KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.12 1995 
KOM(95) 656 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om anvendelse af fællesskabsreglerne for statsstøtte 
til medlemsstaternes stenkulindustri i 1993 

G 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om anvendelse af fællesskabsreglerne for statsstøtte 
til medlemsstaternes stenkulindustri i 1993 
1 Indledning 
I henhold til artikel 14 i Kommissionens beslutning nr. 2064/86/EKSF1 af 30. juni 1986 om 
fællesskabsregler for statsstøtte til kulindustrien skal Kommissionen hvert år aflægge beretning 
til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Rådgivende Udvalg om gennemførelsen af denne 
beslutning. 
I nærværende rapport foretages en nærmere gennemgang af den finansielle støtte, der er ydet 
i løbet af kalenderåret 1993 af Forbundsrepublikken Tyskland, Det Forenede Kongerige, 
Frankrig, Belgien, Portugal og Spanien til disses landes stenkulindustri. 
Alle de medlemsstater, der har haft til hensigt at træffe foranstaltninger til fordel for 
virksomheder inden for stenkulindustrien i 1993 skulle før den 1. oktober 1992 (for Det 
Forenede Kongeriges vedkommende den 1. januar 1993) give Kommissionen oplysning om, 
hvilke foranstaltninger de påtænkte at træffe direkte eller indirekte til fordel for deres 
stenkulindustri for året 1993. 
Disse foranstaltninger kan kun anses for at være forenelige med det fælles markeds rette 
funktion, dersom de bidrager til at virkeliggøre mindst et af følgende mål: 
at forbedre stenkulindustriens konkurrenceevne og dermed øge forsyningssikkerheden; 
at skabe ny kapacitet, for så vidt som denne er økonomisk levedygtig; 
at løse de sociale og regionale problemer, der er forbundet med stenkulindustriens 
udvikling. 
EFT L 177 af 01.07.1986, s. 1 ff. 
I overensstemmelse med artikel 9 i nævnte beslutning har Kommissionen fået meddelelse om 
de planlagte foranstaltninger før året 1993 fra følgende medlemsstater: 
Forbundsrepublikken Tysklands regering ved brev af 9. december 1992 og 15. februar 
1994; 
den belgiske regering ved brev af 9. oktober og 13. november 1993; 
den spanske regering ved brev af 10. og 25. februar og 16. november 1993; 
den franske regering ved brev af 12. februar 1993; 
den portugisiske regering ved brev af 15. september 1993; 
Det Forenede Kongeriges regering ved brev af 17. februar 1994. 
Kommissionen har taget stilling til disse støtteforanstaltninger ved sine beslutninger af hhv. 
23. december 19922 3 og 29. marts 19944 for Forbundsrepublikken Tysklands vedkommende, 
af 24. februar 19935 for Belgiens vedkommende, af 18. maj 19936 for Frankrigs 
vedkommende, af 23. december 19927 8 for Spaniens vedkommende, af 7. december 19939 
for Portugals vedkommende samt af 29. marts 199410 for Det Forenede Kongeriges 
vedkommende. 
Den støtte, der nævnes i dette dokument, er den, som er endeligt godkendt af Kommissionen 
for året 1993 i henhold til beslutning 2064/86/EKSF. Der er tale om den sidste rapport i 
henhold til artikel 14 i nævnte beslutning, idet denne udløber pr. 31.12.1993. 
2 EFT L 58 af 11.03.93. 
3 EFT L 59 af 12.03.93. 
4 EFTL 147 af 14.06.94. 
5 EFTL 85 af 06.04.93. 
6 EFTL 198 af 07.08.93. 
7 EFT L 57 af 10.03.93, s. 26. 
8 EFT L 57 af 10.03.93, s. 29. 
9 EFTL 23 af 28.01.94. 
10 EFT L 147 af 14.06.94. 
-3 -
2. Kulindustrien og -markedet 
2.1. Produktion 
Kul produktionen i Den Europæiske Union beløb sig i 1993 til 158,6 mio. t, eller 26,3 mio. 
t mindre end i 1992 som følge af medlemsstaternes strukturomlægnings-, rationaliserings- og 
moderniseringspolitik. Alle producentlande oplevede et fald i deres produktion i 1993 i 
forhold til 1992, og målt i absolutte tal tegnede Det Forenede Kongerige sig for det største 
(-16,8 mio. t) efterfulgt af Tyskland (-8,0 mio. t). 
Ifølge de foreliggende skøn for 1994 har udviklingen i produktionen været identisk med 
udviklingen i 1993. Produktionen skulle således ligge på 132,0 mio. t, hvilket er en nedgang 
på cirka 26,6 mio. t. 
Igen forventes den største nedgang i Det Forenede Kongerige (-18,9 mio. ton) efterfulgt af 
Tyskland (-6,6 mio. t). 
Tabel 1 
Kulproduktion (» 1000 t) 
1990 1991 1992 1993 (2)1994 
Tyskland 
Frankrig 
Belgien 
Det Forenede 
Kongerige 
Irland 
Spanien (1) 
Portugal 
Italien 
Den Europæiske 
Union 76553 72744 72153 
10487 10127 9478 
1036 634 218 
89301 92712 84235 
46 
19440 
281 
58 6 
17922 
270 
21 1 
18620 
221 
30 
197202 194436 184956 64174 57530 
8576 7458 
67463 48600 
1 1 
18183 18250 
197 150 
20 
158614 131989 forskel 
1993/92 
(%) 
-11,1 
-9,5 
-100,0 
-19,9 
-2,3 
-10,9 
-33,3 
-14,2 forskel 
1994/93 
(%) 
-10,4 
-13,0 
-28,0 
+0,4 
-23,9 
-100,0 
-16,8 
(1) inklusive "lignito negro" 
(2) prognose 
2.2. Beskæftigelse 
I)c fortsatte rationaliseringsforanstaltninger og nedgangen i aktiviteterne i kulindustrien i 
hovedparten af producentlandene har ført til en yderligere nedgang i beskæftigelsen. Således 
var der ved udgangen af 1993 beskæftiget 107 400 personer i kulminerne eller 28 100 færre 
end i 1992. Det største fald i beskæftigelsen målt i absolutte tal er sket i Det Forenede 
Kongerige (17 500) efterfulgt af Tyskland (6 500) og Spanien (3 000). 
Tabel 2 
Antal beskæftigede i kulminerne ved udgangen af (i 1000) 
1990 1991 1992 1993 Forskel 
1993/92 (%) 
Tyskland 77,9 73,2 68,5 62,0 -9,5 
Frankrig 10,1 8,9 8,3 7,9 -5,7 
Belgien 1,9 1,7 0,7 0,1 -80,0 
Det Forenede Kongerige 50,7 42,3 30,5 13,0 -57,3 
Spanien 30,6 29,8 27,0 24,0 -11,2 
Portugal 0,6 0,5 0,5 0,4 -19,5 
Den Europæiske Union 171,8 156,5 135,5 107,4 -20,7 
2.3. Efterspørgsel efter og handel med kul 
I 1993 faldt den samlede efterspørgsel efter energi i Den Europæiske Union med 0,7% i 
forhold til 1992 på grund af den negative økonomiske vækst, som har haft en kraftig 
indflydelse på energiefterspørgslen. Dog har faldet i efterspørgslen stort set kun påvirket fast 
brændsel og især stenkul. 
Sammenlagt har de interne leverancer af kul i EU i 1993 registreret en nedgang på 40,9 mio. t 
(-13,0%) i forhold til år 1992. Denne nedgang er særdeles bemærkelsesværdig, eftersom 
leverancerne allerede var gået betragteligt tilbage i 1992 i forhold til 1991. 
- 5 -
Nedgangen er hovedsagelig resultatet af et fald i efterspørgslen for alle forbrugssektorer. 
