BERETNING FRA KOMMISSIONEN - 23. ÅRSBERETNING FRADET RÅDGIVENDE UDVALG FOR SIKKERHED, HYGIEJNE OG SUNDHEDSBESKYTTELSE PÅ ARBEJDSPLADSEN - 1998

BERETNING FRA KOMMISSIONEN - 23. ÅRSBERETNING FRADET RÅDGIVENDE UDVALG FOR SIKKERHED, HYGIEJNE OG SUNDHEDSBESKYTTELSE PÅ ARBEJDSPLADSEN - 1998

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. UDVALGETS BAGGRUND OG OPGAVER

1.1. Oprettelse, kompetence og mandat

1.2. Struktur og procedurer

2. AKTIVITETER I 1998

2.1. Det rådgivende udvalgs 22. årsberetning

2.2. Vedtagne udkast til udtalelser

2.2.1. Udvalgets udtalelse (dokument 5213/98) om etablering af harmoniserede standarder for produkter til opsamling af spildevand (udkast til mandat 37/97 til CEN/CENLEC) og til gulvbelægning (udkast til mandat 38/97 til CEN/CENLEC)

2.2.2. Udvalgets udtalelse (bilag II til dokument 0124/99) om Kommissionens midtvejsrapport om fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) (KOM(98/0511)

2.2.3. Udvalgets udtalelse (dokument 730/2/97) om iværksættelse af uddannelsesafsnittet i fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) - Anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som også tager hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere

2.2.4. Udvalgets udtalelse (dokument 5832/1/98) om Kommissionens forslag vedrørende metoder til at vurdere de økonomiske og sociale virkninger af den gældende lovgivning på arbejdsmiljøområdet og om en procedure for evalueringen af EF-direktiverne på arbejdsmiljøområdet ved hjælp af de foreslåede metoder og de metoder, der i forvejen anvendes i medlemsstaterne

2.2.5. Udvalgets udtalelse om arbejdsprogrammet for 1999 for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao

3. ARBEJDET I GRUPPERNE /STRUKTUREN VED ÅRETS UDGANG

3.1. Arbejdsgrupper, som var aktive i 1998 og fortsætter i 1999

3.1.1. Standardisering

3.1.2. Fastsættelse af grænseværdier for eksponering

3.1.3. Selvstændige

3.1.4. Tværfaglige tjenester for beskyttelse og forebyggelse / lægelig kontrol med arbejdstagerne

3.1.5. Forebyggelse af vold på arbejdspladsen

3.1.6. Maskiner

3.1.7. System til forvaltning af arbejdsmiljøet

3.2. Opløsning af arbejdsgrupper

3.2.1. Stilladser

3.2.2. Uddannelse

3.2.3. Økonomisk og social vurdering af arbejdsmiljølovgivningen

4. SAMARBEJDE MED ANDRE ORGANER

4.1. Det stående udvalg

4.2. Udvalget af Arbejdstilsynschefer

4.3. Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser

4.4. Arbejdsmarkedets parter

4.5. Det Faglige Tekniske Bureau

4.6. Den Internationale Arbejdsorganisation

4.7. Det Europæiske Institut i Dublin

4.8. Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao

BILAG A

BILAG B

BILAG C

BILAG D

1. UDVALGETS BAGGRUND OG OPGAVER

1.1. Oprettelse, kompetence og mandat

Rådet fandt, at der var behov for et stående udvalg til at bistå Kommissionen med at forberede og gennemføre aktiviteter på arbejdsmiljøområdet og lette samarbejdet mellem de nationale forvaltninger og arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer. Det er baggrunden for, at Rådet ved en afgørelse af 27. juni 1974 (74/325/EØF) nedsatte et Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen.

I henhold til artikel 2, stk. 2, i ovennævnte afgørelse har udvalget navnlig til opgave:

(1) på grundlag af oplysninger, som stilles til dets rådighed, at foranstalte udveksling af synspunkter og erfaringer vedrørende eksisterende eller påtænkte ordninger;

(2) at medvirke til udarbejdelsen af en fælles holdning til problemer, der melder sig inden for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen samt i prioriteringen af Fællesskabets opgaver, og af de foranstaltninger, der er nødvendige for disse opgavers gennemførelse;

(3) at henlede Kommissionens opmærksomhed på de områder, inden for hvilke det forekommer nødvendigt, at der erhverves ny viden og iværksættes egnede aktioner med hensyn til uddannelse og forskning;

(4) inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogrammer og i samarbejde med Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsforhold i Kulminer at fastlægge:

- Kriterierne og målene for bekæmpelse af alle risici for arbejdsulykker og al fare for sundheden inden for virksomheder;

- de metoder, der gør det muligt for virksomhederne og for deres personale at bedømme og forbedre beskyttelsesniveauet;

(5) at bidrage til, at de nationale forvaltninger og arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer gøres bekendt med Fællesskabets initiativer for derved at fremme samarbejdet og støtte sådanne initiativer fra deres side, som tilsigter en udveksling af indvundne erfaringer og en fastlæggelse af regler for god praksis.

1.2 Struktur og procedurer

Udvalget er et trepartsorgan bestående af et antal faste medlemmer, således at der tilkommer hver medlemsstat to repræsentanter for regeringen, to repræsentanter for arbejdstagernes faglige organisationer og to repræsentanter for arbejdsgivernes faglige organisationer. For hvert fast medlem udnævnes en suppleant. Udvalgets faste medlemmer og suppleanter udnævnes af Rådet, som til orientering offentliggør listen over disse i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udvalgets formand er et medlem af Kommissionen eller ved forfald en tjenestemand i Kommissionen udpeget af formanden.

