Udtalelse om Kommissionens grønbog »Udvikling af et personkommunikationsmiljø« - om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union (95/C 210/05)

1. Indledning

1.1. Rådet vedtog den 22. juli 1993 en resolution om forholdene inden for telekommunikationssektoren og behovet for yderligere udvikling på telekommunikationsmarkedet. Resolutionen indeholder retningslinjer for den fremtidige udvikling af telekommunikationen i Den Europæiske Union. Den udpeger udviklingen af en fremtidig politik for mobil- og personkommunikation som en vigtig målsætning, til hvis opfyldelse fremlægningen af en grønbog om mobilkommunikation vil bidrage (93/C 213/01).

1.2. Mobilkommunikationen er i øjeblikket den hurtigst voksende sektor inden for telekommunikation. Der er nu over 8 millioner brugere af celleopbygget mobiltelefoni i Den Europæiske Union, og med den stigende udvikling henimod personkommunikationstjenester (PCS) forventes op mod 80 millioner brugere i år 2010.

1.3. Markedet præges af en hurtig teknologisk udvikling, nye forretningsmuligheder og faldende priser. Væksten i abonnentmængden har gennem de seneste år varieret mellem 30 og 40 % i medlemslande med stor vækst på markedet for celleopbygget telefoni (biltelefoner og håndbårne telefoner). Nylige undersøgelser viser, at tendensen holder sig på trods af den øjeblikkelige økonomiske afmatning.

Med det europæiske digitale mobilsystem GSM (Global System for Mobile Communications) har EU på verdensplan etableret en førende teknologi på et område, som er centralt for fremtidens samlede kommunikationsmarked. EU skal fortsætte på samme kurs for at fremme universaltjenester i denne sektor til gavn for EU-borgerne.

2. Kommissionens grønbog

2.1. De overordnede mål i grønbogen er:

2.1.1. at skabe mulighed for etablering af et EU-marked for mobiltjenester, -udstyr og -terminaler;

2.1.2. i nødvendigt omfang at fastlægge fælles principper for, hvordan denne målsætning nås med hensyn til etablering af en mobilinfrastruktur, udvikling af mobilnet og -tjenester og levering og drift af mobilterminaler;

2.1.3. at fremme udviklingen af mobilkommunikation til masse-personkommunikation, med særlig vægt på fælleseuropæiske tjenester;

2.1.4. at lette og fremme etableringen af transeuropæiske net og tjenester inden for sektoren og at sikre, at den udvikler sig på en måde, som er i almenhedens interesse.

3. Fremgangsmåden

3.1. Kommissionen har som udgangspunkt valgt, at EU's politik bør

3.1.1. bygge på de markeds- og teknologitendenser, der er fremherskende i en allerede innovativ sektor. Sådanne trends foreligger både i EU og på verdensplan, f.eks. i USA og i Stillehavsområdet;

3.1.2. bygge på medlemsstaternes hidtidige politikker, som de fleste steder har skabt et betydeligt mere åbent og konkurrencebaseret miljø;

3.1.3. udvide anvendelsesområdet for de grundlæggende principper for EU's telekommunikationspolitik og EU-retten til at omfatte mobilkommunikation, særlig hvad angår den balance mellem liberalisering og harmonisering, der er opnået;

3.1.4. tage fuldt hensyn til den bredere internationale dimension og de samarbejdsrammer, der er skabt i sektoren, og som rækker ud over EU;

3.1.5. yderligere udvikle enhedsmarkedet på dette område som grundlag for en stærk forhandlingsposition, både bilateralt og multilateralt, for at opnå lige og sammenlignelig markedsadgang i tredjelande.

Disse fem mål har været bestemmende for Kommissionens fremgangsmåde under fastlæggelsen af de standpunkter og forslag, der fremlægges til drøftelse i grønbogen.

3.2. Undersøgelserne har især været koncentreret om de områder, der er mest centrale for formuleringen af den fremtidige politik. Det drejer sig særlig om de fremtidige markeds- og teknologiforhold frem til årtiets slutning og videre frem til år 2010, gældende procedurer for bevilling af licenser og allokering af radiofrekvenser i forbindelse med mobilsystemer i medlemsstaterne og de fremtidige behov på dette område. Endvidere omfatter undersøgelserne spørgsmål om grænseflader og sammenkobling mellem forskellige systemer og tjenester samt analyser af anvendelsen af rammerne for etablering af åbne net i forbindelse med disse spørgsmål.