Nedgangen i leverancerne har især været betydelige i elproduktionssektoren (-29,9 mio. t) og 
koksværkerne (-7,6 mio. t). De medlemsstater, hvor man har registreret den største nedgang, 
er Det Forenede Kongerige (-19,5 mio. t), Frankrig (-8,8 mio. t), Tyskland (-7,0 mio. t), 
Italien (-2,5 mio. t) og Spanien (-2,4 mio. t). Kun i tre lande har der været tale om en 
stigning, som sammenlagt har været på 1,5 mio. t. 
I 1994 er de interne leverancer på ny faldet med 14,2 mio. t og ligger herefter på 259,7 mio. 
t. Dette er det laveste niveau, som nogensinde er registreret i Den Europæiske Union. 
Der er tale om en generel tilbagegang i alle sektorer. Den mest markante nedgang forventes 
inden for offentlige elværker (-10,9 mio. t) samt koksværker (-2,1 mio. t) Pr. land forventes 
en særlig markant nedgang i Det Forenede Kongerige (-16,1 mio t). 
Tabel 3 
Internt bruttoforbrug af kul (mio. t) 
1990 1991 1992 (1)1993 (2)1994 Forskel Forskel 
1993/92 (%) 1994/93 (%) 
Belgien 14,9 14,0 13,2 11,9 13,6 
Danmark 10,1 12,8 11,4 12,0 12,7 
Tyskland (3)80,3 87,0 82,8 75,8 75,4 
Grækenland 1,4 2,0 1,9 1,5 1,5 
Spanien 30,2 31,2 32,9 30,5 30,8 
Frankrig 30,4 31,9 31,5 22,7 19,7 
Irland 3,2 3,1 3,4 3,1 2,8 
Italien 2,1 19,3 17,5 15,0 16,1 
Luxembourg 0,2 0,2 0,3 0,3 0,3 
Nederlandene 14,9 13,3 12,7 13,1 14,3 
Portugal 5,0 4,4 4,5 5,0 5,5 
Det Forenede 
Kongerige 107,9 112,4 102,7 83,2 67,1 
Den Europæiske 
Union 300,5 331,6 314,8 273,9 259,7 -10,3 
4,8 
-8,4 
-24,2 
-7,4 
-27,9 
-8,8 
-14,1 
-3,9 
3,2 
10,2 
-19,0 
•13,0 14,3 
5,8 
-0,5 
0,6 
0,9 
-13,0 
-9,0 
7,0 
25,7 
9,1 
10,2 
-19,3 
-5,2 
(1) Foreløbigt skøn 
(2) Prognose 
(3) Omfatter ikke de nye tyske delstater 
-6-
Importen af kul fra tredjelande er i 1993 faldet med 20,2 mio.t til 115,9 mio. t. Denne 
nedgang er en logisk følge af den ringe efterspørgsel efter kul og af størrelsen af de 
eksisterende lagre, selv om nedgangen i kulproduktionen i EU er den største, som nogensinde 
er blevet registreret. Faldet i importen berører hovedsageligt kul til kraftværker på grund af 
en tilbagegang i efterspørgslen hos elkraftværkerne. 
Tabel 4 
Import af stenkul fra tredjelande (mio. t) 
1990 1991 1992 (1)1993 (2)1994 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
Den 
Europæiske 
Union 13,2 
9,7 
(3)8,6 
1,4 
9,8 
17,3 
2,6 
19,5 
0,2 
16,5 
4,5 
12,7 13,3 
12,6 
13,7 
1,4 
12,0 
20,2 
2,7 
19,2 
0,2 
15,2 
4,1 
19,1 13,1 
11,8 
14,2 
2,1 
13,7 
21,4 
2,7 
17,6 
0,3 
14,7 
4,4 
20,1 11,2 
10,3 
12,6 
1,3 
12,2 
13,9 
2,3 
14,3 
0,2 
14,9 
4,8 
17,9 13,0 
11,8 
13,1 
1,4 
12,2 
13,0 
2,5 
15,4 
0,2 
16,0 
5,3 
16,0 
115,9 133,6 136,2 115,9 120,0 Forskel 
1993/92 
(%) 
-14,6 
-12,5 
-11,4 
-37,3 
-11,4 
-35,0 
-16,1 
-18,6 
-3,2 
1,5 
7,1 
-10,7 
-14,8 Forskel 
1994/93 
(%) 
15,9 
14,8 
3,7 
1,0 
0,4 
-6,5 
9,6 
8,0 
0,4 
7,2 
11,7 
-10,6 
3,5 
(1) Foreløbigt skøn 
(2) Prognose 
(3) Omfatter ikke de nye tyske delstater 
Det skønnes, at importen er steget i 1994 (4,0 mio. t eller 3,5%), og at den ligger på 120,0 
mio. t. Nedgangen i produktionen og den betydelige mindskelse af lagrene sammen med en 
stabil efterspørgsel har ikke givet sig udslag i en større forskel i importen i forhold til 1993. 
Tabel 5 
Kulleverancer til andre fællesskabslande (* 1000 t) 
Åi Tyskland Belgien Frankrig Det Spanien Nederlan 
Forenede dene 
Kongerige Andre lait 
1990 
1991 
1992 
1993 (1) 
1994 (2) 4906 
3188 
1510 
915 
1100 
(1) Foreløbigt skøn 
(2) Prognose 668 
606 
622 
620 
680 460 
490 
444 
426 
347 1559 
1520 
840 
946 
900 2335 
2363 
2029 
2243 
2100 37 
51 
54 
28 
13 
Samhandelen med kul mellem medlemsstaterne, herunder interne leverancer af kul fra 
tredjelande i fri omsætning, er gået tilbage med 0,3 mio. t i 1993 I 1994 har der kunnet 
iagttages en meget beskeden nedgang. Denne tendens skyldes en produktionsnedgang i de 
vigtigste kul producerende medlemsstater og en kraftig konkurrence fra kul fra tredjelande 
og fra andre energikilder. 
2.4. EU-kulvirksomhedernes finansielle situation 9967 
8218 
5499 
5178 
5140 
For Den Europæiske Union som helhed er de gennemsnitlige produktionsomkostninger 
steget fra 112 ECU/tkæ i 1992 til 114 ECU/tkæ i 1993 eller 2%, hvilket hovedsageligt 
skyldes stigninger i Frankrig og Tyskland, som ikke fuldt ud blev kompenseret af faldet i 
omkostningerne i de øvrige producentlande. 
- 8 
Tabel 6 
Den finansielle situation i kulindustrien 
Produktionsomkostningen 1 ) 
ECU/tkæ Indtægter 
ECU/tkæ Resultater 
ECU/tkæ 
1991 1992 1993 1993/92 1991 1992 1993 1993/92 1991 1992 1993 
Tyskland 
Belgien(4) 
Spanien(2) 
Frankrig 
Portugal 
Det Forenede 
Kongerige 
I alt 138 143 151 
228 
154 147 131 
91 100 110 
103 (3)121 (3)112 
74 71 62 
109 112 114 (%) 
5 
-11 
10 
-7 
-12 131 136 126 
47 
109 109 97 
60 56 62 
72 (3)78 (3)72 
73 71 60 (%) 
3 
-11 
11 
-7 
-16 -12 
-181 
-45 
-32 
-31 
-0 •12 -15 
97 101 99 1 -12 -39 
-45 
-43 
-0 
-12 
(1) Samlede omkostninger herunder forrentning af kapitalen og afskrivninger 
(2) Prognose 
(3) Foreløbigt skøn 
(4) Sidste kulmine lukket i slutningen af september 1992 
For så vidt angår indtægterne, er der i 1993 i Den Europæiske Union som helhed registreret 
et fald på 1%. 
Under hensyntagen til den registrerede stigning i de gennemsnitlige produktionsomkostninger 
og nedgangen i de gennemsnitlige indtægter er kulindustriens gennemsnitlige resultat i 1993 
ringere end i 1992. 
Det er værd at bemærke, at der er stor forskel på indtægterne i de forskellige kulproducerende 
lande. Det må for en stor dels vedkommende tilskrives de indirekte støttemekanismer til 
forbruget i visse lande. 
