This document corrects document COM(2020) 14 final of 14.01.2020. Concerns the Danish language version. Throughout the text the images have been reinserted. The text shall read as follows:

Den europæiske søjle for sociale rettigheder har til formål at skabe retfærdighed for alle borgere i dagligdagen, uanset om de er studerende, arbejdstagere, jobsøgende eller pensionerede, om de bor i byen eller i et landområde, uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Søjlen blev proklameret af alle EU-institutioner i 2017, og dens 20 principper har til formål at forbedre lige muligheder og job for alle, retfærdige arbejdsforhold og social beskyttelse og inklusion. Gennemførelsen af principperne understreger tilsagnet, som er givet på højeste niveau, og som viser, at menneskerne er i centrum, uanset forandringerne, og at ingen lades i stikken.

Alle europæere bør have samme muligheder for at opnå succes. Det er nødvendigt, at vi bevarer, tilpasser og forbedrer det, som vores forældre og bedsteforældre har opbygget. I dag har 241 mio. mennesker i EU et job – hvilket er rekordhøjt. Dette tal fortæller dog ikke hele sandheden. Virkeligheden er den, at der fortsat er uligheder, og at ikke alle drager fordel af den positive udvikling. Alt for mange kæmper stadig med at få pengene til at slå til eller står over for hindringer på grund af uligheder. Mange børn og unge, alt for ofte med en dårlig socioøkonomisk baggrund, har ikke adgang til uddannelse eller sundhedsydelser af høj kvalitet. Der er stadig mange ældre, som ikke har adgang til plejetjenester. Ulighed bremser væksten og er en trussel mod social samhørighed. Vi er nødt til at handle, så vores børn og børnebørn kan drage fordel af en retfærdig, grøn og fremgangsrig fremtid, og for at sikre retfærdighed mellem generationerne.

Såvel i dag som i morgen skal mennesker stå i centrum i den digitale økonomi. Det forventes, at kunstig intelligens og robotteknologi alene vil skabe næsten 60 mio. nye job over hele verden i løbet af de næste 5 år, mens mange job vil ændre sig eller endda forsvinde. Nye teknologier skaber nye jobmuligheder og muliggør flere fleksible arbejdsordninger, men vi skal sikre, at nye job også er kvalitetsjob, og at alle har de nødvendige færdigheder til at kunne bestride dem. Den digitale økonomi kan ikke baseres på det 20. århundredes juridiske og sociale regelsæt. Tiden er nu inde til at tilpasse og garantere social beskyttelse i den nye arbejdsverden og tilpasse skattereglerne for at sikre, at alle bidrager i rimeligt omfang.

I Europa har vi nogle af de højeste levestandarder, de bedste arbejdsvilkår og de mest effektive socialsikringssystemer i verden. At være europæer i dag er ensbetydende med muligheden for at opnå succes og have retten til et anstændigt liv. Social retfærdighed er fundamentet for den europæiske sociale markedsøkonomi og er det helt centrale i vores Union. Det understøtter idéen om, at social retfærdighed og velstand er hjørnestenene i opbygningen af et modstandsdygtigt samfund med de højeste standarder for velfærd i verden, som det er afspejlet i Europas ambition om at gøre fremskridt hen mod fuld opfyldelse af FN's mål for bæredygtig udvikling og Parisaftalen. Europa i dag er et enestående sted, hvor velfærd, retfærdighed og en bæredygtig fremtid er lige vigtige mål.

Realisering af borgernes potentiale gennem uddannelse af høj kvalitet og færdigheder

Færdigheder er nøglen til fremtiden. I betragtning af stadig hyppigere jobskifte og fleksible arbejdsmønstre er der hele tiden et behov for at lære og blive ved med at lære for at opnå succes. Færdigheder gør det muligt for borgerne at høste fordelene ved en arbejdsplads under hastig forandring. Halvdelen af den nuværende arbejdsstyrke vil skulle ajourføre sine færdigheder inden for de næste fem år. Alligevel mangler for mange unge i dag grundlæggende og digitale færdigheder og for få har mulighed for at indhente det forsømte, når de har forladt skolen. Kun én ud af ti voksne deltager i en uddannelse i en given måned og én million ledige stillinger for IKT-specialister bremser investeringerne i den digitale omstilling. Mere end 50 % af de virksomheder, som rekrutterede eller forsøgte at rekruttere IKT-specialister i 2018, havde vanskeligheder med at besætte ledige stillinger.

