ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1.5.2.

EØSU opfordrer til, at statsstøttereglerne forenkles og strømlines, herunder ved at fjerne alle kilder til usikkerhed vedrørende deres anvendelse. Det bør overvejes at ændre f.eks. de gældende regler, hvor det er nødvendigt, så ensartede projekter, der finansieres over ESI-fondene, behandles på samme måde som projekter, der finansieres via EFSI og programmer, der forvaltes direkte af Kommissionen, som f.eks. Horisont 2020. Samtidig advarer EØSU om, at fortolknings- og vejledningsnotater samt spørgsmål og svar-baserede dokumenter skal begrænses, så de ikke bliver et nyt lag af de facto-lovgivning. Udvalget anbefaler, at man i stedet sørger for vid udbredelse af god praksis og undgår at anvende regler med tilbagevirkende kraft. Det opfordrer Kommissionen til at afstå fra at udarbejde retningslinjer gældende for samtlige medlemsstater som følge af en anmodning fra eller problemer i en eller nogle få medlemsstater.
4.6.

I artikel 24, stk. 2, fastsættes det, at førere af fiskerfartøjer i EU med en længde overalt på under 12 meter mindst fire timer før forventet ankomst i havn meddeler de kompetente myndigheder i den pågældende medlemsstat en række oplysninger. I lyset af de problemer, som dette krav kan medføre for små fartøjer på visse tidspunkter, foreslår EØSU, at der tilføjes en sætning, som giver medlemsstaten mulighed for i særlige tilfælde at ændre fristen på fire timer for advisering. Der kan eksempelvis anvendes en ordlyd i lighed med den, der anvendes i artikel 31, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1627 om genopretningsplanen for almindelig tun: »Hvis medlemsstaterne i henhold til gældende EU-lovgivning må anvende en kortere meddelelsesfrist end den, der er omhandlet i stk. 1 og 2, kan de skønnede mængder almindelig tun, der opbevares om bord, meddeles inden for den således gældende meddelelsesfrist forud for ankomsten. Hvis fangstpladserne ligger mindre end fire timer fra havn, kan de skønnede mængder almindelig tun, der opbevares om bord, ændres når som helst forud for ankomsten.«
3.5.

Forslaget har til formål at løse disse problemer ved hjælp af en midlertidig ændring af de eksisterende regler, således at de berørte fabrikanter kan ansøge om godkendelse hos enhver af EU-27's myndigheder med et minimum af besvær. De vigtigste punkter i forslaget: — tillader udtrykkeligt de berørte fabrikanter at ansøge en typegodkendende myndighed i EU-27 om nye godkendelser for eksisterende typer — tillader, at prøvninger, der understøtter UK-typegodkendelserne, ikke behøver gentages, fordi den tekniske tjeneste ikke på forhånd var blevet udpeget og underrettet af en typegodkendende myndighed i EU-27 — sikrer, at sådanne godkendelser kan meddeles, hvis kravene til sådanne køretøjer, systemer, komponenter og separate tekniske enheder er opfyldt for de pågældende nye typer — indeholder tiltag, der skal hjælpe med at finde nye typegodkendende myndigheder for de produkter, der allerede er på markedet før udtrædelsen for at undgå en situation, hvor der ikke findes en myndighed, som er ansvarlig for at udføre overensstemmelseskontrol efter ibrugtagning eller for en eventuel fremtidig tilbagekaldelse af produkter.
6.1.

Den europæiske befolkning bliver ældre i kraft af den højere forventede levetid og de lave fødselstal, og byrden af omsorgsarbejde for midaldrende kvinder er stigende. Selv om det er vigtigt at opnå en ligelig fordeling af omsorgsarbejdet mellem kønnene, er det også vigtigt at erkende, at digitaliseringen — og navnlig robotteknologien — i den offentlige sektor udgør en stor mulighed for at fremme kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og for at hjælpe kvinder med de omsorgsforpligtelser, de måtte have.
4.1.1.

