere, at der findes passende 
foranstaltninger og dokumenterede kontrolplaner, som fastlægges i 
samråd med fabrikanten for hver enkelt godkendelse, og som består i, at 
der med bestemte tidsintervaller gennemføres sådanne prøver og 
tilhørende kontroller, at overensstemmelse med den godkendte type til 
stadighed kontrolleres; prøverne kan omfatte sådanne, som er 
specificeret i særdirektiverne. 
2.3. Navnlig skal indehaveren af godkendelsen 
2.3.1. sørge for, at der findes procedurer for effektiv kontrol med, at 
produkterne (køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske 
enheder) er i overensstemmelse med typegodkendelsen 
- 90 -
2.3.2. have adgang til det udstyr, som er nødvendigt for at kunne kontrollere 
overensstemmelsen med hver enkelt godkendt type 
2.3.3. sørge for, at testdata arkiveres, og at tilhørende dokumenter er 
tilgængelige i et tidsrum, der fastsættes i samråd med den godkendende 
myndighed. Dette tidsrum må ikke være længere end 10 år 
2.3.4. analysere resultaterne af hver type prøvning, så det kontrolleres og 
sikres, at produktets karakteristika holdes konstante inden for den 
normale variation i en industriproduktion 
2.3.5. sørge for, at der for hver enkelt produkttype udføres de kontroller, 
der er foreskrevet i dette direktiv og i de relevante særdirektiver i 
den udtømmende liste i bilag 4 og 11 
2.3.6. sørge for, at der, hvis der ved en given prøve er tegn på manglende 
overensstemmelse, foretages en ny prøveudtagning og prøvning. Der skal 
tages de nødvendige skridt til atter at bringe den pågældende 
produktion i overensstemmelse med den godkendte type. 
2.3.7. For godkendelser af køretøjer indskrænkes de kontroller, der er 
omhandlet i punkt 2.3.5, til sådanne, som godtgør en korrekt 
byggespecifikation i relation ti i typegodkendelsesattesten. 
2.4. Den myndighed, der har meddelt typegodkendelse, kan til enhver tid 
verificere de metoder, der anvendes til overensstemmelseskontrol ved 
det enkelte produktionsanlæg. Hyppigheden af denne verifikation 
fastsættes under hensyntagen ti I de foranstaltninger, der eventuelt er 
accepteret ifølge punkt 1.2 eller 1.3, og således, at de relevante 
kontroller inspiceres gennem et tidsrum, der er passende for den 
tillid, indehaveren af godkendelsen nyder hos den godkendende 
myndighed. 
2.4.1. Ved hver inspektion skal prøvningsregistre og produkt ionsjournaler 
fremlægges for inspektøren. 
2.4.2. Inspektøren kan, hvis prøvningens art taler herfor, tilfældigt udtage 
stikprøver til prøvning i fabrikantens laboratorium (eller hos den 
tekniske tjeneste, hvis der er hjemmel herfor i særdirektivet). Det 
mindste stikprøveantal kan fastsættes under hensyntagen til 
resultaterne af fabrikantens egen kontrol. 
2.4.3. Hvis kontrolniveauet ikke forekommer tilfredsstillende, eller hvis det 
synes nødvendigt at verificere de prøvninger, der er udført efter punkt 
2.4.2, udtager inspektøren stikprøver til kontrol hos den tekniske 
tjeneste, der har foretaget typegodkende Isesprøvningen. 
2.4.4. Den godkendende myndighed kan udføre enhver kontrol og prøvning, der 
er foreskrevet i dette direktiv eller i relevante særdirektiver i den 
udtømmende liste i bilag 4 og 11. 
2.4.5. Finder den godkendende myndighed utilfredsstillende resultater ved en 
inspektion, skal den påse, at der træffes foranstaltninger til hurtigst 
muligt at genoprette produktionens overensstemmelse. 
