Nr. C 191/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 91 
nende stoffer og deres koncentration. Det vil gøre det 
lettere for dette land at tage det første svære skridt til 
opfyldelse af aftalen. 3.5. De erfaringer, der høstes i denne sammenhæng, 
bør efter ØSU's mening også komme planlægningen af 
det kommende EF-miljøagentur til gode. 
Bryssel, den 29. maj 1991. 
Francis STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets beslutning om etablering af et europæisk 
jernbanenet for højhastighedstoge1) 
(91/C 191/10) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 22. februar 1991 under henvisning til 
EØF-Traktatens artikel 75 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Sektionen for transport og kommunikation, som 
udpegede René Bleser til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. maj 1991. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 287. plenarforsamling, den 29. maj 1991, 
enstemmigt følgende udtalelse. 
1. Indledning at man dermed forsømmer en gradvis modernisering 
og udbygning af de traditionelle infrastrukturer, 
1.1. Kommissionens forslag til Rådets beslutning om 
etablering af et europæisk jernbanenet for højhastig­
hedstog bygger bl.a. på et tidligere forslag til Rådets 
beslutning om etablering af et europæisk jernbanenet 
for højhastighedstog [KOM(89) 564 endelig udg.] (EFT 
nr. C 34 af 14. 2. 1990). 
1.2. ØSU vedtog på sin plenarforsamling den 4. juli 
1990 med stort flertal en udtalelse (2) om forslaget af 
1989. ØSU bifaldt principperne i Kommissionens for­
slag, men pegede dog på en række faktorer, der er af 
høj prioritet og meget væsentlige for jernbanesektoren 
som helhed: 
man skal tilpasse de europæiske jernbaners infra­
strukturer til behovene i det næste århundrede, uden man må ikke sætte jernbanetransportens økologiske 
fordele på spil, når man anlægger strækninger for 
højhastighedstog, 
støjgener samt indgreb i landskabet bør begrænses 
til et absolut minimum, 
man skal være opmærksom på den samlede køretid 
på høj hastighedsnettet og på tilslutningslinjerne, 
teknologierne i forbindelse med infrastrukturerne, 
materiellet og datatransmissionen under transpor­
ten skal være kompatible. 
(J) EFT nr. C 51 af 27. 2. 1991, s. 6. 
(2) EFT nr. C 225 af 10. 9. 1990. 1.3. På sit møde den 17. og 18. december 1990 vedtog 
Rådet af transportministre en resolution, hvori 
22. 7. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 191/23 
synspunkterne i ØSU's udtalelse indgik; Rådet traf dog 
ikke nogen beslutning. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. Rådet vedtog med rette under sit møde den 4. 
og 5. december 1989 en resolution om udarbejdelse af 
en vejledende plan med en oversigt over de projekter, 
der tillægges prioritet, og om de foranstaltninger, der er 
nødvendige for at sikre teknisk og infrastrukturmæssig 
kompatibilitet mellem de forskellige dele af nettet. 
2.2. Det har i den forbindelse vist sig både effektivt 
og udbytterigt at konsultere en arbejdsgruppe på højt 
niveau bestående af repræsentanter for de nationale 
administrationer, De europæiske Baners Fællesskab og 
desuden producenter af jernbanemateriel. 
Før der kan foretages videre skridt, er et snævert samråd 
i og mellem medlemsstaterne af afgørende betydning. 
Vel vidende at sagen er af både teknisk, politisk og 
miljømæssig karakter, må ØSU konstatere, at hverken 
arbejdsmarkedsparterne eller forbrugerne er blevet hørt 
på dette stadium. 
23. Rådets resolution af 17. december 1990 vedrø­
rende etableringen af et europæisk jernbanenet for høj­
hastighedstog (EFT nr. C 33 af 8. 2. 1991) følger en 
lignende strategi som i det forslag til Rådets beslutning, 
ØSU har udtalt sig om, samtidig med at det rejser en 
række andre spørgsmål. 
2.4. Der konstateres en vis parallelitet i disse arbej­
der, hvilket giver anledning til visse uklarheder, som 
ikke ligefrem letter ØSU's behandling af spørgsmålet. 
2.5. På den anden side bemærker og beklager ØSU, 
at visse medlemslande endnu ikke har truffet definitiv 
afgørelse om de hovedlinjer for højhastighedstog, der 
skal passere gennem deres territorium. Selve formålet 
med Rådets vejledende plan for det europæiske jernba­
nenet for højhastighedstog risikerer dermed at udviskes. 
2.6. Hvis Kommissionens forslag til Rådets beslut­
ning er tænkt som en egnet ramme for de prioriterede 
aktioner og for etableringen af hovedforbindelserne, 
må denne ramme defineres nærmere. Skal der være 
tale om en ramme på EF-niveau eller udelukkende på 
nationalt niveau ? Man skal være meget opmærksom 
på de enkelte medlemslandes transportpolitik med det 
formål at opnå overensstemmelse med Rådets beslut­
ning. For at sikre en optimal etablering af disse hoved­
forbindelser bør Kommissionen råde over de aktions­midler, der er nødvendige for at kunne kontrollere og 
finansiere iværksættelsen. 