EØSU er helt enig i, at EU skal garantere den størst mulige sikkerhed i den europæiske fødevarekæde ved at sørge for, at de ansvarlige for risikostyringen via EFSA får den bedst mulige videnskabelige rådgivning gennem en klar og gennemsigtig kommunikation til borgerne og samarbejde med medlemsstaterne og andre organer for at sikre et sammenhængende og pålideligt fødevaresikkerhedssystem. Det ville være hensigtsmæssigt: — at tage de nærmere bestemmelser for godkendelsesprocedurerne op til fornyet overvejelse for at gøre dem mere sammenhængende og effektive og fremskynde adgangen til markedet — at tage undtagelserne og de forenklede bestemmelser for mikrovirksomheder op til fornyet overvejelse med henblik på et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden — at genoverveje indvirkningen af de eksisterende godkendelser, der giver EFSA en større arbejdsbyrde — at forenkle processerne for at sikre større gennemsigtighed.
4.17.

Kvalitetsnyhedsmedier og troværdig journalistik spiller en vigtig rolle for borgernes adgang til mangfoldig information af høj kvalitet. Disse traditionelle medier oplever økonomiske problemer, eftersom platformene videreformidler indhold produceret af de traditionelle medier uden at godtgøre dem for deres omkostninger for derefter at høste indtægter fra disse medier ved at sælge annoncer. For at forbedre udgivernes position og sikre, at rettighedshaverne får betaling for deres arbejde, når frugterne af dette anvendes af andre til kommercielle formål, ville det være en fordel med en hurtig aftale om EU's ophavsretsreform. Endvidere anbefales det, at der søges efter muligheder for at udvide det initiativ om målrettet EU-støtte til undersøgende journalistik i EU, som Europa-Parlamentet bekendtgjorde i september 2018. En stærk og pålidelig presse resulterer i et modstandsdygtigt demokrati, der kan forsvares, og hvor værdier som sandhed og ansvarlighed opretholdes. Finansieringsspørgsmålet er særlig vigtigt for mindre medieforetagender, der ofte konfronteres med retssager og chikanerende søgsmål, der har til formål at lukke dem.
5.9.

Adgang til råvarer er en af de grundlæggende forudsætninger for bioøkonomien. Det er derfor nødvendigt for at fremme tilgængelighed og udnyttelse af biomasse, at der findes et godt erhvervsklima for landbrug og skovbrug. Den bæredygtige forvaltning af skove, jord og marine ressourcer, som efterlyses i verdensmål 14 og 15, bidrager i høj grad til forsyningssikkerheden med råvarer. Den eksisterende lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige ramme for bæredygtige og vedvarende råvarer i EU bør i den forbindelse anerkendes og fremmes. Den øgede anvendelse af sidestrømme og restprodukter som råvarer til nye produkter kan også bidrage til at sikre tilgængeligheden af biomasse. Når der er tale om strukturer i mindre skala, kan kooperative virksomheder og producentorganisationer spille en vigtig rolle.
3.1.

Med det foreslåede direktiv lægger Kommissionen op til at mindske forekomsten af illoyal handelspraksis i fødevareforsyningskæden ved at indføre en fælles minimumsstandard for beskyttelse over hele EU, der består af en liste med specifikke former for illoyal handelspraksis, der er forbudt, nemlig: sen betaling for letfordærvelige fødevarer, sidsteøjebliksannullering af ordrer, ensidig og tilbagevirkende ændring i kontrakter, samt at man tvinger leverandøren til at betale for fødevarespild. Andre praksisser vil kun være tilladt, hvis der forudgående er truffet klar og utvetydig aftale om dem: en køber returnerer ikkeafsatte fødevarer til en leverandør, en køber pålægger leverandøren betaling for at sikre eller fastholde en leveringsaftale om fødevarer, en leverandør betaler for salgsfremstød for fødevarer, som køberen sælger.
4.4.

