(2)Den 26. februar 2020 blev landerapporten for 2020 for Kroatien offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Kroatiens fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 9. juli 2019, opfølgningen på de henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Kroatiens nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 26. februar 2020. Kommissionen konkluderede i sin analyse, at Kroatien befinder sig i en situation med makroøkonomiske ubalancer i forbindelse med den store offentlige og private gæld samt udlandsgælden i en situation med svag potentiel vækst.

(1)Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen den årlige strategi for bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2020 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til den europæiske søjle for sociale rettigheder som proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Den 17. december 2019 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Kroatien blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse.

(3)Den 11. marts 2020 erklærede Verdenssundhedsorganisationen officielt covid-19-udbruddet for en global pandemi. Den har skabt en alvorlig folkesundhedsmæssig krisesituation for borgere, samfund og økonomier. Den har sat de nationale sundhedssystemer under alvorligt pres, forstyrret de globale forsyningskæder, skabt volatilitet på de finansielle markeder, udløst efterspørgselschok og har haft negative konsekvenser for adskillige brancher. Den udgør en trussel mod folks job og indtægter og mod virksomhedernes forretning. Den har ført til et større økonomisk chok, som allerede har alvorlige konsekvenser i Den Europæiske Union. Den 13. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse, hvori den opfordrede til en koordineret økonomisk reaktion på krisen, der inddrager alle aktører såvel på nationalt plan som på EU-plan.

(4)Adskillige medlemsstater har enten erklæret undtagelsestilstand eller truffet kriseforanstaltninger. Enhver kriseforanstaltning skal være nøje afstemt med behovet, være nødvendig, begrænset i tid og i overensstemmelse med europæiske og internationale standarder. De bør være genstand for demokratisk kontrol og underlagt uafhængig domstolsprøvelse.

(5)Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

(6)Der er brug for en vedholdende indsats for at begrænse og kontrollere spredningen af pandemien, styrke de nationale sundhedssystemers modstandsdygtighed og afbøde de socioøkonomiske konsekvenser ved hjælp af støtteforanstaltninger til fordel for virksomheder og husholdninger samt for at sikre passende sundheds- og sikkerhedsforhold på arbejdspladsen med henblik på genoptagelsen af den økonomiske aktivitet. Unionen bør fuldt ud anvende de mange redskaber, den råder over, til at understøtte medlemsstaternes bestræbelser på området. Samtidig bør medlemsstaterne og Unionen arbejde sammen om at tilrettelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at vende tilbage til normalt fungerende samfund og økonomier og til bæredygtig vækst, idet den grønne og den digitale omstilling integreres, og der trækkes på alle erfaringerne fra krisen.

(7)Covid-19-krisen har fremhævet, hvordan fleksibiliteten i det indre marked giver mulighed for at tilpasse sig ekstraordinære forhold. For at sikre en hurtig og gnidningsløs overgang til genopretningsfasen og garantere den fri bevægelighed for varer, tjenester og arbejdstagere skal de særlige foranstaltninger, der forhindrer det indre marked i at fungere normalt, afskaffes, så snart de ikke længere er absolut nødvendige. Den aktuelle krise har vist, hvor nødvendigt det er at have kriseberedskabsplaner i sundhedssektoren, som navnlig omfatter forbedrede indkøbsstrategier, diversificerede forsyningskæder og strategiske lagre af vigtige forsyninger. De er helt centrale for udformningen af mere omfattende kriseberedskabsplaner.

(8)Unionens lovgivere har allerede foretaget ændringer af de relevante lovgivningsmæssige rammer for at sætte medlemsstaterne i stand til at anvende alle uudnyttede midler under de europæiske struktur- og investeringsfonde til at imødegå covid-19-pandemiens ekstraordinære virkninger. Disse ændringer vil bidrage til større fleksibilitet og forenkle og strømline procedurerne. For at lette likviditetspresset kan medlemsstaterne desuden drage fordel af en medfinansieringssats på 100 % fra Unionens budget i regnskabsåret 2020-2021. Kroatien opfordres til fuldt ud at udnytte disse muligheder til at støtte de personer og brancher, der står over for de største udfordringer.

(9)Pandemien vil på grund af forskellige specialiseringsmønstre formodentlig have betragtelige og ulige fordelt socioøkonomiske konsekvenser for de forskellige kroatiske regioner. Kystregionerne og øerne, som er stærkt afhængige af turisme, vil blive særligt hårdt ramt. Den nuværende situation kræver derfor målrettede politiske tiltag.

(10)Den 30. april 2020 fremlagde Kroatien sit nationale reformprogram for 2020 og sit konvergensprogram for 2020. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(11)Kroatien er på nuværende tidspunkt omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og af gældsreglen.