Køretøjer af klasse M1 - 91 -
BILAG 11 
BESTEMMELSER GÆLDENDE FOR SPECIALKØRETØJER 
(te artikel 4) 
Punkt Direktiv Panser-
nr. køretøjer 
1.1 Støjniveau 70/157 X 
1.2 Luftforurening 70/220 A 
1.3 Brandstofbeholdere/ 
afskarmning bagtil 70/221 X 
1.4 Anbringelse af nummerplade 
bagt 11 70/222 X 
1.5 Styreapparat 70/311 X 
1.6 Dør I åse og -hangs Ier 70/387 X 
1.7 Lydsignal apparat 70/388 A 
1.8 Førerspejle 71/127 B 
1.9 Bremser 71/320 X 
1.10 Radiostøjdampning 72/245 X 
1.11 Røgudvikling fra 72/306 X 
1.12 Kabinens indre indretning 74/60 A 
1.13 Tyverisikring 74/61 X 
1.14 Kollisionssikret styreapparat 74/297 N/A 
1.15 Sader og sadeforankringer 74/408 X 
1.16 Ud ragende de Ie 74/483 A 
1.17 Hastighedsmåler (speedometer) 
og bakgear 75/443 X 
1.18 Foreskrevne skilte 76/114 X 
1.19 Forankringer for sikkerheds­
seler 76/115 A 
1.20 Montering af lygter 76/756 A 
1.21 Refleksanordninger 76/757 X 
1.22 Posit ions lygter, baglygter, 
stoplygter og markeringslygter 76/758 X 
1.23 Retntngsviserblinklygter 76/759 X 
1.24 Nummerplade Iygter 76/760 X 
1.25 Forlygter (inkl. lamper) 76/761 X 
1.26 Tàgefor lygter 76/762 X 
1.27 Slabeanordninger 77/389 A 
1.29 Baklygter 77/539 X 
1.30 Parkeringslygter 77/540 X 
1.31 Sikkerhedsseler 77/541 A 
1.32 Udsyn fremad 77/649 B 
1.33 Identifikation af kontrol lamper 78/316 X 
1.34 Afdugning/afrimning 78/317 A 
1.35 Forrudevisker/vasker 78/318 A 
1.36 Va rmeanIag 78/548 X 
1.37 Hjulafskarmning 78/549 X 
1.38 Nakkestøtter 78/932 X 
1.39 Brandstofforbrug 80/1268 N/A 
1.40 Motoreffekt 80/1269 X 
1.41 Sikkerhedsruder 90/??? N/A 
1.42 Masse og dimensioner 90/??? X 
1.43 Dak 90/??? N/A 
1.44 T i IkobI i ngsano rdn i nge r 90/??? X Anvende I se 
- ambulancer 
- campingbi1er 
- rustvogne 
X 
X 
X 
X 
C 
X 
X 
X 
X 
X 
D 
X 
X 
E 
A 
X 
X 
E 
A 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
F 
X 
X 
E 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
E 
N/A 
X 
X 
X 
X 
X 
- 92 -
N/A • direktivet galder Ikke for sådanne køretøjer (ingen krav) 
X - ikke undtagelse 
A • undtagelse gives, når den sarlige anvendelse umuliggør fuldstandig 
overholdelse 
B - lysstronsmissionsfaktoren skal vare mindst 60 X, og den døde vinkel fra 
A-støtten ma højst vare 10* 
C * galder kun for døre, der giver adgang til de sader, der er beregnet til 
normal brug, nar køretøjet kører pd vej 
D * galder kun for den del af køretøjet, der befinder sig foran det 
bageste af de sader, der er beregnet til normal brug, når køretøjet kører pd vej 
E - galder kun for de sader, der er beregnet til normal brug, når 
køretøjet kører på vej 
F * kun forti I 
- 93 -
BILAG 12 
GRÆNSE FOR LILLE SERIE 
(Jf. artikel 8) 
Antallet af enheder af en typegruppe, jf. definitionen nedenfor, som årligt 
registreres i en medlemsstat, må ikke overstige det tal, der er angivet nedenfor 
ud for den pågældende køretøjsk lasse. 