I samtlige kulproducerende medlemslande bortset fra Frankrig har der kunnet konstateres ofte 
mærkbare forbedringer i produktiviteten, som i vid udstrækning skyldes industriens 
omstrukturerings- og rationaliseringsbestræbelser. I praksis forholder det sig sådan, at 
lukningerne først og fremmest berører de mindst produktive miner, og at man, når der er 
truffet beslutning om at lukke en mine inden for en forholdsvis kort tidsfrist, reducerer det 
forberedende arbejde underjorden til et minimum, hvilket frigør arbejdere til produktionen, 
eller man nedskærer antallet af arbejdere underjorden. I begge tilfælde stiger produktiviteten. -34 
-49 
-40 
2 
-15 
-9-
Tabel 7 
Udvundet mængde underjorden pr. mandtime (kg) 
1990 1991 1992 1993 1993/92(%) 
Tyskland 673 681 698 707 1,3 
Frankrig 634 727 743 711 -4,3 
Belgien 361 383 268 
Det Forenede 704 801 919 1239 34,8 
Kongerige 
Spanien 341 315 328 396 20,7 
Den Europæiske 628 665 703 762 84 
Union 
3. Beskrivelse af de finansielle interventioner til støtte for kulindustrien 
Denne rapport vedrører foranstaltninger som defineret i beslutningens artikel 1, dvs. alle 
former for støtte, der ydes af centrale, regionale eller lokale myndigheder, og som, selv om 
de ikke altid direkte belaster de offentlige budgetter, dog finansieres med afgifter, der er gjort 
obligatoriske på grund af statslige indgreb. Rapporten omfatter ligeledes ethvert støtteelement, 
og som i de finansieringsforanstaltninger, som medlemsstaterne træffer over for 
kulvirksomheder, de kontrollerer direkte eller indirekte, ifølge sædvanlig praksis i en 
markedsøkonomi ikke kan betragtes som risikovillig kapital. 
I denne rapport skelnes der mellem forskellige interventionstyper. Der skelnes dels mellem 
interventioner knyttet til den løbende produktion og interventioner uden tilknytning til den 
løbende produktion, som i visse tilfælde ikke kan afbrydes, selv om kulminedriften skulle 
ophøre (f.eks. "gamle forpligtelser"). 
For så vidt angår den løbende produktion er det ligeledes væsentligt at skelne mellem direkte 
og indirekte interventioner. I medfør af beslutning nr. 2064/86/EKSF omfatter begrebet direkte 
intervention enhver finansiel støtte, som ydes direkte til kulvirksomheder. Begrebet indirekte 
intervention omfatter enhver intervention, der, selv om den ofte ydes til ikke-kulproducerende 
virksomheder, indirekte er til fordel for kulvirksomhederne. 
- 10-
31. Støtte knyttet til den løbende produktion 
I 1993 udgjorde den af Kommissionen godkendte støtte fra medlemsstaterne til den løbende 
produktion 5 034,4 mio. ECU mod 5 194,6 mio. ECU i 1992. Som det fremgår af bilag 1, 
skyldes denne nedgang hovedsageligt en reduktion af støtten, dels i Spanien takket være 
iværksættelsen af omstrukturerings- eller rationaliseringsplaner, og dels i Belgien som følge 
af lukningen af den sidste mine, samt i Tyskland. 
Tabel 8 
Støtte til den løbende produktion 
mio. ECU ECU/t 
Direkte 1993 1992 1993 1992 
Art. 3 Underskudssubsidier 671,4 782,8 4,23 4,23 
Art. 4 Afsætningsstøtte 1677,8 1787,7 10,57 9,68 
Art. 5 Investeringsstøtte 23,5 - 0,15 
Art. 6 Støtte til 
minearbejdere 62,0 65,6 0,39 0,35 
Anden støtte 2,5 67,1 0,02 0,36 
Subtotal 2437,2 2703,2 15,36 14,62 
Indirekte 2597,2 2491,4 16,37 13,47 
lait 5034,4 5194,6 31,73 28,09 
Selv om tendensen til en reduktion af støtten til den løbende produktion siden 1991 blev 
bekræftet i 1993, har der dog været tale om en stigning på 9% i faste priser i tidsrummet 
1986 - 1993. Benyttes samme analyse for støtten pr. produceret ton, kan det konstateres, at 
stigningen er endnu større og overstiger 56% i samme tidsrum. 
-11 -
3.1.1. Direkte støtte 
I medfør af beslutning 2064/86/EKSF11 opfattes som direkte støtte til den løbende produktion 
underskudssubsidiering (artikel 3), investeringsstøtte (artikel 5), støtte til minearbejdere 
(artikel 6) og afsætningsstøtte til kokskul og koks (artikel 4). Selv om der i sidstnævnte 
tilfælde er tale om afsætningsstøtte, opfattes den som direkte støtte, eftersom den gives til 
producenten og ikke til forbrugeren. 
3 1.1.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
I 1993 beløb den af Kommissionen godkendte direkte støtte sig til 3639,7 mio. DM (1880,0 
mio. ECU) eller 56,72 DM (29,29 ECU) pr. ton. 
Mio. DM Mio ECU 
Art. 3 Støtte til dækning af driftstab 271,5 140,2 
Art. 4 Støtte til afsætning af kul og koks 
til jern- og stålindustrien i EU 3 248,2 1 677,8 
Art. 6 Støtte til 
minearbejdere ("Bergmannspråmie") 120,0 62,0 
I alt 3 639,7 1 880,0 
Støtten til dækning af driftstab på 271,5 mio. DM er givet til virksomheder i bestemte 
mineområder for delvis at dække de lavere indtægter fra visse kulhandler med 
varmekraftværker. Støtten er bevilget i form af finansielle kompensationer, dels i forhold til 
forskellene i mineområdernes produktionsomkostninger (Revierausgleich), dels i forhold til 
anvendelsen af kul med lavt indhold af flygtige stoffer (Ausgleich fur niederfluchtige Kohle). 
I betragtning af, at støtten er degressiv, opfylder den målsætningerne i beslutningens artikel 2. 
11 Med henblik på mere nøjagtige oplysninger bedes læserne henholde sig til selve beslutningen 
i EFT nr. L 177 af 01.07.1986 side 1 til 9. 
- 12-
I medfør af artikel 12 i beslutning 2064/86/EKSF har kulvirksomhederne tilladelse til i 
fornødent omfang at give nedslag på koks og kul til brug i højovne, som leveres til EU's jern-
og stålindustri i henhold til langtidskontrakter, i forhold til disse varers listepriser eller 
produktionsomkostninger. Disse nedslag må ikke føre til priser, der er lavere end de priser, 
der vil kunne gælde for kul fra tredjelande, og koks, der fremstilles af kokskul fra tredjelande. 
Ifølge meddelelsen fra den tyske forbundsregering ydes denne afsætningsstøtte i henhold til 
principperne i et nyt system for støtte til levering af kul og koks til Unionens jern- og 
stålindustri. Formålet med denne ordning er at udøve et vist pres på 
produktionsomkostningerne for koks i perioden 1992-1994. Derfor har den tyske regering 
indført et loft over støtten i denne periode tillige med en bestemmelse om, at kulindustrien 
selv skal betale en del af sine udgifter. Støtten for 1993 (3 248,2 mio DM) dækker forskellen 
mellem den pris, der betales på verdensmarkedet, og produktionsomkostningerne for en 
produktion på 18,5 mio. t. Støtten er derfor forenelig med bestemmelserne i beslutningens 
artikel 4 og 12. Den vil medvirke til en midlertidig løsning på sociale og regionale problemer, 
eftersom der foretages en tidsmæssig spredning af lukningen af underskudsgivende anlæg, 
hvilket fremmer omstruktureringen i overensstemmelse med beslutningens artikel 2. 
Støtten på 120 mio. DM til finansiering af præmier til minearbejdere, "Bergmannspramie" (10 
DM pr. underjordisk arbejdsplads), gør det muligt for kulindustrien at fastholde kvalificeret 
personale i minerne. Støtten er en specifik foranstaltning, som har eksisteret i flere år 
(skattefrit fradrag i minearbejdernes indtægter), og som skal meddeles adskilt fra den støtte, 
der er omhandlet i beslutningens artikel 3 og 5. Støtten er derfor forenelig med beslutningens 
artikel 6. Den bidrager til at forbedre kulindustriens konkurrenceevne i overensstemmelse med 
beslutningens artikel 2, stk. 1, første led. 
3.112. Belgien 
Med lukningen af den sidste kulmine i Belgien i slutningen af september 1992 har den 
belgiske kulindustri fuldført sin omstruktureringsplan, som havde til formål at opgive 
produktionen af kul fra denne dato. Der blev derfor ikke givet nogen direkte støtte i 1993. 
- 13 -
3.1.1.3. Frankrig 
I 1993 udgjorde det af Kommissionen godkendte beløb til direkte støtte 1 262 mio. FF (190,2 
mio. ECU) eller 147,15 FF (22,18 ECU pr. ton). 
Mio. FF Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til 
dækning af driftstab 1262 190,2 
I alt 1 262 190,2 
Støtten til dækning af driftstab dækker kun 57% af forskellen mellem de påregnede 
gennemsnitlige omkostninger og indtægter pr. produceret ton for hver region og opfylder 
derfor betingelserne i beslutningens artikel 3, stk. 1. Denne gennemsnitsindtægt er snævert 
forbundet med udviklingen i prisen på importeret kul. 
1 betragtning af, at støtten indgår som led i en omstrukturerings- og rational i seringsplan, som 
har til formål at øge industriens konkurrenceevne, opfylder støtten til dækning af driftstab de 
målsætninger og kriterier, der er fastsat i beslutningens artikel 2. 
3.1.1.4. Spanien 
Den af Kommissionen godkendte direkte støtte beløb sig i 1993 til 53 478 mio. PTA (358,7 
mio. ECU) eller 2 951 PTA (19,79 ECU) pr. ton. 
Mio. PTA Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til 
dækning af driftstab 49 978,0 335,2 
Art. 5 Støtte til investering 3 500,0 23,5 
I alt 53 478,0 358,7 
Støtten til dækning af driftstab på 49 978 mio. PTA er givet til virksomhederne Hunosa, 
Figaredo og Minero Siderurgica Ponferrada (for sidstnævntes vedkommende udelukkende til 
driften af Minero Siderurgica Ponferrada). Formålet med støtten er at give delvis dækning for 
forskellen mellem de påregnede gennemsnitlige omkostninger og indtægter pr. produceret ton. 
Støtten overstiger ikke de påregnede driftstab og opfylder dermed betingelserne i 
beslutningens artikel 3, stk. 1. 
- 14-
Støtten til dækning af driftstab skal lette modtagervirksomhedernes omstruktureringsproces, 
særlig ved tidsmæssigt at sprede lukningen af miner, der ikke er økonomisk bæredygtige, 
hvilket sker inden for rammerne af en regional politik til industriel genrejsning. Den bidrager 
dermed til at løse de sociale og regionale problemer i forbindelse med udviklingen inden for 
stenkulindustrien i overensstemmelse med artikel 2 i beslutning 2064/86/EKSF. 
Investeringsstøtten på 3 500 mio. PTA er bestemt til mineinvesteringsprojekter, der er planlagt 
af forskellige minevirksomheder. Denne støtte skal lette gennemførelsen af den spanske 
kulindustris omstrukturerings-, rationaliserings- og moderniseringsplan. Foranstaltningen 
bidrager til at forbedre produktionsanlæggenes konkurrencedygtighed, idet de pågældende 
virksomheder efter fuldførelsen af den nævnte plan skal kunne fremvise balance i deres 
regnskab. Støtten er derfor i overensstemmelse med målsætningerne og kriterierne i artikel 
2 og 5 i beslutning 2064/86/EKSF. 
3.1.1.5. Portugal 
I 1993 udgjorde den af Kommissionen godkendte støtte 1 202,8 mio. ESC (6,4 mio. ECU) 
eller 6106 ESC (32,49 ECU) pr. ton. 
Mio. ESC Mio. ECU 
Art. 3 Støtte til dækning 
af driftstab 1094,3 5,8 
Andre foran- Støtte til dækning af 
staltninger kulindustriens gæld til 
den portugisiske sociale sikring 108,5 0,6 
I alt 1 202,8 6,4 
Støtten til dækning af driftstab dækker forskellen mellem de forventede gennemsnitlige 
omkostninger og indtægter for en produktion på 0,2 mio. t. Støtten overstiger ikke de 
forventede driftstab og er dermed i overensstemmelse med betingelserne i artikel 3, stk. 1, i 
beslutning 2064/86/EKSF. 
Støtten skal lette gennemførelsen af den strategiske plan, som virksomheden har lagt for 
perioden 1991-1994, hvor der skal være foretaget en fuldstændig lukning, og bidrager dermed 
til at løse de sociale og regionale problemer i forbindelse med udviklingen inden for 
stenkulindustrien i overensstemmelse med artikel 2 i beslutningen. 
15 -
Støtten på 108,5 mio. ESC skal inden den endelige lukning af udvindingskapaciteten delvis 
dække den gæld, som virksomheden pådrog sig hos den portugisiske sociale sikring i 1993. 
Denne støtte fremskynder lukningen af minen og bidrager således til at løse sociale problemer 
i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 
1, tredje led, i beslutning 2064/86/EKSF. 
3.1.1.6. Det Forenede Kongerige 
Den af Kommissionen godkendte direkte støtte beløb sig i kalenderåret 1993 til 1,5 mio. £ 
sterling (1,9 mio. ECU) eller 0,03 £ (0,03 ECU) pr. ton. 
Mio. £ Mio. ECU 
Andre foran- Støtte til dækning af stenkulspro-
staltninger ducerende virksomheders driftstab i 
i underjordiske miner 1,5 1,9 
I alt 1,5 
Støtte til dækning af driftstab i underjordiske skal gøre det muligt for virksomhederne 
midlertidigt at finde afsætning for deres produktion hos varmekraftværkerne. 
Ifølge Det Forenede Kongeriges regering overstiger støtten ikke forskellen mellem de 
påregnede gennemsnitsomkostninger og de gennemsnitlige indtægter pr ton og opfylder derfor 
til betingelserne i artikel 3, stk. 1, i beslutning 2064/86/EKSF. 
Eftersom støtten indgår i en klart defineret omstruktureringsplan, som har til formål at lukke 
produktionsenheder, som ikke har udsigt til at kunne blive økonomisk levedygtige, og er af 
midlertidig karakter, er den i overensstemmelse med betingelserne i beslutning 2064/86/EKSF. 
Støtten bidrager til at forbedre konkurrenceevnen i Den Europæiske Unions stenkulindustri 
og løse de sociale og regionale problemer i overensstemmelse med beslutningens artikel 2, 
stk. 1, første og tredje led. 
- 16 -
3.1.2. Indirekte støtte 
I denne rapport betragtes som indirekte støtte alle finansielle interventioner, som, selv om de 
generelt er rettet mod anden økonomisk aktivitet end kulproduktion, indirekte er til fordel for 
kulvirksomheder. Sådanne interventioner er omfattet af definitionen i bilag 2 til beslutning 
nr. 2064/86/EKSF, som lyder: "Alle andre foranstaltninger i forbindelse med produktion og 
markedsføring af kul samt udenrigshandel hermed, som er til økonomisk fordel for 
virksomheder inden for kulindustrien, også selv om disse foranstaltninger ikke direkte belaster 
de offentlige budgetter." 
Ud fra denne synsvinkel skønner Kommissionen, at adskillige finansierings- og 
støttemekanismer bør opfattes som indirekte støtte til den løbende produktion. 
Dette er tilfældet med støtte til finansiering af særordninger for sociale ydelser til 
kulindustrien i forskellige medlemslande i den udstrækning, støtten gør kulvirksomhedernes 
faktiske sociale byrder mindre end de byrder, virksomhederne normalt skulle have, 
sammenlignet med andre industrier. 