2.7. De Forenede Nationers økonomiske Kommis­
sion for Europas Transportkomité drøfter også planer 
for højhastighedstog. På dagsordenen figurerer både 
Trans European Rail-projektet (TER) og AGC-nettet 
(European Agreement on Main International Railway 
Lines). Den Internationale Jernbaneunion (UIC) bidra­
ger til de tekniske foranstaltninger og overvejelser. 
Kommissionen bør påse, at der foretages en samordnet 
planlægning af det europæiske jernbanenet. Det eksiste­
rende samarbejde med de forskellige organismer og 
institutioner bør gøres endnu mere effektivt. 
3. Den vejledende plan og dens konsekvenser 
ØSU beklager, at Kommissionens forslag til Rådets 
beslutning er for abstrakt med hensyn til de mange 
problemer, der må løses på tilfredsstillende vis, hvis 
udviklingen af de europæiske højhastighedstog skal 
fremmes effektivt. 
Denne holdning styrkes af Kommissionens indkaldelser 
af bud på undersøgelser af henholdsvis de socio-økono-
miske virkninger og indflydelsen på miljøet (EFT nr. 
C 89 af 6. 4. 1991). 
ØSU er sig bevidst, at udviklingen af højhastighedstog 
vil have konsekvenser for de andre transportformer, 
som det er vigtigt at holde sig for øje med hensyn til 
synergieffekten. 
3.1. Den semantiske betydning af begrebet »vejledende 
plan« 
Efter ØSU's mening er der på nuværende stadium risiko 
for, at dette begreb udlægges på forskellig vis i medlems­
staterne. Nogle vil opfatte det som en omtrentlig plan, 
der udvikler sig, og som ikke er særligt bindende, me­
dens andre derimod vil se den som et retningsgivende, 
finjusteret planlægningsinstrument. 
ØSU er af den opfattelse, at både den vejledende plan 
og hovedforbindelserne bør være af mere bindende 
karakter, når Rådet har vedtaget beslutningen. 
3.2. Præcisering af begrebet »prioriterede aktioner« 
Dækker den prioriterede aktion undersøgelserne, den 
overordnede planlægning, detailplanlægningen og 
finansieringsbeslutningerne — eller omfatter den ude­
lukkende visse hovedforbindelser ? 
ØSU finder det vigtigt, at indholdet af den prioriterede 
aktion præciseres for hver enkelt hovedforbindelse. 
Nr. C 191/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 91 
3.3. De undersøgte korridorer 
Arbejdsgruppen på højt niveau har kunnet kortlægge 
14 korridorer, der er vigtige for det europæiske net 
for højhastighedstog. Den igangværende og potentielle 
udvikling af alle de linjer, der danner disse korridorer, 
er blevet undersøgt omhyggeligt. Alle de linjer, der 
danner korridorerne, er imidlertid ikke medtaget i den 
vejledende plan. 
ØSU mener, at det arbejde, der er udført under undersø­
gelsen af korridorerne, kan være et yderst nyttigt grund­
lag, når man skal afklare spørgsmålene omkring de 
europæiske regioners adgang til de store akser i fremti­
dens supereffektive jernbaneforbindelser. 
3.4. Harmonisering af betjeningskvaliteten og tarifvil­
kårene på nettet som helhed 
Etableringen af et europæisk jernbanenet bør gøre det 
muligt at sikre en afbalanceret interregional trafikbetje­
ning i Fællesskabet på ensartede tarifvilkår. Det er 
derfor nødvendigt at foretage en gradvis harmonisering 
af tarifferne. 
3.5. Harmonisering af lovgivningsmæssige, admini­
strative og andre bestemmelser vedrørende projek­
ternes planlægning 
3.5.1. De frister, der er nødvendige for at iværksætte 
et højhastighedslinjeprojekt, varierer betydeligt fra 
medlemsland til medlemsland. 
3.5.2. På europæisk plan bør den samordnede fysiske 
planlægning gennemføres parallelt hermed. 
3.5.3. I den økonomiske evaluering af projektet er 
det absolut nødvendigt at tage højde for de eksterne 
omkostninger. De nye infrastrukturers konsekvenser 
for den fysiske planlægning erkendes imidlertid ikke 
fuldt ud af de regionale eller lokale myndigheder. 
3.5.4. ØSU er af den opfattelse, at det ville være 
formålstjenligt at tilstræbe en tilnærmelse af de proce­
durer, der anvendes, herunder på det sikkerhedsmæssi­
ge område, alt imens der tages hensyn til de enkelte 
landes særlige forhold. 
4. Finansielle støtteinstrumenter 
4.1. Som ØSU allerede fremhævede i sin tidligere 
udtalelse (EFT nr. C 225 af 10. 9. 1990), volder finansie­
ringen usædvanligt store problemer. Det er absolut 
påkrævet at vurdere omkostningerne. 