(12)Ifølge konvergensprogrammet for 2020 forventer regeringen en forringelse af den samlede saldo fra et overskud på 0,4 % af BNP i 2019 til et underskud på 6,8 % af BNP i 2020 og mindske underskuddet til 2,4 % AF underskuddet i 2021. Efter at være faldet til 73,2 % af BNP i 2019 forventes den offentlige gældskvote ifølge konvergensprogrammet/stabilitetsprogrammet for 2020 at stige til 86,7 % i 2020. De makroøkonomiske og finanspolitiske udsigter er behæftet med stor usikkerhed som følge af covid-19-pandemien.

(13)Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret Unionstilgang har Kroatien truffet budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet, inddæmme pandemien og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Ifølge konvergensprogrammet for 2020 beløber disse budgetmæssige foranstaltninger sig til 2,8 % af BNP. De to vigtigste foranstaltninger er den støtte, der ydes til virksomheder med henblik på at fastholde arbejdstagere, og skattefritagelser til de hårdest ramte virksomheder. Kroatien har også bebudet foranstaltninger der, skønt de ikke vil have en direkte budgetvirkning, vil hjælpe med at understøtte virksomhedernes likviditet, og som ifølge konvergensprogrammet for 2020 anslås at beløbe sig til 1,3 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter udsættelser af den personlige indkomstskat og af selskabsskatten samt sociale bidrag. Overordnet set stemmer de foranstaltninger, som Kroatien har truffet, overens med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet. En fuldstændig gennemførelse af disse foranstaltninger vil bidrage til at opretholde finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, forudsat at finanspolitikken efterfølgende atter fokuserer på at sikre en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt, så snart den økonomiske situation giver mulighed herfor.

(14)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager udgangspunkt i en uændret politik, forventes Kroatien offentlige saldo at udgøre -7,1 % af BNP i 2020 og -2,2 % i 2021. Den offentlige gældskvote ventes at nå op på 88,6 % af BNP i 2020 og falde til 83,4 % i 2021.

(15)Den 20. maj 2020 offentliggjorde Kommissionen en rapport, der er udarbejdet i medfør af artikel 126, stk. 3, i traktaten, som følge af Kroatien forventede overskridelse i 2020 af grænseværdien for det offentlige underskud på 3 % af BNP. Overordnet set fremgår det af analysen, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og i forordning (EF) nr. 1467/1997 ikke er opfyldt.

(16)Som reaktion på pandemien iværksatte Kroatien hurtigt vidtrækkende foranstaltninger for at beskytte sine borgere og begrænse spredningen af virusset. Pandemien (og den hermed forbundne inddæmningsindsats) førte til alvorlige forstyrrelser af erhvervsaktiviteten med deraf følgende negative konsekvenser for arbejdsmarkedet. Det reale BNP skønnes at falde med 9,1 % i 2020 og stige med 7,5 % i 2021, mens arbejdsløsheden forventes at stige til 10,2 % i 2020 og stige til 7,4 % i 2021 ifølge Kommissionens prognose. Turistsektoren, som tegner sig for en betydelig del af den kroatiske økonomi, vil blive hårdt ramt. Samtidig måtte Kroatien også den 22. marts 2020 håndtere følgerne af et større jordskælv i Zagreb. For at afbøde de negative virkninger for økonomien har Kroatien foretaget en række ambitiøse foranstaltninger, herunder lønstøtteforanstaltninger, fritagelser fra og udsættelse af skatter og sociale bidrag, støtte til SMV'er, yderligere garantier for eksportforsikring og moratorier for lånetrancher og særlige foranstaltninger for turisme og andre stærkt berørte sektorer.

(17)Covid-19-udbruddet er en test af det kroatiske sundhedssystems modstandsdygtighed. Selv om adgangen til sundhedspleje generelt er god i Kroatien, er uopfyldte medicinske behov på grund af store afstande blandt de højeste i EU. En mere afbalanceret geografisk fordeling af sundhedspersonale og faciliteter vil gøre det lettere at få adgang til sundhedsydelser. Fordelingen af ansvaret for sundhedsfaciliteter i Kroatien mellem centralregeringen og distrikterne betyder, at der er plads til forbedringer. Regeringen skal dække de distriktsejede hospitalers gæld, men har begrænsede midler til at påvirke forvaltningen af dem. Et tættere samarbejde mellem centralregeringen og distrikterne er afgørende for at sikre forsyninger af kritiske lægemidler og for at kunne begrænse udbredelsen af covid-19. Brug af e-sundhedsværktøjer gør det muligt at mindske direkte kontakt mellem sundhedspersonale og patienter, hvilket også mindsker risikoen for infektioner. Brugen af e-recepter er udbredt, men der er en meget lav andel af digitale henvisninger og patientjournaler.

(18)På grund af afmatningen i den økonomiske aktivitet har arbejdsgiverne svært ved at betale lønninger, hvilket forventes at føre til øget arbejdsløshed og fattigdom med endnu mere udtalte territoriale forskelle. Traditionelt har deltagelsen i aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger været meget lav, men under de nuværende omstændigheder har sådanne programmer fået en mere fremtrædende plads. For at yde støtte til arbejdsgivere og minimere antallet af afskedigelser bør sådanne foranstaltninger, men også andre tidsbestemte støtteordninger, især arbejdsfordelingsordninger, styrkes. På kort sigt bevarer de beskæftigelsen, men også på mellemlang sigt er der mulighed for at foregribe arbejdsmarkedets behov i genopretningsfasen. Den kroatiske offentlige arbejdsformidling bør gøre en større indsats for at understøtte arbejdsstyrkens udvikling af passende kvalifikationer (f.eks. digitale færdigheder), udvikle opsøgende strategier over for den inaktive del af befolkningen og bekæmpe sort arbejde. Arbejdsløshedsunderstøttelsen udgør ikke et sikkerhedsnet for afskedigede arbejdstagere, da både dækning og tilstrækkelighed er lav. Mindstelønnens fattigdomsbekæmpende kapacitet vurderes også som svag i en kontekst med høj grad af fattigdom og social udstødelse, territoriale forskelle og risikofaktorer vedrørende alder, køn og handicap.

(19)Internetforbindelsernes pålidelighed giver anledning til bekymring. Husholdningerne i Kroatien har ikke den almindelige adgang til højhastighedsinternet i hjemmet. Omkring 70 % af husholdningerne har adgang til bredbånd, og kun 6 % har bredbånd med en hastighed på mindst 100 Mbit/s. Navnlig i landområderne kan dette være en barriere for fjernarbejde og fjernundervisning, særligt blandt sårbare grupper, såsom studerende fra dårligt stillede familier eller handicappede. Disse grupper risikerer at blive ladt i stikken, når samfundet med stormskridt digitaliseres. Alternative arbejdsordninger, der anvender digital teknologi, bør styrkes i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, idet andelen af arbejdstagere, der udfører fjernarbejde (6-7 %), kun udgør halvdelen af EU-gennemsnittet.

(20)Manglen på arbejdskraft har til stadighed påvirket visse sektorer af økonomien, hovedsagelig på grund af manglende færdigheder. Fremme af tilegnelsen af tilstrækkelige færdigheder, herunder digitale færdigheder, under grunduddannelsen og senere gennem omskoling og opkvalificering vil kunne øge produktiviteten og lukke kvalifikationskløften. Det er nødvendigt at forbedre kvaliteten og inklusionen i uddannelsessystemet på alle niveauer, og der er behov for, at reformen af læseplanerne fortsætter. Indførelsen af digital uddannelse har allerede vist sig at være nyttig i denne krise; der er behov for yderligere udvikling af infrastruktur og materiale til digital uddannelse og af læreres, elevers og voksnes digitale færdigheder.

(21)Kroatien bør støtte den fortsatte kreditstrøm og anden finansiering, herunder ikke-bankmæssig finansiering, til levedygtige låntagere, der påvirkes negativt af krisen. Kroatien har vedtaget en række incitaments- og støtteordninger til små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Der bør fortsat gøres en indsats for at yde hurtig og fortsat likviditetsstøtte til virksomheder gennem lån og garantier, navnlig statsgarantier, med fokus på SMV'er, for at overvinde krisen og lette vejen til genopretning. Virksomheder i Kroatien er stærkt afhængige af banklån og likviditet for at dække deres finansieringsbehov. Banksystemet bør støttes med garantier for at åbne op for ny finansiering af SMV'er og forbedre adgangen til finansiering. Ved udformningen og gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er det vigtigt også at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. Skattefritagelse og -udskydelse og bidrag til sociale ordninger har også medvirket til at forbedre virksomhedernes likviditet.

(22)Der er gjort en fornyet indsats for at mindske den administrative byrde og de lovgivningsmæssige restriktioner. Der er dog stadig store lovgivningsmæssige og administrative byrder forbundet med virksomhedernes drift i almindelighed, f.eks. i forbindelse med tilladelser, indberetningskrav og skatteprocedurer. Identifikationen af de administrative og finansielle byrder skrider frem gennem høringer af interessenter og via et særligt websted, og der indføres foranstaltninger til at mindske de mest byrdefulde forpligtelser. Det er også af afgørende betydning at sikre uhindret adgang til og udøvelse af erhverv ved at strømline de lovgivningsmæssige rammer og relaterede administrative procedurer, navnlig for SMV'er og mikrovirksomheder, herunder enkeltmandsfirmaer. Der er foretaget en gennemgang af skattelignende afgifter, og regeringen vedtog den første handlingsplan i maj 2020.