ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 693 
 
 
 
Vol. 1984/0 254 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 693 endelig udg.
Bruxelles, den 13. december 1984
MEDLEMSSTATERNES ENERGIPOLITIK: D E  VIGTIGSTE SPØRGSMÅL I  FREMTIDEN
(Meddelelse til Rådet fra Kommissionen)
KOM(84) 693 endelig udg.

M E D L E M S S T A T E R N E S  ENERGIPOLITIK: D E  VIGTIGSTE S P Ø R G S M Å L  I F R E M T ID E N
Meddelelse t i l  Rådet fra Kommissionen 
efter Kommissionens indgående gennemgang
1. I februar 1984 forelagde Kommissionen Rådet resultaterne af en indgående 
gennemgang af medlemsstaternes energipolitik inden for rammerne af den 
målsætning og de retningslinjer for 1990, so m  var blevet fastlagt af Rådet 
i 1980. P a  deres 929. m ø d e  den 22. m aj 1984 havde energiministrene en o m ­
fattende første drøftelse af de spørgsmål, der rejstes i Kommissionens 
rapport, og hvor m a n  navnlig m æ rkede sig de betydelige fremskridt, der af 
Fællesskabet var opnået i retning m o d  dets mål for 1990, samtidig m e d  at 
m a n  understregede værdien af Kommissionens overvågningsindsats. Ministrene 
opfordrede derefter C O R E P E R  t i l  at analysere Kommissionens rapport i næ r­
mere enkeltheder og undersøge:
a) i hvor stor udstrækning de enkelte medlemsstaters energipolitik på har­
moniseret og afbalanceret m åde bidrager t i l  Fællesskabets fælles mål,
b) de konklusioner, so m  kan drages på fællesskabsplan m e d  hensyn t i l  hand­
lin g sp rio rite te r, og
c) nye retningslinjer for 1995.
2. D e n  første del af det mandat, so m  blev givet C O R E P E R , er nu opfyldt. Siden 
Rådets m ø de i m aj har em bedsm æ nd fra alle medlemsstater for første gang 
deltaget i en fælles, detaljeret gennemgang af hinandens energipolitik. 
Kommissionens anser dette for at have været en i høj grad nyttig 
operation. For det første har drøftelserne tje nt t i l  at ajourføre de op­
lysninger, der er fremlagt i Kommissionens rapport, især m e d  hensyn t i l  
energipolitiske udviklinger, so m  har fundet sted i visse medlemsstater, 
siden rapporten blev udarbejdet. For det andet, og hvad der er af større 
betydning, har disse drøftelser gjort det muligt for hver enkelt medlems­
stat at forklare sin energipolitik for de øvrige medlemmer af Fællesskabet 
på en mere struktureret og omfattende m åde end tid lig e re . Disse forklar­
inger i en fællesskabsramme har tje nt t i l  en bedre forståelse af in d iv i­
duelle energisituationer og resultater af politikken t i l  dato og t i l  at 
indkredse de vigtigste anliggender i fremtiden. Denne bedre gensidige for­
ståelse bør kunne yde et positivt bidrag t i l  fremtidige drøftelser i Rådet 
af den videre udvikling af en fælles energistrategi, so m  tager fuldt hen­
syn t i l  de specielle træk ved hver enkelt medlemsstats situation.
1) K0M(84)87 og K0M(84)88 endelig udg.

-  2 -
3. Kommissionen er af den opfattelse at en indgående undersøgelse af den 
a rt, som  er'foretaget i år, og som  omfatter medlemsstaternes gennemgang 
■ a f hinandens energ ip olitik, bør være et v ig tig t træk'i overvågningspro- 
ces^en i fremtiden. Det er ikke sikkert, at det v il vise sig nødvendigt, 
e lle r gennemførligt at følge processen hvert år, m e n  det m å  gøres regel­
mæssigt so m  et v ig tig t redskab i bestemmelse af behovet for fællesskabs­
aktion og som  støtte for planlægning af national pol i t i k . Disse synspunkter blev 
tiltr å d t af Rådet på dets 966. m øde den 13.november 1984 vedr. energi.