Uddannelse er nøglen til færdigheder. Medlemsstaterne er nødt til at tilpasse de nationale uddannelsessystemer i hele Europa, så de omfatter inkluderende uddannelse af høj kvalitet fra en tidlig alder, og at støtte mennesker, der tager ansvar for deres løbende videreudvikling i løbet af deres karriere. Der skal gøres en yderligere indsats for at validere færdigheder og kompetencer, der er erhvervet uden for det formelle uddannelsessystem. Færdigheder og erfaring, som er opnået på arbejdspladsen, gennem frivilligt arbejde eller i andet uformelt regi, kan, hvis det er anerkendt og værdsat, udgøre vigtige aktiver for mennesker, der leder efter et nyt job.

For at finde ud af, hvilke færdigheder vi har behov for, er det nødvendigt, at nationale og regionale regeringer samarbejder med dem, der har størst kendskab: arbejdsgivere, arbejdstagere, lærere og undervisere. På et omskifteligt og foranderligt arbejdsmarked er det af afgørende betydning, at alle har brede nøglefærdigheder som et godt fundament for deres evne til at tilpasse sig. Derudover kan stærke partnerskaber mellem dem, som er på udkig efter nye talenter, og dem, som uddanner nye talenter, kombineret med moderne prognosemetoder og sporing af færdiguddannede give en indikation af, hvad man bør lære og hvordan. Dette er særligt nødvendigt i regioner, som oplever befolkningstilbagegang og hvor arbejdsgiverne ikke længere kan finde faglært arbejdskraft. Dette gælder også for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som udgør rygraden i vores økonomi. En fjerdedel af de europæiske SMV'er har store vanskeligheder med at finde erfarne medarbejdere og ledere. Og mere generelt set er dette nødvendigt inden for alle områder, hvor den digitale og grønne omstilling vil kræve nye færdigheder. Erhvervsuddannelse og lærlingeuddannelser kan være med til at fremme beskæftigelsesegnetheden for både unge og voksne og imødekomme virksomhedernes ændrede behov. Sådan en investering i opkvalificering og omskoling vil medføre omkostninger, som skal deles mellem den offentlige sektor, arbejdsgiverne og enkeltpersoner. For at sætte fokus på færdigheder, beskæftigelsesegnethed og menneskelig kapital vil Kommissionen ajourføre dagsordenen for færdigheder i Europa i første kvartal af 2020, bl.a. med et forslag til en henstilling om europæiske erhvervsuddannelsessystemer. Ligeledes er innovative løsninger i øjeblikket ved at blive undersøgt med henblik på at give borgerne mulighed for at kontrollere deres egen læring og karriere, bl.a. via en individuel læringskonto for personer i den erhvervsaktive alder.

Uddannelse af høj kvalitet skaber lige muligheder og kan være med til at bryde den onde cirkel med ringe resultater. Med det europæiske uddannelsesområde, som skal være en realitet inden udgangen af 2025, bliver det nemmere for lærende at bevæge sig på tværs af grænserne i Europa, og adgangen til inkluderende uddannelse af høj kvalitet forbedres. I tredje kvartal af 2020 vil Kommissionen udvikle målene for det europæiske uddannelsesområde yderligere og fastlægge en ny ramme for samarbejde på uddannelsesområdet med medlemsstaterne, bl.a. med styrket fokus på sikring af, at unge får en uddannelse på mindst gymnasieniveau og har tilstrækkelige grundlæggende færdigheder. Erasmus+ vil fortsat støtte og styrke uddannelse, ungdom og sport i Europa med et betydeligt styrket budget for perioden 2021-2027. Målet for fremtiden er at gøre adgangen til dette program bedre for unge med færre muligheder og på den måde gøre det mere inklusivt. Ved at udvide dets optag blandt lærere, undervisere og forskere øges dets kapacitet til at bringe vores systemer tættere på hinanden og dermed høste fordelene af udveksling af bedste praksis. Programmet for et digitalt Europa støtter udviklingen af avancerede digitale færdigheder for at muliggøre udnyttelsen af disse teknologier i hele økonomien samt styrke uddannelsesudbydernes digitale færdigheder. Med hensyn til at understøtte medlemsstaternes tiltag vil Kommissionen i andet kvartal af 2020 også ajourføre handlingsplanen for digital uddannelse for at styrke både unges og voksnes digitale færdigheder og for at sikre, at alle uddannelsesorganisationer er klar til den digitale tidsalder.

Vores unge er Europas fremtid og fortjener en lys fremtid. Forældre ønsker naturligvis, at deres børn har gode job og karrieremuligheder. Alligevel kan for mange unge ofte kun finde dårligt betalte, midlertidige og atypiske jobs, hvor de ikke kan udvikle sig og planlægge deres fremtid. Unge med handicap, unge med indvandrerbaggrund og unge forældre har endnu større risiko for at sakke agterud. Kommissionen vil for at styrke bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed i andet kvartal af 2020 fremlægge forslag til at styrke ungdomsgarantien, som allerede hjælper 3,5 millioner unge om året med at komme i uddannelse eller arbejde. Den nye ungdomsgaranti vil nå ud til unge, støtte dem ved udvikling af færdigheder og i opnåelse af arbejdserfaring, navnlig færdigheder og erfaring, der er relevant i forbindelse med den grønne og digitale omstilling.

Støtte til erhvervsmæssig mobilitet og økonomisk omstilling

Alle i Europa, unge og gamle, bør have adgang til rettidig og skræddersyet støtte, herunder undervisning, for at få bedre muligheder for at få et kvalitetsjob eller starte en virksomhed. Næsten alle voksne har på et tidspunkt i livet været jobsøgende. Nogle mennesker har held til at finde et job, lige når de forlader skolen, og går nemt fra job til job takket være et solidt netværk og dokumenterede resultater. For andre er det væsentligt sværere. De har måske ikke oplysninger om jobmuligheder, kan måske ikke finde et job, der matcher deres færdigheder og erfaring, eller står i vanskelige menneskelige og familiemæssige situationer. Offentlige og private arbejdsformidlinger bør ikke kun støtte de arbejdsløse, men i højere grad også dem, som risikerer at miste deres job på grund af forældede kompetencer.

Investeringsplanen for et bæredygtigt Europa – investeringsplanen for den europæiske grønne pagt, som er blevet fremlagt i dag, vil bidrage til finansieringen af den omstilling, som Europa står overfor. Overgangen til en grønnere økonomi vil formentlig få større indvirkning på visse regioner og sektorer end andre. En integreret del af denne plan er en mekanisme for retfærdig omstilling, som omfatter en særlig fond for retfærdig omstilling, der skal støtte regioner, som forventes at blive mere berørt af omstillingen, og som således er med til at sikre, at ingen lades i stikken. Den viser EU's vilje til at se, at miljømæssig og social bæredygtighed går hånd i hånd. Investeringer vil udvikle nye økonomiske aktiviteter og skabe nye job, reducere vores CO2-fodaftryk, sikre billig energi og styrke erhvervelsen af nye færdigheder. Derudover vil Moderniseringsfonden muliggøre en retfærdig omstilling i kulstofafhængige regioner gennem støtte til omplacering, omskoling og opkvalificering af arbejdstagerne, uddannelse, jobsøgning og virksomhedsetablering. Endelig kan Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen gribe ind for at vise solidaritet med og tilbyde støtte til afskedigede arbejdstagere og selvstændige.

Skabelse af flere job

Den europæiske økonomi er nu for syvende år i træk i vækst. Økonomien forventes fortsat at vokse i 2020 og 2021, selv om vækstudsigterne er blevet svækket. Arbejdsmarkederne er fortsat stærke, og arbejdsløsheden falder stadig, dog i et langsommere tempo.

Det er nødvendigt, at Europa bygger videre på dette stærke fundament for at sikre, at Europas sociale markedsøkonomi fortsat skaber flere og bedre job for alle i de kommende år. Kernen i denne omstilling udgøres af en industristrategi, som vil blive fremlagt i første kvartal af 2020, med et stærkt grundlag i det indre marked, der sætter vores virksomheder i stand til at innovere og udvikle nye teknologier og samtidig styrke den cirkulære økonomi og skabe nye markeder. Håndtering af sociale og beskæftigelsesmæssige aspekter er en integreret del af strategien, som gør det muligt for alle borgere, virksomheder, regioner og byer at drage fordel af den industrielle omstilling. I første kvartal af 2020 vil Kommissionen ligeledes foreslå en specifik strategi for små og mellemstore virksomheder (SMV'er). 85 % af alle nye job, der er skabt i løbet af de sidste fem år, er skabt i SMV'er. Fremme af innovation, sikring af finansiering og reducering af bureaukrati for SMV'erne er af afgørende betydning for jobskabelse i Europa.

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus og Samhørighedsfonden vil fortsat spille en afgørende rolle i forbindelse med støtte til social og territorial samhørighed i vores medlemsstater, regioner og landdistrikter og i forbindelse med at holde trit med den digitale og grønne omstilling i vores verden. I Kommissionens forslag til den næste flerårig finansiel ramme (FFR) fastsattes den samlede tildeling under samhørighedspolitikken for 2021-2027 til 373 mia. EUR i løbende priser. Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond vil også bidrage til territorial samhørighed. I Kommissionens forslag opfordres der også til oprettelse af et InvestEU-program, som forventes at mobilisere 650 mia. EUR i investeringer, heraf 50 mia. EUR til sociale infrastrukturprojekter og sociale investeringer i uddannelse og færdigheder, socialt iværksætteri og mikrofinansiering. InvestEU vil også bane vejen for partnerskabsmodeller samt nye forretnings- og finansieringsmodeller for bedre sociale resultater, som frigør investeringskapitalens og den filantropiske kapitals potentiale.

Jobskabelse handler om mere end vækst. Dette gælder især for den sociale økonomi, som tjener sociale behov. Omkring 13,6 millioner mennesker arbejder i den sociale økonomi i Europa. Sociale virksomheder og organisationer kan skabe engagement, initiativer og resultater i lokalsamfund og samtidig bringe alle tættere på arbejdsmarkedet. Den sociale økonomi skaber innovative løsninger inden for uddannelse, sundhedssektoren, energiomstillingen, boligområdet og levering af sociale tjenester. Den kan også gå foran i forbindelse med lokale grønne aftaler ved at skabe alliancer lokalt mellem borgerne og virksomhederne i den klimapolitiske omstilling. Kommissionen vil i 2021 fremlægge en handlingsplan for den sociale økonomi for at fremme sociale investeringer og social innovation og samtidig styrke de sociale virksomheders potentiale med henblik på at skabe job, navnlig for dem, som befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet. Socialt ansvarlige offentlige udbud kan også sikre, at eksisterende midler anvendes på en måde, der støtter inklusion, eksempelvis gennem skabelse af jobmuligheder for mennesker med handicap eller mennesker, der er truet af fattigdom.

Fremme af lige muligheder

Vores Union får styrke og enhed af sin mangfoldighed — af mennesker, kultur og traditioner. Men Europa kan udvikles yderligere, hvis vi anvender alle aktiver og talenter og det fulde potentiale. Dette forudsætter, at vi skaber et mere retfærdigt samfund, hvor de, som nærer de samme forhåbninger, har samme muligheder for at opfylde dem. Vores Union er hjemsted for nogle af de mest lige samfund i verden, men der er stadig meget, vi kan gøre. Europa skal styrke sit engagement i inklusion og lighed i enhver betydning, uanset køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Lighed står højt på Kommissionens politiske dagsorden og er for første gang et selvstændigt politikområde og med en særlig taskforce.

Kvindernes situation fortjener særlig opmærksomhed. En lav beskæftigelsesfrekvens gavner ikke økonomien eller kvinderne selv. Trods højere uddannelsesniveauer har kvinderne kortere og mere fragmenterede arbejdsliv end mænd, ofte som følge af deres omsorgsforpligtelser. Deres karrierer udvikler sig langsommere, og deres indtægter og pensioner er lavere, selv om de lever længere. I visse sektorer er kvinder underrepræsenteret. Det gælder f.eks. digitale erhverv, hvor ikke engang én ud af fem IKT-specialister er kvinder. Kvinder får i gennemsnit pensioner svarende til kun to tredjedele af mænds pensioner, når de går på pension, hvilket er en endnu større forskel, end når det gælder lønnen. Det er helt afgørende, at vi bekæmper stereotyper i arbejdsverdenen for at sikre, at kvinder kan avancere i deres karriere og få en retfærdig løn. Forbedret børnepasning og langtidspleje er en del af løsningen for at sikre, at omsorgsforpligtelserne deles mere ligeligt mellem kvinder og mænd. I første kvartal af 2020 vil Kommissionen fremsætte forslag om en ny europæisk strategi for ligestilling mellem kønnene for at komme tættere på en udligning af den kønsbestemte lønforskel, bl.a. gennem bindende løngennemsigtighedstiltag, samt udligning af den kønsbestemte pensionsforskel, og for at fremme kvinders adgang til arbejdsmarkedet samt øge antallet af kvinder i ledende stillinger i virksomheder og organisationer.

En økonomi, der tjener alle, er en økonomi, der arbejder for mennesker med handicap. Den europæiske lov om tilgængelighed skaber muligheder for at udvikle tilgængelige produkter og tjenester. Teknologi åbner sammen med tilpassede arbejdsformer og arbejdspladser muligheder for mennesker med handicap og for mennesker og virksomheder, der imødekommer deres behov. Mennesker med handicap har dog stadig svært ved at få adgang til uddannelse, beskæftigelse, sociale beskyttelsessystemer og sundhedspleje. De kæmper ligeledes ofte for at kunne deltage aktivt i det politiske eller kulturelle liv i deres lokalsamfund. Kommissionen vil bestræbe sig på at gennemføre FN's konvention om rettigheder for personer med handicap. Kommissionen vil i 2021 fremlægge en styrket handicapstrategi med udgangspunkt i resultaterne af den igangværende evaluering af den europæiske handicapstrategi 2010-2020.