Parallelt hermed har Kommissionen gennemgået rapporter og kommentarer fra større organisationer, der repræsenterer et bredt udvalg af interesser. Disse rapporter og kommentarer er udfærdiget med henblik på at bidrage til udarbejdelsen af grønbogen. Kommissionen har også behandlet rapporter, der er udarbejdet i national sammenhæng, ofte på grundlag af nationale drøftelser og/eller brede høringer.

I løbet af forberedelsesperioden har Kommissionen desuden modtaget en lang række kommentarer fra operatører af mobile og faste net, tjenesteleverandører og brugere, der har gjort opmærksom på specifikke problemstillinger.

3.3. Med hensyn til rammerne for samarbejde i sektoren uden for EU's regi spiller følgende organer en vigtig rolle i europæisk sammenhæng: Det Europæiske Institut for Telestandarder (ETSI), Den Europæiske Radiokommunikationskomité (ERC) og det dertil knyttede Europæiske Radiokommunikationskontor (ERO), Det Europæiske Udvalg for Retsforskrifter på Teleområdet (ECTRA) og det dertil knyttede Europæiske Telekommunikationskontor (ETO - under oprettelse), som begge er i færd med at udvide deres virke til at omfatte hele kontinentet, dvs. også lande i Central- og Østeuropa.

4. Hovedtendenser og muligheder

Mobilkommunikationssektoren er et af de områder inden for kommunikation og information, hvor vækstpotentialet er størst.

Ifølge gennemsnitlige skøn over brugen af mobilkommunikation i Europa, baseret på de gennemførte undersøgelser, kan der forventes næsten 40 millioner brugere i år 2000 og op til 80 millioner i år 2010. Dette skal ses i forhold til den nuværende samlede dækning på 16 millioner brugere (indbefattet celleopbygget telefoni, personsøgning og privat mobilradio).

Ifølge markedsundersøgelser kan det forventes, at 20-30 % af erhvervslivets brugere vil benytte personmobilkommunikation i år 2000, og at væksten i antallet af brugere derefter vil tage af. Henimod år 2010 vil dækningen formodentlig være 30-50 %.

Derudover forventes det, at 30-40 % af befolkningen vil være i besiddelse af personkommunikation til privat brug i år 2010.

4.1. Det samlede antal brugere vil kunne nå op på over 200 millioner i EU - sammenlignet med det nuværende samlede abonnentgrundlag for den traditionelle faste telefoni på 153 millioner.

4.2. Mens det offentlige mobiltelefonimarked stadig hovedsagelig benytter analoge cellebaserede teknologier såsom nordisk mobiltelefonsystem (NMT) og TAC, vil de digitale teknologier, der nu er ved at blive indført, hurtigt overhale de analoge. Det drejer sig især om det europæiske globale system for mobilkommunikation (GSM-900), såkaldte personkommunikationstjenester - PCN (DCS-1800) og digital europæisk trådløs telekommunikation (DECT), samt systemer som f.eks. CT2 og det europæiske digitale personsøgesystem (ERMES) og det europæiske digitale jordbaserede flytelekommunikationssystem (TFTS).

Kun et år efter, at GSM blev lanceret i praksis, tegner GSM sig for over 10 % af den installerede celleopbyggede mobiltelefoni i EU.

Europa betragtes nu som førende på verdensplan med hensyn til digitale celleopbyggede systemer. GSM er blevet indført - eller planlægges indført - i mere end 60 lande, først og fremmest i Europa, herunder landene i Central- og Østeuropa, men også i Stillehavsområdet med undtagelse af Japan, samt en række andre lande i Asien, Mellemøsten og Afrika.

5. Hindringer, der skal overvindes

5.1. For at lokalisere de hindringer, der skal overvindes, ser Kommissionens grønbog på de mange og varierende årsager til vanskeligheder for et enhedssystem for telekommunikation omfattende hele Den Europæiske Union. Der er f.eks. tale om eksklusive markedsrettigheder og særrettigheder; licensordninger; allokering af frekvenser; EU's fælles svar på USA's dominerende stilling inden for satellitbaseret personkommunikation; adgangen til markeder uden for EU.