Køretøjsklasse Enheder 
M1 500 
En typegruppe består af køretøjer, som ikke adskiller sig fra hinanden på 
følgende væsentlige punkter: 
fabr ikant 
væsent I ige konstrukt ionsaspekter -. 
. chassis/vognbund (åbenbare grundlæggende forskelle) 
. motor (motor med indre forbrænding/elektromotor/hybridmotor) 
- 94 -
BILAG 13 
LISTE OVER TYPEGODKENDELSER MEDDELT I HENHOLD TIL SÆRDIREKTIVER 
MYNDIGHED 
Liste nr 
for t i ds rummet fra til 
Nedenstående oplysninger skal gives om hver enkelt typegodkendelse, som er 
meddelt, nægtet eller inddraget i' ovennævnte tidsrum: 
Fabr ikant 
Godkendelse nr. 
Årsag ti I udvidelse 
Mærke 
Type 
Meddelt den (dato) 
Meddelt første gang den (dato) (kun for udvidelser) 
- 95 -
BILAG 14 
PROCEDURER FOR ETAPEVIS TYPEGODKENDELSE 
(Jf. artikel 4) 
1 . GENERELT 
1.1. Kun ved samarbejde mellem alle de involverede fabrikanter kan etapevis 
typegodkendelse bringes til at fungere tilfredsstillende. Med dette for 
øje skal de godkendende myndigheder, inden de meddeler typegodkendelse i 
anden eller en følgende etape, påse, at de pågældende fabrikanter har 
truffet passende arrangementer til at udlevere og udveksle dokumenter og 
information, således at den færdigopbyggede køretøjstype opfylder de 
tekniske krav i alle de relevante særdirektiver i bilag 4 eller 11. Sådan 
information omfatter oplysninger om relevante godkendelser af systemer, 
komponenter og separate tekniske enheder samt om køretøjsdele, der indgår 
i det delvis opbyggede køretøj men endnu ikke er godkendt. 
1.2. I henhold til dette bilag meddeles der typegodkendelse af køretøjstypen på 
dens aktuelle opbygningsstade, og den omfatter alle godkendelser i 
t idli gere etaper. 
1.3. Den enkelte fabrikant i en etapevis typegodkendelse er ansvarlig for 
godkendelse af de systemer, komponenter og separate tekniske enheder, som 
han producerer eller tilføjer til det foregående opbygningsstade, og for 
denne produktions overensstemmelse. Han er ikke ansvarlig for det, der er 
godkendt i en tidligere etape, undtagen i de tilfælde, hvor han foretager 
så omfattende ændringer på de pågældende dele, at den tidligere meddelte 
godkendelse bliver ugyldig. 
2. PROCEDURER 
Ved ansøgning i henhold til artikel 3, stk. 3, skal den godkendende 
myndighed 
a) kontrollere, at godkendelserne i henhold til hvert særdirektiv er 
gyldige i behørigt omfang i forhold til det pågældende særdirektiv 
b) sørge for, at alle data, der er relevante ud fra køretøjets 
opbygningsstade, forefindes i informationsmappen 
c) ved gennemgang af dokumentationsmaterialet sikre sig, at de 
køretøjsspecifikationer og -data, der kræves i del I af 
informationsmappen, også indgår blandt oplysningerne i de 
informationspakker og /eller typegodkendelsesattester, der hører ti I de 
relevante særdirektiver, og 
i de tilfælde, hvor et punkt i del I af informationsmappen for et 
færdigopbygget køretøj ikke indgår i informationspakken til noget af 
særdirektiverne, kontrollere, at den pågældende del eller egenskab 
modsvarer oplysningerne i informationsmappen 
- 96 -
d) på en udvalgt stikprøve af køretøjer af den type, der skal godkendes, 
foretage eller aide foretage inspektion af køretøjsdele og -systemer og 
dermed kontrollere, at køretøjerne er bygget i overensstemmelse med 
oplysningerne i informationspakkerne, der hører til godkendelser, der 
er meddelt i henhold til særdirektiverne 
e) foretage eller aide foretage kontrol af monteringen af relevante 
separate tekniske enheder. 