Som indirekte finansielle interventioner betragtes ligeledes aktiviteter inden for F, U og D i 
den udstrækning, sådanne aktiviteter bidrager til at fremme nyskabelser i den virksomhed, 
som modtager støtte. 
Desuden findes der i størsteparten af de kulproducerende medlemsstater aftaler eller kontrakter 
om levering af kul mellem kul- og elproducenter. De aftaler eller kontrakter, som gjaldt i 
1993, indeholder i visse tilfælde prisniveauer, som ikke nødvendigvis svarer til de faktiske 
markedsforhold. Kommissionen har foretaget en så udtømmende gennemgang som muligt af 
disse aftaler og kontrakter for i hvert enkelt tilfælde at afdække den eventuelle finansielle 
støtte. De egentlige aftaler og kontrakter er i øjeblikket genstand for en grundig gennemgang 
i Kommissionens tjenestegrene med hensyn til deres forenelighed med traktaternes 
bestemmelser. 
I den udstrækning, den direkte influerer på niveauet for de interne priser, vil en kvantitativ 
importbegrænsning ligeledes kunne opfattes som indirekte støtte. I mangel af præcise 
oplysninger om virkningerne af sådanne foranstaltninger er de dog ikke medtaget i dette 
dokument. 
- 17-
3.1.2.1. Indirekte produktionsstøtte 
3.1.2.1.1. Spanien 
Kommissionen har godkendt tildeling af en støtte på 120 mio. PTA til miljøforbedringer i den 
spanske kulindustri. Denne støtte vedrører slaggebjerge og vandrensning. 
Støtten, som har til formål at forbedre miljøet i de berørte områder, bidrager ligeledes til at 
løse de sociale og regionale problemer i forbindelse med udviklingen inden for kulindustrien 
i overensstemmelse med beslutningens artikel 2, stk. 1, tredje led. 
Kommissionen har godkendt støtten under hensyn til dens forbindelse med foranstaltninger 
til omstrukturering, rationalisering og modernisering af den spanske kulindustri. 
3.1.2.2. Indirekte forbrugsstøtte 
Denne del af rapporten indeholder en analyse af prisfastsættelsen inden for rammerne af de 
eksisterende kontrakter mellem kul producenter og elproducenter I den udstrækning, det er 
muligt at foretage en kvantificering, vil også omfanget af støtten blive belyst. 
3.1.2.2.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
1 Forbundsrepublikken Tyskland er alt salg af kul, såvel af tysk som af EF-oprindelse, til den 
tyske el produktionssektor, heri indbefattet det salg af kul, der omfattes af Jahrhundertvertrag, 
for så vidt angår den finansielle støtte og prismekanismen, underlagt den 3. lov om kul-
produceret elektricitet12. 
Den tyske regering har i løbet af 1992 meddelt Kommissionen visse oplysninger om en plan 
til omstrukturering af kulindustrien (1992-2000), hvorefter der i perioden frem til 1997 
forventes et fald i produktionen af kul til kraftvarmeværker på 5,9 mio. t kulækvivalenter; 
dette produktionsfald vil blive opnået gennem lukning af de mest tabsgivende miner. 
Efter at have gennemgået oplysningerne godkendte Kommissionen ved beslutning af 
23. december 1992 et støttebeløb på 5 000 mio. DM, som skal dække løbende udgifter i 1993 
til den udligningsfond, der er oprettet i henhold til den 3. lov om kulproduceret elektricitet. 
Kommissionen har i sin beslutning erindret om, at nævnte godkendelse ikke har juridisk 
virkning efter udløbsdatoen for beslutning 2064/86/EKSF. 
12 Dok. KOM 88/541 af 20.10.1988, pkt. 4.1.2.2.1. 
- 18-
3.1.2.2.2. Frankrig 
Ved udgangen af 1987 blev der indgået en aftale mellem EDF og Charbonnages de France, 
hvorefter EDF's indkøb af kul eller elektricitet fra Charbonnages de France er reguleret i 
perioden 1989-1993. 
De mængder nationalt kul og el, der er genstand for denne aftale, er i aftagende nemlig: 
Kul Elektricitet 
1989 = 2,30 mio. t 7,92 TWh 
1990 = 2,19 mio. t 7,24 TWh 
1991 = 2,09 mio. t 6,68 TWh 
1992 = 1,81 mio. t 6,13 TWh 
1993 = 1,81 mio. t 5,97 TWh 
Prisen for kul ab minen ligger ca. 10% højere end prisen på importeret kul. 
De kontraktligt fastsatte mængder elektricitet svarer til en belastning af de kulfyrede elværker 
under CdF på 3.500 timer pr. år. Den elektricitet, der leveres på disse betingelser, er baseret 
på de takster, som EDF har bevilget for egen produktion. Eventuelle supplerende mængder 
aftages til en pris, der svarer til den bogføringsmæssige værdi for de kernekraftværker, der 
er i drift. 
Den leveringsgaranti, der er fastsat i kontrakten, og det faktum, at minevirksomhederne 
oplagrer kullene på en sådan måde, at efterspørgslen fra EDF vil kunne efterkommes meget 
hurtigt, udgør to modydelser for overprisen på 10%. På grundlag af de oplysninger, 
Kommissionens tjenestegrene råder over, ser det derfor ikke ud til, at denne mekanisme 
indeholder nogen direkte eller indirekte støtte til kulindustrien. 
3.1.2.2.3. Det Forenede Kongerige 
Afsætningen af nationalt kul omfattes af en ny aftale, som blev undertegnet i begyndelsen af 
1993, og som dækker et tidsrum på 5 år. De kontraherende parter er på den ene side "British 
Coal Corporation" og på den anden side "National Power" og "Power Gen". 
Leverancerne af kul til elproduktion beløber sig ifølge aftalen til 40 mio. t for regnskabsåret 
1993/94 og til 30 mio. t for de 4 efterfølgende år. Den pris, der skal gælde for disse 
leverancer, beløber sig til 36,24 £ for regnskabsåret 1993/94 og nedsættes derefter gradvist 
frem til regnskabsåret 1997/98, hvor den ligger på 31,92 £. 
- 19 -
En tilsvarende aftale er indgået mellem "Scottish Power" og "British Coal Corporation", 
hvorefter leverancerne sker fra det skotske kuldistrikt. Denne aftale gælder for tidsrummet fra 
1990 til marts 1995. Leverancerne af kul bestemt til elværket i Longanncl beløb sig til 3 mio 
t for regnskabsåret 1992/93 og vil svinge mellem minimalt 2,0 mio. t og maksimalt 2,5 mio. 
t for regnskabsårene 1993/94 og 1994/95. Disse leverancer svarer således til en dækningsgrad 
på cirka 60% af disse elværkers behov. For regnskabsåret 1993/94 betalte elværkerne 
gennemsnitligt 36,70 £ pr. t mod 40,10 £ i 1992/93. 
3.1.2.2.4. Spanien 
I Spanien indgik kul producenterne i CARBUNION og sammenslutningen af elproducenter 
UNES A i 1986 et nyt aftalesystem for levering af kul til varmeværker (NSCCT). Ifølge denne 
aftale kan samtlige producenter eller producentgrupper, hvis underjordiske produktion er over 
50 000 t pr. år, indgå langtidskontrakter med elproducenter til en referencepris. 
Minevirksomheder, hvis produktionsomkostninger overstiger referenceprisen, kan af 
elproducenterne forlange et pristillæg til dækning af forskellen mellem deres 
produktionsomkostninger (eksklusive afskrivninger) og referenceprisen. Den merpris, der 
betales af elproducenterne, refunderes via en fond (OFICO: Oficina de Compensaciôn de la 
Energia Eléctrica), som finansieres af elproducenterne. Pristillægget dækker kun kul 
produceret i underjordiske miner. 
Den spanske regering forelagde i 1991 som foreskrevet i Kommissionens beslutning 
90/198/EKSF13 en plan for, hvordan OFICO-støttebeløbene skal nedsættes, ligesom den har 
fremsendt retningslinjer for omstrukturerings-, rationaliserings- og moderniseringsplanen for 
den del af den spanske kulindustri, der modtager støtte fra OFICO-udligningsfonden. 