4. I det følgende notat resumeres Kommissionens egne konklusioner fra dette 
års gennemgang, koncentreret o m  de vigtigste spørgsmål, so m  hver enkelt 
medlemsstat står over for i fremtiden. Det er ikke tænkt som  en ny 
gennemgang af medlemsstaternes energi programmer, m e n  skal blot sam m en­
fatte de nøglespørgsmål, som  er blevet draget frem under drøftelserne.
Det er i tråd m e d  den analyse, so m  allerede er s t ille t  t i l  rådighed
for Rådet i rapporten fra Kommissionens tjenestegrene, S E C C 84) 1658, 
udsendt den 3Q . oktober 1984.
D e n  almindelige sam m enhæ ng
5. Det er indlysende, at en ny analyse af de områder, der giver anledning t i l  
bekymring, og p rio rite te r for fremtidig aktion v il være for tid lig , så 
længe der ikke har været en drøftelse af Kommissionens forestående undei—  
søgelser vedrørende mulighederne m e d  hensyn t i l  energiudbud og -efterspørg­
sel frem t i l  år 2000; m e n  de drøftelser, som  har fundet sted imellem m ed­
lemsstaterne, har allerede hjulpet Kommissionen t i l  at iden­
tific e re  en det af spørgsmålene vedrørende den almindelige sam m enhæ ng, 
hvori medlemsstaternes p o litik  for fremtiden v il blive ført og nærmere 
bestemt vedrørende tendenserne og udsigten for energisektoren so m  helhed.
6. Fra en række medlemsstater er der tegn på, at energiefterspørgselen i år
for første gang siden 1980 v il stige en anelse; m e n  denne stigning sker 
fra et meget lavt grundlag, og der hersker nu blandt eksperter tiltagende 
usikkerhed o m  energiefterspørgselens sandsynlige udvikling. Usikkerhed 
har i nogen tid  været et træk i energi b ille d e t; det blev trukket frem i 
Kommissionens gennemgang af Fællesskabets energi strategi sidste år (2), 
m e n  usikkerheden synes nu mere udtalt. Generelt har projektionerne af 
energiefterspørgselen på mellemlang og Lang sigt været faldende, dels på 
grund af nedadgående revisioner i antagelserne o m  BNP-vækst, dels på 
grund af større optimisme m ed hensyn t i l  den vedvarende fremgang for o m ­
struktureringerne af energisektoren, m e n  der er blandt eksperterne nogle 
betydningsfulde meningsforskelle vedrørende holdbarheden af den afkobling 
mellem B N P  og energiefterspørgsel, der er sket, vedrørende forudsætninger­
ne for at opretholde fremskridtet og vedrørende energiprisernes fremtidige 
udvikling. Forskellige udviklingsgrader for energiefterspørgselen v il have 
forskellige følgevirkninger både for de samlede energiforsyninger og for 
konkurrencen mellem de enkelte brændselsformer. D e n  grad af usikkerhed, 
som  hersk - for øjeblikket, understreger vigtigheden af, at der i energi­
system·'·! :  tilstræ kkelig smidighed t i l  at reagere på mulige ændringer i
energi viIkå'c-ne i resten af dette århundrede. D e n  kom m ende undersøgelse
af energiudL . . b  og -efterspørgsel frem t i l  år 2000, som  foretages af K o m ­
missionens tjenestegrene, v il tilvejebringe et v ig tig t grundlag for en 
nøje gennemgang af disse spørgsmål, før Rådet anmodes o m  at foretage p o li­
tiske valg for 1990'erne.
2) K0M(83)305 endelig udg.