5.2. På baggrund heraf mener Kommissionen, at der er behov for fem overordnede ændringer for at fjerne hindringerne for en videre udvikling:

5.2.1. Afskaffelse af eksklusive og særlige rettigheder i sektoren, idet der dog om nødvendigt fastlægges rimelige licensvilkår.

5.2.2. Ophævelse af alle restriktioner på mobiltjenesteydelser, både for selvstændige tjenesteleverandører og med hensyn til mobilnetoperatørers direkte tjenesteydelser.

Der bør f.eks. være frihed til at tilbyde en kombination af tjenester, der ydes under forskellige licenser, og være mulighed for at yde tjenester i forskellige medlemsstater, ligesom de eksisterende restriktioner bør ophæves, hvorved adgangen til disse tjenester lettes.

5.2.3. Fuld frihed for mobilnetoperatører til at drive og udvikle deres net med henblik på at udøve de aktiviteter, der er omfattet af deres licens eller tilladelse.

Operatørerne bør have ret til både at benytte egen infrastruktur til udøvelsen af disse aktiviteter, at benytte tredjeparters infrastruktur og at deles om brugen af infrastrukturer.

5.2.4. Uindskrænket mulighed for at kombinere tjenesteydelser via faste net og mobilnet inden for de overordnede tidsrammer i Rådets resolution 93/C 213/01 af 22. juli 1993 for en fuld liberalisering af offentlige taletelefonitjenester på det faste net.

Dette indebærer, at mobiloperatører og selvstændige tjenesteleverandører får ret til at byde på licenser til gensalg af transmissionskapacitet på det faste net, og at alle eksisterende restriktioner i forbindelse med fastnetoperatørers virksomhed på mobilmarkedet ophæves. Dog skal traktatens konkurrenceregler overholdes fuldt ud, særlig Rådets forordning 89/4064/EØF om kontrol med virksomhedssammenslutninger og konkurrencereglernes bestemmelser om misbrug af en dominerende stilling.

5.2.5. Fremme af fælleseuropæisk netdrift og tjenesteydelser.

Dette indebærer bl.a. udvidet brug af gensidig anerkendelse af typegodkendelser for mobilterminaludstyr samt koordinering af licenstildelingsprocedurer, hvor det er hensigtsmæssigt for at fremme udviklingen af transeuropæiske net.

5.3. De detaljerede standpunkter, der fremsættes i grønbogen, er begrænset til områder, hvor der er behov for en fælles holdning på EU-plan. Standpunkterne omfatter:

5.3.1. licensvilkår for mobiloperatører,

5.3.2. tjenesteydelsesvilkår, sammenkoblings-, infrastruktur-, frekvens- og nummerspørgsmål,

5.3.3. igangsættelse af udviklingen henimod personkommunikation.

5.4. Grønbogen indeholder forslag til standpunkter på disse områder.

5.4.1. Direktiv 90/388/EØF om liberalisering af markedet for teletjenester foreslås ændret til at omfatte mobilkommunikation. Licenstildeling skal ske efter åbne, ikke-diskriminerende og gennemsigtige procedurer. Licenstildelingen drøftes yderligere, men Kommissionen går ikke her ind for noget enkelt system; dog lægges der særlig vægt på, hvad der gavner brugerne. Endvidere understreges, at licensbetingelserne må skulle sikre, at forholdet mellem fastnetoperatører og mobilnetoperatører med ejerfællesskab er gennemskueligt og ikke-diskriminerende.

5.4.2. Erhvervsfriheden foreslås garanteret, således at tjenester kan stilles til rådighed af selvstændige tjenesteleverandører. Endvidere bør der fastlægges en adfærdskodeks for tjenesteleverandører til sikring af overholdelse af regler og standarder.

5.4.3. I spørgsmålet om sammenkobling, infrastruktur, radiofrekvenser og nummerering går Kommissionen ind for harmonisering af disse tjenester i hele Unionen. I de detaljerede bemærkninger understreger Kommissionen fordelen for EU's borgere ved en sådan harmonisering.

5.4.4. Til igangsættelse af udviklingen mod personkommunikationstjenester understreger grønbogen, at man først og fremmest må ophæve restriktionerne for tjenesteleverandørernes muligheder for at kombinere forskellige teknologier og afskaffe restriktionerne for ydelse af en kombination af tjenester via faste net og mobilnet.