I sin resolution af 17. december 1990 opfordrede Rådet 
desuden Kommissionen til at foretage yderligere økono­
miske undersøgelser, herunder blandt andet af de han­
delsrelaterede aspekter af hovedforbindelserne og andre 
vanskelige punkter i nettet samt spørgsmålet om deres 
finansiering. 4.2. Finansiel støtte, navnlig til de regionale projek­
ter, forudsætter koordinering på EF-plan, og der bør 
foretages en udligning af byrderne til fordel for ugun­
stigt stillede regioner. 
4.3. ØSU rejser derfor spørgsmålet om de finansielle 
instrumenter, der skal anvendes med henblik på at sikre 
den nødvendige støtte til etablering af de hovedforbin­
delser, hvor rent økonomiske rentabilitetsovervejelser 
ikke i sig selv kan retfærdiggøre etableringen. 
5. Driften 
5.1. ØSU bifalder, at gruppen på højt niveau drøfter 
højhastighedssystemets tekniske kompatibilitet og de 
ergonomiske problemer, der er knyttet til det europæi­
ske nets materiel. 
5.2. En dialog mellem og med arbejdsmarkedsparter­
ne er nødvendig, for at man kan opnå en optimal 
standardisering i forbindelse med de ergonomiske og 
organisatoriske problemer. 
6. EF's jernbaneindustrier 
6.1. Den manglende tekniske harmonisering er et 
fundamentalt handicap for EF's jernbaneindustri. I 
overensstemmelse med tankegangen i artikel 3 mener 
ØSU, at etableringen af et integreret europæisk jernba­
nenet for højhastighedstog må være en glimrende lejlig­
hed til at tilnærme de anvendte jernbanesystemer og 
-teknologier og til at søge at etablere et snævert samar­
bejde mellem de berørte producenter. 
7. Konklusioner 
7.1. ØSU bifalder Kommissionens indsats for at eta­
blere et integreret jernbanenet for højhastighedstog, der 
dækker hele EF-området, ja endog hele det europæiske 
kontinent. 
7.2. I tråd med de problemer, der er skitseret tidligere 
i denne udtalelse, og med Rådets resolution af 17. 
december 1990 mener ØSU dog, at principperne og 
kriterierne bør forankres i et EF-rammeinstrument. 
Mange beslutninger og resolutioner gør det under ingen 
omstændigheder lettere at indkredse den præcise mål­
sætning. 
7.3. Efterhånden som koordineringsarbejdet skrider 
frem skulle resultaterne gerne konkretiseres gennem 
særdirektiver. 
22. 7. 91 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 191/25 
8. Særlige bemærkninger 
Artikel 1 
8.1. I forbindelse med foranstående bemærkninger 
konstaterer ØSU, at hastigheden nok er et grundlæggen­
de element, men ikke kan være det eneste kriterium. 
Under henvisning til forslaget til Rådets beslutning om 
etablering af et europæisk jernbanenet for højhastighed­
stog (EFT nr. C 34 af 14. 2. 1990) anmoder ØSU om, 
Bryssel, den 29. maj 1991. 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Det er kun naturligt, at Kommissionen nu frem­
lægger et forslag om indførelse af en europæisk observa-
tionsordning for markederne for landtransport af gods. 
Det ville imidlertid have været bedre (i hvert fald i 
den nederlandske udgave), dersom man også havde 
medtaget transport ad indre vandveje i titlen, eftersom 
denne transportform (ud over transport ad landevej og 
med jernbane) også er omfattet af systemet. 
t1) EFTnr. C 29 af 5. 2. 1991, s. 8. atde anførte hastigheder samordnes med det foreliggen­
de forslag til Rådets beslutning. 
Artikel 2 
8.2. Når Kommissionen viderefører sit arbejde, må 
den ikke koncentrere overvejelserne fuldstændigt om 
hovedforbindelserne; tværtimod skal der tages højde for 
alle de elementer, der indgår i de undersøgte korridorer. 
8.3. De prioriterede aktioners indhold og mål­
sætninger bør defineres. 
Francis STAEDELIN 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Det økonomiske og sociale Udvalg stillede, i forbindelse 
med behandlingen af kriseordningen for vejtransport, 
krav om en sådan observationsordning, og nu, hvor 
Ministerrådet i december 1990 har godkendt krise­
ordningen, må det handle om hurtigst muligt at få 
observationssystemet på plads. 
1.2. Nærværende forslag er formuleret meget gene­
relt. Man må derfor stille spørgsmålet, om der vil 
ske en nærmere præcisering af de data, Kommissionen 
ønsker at have til sin disposition. 
ØSU anmoder kraftigt Kommissionen om, i forbindelse 
med dataindsamlingen, at indkoble de pågældende sta­
tistiske myndigheder i de enkelte medlemsstater, således 
at dobbeltarbejde og komplikationer undgås. Udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets beslutning om en europæisk observationsord­
ning for markederne for landtransport af gods (*) 
(91/C 191/11) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 23. januar 1991, under henvisning til 
EØF-Traktatens artikel 75, at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
det ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for transport og kommunikation, som 
udpegede Ulbo Tukker til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. maj 1991. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på den 287. plenarforsamling af 29. og 30. maj 
1991, mødet den 29. maj 1991 enstemmigt følgende udtalelse.