- 3 -
7. Drøftelserne af Kommissionens gennemgang medførte en række spørgsmål ved­
rørende naturgasmarkedet. I flere fællesskabslande er den nuværende eftei—  
spørgsel fra boligsektoren og almindelig industri lav i henseende t i l  
leverancer kontraheret i 1970'erne, da efterspørgselsforventningerne var 
højere. I hvor høj grad er dette et problem på kort sigt? H vad kan der 
gøres for at mildne det, og hvordan v il følgevirkningerne væ re på mellem­
lang sigt for anvendelsesniveauet for naturgas i kraftværker? Hvordan er 
følgevirkningerne på forsyningen på mellemlang sigt? Kommissionen har for 
nylig tilsendt Rådet en meddelelse vedrørende naturgaspolitikken, hvori 
disse spørgsmål er behandlet. (3).
8. Drøftelser har antydet, at der blandt medlemsstaterne er større t i l l i d  t i l  
udsigterne i el-sektoren. El-efterspørgselen har m e d  opgangen i den økono­
miske vækst bedret sig i det forløbne år, og selv o m  forventningerne o m  
el-efterspørgselen på mellemlang og lang sigt i en del medlemsstater 
generelt stadig er mere beskeden end i begyndelsen af tiå re t, anses dette 
ikke som  grund t i l  større revision af investeringsprogrammer for kra ft­
værker. Der er im idlertid stadig vigtige spørgsmål tilbage m e d  hensyn t i l  
den langsigtede balance mellem forskellige brændselstyper i kraftværker
på basis af forskellige antagelser o m  vækst og kapacitet. Stenkuls andel 
på lang sigt er særlig usikker, efterhånden som  kerneenergiprogrammerne 
skrider frem i medlemsstaterne. E n  yderligere komplicerende faktor her er 
offentlighedens voksende bekymring vedrørende miljøaspekterne ved forbrænd­
ing af fast brændsel.
9. Bag m ange af meningsforskellene blandt eksperter ligger spørgsmål ved­
rørende det tempo, hvormed spillerummet for energibesparelser v il blive 
udnyttet, og især o m  investeringsrater i et mere afslappet energimiljø. 
Lavere oliepriser har været en følge af spredningen t i l  andre energikilder 
og energibesparelser. Tendenserne v il kunne vende, hvis energibrugernes 
prisværdige bestræbelser i valget og den effektive anvendelse af energi­
kilder ikke opretholdes. Energibesparelsen v il derfor fortsat væ re højt 
p rio rite re t i politikken i hele Europa, selv o m  der medlemsstaterne 
imellem er vedvarende forskelle i fremgangsmåde og den vægt, der lægges 
herpå. Visse medlemsstater m e d  mindre udviklede programmer har for nylig 
lagt fornyet vægt på energibesparelsespolitik, medens andre m e d  historisk 
høje udgiftsniveauer for energibesparelse viser tendenser t i l  at indsnævre 
og skærpe sigtet m e d  deres programmer. P a  sit m ø d e  den 13. november 
vedtog Rådet en ny resolution vedrørende energibesparelsespolitikken,
so m  tilvejebringer en ajourført ram m e for indsatsen, og som  skulle 
modvirke enhver slækning af bestræbelserne.
10. Prispolitikken v il være altafgørende i sidstnævnte sam m enhæ ng. Drøftelser 
af gennemgangen har understreget den betydning, der af medlemsstaterne 
generelt tillægges energipriserne so m  incitament t i l  rationel energianven­
delse, m en de illustrerede også det kortsigtede finansielle pres, s o m  
hviler på nogle af energi industrierne. Rapporten fra Kommissionens tjeneste­
grene vedrørende anvendelsen af energiprisprincipper i medlemsstaterne (4) 
danner for tiden grundlaget for en mere detaljeret undersøgelse af :  
disse spørgsmål i Radet.
3) K O M (84) 583 endelig udg.
4) K0MC84K90 endelig udg.

- 4 -
Hovedanliggender for medlemsstaterne 
Belgien
11. Fire områder af den belgiske energipolitik blev af Kommissionen 
udpeget so m  særlig vigtige i de kom m ende ar:
i) det nye skub, der er sat i politikken for rationel anvendelse af
energi, herunder energibesparelse. Belgiske embedsmand understregede 
den betydning, so m  regeringen tillæ gger denne sektor, og dens o p ti­
misme m e d  hensyn t i l  det tempo hvormed det urealiserede potentiel 
v il blive udnyttet;
ii)  følgevirkningerne af mulige overskudsforsyninger m e d  gas på mellemlang 
sig t. Naturgasefterspørgslen er steget en anelse i den senere tid , m e n  
høje priser er en åbenbar hæ m sko for hurtig indtrængen på markedet. 