5.4.5. Den gennemgående holdning i grønbogen er, at liberaliseringen og harmoniseringen inden for mobilkommunikation bør styrkes.

5.4.6. Dette foreslås gennemført frem til 1998, dog således at Spanien, Irland, Grækenland og Portugal yderligere får overgangsperioder på op til fem år, og Luxembourg op til to år, hvis der er grund til det.

5.4.7. Grønbogen tilskynder til vedtagelse af forslaget til det generelle databeskyttelsesdirektiv og af direktivforslaget om beskyttelse af kommunikationshemmeligheden i forbindelse med digitale net.

5.4.8. På sundhedsområdet tilskynder Kommissionen til igangsættelse af et omfattende handlingsprogram til fremskyndelse af udarbejdelsen af de nødvendige sikkerhedsstandarder. Der lægges i denne sammenhæng vægt på lavstrålingsegenskaber ved håndbårne apparater for at reducere den elektromagnetiske stråling.

5.4.9. For at beskytte miljøet foreslås udarbejdelse af standarder, som tillader fælles udnyttelse af lokaliteter og infrastrukturer.

5.4.10. Med hensyn til tredjelande foreslås det, at EU-landene indtager fælles positioner i alle væsentlige spørgsmål i samarbejdet med disse lande, navnlig med hensyn til standarder, frekvenser og nummerering.

6. Bemærkninger

6.1. Kommissionens grønbog er et yderst detaljeret dokument, som dækker alle aspekter af mobilkommunikationen. Det gennemgående emne er harmonisering og liberalisering for personkommunikationssystemer i EU.

6.2. Kommissionen påpeger, at EU nu er førende i verden på dette felt, og at en liberalisering og åbning af markederne ikke blot vil konsolidere, men også styrke denne position væsentligt.

6.3. Underudvalg 3 og Regionsudvalget bør derfor hilse grønbogen velkommen. Hvis EU har fortsat fremgang inden for digitale mobilsystemer, kan det kun føre til åbning af nye tredjelandemarkeder, hvorved mulighederne for jobskabelse i Europa forbedres.

6.4. GSM er allerede indført i mere end 60 lande verden over. Som anført forventes antallet af mobiltelefonbrugere i år 2010 at være steget fra de nuværende 16 millioner til 80 millioner.

6.5. Med udsigten til en sådan vækst er det magtpåliggende, at Rådet og Kommissionen efter debatten om grønbogen implementerer slutdokumentet så hurtigt som muligt.

7. Andre bemærkninger

7.1. Licenstildeling

Kommissionen går ind for en centraliseret EU-ordning for tildeling af operatørlicenser. Dette rejser spørgsmål for medlemslandenes regeringer og bør navnlig rejse spørgsmål for regionerne. Regionerne bør måske have indflydelse på licenstildelingen på grund af deres virkning på lokalt plan.

7.2. Sundhed

Selv om der i grønbogen lægges nogen vægt på systemernes indvirkning på folkesundheden, mener ordføreren ikke, at man har vist dette spørgsmål tilstrækkelig opmærksomhed; der bør foretages mere indgående undersøgelser af de nye teknologiers indvirkning på folkesundheden, inden der træffes endelige beslutninger om en større udvidelse af systemet.

7.3. Miljøvirkninger

De lokale og regionale myndigheder vil komme til at stå over for en kraftig stigning i ansøgninger om planlægningstilladelse for nye master, sendere osv. I en fri og liberal ånd må man drøfte spørgsmålet, om de lokale og regionale myndigheder bør stille centralt beliggende lokaliteter for transmission og modtagelse til rådighed i givne områder for at holde antallet af sendemaster nede på et minimum. Det må undgås, at leverandører udsætter de lokale og regionale myndigheder for et utilbørligt pres inden for dette område af miljøbeskyttelsen.

7.4. Regional respons

Som tidligere anført er grønbogen og Kommissionens forslag af omfattende og sammensat karakter, og virkningerne vil være dybtgående i alle henseender over hele EU's område. Det må realistisk antages, at hver medlemsstat og repræsentanterne for de forskellige regioner vil have forskellige synspunkter på mange aspekter af forslagene.