3. Der skal til inspektionen under punkt 2.c udtages tilstrækkelig mange 
køretøjer til, at der under hensyntagen til køretøjets opbygningsstade kan 
ske behørig kontrol af de forskellige kombinationer, der skal godkendes 
med hensyn til følgende kriterier: 
motor 
gearkasse 
drivaksler (antal, placering og indbyrdes forbindelse) 
styrende aksler (antal og placering) 
karrosser i former 
antal døre 
højre- eller venstrestyring 
antal sæder 
udstyr 
4. IDENTIFIKATION AF KØRETØJET 
I anden etape og alle følgende etaper skal hver fabrikant ud over det i 
direktiv 76/114/EØF (med seneste ændringer) foreskrevne skilt forsyne 
køretøjet med et supplerende fabrikationsskiIt som vist i tillægget. 
Skiltet skal være solidt fastgjort på et iøjnefaldende og let tilgængeligt 
sted, som indgår i en køretøjsdel, der normalt ikke udskiftes i køretøjets 
levetid. Det skal indeholde følgende oplysninger i nævnte rækkefølge: 
- fabrikantens navn 
- EØF-typegodkendeIsesnummer 
- godkende Isesetape 
- køretøjets identifikationsnummer 
a) 
- køretøjets tilladte totalmasse 
- vogntogets tilladte totaJmasse (hvis køretøjet tillades anvendt 
som trækkende køretøj) 
- tilladt akseltryk på hver aksel, i rækkefølge begyndende med 
forreste aksel 
a) 
- for sættevogn, tilladt totalmasse pa sættevogskoblingen 
a) kun hvis værdien er ændret i forhold til foregående godkende Isesetape 
- 97 -
TILLÆG 
EKSEMPEL PÅ SUPPLERENDE FABRI KAT IONSSKI LT 
Eksemplet er kun vejledende 
HENSSLER KARROSSERIFABRIK 
e 2*91/289*2609*01 
etape 3 
1856 
1500 kg 
2500 kg 
1 - 700 kg 
2 - 810 kg 
- 98 -
FICHE D'IMPACT SUR LA COMPETITIVITE ET L'EMPLOI 
Proposition de directive du Conseil modifiant la directive 70/156 relative à la 
réception de véhicules à moteur et de leurs remorques. 
I. Quelle est la Justification principale de la mesure 7 
Abolir les douze procédures nationales de réception de véhicules à moteur 
et de leurs remorques pour les remplacer par une procédure unique de 
réception valable paAir l'ensemble de la Communauté. Cette mesure 
simplifiera la tâche administrative de l'industrie et favorisera la libre 
circulation et l'utilisation des véhicules à moteur. 
II. Caractéristiques des entreprises concernées 
En part iculier : 
- y-a-t-M un grand nombre de PME 7 Non 
- note t'on des concentrations dans des régions : 
* éligibles aux aides régionales des E.M. 7 Non 
* éligibles au Feder ? Non. 
III. Quelles sont les obligations imposées aux entreprises 7 
Aucune. 
IV. Quelles sont les obligations susceptibles d'être imposées 
indirectement aux entreprises via les autorités locales 7 
Respecter les prescriptions de ladite directive assurant ainsi les libre 
accès de leurs véhicules dans tout le territoire de la Communauté. 
V. Y-a-t-i I des mesures spéciales pour les PME 7 Non. 
- lesquelles ? 
VI. quel est l'effet prévisible : 
- sur la compétitivité des entreprises ? 
pas d'effet prévisible. 
- sur I'emploi 7 
pas d'effet prévisible. 
VII. Les partenaires sociaux ont-ils été consultés ? Oui. 
- Avis des partenaires sociaux : Pas d'objections. 
ic4/EMR/IMPACT/propdir70-156 
EMR/an 10 Jul I let 1991 
- 99 -
ISSN 0254-1459 
KOM(91) 279 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 06 
Katalognummer : CB-CO-91-380-DA-C 
ISBN 92-77-75568-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg