Den 30. marts 2020 vedtog EU forordning (EU) 2020/459 om ændring af forordning (EØF) nr. 95/93 (forordningen om lufthavnsslots) med henblik på at fritage luftfartsselskaber for den såkaldte "use-it-or-lose-it"-regel. I henhold til artikel 8, stk. 2, sammenholdt med artikel 10, stk. 2, i forordningen om lufthavnsslots skal luftfartsselskaberne anvende mindst 80 % af de slotserier, som de har fået tildelt, eller miste hævdvundne rettigheder til disse slots. Med ændringen fraviges kravet om slotbrug i en del af vinterfartplansæsonen 2019/2020 og i sommerfartplansæsonen 2020, der løber indtil den 24. oktober 2020. Formålet med denne ændring var at beskytte luftfartsselskabernes finansielle soliditet og undgå negative miljøpåvirkninger fra flyvninger med tomme eller stort set tomme fly, der kun gennemføres med det formål at opretholde de underliggende lufthavnsslots. Ændringen giver Kommissionen mulighed for indtil den 2. april 2021 at forlænge varigheden af fravigelsen ved en eller flere delegerede retsakter.

Siden starten af 2020 har covid-19-pandemien haft en markant negativ indvirkning på lufttransporten i Europa og på verdensplan. I juni 2020 meddelte IATA, at de forventede, at luftfartsselskaber ville lide et hidtil uset nettotab på 83,4 mia. USD (en nettoavance på 3,2 %) i 2020. De sundhedsbeskyttelsesforanstaltninger og rejserestriktioner, der blev indført af EU's medlemsstater og tredjelande som reaktion på pandemien, har kraftigt svækket forbrugernes efterspørgsel og tillid, hvilket igen har ført til et rekordstort og vedvarende fald i lufttrafikken i Den Europæiske Union. Antallet af flyvninger i det europæiske luftrum faldt med op til 90 % i marts-april 2020 i forhold til samme periode i 2019. Europas lufthavne håndterede stadig over 5 mio. passagerer den 1. marts 2020, men den 31. marts 2020 var dette tal faldet til blot 174 000 (et fald på 97,1 % i forhold til samme dag i 2019). Den 26. juli 2020 var antallet af passagerer faldet med -72 % i forhold til samme dag i 2019 .

Som følge af faldet i trafikken steg antallet af annullerede flyafgange kraftigt (figur 1.3), mens udnyttelsesgraden for slots omvendt faldt kraftigt (figur 1.2) i forhold til samme periode i 2019. Fra uge 11 og frem kan der konstateres et kraftigt fald i udnyttelsen af slots, som har stabiliseret sig på et meget lavt niveau fra uge 14 og frem og fortsat er på under 20 %. Antallet af aflyste flyvninger begynder at stige i uge 9, og stigningen tog til fra uge 11.

Ifølge Eurocontrols data startede nedgangen i trafikken i EØS i uge 11 med et fald på 17 % i forhold til samme uge i 2019. Trafikken fortsatte sin hastige nedgang til et fald på 59 % og 82 % i forhold til 2019 i henholdsvis uge 12 og 13. De laveste trafikmængder blev registreret i uge 15 og 16 (fald på 89 %). Derefter begyndte trafikken gradvist at stige, men var stadig kun nået op på 26 % af 2019-niveauet den 22. juni 2020 (uge 26), hvilket svarer til en nedgang på 74 % i forhold til det foregående år. I midten af august 2020 var trafikken stadig 47 % lavere end i samme periode i 2019.

I denne sammenfattende rapport vurderes situationen ud fra data indsamlet fra Eurocontrol, et udsnit af luftfartsselskaber, der tegner sig for 70 % af den samlede trafik i EU, slotkoordinatorer og rejsebureauer, ud fra oplysninger fra Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og medlemsstaterne om den epidemiologiske situation og prognose samt ud fra de indførte inddæmningsforanstaltninger.

I mellemtiden faldt den gennemsnitlige belægningsgrad for 10 europæiske luftfartsselskaber, som har forsynet Kommissionen med data, fra 80 % i uge 9 til 26 % i uge 15. Ikke nok med at luftfartsselskaberne flyver mindre, men de få flyvninger, der gennemføres, har fortsat en utilstrækkelig belægningsgrad. I uge 23, hvor lufttrafikken inden for EU var blevet genåbnet i væsentlig grad, steg den gennemsnitlige belægningsgrad til 44 %, og i midten af august nåede den op på 56 %. I samme uge i 2019 lå den gennemsnitlige belægningsgrad for de samme luftfartsselskaber mellem 75 % (uge 4) og 89 % (uge 26).

Figur 1.4

Kilde: Data indsamlet af Kommissionen fra luftfartsselskaber

b.Nedgangen i lufttrafikken skyldes udbruddet af covid-19

Covid-19 har spredt sig over hele verden med tilfælde på fem kontinenter. Selv om WHO og ECDC generelt set ikke betragter rejserestriktioner som den mest effektive måde at imødegå en pandemi på, har både WHO sammen med Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og ECDC foreslået, at kortsigtede rejserestriktioner kan bidrage til at inddæmme udbruddet . Mange lande reagerede på covid-19-udbruddet ved at indføre flyveforbud og rejserestriktioner, hvoraf nogle stadig er i kraft i dag. Dette har i alvorlig grad påvirket den internationale lufttrafik, da restriktioner, der kun tillader "væsentlige rejser", undertrykker efterspørgslen til et niveau, hvor de fleste ruter ikke længere kan drives kommercielt.

Medlemsstaterne har begrundet deres forbud mod flyvninger inden for EU som en foranstaltning til begrænsning af spredningen af covid-19, med bekymringer om, at de foranstaltninger, som visse lande har vedtaget, har vist sig ikke at være effektive nok, og med WHO's og ECDC's statistiske data om antallet af nye smittetilfælde. Omfanget af rejse- og flyveforbud varierede. For at fremme fragttjenesters fortsatte drift har Kommissionen indført retningslinjer til fremme af luftfragtoperationer under covid-19-pandemien. Flyveforbuddene mellem medlemsstaterne toppede i perioden 20.-26. marts 2020, hvor 20 medlemsstater havde indført flyveforbud. Derefter er der sket en langsom reduktion, så 16 medlemsstater havde flyveforbud i kraft den 31. marts, mens tallet var 14 medlemsstater den 6. april. Pr. 7. juli har 7 medlemsstater flyveforbud over for nogle få konkrete lande, som har en højere forekomst af covid-19-tilfælde.

For så vidt angår flyvninger uden for EU vedtog Kommissionen den 16. marts 2020 en meddelelse med henstilling om midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser fra tredjelande til EU+-området i en måned. Den 17. marts 2020 blev EU's stats- og regeringschefer enige om at gennemføre de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser. De fire associerede Schengenlande gennemførte dem også. Disse restriktioner er siden da blevet forlænget flere gange.

Ud over de lovgivningsmæssige rammer er forbrugertilliden en vigtig pandemirelateret faktor, der påvirker trafikmængden, og som tyder på, at der er en forbindelse mellem faldet i lufttrafikken og udbruddet af covid-19. Der findes endnu ikke mange data om dette. Irish Central Statistics Office har gennemført en undersøgelse af passagerernes tillid til flyrejser. Næsten fire ud af fem (78,0 %) svarede, at de følte sig "skidt" eller "meget skidt" til mode ved udsigten til at foretage en international rejse med fly.

IATA's regelmæssigt offentliggjorte økonomiske rapporter om krisen viser, at antallet af reservationer faldt stadig hurtigere fra februar 2020 indtil omkring midten af april. Siden da har antallet rettet sig lidt, men det er fortsat 82 % lavere ved udgangen af juni 2020. Der synes at være en sammenhæng mellem stigningen i antallet af nye smittetilfælde og faldet i antal reservationer. Desuden har IATA iværksat regelmæssige undersøgelser af passagerernes tillid siden covid-19-udbruddet. I april angav ca. 60 % af de adspurgte, at de sandsynligvis vil begynde at rejse igen inden for nogle få måneder, efter at pandemien fortager sig. I juni var dette tal nede på 45 %. Respondenterne svarer, at de vil vente 6 måneder til et år, før de begynder at rejse igen. Derfor forventes forbrugertilliden fortsat at være lav i de kommende måneder.

Ovenstående viser en stærk sammenhæng mellem covid-19-udbruddet og faldet i lufttrafikken.

c.Nedgangen i lufttrafikken forventes at vare ved i den nærmeste fremtid.

Under de nuværende omstændigheder er det vanskeligt at forudsige udviklingen i trafikniveauet. I de scenarier, der er udarbejdet af Eurocontrol (baseret på henholdsvis en koordineret og en ikkekoordineret tilgang til genopretningen), anslås det ifølge den mere optimistiske, koordinerede tilgang, at lufttrafikken gradvist vil stige fra det laveste niveau i april 2020 til et fald på 50 % i august 2020 i forhold til august 2019 og til et fald på 15 % i februar 2021 i forhold til februar 2020. Den 30. juli forventede IATA i sin økonomiske prognose, at antallet af sædekilometer (RPK'er) vil falde med lidt over 60 % i 2020 i forhold til 2019, og at der ikke vil ske en tilbagevenden til niveauerne fra før covid-19-krisen før i 2024.

De faktorer, der vil få indvirkning på, hvordan lufttrafikken udvikler sig, er rejserestriktioner, forbrugernes reservationsmønstre og lovpligtige sundhedsforanstaltninger, der pålægges industrien. Disse faktorer hænger tæt sammen med muligheden for en genopblussen af tilfælde og fraværet af en vaccine indtil videre. Alle prognoser er behæftet med en høj grad af usikkerhed.

Med hensyn til rejsebegrænsninger er antallet af flyveforbud inden for EU som beskrevet i afsnit b i øjeblikket faldende. Kommissionen anbefalede Schengenmedlemsstaterne og de associerede Schengenlande at ophæve kontrollen ved de indre grænser senest den 15. juni 2020, hvilket resulterede i en stigning i kommercielle fartplaner for passagertrafik (se figur 1.1). I en henstilling fra Rådet anbefales det, at der fra den 1. juli tillades ikkevæsentlige rejser til og fra en første liste over tredjelande, der vil blive taget op til revision med jævne mellemrum. Men selv om der forventes en fortsat forbedring af lufttrafikken i den europæiske sommerperiode som følge af, at restriktionerne hæves, kan en anden bølge af smittetilfælde, som man har set i Folkerepublikken Kina og flere steder i EU, medføre et fornyet fald i lufttrafikken. Selv om der generelt observeres en faldende tendens i antallet af sygdomstilfælde i Europa, rapporteres der fortsat om smittespredning i samfundet i de fleste EU/EØS-lande, og nogle oplever en genopblussen af tilfælde eller store lokale udbrud. Der er også historisk præcedens for, at pandemier udvikler sig i flere bølger. Dette kan føre til, at forbud genindføres, og at mængden af lufttrafik falder.

For så vidt angår den fremtidige efterspørgsel efter lufttrafik og forbrugertillid, har interessenter, som er blevet kontaktet af Kommissionen (flyselskaber, rejsebureauer og onlinereservationssystemer) anført, at det er meget vanskeligt at foretage fremskrivninger længere frem end vinterfartplansæsonen 2020/2021. Selv om luftfartsselskaberne allerede inden covid-19-krisen var i stand til at præsentere fartplaner for det kommende år, er det i øjeblikket vanskeligt for dem at planlægge for den kommende sæson. Luftfartsselskaberne opdaterer løbende fartplanerne, så de kan reagere på uforudsigelige ændringer i rejse- eller flyverestriktioner og passagerernes svært forudsigelige efterspørgsel.