Forslag til Europa-Parlamentet og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet (95/C 302/07) (Tekst af betydning for EØS) KOM(95) 224 endelig udg. - 95/0124(COD)

(Forelagt af Kommissionen den 7. juni 1995)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129 D, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg,

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, og

ud fra følgende betragtninger:

Implementeringen og udviklingen af transeuropæiske telenet sigter mod at sikre, at informationer kan cirkulere og udveksles over hele Unionen; dette er en forudsætning for at »informationssamfundet« kan få fodfæste, idet et sådant samfund vil fremstå i den situation, hvor enhver borger, virksomhed eller myndighed hvor som helst i Unionen kan få fat i de informationer, den har brug for, uanset hvilken form og mængde de skal foreligge i;

i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse fremhævede Kommissionen betydningen af at få etableret informationssamfundet, som, i og med at det medfører, at der opstår nye former for økonomiske, politiske og sociale relationer, vil hjælpe med til at Unionen kan tage det kommende århundredes nye udfordringer op, denne erkendelse blev fastslået på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i december 1993;

med det indre marked opstår der et område uden indre grænser, hvor det skal sikres, at varer, personer, kapital og tjenesteydelser kan cirkulere frit, og hvor allerede vedtagne og kommende EF-foranstaltninger indebærer omfattende udveksling af informationer mellem enkeltpersoner, organisationer og administrationer; effektive midler til udveksling af informationer er afgørende for forbedringen af den industrielle konkurrenceevne; denne informationsudveksling kan sikres ved hjælp af transeuropæiske telenet; eksistensen af transeuropæiske telenet vil styrke den sociale samhørighed på unionsniveau;

implementeringen og udviklingen af transeuropæiske telenet bør sikre, at informationer udveksles frit mellem enkeltpersoner, organisationer og administrationer, samtidig med at enkeltpersoners privatsfære og intellektuelle og industrielle ejendomsrettigheder beskyttes;

i rapporten »Europa og det globale informationssamfund« (1) fra juni 1994 anbefalede medlemmerne af en gruppe fremtrædende erhvervsrepræsentanter Det Europæiske Råd at etablere transeuropæiske telenet og at sikre, at de kunne sammenkobles med samtlige europæiske net; i juni 1994 udtalte Det Europæiske Råd på Korfumødet sin generelle tilslutning til denne anbefaling;

Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet »Europa på vej mod informationssamfundet. En handlingsplan« (2) følger disse anbefalinger; konklusionerne fra Rådets (industri og telekommunikation) møde den 28. september 1994 om denne handlingsplan understreger, at en hastig udvikling af en ydedygtig informationsinfrastruktur (herunder net, tjenester og applikationer) er absolut nødvendig for Europa på grundlag af en global, sammenhængende og afbalanceret politik;

ifølge traktatens artikel 129 C skal Fællesskabet opstille et sæt retningslinjer omfattende mål og prioriteter samt hovedlinjerne i de aktioner, der påtænkes gennemført for transeuropæiske net; i disse retningslinjer fastlægges projekter af fælles interesse;

informationssamfundet kan ikke udvikle sig, uden at der står en række applikationer til rådighed, herunder navnlig applikationer af kollektiv interesse, som optimalt imødekommer brugernes behov, og hvor der i givet fald er taget hensyn til ældres og handicappedes behov; applikationer indgår derfor som en vigtig del af projekterne af fælles interesse;

allerede i de eksisterende telenet kan projekter af fælles interesse i mange tilfælde gennemføres med det formål at tilvejebringe transeuropæiske applikationer; for at sådanne projekter af fælles interesse skal kunne udpeges, må der opstilles retningslinjer;

ved udvælgelsen og gennemførelsen af sådanne projekter bør der både tages hensyn til infrastruktur, der udbydes af teleselskaber, og til alternativ infrastruktur, der udbydes af andre;

Kommissionen har forelagt Rådet et sæt retningslinjer for udvikling af et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN) som et transeuropæisk net (3); Rådet har fastlagt en fælles holdning til dette forslag;

de nuværende net, herunder det nuværende ISDN-net, er ved at udvikle sig til avancerede net med forskellig datakapacitet, herunder net med bredbåndskapacitet; nettene kan tilpasses til forskellige behov, bl.a. således, at de kan tilbyde multimedietjenester og -applikationer; slutpunktet på denne udvikling bliver net for integreret bredbåndskommunikation (IBC); IBC bliver den optimale platform for udbygning af informationssamfundets applikationer;

resultaterne af særprogrammet for forskning og teknologisk udvikling inden for kommunikationsteknologi (RACE) (4) har banet vejen og lagt det tekonolgiske grundlag for indførelse af IBC-net i Europa;

resultaterne af særprogrammet for forskning og udvikling inden for informationsteknologi (ESPRIT) har banet vejen og lagt det teknologiske grundlag for indførelse af informationsteknologiske applikationer;

resultaterne af særprogrammerne for forskning og teknologisk udvikling inden for telematiksystemer af almen interesse 1990-1994 (5) og telematikapplikationer af almen interesse (1994-1998) (6) baner vejen for indførelsen af driftskompatible applikationer af almen interesse over hele Europa;

det må sikres, at de forskellige EU-programmer samordnes effektivt, herunder ikke mindst med programmer til fordel for små og mellemstore virksomheder (7) og med informationsindholdsorienterede programmer (som f.eks. INFO 2000 og MEDIA 2) og andre informationssamfundsaktiviteter;

i meddelelsen om forberedende foranstaltinger inden for tværeuropæiske net: det integrerede bredbåndsnet (8) pegede Kommissionen på, at der burde gøres et stykke forberedende arbejde sammen med sektorens aktører med henblik på opstilling af retningslinjer; resultatet af dette arbejde har dannet grundlag for retningslinjerne for IBC-net i denne beslutning;

telesektoren er på vej til at blive liberaliseret; udviklingen af transeuropæiske applikationer, tjenester og net påhviler hovedsagelig det private initiativ; denne udvikling på transeuropæisk plan skal nødvendigvis modsvare behov, der har vist sig på markedet; under hensyn hertil vil de berørte aktører i sektoren efter bestemte procedurer, der giver dem lige muligheder, blive anmodet om at fremsætte forslag til specifikke projekter af fælles interesse på udvalgte områder; disse procedurer skal fastlægges, og der skal vedtages en liste over de udvalgte områder; et udvalg skal bistå Kommissionen med at udpege de enkelte projekter af fælles interesse;

finansieringsstøtte fra EF til gennemførelsen af projekter af fælles interesse, som udpeges i medfør af denne beslutning, skal overvejes på grundlag af forordningen om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net; ifølge denne forordning yder de berørte medlemsstater en vis støtte til projekter af fælles interesse;

Kommissionen træffer foranstaltninger for at sikre nettenes interoperabilitet og for at samordne de aktiviteter, medlemsstaternes iværksætter med sigte på implementering af transeuropæiske telenet;

det er vigtigt for informationssamfundets udvikling, at der sikres effektiv informationsudveksling mellem Fællesskabet og tredjelande, herunder især medlemmerne af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde; derfor er det nødvendigt at fremme sammenkobling af og interoperabilitet mellem net i europæisk skala;

aktiviteter, der falder inden for disse retningslinjer, er imidlertid fuldt ud underlagt konkurrencereglerne i traktaten og gennemførelsesbestemmelserne -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Med denne beslutning fastlægges der retningslinjer, som omfatter mål, prioriteter og hovedlinjer for foranstaltninger på området transeuropæiske telenet. Retningslinjerne fastlægger dels de områder, inden for hvilke der kan udpeges projekter af fælles interesse, dels en procedure for udpegning af specifikke projekter af fælles interesse inden for disse områder.

Artikel 2

Fællesskabet vil støtte sammenkobling af telenet, herunder især net for integreret bredbåndskommunikation (IBC), etablering og udbygning af driftskompatible tjenester og applikationer og af den fornødne infrastruktur samt af adgangen til dem med følgende generelle formål:

- at lette overgangen til informationssamfundet, herunder især at støtte opfyldelsen af samfundsmæssige behov og forbedre livskvaliteten

- at forbedre europæisk industris konkurrenceevne og at styrke det indre marked

- at styrke den økonomiske og sociale samhørighed

- at fremskynde aktivitetsudviklingen på nye vækstområder for at fremme beskæftigelsen.

Artikel 3

Med henblik på opfyldelsen af de i artikel 2 nævnte formål fastlægges følgende prioriteter:

- Bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer, som støtter udviklingen af et europæisk informationssamfund, herunder navnlig applikationer af kollektiv interesse.

- Bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer, der bidrager til den økonomiske og sociale samhørighed ved at forbedre adgangen til informationer over hele Unionen på grundlag af Europas kulturelle mangfoldighed.

- Foranstaltninger med det formål at stiumlere interregionale aktiviteter, således at mindre gunstigt stillede regioner inddrages i lanceringen af transeuropæiske teletjenester og applikationer.

- Bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer og tjenester, der bidrager til at styrke det indre marked og beskæftigelsen, herunder navnlig sådanne applikationer og tjenester, som tilbyder små og mellemstore virksomheder midler til at forbedre deres konkurrenceevne i EU og på verdensplan.

- Identificering, bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af transeuropæiske basistjenester, som tilvejebringer overgangsfri adgang til alle former for information, også i landdistrikter og udkantsområder, og som kan fungere sammen med tilsvarende tjenester på verdensplan.

- Bekræftelse af gennemførligheden af nye lyslederhovednet med stor båndbredde, hvor dette er nødvendigt for sådanne applikationer og tjenester, samt fremme af sammenkoblingen af sådanne net.

- Identificering og eliminering af huller og manglende forbindelser, der hindrer effektiv sammenkobling og interoperabilitet mellem alle bestanddele af telenettene i Europa og på verdensplan med særlig vægt på IBC-net.

Artikel 4

Hovedlinjerne for de foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå de i artikel 2 nævnte mål, vil omfatte:

- Udpegning af projekter af fælles interesse.

- Foranstaltninger, der sigter mod at øge borgernes, erhvervslivets og det offentliges opmærksomhed på det udbytte, de kan få af de avancerede transeuropæiske teletjenester og -applikationer.

- Foranstaltninger, der sigter mod at stimulere fælles initiativer fra brugere og leverandører til at igangsætte projekter inden for transeuropæiske telenet, ikke mindst IBC-net.

- Støtte inden for rammerne af de midler, der fastlægges af traktaten, til bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af applikationer, især applikationer af kollektiv interesse, samt tilskyndelse til etablering af partnerskaber mellem det offentlige og det private.

- Stimulering af udbuddet og brugen af tjenester og applikationer for små og mellemstore virksomheder og brugere inden for de liberale erhverv, som udgør en kilde til beskæftigelse og vækst.

- Fremme af nettenes indbyrdes sammenkobling, af bredbåndstjenesters og applikationers interoperabilitet og af den infrastruktur de forudsætter, især hvad angår multimedia, samt af interoperabilitet mellem eksisterende og bredbåndsbaserede tjenester og applikationer.

Artikel 5

Transeuropæiske telenet udvikles i medfør af denne beslutning ved gennemførelse af projekter af fælles interesse. De områder, inden for hvilke der skal udpeges projekter af fælles interesse, er anført i bilag I.

Artikel 6

I artikel 7, 8 og 9 beskrives proceduren for udpegning af de enkelt projekter af fælles interesse inden for de områder, der er anført i bilag I, og på grundlag af de kriterier, der er anført i bilag II. De udpegede projekter kan få støtte fra Fællesskabet efter reglerne i Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net.

Artikel 7

1. I overensstemmelse med politikken for transeuropæiske net på andre områder udarbejder Kommissionen i samråd med aktørerne i sektoren et arbejdsprogram for udvælgelse af delområder, inden for hvilke der kan stilles forslag om projekter af fælles interesse, idet disse delområder skal falde inden for de områder for projekter af fælles interesse, der er anført i bilag I. Arbejdsprogrammet ajourføres efter behov.

2. På grundlag af arbejdsprogrammet udfærdiger Kommissionen indkaldelser af forslag til projekter af fælles interesse.

Artikel 8

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af den procedure, der fastlægges i artikel 7, 8 og 9.

2. I de tilfælde, der er anført i artikel 9, stk. 1, bistås Kommissionen af et udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, der vægt, der er fastlagt i den nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

Har Rådet ved udløbet af en frist på en måned, efter at det har fået forslaget forelagt, ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 9

1. Den i artikel 8 fastlagte procedure anvendes ved:

- udarbejdelse og ajourføring af det i artikel 7 nævnte arbejdsprogram

- udpegning af projekter af fælles interesse på grundlag af en indkaldelse af forslag

- fastlæggelse af supplerende støtte- og samordningsforanstaltninger

- foranstaltninger til evaluering af arbejdsprogrammets gennemførelse.

2. For det specielle område for projekter af fælles interesse, der vedrører ISDN (se bilag I, punkt 3, første led), gælder de retningslinjer, som Rådet har vedtaget (9).

3. Kommissionen underretter på hvert møde udvalget om, hvor langt man er kommet med gennemførelsen af arbejdsprogrammet.

Artikel 10

Medlemsstaterne træffer under overholdelse af Fællesskabets retsregler enhver fornøden foranstaltning på nationalt, regionalt eller lokalt plan for at lette og fremskynde gennemførelsen af projekter af fælles interesse. Eventuelt nødvendige godkendelsesprocedurer gennemføres på kortest mulig tid.

Artikel 11

Denne beslutning berører ikke eventuelle økonomiske forpligtelser for en medlemsstat eller for Fællesskabet.

Artikel 12

Rådet kan i hvert enkelt tilfælde godkende deltagelse fra tredjelande, navnlig tredjelande, som er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller som har indgået associeringsaftaler med Fællesskabet; godkendelsen sker efter den fremgangsmåde, der er fastsat i traktatens artikel 228, således at der åbnes mulighed for, at tredjelandene kan bidrage til gennemførelsen af projekter af fælles interesse, og således at telenettenes sammenkobling og interoperabilitet fremmes.

Artikel 13

Hvert andet år forelægger Kommissionen en rapport om gennemførelsen af denne beslutning for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

Rapporten vil indeholde en vurdering af de resultater, der er nået med støtte fra Fællesskabet på de forskellige projektområder set i forhold til de overordnede mål.

Artikel 14

Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 15

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) Rapport udarbejdet til Det Europæiske Råd møde på Korfu den 24. og 25. juni 1994: »Europa og det globale informationssamfund. Anbefalinger til Det Europæiske Råd«.

(2) KOM(94) 347 af 19. 7. 1994.

(3) KOM(93) 347 af 1. 9. 1993.

(4) Rådets beslutning 91/352/EØF (EFT nr. L 192 af 16. 7. 1991, s. 8).

(5) Rådets beslutning 91/353/EØF (EFT nr. L 192 af 16. 7. 1991, s. 18).

(6) Rådets beslutning 94/801/EF (EFT nr. L 334 af 22. 12. 1994, s. 1.).

(7) Meddelelse fra Kommissionen - Integreret program til 3. 6. 1994).

(8) KOM(93) 372 af 22. 7. 1993 (EFT nr. C 200 af 24. 7. 1993, s. 22).

(9) Rådets fælles holdning til beslutningsforslaget har følgende referencenummer: (EF) nr. 47/94 af 22. december 1994 (EFT nr. C 384 af 31. 12. 1994, s. 29).

BILAG I

OMRÅDER FOR PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE

De transeuropæiske telenet vil åbne det europæiske marked for de nye applikationer og tjenester, som bør blive grundlaget for informationssamfundets udvikling. De har afgørende betydning for sikringen af Europas fremtidige velstand, for skabelsen af nye arbejdspladser og for styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed.

Der er almindelig enighed om, at transeuropæiske telenet bedst kan anskueliggøres ved hjælp af en analysemodel i følgende tre lag:

- Applikationslaget, som giver tovejsforbindelse med basistjenesterne og bærernettet med henblik på opfyldelse af erhvervsmæssige, uddannelsesmæssige og sociale behov. For at brugerne over hele EU kan få maksimalt udbytte af applikationerne, skal disse kunne fungere sammen (interoperabilitet).

- Laget af basistjenester, som udgøres af kompatible basistjenester med tilhørende styringselementer. Basistjenesterne supplerer applikationerne og bidrager til, at de kan fungere sammen, ved at sikre, at deres fælles krav opfyldes.

- Laget af bærernet, der fysisk set udgør nettenes adgangsveje og transportmiddel og indeholder deres koblingselementer, herunder styring og signalering. Disse elementer sikrer sammenkoblingen af de transeuropæiske telenet.

Disse tre lag udgør en sammenhængende struktur, hvor applikationerne hviler på de to nedre lag: basistjenester og bærernet. Det betyder, at applikationer ikke kan tilbydes, hvis bare et af de to andre lag mangler. Imidlertid bør hvert lag være tilstrækkelig åbent til, at det kan understøtte ethvert element i laget umiddelbart over det. På denne baggrund bør projekter af fælles interesse udpeges ud fra, i hvor høj grad de kan yde praktisk støtte til, at formålene med denne beslutning opfyldes.

Denne beslutning sigter mod at opstille en liste over projekter af fælles interesse, ud fra hvilken der vil blive udvalgt projekter, som vil få økonomisk støtte fra EF i medfør af artikel 129 C, stk. 1, tredje led. Udvælgelsen vil blive foretaget i overensstemmelse med forordningen om generelle regler for Fælleskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net.

For alle udpegede projekter af fælles interesse er der stadig mulighed for at benytte andre kilder (1) til EU-finansiering på grundlag af de finansieringsregler, der gælder for hvert af finansieringsinstrumenterne. EU's finansieringsstøtte ydes under overholdelse af de konkurrencepolitiske regler, bl.a. dem, der gælder for finansieringsstøtte til F& U-projekter og for statsstøtte.

I de følgende afsnit fastlægges de områder, inden for hvilke der vil blive udpeget projekter af fælles interesse.

1. Applikationer

Applikationsprojekter vil blive udpeget på følgende områder:

- Et net for universiteter og forskningscentre: Der bør oprettes et avanceret transeuropæisk net med multimedieapplikationer, som forbinder universiteter og forskningscentre over hele Europa med åben adgang til deres biblioteker.

- Fjernuddannelse og -undervisning: Alle borgere, skoler, læreanstalter og virksomheder bør have adgang til avancerede tjenester for fjernuddannelse og -undervisning. Der bør oprettes centre for kursusmateriale og undervisningstjenester, som små og mellemstore virksomheder, store selskaber, uddannelsessystemer og offentlige forvaltninger bør kunne etablere forbindelse til over hele Europa. Nye metoder til faglig uddannelse for informationssamfundet bør udvikles og fremmes.

- Telematik for sundhedsvæsenet: Transeuropæiske net og applikationer bør udbygges på grundlag af fælles standarder; disse net og applikationer skal forbinde alle parter i sundhedssystemet med hinanden, ikke mindst alment praktiserende læger, hospitaler og socialcentre.

- Transporttelematik: Alle muligheder i de transeuropæiske telenet bør udnyttes til at forbedre styringen af transportnettet, den logistiske støtte til transporterhvervene og udviklingen af værdiøgende tjenester. Overalt hvor der er mulighed for det, bør telematiksystemer og -tjenester også benyttes som et redskab i gennemførelsen af den fælles transportpolitik; den nødvendige komplementaritet i forhold til og interoperabilitet i det transeuropæiske transportnet vil blive sikret.

- Telematik for miljøet: Transeuropæiske telenet kan yde et vigtigt bidrag til overvågningen og forvaltningen af miljøet, herunder håndtering af katastrofesituationer.

- Distancearbejde: Udvikling af distancearbejde (i hjem og satellitkontorer) på grundlag af avancerede kommunikationssystemer vil bidrage til, at der opstår nye former for fleksibilitet på arbejdsstedet og i arbejdets tilrettelæggelse. Gennem decentralisering af erhvervsaktiviteter kan distancearbejdet også bidrage til at mindske de miljømæssige følger af den daglige pendling til befolkningscentrene.

- Telematiktjenester for små og mellemstore virksomheder: Der sigtes mod projekter af fælles interesse, som understøtter europæiske små og mellemstore virksomheders brug af applikationer og tjenester i de transeuropæiske telenet, som giver forbindelse til myndigheder, brancheforeninger, forbrugere, kunder og leverandører, og som også omfatter informationstjenester og elektronisk handel. Der bør gøres en indsats for at sprede oplysning om telematikbaserede løsninger blandt små og mellemstore virksomheder.

- Transeuropæisk net for offentlige administrationer: Der bør etableres indbyrdes forbindelser mellem de offentlige forvaltningers net i Europa med det formål at lette dataudvekslingen mellem administrationerne, især i forbindelse med gennemførelsen af EU-regler, og for at gøre informationsudvekslingen mere effektiv og mindre bekostelig. Desuden bør der etableres forbindelse mellem de offentlige forvaltningers net og borgerne i Europa.

- Elektronisk tilbudsgivning: Der bør etableres et transeuropæisk net for elektronisk tilbudsgivning, så der kan indføres elektroniske procedurer for offentlige indkøb mellem offentlige administrationer og leverandører i Europa.

- Byinformationsnet: Oprettelsen af net og tjenester bør fremmes, således at husholdninger, virksomheder, sociale institutioner og administrationer forbindes indbyrdes og får on-line adgang til multimedietjenester for information, uddannelse, kultur, underholdning og turisme på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Etablering af forbindelser mellem by- og regionalnet bør fremmes.

- Bibliotekstjenester: Der bør udbygges avancerede transeuropæiske netforbundne bibliotekstjenester, der omfatter alle typer af biblioteker (nationalbiblioteker, universitets-/forskningsbiblioteker, kommunebiblioteker osv.), så der åbnes effektiv adgang til både de reserver af organiseret viden og det væld af kulturrigdomme, som opbevares af biblioteker over hele Europa, til støtte for det økonomiske, sociale, unddannelsesmæssige og kulturelle liv i EU.

- Telematiktjenester for arbejdsmarkedet: Der bør udvikles netforbundne tjenester, som f.eks. databaser med jobinformation, for at understøtte det omskiftelige arbejdsmarked i Europa og hjælpe med til at bekæmpe arbejdsløsheden.

- Kulturel og sproglig mangfoldighed: Der bør tages initiativer til at fremme bevaringen af og adgangen til Europas kulturarv og til at demonstrere informationsinfrastrukturens muligheder for at støtte udviklingen af lokalt indhold på lokale sprog.

- Borgernes adgang til tjenesterne: Der bør etableres applikationer, der viser, hvordan borgerne kan få adgang til tjenester af kollektiv interesse. Som eksempler kunne nævnes kiosker og adgangspunkter på offentlige steder samt brug af smart cards og elektroniske tegnebøger.

2. Basistjenester

Projekter af fælles interesse, der vedrører net for basistjenester, vil blive udpeget inden for følgende områder:

- Implementering af operationelle transeuropæiske basistjenester: Disse tjenester bør især omfatte elektronisk post, filoverførselssystemer, on-line adgang til elektroniske databaser samt videotjenester. Da der er et presserende behov for sådanne transeuropæiske basistjenester, kommer de til at bygge på eksisterende koblede bærernet og brugertilslutninger. De bør desuden omfatte serviceelementer på europæisk plan, herunder databeskyttelse, informationssikkerhed, transeuropæiske »kiosksystemer«, netvejvisersystemer osv.

- Gradvis udbygning af basistjenesterne til et multimediemiljø: Disse tjenester giver slutbrugerne adgang til multimedietjenester; de kunne f.eks. omfatte - men bør ikke begrænses til - multimediepost, højhastighedstjenester for filoverførsel og videotjenester, herunder bestillingsvideo (video-on demand). Der bør tilskyndes til både erhversmæssig og privat brug af sådanne multimedietjenester og til indføjelse af nye tjenesteelementer, som f.eks. automatisk oversættelse, talegenkendelse og grafiske brugergrænseflader.

- Indførelse af producentneutrale digitale signaturer som grundlag for tilrådighedsstillelse af åbne tjenester og mobilitet i anvendelsen: Basistjenester forudsætter en lang række indbyrdes supplerende og konkurrerende tjenesteleverandører. Tilrådighedsstillelse af åbne tjenester og mobilitet i anvendelsen bliver af allerstørste betydning og forudsætter, at elektroniske navne (digitale signaturer) er almindeligt udbredt og teknisk understøttet.

3. Bærernet

Projekter af fælles interesse, der vedrører bærernet, vil blive udpeget for følgende områder:

- Euro-ISDN (tjenesteintegrerede digitalnet): ISDN er i dag forretningsmæssigt og teknisk en realitet på transeuropæisk plan og er derfor det mest hensigtsmæssige og effektive digitale koblede bærernet, der er i stand til at formidle nye tjenester og applikationer. Det udviklingsstade, det har nået, gør det til en chance for Europa, hvis marked og geografiske udstrækning vil finde deres berettigelse ved implementeringen af disse nye tjenester og applikationer i fælleseuropæisk skala. Det bør dog ikke glemmes, at ISDN kun er et første skridt, og at det efterhånden blot bliver et net, der giver brugerne adgang til bredbåndsbærernet.

- Kommerciel indførelse af styret ATM (Asynchronous Transfer Mode) og andre bredbåndsnet: Dette område må anses for at være af allerstørste fælleseuropæiske interesse.

- Interoperabilitet mellem eksiterende kommunikationsnet og bredbåndsnet: Eksisterende net (til fastnettjenester, mobiltjenester og satellitbaserede tjenester) bør forbindes og samdrives både indbyrdes og med ATM-baserede højhastighedsnet med det formål at tilvejebringe de økonomisk mest hensigtsmæssige løsninger på de forskellige situationer, der vil fremstå under etableringen af informationssamfundet. Dette spørgsmål er centralt for udviklingen af nettet for integreret bredbåndskommunikation (IBC), og det er særlig relevant for små og mellemstore virksomheder samt for liberale erhverv og for private brugere.

4. Støtte- og samordningsforanstaltninger

Foruden at yde støtte til projekter af fælles interesse bør EF iværksætte en række foranstaltninger, der sigter mod at tilrettelægge de fornødne rammer. Disse foranstaltninger vil bidrage til konsensusudviklingen og samordningen af nationale og regionale aktiviteter, der sigter mod at stimulere og fremme nye applikationer og tjenester i overensstemmelse med gennemførelsen af programmer på andre områder samt til udviklingen af bredbåndsbærernet. De vil bl.a. indebære høring af de europæiske organisationer for standardisering og strategisk planlægning (2) og samordning med de foranstaltninger, der finansieres af EF's forskellige finansieringsinstrumenter. Foranstaltningerne omfatter:

- Udvikling af målspecifikationer og overgang hen imod disse mål. Specifikationerne vil hjælpe sektorens aktører med at træffe fornuftige økonomiske investeringsbeslutninger. Specifikationerne vil blive fastlagt i samråd med alle sektorens aktører, herunder teleselskaber, kabelvirksomheder, nye operatører, tjenesteleverandører, brancheforeninger og forbrugerorgansiationer. Samrådene gennemføres med følgende formål:

- At finde frem til manglende elementer i og flaskehalse i de transeuropæiske telenet.

- At udvikle målspecifikationer for de tre identificerede netlag. Både fastnet, mobilnet og satellitbaserede net skal være omfattet, og der skal også være specifikationer for styring og drift på europæisk plan. Sektorens aktører vil bygge videre på de fælles tekniske specifikationer fra RACE og telematikprogrammet, på arbejdet i EURESCOM og andre tekniske organisationer, som sektorens aktører har oprettet, samt på resulterne af de igangsværende bredbåndsforsøg og af ESPRIT- og IT-programmerne.

- At tilrettelægge netudviklingen hen imod målnettene.

- At tilskynde til udvikling af åbne, driftskompatible og brugervenlige systemer.

- Definition af midler til at få adgang til bredbåndsnet på de tre specificerede lag.

- Etablering af fælles specifikationer på grundlag af europæiske standarder og verdensstandarder.

- Fremme af samarbejdet mellem aktørerne i sektoren, herunder navnlig nye og fragmenterede operatører, som f.eks. kabel-tv-net, samt samarbejdet med brugere.

- Samarbejde og samordning mellem EU-programmer, europæiske programmer og nationale programmer.

(1) De andre kilder er: det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, strukturfondene, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond. Disse instrumenter er nærmere beskrevet i bilag I til dokumentet: »En metodologi for implementering af informtionssamfundets applikationer«.

(2) ETSI, CEN/Cenelec, Eurescom og ETNO.

BILAG II

KRITERIER FOR UDPEGNING AF PROJEKTER AF FÆLLES INTERESSE

Projekter af fælles interesse udpeges blandt de projektforslag, der indsendes af interesserede aktører i sektoren som reaktion på en forslagsindkaldelse som nævnt i artikel 7. De udpeges på grundlag af en vurdering af, hvorvidt de opfylder de i artikel 2 og 3 anførte formål og prioriteter. Projekterne skal være tværnationale med særlig vægt på interregionale projekter.

Desuden skal der tages hensyn til de økonomiske og finansielle kriterier, der er fastlagt i forordningen om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net. Det drejer sig om følgende kriterier, som efter denne forordnings regler vil blive benyttet til at afgøre, om der skal bevilges økonomisk støtte til et bestemt projekt:

- projektets potentielle økonomiske levedygtighed, som der bør være sikkerhed for

- projektets modenhed

- EF-tilskuddets katalysatorvirkning i forhold til anden offentlig og privat finansiering

- finansieringspakkens effektivitet

- de direkte eller indirekte samfundsøkonomiske virkninger, navnlig virkninger for beskæftigelsen

- følgerne for miljøet

- specielt for grænseoverskridende projekter, samordning af tidsfølgen for de forskellige dele af et projekt.