I retningslinjerne for omstrukturerings-, rationaliserings- og moderniseringsplanen planlægges 
en reduktion af produktionskapaciteten på 1,9 mio. t inden 1993. 
Efter at have undersøgt disse planer har Kommissionen godkendt, at der for 1993 udbetales 
en udligningsstøtte fra OFICO-fonden på 2 059 mio. PTA til elektricitetsproducenterne. 
Kommissionen har i denne beslutning taget hensyn til, at foranstaltningen er degressiv, og at 
planen for omstrukturering, rationalisering og modernisering skal føre til lukning af eller 
fortsat kapacitetsreduktion i urentable anlæg. Godkendelsen gives under forbehold af, at den 
nye udbudsordning for kul til anvendelse i varmeværker er i overensstemmelse med 
bestemmelserne i EØF-traktaten og EKSF-traktaten. 
EFTL 105 af 25.04.1990. 
-20-
3.2. Støtte, som ikke er knyttet til den løbende produktion 
Ifølge beslutning 2064/86/EKSF betragtes støtte, ydet på grundlag af artikel 7 og 8 i denne 
beslutning som støtte, der ikke er knyttet til den løbende produktion. Til denne kategori hører 
også F, U og D-aktiviteter i den udstrækning, de ikke berører produktionsomkostningerne for 
industrien i det pågældende land. 
3.2.1. Støtte i forbindelse med sociale ydelser 
I beslutningens artikel 7 fastsættes det, at statsstøtte til finansiering af specifikke ordninger 
med sociale ydelser i kulindustrien kan anses for forenelig med det fælles marked i det 
omfang, den bevirker, at forholdet mellem udgiften for kulvirksomhederne pr. beskæftiget 
minearbejder og ydelsen pr. ydelsesberettiget bringes ned på samme niveau som i andre 
industrier. 
3.2.1.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
I 1993 er der blevet afsat et beløb på 11 821 mio. DM til dækning af underskuddet i invalide-
og alderdomsforsikringen i mineindustrien som helhed (Knappschaftliche Rentenversicherung). 
Omkring 80% af dette beløb eller cirka 9 457 mio. DM tilfalder kulindustrien. Efter 
Kommissionens gennemgang af oplysningerne fra den tyske regering ser det ud til, at 
foranstaltningen er i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutningens artikel 7, stk. 1, 
-21 
3.2.1.2. Frankrig 
Ifølge meddelelsen fra den franske regering beløber støtten til den franske kulindustri på 
socialsikringsområdet - som led i generelle socialsikringsordninger - sig til 10 528 mio. FF 
i 1993. Enkelthederne i denne støtte fremgår af følgende tabel: 
Kilde Støttens 
størrelse 
i mio. FF Formål 
Staten 3 226,0 Invalide- og alderdomsforsikring 
Lovpligtigt bidrag på 22% af den 
bidragspligtige lønsum og ekstra 
udligningsbeløb fra staten. 
Alminde­
lig ordning 3 513,0 Invalide- og alderdomsforsikring 
Lovpligtigt bidrag til overtagelse af en del af 
de "ekstraordinære udgifter" (bidrag, fastsat 
ved dekret) 
Alminde­
lig ordning 1 593,0 
Forsikring mod arbejdsulykker og 
erhvervssygdomme. Udligning af gamle 
forpligtelser. 
Alminde­
lig ordning 2 196,0 
Sygeforsikring 
Ydelser til behandling 
I alt 10 528,0 
Ovennævnte finansielle støtte er i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutningens 
artikel 7, stk. 1. 
-22-
3.2.1.3. Belgien 
Som det fremgår af nedenstående tabel, beløb den finansielle støtte til den belgiske 
stenkulindustri med hensyn til sociale sikringsordninger sig til 28 719,8 mio. BEF. 
Kilde Støttens 
størrelse 
i mio. BEF Formål 
Staten 
Staten 24 473,4 
4 246,4 Alderdomsforsikring og forsikring af efterladte 
Regelmæssigt lovpligtigt bidrag 
Invalideforsikring 
Invalidepension 
I alt 28 719,8 
Ovennævnte finansielle støtte er i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutningens 
artikel 7, stk. 1. 
3.2.1.4. Det Forenede Kongerige 
I Det Forenede Kongerige findes der ved siden af den almindelige sociale sikringsordning, 
hvori kulindustrien er integreret, inden for praktisk taget alle industrisektorer en særlig 
sikringsordning, via hvilken der udbetales pensioner til forhenværende arbejdstagere inden for 
industrien. Også i den britiske kulindustri findes der en sådan supplerende ordning i form af 
en pensionsfond. Den britiske regering har meddelt Kommissionen, at systemet med 
udbetalinger i form af statstilskud til dækning af underskuddet i denne pensionsfond for 
minearbejdere er ophørt med virkning fra finansåret 1990/91. 
3.2.1.5. Spanien 
Ifølge meddelelsen fra den spanske regering beløb støtten til den spanske kulindustri som led 
i de almindelige sociale sikringsordninger sig til 129857 mio. PTA i 1993. 
- 23 -
Enkelthederne i denne støtte fremgår af følgende tabel: 
Kilde Støttens 
størrelse 
i mio. PTA 
Staten 108 390 
Staten 3 506 
Staten 1 353 
Staten 14 317 
Staten 1 330 
Staten 961 Formål 
Alderdomsforsikring 
Midlertidig uarbejdsdygtighed 
Forsikring for midlertidige invaliditeter og 
invalidering 
Sundhedstjenesten 
Diverse (familiebeskyttelse, social servi ce, 
socialhjælp, engangsydelser og rullestol) 
Administrationsudgifter 
I alt 129 857 
Ovennævnte finansielle støtte er i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutningens 
artikel 7, stk. 1. 
3.2.2. Støtte til dækning af gamle forpligtelser 
I henhold til beslutningens artikel 8 kan statsstøtte, der ydes virksomheder til dækning af 
udgifter, der hidrører fra omstruktureringer, og som ikke har forbindelse med den løbende 
produktion, anses for at være forenelig med det fælles marked, såfremt den ikke overstiger 
disse udgifter. De forskellige kategorier af udgifter, der opfattes som gamle forpligtelser, 
fremgår af bilag 1 til beslutning 2064/86/EKSF. 
-24-
3.2.2.1. Forbundsrepublikken Tyskland 
For 1993 har Forbundsrepublikken Tyskland givet meddelelse om følgende 
foranstaltninger: 
Støtte til vandpumpningsudgifter 221,0 mio. DM 
Støtte til dækning af udgifter i forbindelse med 
førtidspensionering samt ekstraordinære interne 
afskrivninger som følge af 
omstruktureringen 275,1 mio. DM 
I alt 496,1 (= 256, 3 mio. ECU) 
Alle ovenfor anførte udgifter for virksomhederne er gamle forpligtelser, eftersom de skyldes 
lukning af produktionskapacitet i de foregående år, og er følgelig uden forbindelse med den 
løbende produktion. 
Støtten til vandpumpningsudgifterne på 221 mio. DM udbetales til en række 
kulminevirksomheder til dækning af gamle forpligtelser i forbindelse med lukninger, der er 
gennemført efter 31.12.1966. Efter lukningen af mineanlæg har disse virksomheder været nødt 
til at betale stadig stigende bidrag til Wasserwirtschaftsverbande 
(vandforvaltningssammenslutninger). Støtten overstiger ikke virksomhedernes faktiske 
merudgiftsbyrde. 
Alle ovennævnte foranstaltninger anses for at være i overensstemmelse med beslutningens 
artikel 8, stk. 1. 
3.2.2.2. Belgien 
Den belgiske regering har givet meddelelse om et støttebeløb på 369,4 mio. BEF (9,1 mio. 
ECU) til dækning af gamle forpligtelser for virksomheden Kempense Steenkolenmijnen. 
Støtten skal dække følgende: 
støtte til dækning af mineskader 
som følge aflukningen af miner 141,3 mio. BEF 
støtte til dækning af sociale 
udgifter i forbindelse med lukning 
af miner og navnlig underjordiske 
sikkerheds- og miljøbeskyttelse 228,1 mio. BEF 
I alt 369,4 mio. BEF 
Støtten overstiger ikke virksomhedens faktiske udgifter og er således i overensstemmelse med 
beslutningens artikel 8, stk. 1. 
-25 -
32.2.3. Frankrig 
I 1993 har den franske regering ydet en støtte på 5427 mio. FF (818,1 mio. ECU) til dækning 
af gamle forpligtelser, der påhviler Carbonnages de France. Beløbet skal dække følgende 
forpligtelser: 
bidrag til førtidspensionering 728,0 mio. FF 
omstillingsudgifter 445,0 mio. FF 
tilskud til istandsættelse af udgravninger 
og lukning af anlæg 185,0 mio. FF 
omkostninger i forbindelse med lån overført til 
l'Etablissement central 1 124,0 mio. FF 
udgifter i forbindelse med social ubalance 
som følge af omstruktureringen 2 930,0 mio. FF 
forskning af almen interesse 15,0 mio. FF 
I alt 5 427,0 mio. FF 
De faktiske udgifter for Charbonnages de France udgør det samme beløb som støtten, og den 
er derfor i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8, stk. 1, i beslutning 
2064/86/EKSF. 
3.2.2.4. Portugal 
Portugal har for 1993 givet meddelelse om følgende støtte. 
en støtte på 1 200 mio. ESC til dækning af godtgørelser til arbejdstagere, som mister 
deres beskæftigelse inden 31.12.1994 på grund af gennemførelsen af 
nedlukningsplanen for den portugisiske stenkulindustri. 
I sin analyse har Kommissionen konkluderet, at støtten er uden forbindelse med den løbende 
produktion og må betragtes som en gammel forpligtelse i overensstemmelse med artikel 8 i 
beslutning 2064/86/EKSF især punkt 1, litra b), i bilag 1. 
Da beslutning 2064/86/EKSF kommer til udløb den 31.12.1993, har Kommissionen kun 
godkendt den del af støtten (nemlig 180 mio. ESC), som svarer til de sociale udgifter til 
arbejdstagere, der mister deres beskæftigelse i 1993. 
-26-
3.2.2.5. Det Forenede Kongerige 
Det Forenede Kongerige har for 1993 givet meddelelse om følgende foranstaltning: 
støtte til minearbejdere, der har mistet deres arbejde 
som følge af rationaliseringen 9,6 mio. £ 
Støtten er en social foranstaltning som følge af minelukninger. Den overstiger ikke de faktiske 
omkostninger og er derfor i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 8, stk. 1. 
4. Konklusioner 
Mellem 1986 og 1994 har Den Europæiske Unions stenkulsproduktion udvist en nedgang på 
cirka 100 mio. t, dvs. -42%». På trods af de store bestræbelser, som er iværksat for at 
rationalisere og omstrukturere stenkulindustrien, må man dog konstatere, at den 
gennemsnitlige produktionspris for fællesskabskul stadig beløber sig til 114 ECU/tkæ, hvilket 
skal sammenholdes med prisen for importeret kul, som ikke overstiger 40 ECU/tkæ. 
Mens man i løbet af ovennævnte periode har kunnet konstatere en reduktion på 22% af 
produktionsomkostningerne udtrykt i 1986-priser, har reduktionen af prisen for importeret kul 
udtrykt i ECU været endnu større i samme periode, nemlig 40%. 
Denne prisudvikling for kul på de internationale markeder har i et vist omfang neutraliseret 
resultatet af omstruktureringsbestræbelseme. Selv om produktiviteten er steget med 52%, er 
forholdet mellem produktionsomkostningerne og cif-prisen for importeret kul blevet forringet 
(2,2 i 1986 mod 3,0 i 1993). Med hensyn til de eksterne faktorer skal det understreges, at de 
reale priser for importeret kul i 1993 har ligget på det laveste niveau siden slutningen af 
1970'erne, dels på grund af overskuddene på de internationale markeder og tilstedeværelsen 
af nye eksportører, og dels på grund af en næsten konstant stigning i ECU-kursen i løbet af 
perioden i forhold til USD. 
Denne forskel i udviklingen har mellem 1986 og 1993 ført til en real stigning i støtten pr ton 
på ca. 32%. 
Den betydelige stigning i støtten på trods af omstruktureringsbestræbelseme i samtlige 
producerende medlemsstater finder til dels sin forklaring i et fremskyndet program for lukning 
af miner i Det Forenede Kongerige, hvis produktionsomkostninger ofte lå lavere end i de 
miner, som stadig er i drift i andre medlemsstater. Med andre ord er visse miner, som modtog 
forholdsvis ringe støtte, blevet lukket på grund af manglende afsætningsmuligheder, medens 
andre miner med høje omkostninger er forblevet i drift. 
-27-
Man kan derfor konstatere, at omstmktureringsprocessen har været meget forskellig fra 
medlemsland til medlemsland, og at den navnlig i har været afhængig af det tempo for social 
og regional tilpasning, som er blevet anset for acceptabelt af de nationale myndigheder. 
Det er et faktum, at beslutning nr. 2064/86/EKSF har dannet gmndlag for en dybtgående 
omstmkturering af kulsektoren, men man må erkende, at en stor del af den europæiske 
kulindustri alligevel kun vil kunne overleve, hvis den far en omfattende støtte. 
- 28 -
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land: Belgien 
Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio ECU 
1993 
-
-
-
-1992 
33,5 
33,5 
7,4 
40,9 ECU/t 
1993 
-
-
-
-1992 
153,67 
153,67 
33,94 
187,61 
- 29 -
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Forbundsrepublikken Tyskland 
Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio ECU 
1993 
140,2 
1.677,8 
62,0 
1.880,0 
2.582,6 
4.462,6 1992 
177,7 
1.787,7 
65,6 
2.031,0 
2.466,7 
4.497,7 ECU/t 
1993 
2,18 
26,14 
0,97 
29,29 
40,24 
69,53 1992 
2,46 
24,78 
0,91 
28,15 
34,19 
62,34 
- 30 -
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Spanien 
Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio ECU 
1993 
335,2 
23,5 
358,7 
14,7 
373,3 1992 
379,7 
66,3 
446,0 
17,3 
463,3 ECU/t 
1993 
18,49 
1,30 
19,79 
0,81 
20,60 1992 
20,38 
3,56 
23,94 
0,93 
24,87 
- 31 -
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Frankrig 
Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio ECU 
1993 
190,2 
190,2 
-
190,2 1992 
186,9 
186,9 
-
186.9 ECU/t 
1993 
22,18 
22,18 
-
22,18 1992 
19,72 
19,72 
-
19.72 
- 32 -
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Det Forenede kongerige 
Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio ECU 
1993 
1,9 
1,9 
-
1,9 1992 
-
-
-
-ECU/t 
1993 
-
0,03 
-
0,03 1992 
-
-
-
-
- 33 -
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : Portugal 
Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio ECU 
1993 
5,8 
0,6 
6,4 
-
6,4 1992 
5,0 
0,8 
5,8 
-
5,8 ECU/t 
1993 
. 29,44 
3,05 
32,49 
-
32,49 1992 
22,72 
3,64 
26,36 
-
26,36 
- 34 -
Støtte til kulindustriens løbende produktion 
Land : EF i alt 
Direkte 
Artikel 3 : Underskudssubsidier 
Artikel 4 : Afsætningsstøtte 
Artikel 5 : Investeringsstøtte 
Artikel 6 : Støtte til minearbejdere 
Anden støtte 
Subtotal 
Indirekte 
I ALT Mio ECU 
1993 
671,4 
1.677,8 
23,5 
62,0 
2,5 
2.437,2 
2.597,2 
5.034,4 1992 
782,8 
1.787,7 
65,6 
67,1 
2.491,4 
5.194,6 ECU/t 
1993 
4,23 
10,57 
0,15 
0,39 
0,02 
15,36 
16,37 
31,73 1992 
4,24 
9,68 
0,36 
0,36 
14,64 
13,50 
28,14 
- 35 -
Støtte uden tilknytning til den løbende produktion 
Mio ECU 
Belgien 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Det Forenede Kongerige1 
EF i alt Finansiering af sociale ydelser i kulindustrien 
I alt 
1993 
709,7 
4.884,7 
870,8 
1.587,0 
8.052,2 1992 
703,4 
4.420,3 
862,8 
2.357,4 
8.343,9 Overskridelser 
1993 
-
-1992 
7,2 
7,2 Gamle forpligtelser 
lait 
1993 
9,1 
256,3 
818,1 
1,0 
1.084,5 1992 
1,7 
246,7 
108,9 
774,6 
13,1 
1.145,0 Overskridelser 
1993 
-
-1992 
-
-
Det Forenede kongerige anvender en integreret socialsikringsordning. Tallene i tabellen dækker alene den særlige pensionsfond for minearbejdere, 
som eksisterer parallelt med den generelle socialsikring. 