Naturgassens plads i energibalancen på mellemlang og lang sigt ligger 
derfor fortsat under for en vis usikkerhed;
i i i )  de vanskeligheder, som  den belgiske kulindustri står overfor. Siden 
Kommissionen udsendte sin rapport, er yderligere en kulmine blevet 
Lukket. D e  eksisterende ordninger for finansiel støtte t i l  industrien 
fra den belgiske regering v il ifølge planen ko m m e  t i l  ophør i 1986; 
m e n  de regionale og sociale aspekter i udviklingerne inden for indus­
trie n  kan ikke undgå at blive et hovedanliggende for de ansvarlige 
belgiske in stitu tio n e r i de kom m ende år;
iv) eM ndustriens langsigtede ordreprogram. Der er allerede tru ffe t afgø­
relser o m  deltagelse i det franske kernekraftværk i Chooz; yderligere 
afgørelser vedrørende valgmuligheder m e d  hensyn t i l  kapacitet skal 
afvente el-industriens forelæggelse af en ny udrustningsplan. Et 
nøglespørgsmål i denne sam m enhæ ng v il være valget mellem nye kulfyrede 
værker og kernekraftværker på lang sig t. Hvordan den nøjagtige balance 
mellem disse to former for brændsel end b liv e r, v il Belgien dog sand­
synligvis se en støt stigning i den kombinerede andel af kerneenergi 
og fast brændsel i el-produktionen.
Danmark
12. D e n  danske energibesparelsespolitik har i høj grad været vellykket, især
i boligsektoren. D e n  forventes fortsat at være en højt p rio rite re t p o litik , 
selv o m  omfanget af den finansielle støtte skulle falde i løbet af de kom ­
m ende år.
13. Kommissionen bemærkede i sin rapport o m  Danmark de vanskeligheder (såvel 
aktuelle som  p ote n tie lle ), so m  den danske regering står overfor ved natur- 
gasprojektets integrering i energisystemet. Afsætningsmulighederne for 
naturgas e  blevet reduceret ved den danske energibesparelsespolitiks 
succes og ’ d disponibi l i teten af andre konkurrerende former for varmefoi—  
syning. Proy'oser for det tempo, hvormed gas kan vinde indpas i varmefor­
syningen t i l  .diger og i industrisektoren, er blevet revideret i nedad­
gående retning i år, og det synes nu sandsynligt, at efterspørgselen efter 
gas i disse to sektorer v il ligge et godt stykke under de kontraherede 
leverancer frem t i l  slutningen af indeværende å rti. Situationen skulle 
derefter le tte . M e d  henblik på at mildne vanskelighederne på kort og mellem­
lang sigt har den danske regering siden offentliggørelsen af Kommissionens

- 5  -
rapport tilla d t m idlertidig forbrænding af gas i kraftværker i begrænset 
omfang. P å  denne baggrund står det kla rt, at udsigterne for naturgasmar­
kedet fortsat v il ligge regeringen på sinde i de kom m ende år.
14. Danmark har foretaget en imponerende omlægning fra olie t i l  kul i el-pro­
duktionssektoren, suppleret ved adgang t i l  b illig e  el-forsyninger på grund­
lag af vandkraft og kerneenergi via det skandinaviske samkøringsnet.
Dette v il sandsynligvis vedblive at være mønstret i en overskuelig fremtid 
og sandsynligvis uden noget indenlandsk nukleart bidrag. Spørgsmålet o m  
kraftværkbestandens sammensætning på lang sigt v il im idlertid^fortsat væ re 
et v ig tig t spørgsmål, so m  de danske myndigheder i de kom m ende ar m å  tage 
fat på. D en næste revision af den danske energiplan, so m  forventes offent­
lig g jo rt i 1986, skulle tilvejebringe en passende ram m e for videre drøf­
telser af valgmulighederne, herunder følgevirkningerne af ny og skærpet 
miljølovgivning samt eventuelt yderligere overvejelse af den nukleare 
valgmulighed.
Tyskland
15. Siden offentliggørelsen af Kommissionens rapport er resultaterne af en 
større indsats inden for energiprognoser, s o m  var b e s tilt af den tyske 
regering, blevet tilgængelige. Disse resultater antyder, at omstruktu­
reringsprocessen i energisektoren ikke alene bør videreføres, m e n  inten­
siveres, frem t i l  århundredets slutning m e d  kun moderat vækst i den sam ­
lede energiefterspørgsel frem t i l  1990, e fte rfu lg t af en stabilisering og 
tilbagegang i 1990'erne, selv o m  der opnås en støt økonomisk vækst. Prog­
noserne antyder også et meget lavere frem tidigt efterspørgselsniveau for 
gas og o lie end tid lig e re  projekteret, hvor kulefterspørgselen svinger_om- 
kring s it nuværende niveau, og kun kerneenergiens bidrag stiger kendeligt.
D e  antagelser, so m  ligger t i l  grund for disse prognoser, behandles for 
øjeblikket af den tyske administration, og visse aspekter er blevet anfæg­
tet af energiindustrierne. D e  hviler fast på forventninger o m  hurtige ændrin­
ger i industri strukturen og mere optimistiske antagelser o m  hastigheden af 
omsætningen af kapitalmængden og nye teknologiers indtrængen end de antagel­
ser, der er gjort af andre eksperter, og som  har vigtige følgevirkninger i 
sam m enhæ ng med'energibesparelsespolitikken. Herudover har de tjent t i l  at 
fremdrage andre vigtige politiske spørgsmål i energisektoren, navnlig:
i) afbalancering af udbud af og efterspørgsel efter naturgas på et mindre 
energimarked. D e n  tyske administration nærer dog t i l l i d  t i l ,  at der 
eksisterer tilstræ kkelig fle k s ib ilite t t i l  at sikre en passende m ar 
kedsreaktion;
i i) kuls langsigtede ro lle , både inden for energiøkonomien s o m  helhed og 
især inden for el-produktionen (den største forbrugssektor for kul);
i i i )  fremtiden for stenkulindustrien, hvor en tilpasningsproces allerede 
er i gang, m e n  so m  v il kunne blive yderligere berørt af ringere mar­
kedsudgifter. Et betydeligt og vig tig t spørgsmål pa denne baggrund er 
muligheden for øget kulimport fra tredjelande.
16. D e n  tyske administration er af den opfattelse, at et centralt spørgsmål fo. 
energipolitikken i de kom m ende år er svaret pa den offentlige bekymring v .  
forureningen. Der indføres en betydningsfuld lovgivning^ der skal mind 
ske luftforureningen; dette v il fa betydelige følgevirkninger for e l- og 
olieindustrien.

-  6 -
Grækenland
17. Grækenland er som  et industrialiserende land m e d  det laveste generelle 
energiefterspørgselsniveau pr. indbygger inden for Fællesskabet i en 
særlig energisituation. Efterhånden so m  industrialiseringen og B N P  øges 
forventes energiforbruget i industrien at stige, samtidig m e d  at hushold­
ningerne v il tilstræ be højere niveauer af komfort i hjemmet. D e n  græske 
regering erkender vigtigheden af en energibesparelsespolitik i savel 
in d ustri- som  husholdningssektoren m e d  anvendelse af lovbestemmelser, 
incitamenter, p ris p o litik  og oplysningskampagner.
18. P a  forsyningssiden er der en større indsats i gang for at udvikle inden­
landske ressourcer, især brunkul, som  erstatning for importeret o lie .
Et hovedanliggende for fremtiden v il være disponibili teten af finansielle 
og tekniske ressourcer t i l  gennemførelse af dette program, der i be­
tydelig grad v il bidrage t i l  mindskelse af afhængigheden af importeret 
energi.