7.5. For at et helt dækkende svar med afspejling af alle regionernes synspunkter kan tilgå Kommissionen, mener ordføreren, at der må nedsættes en mindre studiegruppe for at udarbejde et detaljeret svar. Dette forudsætter naturligvis, at svarfristen tillader det.

7.6. Generelt hilses grønbogen velkommen som et positivt skridt mod udviklingen af et fælles approach inden for mobil- og personkommunikation.

BILAG til Regionsudvalgets udtalelse

1. Indledning

1.1. I forslaget af 18. juli 1994 til udtalelse fra Regionsudvalgets Underudvalg 3 om grønbogen om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union [KOM(94) 145 endelig udg.] opridsede jeg hovedlinjerne i grønbogen.

1.2. Desuden pegede jeg på de følgevirkninger, disse nye udviklingstendenser inden for personkommunikationsområdet vil have for Europas regioner, og navnlig på områder som licensudstedelse, sundhed og miljø.

1.3. I forslagets punkt 7.5 foreslog jeg under emnet »Regional respons«, at der blev nedsat en studiegruppe for at få alle synspunkter fra samtlige EU-lande frem. Forslaget fremsattes, fordi ordføreren indså, at hvert enkelt land og også hver enkelt region ville blive berørt af liberaliserings- og harmoniseringsforanstaltningerne inden for personkommunikation. Ved at få flest mulige sagkyndige synspunkter frem ville Regionsudvalget kunne forelægge et meget omfattende billede af situationen for Rådet og Kommissionen på dette overordentligt vigtige område.

1.4. Da Kommissionen imidlertid ønsker vor udtalelse afgivet på plenarforsamlingen i slutningen af september 1994, tillader tiden ikke, at en sådan studiegruppe kan nedsættes, mødes og udtale sig. Jeg anmoder derfor Underudvalg 3 om at godkende ordførerens forslag til udtalelse af 18. juli 1994 samt dette bilag til udtalelsen og alle andre ændringsforslag, som er forelagt for og godkendt af Underudvalg 3.

2. Bilag til forslag til udtalelse fra Underudvalg 3 om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union [KOM(94) 145 endelig udg.]

Regionsudvalget vedtog på sin 4. plenarforsamling den 27.-28. september 1994 enstemmigt følgende udtalelse.

2.1. Regionsudvalget anser grønbogen for at være et meget stort skridt henimod udviklingen af personkommunikation.

2.2. Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag om sektorens liberalisering og harmonisering i EU, så en standardisering af tjenesterne bliver mulig.

2.3. Følgende spørgsmål ønsker Regionsudvalget imidlertid behandlet mere indgående.

2.4. Licensudstedelse: Grønbogen foreslår en centraliseret fællesskabslicensudstedelse for operatører. Regionsudvalget mener, at de regionale og lokale myndigheder bør medvirke ved licensudstedelser, da disse har virkninger på lokalt plan.

2.5. Sundhedsområdet: Regionsudvalget mener ikke, at der er blevet forsket tilstrækkeligt i, hvorledes den nye teknologi, blandt andet elektromagnetisk stråling, vil påvirke den offentlige sundhed.

2.6. Miljøpåvirkninger: Regionsudvalget er bekymret med hensyn til den nye teknologis miljømæssige virkninger. Hvis der bliver tale om centraliserede licensudstedelser, hvordan er de lokale myndigheder så stillet, når der skal udstedes anlægstilladelser for sendermaster osv. Regionsudvalget mener, at de regionale og lokale myndigheder bør have det endelige ord i sådanne spørgsmål, så man undgår en hastig udbredelse af områder indrettet til master og transmission.

2.7. Mobilkommunikation er et højvækstområde, hvor europæisk teknologi er førende i verden. Det er derfor vigtigt at betragte Kommissionens forslag i lyset af et marked i kraftig ekspansion med øgede muligheder for producenter, tjenesteleverandører og netoperatører. Dette bør resultere i bevarelse, om ikke skabelse, af beskæftigelse. Regionsudvalget håber meget, at eventuelle nye arbejdspladser bliver fordelt på alle EU-regioner.

2.8. Regionsudvalget støtter den overordnede politik og vil gerne give sit besyv med, når der forelægges detaljerede forslag til et direktiv.

Regionsudvalget pålægger sin formand at fremsende denne udtalelse til Rådet, Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

Bruxelles, den 28. september 1994.

Jacques BLANC

Formand for

Regionsudvalget