Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om ændring af afgørelse 1999/311/EF af 29.april 1999 om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

I. BAGGRUND

I artikel 2 i Rådets afgørelse af 29. april 1999 om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006) fastsættes det, hvilke lande der er støtteberettigede.

Det hedder i artiklen, at "TEMPUS III omfatter de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, der er støtteberettigede i henhold til forordning (EØF) nr. 3906/89 (Phare-programmet) ..."

Artikel 2 har en fodnote, hvor det fastsættes, at blandt de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa omhandler programmet "i øjeblikket" "Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien".

Det har altid været hensigten af TEMPUS-beslutning skulle foregå inden for smidige retlige rammer, der kunne tilpasses den politiske udvikling i modtagerregionerne. Det var ikke meningen, at artiklens formulering skulle gøre afgørelse mere restriktiv end de foregående. Den primære hensigt med fodnoten var således at præcisere programmets geografiske rækkevidde på det tidspunkt, hvor afgørelsen blev vedtaget.

Ifølge den juridiske fortolkning af fodnoten tillades det imidlertid ikke, at programmet også kan omfatte andre ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa end dem, der udtrykkeligt er nævnt.

II. FORMÅLET MED FORSLAGET TIL RÅDETS BESLUTNING

Da Rådet (almindelige anliggender) har anmodet om, at TEMPUS-programmet også åbnes over for Kroatien, bør Rådet have forelagt et forslag til ændring af afgørelsen om TEMPUS III, som går ud på at fjerne fodnoten til artikel 2.

III. BESKRIVELSE AF PROGRAMMET

TEMPUS-programmet har til formål at bidrage til omstruktureringen af de videregående uddannelser ved at støtte initiativer i forbindelse med de grundlæggende reformproblemer såsom udvikling af undervisningsplaner, tilrettelæggelse af mobilitet for personale (især omskoling samt efter- og videreuddannelse) og studerende samt indkøb af udstyr, der havde afgørende betydning for undervisningen og kommunikationen.

Disse aktioner gennemføres via fælleseuropæiske projekter, som er det vigtigste instrument til samarbejde mellem universiteter, der anvendes inden for rammerne af TEMPUS. Et fælleseuropæisk projekt kræver deltagelse af mindst et universitet fra et støtteberettiget land og partnerorganisationer i mindst to af Fællesskabets medlemsstater (hvoraf mindst en organisation skal være et universitet).

Parallelt med de fælleseuropæiske projekter tildeles der mobilitetsstipendier til undervisere, instruktører eller administrativt personale fra de videregående uddannelsesinstitutioner, overordnede ministerielle embedsmænd og uddannelsesplanlæggere. Disse besøg skal bidrage til udviklingen af de videregående uddannelser i partnerlandene og navnlig af den deltagende institution fra det pågældende land.

Derudover tildeles der stipendier til en række supplerende foranstaltninger til TEMPUS-programmet generelt. Disse foranstaltninger har til formål at støtte programmets generelle målsætning - at bidrage til udviklingen og omstruktureringen af de videregående uddannelser i partnerlandene - ved at styrke deres kapacitet til strategisk planlægning og til institutionel udvikling af de videregående uddannelsesinstitutioner, ved at støtte formidlingen af resultaterne af TEMPUS og ved at fremme udarbejdelsen af en national strategi i partnerlandene for udvikling af et specifikt aspekt af de videregående uddannelser.

Fastlæggelsen af prioriterede sektorer, der skal modtage støtte fra TEMPUS-programmet, er resultatet af en årlig høring mellem Kommissionen og myndighederne i hvert enkelt partnerland. De prioriterede områder skal indgå i disse landes økonomiske og demokratiske reformpolitikker, og de skal være i overensstemmelse med de prioriterede områder for støtteprogrammerne (Phare og Tacis). Kommissionen sikrer endvidere, at de aktioner, der gennemføres inden for TEMPUS, er i overensstemmelse med de andre aktiviteter, der udvikles inden for disse programmers generelle rammer.

2000/0074 (CNS)

Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om ændring af afgørelse 1999/311/EF af 29.april 1999 om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EFT C ...

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2],

[2] EFT C ...

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg [3],

[3] EFT C ...

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [4], og

[4] EFT C ...

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved afgørelse 1999/311/EF af 29. april 1999 vedtog Rådet tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006);

(2) programmet omfatter de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, der er støtteberettigede i henhold til forordning (EØF) nr. 3906/89 (Phare-programmet) eller i henhold til det program, der skal erstatte dette, samt de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet, der er omfattet af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 99/2000 af 29. december 1999 om bistand til partnerstater i Østeuropa og Centralasien [5] (som erstatter det tidligere Tacis-program);

[5] EFT L 12 af 18.1.2000, s. 1.

(3) ifølge fodnoten i artikel 2 omhandler programmet "i øjeblikket" Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien;

(4) det er vigtigt at TEMPUS III-programmet i fremtiden kan udvides til at omfatte andre lande i området, bl.a. Kroatien -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Eneste artikel

Afgørelse 1999/311/EF ændres således:

Artikel 2, stk. 1, "Støtteberettigede lande", affattes således:

"TEMPUS III omfatter de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, der er støtteberettigede i henhold til forordning (EØF) nr. 3906/89 (Phare-programmet) eller i henhold til det program, der skal erstatte dette, samt de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Mongoliet, der er omfattet af forordning (EF, Euratom) nr. 99/2000 (som erstatter det tidligere Tacis-program). Disse lande benævnes i det følgende "støtteberettigede lande"."

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE

Forslag til ændring af afgørelse 1999/311/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006) med henblik på at fjerne fodnoten til artikel 2 ("Støtteberettigede lande").

2. BUDGETPOST

De relevante budgetposter er:

a) for så vidt angår ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa: artikel B7-54 "Samarbejde med Balkanlandene"

b) for så vidt angår de nye uafhængige stater og Mongoliet: artikel B7-52 "Samarbejde med de nye uafhængige stater og Mongoliet"

3. TEMPUS-PROGRAMMETS RETSGRUNDLAG

A. Artikel 308 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab

- Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89 af 18. december 1989 om økonomisk bistand til Republikken Ungarn og Folkerepublikken Polen

- Rådets forordning (EØF) nr. 2698/90 af 17. september 1990 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til andre lande i Central- og Østeuropa (Bulgarien, DDR, Rumænien, Tjekkoslovakiet, Jugoslavien)

- Rådets forordning (EØF) nr. 3800/91 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på at udvide den økonomiske bistand til også at omfatte andre lande i Central- og Østeuropa (Albanien, Estland, Letland, Litauen)

- Rådets forordning (EØF) nr. 2334/92 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Slovenien

- Rådets forordning (EØF) nr. 1764/93 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 om økonomisk bistand til visse lande i Central- og Østeuropa (Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik)

- Rådets forordning (EF) nr. 1366/95 af 12. juni 1995 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Kroatien

- Rådets forordning (EØF) nr. 463/96 af 11. marts 1996 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

- Rådets forordning (EØF) nr. 753/96 om ændring af forordning (EØF) nr. 3906/89 med henblik på udvidelse af den økonomiske bistand til Bosnien-Hercegovina

- Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 2053/93 af 19. juli 1993 om faglig bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og i Mongoliet

- Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 1279/96 af 25. juni 1996 om bistand til den økonomiske reform- og genopretningsproces i de nye uafhængige stater og Mongoliet

- Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 99/2000 af 29. december 1999 om bistand til partnerstater i Østeuropa og Centralasien

- Rådets afgørelse af 7. maj 1990 (90/233/EØF) om indførelse af et program for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser (TEMPUS)

- Rådets afgørelse af 28. april 1992 (92/240/EØF) om ændring af afgørelsen af 7. maj 1990

- Rådets afgørelse af 29. april 1993 (93/246/EØF) om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998)

- Rådets afgørelse af 21. november 1996 (96/663/EF) om ændring af afgørelse 93/246/EØF om vedtagelse af anden fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS II) (1994-1998) med henblik på en forlængelse på to år (1998-2000)

- Rådets afgørelse af 29. april 1999 (1999/311/EF) om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000 - 2006).

4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

4.1 Foranstaltningens generelle formål

Målene med TEMPUS III består i inden for rammerne af de generelle retningslinjer og målsætninger for Phare- og Tacis-programmerne om økonomisk og social reform at fremme udviklingen af videregående uddannelsessystemer i de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa samt i De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet gennem et så afbalanceret samarbejde som muligt med partnere i alle Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater. De associerede lande i Central- og Østeuropa [6] kan på lige fod med G24-landene, Malta og Cypern tilslutte sig disse aktioner. TEMPUS III har mere nøjagtigt til formål at bistå de videregående uddannelsessystemer i partnerlandene med at behandle:

[6] Disse lande kan deltage i programmet på grundlag af et finansielt bidrag, som de selv yder.

a) spørgsmålene omkring udvikling eller omlægning af undervisningsprogrammerne på prioriterede områder

b) reformen af strukturer og institutioner inden for højere uddannelse og af forvaltningen heraf

c) udviklingen af den kvalifikationsgivende uddannelse med henblik på at afhjælpe manglen på kompetence på højere niveau i forbindelse med den økonomiske reformperiode, særlig gennem en forbedring og en styrkelse af forbindelserne med industrien.

Kommissionen fastlægger i samarbejde med de kompetente myndigheder i de enkelte partnerlande detaljerede prioriteter og målsætninger for den rolle, som TEMPUS III skal spille i den nationale strategi for økonomisk og social reform, på grundlag af programmets målsætninger og bestemmelserne i bilaget og navnlig i overensstemmelse med:

a) Tacis-programmets generelle målsætninger med særlig henvisning til dets sektorbestemte aspekter

b) de enkelte partnerlandes politik med hensyn til økonomisk og social reform samt reform af uddannelsessystemet

c) behovet for at finde en passende balance mellem de udvalgte prioriterede områder og de ressourcer, der tildeles TEMPUS III.

4.2 Foranstaltningens varighed

Akademiske år: fra den 1. juli 2000 til den 30. juni 2006.

4.3 Målgruppe for det samlede program

Undervisere, instruktører, universitetsadministratorer og studerende inden for de videregående uddannelser (skøn: 10 millioner), de nationale og lokale myndigheder.

5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE

- Ikke-obligatoriske udgifter

- Opdelte bevillinger

6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART

100 % tilskud: i overensstemmelse med programmets særlige karakter (økonomisk bistand til partnerlandene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater og Mongoliet).

7. FINANSIELLE VIRKNINGER

7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen

Da TEMPUS finansieres ud af det rammebeløb, som Det Europæiske Fællesskab tildeler de berørte parter, er det disse lande, der træffer beslutning om fordelingen af dette rammebeløb mellem de forskellige aktioner, de påtænker at gennemføre.

For de fleste landes vedkommende har den andel, der er afsat til omstrukturering af de videregående uddannelser, ligget mellem 10 % og 15 % af den samlede tildelte støtte.

I 2000 afsættes der 1,5 mio. EUR til gennemførelse af TEMPUS i Kroatien.

7.2 Opdeling af foranstaltningens elementer

Den disponible finansielle støtte inden for rammerne af TEMPUS fordeler sig på tre store kategorier:

- De fælleseuropæiske projekter:

Der ydes finansiel støtte til udviklingen af fælleseuropæiske projekter, der knytter forbindelser mellem universiteter og/eller virksomheder i landene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater eller Mongoliet og partnere i Det Europæiske Fællesskab. De fælleseuropæiske projekter skal omfatte mindst et universitet i det støttemodtagende land og partnere i mindst to af Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, hvoraf mindst den ene skal være et universitet.

Der kan ydes støtte til en bred vifte af aktiviteter bl.a. til:

i) samarbejdsaktioner inden for undervisning og uddannelse, især oprettelse af nye studieforløb, udvikling og revision af eksisterende undervisningsprogrammer, udvikling af universiteternes kapacitet inden for efter- og videreuddannelse og omskoling, gennemførelse af korte, intensive kurser samt udvikling af fjernundervisningssystemer

ii) foranstaltninger med henblik på reform og udvikling af de videregående uddannelser og disses kapacitet, især gennem omstrukturering af forvaltningen af videregående uddannelsesinstitutioner og uddannelsessystemer, modernisering af de eksisterende infrastrukturer ved køb af det udstyr, der kræves for at gennemføre et fælleseuropæisk projekt, og i givet fald gennem ydelse af faglig og finansiel bistand til de ansvarlige myndigheder

iii) fremme af samarbejde mellem universiteter og de socioøkonomiske aktører, herunder erhvervslivet, gennem fælles aktioner

iv) udvikling af mobiliteten for lærere, universiteternes administrative personale og studerende inden for rammerne af fælleseuropæiske projekter

v) aktiviteter, der bidrager til det fælleseuropæiske projekts succesfulde gennemførelse, og som involverer to eller flere partnerlande.

Den tildelte finansielle støtte ydes i form af en institutionel tildeling til konsortiet af organisationer. Den gennemsnitlige støtte beløber sig til 450 000 EUR pr. projekt for en periode på tre år.

- Strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger

Der ydes finansiel støtte til en række strukturforanstaltninger og/eller supplerende foranstaltninger (bl.a. faglig bistand, seminarer, undersøgelser). Disse foranstaltninger har til formål at støtte programmets mål, som bl.a. går ud på at bidrage til udvikling og omstrukturering af videregående uddannelsessystemer i partnerlandene.

- Individuelle stipendier

Ud over støtte til de fælleseuropæiske projekter yder Det Europæiske Fællesskab også tilskud i form af individuelle stipendier til undervisere, instruktører, universiteternes administrative personale, overordnede ministerielle embedsmænd, uddannelsesplanlæggere og andre uddannelseseksperter fra partnerlande eller Fællesskabet med henblik på besøg, der skal fremme kvaliteten, udviklingen og omstruktureringen af de videregående uddannelser i partnerlandene.

- Faglig bistand

I henhold til bestemmelserne i bilaget til Rådets afgørelse vil der på kontraktbasis blive ydet faglig bistand til Kommissionen i forbindelse med de operationelle aspekter af gennemførelsen af programmet.

7.3 Vejledende fordeling af omkostningerne på foranstaltningens elementer

Udgifterne til de fælleseuropæiske projekter (der udgør omkring 92 % af det samlede tildelte budget til TEMPUS-aktioner) fordeler sig på to kategorier:

a) Udgifterne til de strukturelle aktioner udgør i gennemsnit 47 % af de samlede udgifter. Disse omfatter:

- udgifter til personale til administration og udvikling af projektet (loftet er fastsat til 50 % af det samlede beløb til foranstaltning 1, op til 50 000 EUR pr. år)

- udgifter til udstyr til landene

- diverse udgifter: rejser, oversættelser, publikationer, intensivkurser osv.

- generalomkostninger: med et loft på 10 % af det samlede beløb.

b) Mobilitetsstipendier til undervisere og studerende.

I gennemsnit udgør disse stipendier 53 % af de samlede udgifter. Det anslås, at 85 % af dette beløb afsættes til støttemodtagere i de støtteberettigede lande, som gennemfører studie- eller uddannelsesperioder i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.

7.4 Forfaldsplan for forpligtelsesbevillinger/betalingsbevillinger

>TABELPOSITION>

8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Finanskontrol: gennemføres af Kommissionens tjenestegrene for så vidt angår udgifternes regelmæssighed og budgettets regelmæssige gennemførelse.

Videnskabelig og teknisk kontrol: gennemføres af de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen ledsaget af en udtalelse fra det udvalg for forvaltning af TEMPUS-programmet, som er nedsat i henhold til Rådets afgørelse.

9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS

9.1 Særlige mål

Den finansielle støtte, der tildeles inden for rammerne af programmet, fordeler sig på tre store kategorier (jf. ligeledes punkt 7.2):

Fælleseuropæiske projekter:

- Samarbejdsaktioner inden for undervisning og uddannelse, støtte til udvikling af mobiliteten for personale og studerende og udvikling af universiteternes kapacitet til at gennemføre samarbejdsaktioner, der knytter forbindelser mellem universiteter og/eller virksomheder i de støttemodtagende lande og tilsvarende partnere i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater.

Strukturforanstaltninger

- Seminarer, undersøgelser, faglig bistand og stipendier med henblik på at styrke kapaciteten til at fastlægge og gennemføre:

* en strategisk planlægning

* og den institutionelle udvikling af de videregående uddannelsesinstitutioner på universitets- eller fakultetsplan.

Individuelle stipendier

- Tilskud i form af individuelle stipendier til undervisere, instruktører, universitetsadministratorer og andre uddannelseseksperter. Disse besøg kan bl.a. dække følgende områder:

* udvikling af kurser og undervisningsmateriale

* personaleudvikling, bl.a. gennem genopfriskningskurser og erhvervspraktik

* undervisningsaktiviteter

* aktiviteter til støtte for udviklingen af de videregående uddannelser.

- Støtte til europæiske sammenslutninger til publikationer og andre informationsaktiviteter samt rundspørger, analyser og kontrol.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

Programmet er baseret på tanken om tildeling af en ekstern støtte til universiteterne i de støtteberettigede lande gennem samarbejde med passende partnerinstitutioner i Det Europæiske Fællesskab og udenfor (G-24, Malta, Cypern og de associerede lande i Central- og Østeuropa). Denne fremgangsmåde stimulerer reelt de deltagende universiteter i Det Europæiske Fællesskab til at indgå parallelle finansielle forpligtelser, der ikke ville eksistere, hvis TEMPUS-midlerne blev investeret direkte i de støtteberettigede lande. Endvidere stiller universiteterne i Det Europæiske Fællesskab alle de kontakter, de erfaringer og det udstyr til rådighed, der er nødvendige for udviklingen af undervisningskapaciteten på universiteterne i de støtteberettigede lande i overensstemmelse med deres egne akademiske projekter.

Da de støttemodtagende lande længe har været afskåret fra kontakt med universitetskredse i vesten, er dette samarbejdsprogram, der har til formål at reformere de videregående uddannelser, yderst værdifuldt for disse lande. Det ville være umuligt for dem selv at finansiere sådanne reformforanstaltninger inden for den periode, der er omfattet af programmet.

9.2.1. Udgifter til foranstaltningen

a) Nationale projekter

Det budget, der afsættes til TEMPUS under Phare-programmet til de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, og under Tacis-programmet til de nye uafhængige stater og Mongoliet, fastsættes hvert år af de støttemodtagende lande selv inden for rammerne af de disponible bevillinger.

b) Faglig bistand til Kommissionen

Det beløb, der afsættes til Kommissionen til faglig bistand, dækker alle de operationelle foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af TEMPUS III (udgifter til publikationer, organisering af møder, seminarer, konferencer, opfølgningsbesøg, revision osv.).

9.2.2. Afledte virkninger

TEMPUS-programmet er hovedsageligt en foranstaltning, der har til formål at udvikle universitetsundervisningen. Programmet har imidlertid betydelige følgevirkninger på andre former for universitetsaktiviteter. Ikke blot høster forskningsaktiviteterne i sig selv betydelig fordel af TEMPUS, men programmet har også en indvirkning på udviklingen af nye undervisningsstrukturer og nye systemer for akademiske kvalifikationer og anerkendelse af kvalifikationerne.

Evalueringen af programmet har også vist, at det indebærer betydelige fordele for de berørte institutioner i medlemsstaterne, særlig med hensyn til modernisering af deres egne kursusprogrammer.

Den betydeligt større gensidige forståelse, der skabes mellem partnerlandene og Det Europæiske Fællesskab, udgør et solidt grundlag for nye kontakter og nye samarbejdsmuligheder, særlig i økonomisk henseende.

9.2.3. Multiplikatoreffekt

TEMPUS-budgettet kan dække 100 % af udgifterne til de berørte projekter. Flere faktorer har imidlertid bidraget til at fremme finansieringen af fælleseuropæiske projekter, herunder særlig:

- det faktum, at universiteterne i Det Europæiske Fællesskab i mange tilfælde ikke anmoder om refundering af udgifterne til infrastruktur og nogle gange heller ikke af alle deres personaleudgifter

- den høje afvisningsprocent, der skyldes utilstrækkelige ressourcer, har tilskyndet universiteterne til at fremsætte fælles finansieringsforslag, hvilket vidner om de implicerede institutioners store engagement

- deltagelsen af G-24 lande uden for Det Europæiske Fællesskab giver pr. definition anledning til nye finansieringskilder, idet disse lande dækker de udgifter, som deres deltagelse medfører, 100 %.

9.3 Opfølgning og evaluering af foranstaltningen

9.3.1. Resultatindikatorer

De resultatindikatorer, der anvendes ved evalueringen, er de parametre, der blev anvendt ved fastlæggelsen af hvert enkelt fælleseuropæisk projekt. Endvidere tilføjes specifikke indikatorer svarende til de meget forskellige vilkår, under hvilke de fælleseuropæiske projekter gennemføres i de enkelte partnerlande.

9.3.2 Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen-

TEMPUS har været genstand for flere evalueringer:

- beretning om TEMPUS I (baseret på en ekstern evaluering) blev udsendt til Fællesskabets institutioner i februar 1993 (KOM(93) 29 endelig udgave)

- endelig beretning om TEMPUS I ligeledes baseret på en ekstern evaluering, blev udsendt i september 1996 (KOM(96) 428 endelig udgave)

- beretning om TEMPUS II for så vidt angår Phare baseret på en ekstern evaluering og for så vidt angår Tacis baseret på undersøgelser gennemført af Kommissionen, blev udsendt i maj 1996 (KOM(96) 197 endelig udgave)

- beretning om TEMPUS IIa blev udsendt i juli 1998 (KOM(1998) 379 endelig udgave).

Endvidere er kontrollen med programmet en fuldstændig og fortsat proces, der omfatter kontraktmæssige foranstaltninger fra kontrahenternes side, besøg på stedet, et vist antal konferencer og seminarer vedrørende specifikke spørgsmål omkring gennemførelsen af TEMPUS-programmet.

Derudover indeholder forslaget til afgørelse en bestemmelse om, at Rådet inden den 30. april 2004 skal have forelagt en midtvejsrapport vedrørende TEMPUS III.

10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION

Forslag har ingen indvirkning på antallet af de stillinger, der i forvejen er bevilget til gennemførelsen af programmet. Bevillingerne findes inden for GD EAC's eksisterende bevillingsramme.