Udvalget kan nedsætte arbejdsgrupper med et udvalgsmedlem som formand. Grupperne præsenterer deres arbejdsresultater i form af rapporter på et udvalgsmøde.

Udvalget udarbejder hvert år en beretning, som Kommissionen fremsender til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og til Det Rådgivende Udvalg for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab.

Udvalget vedtager sine udtalelser med absolut flertal af de afgivne stemmer. Udvalget er beslutningsdygtigt, når to tredjedele af medlemmerne er til stede.

Udvalget har fastsat sin forretningsorden, som er trådt i kraft efter at være blevet godkendt af Rådet den 30. april 1976 efter indstilling fra Kommissionen.

Repræsentanterne for regeringerne og for arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer er organiseret i tre særskilte interessegrupper, som hver udpeger en talsmand. Talsmændene deltager i deres respektive interessegruppers møder og i møderne i udvalget, hvor de redegør for deres gruppes holdning.

Kontakten mellem medlemmerne af regeringsrepræsentanternes interessegruppe varetages af et medlem af udvalget, der repræsenterer regeringen i det land, som har formandskabet i Rådet. Kontakten mellem arbejdsgivernes repræsentanter i udvalget varetages af Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE), og for arbejdstagernes vedkommende er det den faglige arbejdstagerorganisation på fællesskabsplan, som er udpeget af interessegruppen, nemlig Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS), der bistår med koordinationer af synspunkterne.

Udvalgets og arbejdsgruppernes sekretariatsfunktioner varetages af Kommissionen. Sekretariatet hører under Generaldirektorat V (kontor V/F/5).

2. AKTIVITETER I 1998

Den 7. juli 1997 udpegede Rådet efter indstilling fra medlemsstaterne udvalgets faste medlemmer og suppleanter for perioden fra den 7. juli 1997 til den 6. juli 2000, efter at den foregående mandatperiode, der gik fra den 4. marts 1994 til den 3. marts 1997, var udløbet. Listen over medlemmer i 1998 findes i bilag B.

I 1998 havde udvalget to møder i Luxembourg, henholdsvis i april og november. På hvert møde orienterede Kommissionen udvalget om udviklingen i samtlige sager vedrørende sundhed, sikkerhed og hygiejne på arbejdspladsen.

Dagen før udvalgets møder blev der afholdt møder i de tre interessegrupper. Desuden blev der afholdt to ekstra møder i årets løb.

Udvalgets arbejde er i 1998 forløbet parallelt med Kommissionens aktiviteter i henhold til fællesskabsprogrammet 1996-2000.

Arbejdsopgaverne og de prioriterede emner er blevet foreslået udvalget af arbejdsgruppen «Programmering», som har haft fire møder.

Drøftelserne i de ti arbejdsgrupper, der er nedsat til at behandle de specifikke områder, hvor udvalget har ønsket at afgive udtalelse, har krævet afholdelse af 21 møder.

Udvalget har opløst tre grupper, hvis arbejde var afsluttet: «Stilladser», «Uddannelse» og «Social og økonomisk vurdering af arbejdsmiljølovgivningen».

Punkt 3 i nærværende beretning indeholder et kort resumé af arbejdet i grupperne.

Udvalget har vedtaget en årsberetning om sine aktiviteter i 1997, vedtaget fem udtalelser, for hvilke der redegøres ganske kort i punkt 2.2 i nærværende beretning, og gennemgået emnerne for dets arbejdsprogram for 1999.

2.1. Det rådgivende udvalgs 22. årsberetning

Dokument 5210/2/98

Udvalget vedtog på sit 56. møde den 29. april 1998 den 22. årsberetning om udvalgets arbejde i 1997.

2.2. Vedtagne udkast til udtalelser

2.2.1. Udvalgets udtalelse (dokument 5213/98) om etablering af harmoniserede standarder for produkter til opsamling af spildevand (udkast til mandat 37/97 til CEN/CENLEC) og til gulvbelægning (udkast til mandat 38/97 til CEN/CENLEC)

Udvalget vedtog den 29. april 1998 en udtalelse om ovennævnte udkast til standardiseringsmandat; i udtalelsen vurderes det, at de to udkast (dokument 37/97 og 38/97) ikke tager tilstrækkeligt hensyn til de arbejdsmiljøproblemer, der er forbundet med, at de omhandlede produkter indeholder farlige stoffer, og at der i nogle medlemsstater er indført forbud mod asbest.

2.2.2. Udvalgets udtalelse (bilag II til dokument 0124/99) om Kommissionens midtvejsrapport om fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) (KOM(98/0511)

Det rådgivende udvalg vedtog den 5. november følgende udtalelse, hvori det understreger ønsket om at spille en positiv rolle såvel på arbejdsmiljøområdet generelt som i forbindelse med specifikke prioriterede emner:

Hvad angår nødvendigheden af at tage hensyn til udviklingen i Det Europæiske Fællesskab, erkender Det rådgivende udvalg, at midtvejsrapporten er udarbejdet på et tidspunkt, hvor Den Europæiske Union og Kommissionens interne strukturer gennemgår en stærk forandring.

Den igangværende udvidelse af Den Europæiske Union, og navnlig udvidelsen med central- og østeuropæiske lande, betyder, at Kommissionen nødvendigvis skal anvende større ressourcer til foranstaltninger, der kan sætte disse lande i stand til at forbedre og forvalte deres sundheds- og sikkerhedssystemer og tilpasse sig de europæiske arbejdsmiljøstandarder. Udvalget er overbevist om, at det er den rigtige vej at følge, idet manglende støtte til kandidatlandene vil kunne resultere i en forringelse af standarderne i hele Det Europæiske Fællesskab. Udvalget understreger, at arbejdsmarkedets parter er selvskrevne til at spille en vigtig rolle i denne proces.