Andre specielle hovedanliggender er følgende:
i) sikring af succes for græske bestræbelser på at fremme udforskning 
og udvikling af o lie - og gasressourcer. Der er forberede Iser i gang 
t i l  o p s tillin g  af en ny lovgivningsramme for denne sektor;
i i) bestræbelser på at fremme nye og vedvarende ressourcer i et land, 
hvor m ange kunne have særdeles gode chancer for succes. Det græske 
programs fremskridt v il være af stor interesse i en bredere fælles­
skabssammenhæng;
i i i )  på længere sigt den mulige indførelse af naturgas i det græske
energisystem. E n  række valgmuligheder er under overvejelse. Andre 
medlemsstaters erfaringer i denne henseende er givetvis af betydelig 
relevans.
Frankrig
19. I løbet af de kom m ende år forventer Frankrig at konsolidere det frem­
skrid t, som  er gjort ved kerneenergi og rationel udnyttelse af energien; 
m e n  der er vanskelige problemer på kort og mellemlang sig t:
i) energibesparelsespolitik. Der er blevet ofret betydelige finansielle 
ressourcer på denne sektor. D en franske regering anser fortsat 
energibesparelser for at være af stor vigtighed, og den er optimis­
tisk m ed hensyn t i l  det tempo, hvormed besparelsespotentiel v il 
blive udnyttet. Tilbage bliver im idlertid et spørgsmål o m  den mod- 
s trit· nde virkning af det pres på kort og mellemlang s ig t, som  gas- 
og c l - ' idustrien især er udsat for ( jf .  i i i )  nedenfor);
ii)  omfanget af det fremtidige nukleare ordreprogram på baggrund af
en nedadgående revision af den forventede vækst i energiefterspørg­
selen. Et dermed forbundet spørgsmål af relevans i fællesskabssam­
m enhæ ng er muligheden for eksport af el på nuklegr basis;

- 7  -
i i i ) bade E le ctricité  de France og G az de France står trods det frem­
skrid t, der er gjort t i l  dato over for uvisse finansielle udsigter, 
tild e ls  pa grund af mindskede forventninger t i l  energiefterspørgse­
len. E n  væsentlig opgave fremover v il blive at føre disse to 
industrier tilbage t i l  en varig økonomisk sundhedstilstand t i l  trods 
for en eventuel øget indbyrdes priskonkurrence i en mindre liv lig  
markedssituation. Prispolitikken v il blive særdeles vig tig ;
iv) den franske kulindustris bidrag t i l  den fremtidige energibalance. 
Regeringen sigter pi støt at mindske de subsidier, der betales, 
opgjort i faste priser. D e  sociale og regionale konsekvenser af 
situationen v il fortsat læ gge beslag pi regeringens opmærksomhed.
Irland
20. D en irske administration s tir  over for tre hovedspørgsmål i energisektoren:
i) energibesparelsespolitik. I et klima m e d  budgetknaphed er de finan­
sie lle  ressourcer t i l  energibesparelser blevet nedskåret betydeligt. 
Lovmæssige foranstaltninger er temmelig begrænsede. Prispolitikken 
kom m er derfor t i l  at få særlig indflydelse på forbrugeres og inve­
storers opførsel. Prisfastsættelsen på indenlandske energiressourcer 
v il således m e d  sikkerhed forblive et hovedanliggende;
ii)  udviklingen af "premium markets" for naturgasleverancer. Anvendelsen 
af naturgas i kraftværker skulle aftage, når det nye kulfyrede 
kraftværk i Moneypoint sættes i d r ift i 1986; m e n  det tempo, hvormed 
dette kan opnås, v il afhænge af udvidelsen af markedet for gas i 
boligsektoren og industrisektoren i Irland og af de fremtidige 
muligheder for eksport. Forhandlingerne mellem Irland og Det forenede 
Kongerige o m  eksport t i l  Nordirland er for nylig brudt sam m en;
i i i )  den samlede struktur af el-forsyningssystemet. Fast brændsel v il 
blive anvendt t i l  at opfylde grundlastel-behovet, når Moneypoint 
sætter i d r ift. Der skulle i de kom m ende år være spillerum for en 
del om stillinger af kraftværker fra fyring m e d  o lie t i l  fyring 
m e d  fast brændsel m e d  henblik på at kunne klare ekstra- og spids­
lastbehov. Det v il også være nødvendigt at tage hensyn t i l  m iljø­
betragtninger ved fremtidige afgørelser.