36 
Samlede godkendte støttebeløb mellem 1986 og 1993 
i mio. ECU 
i løbende værdi Støtte til den løbende produktion Støtte uden tilknytning til den løbende 
produktion 
sociale gamle for-
foranstaltn pligtelser 
inger 
Belgien 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Det 
Forenede 
Kongerige 1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1986 
1987 
1988 
1991 
1992 
1993 
1986 
1987 
1988 
1989 1 
1990 
1991 
1992 
1993 297 3 
362.5 
202.6 
159.4 
703 
534 
33.5 
0.0 
1446.0 
1899.6 
1975.3 
1945 5 
2037 0 
1933 1 
2031 0 
1880.0 
259 7 
3748 
3696 
4062 
397.4 
618.9 
446.0 
358.7 
523.1 
428 8 
249 8 
174.6 
166.2 
165.3 
1869 
1902 
4.5 
1.8 
1.7 
46 
46 
45 
5.8 
6 4 
460.0 
842.7 
315.2 
6627.5 
0.0 
0.0 
0.0 
19 
29906 
3910.2 
3114.2 
9317.8 
2675.5 
27752 
2703.2 
2437 2 00 
0.0 
0.0 
0.0 
10.3 
7.8 
7.4 
0.0 
16316 
1964.7 
2530.0 
2616.4 
2539.5 
2569.6 
2466.7 
2582.6 
2.5 
866 
799 
102 5 
101.8 
48.5 
17.3 
14.6 
0.0 
00 
0.0 
00 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
00 
00 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
1634.1 
2051 3 
2609.9 
27189 
2651.6 
26259 
2491.4 
2597 2 287.3 
362.5 
202.6 
159.4 
80.6 
61.2 
40 9 
0.0 
3077.6 
3864.3 
4505.3 
4561.9 
4576.5 
4502.7 
4497.7 
4462.6 
262 2 
461 4 
4495 
508.7 
499.2 
667.4 
463.3 
373.3 
523.1 
4288 
2498 
174.6 
166.2 
165.3 
186.9 
190.2 
4.5 
1.8 
17 
46 
46 
4.5 
5.8 
6.4 
460.0 
842.7 
315.2 
6627.5 
0.0 
0.0 
0.0 
1.9 
4624.7 
5961.5 
5724.1 
12036 7 
5327.1 
5401.1 
5194.6 
50344 (15.6)2 
(33 3)2 53 2 
832 
81.5 
84.2 
77.8 
96 5 
187.6 
0.0 
35.3 
469 
56.8 
58.9 
598 
61.9 
62.3 
69.5 
165 
23.9 
236 
26 5 
25.7 
37.2 
24.9 
206 
36.3 
31.3 
206 
152 
15.8 
163 
19.7 
22.2 
21.2 
6.9 
7.4 
17.8 
164 
167 
26.2 
325 
4.4 
8.3 
31 
67.4 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
20.3 
26.9 
267 
57.7 
27.0 
27.8 
28 1 
31.7 1003.9 
791 9 
8837 
9054 
968.3 
698.7 
7034 
709.7 
3034 2 
3268.4 
33349 
38145 
4084 0 
4344 1 
44203 
48647 
4909 
527 1 
574 1 
6602 
758 2 
821.0 
862.0 
870 8 
1478 9 
14156 
1500 6 
1781 0 
1986 8 
1946 6 
23574 
1587.0 
00 
00 
00 
00 
00 
00 
00 
00 
1004 
59 3 
60 1 
61.9 
0.0 
0.0 
0.0 
00 
61083 
60623 
63534 
7223 0 
7797 3 
7810 4 
8343 1 
80522 00 
00 
00 
00 
00 
1.2 
17 
91 
63.4 
1109 
1063 
185 8 
200 6 
247.5 
246.7 
256.7 
0.0 
0.0 
00 
0.0 
0.0 
267.0 
108 9 
0.0 
474 4 
547 2 
719 5 
774 2 
792 2 
783 2 
7746 
818 1 
00 
07 
00 
00 
00 
00 
00 
1.0 
9924 
386 6 
221.9 
29409 
1035 
13.7 
13.1 
0.0 
1460 2 
10454 
10477 
3900 9 
1096 3 
13126 
11450 
1084.5 1003 9 
791.9 
883 7 
905.4 
968.3 
6999 
705 1 
718.8 
3097.6 
3379 3 
3441 2 
4000.3 
4284 6 
4591.6 
4667 0 
5141 0 
490 9 
527.1 
574.1 
6602 
7582 
1088.0 
970 9 
870.8 
1953 3 
19628 
2220 1 
2555 2 
2779 0 
2729.8 
3132.0 
2405 1 
0.0 
0.7 
00 
00 
00 
00 
0.0 
10 
10228 
4459 
282 0 
3002 8 
1035 
137 
13.1 
00 
75685 
71077 
7401 1 
11123 9 
8893 6 
9123 0 
9488 1 
91367 1301.2 
11544 
1086.3 
1064 8 
10489 
761.1 
746 0 
7188 
61752 
7243.6 
7946 5 
8562 2 
8861 1 
9094 3 
9164 7 
9603 G 
753 1 
988 5 
1023 6 
11689 
12574 
1755 4 
1434.2 
1244.1 
2476 4 
2391.6 
2469 9 
2729 8 
2945 2 
2895 1 
3318 9 
25953 
4.5 
2.5 
1 7 
46 
46 
45 
58 
74 
1482 8 
1288 6 
597 2 
9630 3 
103.5 
13.7 
13.1 
1 9 
121932 
13069 2 
13125 2 
23160 6 
14220 7 
14524 1 
14682 / 
14171.1 5589 0 
4357 0 
24870 
1893 0 
1036.0 
6340 
218.0 
0.0 
87126.0 
82380.0 
79319 0 
77451 0 
76553 0 
72/44 0 
72153.0 
64175 0 
15895 0 
19326 0 
19011.0 
19176 0 
19440.0 
17922.0 
13620 0 
18124 0 
14394 0 
13690.0 
121420 
114700 
10487 0 
10127 0 
9478 0 
8576 0 
212.0 
261.0 
2300 
258 0 
281.0 
2700 
221 0 
197 0 
104635 0 
1016440 
101380 0 
98286 0 
89301 0 
927120 
''O.35 0 
.V6Û6 0 
227851.0 
221658 0 
214569 0 
208534 0 
197098 0 
194409 0 
184925.0 
158678 0 
29923.9 19380.3 493042 (27.5)2 30.7 57750.0 69842 6 1191468 
Herunder en støtte på 5089,5 mio. ECU svarende til værdiforringelse af British Coals anlægsaktiver, dækning af godtgørelser for tab af hørelse og 
leverancer af kul til arbejdstagere 
Støtte pr ton for foranstaltningerne under fodnote 1 ikke inkluderet 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 656 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 12 
Katalognummer : CB-CO-95-695-DA-C 
ISBN 92-77-97564-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg