EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.2.2021 COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET ·Begrundelse og formål Horisont Europa — EU's nye rammeprogram for forskning og innovation (2021-2027) — har til formål at øge EU's forsknings- og innovationseffekt ved at kombinere europæiske partnerskabers saminvestering med yderligere private og offentlige midler på områder, hvor omfanget og omfanget af forsknings- og innovationsressourcerne kan bidrage til at opfylde EU's prioriteter under Horisont Europa, navnlig søjle II — Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne. I [artikel 8, stk. 1, litra c),] i Horisont Europa-forordningen anføres det, at institutionaliserede europæiske partnerskaber på grundlag af artikel 185 og 187 i TEUF "kun gennemføres, hvis andre dele af Horisont Europa-programmet, herunder andre former for europæiske partnerskaber, ikke gør det muligt at opfylde målsætningerne eller generere de nødvendige forventede indvirkninger, og hvis det er begrundet i et langsigtet perspektiv og høj grad af integration". I Horisont Europa-forordningen har medlovgiverne også opstillet otte prioriterede områder, hvor der muligvis kan etableres institutionaliserede europæiske partnerskaber i henhold til artikel 185 eller 187 i TEUF. På dette grundlag blev et sæt af 12 initiativer udpeget som kandidater, som blev underkastet en koordineret konsekvensanalyse. Dette forslag omfatter ni institutionaliserede europæiske partnerskaber på grundlag af artikel 187 i TEUF og omhandler oprettelse af individuelle fællesforetagender for gennemførelse heraf. Europa-Kommissionen har endvidere vedtaget et forslag til et institutionaliseret europæisk partnerskab om højtydende databehandling på grundlag af artikel 187 i TEUF [COM(2020) 569 final], og den planlægger at vedtage et forslag om et europæisk partnerskab om metrologi på grundlag af artikel 185 i TEUF [tilføj reference]. To initiativer — et om samarbejdende, opkoblet og automatiseret mobilitet og et andet om innovative små og mellemstore virksomheder — var også blandt de oprindelige kandidater til institutionaliserede europæiske partnerskaber. Konsekvensanalysen førte imidlertid til en konklusion om, at en anden interventionsform ville være mere hensigtsmæssig. · Sammenhæng med de gældende regler på samme område Som led i den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 vil Horisont Europa blive mere virkningsdrevet med et stærkt fokus på at skabe europæisk merværdi. Horisont Europa vil også blive gennemført mere effektivt, især fordi der sikres sammenhæng, koordinering og komplementaritet inden for Horisont Europa og i forhold til andre initiativer på EU-plan samt lokale, regionale, nationale og eventuelt internationale initiativer og deres tilhørende finansieringskilder. Horisont Europa har til formål at imødegå de globale udfordringer, som EU står over for, og som kræver "en radikal ny tilgang til udvikling og anvendelse af nye teknologier og innovative løsninger for borgerne og planeten i et omfang og i et tempo, der aldrig er opnået før, og til tilpasning af vores politik og økonomiske rammer for at vende globale trusler til nye muligheder for vores samfund og økonomi, borgere og virksomheder". Horisont Europa viderefører indsatsen for at styrke EU's videnskabelige og teknologiske grundlag og fremme konkurrenceevnen, men det benytter en mere strategisk og virkningsbaseret tilgang til EU's investeringer i forskning og innovation. Følgelig fremhæver målsætningerne for Horisont Europa behovet for "at opfylde Unionens strategiske prioriteter, bidrage til opfyldelse af EU's målsætninger og politikker og bidrage til håndtering af globale udfordringer, herunder målene for bæredygtig udvikling ved at overholde principperne i 2030-dagsordenen og Parisaftalen". Europæiske partnerskaber er centrale tilgange i Horisont Europa. De supplerer den eksisterende politiske ramme ved at tackle de globale udfordringer og EU-prioriteter, som kræver en kritisk masse og en langsigtet vision, som de respektive sektorer er enige om og engagerer sig i. Udfordringerne i forbindelse med klima- og miljøændringer, opnåelse af europæisk teknologisk lederskab og åben strategisk autonomi og sikring af en bæredygtig og inklusiv genopretning kræver, at spredte forsknings- og innovationsbestræbelser målrettes mod en fælles vision om den krævede omstillingsproces. Ved at samarbejde med både den offentlige og den private sektor bidrager europæiske partnerskaber til at fremskynde nye løsninger, især løsninger, som kan reducere drivhusgasemissionerne frem til 2030 i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt, og bidrager til at sikre grøn og digital omstilling. De muliggør et systematisk samarbejde med en bred vifte af interessenter og slutbrugere, herunder standardiseringsorganer og internationale partnere, med henblik på at sikre, at disse løsninger udbredes og i sidste ende bidrager til at opfylde de ambitiøse mål. De bidrager også til at styrke det europæiske forskningsrum ved at tilpasse forsknings- og innovationsdagsordnerne, forbedre færdigheder og øge de europæiske virksomheders absorptionskapacitet. De ni institutionaliserede europæiske partnerskaber, der er baseret på artikel 187 i TEUF, er fuldt ud tilpasset Horisont Europas nye virkningsdrevne politiske tilgang til europæiske partnerskaber. De udgør en del af porteføljen af 49 europæiske kandidatpartnerskaber og skaber derved et sammenhængende landskab. Som led i den strategiske planlægning blev det besluttet, at institutionaliserede europæiske partnerskaber skulle anvendes til de målsætninger og virkninger, der ikke kunne opnås gennem andre former for europæiske partnerskaber, og til prioriteter med et langsigtet perspektiv og en høj grad af integration. ·Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Som led i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 vil Horisont Europa — EU's nye rammeprogram for forskning og innovation — spille en central rolle i den sociale, økonomiske og miljømæssige omstilling, der er nødvendig for at gennemføre EU's politiske prioriteter. Under Horisont Europas strategiske planlægningsproces er den første strategiske plan for 2021-2024 blevet udviklet. De centrale strategiske retninger for støtte til forskning og innovation, som er udformet i samarbejde med interessenterne, er i fuld overensstemmelse med EU's prioriteter. Aktionerne under Horisont Europas søjle II "Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne" vil derfor være målrettet mod temaer med stor virkning, som kan bidrage væsentligt til at gennemføre EU's politiske prioriteter. De europæiske partnerskaber er fast forankret inden for Horisont Europas rammer og struktur, ligesom forsknings- og innovationsprioriteterne under Horisont Europas søjle II tager udgangspunkt i de samfundsmæssige udfordringer. De spiller en vigtig rolle med hensyn til at nå Kommissionens strategiske målsætninger, nemlig at fremskynde omstillingen til et grønt, klimaneutralt og digitalt Europa, samtidig med at den europæiske industris modstandsdygtighed og konkurrenceevne styrkes. Bidraget fra de ni institutionaliserede europæiske partnerskaber, der er omfattet af forslaget til EU's prioriteter, er følgende: Cirkulært biobaseret Europa: Dette partnerskab bidrager væsentligt til 2030-klimamålene, idet det baner vejen for klimaneutralitet inden 2050, og øger produktions- og forbrugssystemernes bæredygtighed og cirkularitet i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt. Det har til formål at udvikle og udvide den bæredygtige fremskaffelse og omdannelse af biomasse til biobaserede produkter ved at fokusere på bioraffinering i flere skalaer og ved at anvende cirkulære tilgange som f.eks. udnyttelse af biologisk affald fra landbruget, industrien og de kommunale sektorer. Det har også til formål at støtte udbredelsen af biobaseret innovation på regionalt plan med aktiv inddragelse af lokale aktører og med det formål at skabe nyt liv i landdistrikter, kystområder og randområder. Ren luftfart: Dette partnerskab bidrager til at gøre luftfarten klimaneutral ved at fremskynde udviklingen, integrationen og valideringen af primært disruptive forsknings- og innovationsløsninger, så de kan gennemføres så hurtigt som muligt. Det har også til formål at udvikle den næste generation af ultraeffektive lavemissionsfly med nye energikilder, motor og systemer, som vil være resultatet af en forsknings- og demonstrationsfase på et højt teknologisk modenhedsniveau (TRL). Støtten til luftfartsforskning og -innovation forbedrer luftfartssektorens konkurrenceevne og beskæftigelse, hvilket vil være særlig vigtigt for genopretningen. Målsætninger, der skal opfyldes inden 2030 omfatter: demonstration af disruptive teknologiske innovationer af luftfartøjer, der kan sænke nettoemissionen af drivhusgasser med mindst 55 % inden 2030, sammenlignet med 1990-niveauet, og en kurs mod klimaneutralitet inden 2050. Ren brint: Dette partnerskab vil fremskynde udviklingen og udbredelsen af den europæiske værdikæde for rene brintteknologier, som bidrager til et bæredygtigt, dekarboniseret og fuldt integreret energisystem og til meddelelsen "En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa" (COM/2020/301). Der fokuseres på produktion, distribution og lagring af ren brint og forsyning af sektorer, som er vanskelige at dekarbonisere, f.eks. tunge industrier og tunge transportapplikationer. Eksempler på målsætninger inden 2030: producere ren brint til ca. 1,5-3 EUR/kg, hvilket vil kræve, at 2030-målene om effektivitetsforbedringer og sænkning af CAPEX-omkostningerne nås. Dette forudsætter endvidere, at vedvarende elektricitet er tilgængelig til gunstige priser, at indtrængen på massemarkederne er mulig, og at distributionsomkostningerne generelt reduceres til under 1 EUR/kg brint.

Europas jernbaner: Dette partnerskab vil fremskynde udviklingen og udbredelsen af innovative teknologier (især digitale teknologier og automatisering), som kan tilvejebringe en radikal omstilling af jernbanesystemet og opfylde målsætningerne i den europæiske grønne pagt ved f.eks. at flytte en væsentlig del af indlandsgodstransporten, hvoraf 75 % i dag sker ad vej, til jernbanetransport og transport ad indre vandveje. Partnerskabet vil udvikle løsninger, der støttes bredt i hele EU, og som kan føre til en markedsudbredelse på op til 75 % inden 2030, forbedre jernbanernes konkurrenceevne og støtte Europas teknologiske førerposition på jernbaneområdet. Global Health EDCTP3: Dette partnerskab vil levere nye løsninger, der kan reducere byrden fra smitsomme sygdomme i Afrika syd for Sahara, og styrke forskningskapaciteten med henblik på at sikre beredskab til og reagere på smitsomme sygdomme, der dukker op igen i Afrika syd for Sahara og resten af verden. Det sigter mod senest i 2030 at have gjort fremskridt og udstedt licenser til mindst to nye sundhedsteknologier til bekæmpelse af smitsomme sygdomme og at have støttet mindst 100 forskningsinstitutter i 30 lande, så der kan ydes en effektiv og hurtig forskningsindsats og udvikles sundhedsteknologier mod nye epidemier. Initiativet om innovativ sundhed: Dette initiativ vil bidrage til at skabe et EU-dækkende økosystem for sundhedsforskning og -innovation, som kan gøre det lettere at omsætte videnskabelig viden til håndgribelige innovationer. Det vil støtte udviklingen af sikre, effektive og omkostningseffektive produkter og tjenester med det enkelte menneske i centrum, som imødegår centrale uopfyldte folkesundhedsbehov og medvirker til tværsektoriel sundhedsinnovation inden for en globalt konkurrencedygtig europæisk sundhedsindustri. Det vil omfatte forebyggelse, diagnostik, behandling og bekæmpelse af sygdomme. Nogle af 2030-målene omfatter lancering af mindst 30 storstilede tværsektorielle projekter med fokus på sundhedsinnovationer og på demonstration af mulighederne for at integrere sundhedsprodukter eller -tjenester. Initiativet vil bidrage til at opfylde målsætningerne i den europæiske kræfthandlingsplan, den nye industristrategi for Europa og lægemiddelstrategien for Europa. Centrale digitale teknologier: Centrale digitale teknologier omfatter elektroniske komponenter, deres design, fremstilling og integration i systemer og den software, der definerer, hvordan de fungerer. Dette partnerskabs overordnede formål er at støtte den digitale omstilling inden for alle økonomiske og samfundsmæssige sektorer, få omstillingen til at fungere for Europa og støtte den europæiske grønne pagt. Målet er, at EU's lederskab inden for centrale digitale teknologier senest i 2030 vil understøtte den industrielle førerposition ved at have udnyttet de nye muligheder for at etablere teknologisk suverænitet og styrke konkurrenceevnen. SESAR (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum): Formålet med dette initiativ er at digitalisere lufttrafikstyringen, gøre det europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden og støtte den europæiske luftfartssektors konkurrenceevne og genopretning efter covid-19-krisen. Målene omfatter: forbedret konnektivitet, integration og automatisering mellem luft og jord, øget fleksibilitet og skalerbarhed af lufttrafikstyring og sikker integration af ubemandede luftfartøjer. Målet er senest i 2030 at have leveret de løsninger, der er beskrevet i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen for fase D på teknologisk modenhedsniveau 6. Intelligente net og tjenester: Dette partnerskab vil støtte den teknologiske suverænitet for intelligente net og tjenester i overensstemmelse med den nye industristrategi for Europa og EU-værktøjskassen til 5G-sikkerhed. Det har til formål at bidrage til at løse samfundsmæssige udfordringer og muliggøre den digitale og grønne omstilling. I forbindelse med covid-19-krisen vil det støtte teknologier, der vedrører både sundhedskrisen og den økonomiske genopretning. Partnerskabet vil sætte de europæiske aktører i stand til at udvikle teknologikapaciteten til 6G-systemer som grundlag for fremtidige digitale tjenester frem mod 2030. Det vil hjælpe med at udvikle førende markeder for 5G-infrastruktur og -tjenester i Europa ved at koordinere udbredelsen af 5G med Connecting Europe 2-facilitetens digitale område (CEF). 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET ·Retsgrundlag Disse forslag til institutionaliserede europæiske partnerskaber er baseret på artikel 187 i TEUF, hvorefter Unionen kan oprette fællesforetagender eller enhver anden struktur, der er nødvendig for korrekt gennemførelse af programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration i Unionen. ·Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Forskning er en delt kompetence mellem EU og medlemsstaterne i henhold til TEUF. I henhold til artikel 4, stk. 3, har EU på områderne forskning, teknologisk udvikling og rummet kompetence til at gennemføre specifikke tiltag, navnlig fastlægge og iværksætte programmer, uden at det berører medlemsstaternes handlefrihed på disse områder. De foreslåede initiativer fokuserer på områder, hvor der er en påviselig merværdi ved at handle på EU-niveau i medfør af skalaen, hastigheden og omfanget af den indsats, der kræves, for at EU kan opfylde sine langsigtede traktatmålsætninger og opfylde sine strategiske politiske prioriteter og forpligtelser. De foreslåede initiativer bør også supplere og styrke de nationale og subnationale aktiviteter på samme område. Da europæiske partnerskaber er baseret på en fælles langsigtet strategisk forsknings- og innovationsdagsorden, er de egnet til at imødegå komplekse grænseoverskridende udfordringer. De kan håndtere en række systemiske, markedsmæssige og omstillingsrelaterede svigt, hvilket er nødvendigt for at fremskynde udviklingen og udbredelsen af innovationer. De fokuserer på: ·at styrke samarbejdet og udvekslingen af viden mellem centrale aktører inden for det europæiske forsknings- og innovationssystem, herunder tværfagligt og tværsektorielt samarbejde, og øget integration af værdikæder og økosystemer ·at sikre tilpasning og integration af europæiske, nationale/regionale og industrielle forsknings- og innovationsstrategier, -programmer og -investeringer i overensstemmelse med de aftalte retningslinjer ·at tilvejebringe kritiske investeringer i fælles prioriteter og øge de private investeringer i forskning og innovation ·at mindske risiciene og usikkerheden for industrien i forbindelse med investeringer i forsknings- og innovationsaktiviteter og nye teknologier/løsninger ved at dele risici og skabe et forudsigeligt investeringsgrundlag. En indsats på nationalt plan eller af industrien alene kan ikke sikre den skala, den hastighed og det omfang af støtte til forskning og innovation, der kræves, for at EU kan opfylde sine langsigtede traktatmålsætninger og opfylde sine strategiske politiske prioriteter (herunder klima- og energimålene i Parisaftalen og den europæiske grønne pagt) og kan bidrage til at imødegå de globale udfordringer og opfylde målene for bæredygtig udvikling. ·Proportionalitetsprincippet Proportionalitetsprincippet understøtter hele den tilgang, der har ført til dette forslag. Den politiske og retlige kontekst har ændret sig, siden de nuværende partnerskaber blev oprettet. Der er i dag et øget fokus på behovet for at rationalisere EU's politiske prioriteter og sikre, at de har en målbar virkning. I lyset af den nye kontekst er det vigtigt kun at vælge et europæisk partnerskab, når der er en reel og påviselig merværdi. Hvert institutionaliseret europæisk partnerskab skal derfor bevise dets merværdi, navnlig at dets målsætninger ikke kan opfyldes mere effektivt ved hjælp af enklere midler, herunder standardtilgangen i traditionelle Horisont Europa-indkaldelser eller enklere former for partnerskaber som f.eks. "samprogrammerede partnerskaber".

Kandidatpartnerskabernes proportionalitet blev vurderet efter følgende logik i to trin: (1)begrundelsen for anvendelsen af en partnerskabstilgang inden for et område (herunder overvejelser om additionalitet, retningsvirkning og sammenhæng med strategiske prioriteter) i stedet for andre former for intervention under Horisont Europa (2)hvis partnerskabstilgangen blev vurderet at være hensigtsmæssig, blev proportionalitetshensyn lagt til grund for vurderingen af, hvilken type partnerskab (samprogrammeret, samfinansieret eller institutionaliseret partnerskab) der mest effektivt kan opfylde de tilsigtede målsætninger. ·Valg af retsakt Dette forslag har til formål at oprette ni fællesforetagender på grundlag af artikel 187 i TEUF. For denne type struktur kræves der i henhold til artikel 188, stk. 1, TEUF en rådsforordning. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER ·Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Konklusionerne af tidligere evalueringer blev grundigt overvejet i forbindelse med udviklingen af Horisont Europa. Disse resultater har også formet den nye virkningsbaserede tilgang til partnerskaber og har bidraget til at gennemføre kriterierne for deres udvælgelse, gennemførelse, overvågning og udfasning. Som anført i bilag 5 til konsekvensanalysen af Horisont Europa blev følgende forbedringsområder udpeget: ·I midtvejsevalueringen af Horisont 2020 blev det konkluderet, at det overordnede partnerskabslandskab var blevet alt for komplekst og fragmenteret. Det samlede antal forsknings- og innovationspartnerskaber under Horisont 2020 er ca. 100, og de repræsenterer i gennemsnit ca. 25 % af det tilgængelige Horisont 2020-budget, hvor offentlig-private partnerskaber tegner sig for ca. 17,5 % af Horisont 2020-budgettet. Midtvejsevalueringen viste, at der er behov for at rationalisere det overordnede europæiske landskab af forsknings- og innovationspartnerskaber, forbedre partnerskabernes åbenhed og gennemsigtighed og knytte dem sammen med EU's fremtidige strategiske forsknings- og innovationsprioriteter og Horisont Europa-missioner. ·I artikel 187-evalueringen blev det påpeget, at de offentlig-private partnerskabers aktiviteter skulle bringes i overensstemmelse med EU's politikker og med de nationale og regionale politikker. Ifølge evalueringen bør de centrale resultatindikatorer revideres, og en bredere vifte af interessenter bør inddrages i forvaltningsstrukturerne eller i de indsendte forslag. Den fremhævede også behovet for at forbedre og styrke kommunikationen, navnlig for at sikre en effektiv formidling af projektresultaterne. For de enkelte initiativer forklarer de tematiske dele af hver konsekvensanalyse, der ledsager dette forslag, hvordan erfaringerne fra tidligere evalueringer, både positive og negative, også er blevet anvendt. ·Høringer af interesserede parter Dette forslag og de ledsagende konsekvensanalyser har været genstand for en bred høring af interesserede parter, både under udarbejdelsen af Horisont Europa-forslaget og senere for alle europæiske partnerskabskandidater: –Medlemsstaterne blev hørt gennem Horisont Europa-programudvalgets "strategiske skyggesammensætning". –Der blev afholdt en åben offentlig høring for kandidater til institutionaliserede partnerskaber på grundlag af artikel 185 og 187 i TEUF mellem den 11. september og den 6. november 2019, hvor der blev modtaget mere end 1 600 svar. –Der blev afholdt målrettede høringer med det formål at udarbejde konsekvensanalyserne for de 12 kandidater til institutionaliserede partnerskaber. For hver kandidat interviewede en ekstern konsulent et repræsentativt udsnit af interesserede parter for at høre deres mening om behovet for og merværdien af EU-tiltag. Resultaterne af alle høringer af interesserede parter er samlet i de enkelte konsekvensanalyser, der ledsager de foreslåede partnerskaber, og har bidraget til at bestemme valget af den foretrukne gennemførelsesmåde. ·Indhentning og brug af ekspertbistand Med henblik på at udarbejde konsekvensanalysen til dette forslag anmodede Kommissionen en ekstern kontrahent om at udføre en undersøgelse af de foreslåede institutionaliserede partnerskaber og udvikle en fælles metode til at vurdere initiativernes effektivitet, sammenhæng og EU-merværdi for at sikre sammenlignelighed. Den eksterne undersøgelse er offentligt tilgængelig i EU Bookshop og omtales i konsekvensanalyserne for hvert initiativ. Kommissionen har anvendt den dokumentation, der blev indsamlet til undersøgelsen, navnlig med hensyn til de interesserede parters holdninger, resultater af efterfølgende evalueringer, fastlæggelse af de problemer, der skulle løses, og de forventede virkninger af de politiske løsningsmodeller, men den har også foretaget sin egen analyse af disse oplysninger i lyset af de seneste politiske ændringer og yderligere dokumentation, der blev tilgængelig efter undersøgelsens afslutning. ·Konsekvensanalyse

Da kandidaterne til institutionaliserede europæiske partnerskaber var blevet udpeget, blev konsekvensanalyseprocessen iværksat med henblik på at finde frem til den mest hensigtsmæssige gennemførelsesordning for hvert initiativ baseret på følgende politiske løsningsmodeller: Løsningsmodel 0 (basisscenariet) — traditionelle indkaldelser under rammeprogrammet Løsningsmodel 1 — samprogrammeret europæisk partnerskab Løsningsmodel 2 — samfinansieret europæisk partnerskab Løsningsmodel 3 — institutionaliseret partnerskab ·Delløsning 3a — institutionaliserede partnerskaber baseret på artikel 185 i TEUF ·Delløsning 3b — institutionaliserede partnerskaber baseret på artikel 187 i TEUF. Den sammenlignende vurdering af fordelene ved hver løsningsmodel omfattede en analyse af tiltagets relevans, dets proportionalitet og dets effektivitet med hensyn til at opfylde de tilsigtede målsætninger. Som resultat heraf blev der foreslået en skræddersyet tilgang for hver kandidat, der varierer fra administrativt lettere samarbejde til institutionaliseret samarbejde, afhængigt af de tilsigtede politiske målsætninger, de specifikke udfordringer og de ønskede resultater, der var udpeget for hver kandidat. De individuelle konsekvensanalyser blev forelagt Udvalget for Forskriftskontrol i tre særskilte høringer mellem marts og juni 2020. To konsekvensanalyser fik en positiv udtalelse ved førstebehandlingen, seks fik en positiv udtalelse med forbehold, og fire fik en negativ udtalelse og måtte genforelægges udvalget. Hovedkritikken i de konsekvensanalyser, der fik en negativ udtalelse, vedrørte: omfanget af det foreslåede initiativ, behovet for at klarlægge de problemer og målsætninger, som det foreslåede initiativ effektivt vil kunne løse under det næste rammeprogram, virkningen af at afbryde et allerede eksisterende initiativ (hvor det er relevant) og i nogle tilfælde forskellen mellem den foretrukne løsning og andre alternativer. De fire konsekvensanalyser, der fik en negativ udtalelse under førstebehandlingen, blev forelagt igen. Tre af dem fik en positiv udtalelse med forbehold, og det fjerde fik en positiv udtalelse. ·Målrettet regulering og forenkling De foreslåede initiativer imødekommer behovet for at forenkle tilgangen til partnerskaber i overensstemmelse med Horisont Europa-forslaget. Dette behov blev støttet af Europa-Parlamentet og Rådet. Det blev følgelig aftalt, at Horisont Europa skulle støtte tre typer partnerskaber: samprogrammeret, samfinansieret og institutionaliseret (på grundlag af artikel 187 eller 185 i TEUF og viden- og innovationsfællesskaber under EIT). Dette er i overensstemmelse med ånden i programmet for målrettet og effektiv regulering (REFIT). I den konsekvensanalyse, der ledsager dette forslag, undersøges hvert initiativ for sig selv, men der benyttes også en tværgående tilgang, hvor det undersøges, hvordan effektiviteten og sammenhængen kan øges, og dermed hvordan hvert enkelt partnerskabs virkning kan optimeres. Der udpeges fælles elementer, som kan hjælpe alle initiativer med at opfylde deres målsætninger og samtidig reducere omkostningerne, f.eks. ved at tilpasse forvaltningsordningerne for at sikre sammenhæng med andre initiativer. Denne tilgang er i fuld overensstemmelse med rammerne for bedre regulering og forenklingsbestræbelserne. Den enkelte basisretsakt bidraget til målet om at rationalisere landskabet for EU's forsknings- og innovationsfinansiering og til en strategisk og virkningsdrevet til europæiske partnerskaber. Horisont Europa-forordningen indeholder en række fælles krav til oprettelse og gennemførelse af europæiske partnerskaber. Ved at vedtage en modulopbygget tilgang sikre den enkelte basisretsakt, at de fælles bestemmelser for alle fællesforetagender kan bliver oversat på en sammenhængende måde (i første del), og at der er tilstrækkelig fleksibilitet til at opfylde hvert partnerskabs specifikke behov (i anden del). ·Grundlæggende rettigheder Denne forordning respekterer de grundlæggende rettigheder som fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. De fleste af de foreslåede initiativer har ingen direkte indvirkning på de grundlæggende rettigheder. Når de har direkte indvirkning, er der anført en specifik vurdering i afsnit 6 i hver konsekvensanalyse. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Unionens maksimale finansielle bidrag til fællesforetagenderne, inkl. EFTA-bidrag, udgør højst 9 600 mio. EUR, der betales gennem bevillingerne i Unionens almindelige budget, der bevilges til det specifikke Horisont Europa-program, som gennemfører Horisont Europa-rammeprogrammet. Dette bidrag vil komme fra søjle II "Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne". De midler, som Unionen stiller til rådighed til dækning af driftsomkostninger, vil som minimum blive modsvaret af bidrag fra andre medlemmer end Unionen. Fællesforetagendernes administrationsomkostninger må ikke overstige 501,174 mio. EUR i fællesforetagendernes varighed. Disse omkostninger dækkes gennem finansielle bidrag fra Unionen og andre medlemmer end Unionen.

5.ANDRE FORHOLD ·Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Partnerskaberne vil blive overvåget og evalueret i overensstemmelse med artikel 45 og 47 i Horisont Europa-forordningen og bilag III til samme forordning. De foreløbige og efterfølgende evalueringer vil blive støttet af eksterne kontrahenter og anvendt i de overordnede Horisont Europa-evalueringer. I overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat for europæiske partnerskaber, omfatter evalueringerne en vurdering af den mest effektive politiske interventionsmetode for fremtidige foranstaltninger og den eventuelle fornyelse af partnerskabet inden for det samlede landskab af europæiske partnerskaber. Hvis der ikke sker en fornyelse, vil der blive udviklet passende foranstaltninger for at sikre en udfasning af rammeprogrammets finansiering i overensstemmelse med de betingelser og den tidsplan, der er aftalt med partnerne i partnerskabet. ·Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget De institutionaliserede europæiske partnerskaber har til formål at øge sammenhængen og optimere virkningen i et forsknings- og innovationslandskab under udvikling. Den foreslåede rådsforordning består af tre dele: ·Første del indeholder bestemmelser, der gælder for alle fællesforetagender, med det formål at strømline og harmonisere de retlige grænsebetingelser og fastlægge en modulær tilgang, som kan udføre grundlaget for hvert enkelt fællesforetagendes operationelle struktur. ·Anden del indeholder bestemmelser, som er specifikke for de enkelte fællesforetagender, hvilket sikrer den nødvendige fleksibilitet til at tage hensyn til operationelle og politiske behov. ·Tredje del indeholder afsluttende bestemmelser, der gælder for alle fællesforetagender. ·Artikel 4: Målsætningerne og principperne for fællesforetagender er fast forankret i Horisont Europas målsætninger og struktur og er tæt forbundet med opnåelsen af EU's politiske målsætninger. Der er fastlagt et sæt fælles målsætninger på grundlag af den koordinerede konsekvensanalyse. ·Artikel 5: Operationelle målsætninger og opgaver — disse bestemmelser afspejler kravene til og gennemførelseskriterierne for europæiske partnerskaber, herunder behovet for at sikre en systemisk tilgang til at nå målene, adgang til resultater, overvågning for at spore fremskridt hen imod de politiske målsætninger, fremme af inklusion over for interesserede parter og inddragelse af små og mellemstore virksomheder. ·Artikel 7: Der fastlægges en fælles procedure for udvælgelse af nye medlemmer, så der sikres gennemsigtighed og åbenhed på tværs af initiativet, i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningen. ·Artikel 11: Der opstilles en ramme for at sikre partnernes bidrag i hele initiativets levetid og for at sikre, at omkostningerne deles mellem Unionen og de andre partnere end Unionen, som er en central forudsætning for en partnerskabstilgang. I denne artikel fastsættes det, at bidrag og forpligtelser skal øges kvalitativt og kvalitativt og kvantitativt i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningen. Der fastlægges en systemisk tilgang til bidrag fra industripartnere på tværs af alle initiativer i henhold til artikel 187 i TEUF, som er ansvarlig, støtter initiativernes åbenhed og er sammenhængende, gennemsigtig og retfærdig, samtidig med at initiativets tiltrækningskraft over for nye medlemmer sikres. ·Udfasning: Bestemmelserne hænger tæt sammen med opfyldelsen af specifikke målsætninger. I henhold til artikel 16, stk. 2, litra y), skal bestyrelsen opstille en realistisk plan for at videreføre initiativet uden for rammerne af et institutionaliseret partnerskab inden udgangen af 2022 så betids, at planen kan indgå i den foreløbige evaluering af Horisont Europa. Dette bør sikre, at formidlingsaktiviteterne videreføres, når Unionens deltagelse er ophørt, og at der etableres forbindelse til industrielle og andre politikker med henblik på at omstille initiativet fra forskning og innovation til udbredelse. ·Bestemmelser om forvaltning: Driften af de forskellige organer harmoniseres på tværs af fællesforetagenderne. Hvert fællesforetagende støttes af rådgivende grupper, så de har adgang til videnskabelig rådgivning og ekspertrådgivning, kan høre interesserede parter og inddrage medlemsstaterne (hvis de ikke er partnere). Fællesforetagenderne har imidlertid fleksibilitet til at anvende eksisterende sammensætninger til rådgivningsfunktioner eller oprette en ny sammensætning, som kan betjene mere end ét af dem. ·Sammenhæng og synergier (artikel 5, 16, 18 og 24) Ifølge Horisont Europa-forordningen skal europæiske partnerskaber sikre "samordning og/eller fælles aktiviteter med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer for at sikre det bedst mulige niveau af sammenkoblinger og sikre effektive synergier". I overensstemmelse hermed fastsættes det i første del, hvordan fællesforetagenderne forventes at samarbejde med andre partnerskaber og interagere med det bredere økosystem, navnlig med hensyn til deres opgaver og bestyrelsens opgaver, den rolles, om gruppen af repræsentanter for staterne spiller, og rapporteringen via den årlige aktivitetsrapport. I anden del opstilles nogle prioriterede europæiske partnerskaber, som de enkelte fællesforetagender forventes at indgået et formelt og regelmæssigt samarbejde med. 2021/0048 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 187 og artikel 188, stk. 1, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (1)Med henblik på at opnå den størst mulige indvirkning af EU-midler og det mest effektive bidrag til EU's politiske målsætninger fastsættes den politiske og retlige ramme for europæiske partnerskaber med private og/eller offentlige partnere i Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) [XXXX] ("Horisont Europa-forordningen"). Europæiske partnerskaber er et centralt element i Horisont Europas politiske tilgang. De oprettes for at nå Unionens prioriteter, som er målet for Horisont Europa, og sikre en klar virkning for Unionen og dens befolkning, som kan opnås mere effektivt i partnerskab gennem en strategisk vision, der deles og støttes af partnere, end af Unionen alene. (2)Europæiske partnerskaber under Horisont Europa-søjlen "Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne" spiller navnlig en vigtig rolle i indsatsen for at opfylde de strategiske målsætninger som f.eks. fremskyndelse af overgangen til bæredygtige udviklingsmål og et grønt og digitalt Europa, og de bør bidrage til genopretningen efter den hidtil usete covid-19-krise. De europæiske partnerskaber tager fat om grænseoverskridende udfordringer, der kræver en integreret tilgang. De gør det muligt at afhjælpe de omstillingsrelaterede, systemiske og markedsmæssige svigt, der er beskrevet i de konsekvensanalyser, der ledsager denne forordning, ved at samle en bred vifte af aktører på tværs af værdikæderne og økosystemerne for at arbejde hen imod en fælles vision og omsætte den til konkrete køreplaner og koordineret gennemførelse af aktiviteter. De gør det desuden muligt at koncentrere indsatsen og ressourcerne om fælles prioriteter for at løse de komplekse udfordringer. (3)For at opfylde prioriteterne og opnå resultater bør europæiske partnerskaber udvikles gennem en bred inddragelse af relevante interessenter fra hele Europa, herunder industrien, forskningsorganisationer, enheder, der udfører offentlige serviceydelser på lokalt, regionalt, nationalt eller internationalt plan, og civilsamfundsorganisationer som f.eks. fonde, der støtter og/eller udfører forskning og innovation. De bør også medvirke til at styrke samarbejdet mellem private og/eller offentlige partnere på internationalt niveau ved bl.a. at tiltræde forsknings- og innovationsprogrammer og grænseoverskridende investeringer i forskning og innovation til gensidig fordel for mennesker og virksomheder og samtidig sikre, at Unionen kan fastholde sine interesser i strategiske sektorer. (4)Den foreløbige evaluering af Horisont 2020 viste, at der med tiden er blevet indført et betydeligt repertoire af partnerskabsinstrumenter og -initiativer med syv former for gennemførelse og næsten 120 partnerskabsinitiativer Horisont 2020. Ud over den kompleksitet, der følger af den store spredning af instrumenter og initiativer, vurderes det, at deres evne til at bidrage til relaterede politikker på EU-plan og nationalt plan som helhed ikke er tilstrækkelig, selv om de har en række positive virkninger med hensyn til at opfylde deres målsætninger, f.eks. ved at opstille langsigtede dagsordener, strukturere forsknings- og innovationssamarbejdet mellem ellers spredte aktører og mobilisere yderligere investeringer. I konsekvensanalysen af Horisont Europa påpeges derfor et behov for at undersøge og rationalisere Unionens støtteordninger til forskning og innovation, navnlig med hensyn til partnerskaber, og for at omlægge partnerskaberne i retning af større virkning på og opnåelse af Unionens prioriteter. (5)For at imødegå sådanne problemer og opfylde det højere ambitionsniveau for europæiske investeringer bør Horisont Europa skabe betydelig forenkling og reform af Kommissionens politik for forsknings- og innovationspartnerskaber. Med henblik på at afspejle dets systemiske karakter, der har til formål at bidrage til EU-dækkende "omstillinger" hen imod målene for bæredygtighed, bør Horisont Europa mere effektivt udnytte disse partnerskaber med en mere strategisk, sammenhængende og virkningsdrevet tilgang. (6)I forordning (EU) 2020/852 fastlægges den generelle ramme for at afgøre, om en økonomisk aktivitet kvalificeres som miljømæssigt bæredygtig, med henblik på at definere bæredygtige investeringer. Den opstiller en fælles reference, som investorer, banker, industrien og forskere kan anvende, når de investerer i projekter og økonomiske aktiviteter, som har en væsentlig positiv indvirkning på klimaet og miljøet og ikke medfører væsentlig skade på nogen af dem. Den er referencen for grønne investeringer i Unionen. (7)Hvor det er relevant, bør partnerskaber betragte de tekniske screeningskriterier, jf. artikel 3 i forordning (EU) 2020/852, og "princippet om ikke at gøre væsentlig skade", jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852, som et instrument til at forbedre deres projekters parathed og adgang til grøn finansiering, som vil være afgørende for markedsudbredelsen og den bredere anvendelse af de innovative teknologier og løsninger, som de frembringer. Videnskabelig dokumentation er kernen i de tekniske screeningskriterier. Forskning og innovation, som gennemføres af partnerskaber, bør spille en vigtig rolle med hensyn til at hjælpe økonomiske aktører med at nå eller overgå de standarder og tærskler, der er fastsat i forordningen, og holde de tekniske screeningskriterier ajour og i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt. (8)På grundlag af Horisont Europa-forordningen bør det være muligt at oprette europæiske partnerskaber ved brug af tre forskellige former, nemlig "samfinansieret", "samprogrammeret" og "institutionaliseret". Oprettelsen af institutionaliserede partnerskaber bør omfatte ny EU-lovgivning og oprettelse af særlige gennemførelsesstrukturer i henhold til artikel 185 eller 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). (9)I Horisont Europa-forordningen fastlægges der otte prioriterede områder, hvor der kan foreslås institutionaliserede partnerskaber. På tværs af disse prioriterede områder fremsættes der en række initiativer vedrørende institutionaliserede partnerskaber, og ni af dem er omfattet af denne forordning. (10)De forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagenderne, bør finansieres af Horisont Europa. For at opnå den størst mulige virkning bør fællesforetagenderne udvikle tætte synergier med andre EU-programmer og finansieringsinstrumenter, navnlig programmer og instrumenter, der støtter udbredelsen af innovative løsninger, uddannelse og regional udvikling, for at øge den økonomiske og sociale samhørighed og reducere ubalancerne. (11)Den nye politiske tilgang til europæiske partnerskaber, navnlig de institutionaliserede europæiske partnerskaber, kræver en ny metode til fastlæggelse af de retlige rammer for deres aktiviteter. Oprettelsen af fællesforetagender på grundlag af artikel 187 i TEUF viste sig at være effektiv i forbindelse med Horisont 2020 med hensyn til gennemførelsen, men det er nu nødvendigt at intensivere indsatsen. Denne forordning har derfor til formål at gøre gennemførelsen mere sammenhængende, effektiv og virkningsorienteret ved at omsætte Horisont Europa-bestemmelserne og erfaringerne fra programgennemførelsen under Horisont 2020 til fælles bestemmelser på tværs af fællesforetagenderne på en harmoniseret måde. Den har til formål at lette etableringen af samarbejde og synergier mellem europæiske partnerskaber og derved gøre fuld brug af deres sammenkoblinger på organisatorisk plan. Fællesforetagenderne bør søge muligheder for at inddrage repræsentanter for andre europæiske partnerskaber i drøftelserne under udarbejdelsen af deres arbejdsprogrammer, identificere de områder, hvor supplerende eller fælles aktiviteter kan tackle udfordringerne mere effektivt og virkningsfuldt, undgå overlapninger, afstemme tidsplanen for deres aktiviteter og sikre adgang til resultater og andre relevante former for udveksling af viden. (12)Når der er fundet synergier mellem dem, bør fællesforetagenderne sigte mod at fastlægge budgetandele, der bør anvendes til supplerende eller fælles aktiviteter mellem fællesforetagender. Denne forordning sigter endvidere mod at opnå større effektivitet og harmonisering af reglerne gennem intensiveret operationelt samarbejde og ved at udforske stordriftsfordele, herunder oprettelse af et fælles backoffice, som bør give fællesforetagenderne horisontale støttefunktioner. Det fælles backoffice bør gøre det lettere at opnå større virkning og harmonisering på fælles punkter, samtidig med at der bevares en vis grad af fleksibilitet til at opfylde de enkelte fællesforetagenders specifikke behov. Strukturen bør etableres ved hjælp af serviceleveranceaftaler, der indgås i fællesskab af fællesforetagenderne. Det fælles backoffices funktioner bør omfatte koordinerings- og administrative støttefunktioner på områder, hvor screeningen har vist sig at være effektiv og omkostningseffektiv, og bør tage hensyn til overholdelsen af kravet om ansvarlighed hos hver enkelt anvisningsberettiget. Den retlige struktur bør udformes, så den bedst opfylder fællesforetagendernes fælles behov, sikrer deres tætte samarbejde og udforsker alle mulige synergier mellem de europæiske partnerskaber og som følge heraf mellem de forskellige dele af Horisont Europa-programmet samt mellem de øvrige programmer, der forvaltes af fællesforetagenderne. (13)Konsekvensanalyserne for hvert fællesforetagende, der oprettes ved denne forordning, har kun givet dokumentation, der begrunder gennemførelsen af partnerskaber i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningen, hvis andre dele af Horisont Europa-programmet, herunder andre former for europæisk partnerskab, ikke ville nå målene eller ikke ville have de nødvendige forventede virkninger, hvorved en sådan gennemførelse er begrundet i et langsigtet perspektiv og en høj grad af integration. (14)Horisont Europa indfører en mere strategisk, sammenhængende og virkningsdrevet tilgang til europæiske partnerskaber, der bygger på erfaringerne fra den foreløbige evaluering af Horisont 2020. I overensstemmelse med det nye ambitionsniveau sigter denne forordning mod en mere effektiv anvendelse af institutionaliserede europæiske partnerskaber, navnlig ved at fokusere på klare målsætninger, resultater og virkninger, der kan opnås inden 2030, og ved at sikre et klart bidrag til de relaterede EU-politiske prioriteter og politikker. Tæt samarbejde og synergier med andre relevante initiativer på EU-plan og på nationalt og regionalt plan, navnlig med andre europæiske partnerskaber, er afgørende for at opnå større virkning og sikre, at resultaterne udnyttes. Ved vurderingen af den samlede virkning bør der tages hensyn til bredere investeringer ud over bidragene fra partnere og investeringer, der er udløst af de fællesforetagender, der bidrager til at opfylde deres målsætninger. (15)Denne forordning er baseret på principperne og kriterierne i Horisont Europa-forordningen, herunder åbenhed og gennemsigtighed, en stærk løftestangseffekt og langsigtede forpligtelser for alle involverede parter. Et af målene med denne forordning er at sikre, at initiativerne er åbne for en bred vifte af enheder, herunder nytilkomne. Partnerskaberne bør være åbne for enhver enhed, der er villig og i stand til at arbejde hen imod det fælles mål, og fremme bred og aktiv deltagelse af interessenter i deres aktiviteter, medlemskab og forvaltning, og som kan sikre, at resultaterne vil være til gavn for alle europæere, navnlig gennem en bred formidling af resultater og aktiviteter forud for udbredelsen i hele Unionen.

(16)For aktioner vedrørende Unionens strategiske aktiver, interesser, autonomi eller sikkerhed bør foranstaltningerne i Horisont Europa-forordningens artikel 16] finde anvendelse på fællesforetagenders arbejdsprogrammer. (17)I henhold til [bilag III] til Horisont Europa-forordningen skal de finansielle bidrag og/eller bidrag i naturalier fra andre partnere end Unionen udgøre mindst 50 % og kan udgøre op til 75 % af det europæiske partnerskabs aggregerede budgetforpligtelser. Følgelig bør denne forordning fastsætte det krævede bidrag fra medlemmerne af fællesforetagender på samme niveau som eller højere end Unionens bidrag. Unionen bør være i stand til at reducere sit bidrag, hvis andre medlemmer end Unionen ikke opfylder deres forpligtelser. (18)I overensstemmelse med ambitionerne i Horisont Europa-forordningen er en af forudsætningerne for at oprette institutionaliserede partnerskaber at sikre partnernes bidrag i hele initiativernes levetid. I denne forbindelse bør private partnere levere en betydelig del af deres bidrag i form af naturalier til fællesforetagendets driftsomkostninger. Fællesforetagenderne bør kunne søge at fremme disse bidrag gennem deres arbejdsprogrammer, navnlig ved at reducere finansieringssatserne. Disse foranstaltninger bør baseres på et fællesforetagendes specifikke behov og de underliggende aktiviteter. I begrundede tilfælde bør det være muligt at indføre yderligere betingelser, der kræver deltagelse af et medlem af fællesforetagendet eller dets konstituerende eller tilknyttede enheder, og som er rettet mod aktiviteter, hvor fællesforetagendets industrielle partnere kan spille en central rolle, f.eks. storstilede demonstrationer og flagskibsprojekter, og bidrage mere via lavere finansieringssatser. Niveauet af medlemmernes deltagelse bør overvåges af den administrerende direktør med henblik på at sætte bestyrelsen i stand til at træffe passende foranstaltninger og sikre en balance mellem partnernes engagement og åbenhed. I behørigt begrundede tilfælde kan kapitaludgifterne til f.eks. storstilede demonstrationsprojekter og flagskibsprojekter, betragtes som støtteberettigede omkostninger i overensstemmelse med den gældende retlige ramme. (19)I overensstemmelse med princippet om rimelig fordeling af bidragene mellem medlemmerne af fællesforetagender bør de finansielle bidrag til fællesforetagendernes administrationsomkostninger fordeles ligeligt mellem Unionen og de andre medlemmer end Unionen. Afvigelser fra dette princip bør kun overvejes i ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde, f.eks. hvor størrelsen af eller medlemskabsstrukturen for et medlem af fællesforetagendet, som ikke er Unionen, ville resultere i bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), på et så højt niveau, at de i alvorlig grad ville bringe incitamentet til at blive eller forblive en konstituerende eller tilknyttet enhed i medlemmet af fællesforetagendet i fare. I sådanne tilfælde bør minimumsprocentdelen for det årlige finansielle bidrag til fællesforetagendets administrationsomkostninger fra andre medlemmer end Unionen være 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, og bidragene fra SMV'er bør være betydeligt lavere end bidragene fra større konstituerende eller tilknyttede enheder. Når en kritisk masse af medlemmer, der giver mulighed for et bidrag på mere end 20 % af de samlede årlige administrationsomkostninger, er nået, bør de årlige bidrag pr. konstituerende eller tilknyttet enhed opretholdes eller forhøjes med henblik på gradvist at øge de andre medlemmers andel af det samlede bidrag til fællesforetagendets årlige administrationsomkostninger. De andre medlemmer af fællesforetagendet end Unionen bør bestræbe sig på at øge antallet af konstituerende eller tilknyttede enheder for at maksimere bidraget til 50 % af fællesforetagendets administrationsomkostninger i løbet af dets levetid. (20)Ifølge Horisont Europa-forordningen skal partnerne vise deres langsigtede engagement, herunder en minimumsandel af offentlige og/eller private investeringer. Følgelig skal Unionen i denne forordning udpege stiftende medlemmer, der er etableret i medlemsstater, lande, der er associeret med Horisont Europa-programmet, eller internationale organisationer. Hvis det er nødvendigt, bør det imidlertid være muligt at udvide medlemskabsgrundlaget for fællesforetagender, efter de er oprettet, med associerede medlemmer, der er udvalgt efter åbne og gennemsigtige procedurer, navnlig under hensyntagen til den nye teknologiske udvikling eller associeringen af yderligere lande til Horisont Europa-programmet. Juridiske enheder, der er interesseret i at understøtte fællesforetagendernes målsætninger inden for deres specifikke forskningsområder uden at blive medlem, bør også tilbydes mulighed for at blive bidragende partnere i disse fællesforetagender. (21)Oprettelse af et fællesforetagende sikrer et gensidigt fordelagtigt offentlig-privat partnerskab for de involverede medlemmer, herunder ved at fremme visheden om større budgetbevillinger til de relevante industrier over en syvårig periode. Hvis en enhed eller en af dens konstituerende eller tilknyttede enheder bliver stiftende medlem eller associeret medlem, kan den få indflydelse, enten direkte eller gennem repræsentanter for industrien, i fællesforetagendets bestyrelse. Bestyrelsen er fællesforetagendets beslutningstagende organ, der træffer beslutning om partnerskabets langsigtede strategiske retning samt dets årlige prioriteter. Stiftende medlemmer og associerede medlemmer og, hvis det er relevant, deres konstituerende enheder, bør derfor kunne bidrage til fællesforetagendets dagsorden og prioritering gennem vedtagelse og eventuel ændring af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden samt vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, herunder indholdet af indkaldelserne af forslag, den gældende finansieringssats pr. indkaldelsesemne og de dertil knyttede regler for indgivelse, evaluering, udvælgelse, tildeling og revision. (22)De andre medlemmer end Unionen bør forpligte sig til at gennemføre denne forordning ved en tilsagnserklæring. Sådanne tilsagnserklæringer bør være juridisk gyldige i hele initiativets levetid og nøje overvåges af fællesforetagendet og Kommissionen. Fællesforetagenderne bør skabe et juridisk og organisatorisk miljø, der sætter medlemmerne i stand til at opfylde deres forpligtelser, samtidig med at der sikres løbende åbenhed omkring initiativet og gennemsigtighed under gennemførelsen, navnlig med hensyn til fastsættelse af prioriteter og deltagelse i indkaldelser af forslag. (23)Yderligere forenkling er en hjørnesten i Horisont Europa-rammeprogrammet. I den forbindelse bør der være en forenklet indberetningsmekanisme for partnere, som ikke længere skal indberette ikkestøtteberettigede omkostninger. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør udelukkende bogføres på grundlag af støtteberettigede omkostninger. Dette giver mulighed for automatisk beregning af bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter via Horisont Europas IT-værktøjer, mindsker den administrative byrde for partnerne og gør indberetningsmekanismen for bidrag mere effektiv. Bidrag i naturalier til operationelle aktiviteter bør overvåges nøje af fællesforetagenderne, og den administrerende direktør for bestyrelsen bør udarbejde regelmæssige rapporter for at fastslå, om fremskridtene med hensyn til at nå målene for bidrag i naturalier er tilfredsstillende nok. Bestyrelsen bør vurdere både den indsats, der gøres, og de resultater, der opnås af de medlemmer, der bidrager til de operationelle aktiviteter, samt andre faktorer, såsom graden af SMV'ers deltagelse og initiativets tiltrækningskraft over for nytilkomne. Den bør efter behov træffe passende afhjælpende og korrigerende foranstaltninger under hensyntagen til principperne om åbenhed og gennemsigtighed. (24)Fællesforetagenderne bør give andre medlemmer end Unionen en systematisk mulighed for og incitament til at kombinere deres forsknings- og innovationsaktiviteter med fællesforetagendets. Yderligere aktiviteter bør ikke modtage finansiel støtte fra fællesforetagendet. De kan dog medregnes som medlemmernes bidrag i naturalier, når de bidrager til fællesforetagendets målsætninger og er direkte knyttet til dets aktiviteter. Denne forbindelse kan etableres gennem anvendelse af resultater fra indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet, eller dets tidligere initiativer, eller ved at påvise eb væsentlig EU-merværdi. Denne forordning bør fastsætte mere specifikke bestemmelser om omfanget af yderligere aktiviteter for hvert fællesforetagende, for så vidt det er nødvendigt for at opnå den ønskede retningsvirkning og virkning. Fællesforetagendernes bestyrelser bør videre beslutte, om det er nødvendigt at anvende forenklede metoder, f.eks. faste beløb eller enhedsomkostninger, for at opnå forenkling, omkostningseffektivitet og et passende beskyttelsesniveau for fortrolige forretningsdata, når bidragene vurderes. (25)Ved forvaltningen af fællesforetagender bør det sikres, at deres beslutningsprocedurer kan holde trit med det socioøkonomiske miljø og de globale udfordringer, som er i hastig udvikling. Fællesforetagenderne bør derfor udnytte ekspertise, rådgivning og støtte fra alle relevante interessenter, så de effektivt kan varetage deres opgaver og sikre synergier på EU-plan og nationalt plan. Fællesforetagenderne bør derfor have beføjelse til at oprette rådgivende organer med henblik på at yde ekspertrådgivning og udføre enhver anden rådgivningsopgave, der er nødvendig for at opfylde fællesforetagendernes målsætninger. Fællesforetagenderne bør ved oprettelsen af de rådgivende organer sikre en afbalanceret repræsentation af eksperter inden for rammerne af fællesforetagendets aktiviteter, herunder med hensyn til ligestilling mellem kønnene. Den rådgivning, der ydes af disse organer, bør omfatte videnskabelige perspektiver samt perspektiverne fra nationale og regionale myndigheder og andre interessenter i fællesforetagender. (26)Fællesforetagenderne bør kunne oprette et rådgivende organ med en videnskabelig rådgivende funktion. Dette organ eller dets medlemmer bør være i stand til at yde uafhængig videnskabelig rådgivning og støtte til det pågældende fællesforetagende. Den videnskabelige rådgivning bør navnlig vedrøre årlige arbejdsplaner, yderligere aktiviteter samt ethvert andet aspekt af fællesforetagendernes opgaver, hvis det er nødvendigt. (27)Fællesforetagenderne bør sikre, at medlemsstaterne er tilstrækkeligt informeret om deres aktiviteter, og de bør give rettidige oplysninger om aktiviteter, der gennemføres i medlemsstaterne, og have mulighed for at bidrage til forberedelses- og beslutningsprocedurerne. En sådan dialog med medlemsstaterne er særlig vigtig i forbindelse med synergier og behovet for at sikre en tilpasning af indsatsen og aktiviteterne på EU-plan og på nationalt, regionalt og europæisk plan for at skabe større gennemslagskraft. Fællesforetagender, hvor medlemsstaterne ikke deltager direkte eller indirekte som partnere, bør oprette en gruppe af repræsentanter for staterne for at tilpasse fællesforetagendernes aktiviteter til de politikker og foranstaltninger, der gennemføres på nationalt og regionalt plan. (28)Med henblik på at sikre, at fællesforetagenderne er bekendte med interessenternes holdninger og synspunkter i hele værdikæden på deres respektive områder, bør fællesforetagenderne kunne nedsættes deres egne rådgivende interessentgrupper alt efter hvert fællesforetagendes behov. Sådanne grupper bør være åbne for alle offentlige og private interessenter, herunder organiserede interessegrupper, og internationale interessegrupper fra medlemsstater, associerede lande og andre lande, som er aktive på fællesforetagendets område. (29)Fællesforetagenderne bør fungere på en åben og gennemsigtig måde og forelægge alle relevante oplysninger for de relevante organer inden for en rimelig frist samt fremme deres aktiviteter, herunder gennem kommunikations- og formidlingsaktiviteter rettet mod den brede offentlighed. (30)Fællesforetagenderne bør gennemføres ved hjælp af en struktur og efter regler, der øger effektiviteten og sikrer forenkling. Med henblik herpå bør hvert fællesforetagende vedtage finansielle bestemmelser, der gælder specifikt for dets behov, i overensstemmelse med artikel 71 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046. (31)Gennemførelsen af fællesforetagenderne bør baseres på de kriterier, der er fastsat for institutionaliserede partnerskaber i Horisont Europa-forordningen. Det bør støttes af brugen af elektroniske midler, der forvaltes af Kommissionen. Oplysninger vedrørende indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagenderne, herunder resultater, er af afgørende betydning for udviklingen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af Unionens politikker og programmer. Fællesforetagenderne bør derfor sikre, at EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer har adgang til alle oplysninger vedrørende de indirekte aktioner, som de finansierer, herunder resultater fra modtagere, der deltager i indirekte aktioner. Sådanne anvendelsesrettigheder bør begrænses til ikke-kommerciel og ikke-konkurrencemæssig anvendelse og bør overholde gældende regler om tavshedspligt. Personale ved EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer bør have adgang til disse oplysninger med forbehold af passende standarder for IT-sikkerhed og informationssikkerhed og i overensstemmelse med principperne om nødvendighed og proportionalitet. (32)Deltagelse i indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagenderne under Horisont Europa, bør være i overensstemmelse med reglerne i Horisont Europa-forordningen. Fællesforetagendet bør desuden sikre ensartet anvendelse af disse regler på baggrund af relevante foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen. Fællesforetagenderne bør anvende den model for tilskudsaftale, som Kommissionen har udarbejdet. Med hensyn til den periode, hvor der kan gøres indsigelse mod overdragelse af ejerskabet over resultaterne, omhandlet i [artikel 36, stk. 4], i Horisont Europa-forordningen, bør varigheden af innovationscyklusserne inden for de områder, der er dækket af de pågældende fællesforetagender, tages i betragtning. (33)Et af fællesforetagendernes vigtigste formål er at fremme Unionens økonomiske kapacitet og navnlig dens videnskabelige og teknologiske suverænitet. Genopretningen efter pandemien fremhæver endvidere behovet for at investere i centrale teknologier som f.eks. 5G, kunstig intelligens, cloudteknologi, cybersikkerhed og grøn teknologi og for at udnytte disse teknologier i Unionen. De resultater, der skabes af alle deltagere, vil spille en vigtig rolle i denne henseende, og alle deltagere vil få gavn af EU-finansieringen gennem de resultater, der genereres i projektet, og adgangsrettighederne hertil, selv de deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. For at beskytte Unionens interesser bør fællesforetagenders ret til at modsætte sig overdragelse af ejerskabet over resultater eller udstedelse af en eksklusivlicens vedrørende resultater også finde anvendelse på deltagere, der ikke har modtaget EU-finansiering. Ved udøvelsen af denne ret til at gøre indsigelse bør fællesforetagendet finde en rimelig balance mellem Unionens interesser og beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder til resultaterne tilhørende deltagere uden finansiering i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, idet der tages hensyn til, at disse deltagere ikke modtog EU-støtte til den foranstaltning, som resultaterne blev genereret fra. (34)Unionens finansielle bidrag bør forvaltes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og de regler om indirekte forvaltning, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) 2018/1046. (35)Med henblik på forenkling bør de administrative byrder nedbringes for alle parter. Dobbelte revisioner og uforholdsmæssige mængder af dokumentation og rapportering bør undgås. Revision af modtagere af EU-midler i medfør af denne forordning bør gennemføres i overensstemmelse med Horisont Europa-forordningen og andre relevante EU-finansieringsprogrammer.

(36)Unionens og de øvrige medlemmer af fællesforetagendets finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af rimelige foranstaltninger i hele udgiftsforløbet, herunder forebyggelse, afsløring og undersøgelse af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og, efter omstændighederne, med administrative og finansielle sanktioner i overensstemmelse med forordning (EU, Euratom)2018/1046. I betragtning af den særlige karakter af de foranstaltninger, som nogle fællesforetagender gennemfører, og som kræver, at de udfases over flere år, bør det være muligt at opdele de flerårige budgetmæssige forpligtelser mellem Kommissionen og det relevante fællesforetagende i årlige trancher. I denne henseende kan de budgetmæssige forpligtelser, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra b), d) og h), opdeles i årlige trancher. Indtil den 31. december 2024 må det samlede beløb for disse budgetmæssige forpligtelser ikke overstige 50 % af det maksimale EU-bidrag, der er fastsat i artikel 10 og artikel 145. Fra den 1. januar 2025 må mindst 20 % af det samlede budget for de resterende år ikke dækkes af årlige trancher. (37)I lyset af fællesforetagendernes særlige karakter og aktuelle status bør de være underlagt en særskilt dechargeprocedure. Revision af regnskaberne og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed bør foretages af Revisionsretten. (38)I henhold til Horisont Europa-forordningens [artikel 8, stk. 2, litra c)], bør fællesforetagender have en klar livscyklustilgang. For at sikre en passende beskyttelse af Unionens finansielle interesser bør der oprettes fællesforetagender for en periode, der udløber den 31. december 2031, så de kan udøve deres ansvar med hensyn til gennemførelsen af tilskud, indtil de sidste iværksatte indirekte aktioner er blevet afsluttet. (39)Inden for rammerne af Europa-Kommissionens prioritet om "En europæisk grøn pagt", der støttes af Unionens reviderede bioøkonomistrategi, EU's biodiversitetsstrategi, meddelelsen "En ren planet for alle", handlingsplanen for den cirkulære økonomi og den nye fra jord til bord-meddelelse, bør den europæiske biobaserede sektor, herunder SMV'er, regioner og primærproducenter, blive mere klimaneutral, mere cirkulær og mere bæredygtig, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Et stærkt, ressourceeffektivt og konkurrencedygtigt biobaseret innovationsøkosystem kan mindske afhængigheden af og fremskynde udskiftningen af ikkevedvarende fossile råstoffer og mineralressourcer. Det kan udvikle vedvarende biobaserede produkter, materialer, processer og næringsstoffer fra affald og biomasse gennem bæredygtighed og cirkulær innovation. Et sådant økosystem kan også skabe værdi fra lokale råmaterialer — herunder affald, restprodukter og sidestrømme — og derved skabe arbejdspladser, økonomisk vækst og udvikling i hele Unionen, ikke kun i byområder, men også i landdistrikter og kystområder, hvor der produceres biomasse, og som ofte er perifere regioner, der sjældent drager fordel af den industrielle udvikling. (40)Fællesforetagendet for biobaserede industrier, som blev oprettet under Horisont 2020, har fokuseret på bæredygtig ressourceanvendelse, navnlig i ressourcekrævende sektorer med stor indvirkning, såsom landbrug, tekstilproduktion og byggeri, navnlig med sigte på lokale operatører, producenter, anlæg og fabrikker. Fællesforetagendets foreløbige evaluering, som blev offentliggjort i oktober 2017, omfattede et stærkt sæt af 34 anbefalinger, der afspejles i udformningen af fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa, der oprettes ved denne forordning. Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa er ikke en direkte fortsættelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier, men et program, der bygger på forgængerens resultater og afhjælper dens mangler. I overensstemmelse med anbefalingerne bør fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa inddrage en bredere vifte af interessenter, herunder den primære sektor (landbrug, akvakultur, fiskeri og skovbrug) samt leverandører af affald, restprodukter og sidestrømme, regionale myndigheder og investorer for at forebygge markedssvigt og ikkebæredygtige biobaserede processer. For at opfylde sine målsætninger bør det kun finansiere projekter, der overholder principperne om cirkularitet, bæredygtighed og planetens grænser. (41)Fællesforetagendet for et cirkulært biobaseret Europa bør nedsætte udbredelsesgrupper, der skal fungere som rådgivende organer og deltage aktivt bør deltage i de strategiske drøftelser, som fastsætter dagsordenen for partnerskabet. Det er afgørende, at disse rådgivende organer inddrages i forvaltningsstrukturen for at sikre bredere deltagelse og større private investeringer i den cirkulære biobaserede sektor. Udbredelsesgrupperne bør navnlig yde støtte til de strategiske bestyrelsesmøder, hvor industriledere og repræsentanter for interessenter mødes med højtstående repræsentanter for Kommissionen og den permanente bestyrelse for at drøfte og fastlægge partnerskabets strategiske retning. (42)Hovedformålet med fællesforetagendet for ren luftfart bør være at bidrage til at reducere luftfartens økologiske fodaftryk ved at fremskynde udviklingen af klimaneutrale luftfartsteknologier, der hurtigst muligt kan bringes i anvendelse, og som derfor kan bidrage væsentligt til at nå den europæiske grønne pagts ambitiøse mål om afbødning af miljøvirkningerne, dvs. en reduktion af emissionerne på 55 % inden 2030 sammenlignet med 1990-niveauet, og klimaneutralitet senest i 2050. Denne målsætning kan kun opfyldes ved at fremskynde og optimere forsknings- og innovationsprocesserne inden for luftfart og ved at forbedre EU's luftfartsindustris globale konkurrenceevne. Fællesforetagendet for ren luftfart bør også sikre, at renere luftfart forbliver sikker og effektiv med hensyn til lufttransport af passagerer og gods. (43)Fællesforetagendet for ren luftfart bygger på erfaringerne fra fællesforetagenderne Clean Sky og Clean Sky 2. Det nye partnerskab bør være mere ambitiøst ved at fokusere på at udvikle banebrydende demonstrationsprojekter. I overensstemmelse med resultaterne af den foreløbige evaluering af fællesforetagendet Clean Sky 2 bør et nyt initiativ sikre, at alle demonstrationsprojekter er baseret på en "business case", så de udviklede teknologier reelt kan bringes i anvendelse hurtigst muligt, hvilket er en nøgleprioritet. Det nye initiativ bør derfor fokusere på at øge synligheden af dets individuelle udnyttelsesmål og styrke fællesforetagendets overvågnings-, forvaltnings- og rapporteringskapacitet for at afspejle kompleksiteten af den forsknings- og innovationsindsats, der kræves, for at partnerskabet kan opfylde sine målsætninger. (44)Fællesforetagendet for ren luftfart bør bygge på et mangfoldigt medlemsgrundlag og samle et bredt spektrum af interessenter og idéer. Med henblik på at identificere de mest lovende tilgange og enheder, der er i stand til at forfølge dem, iværksatte Kommissionen en indkaldelse af idéer og potentielle medlemmer. Bestyrelsen bør have mulighed for at udvælge associerede medlemmer på grundlag af resultaterne af denne indkaldelse, så gruppen af medlemmer hurtigt kan udvides. (45)For at maksimere og fremskynde virkningen af de forsknings- og innovationsaktiviteter, der gennemføres af fællesforetagenderne for ren luftfart og SESAR 3 (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum) med fokus på effektiv emissionsreduktion og digitalisering af luftfartsindustrien, bør de tilstræbe et tæt samarbejde med Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) i partnerskabets arbejde, så der sikres en tidlig udveksling af viden om nye teknologier, der er udviklet. Dette vil være afgørende for at fremskynde markedsudbredelsen ved at lette certificeringsprocessen for deraf følgende produkter og tjenester som krævet i forordning (EU) 2018/1189. (46)For at maksimere synergierne mellem programmer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan bør medlemmerne af gruppen af repræsentanter for staterne i fællesforetagendet for ren luftfart undersøge mulighederne for at yde finansiel støtte på nationalt plan til fremragende forslag, der ikke blev udvalgt til finansiering af fællesforetagendet for ren luftfart på grund af overtegning. (47)Europas udfordring er, at det skal spille en ledende rolle i internaliseringen af de samfundsmæssige omkostninger ved drivhusgasemissioner i luftfartsforretningsmodellen og samtidig fortsætte med at sikre lige vilkår for europæiske produkter på det globale marked. Fællesforetagendet for ren luftfart bør derfor støtte de europæiske repræsentanter i den internationale standardisering og den internationale lovgivningsindsats. (48)Interessen for brint har udviklet sig dramatisk i de seneste fem år, og alle medlemsstater har undertegnet og ratificeret Parisaftalen (COP21). Ved udgangen af 2019 fremlagde Kommissionen den europæiske grønne pagt, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der ikke er nogen nettoemissioner af drivhusgasser i 2050. De prioriterede områder omfatter ren brint, brændselsceller, andre alternative brændstoffer og energilagring. Brint er fremtrædende i meddelelsen "En strategi for brint med henblik på et klimaneutralt Europa" og meddelelsen "En EU-strategi for integration af energisystemet" fra juli 2020 samt for lanceringen af den europæiske Clean Hydrogen Alliance, der samler alle interessenter med henblik på at identificere teknologiske behov, investeringsmuligheder og lovgivningsmæssige hindringer med henblik på at opbygge et økosystem for ren brint i Unionen. (49)Der er siden 2008 blevet ydet støtte til særlige forsknings- og innovationsaktiviteter vedrørende brintanvendelser, hovedsagelig gennem fællesforetagenderne for brændselsceller og brint (fællesforetagendet BCB og fællesforetagendet BCB 2) under RP7 og Horisont 2020 samt traditionelle samarbejdsprojekter, der dækker alle faser/områder af brintværdikæden. Fællesforetagendet for ren brint bør styrke og integrere Unionens videnskabelige kapacitet for at fremskynde udviklingen og forbedringen af avancerede anvendelser af rent hydrogen, der er klar til markedet, på tværs af slutanvendelser på områderne for energi, transport, byggeri og anlæg samt i industrien. Dette vil kun være muligt, hvis det kombineres med en styrkelse af konkurrenceevnen i Unionens værdikæde for ren brint, navnlig SMV'er. (50)For at opfylde de videnskabelige målsætninger for fællesforetagendet for ren brint bør alle sektorer, der er berørt af brintøkonomien, have mulighed for at deltage i forberedelsen og gennemførelsen af dets strategiske forsknings- og innovationsdagsorden. Den offentlige sektor, navnlig regionale og nationale myndigheder, bør også inddrages, idet sidstnævnte er ansvarlige for at udarbejde klimapolitikker og -foranstaltninger i forbindelse med markedsmekanismer for at udfylde hullerne mellem udvikling af markedsklar teknologi og udbredelse i stor målestok. (51)Da brint kan anvendes som brændstof, som energibærer og til energilagring, er det afgørende, at partnerskabet om ren brint etablerer et struktureret samarbejde med mange andre Horisont Europa-partnerskaber, navnlig med henblik på slutanvendelse Partnerskabet om ren brint bør navnlig interagere med partnerskaber inden for nulemissionsvej- og vandvejstransport, Europas jernbaner, ren luftfart, processer for planeten og rent stål. Med henblik herpå bør der oprettes en struktur, der rapporterer til bestyrelsen, for at sikre samarbejdet og synergierne mellem disse partnerskaber inden for brint. Initiativet om ren brint vil være det eneste partnerskab, der fokuserer på teknologier til produktion af brint. Samarbejdet med slutanvendelsespartnerskaber bør navnlig fokusere på demonstration af teknologien og fælles fastlæggelse af specifikationer. (52)Jernbanerne bidrager til det fælles europæiske transportområde (SETA) og udgør et grundlæggende element i EU's langsigtede strategi for bæredygtig udvikling. Målt i økonomisk størrelse beløber den europæiske jernbanesektors direkte bruttoværditilvækst sig til 69 mia. EUR, og den indirekte værdi beløber sig til 80 mia. EUR. Jernbanesektoren beskæftigede direkte 1,3 mio. personer og mere end en million indirekte. (53)Den europæiske grønne pagt sigter mod at omstille Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en moderne, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig økonomi, hvor der senest i 2050 ikke længere er nogen nettoemissioner af drivhusgasser, og hvor den økonomiske vækst er afkoblet fra ressourceanvendelsen. De prioriterede områder omfatter fremskyndelse af overgangen til bæredygtig og intelligent mobilitet. (54)I Kommissionens meddelelse om en ny industristrategi for Europa (marts 2020) understreges det, at bæredygtige og intelligente mobilitetsindustrier, f.eks. jernbaneindustrien, har både ansvar og potentiale til at fremme den digitale og grønne omstilling, støtte Europas industrielle konkurrenceevne og forbedre konnektiviteten. Vej-, jernbane-, luft- og vandvejstransporten bør derfor alle bidrage til en reduktion af transportemissionerne på 90 % inden 2050. Det vil være en prioritet at flytte en væsentlig andel af de 75 % af landtransporten, der i dag foretages på vej, over på jernbaner og indre vandveje. (55)Fællesforetagendet Shift2Rail blev oprettet i 2014 med det formål at forvalte Shift2Rail-initiativets forsknings-, udviklings- og valideringsaktiviteter ved at kombinere offentlig og privat finansiering, der stilles til rådighed af medlemmerne, og trække på interne og eksterne tekniske ressourcer. Det etablerede nye former for samarbejde i overensstemmelse med konkurrencereglerne mellem interesserede parter fra hele jernbanesektorens værdikæde og interesserede parter uden for den traditionelle jernbanesektor og udnyttede Det Europæiske Jernbaneagenturs erfaringer og ekspertise vedrørende spørgsmål om interoperabilitet og sikkerhed.

(56)Formålet med fællesforetagendet for Europas jernbaner bør være at levere et integreret europæisk jernbanenet med høj kapacitet ved at fjerne hindringer for interoperabilitet og tilvejebringe løsninger til fuld integration, der omfatter trafikstyring, køretøjer, infrastruktur og tjenester. Dette bør udnytte det enorme potentiale for digitalisering og automatisering med henblik på at reducere jernbanernes omkostninger, øge kapaciteten og øge deres fleksibilitet og pålidelighed, og det bør baseres på en robust funktionel referencesystemarkitektur for hele sektoren, i samarbejde med Det Europæiske Jernbaneagentur. (57)I sin masterplan bør fællesforetagendet for Europas jernbaner fastlægge dets prioriterede forsknings- og innovationsaktiviteter og den overordnede systemarkitektur og harmoniserede operationelle tilgang, herunder demonstrationsaktiviteter i stor skala, som kræves for at fremskynde udbredelsen af de integrerede, interoperable og standardiserede teknologiske innovationer, der er nødvendige for at støtte det fælles europæisk jernbaneområde. (58)Jernbanesektoren er et komplekst system med et meget tæt samspil mellem infrastrukturforvaltere, jernbanevirksomheder (togoperatører) og deres respektive udstyr (infrastruktur og rullende materiel). Det er umuligt at levere innovation uden fælles specifikationer og strategier på tværs af jernbanesystemet. Systemsøjlen i fællesforetagendet for Europas jernbaner bør derfor sætte sektoren i stand til at anvende et fælles driftskoncept og en fælles systemarkitektur, herunder definitionen af de tjenester, funktionelle blokke og grænseflader, der udgør grundlaget for driften af jernbanesystemet. Det bør tilvejebringe den overordnede ramme, der kræves for at sikre, at forskningen er rettet mod kundekrav og operationelle behov, som er aftalt i fællesskab. Forvaltningsmodellen og beslutningsprocessen for fællesforetagendet for Europas jernbaner bør afspejle Kommissionens ledende rolle i indsatsen for at samle og integrere Europas jernbanesystem, navnlig med hensyn til hurtigt og effektivt at gennemføre det fælles driftskoncept og den fælles systemarkitektur, samtidig med at de private partnere inddrages i rådgivende og tekniske støttefunktioner. (59)For at sikre, at resultaterne af forskning på lave teknologiske modenhedsniveauer udnyttes effektivt på højere modenhedsniveauer, og navnlig af fællesforetagendet for Europas jernbaner, bør programkontoret for fællesforetagendet for Europas jernbaner gennemføre sådanne aktiviteter. (60)For at sikre en hurtig omstilling og udvidelse af medlemskabet bør bestyrelsen for fællesforetagendet for Europas jernbaner — for så vidt det er nødvendigt — have mulighed for at udvælge associerede medlemmer på grundlag af resultaterne af en indkaldelse af interessetilkendegivelser, som gennemføres af Kommissionen. (61)I forbindelse med Kommissionens prioriteter for FN's mål for bæredygtig udvikling, navnlig mål 3, og meddelelsen "Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika" er Unionen fast besluttet på at bidrage til at sikre et sundt liv og fremme trivsel for alle, opbygge et endnu stærkere partnerskab mellem vores to kontinenter og støtte udviklingen af forsknings- og innovationskapacitet i Afrika. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør — blandt andre såkaldte sundhedsteknologier — tage fat om manglen på passende diagnostik, behandlinger og vacciner for at bekæmpe smitsomme sygdomme, herunder HIV, malaria og tuberkulose, men også andre fattigdomsrelaterede og oversete smitsomme sygdomme, der er udbredt i Afrika, især i Afrika syd for Sahara. Covid-19-pandemien har afsløres, at smitsomme sygdomme hurtigt spredes over hele verden som følge af de øgede forbindelser mellem forskellige regioner i verdenshandelen og turisme. Udviklingen af sundhedsteknologier er derfor afgørende for at begrænse spredningen af smitsomme sygdomme og for at bekæmpe dem, når de har bredt sig, beskytte borgernes sundhed i de berørte lande og i Unionen. For at opnå et stærkere globalt lederskab end det nuværende EDCTP2-initiativ bør partnerskabets omfang udvides til at omfatte imødegåelse af nye trusler fra smitsomme sygdomme, de stigende problemer med antimikrobiel resistens og ikkeoverførbare sygdomme, der skyldes ledsagesygdomme. (62)Bekæmpelse af smitsomme sygdomme, der rammer Afrika syd for Sahara, med moderne teknologiske værktøjer kræver inddragelse af en lang række aktører og langsigtede forpligtelser. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør formidle produktive og bæredygtige forbindelser og samarbejde nord-syd og syd-syd, hvor der opbygges forbindelser til flere private og offentlige organisationer, som kan bidrage til at styrke samarbejdet mellem projekter og institutioner. Programmet bør også bidrage til at etablere nye samarbejder nord-syd og syd-syd med henblik på at gennemføre undersøgelser med deltagelse af flere lande og flere steder i Afrika syd for Sahara. En regelmæssig international konference, EDCTP Forum, bør desuden tilvejebringe en platform til forskere og relevante netværk fra Europa, Afrika og andre lande med henblik på at dele resultater og idéer og etablere samarbejdsforbindelser. (63)Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør bygge på erfaringerne fra EDCTP- og EDCTP2-programmerne og opnå resultater ved at udnytte Unionens, medlemsstaternes, associerede landes og afrikanske landes investeringer, som ikke kunne være opnået af de enkelte lande eller af Unionens forskningsrammeprogram alene. EDCTP Association, som repræsenterer de stater, der deltager i programmet, bør bidrage finansielt og med yderligere aktiviteter til EDCTP3-programmet og dets gennemførelse. Der bør sikres en meningsfuld deltagelse og inddragelse af landene syd for Sahara i beslutningsprocessen, hvilket er afgørende for at tackle sygdomsbyrden i landene syd for Sahara. Initiativet bør omfatte andre internationale forskningsfinansierende parter, f.eks. filantropiske organisationer, medicinalindustrien og andre tredjelande, som bør bidrage til partnerskabet som bidragydende partnere på ad hoc-basis. For at øge programmets virkning bør fællesforetagendet Global Health EDCTP3 for visse specifikke indkaldelser have mulighed for at identificere juridiske enheder, som kan deltage i indirekte aktioner. I arbejdsprogrammet bør det være muligt at fastsætte, at sådanne juridiske enheder ikke vil være berettiget til finansiering fra fællesforetagendet. (64)Det er afgørende, at forskningsaktiviteterne, der udføres under fællesforetagendet Global Health EDCTP3, eller som ellers er omfattet af dets arbejdsprogram, er i fuld overensstemmelse med Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, den europæiske menneskerettighedskonvention, inklusive tillægsprotokoller, de etiske principper i World Medical Associations Helsingforserklæring fra 2008, god klinisk praksis vedtaget af den internationale konference om harmonisering af tekniske krav til registrering af humanmedicinske lægemidler, relevant EU-lovgivning og lokale etiske krav i de lande, hvor forskningsaktiviteterne skal udføres. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør endvidere kræve, at innovationer og interventioner, der udvikles på grundlag af resultaterne af de indirekte aktioner, der støttes af programmet, er økonomisk overkommelige og tilgængelige for sårbare befolkningsgrupper. (65)For at fællesforetagendet Global Health EDCTP3 kan lykkes og tilskynde til deltagelse i partnerskabet, bør fællesforetagendets finansiering begrænses til juridiske enheder, der er berettiget til finansiering under Horisont Europa-programmet, og som er etableret i de konstituerende stater i EDCTP-sammenslutningen. Enheder, der er etableret i andre EU-medlemsstater, associerede lande og afrikanske lande syd for Sahara, bør stadig kunne deltage i indkaldelserne uden at modtage støtte. Enheder, der er etableret i andre lande end medlemmerne af EDCTP3-sammenslutningen, bør desuden have mulighed for at være berettiget til finansiering i forbindelse med specifikke indkaldelsesemner eller indkaldelser, der omhandler folkesundhedsmæssig krisesituation, hvis det er omhandlet i arbejdsprogrammet. Fællesforetagendet Global Health EDCTP3 bør træffe alle passende foranstaltninger, herunder kontraktlige foranstaltninger, for at beskytte Unionens finansielle interesser. Det bør tilstræbes at indgå videnskabelige og teknologiske aftaler med tredjelande. Hvis enheder, der er etableret i et tredjeland uden en sådan aftale, deltager med finansiering i en indirekte aktion, bør fællesforetagendet EDCTP3 anvende alternative foranstaltninger til at beskytte Unionens interesser, inden sådanne aftaler indgås: Aktionens finansielle koordinator bør være etableret i en medlemsstat eller et associeret land, og størrelsen af forfinansieringen samt bestemmelserne om erstatningsansvar bør tilpasses, så der tages tilstrækkeligt hensyn til de finansielle risici. (66)I forbindelse med Kommissionens prioriteter om "En økonomi, der tjener alle" og "Et Europa klar til den digitale tidsalder" bør den europæiske industri, herunder SMV'er, blive grønnere, mere cirkulær og mere digital, samtidig med at den forbliver konkurrencedygtig på globalt plan. Kommissionen har understreget den rolle, som medicinsk udstyr og digitale teknologier spiller for at tackle nye udfordringer og brugen af e-sundhedstjenester til at levere sundhedsydelser af høj kvalitet, samtidig med at den opfordrer til at sikre forsyningen af økonomisk overkommelige lægemidler, som kan opfylde Unionens behov, og støtter en innovativ og globalt førende europæisk medicinalindustri. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed har til formål at bidrage til at styrke konkurrenceevnen for EU's sundhedsindustri, som er en hjørnesten i EU's videnbaserede økonomi, så der opnås øget økonomisk aktivitet omkring udviklingen af sundhedsteknologier, navnlig af integrerede sundhedsløsninger. Fællesforetagendet kan dermed fungere som et redskab til at øge den teknologiske suverænitet og fremme den digitale omstilling af vores samfund. Sådanne politiske prioriteter kan opnås ved at samle de vigtigste aktører: den akademiske verden, virksomheder af forskellig størrelse og slutbrugere af innovationer på sundhedsområdet, under et offentlig-privat partnerskab inden for sundhedsforskning og -innovation. Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør hjælpe med at nå målene i "Europas kræfthandlingsplan" og "Den europæiske One Health-handlingsplan mod antimikrobiel resistens". Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bør tilpasses den nye industristrategi for Europa, lægemiddelstrategien for Europa og SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa. (67)Fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed bygger på erfaringerne fra fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler 2 (fællesforetagendet IMI2), herunder det arbejde, der er udført under dette initiativ for at bekæmpe covid-19-pandemien. I overensstemmelse med anbefalingerne i den foreløbige evaluering af fællesforetagendet IMI2 skal et efterfølgende initiativ "gøre det muligt for andre industrisektorer at samarbejde aktivt med lægemiddelindustrien for at udnytte deres ekspertise i udviklingen af nye sundhedsinterventioner". Industrisektorerne skal derfor dække de biofarmaceutiske, bioteknologiske og sundhedsteknologiske sektorer, herunder virksomheder, der er aktive på det digitale område. Omfanget af initiativet bør dække forebyggelse, diagnosticering, behandling og bekæmpelse af sygdomme, og det skal fastlægges under behørig hensyntagen til den store byrde for patienter og/eller samfundet, der følger af sygdommens alvor og/eller det antal berørte personer samt sygdommens store økonomiske konsekvenser for patienterne og for sundhedssystemerne. De finansierede aktioner skal opfylde Unionens folkesundhedsbehov med henblik på at støtte udviklingen af fremtidige sundhedsinnovationer, som er sikre, menneskecentrerede, effektive, omkostningseffektive og økonomisk overkommelige for både patienter og sundhedssystemer. (68)For at sikre den bedste mulighed for at skabe nye videnskabelige idéer og vellykkede forsknings- og innovationsaktiviteter bør de centrale aktører i fællesforetagendet for initiativet om innovativ sundhed være forskere fra forskellige typer offentlige og private enheder. Samtidig bør slutbrugere, f.eks. EU-borgere, sundhedspersonale og sundhedstjenesteydere, give input til initiativets strategiske udformning og aktiviteter og sikre, at det imødekommer deres behov. Desuden bør EU-dækkende og nationale tilsynsmyndigheder, organer for sundhedsteknologivurdering og instanser, der betaler for sundhedsplejen, også give tidlige input til partnerskabets aktiviteter, samtidig med at det sikres, at der ikke opstår interessekonflikter, for at øge sandsynligheden for, at resultaterne af de finansierede aktioner opfylder de krav, der er nødvendige for at anvende dem og dermed skabe de forventede virkninger. Alle disse input bør bidrage til i højere grad at målrette forskningsindsatsen mod områder med uopfyldte behov. (69)De aktuelle udfordringer og trusler på sundhedsområdet er globale. Initiativet bør derfor være åbent for deltagelse af internationale akademiske og industrielle aktører og tilsynsorganer, så der opnås bredere adgang til data og ekspertise, så nye sundhedstrusler kan håndteres, og så de nødvendige samfundsmæssige virkninger opnås, herunder navnlig bedre sundhedsresultater for EU-borgerne Samtidig bør de fleste af partnerskabets aktiviteter gennemføres i EU's medlemsstater og i lande, der er associeret med Horisont Europa. (70)Partnerskabets målsætninger bør fokusere på området før konkurrence, så der skabes et sikkert rum for effektivt samarbejde mellem virksomheder med aktiviteter inden for forskellige sundhedsteknologier. For at afspejle initiativets integrerende karakter, bidrage til at bryde siloerne mellem de forskellige sektorer i sundhedsindustrien og styrke samarbejdet mellem erhvervslivet og den akademiske verden bør størstedelen af de projekter, der finansieres af initiativet, være tværsektorielle. (71)Udtrykket "centrale digitale teknologier" omfatter elektroniske komponenter og systemer, der understøtter alle større økonomiske sektorer. Kommissionen har fremhævet behovet for at beherske disse teknologier i Europa, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af europæiske politiske prioriteter som f.eks. teknologisk autonomi på det digitale område. Områdets betydning og de udfordringer, som de berørte parter i Unionen står over for, kræver hurtige foranstaltninger, så der ikke findes svage led i Europas innovations- og værdikæder. Der bør derfor oprettes en mekanisme på EU-plan, som kombinerer og målretter den støtte til forskning og innovation inden for elektroniske komponenter, der ydes af medlemsstaterne, Unionen og den private sektor. (72)Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør tage klart definerede emner op, som i stort omfang vil sætte de europæiske industrier i stand til at designe, fremstille og anvende de mest innovative teknologier inden for elektronikkomponenter og -systemer. En struktureret og koordineret finansiel støtte på europæisk plan er nødvendig for at hjælpe med at bevare førerpositionen for forskerhold og europæiske industrier på det særdeles konkurrenceprægede internationale marked og lukke hullet i teknologier, der er afgørende for en digital omstilling i Europa, som afspejler Unionens kerneværdier, herunder privatlivets fred og tillid, sikkerhed og tryghed. Samarbejde mellem interessenterne i økosystemet, hvor alle segmenter af værdikæderne er repræsenteret, er afgørende for udviklingen af nye teknologier og hurtig markedsudbredelse af innovation. Åbenhed og fleksibilitet til at integrere relevante interessenter, herunder navnlig SMV'er, i nye og/eller tilgrænsende er også af afgørende betydning. (73)Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør kombinere de finansielle og tekniske midler, der er nødvendige for at holde trit med det stadig stigende innovationstempo på dette område, skabe betydelige afsmittende virkninger for samfundet og dele risikoen ved at tilpasse strategier og investeringer hen imod fælles europæisk interesse. Medlemmerne af fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør derfor være Unionen, medlemsstater og lande, der frivilligt er associeret med Horisont Europa samt sammenslutninger, som private medlemmer, der repræsenterer deres tilknyttede virksomheder [og andre juridiske enheder, der er aktive på området for elektronikkomponenter og -systemer i Europa]. Medlemsstaternes deltagelse vil desuden lette en sammenhængende tilpasning til nationale programmer og strategier og mindske både overlapning og fragmentering af indsatsen af indsatsen, samtidig med at der sikres synergi på tværs af interessenter og aktiviteter. (74)I henhold til [artikel 8, stk. 1, litra c)], i Horisont Europa-forordningen bør de deltagende stater overlade gennemførelsen af deres bidrag til deres nationale deltagere i indirekte aktioner til fællesforetagendet for centrale digitale teknologier. Støttemodtagerne bør underskrive en enkelt tilskudsaftale med fællesforetagendet i overensstemmelse med Horisont Europa-reglerne, herunder de respektive rammer for intellektuelle ejendomsrettigheder, afhængigt af hvilket EU-program der støtter den tilsvarende tilskudsaktivitet. Fællesforetagendet for centrale digitale teknologier bør behandle betalingsanmodninger og foretage betalingerne til støttemodtagerne. (75)Ved gennemførelsen af de deltagende staters bidrag til deres nationale deltagere i indirekte aktioner bør fællesforetagendet for centrale digitale teknologier tage hensyn til det forhold, at de deltagende stater skal overholde strenge nationale budgetregler. I den forbindelse bør de deltagende stater og fællesforetagendet indgå juridisk bindende aftaler, der forpligter de deltagende stater til at betale deres bidrag til indirekte aktioner fuldt ud i hele initiativets levetid. Sådanne aftaler skal indgås i forbindelse med fællesforetagendets årlige budgetprocedure og program. Bestyrelsen bør vedtage det årlige arbejdsprogram under behørig hensyntagen til disse aftaler. Først derefter og i overensstemmelse med fællesforetagendets finansielle bestemmelser skal den anvisningsberettigede indgå budgetmæssige og retlige forpligtelser med hensyn til disse indirekte aktioner.

(76)Som en fortsættelse af den praksis, der er etableret i fællesforetagendet ECSEL, er det nødvendigt med en undtagelse fra [artikel 30] i Horisont Europa-forordningen for at tillade forskellige godtgørelsessatser afhængigt af deltagerens type, dvs. SMV'er og almennyttige retlige enheder, og aktionens type, som skal anvendes uden ændringer på tværs af støttemodtagere fra alle deltagende stater. Dette bør sikre den rette balance for interessenternes deltagelse i de aktioner, der finansieres af fællesforetagendet for centrale digitale teknologier og fremme en større inddragelse af SMV'er, som det anbefales i den foreløbige evaluering af fællesforetagendet ECSEL. (77)Unionens retlige ramme for det fælles europæiske luftrum har til formål at reformere det europæiske lufttrafikstyringssystem (ATM) gennem institutionelle, operationelle, teknologiske og lovgivningsmæssige aktioner med henblik på at forbedre dets præstationer med hensyn til kapacitet, sikkerhed, effektivitet og miljøpåvirkning. (78)Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum ("SESAR-projektet)") har til formål at modernisere lufttrafikstyringen og samle teknologisk og operationel innovation til støtte for det fælles europæiske luftrum. Det sigter mod at tilvejebringe de teknologiske løsninger til et højeffektivt lufttrafikstyringssystem inden 2035, så der kan opnås en mere sikker og miljøvenlig lufttransportsektor, som ikke er overbelastet. SESAR-projektet omfatter tre indbyrdes forbundne, løbende processer, som er i stadig udvikling, som definerer, udvikler og udbreder innovative teknologiske systemer og driftsprocedurer, der ligger til grund for det digitale europæiske luftrum, der fremgår af den europæiske ATM-masterplan. (79)"Den europæiske ATM-masterplan" er planlægningsværktøjet for moderniseringen af lufttrafikstyringen i Europa, som forbinder ATM-forsknings- og -innovationsaktiviteter med udbredelsesscenarier for at opfylde præstationsmålene for det fælles europæiske luftrum. (80)Fællesforetagendet SESAR blev først oprettet i 2007 med det formål at forvalte definitions- og udviklingsfaserne i SESAR-projektet ved at samle offentlige og private midler, der stilles til rådighed af medlemmerne, hvor man trækker på interne og eksterne tekniske ressourcer og gennemfører og efter behov ajourfører den europæiske ATM-masterplan. Det etablerede en ny og effektiv form for samarbejde mellem interessenter i en sektor, hvor der kun kan ske fremskridt, hvis alle interessenter gennemfører nye løsninger synkront. I lyset af den vellykkede etablering af SESAR-navnet bør det nye fællesforetagende for forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum 3 (SESAR) fortsat anvende det. (81)Fællesforetagendet SESAR 3 bør bygge på erfaringerne fra fællesforetagendet SESAR og fortsætte med at koordinere ATM-forskningen i Unionen. Hovedformålet for fællesforetagendet SESAR 3 bør være at styrke og yderligere integrere forsknings- og innovationskapaciteten i Europa for derved at bidrage til at fremskynde digitaliseringen af sektoren og gøre den mere modstandsdygtig og skalerbar over for udsving i trafikken. Gennem innovation bør det styrke konkurrenceevnen for bemandede og ubemandede lufttransport- og ATM-tjenester med henblik på at støtte økonomisk genopretning og vækst. Det bør udvikle og fremskynde markedsudbredelsen af innovative løsninger, som kan gøre det fælles europæiske luftrum til det mest effektive og miljøvenlige luftrum i verden. (82)Det nye fællesforetagende SESAR 3 bør kunne udvikle og validere teknisk input, som Kommissionen kan bruge i sine lovgivningsaktiviteter vedrørende ATM, f.eks. forberedelse af den tekniske dokumentation til fælles projekter, der er oprettet efter forordningen om det fælles europæiske luftrum, udførelse af tekniske undersøgelser eller støtte til standardiseringsaktiviteter. Det bør også sikre ledelsen af den europæiske ATM-masterplan, som blev godkendt ved Rådets afgørelse 2009/320/EF, herunder overvågning, rapportering og ajourføring heraf. Kommissionen bør desuden have stemmer i forhold til Unionens bidrag til budgettet og mindst 25 % af stemmerne. Denne struktur sikrer, at Kommissionen bevarer en stærk evne til ud fra et politisk perspektiv at lede det arbejde, der udføres af fællesforetagendet i forhold til disse opgaver gennem de styrkede tilsynsmekanismer, der er etableret for sådanne organer. (83)Deltagelse i fællesforetagendet SESAR 3 bør være åben for så mange interessenter som muligt og omfatte repræsentanter fra alle medlemsstater og lande, der er associeret med Horisont Europa, herunder SMV'er, gennem forskellige former for deltagelse. Deltagelsen bør navnlig sikre en passende balance mellem udstyrsfabrikanter for både bemandet og ubemandet luftfart, luftrumsbrugere, luftfartstjenesteudøvere, lufthavne, militæret og faglige personalesammenslutninger og bør tilbyde SMV'er, den akademiske verden og forskningsorganisationer muligheder. Med henblik på at identificere de mest lovende tilgange og enheder, der er i stand til at forfølge dem, iværksatte Kommissionen en indkaldelse af interessetilkendegivelser for potentielle medlemmer. Bestyrelsen bør have mulighed for at udvælge associerede medlemmer på grundlag af resultaterne af denne indkaldelse, så gruppen af medlemmer hurtigt kan udvides. (84)En route-afgifter betales alene af luftrumsbrugere, som bidrager indirekte til den forsknings- og udviklingsindsats, der finansieres af vigtige ATM-interessenter som f.eks. luftfartstjenesteudøvere eller fremstillingsindustrien, der bygger og monterer de luftfartøjer, der anvendes af luftrumsbrugerne. Luftrumsbrugerne bør derfor sikres passende repræsentation i bestyrelsen for fællesforetagendet SESAR 3. (85)For at sikre, at resultaterne af ATM-forskningen (lave teknologiske modenhedsniveauer) anvendes effektivt på højere teknologiske modenhedsniveauer, og navnlig af fælles