Stor usikkerhed omgærder nye o lie - og gasressourcer i Det keltiske 
Hav. Et større efterforskningsprogram gennemføres af olieselskaberne, 
og en ny efterforskningskampagne er i gang. Opdagelsen af en kommer­
ciel udnyttelig olieforekomst v ille  få stor betydning for Irlands 
energiforsyningssituation.

-  8 -
Ita lie n
21. Mangelen på indenlandske energikilder af større omfang er en betydelig 
belastning for den italienske e nergipolitik. D en italienske regering 
har fo rp lig te t sig t i l  at indføre kerneenergi og kul i el-produktionen 
si hurtigt som  muligt som  erstatning for importeret o lie  som  led i en 
langsigtet strategisk energiplan. Sigtet er også af sprede energi udbudet 
og -efterspørgselen ved større anvendelse af naturgas i boligsektoren 
og almindelig industri. P å  efterspørgselssiden erkender den italienske 
regering det betydelige spillerum for fortsat forbedring af energinytte­
virkningen, og den forventer at se større fremskridt på dette område 
i løbet af de kom m ende år. Energipolitiske nøgleanliggender ses at blive:
i) tempoet i gennemførelsen på regionalt og lokalt plan af lovgivning 
o m  energibesparelser. N y lovgivning, som  er vedtaget af det italienske 
parlament i 1983, har in d til nu kun haft begrænset indvirkning på 
grund af administrative og lovgivningsmæssige vanskeligheder på 
regionalt plan. Det ligger ganske kla rt den centrale regering stærkt 
på sinde at få overvundet de tilbageværende hindringer;
ii)  det tempo, hvormed der kan opnås a fta le r mellem el-forsyningsindu­
strien og regionale og lokale myndigheder o m  placeringen af nye 
nukleare og kulfyrede kraftværker. Der er opmuntrende tegn. Udsig­
terne skulle bedres yderligere, efterhånden som  ny lovgivning, der 
giver de berørte lokale myndigheder betydningsfulde finansielle 
fordele, begynder at gøre sig gældende. Fremtidig udvikling kan 
im idlertid også blive berørt af miljømæssigt pres;
i i i )  udviklingen af naturgasmarkedet. S o m  i visse andre fællesskabslande 
kan boligsektoren og sektoren for almindelig industri i øjeblikket 
ikke aftage al den gas, som  er t i l  disposition på markedet trods 
fremskridt i udviklingen af fordelings- og transmissionsnettet.
E n  del ekstra mæ ngder af gas bliver derfor m idlertidigt forbrændt 
i kraftværker som  erstatning for o lie . D en fremtidige udsigt for 
anvendelse af gas i el-produktionen afhænger tydeligvis af tempoet 
i udviklingen af "premium markets" og af forløbet af det oven for 
omtalte nukleare anlægsprogram;
iv) fortsat påpasselighed m ed hensyn t i l  rationelle energipriser for
at sikre energi industriernes vedvarende finansielle sundhedstilstand 
og fremme erstatnings- og omstillingsprocessen.
Luxembourg
22. Luxembourg er næsten to ta lt afhængig af import af sine energiforsyninger, 
medens dets energiforbrug er meget stærkt påvirket af tendenser i jern- 
og stålindustrien. Regeringens hovedanliggender i de kom m ende år er fø l­
gende :

- 9 -
i) øget omfang af energibesparelsespolitikken. Jern- og stålindustriens 
energinyttevirkning har allerede forbedret sig betydeligt. Udkast 
t i l  lovgivning, der indebærer skattemæssige incitamenter m e d  henblik 
pi at opmuntre t i l  øgede bestræbelser inden for andre industrier, 
ligger nu pi regeringens bord. Regeringen overvejer, o m  der inden 
for boligsektoren skal fremsættes henstillinger o m  strengere 
standarder i nye bygninger;
ii)  indgåelse af tilfre d s s tille n d e  nye langtidskontrakter o m  e l- og 
gasforsyninger fra nabolande;
i i i )  mulig udvidelse af naturgasnettet, især t i l  forbrugere i boligsekto­
ren for at tilskynde t i l  større erstatning af olie m e d  gas t i l  
opvarmning.