Udvalgets medlemmer er overbeviste om, at udvalget har en opgave at varetage i forbindelse med Kommissionens indsats i forhold til ansøgerlandene, men denne rolle er endnu ikke defineret. For at sikre en åben dialog mellem udvalget og ansøgerlandene foreslås det, at disse får observatørstatus i udvalget. Hermed vil der blive skabt en officiel dialogramme, således at ansøgerlandene kan få et mere præcist kendskab til de krav, de skal opfylde inden for sundhed og sikkerhed. Desuden vil udvalget kunne indkredse eventuelle problemer, som ansøgerlandene måtte støde på, og foreslå programmer, som kan hjælpe dem med at løse disse problemer.

Det rådgivende udvalg erkender, at der på baggrund af udvalgets udvidelse kan være behov for at se nærmere på udvalgets struktur og arbejdsmetoder. Kommissionen opfordres til at forelægge udvalget en rapport om følgerne af udvidelsen og indvirkningen heraf på det rådgivende udvalgs tilrettelæggelse af arbejdet.

For så vidt angår ændringen af beskæftigelsens karakter, er det en kendsgerning, at også arbejdsforholdene er i kraftig forandring, bl.a. med øget anvendelse af udlicitering og underleverance og et stigende antal selvstændige. Distancearbejde har ligeledes medført en gennemgribende ændring af arbejdsmetoderne med en stadig større udbredelse af hjemmearbejde til følge.

Det rådgivende udvalg er sig bevidst, at det har behov for at danne sig et klarere billede af disse ændringer og deres indvirkning på arbejdstagernes sundhed og sikkerhed.

Udvalget vil sørge for, at dette aspekt af arbejdsmarkedsforholdene tages i betragtning ved udarbejdelsen af dets kommende arbejdsprogram. En objektiv undersøgelse af udviklingen i beskæftigelsens karakter er en forudsætning for at udforme og iværksætte passende foranstaltninger.

Et tæt samarbejde mellem virksomhedsledelse, arbejdstagere og disses repræsentanter er en forudsætning for at sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø. På baggrund af de aktuelle økonomiske og sociale udfordringer er det mere end nogensinde nødvendigt, at disse mekanismer fungerer effektivt.

Udvalget har tillid til, at Kommissionen vil rådgive og bistå det med at sikre sundhed, sikkerhed og velfærd for alle på arbejdspladsen.

Udvalget koncentrerer sig i sine overvejelser over udviklingen i arbejdsforholdene og beskæftigelsesformerne om relationen mellem arbejdsmiljø og beskæftigelsespolitik og foretrækker at overlade spørgsmålet om handicappedes muligheder på arbejdsmarkedet og førtidspensionering til andre organer med større kompetence på disse områder, som bedre vil kunne varetage disse aspekter. Det rådgivende udvalg finder, at dets indsats især skal dreje sig om at sikre overensstemmelse mellem arbejdets krav og arbejdstagernes arbejdsevne, opretholdelse af arbejdsevnen og forebyggelse af risici.

"Små og mellemstore virksomheder" (SMV) spiller en stor rolle i Den Europæiske Union, og udvalget skal ved fastsættelsen af sine opgaver tage hensyn til denne vigtige virksomhedskategori. Udvalget glæder sig over Kommissionens initiativer på dette område og tilstræber ved sit virke at imødekomme SMV'ernes behov og stille nyttig information og rådgivning til rådighed for dem, bl.a. i form af eksempler på god praksis, som kan understrege fordelene ved en god forvaltning af sundheds- og sikkerhedsforholdene i SMV.

Udvalget er sig bevidst, at Kommissionen i henhold til Amsterdam-traktaten kan og skal høre arbejdsmarkedets parter om en række arbejdsmarkedsspørgsmål, bl.a. vedrørende arbejdsmiljø. Udvalget ønsker at få afklaret sin egen rolle i forbindelse med gennemførelsen af Amsterdam-traktatens bestemmelser. Uden at det berører arbejdsmarkedsparternes beføjelser skal det understreges, at udvalget har en vigtig opgave at varetage i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikken.

Det er udvalgets opfattelse, at de erfaringer, der indhøstes i forbindelse med anvendelsen af Amsterdam-traktatens procedurer, vil give et bedre indblik i, hvor problemerne ligger. Udvalget er indstillet på sammen med Kommissionen foretage en undersøgelse af disse problemstillinger med henblik på at udforme effektive løsningsforslag og undgå unødigt dobbeltarbejde.

Med hensyn til lovgivningen erkender udvalget, at lovgivningsprogrammet er af afgørende betydning for udmøntningen af de forebyggelsesprincipper, der er omhandlet i rammedirektivet. En nøje overvågning af lovgivningens gennemførelse i medlemsstaterne er nødvendig.

Også udvalget ønsker trepartsdeltagelse i gennemførelsen og overvågningen af lovgivningen.

Udvalget har fået til opgave at vurdere omfanget og arten af fællesskabslovgivningen på arbejdsmiljøområdet og lokalisere eventuelle mangler i gennemførelsen af den eksisterende lovgivning under hensyntagen til de nationale ordninger. Manglerne på europæisk og nationalt plan skal ikke altid afhjælpes ved ny lovgivning, men i nogle tilfælde måske snarere ved rådgivning, uddannelsesprogrammer, forskning og andre former for bistand og information, som kan sikre, at de fastsatte mål reelt nås.

Det står klart, at Kommissionen må forbedre de metoder, den anvender ved konsekvensanalyserne, idet disse må gå længere end til det, der står skrevet, og tillige undersøge, i hvilket omfang den pågældende lovgivning har indvirkning på virksomhedernes resultater på arbejdsmiljøområdet.