Nederlandene
23. Nederlandene befinder sig so m  stor gasproducent og -eksportør i en
situation, der i fællesskabssammenhæng er særlig vig tig . Siden Kommissio­
nens rapport o m  Nederlandene blev o ffe n tlig g jo rt, har en række aspekter 
i nederlandsk energipolitik været under yderligere overvejelse. M edens 
konklusionerne af denne og yderligere drøftelser i parlamentet afventes, 
forekommer de hovedspørgsmål, Nederlandene i de kom m ende år står overfor, 
sandsynligvis at være følgende:
i) omfanget og arten af fremtidig energibesparelsespolitik. I de seneste 
år har den nederlandske regering ofret betydelige finansielle res­
sourcer på energibesparelse. Programmerne for finansiel støtte er 
for nylig blevet kulegravet. D e n  præcise rolle for politikken på 
dette område kan forventes klarlagt o m  kort tid ;
ii)  gassens generelle placering i energiøkonomien. D e  nederlandske gas­
reserver er blevet nyvurderet i opadgående retning, og der skulle 
nu være større m æ ngder t i l  rådighed t i l  mulig eksport. H jem m e er 
det hensigten på mellemlang og lang sigt at mindske anvendelsen 
af gas (og olie) i kraftværker m e d  henblik på såvel at nedbringe 
omkostninger ved el-produktionen so m  at forbedre energisikkerheden; 
m e n  det tempo, hvori dette v il ske, v il blive påvirket af
i i i )  det langsigtede ordreprogram for kraftværker. Regeringen v il o m  
kort tid  afgive s it svar på rapporten fra styringsudvalget for 
(nuklear) energi og angive sine egne planer i henseende t i l  kerne­
energis og fast brændsels andel i el-produktionen i 1990'erne.

-  10  -
£bé  forenede Kongerige
Å ^D rø f te Ise af det b ritiske  program fremdrog følgende hovedanliggender 
for de kom m ende Ir:
i) tilskyndelse af industrien og forbrugerne i boligsektoren t i l  at 
udnytte det store potentiel for energibesparelser. D en b ritiske  
regering mener, at dette bedst kan gøres ved forbedret oplysning 
og stimulering af rationelle energipriser hellere end ved vidtræk­
kende finansielle tilskyndelser e lle r lovbestemmelser. Under disse 
omstændigheder v il energiprispolitikken derfor være af k ritis k  
betydning;
ii)  opretholdelse af tilfre d s s tille n d e  betingelser for udnyttelse og
udvikling af o lie - og gasforekomsterne i Nordsøen. Skatteændringerne 
i 1983 er blevet e fte rfu lg t af et opsving i a k tivite te n , og der 
er tegn på optimisme for selskabernes vedkommende m ed hensyn t i l  
muligheden for at kunne opretholde produktionen af nordsøolie pi 
høje niveauer i det mindste in d til århundredets slutning. Dette 
er betydningsfuldt, ikke alene for Det forenede Kongerige, m e n  
også for Fællesskabets forsyningssituation so m  helhed. Det er også 
kædet sam m en m ed spørgsmålet langsigtede gasforsyninger, gashandelen 
og gas.sikkerheden;
i i i )  udsigten for kulindustrien og dens bidrag t i l  den samlede energi­
balance i det kom m ende t i l r ;
iv) formen af det fremtidige nukleare anlægsprogram i Det forenede
Kongerige på baggrund af resultaterne af undersøgelsen af den fore- 
f  slåede P W R  i Sizewell, som  ventes at foreligge i begyndelsen af
næste år.