Hvad angår de prioriterede emner i arbejdsprogrammet kan udvalget tilslutte sig de hovedprioriteter, der er angivet i Kommissionens midtvejsrapport: lovgivningens effektivitet, udvidelsen, opretholdelse af arbejdsevnen og evnen til integration på arbejdsmarkedet (alle disse punkter er omtalt ovenfor) og nye risici. Inden for rammerne af disse emneområder har udvalget noteret sig Kommissionens prioriteter, som det vil tage i betragtning ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet for det kommende år.

Ændringer i Kommissionens interne struktur: Foruden de forandringer, Det Europæiske Fællesskab gennemgår med hensyn til arbejdsforholdenes karakter og antallet af medlemsstater, er udvalget sig bevidst, at der også skal tages hensyn til de ændringer, der er sket i Kommissionens interne strukturer, navnlig i GD 5.

Udvalget er vidende om, at der findes andre organer, såsom Udvalget af Arbejdstilsynschefer, som også rådgiver Kommissionen vedrørende arbejdsmiljøpolitik. Udvalget mener imidlertid, at det fortsat bør være det vigtigste trepartsorgan, der rådgiver Kommissionen i spørgsmål vedrørende fremme af sundheden, sikkerheden og velfærden på arbejdspladsen i Den Europæiske Union.

Udvalget ønsker at få en forsikring om, at dets virke ikke vil blive uforholdsmæssigt voldsomt berørt af omstruktureringen, og at de menneskelige og finansielle ressourcer, det råder over, ikke vil blive beskåret, men derimod vil afspejle det større antal forskelligartede opgaver, udvalget og sekretariatet skal varetage ifølge arbejdsprogrammet og de prioriterede opgaver, som er fastsat i nærværende udtalelse.

2.2.3. Udvalgets udtalelse (dokument 730/2/97) om iværksættelse af uddannelsesafsnittet i fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000) - Anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, som også tager hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere

Udvalget nedsatte i november 1996 arbejdsgruppe «Uddannelse», som skulle rådgive udvalget om

- iværksættelsen af uddannelsesafsnittet i fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen, især med henblik på forberedelse af et referencedokument, der kan danne grundlag for anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og som også skal tage hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere

- gennemførelse af ledsageforanstaltninger på fællesskabsplan. Udvalget vedtog den 5. november 1998 en rapport, der specielt fokuserede på følgende punkter:

Et udkast til referencedokument om øget bevidstgørelse om erhvervsrisici og forebyggelse heraf ved hjælp af undervisning og uddannelse.

Et udkast til anbefaling vedrørende uddannelse i forebyggelse af risici.

Et udkast til prioriterede emner og fremtidige aktioner.

Udvalget finder, at uddannelsesaktiviteterne bør omfatte et program vedrørende risikoforebyggelse. Det foreslår derfor, at Kommissionen iværksætter initiativer og aktioner med henblik på at følge og tilskynde til udvikling af uddannelsesforanstaltninger inden for de områder, der er omtalt i de foregående kapitler, og at det rådgivende udvalg inddrages i arbejdet hermed.

2.2.4. Udvalgets udtalelse (dokument 5832/1/98) om Kommissionens forslag vedrørende metoder til at vurdere de økonomiske og sociale virkninger af den gældende lovgivning på arbejdsmiljøområdet og om en procedure for evalueringen af EF-direktiverne på arbejdsmiljøområdet ved hjælp af de foreslåede metoder og de metoder, der i forvejen anvendes i medlemsstaterne

Det rådgivende udvalg vedtog den 5. november 1998 en udtalelse, som kan sammenfattes således:

(1) Sociale og økonomiske analyser kan spille en vigtig rolle for indførelsen af kvalitetslovgivning inden for sundhed og sikkerhed. De tjener til at orientere de politiske miljøer om såvel udgifter, der som oftest skal afholdes af virksomhederne, som sociale fordele. Da formålet er at skabe gennemsigtighed og ikke at overtage det politiske ansvar, er en pragmatisk fremgangsmåde, som står i et rimeligt forhold til den opgave, der skal løses, at foretrække. I mange tilfælde vil en enkel og ukompliceret analyse med udgangspunkt i de eksisterende forhold og de ansvarlige tjenestemænds faglige vurdering kunne tilvejebringe de informationer, der er nødvendige som grundlag for en debat. De hidtidige socioøkonomiske analyser har ikke været tilfredsstillende for hverken arbejdsgiver-, arbejdstager- eller regeringsgruppen. Udvalgets anbefalinger tager sigte på at afhjælpe problemerne ved at gøre processen mere realistisk.

(2) En tidlig analyse af lovgivningsteksten er den bedste metode til at sikre opfyldelse af gennemsigtighedsmålsætningen. Følgende aspekter bør behandles hver for sig: (1) omkostninger og fordele for virksomhederne (2) fordele for arbejdstagerne (3) fordele for samfundet generelt, da de metodologiske krav varierer, afhængigt af de forskellige aspekter.

(3) Analysen skal give en gennemsigtig redegørelse for de anvendte basiskriterier og forudsætninger og for deres relevans for resultaterne, hvorved det bliver muligt at betragte analyseprocessen som en læreproces, der kan udbygges på grundlag af nye erfaringer. Arbejdsgruppen mener ikke, det er klogt på forhånd at opstille faste kriterier for, hvem der har beføjelse til at udarbejde sociale og økonomiske analyser, eftersom de forskellige lovgivningstyper kræver forskellige metoder, så meget mere når der skal tages højde for de forskelligartede nationale traditioner på det lovgivningsmæssige og sociale plan. Der må fra sag til sag findes den rette balance mellem kravet om sammenlignelighed og den fleksibilitet, der kræves for at tage hensyn til de nationale særtræk. Som oftest vil det imidlertid være nødvendigt med et sæt harmoniserede forudsætninger og en fælles metodisk tilgang. I tilfælde, hvor der er tale om manglende overensstemmelse med den eksisterende lovgivning, må der ved analysen af et direktivforslag sondres mellem de udgifter, der kræves til at bringe forholdene på niveau med de eksisterende normer, og de ekstra udgifter til gennemførelsen af de nye forslag.

(4) En økonomisk og social analyse bør gennemføres i to etaper. Den første tjener til at give de politiske beslutningstagere et samlet overblik over de udgifter og fordele, der er forbundet med den pågældende lovgivning. Kun hvis denne generelle analyse (som foretages af Kommissionens tjenestegren med ansvar for udarbejdelse af den pågældende lovgivning i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder) peger på store finansielle konsekvenser eller stor usikkerhed med hensyn til eventuelle fordele, bør Kommissionen foretage en mere gennemgribende analyse. I så fald skal der indsamles yderligere informationer i virksomhederne, og de eventuelle fordele skal analyseres mere indgående. Udvalget foreslår, at der foretages en første analyse, når et forslag er tilstrækkeligt stabilt og forelægges det rådgivende udvalg. Der er kun grund til at foretage en yderligere analyse, hvis et forslag har særligt tungtvejende konsekvenser, eller hvis den første analyse ikke indeholder fyldestgørende oplysninger om omkostninger og fordele. En efterfølgende analyse skal omfatte en høring af nationale myndigheder og arbejdsmarkedets parter vedrørende deres fortolkning af det pågældende lovforslag, navnlig vedrørende de foranstaltninger, som det påhviler arbejdsgiverne at træffe.

2.2.5. Udvalgets udtalelse om arbejdsprogrammet for 1999 for Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao

Som fastsat i Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur blev udvalget hørt om udkastet til agenturets arbejdsprogram for 1999, udarbejdet af direktøren, før det blev forelagt for agenturets bestyrelse. Nedenstående gives et resumé af interessegruppernes synspunkter, der blev fremsat i nærværelse af agenturets direktør:

De tre grupper erkender, at ånden i programmet og de ideer, det indeholder, er i overensstemmelse med forordningen om oprettelse af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur, men de finder, at programmet er for ambitiøst til at kunne gennemføres, bl.a. på baggrund af at dele af det foregående program endnu ikke er gennemført. De mener, at agenturet og dets bestyrelse bør opstille en rangorden for de prioriterede arbejdsopgaver. Ved læsningen af arbejdsprogrammet for 1999 kan man få indtryk af, at samtlige problemer vil blive varetaget af agenturet, hvilket skaber en vis bekymring hos arbejdsmarkedets parter, som gerne så en mere klar og gennemsigtig afgrænsning af agenturets aktivitetsområder. Navnlig er det vigtigt med en nøje afgrænsning af agenturets og Kommissionens respektive beføjelser. Arbejdsgivergruppen ønsker en seriøse overvejelser over, hvorledes det rådgivende udvalg kan holdes orienteret om de opgaver, agenturet får pålagt. Arbejdstagergruppen understreger for sit vedkommende, at det er nødvendigt med en mere præcis fastsættelse af procedurerne, gruppen af stedlige aktører, tidsplanen for aktionerne og deltagerne i aktionerne, og den finder desuden, at der skal udarbejdes procedurer, der gør det muligt at identificere behovene hos agenturets brugere.

Endelig giver en delegation udtryk for bekymring over overførslen af opgaver fra Kommissionen til agenturet og fra agenturet til medlemsstaternes forvaltninger, som i forvejen har fuldt op at gøre med at efterkomme agenturets anmodninger, og den pågældende delegation ønsker, at disse overførsler bliver mere gennemsigtige.

3. ARBEJDET I GRUPPERNE /STRUKTUREN VED ÅRETS UDGANG

3.1. Arbejdsgrupper, som var aktive i 1998 og fortsætter i 1999

3.1.1. Standardisering

Arbejdet i denne gruppe er af mere kontinuerlig karakter. Udvalget giver gruppen mandat til at behandle standardiseringsmandaterne, efterhånden som de forelægges af Kommissionen. Gruppen beskæftiger sig også med problemer af mere generel art, der vedrører arbejdsmiljøet i forbindelse med standardisering.

Gruppen havde tre møder i 1998 og drøftede 7 udkast til mandat. Der blev udarbejdet et udkast til udtalelse om to udkast til mandat til CEN/CENELEC (se punkt 0). Gruppen forberedte desuden et udkast til udtalelse om CEN-dokumentet om en feasibilityundersøgelse vedrørende udarbejdelse af en vejledning i udvælgelse af personlige værnemidler, som vil blive forelagt til vedtagelse på udvalgets næste møde.

3.1.2. Fastsættelse af grænseværdier for eksponering

Denne gruppe høres om prioriteringen af arbejdsopgaverne i forbindelse med de stoffer, for hvilke der skal fastsættes grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering. Gruppen følger arbejdet i Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering (jf. punkt 4.3), forbereder udtalelserne om Kommissionens forslag vedrørende fastsættelse af grænseværdier for eksponering på arbejdspladsen og aflægger på møderne i det rådgivende udvalg beretning om sine aktiviteter.

Gruppen holdt fire møder i 1998, hvor den gennemgik et forslag til Kommissionens direktiv om etablering af en første liste over grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering til gennemførelse af Rådets direktiv 98/24 om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet med risici i forbindelse med kemiske agenser. Gruppen har især undersøgt relevansen af i bilaget til direktivforslaget at indarbejde de lister, der er indeholdt i Kommissionens direktiv 91/322 og 96/94 og listen over nye elementer, som enten allerede er undersøgt af gruppen i forbindelse med forberedelsen af den tredje liste over grænseværdier eller anbefalet af Det Videnskabelig Udvalg vedrørende Grænseværdier, men endnu ikke taget i betragtning.

Gruppen fortsætter sit arbejde i 1999.

3.1.3. Selvstændige

Gruppen blev nedsat i november 1996 og havde ét møde i 1998. Gruppen blev nedsat for at gennemgå et udkast til forslag til Rådets henstilling om anvendelsen af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen på selvstændige arbejdstagere (dokument 0522/96). I forlængelse af gruppens første rapport fremsendte Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao på Kommissionens vegne et spørgeskema til medlemsstaterne, hvori de anmodedes om besvare spørgsmål om, hvorledes den nationale arbejdsmiljølovgivning blev anvendt på selvstændige arbejdstagere. Medlemsstaternes svar blev fremsendt til gruppen, som foretog en ny gennemgang af Kommissionens forslag i lyset af disse yderligere informationer. Et nyt forslag til udtalelse vil blive forelagt udvalget til drøftelse og vedtagelse på det næste møde.

3.1.4. Tværfaglige tjenester for beskyttelse og forebyggelse / lægelig kontrol med arbejdstagerne

Der eksisterede tidligere to særskilte grupper for disse områder, som i november 1996 blev slået sammen til én gruppe:

Gruppen har til opgave at se på problemer og erfaringer omkring etablering af tværfaglige beskyttelses- og forebyggelsestjenester for arbejdstagere i alle sektorer, alle brancher og alle virksomheder, såvel offentlige som private.

Gruppen skal desuden undersøge, hvordan man i de forskellige medlemsstater fører tilsyn med arbejdstagernes helbredstilstand.

Gruppen havde to møder og redaktionsgruppen ét møde i 1998. Arbejdet er langt fremme og forventes afsluttet i 1999.

3.1.5. Forebyggelse af vold på arbejdspladsen

En af de foranstaltninger, der indgår i aktion 3 i fællesskabsprogrammet, er en «analyse af de nødvendige aktioner på fællesskabsplan med henblik på forebyggelse af vold på arbejdspladsen samt opfølgning af disse foranstaltninger». Gruppen blev nedsat med henblik på en indledende drøftelse af dette problem. Gruppen holdt ikke møde i 1998.

3.1.6. Maskiner

Denne gruppe har til opgave at forberede en udtalelse fra udvalget om et udkast til forslag til rådsdirektiv om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner.

Direktiv 89/392/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om maskiner har rent faktisk haft stor betydning for arbejdsmiljøet. Ud over de direkte virkninger, der skyldes kravene til nye maskiner, er der nogle indirekte virkninger, der kan tilskrives direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet.

Gruppen havde ét møde i 1998 og fortsætter sine aktiviteter i 1999.

3.1.7. System til forvaltning af arbejdsmiljøet

Gruppen er nedsat med det formål at rådgive og bistå Kommissionen med udarbejdelsen af retningslinjer for systemet til forvaltning af arbejdsmiljøet og fremkomme med anbefalinger om anvendelsen af disse retningslinjer. Gruppen holdt sit første møde i 1998. Den fortsætter sine aktiviteter i 1999.

3.2. Opløsning af arbejdsgrupper

Udvalget besluttede at opløse tre arbejdsgrupper, hvis arbejde var afsluttet.

3.2.1. Stilladser

Gruppen blev nedsat i maj 1996 og fik som mandat at forberede en udtalelse om et udkast til et forslag til rådsdirektiv om stilladser.

Udvalget vedtog udtalelsen i 1997, og gruppen blev opløst den 29. april 1998.

3.2.2. Uddannelse

Gruppen blev nedsat i november 1996 og fik til opgave at rådgive udvalget om iværksættelsen af uddannelsesafsnittet i programmet, især med henblik på eventuel forberedelse af et referencedokument, der kan danne grundlag for anbefalinger vedrørende uddannelse inden for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, og som også tager hensyn til de unges behov i deres egenskab af fremtidige arbejdstagere; desuden skulle gruppen rådgive udvalget om eventuel gennemførelse af ledsageforanstaltninger på fællesskabsplan.

Gruppen havde ét møde i 1997 og to i 1998. Som resultat af sit arbejde forelagde gruppen udvalget et udkast til udtalelse (punkt 2.3) om Kommissionens dokument 98/97. Efter at udvalget havde vedtaget udtalelsen, blev gruppen opløst den 5. november 1998.

3.2.3. Økonomisk og social vurdering af arbejdsmiljølovgivningen

Gruppen blev nedsat i november 1996 med det formål at forberede en udtalelse fra udvalget om Kommissionens forslag vedrørende metoder til at vurdere de økonomiske og sociale virkninger af den foreslåede lovgivning på arbejdsmiljøområdet; udvalget skulle også tage stilling til en procedure for evalueringen af EF-direktiverne på arbejdsmiljøområdet ved hjælp af de foreslåede metoder og de metoder, der i forvejen anvendes i medlemsstaterne.

Gruppen har taget udgangspunkt i en rapport, som Kommissionen havde bestilt, om «økonomisk evaluering af den europæiske arbejdsmiljølovgivning». Det drejer sig om en analyse af de procedurer, der anvendes i øjeblikket, og de eksisterende metoder til at vurdere de økonomiske virkninger (både omkostninger og fordele) af arbejdsmiljølovgivningen på europæisk og nationalt plan og i de enkelte virksomheder. Desuden foreslås der konkrete modeller for en konsekvensanalyse på europæisk og nationalt plan, herunder en procedure, som er specielt udformet med henblik på EF-direktiverne.

Gruppen havde ét møde i 1997 og to i 1998. Redaktionsgruppen holdt ét møde med henblik på at bidrage til forberedelsen af udkastet til udtalelse (punkt 2.2). Efter at udvalget havde vedtaget udtalelsen, blev gruppen opløst den 5. november 1998.

4. SAMARBEJDE MED ANDRE ORGANER

4.1. Det stående udvalg

Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsforhold i Kulminer og anden Udvindingsindustri har som vigtigste opgave at følge udviklingen med hensyn til sikkerheden og sundheden i udvindingsindustrierne, forelægge medlemsstaternes regeringer konkrete forslag til forbedringer på arbejdspladsen og fremme udvekslingen af informationer.

Repræsentanter for det stående udvalg har siden 1994 deltaget som observatører i det rådgivende udvalgs møder. På samme måde opfordres det rådgivende udvalg til at sende to repræsentanter for hver interessegruppe til at overvære det stående udvalgs plenarmøder som observatører. Denne fremgangsmåde sikrer en bedre informationsformidling mellem de to udvalg. De foreløbige erfaringer har vist, at der er mange fælles punkter, men samtidig bliver det stadig mere klart, at det drejer sig om to helt forskellige instanser. Det stående udvalg er først og fremmest et teknisk orienteret organ, som beskæftiger sig med udvindingsindustriernes specifikke sikkerhedsproblemer. De konkrete tekniske aspekter indtager en fremtrædende plads i udvalgets drøftelser, mens det rådgivende udvalg også er kvalificeret til at drøfte mere grundlæggende spørgsmål i relation til arbejdsmiljø.

4.2. Udvalget af Arbejdstilsynschefer

Udvalget af Arbejdstilsynschefer blev nedsat ved Kommissionens afgørelse 95/319/EF af 12. juli 1995 og består af to medlemmer fra hver medlemsstat, som repræsenterer Arbejdstilsynet. Formanden for udvalget er en repræsentant for Kommissionen.

Udvalget forelægger en årsberetning for Kommissionen om sine aktiviteter, især om eventuelle problemer i forbindelse med anvendelsen af eller kontrollen med anvendelsen af den afledte fællesskabsret på arbejdsmiljøområdet. Kommissionen fremsender denne beretning til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen.

4.3. Det Videnskabelige Udvalg vedrørende Grænseværdier for Erhvervsmæssig Eksponering for Kemiske Agenser

Dette videnskabelige udvalg, der blev nedsat på opfordring af Rådet ved Kommissionens afgørelse 95/320/EF af 12. juli 1995, har til opgave at undersøge de kemiske agensers helbredsmæssige virkninger for arbejdstagerne. Udvalgets arbejde følges af det rådgivende udvalg, mere specielt af arbejdsgruppen «Fastsættelse af grænseværdier for eksponering» i forbindelse med udarbejdelsen af udtalelser om udkastene til direktivforslag med henblik på gennemførelsen af Rådets direktiv 80/1107/EØF, som ændret ved direktiv 88/642/EØF.

4.4. Arbejdsmarkedets parter

En repræsentant for Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og et medlem af Sammenslutningen af Industri- og Arbejdsgiverorganisationer i Europa (UNICE) indbydes til at overvære udvalgets møder.

4.5. Det Faglige Tekniske Bureau

Det Europæiske Faglige Tekniske Bureau for Sundhed og Sikkerhed (BTS) blev oprettet i 1989 af EFS for at give denne organisation mulighed for at følge det tekniske arbejde i standardiseringsorganisationerne på nært hold. BTS blev etableret med støtte fra Europa-Parlamentet, som i 1989 oprettede en budgetpost til formålet, og BTS undertegnede samme år en flerårig overenskomst med Kommissionen. BTS gennemfører undersøgelser og leverer informationer af relevans for arbejdsmiljøområdet i forbindelse med det europæiske harmoniserings- og standardiseringsarbejde; BTS er også i tæt kontak med det rådgivende udvalgs arbejdsgruppe «Standardisering». En repræsentant for BTS indbydes til at overvære udvalgets møder.

4.6. Den Internationale Arbejdsorganisation

En repræsentant for ILO inviteres til at overvære udvalgets møder.

4.7. Det Europæiske Institut i Dublin

En repræsentant for Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene inviteres til at deltage i udvalgets møder, hvor han bl.a. præsenterer Instituttets arbejdsprogram.

4.8. Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao

I henhold til afgørelsen om oprettelse af et Europæisk Miljøagentur får udvalget forelagt agenturets arbejdsprogram og årsberetning.

BILAG A

RÅDETS AFGØRELSE

RETSGRUNDLAG

(Uddrag)

Uddrag af Rådets afgørelse (74/325/EØF) af 27. juni 1974 om nedsættelse af et Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen:

"RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR ...

ud fra følgende betragtninger:...

der bør oprettes et organ, der skal bistå Kommissionen med at forberede og iværksætte aktiviteter inden for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen samt lette samarbejdet mellem de nationale forvaltninger og arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer...

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1:

Der nedsættes et Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen, herefter benævnt «Udvalget».

Artikel 2:

Udvalget har til opgave at bistå Kommissionen med forberedelse og iværksættelse af aktiviteter inden for sikkerhed, hygiejne og sundhedsbeskyttelse på arbejdspladsen...

Artikel 3:

(1) Udvalget udarbejder hvert år en beretning om sin virksomhed.

(2) Kommissionen fremsender denne beretning til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Det Rådgivende Udvalg for Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab.

Artikel 4:

(1) Udvalget sammensættes af (...) faste medlemmer, således at der tilkommer hver medlemsstat to repræsentanter for regeringen, to repræsentanter for arbejdstagernes faglige organisationer og to repræsentanter for arbejdsgivernes faglige organisationer.

(2) For hvert fast medlem udnævnes en suppleant. ...

(3) Udvalgets faste medlemmer og suppleanter udnævnes af Rådet, som for så vidt angår repræsentanter for arbejdstagernes og arbejdsgivernes faglige organisationer, bestræber sig på med hensyn til Udvalgets sammensætning at gennemføre en ligelig repræsentation af de forskellige berørte faglige områder.

(4) Rådet offentliggør til orientering listen over faste medlemmer og suppleanter i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 5:

De faste medlemmer og suppleanterne udpeges for en treårig periode. Denne periode kan fornyes.....

Artikel 6:

(1) Udvalgets formand er et medlem af Kommissionen eller ved forfald og undtagelsesvis en tjenestemand i Kommissionen udpeget af formanden. Formanden deltager ikke i afstemningen.

(2) Udvalget mødes efter indkaldelse fra formanden, enten på dennes initiativ eller på begæring af mindst en tredjedel af medlemmerne.

(3) Udvalget kan nedsætte arbejdsgrupper med et udvalgsmedlem som formand. Grupperne skal i form af beretninger forelægge deres arbejdsresultat på et udvalgsmøde.

(4) Repræsentanter fra Kommissionens berørte tjenestegrene deltager i Udvalgets og arbejdsgruppernes møder. Udvalgets og arbejdsgruppernes sekretariat varetages af Kommissionens tjenestegrene.

Artikel 7:

Udvalget er beslutningsdygtigt, når to tredjedele af dets medlemmer er til stede....

Artikel 8:

Udvalget vedtager sin forretningsorden, som træder i kraft, når Rådet efter indhentet udtalelse fra Kommissionen har godkendt den.....»

BILAG B

B2 - UDVALGETS SAMMENSÆTNING I 1998

I. REGERINGSREPRÆSENTANTER

a) Faste medlemmer

>TABELPOSITION>

b) Suppleanter

>TABELPOSITION>

II. ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

a) Faste medlemmer

>TABELPOSITION>

b) Suppleanter

>TABELPOSITION>

III.ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER

a) Faste medlemmer

>TABELPOSITION>

b) Suppleanter

>TABELPOSITION>

BILAG C

ARBEJDSGRUPPER 1998

PROGRAMMERING

Formand : JEPSEN (Arbejdsgiverrepræsentant)

Næstformand : WHITE (Regeringsrepræsentant)

Referent : : FONCK (Arbejdstagerrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : ROTHER - Tlf.: +32-2-293 22 68 - DELAVAL Tlf: 32781

MASKINER

Formand : GIUSTI (Arbejdsgiverrepræsentant)

Næstformand : (Regeringsrepræsentant)

Referent : TENGBERG (Arbejdstagerrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : Fuente - Tlf.: +32-2-293 27 39

GRÆNSEVÆRDIER FOR EKSPONERING

Formand : Jepsen (Arbejdsgiverrepræsentant)

Næstformand : Wilders (Arbejdstagerrepræsentant)

Referent : : Steen (Regeringsrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : Angelidis - Tlf.: +32-2-293 37 47

VOLD PÅ ARBEJDSPLADSEN

Formand : GIBSON (Arbejdstagerrepræsentant)

Næstformand : TSAMOUSSOPOULOS (Arbejdsgiverrepræsentant)

Referent : ROCCA (Regeringsrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : Dr. ALVAREZ Tlf.: +32-2-293 45 47

SELVSTÆNDIGE

Formand : HENRY (Regeringsrepræsentant)

Næstformand : PELEGRIN (Arbejdsgiverrepræsentant)

Referent : VOGEL (Arbejdstagerrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : DELAVAL - Tlf.: +32-2-293 27 81

UDDANNELSE

Formand : GALLI (Arbejdstagerrepræsentant)

Næstformand :

Referent : DE LANGE (Arbejdsgiverrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : Van Loon - Tlf.: +32-2-293 20 34

SOCIAL OG ØKONOMISK VURDERING

Formand : TUDOR (Arbejdstagerrepræsentant)

Næstformand : ROE (Regeringsrepræsentant)

Referent : SCHEEL (Arbejdsgiverrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : HAIGH - Tlf.: +32-2-293 27 34

TVÆRFAGLIGE TJENESTER / LÆGELIG KONTROL

Formand : TOLÄJÄRVI (Arbejdstagerrepræsentant)

Næstformand : CORMAN (Arbejdsgiverrepræsentant)

Referent: : WOOD (Regeringsrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : Dr. ALVAREZ - Tlf.: +32-2-293 45 47

HARMONISERING

Formand : ANGERMAIER (Arbejdstagerrepræsentant)

Næstformand : MEPPELDER (Regeringsrepræsentant)

Referent : GIUSTI (Arbejdsgiverrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Andre eksperter :

MERTENS / CENELEC

PLISSART, CEN

BREKELMANS, Europa-Kommissionen - GD III Bruxelles

VAN GHELUWE, idem

BLOMQUIST, idem

Ansvarlig tjenestemand : LOMMEL - Tlf.: +32-2-293 38 71

SYSTEM TIL FORVALTNING AF ARBEJDSMILJØET

Formand : RÜCKERT (Regeringsrepræsentant)

Næstformand : JEPSEN (Arbejdsgiverrepræsentant)

Referent : RASMUSSEN (Arbejdstagerrepræsentant)

>TABELPOSITION>

Ansvarlig tjenestemand : H. Van Loon - Tlf.: +32-2-293 20 34 , ROTHER- Tlf.: +32-2-293 22 78

BILAG D

MØDEKALENDER 1998

>TABELPOSITION>