Med hensyn til det indre marked mener EØSU, at det er vigtigt, at Kommissionen i direktivet fastlægger en metode for indførelse af bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering. Denne proces bør indebære en bred høring af arbejdsmarkedets parter, medlemsstaterne og andre interessenter, herunder NGO'er. Efter EØSU's opfattelse er især to elementer vigtige, nemlig for det første, at de bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering er i overensstemmelse med de forskellige forbindelsers risikoniveau, og for det andet behovet for at definere de bindende grænseværdier for erhvervsmæssig eksponering på grundlag af videnskabelig evidens, herunder opfølgning på ændringer i forekomsten af arbejdsrelaterede sygdomme. Der skal tages højde for forskellige faktorer som gennemførlighed og muligheden for at måle eksponeringsniveauerne. For at hjælpe arbejdsgiverne med at prioritere deres forebyggende foranstaltninger bør de bindende grænseværdier udtrykkeligt henvise til det risikoniveau, der er forbundet med eksponeringsniveauet.
For så vidt angår forlængelsen på yderligere fem år af Kommissionens beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, er EØSU i princippet enig i forslaget. EØSU er tilfreds med, at Kommissionen, således som udvalget altid har talt for, har fundet det passende at forlænge delegationen af beføjelser for en tidsbegrænset periode, med mulighed for forlængelse, forudsat at Rådet og Europa-Parlamentet ikke gør indvendinger ( 2 )
4.11.

e-handelssektoren med henblik på at sørge for passende garantier for og beskyttelse af alle aktører i det digitale indre marked Udvalget anser det for absolut nødvendigt, at man hurtigst muligt færdiggør lovgivningsrammen for helemed henblik på at sørge for passende garantier for og beskyttelse af alle aktører i det digitale indre marked ( 17 ) . EØSU mener specifikt, at det er vigtigt at tackle de mere omstridte aspekter af digitaliseringens sociale dimension, herunder løn, kontrakter, arbejdsforhold og arbejdstid for de digitale platformes medarbejdere ( 18 ) eller for dem, der er ansat til at yde tjenester i forbindelse hermed ( 19 ) . I den henseende anbefales en hurtig iværksættelse af den europæiske sociale dialog ( 20 ) . På baggrund af det stadig større antal retsakter, der tager sigte på at regulere sektoren, anbefales det endvidere, at der udarbejdes en »kodeks over borgernes onlinerettigheder« ( 21 )
5.7.

Civilsamfundets organisationer og sociale virksomheder spiller en vigtig rolle med hensyn til at skabe forståelse for og accept af teknologier hos enkeltpersoner, navnlig gennem samarbejdsinstrumenter, som giver borgerne mulighed for at tage del i den digitale omstilling. Det vigtige i denne forbindelse er muligheden for at skabe en deltagelsesbaseret forvaltning, f.eks. i kooperativ form, for disse instrumenter, begyndende med de digitale platforme, som allerede i dag anvendes til at strukturere nye former for økonomiske relationer inden for arbejdsforvaltning.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår midler til økonomisk, social og territorial samhørighed og om berigtigelse af nævnte forordning for så vidt angår midler til målet om investeringer i vækst og beskæftigelse

(COM(2018) 498 final —2018/0265 (COD))

(2019/C 62/50)

Anmodning om udtalelse Europa-Parlamentet, 5.7.2018 Rådet, 19.7.2018 Retsgrundlag Artikel 177 og 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed Vedtaget på plenarforsamlingen 17.10.2018 Plenarforsamling nr. 538 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 214/0/2

Da EØSU går ind for forslagets indhold, som ikke giver anledning til bemærkninger, besluttede det på sin 538. plenarforsamling den 17.-18. oktober 2018, mødet den 17. oktober 2018, med 214 stemmer for og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse, til støtte for det fremsatte forslag.
4.2.8.

Forudsigelighed er vigtig for både bilindustrien og transportsektoren. For førstnævnte er det et spørgsmål om at vide, hvad der kan forventes i forbindelse med udviklingen af nye modeller og nye tekniske løsninger, som begge er langsigtede projekter. For sidstnævnte er det et spørgsmål om at kunne foretage velinformerede valg, f.eks. når der investeres i et nyt køretøj. Derfor er det vigtigt, at der opstilles mere præcise mål for CO 2 -kurven efter 2030.
3.4.

Når det er sagt, er EØSU enig i, at det kan være nødvendigt at finde en balance mellem fuld harmonisering og indbyrdes anvendelighed. Der er tydeligvis et behov for vidtrækkende harmonisering i forbindelse med et system, som skal lette klareringen af skibe, der anløber EU-havne og forlader dem igen, hvilket eksempelvis vil kræve en perfekt fungerende grænseflade mellem skib og land med harmoniserede standarder og procedurer. Mindre harmonisering kan måske accepteres i et system, som grundlæggende tjener til at sikre tilstrækkelige og sikre procedurer for at tilvejebringe de dokumenter for de offentlige myndigheder, som der er behov for, når man skal sikre, at EU-lovgivningen overholdes.
3.41.

Tidsplanen for aftalen om den flerårige finansielle ramme og de nye forslag om den fælles landbrugspolitik er uklar, især for så vidt angår det kommende valg til Europa-Parlamentet. Med forslaget til reform indføres forskellige nyskabelser som den strategiske plan, der udgør et grundlæggende element i reformen, der ikke bliver nem at gennemføre for de nationale myndigheder, og en ny struktur for den fælles landbrugspolitik med visse forpligtelser for landbrugerne (ny øget konditionalitet i forhold til indikatorerne i den strategiske plan osv.), som landbrugerne skal have en vis tid til at forstå og gennemføre. EØSU anbefaler, at der indgås en aftale om den flerårige finansielle ramme inden Europa-Parlamentsvalget i maj 2019 og en rettidig aftale om den fælles landbrugspolitiks fremtid, således at landbrugere og landbrugssektoren kan planlægge fremtiden ordentligt og med vished. Det er derfor vigtigt, at der vedtages en fornuftig overgangsperiode på basis af det nuværende støttesystem i god tid forud for perioden efter 2020, og inden de nye ordninger træder i kraft.
1.4.

I forbindelse med den nye udformning af EU's flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027, som også forudsætter, at der opnås betydelige synergier mellem de forskellige kapitler, er EØSU overbevist om, at der er behov for mere detaljeret at redegøre for programmets muligheder for reelt at opnå de nævnte synergier. EØSU bifalder udarbejdelsen af en praktisk håndbog, som gør det lettere for støttemodtagerne at orientere sig om mulighederne for kombinationer med andre kapitler i den fremtidige flerårige finansielle ramme, især fordi det drejer sig om et helt nyt element i rammens funktion. Som led i den ønskede styrkelse af synergierne anbefaler EØSU desuden, at man anvender muligheden for direkte at forbinde programmets ressourcer med det tilsvarende operationelle program inden for rammerne af samhørighedspolitikken.
2.5.

Som følge af det forventede tab af EU-anerkendelse for organisationer, der er »sponseret« af Det Forenede Kongerige, er det logisk at antage, at der vil blive negative konsekvenser for konkurrenceevnen og tiltrækningskraften for de 27 EU-medlemsstaters flag, der har bemyndiget disse anerkendte organisationer til at handle på deres vegne i forbindelse med udførelsen af lovbestemte inspektioner, syn og certificeringer af skibe. Mange af de berørte organisationer har autorisationsaftaler med de øvrige 27 medlemsstater, som vil miste deres gyldighed efter UK's udtræden.
3.7.

For så vidt angår markederne og medlemsstaternes repræsentanter har de under de forberedende høringer af interesserede parter ytret en del kritik. F.eks. har markedsdeltagerne delte meninger om SBBS'ernes levedygtighed. »Debt Management Officers« mener hverken, at SBBS'er vil bryde koblingen mellem bankerne og deres hjemlande eller skabe et lavrisikoaktiv. Repræsentanter for EU's medlemsstater har for nylig givet udtryk for, at de ikke umiddelbart kan se behovet for SBBS'er ( 6 ) . Udvalget anser det for absolut nødvendigt at føre en dialog og et samråd med alle relevante aktører, så der i fællesskab kan findes konstruktive løsninger.
4.2.1.

EØSU mener ikke, at direktivforslaget og konsekvensanalysen tager tilstrækkeligt højde for vigtige spørgsmål, som flere interessentgrupper har peget på. Udvalget går ind for en grundig undersøgelse af følgende spørgsmål: — Samme rettigheder og pligter for den offentlige og private sektor med hensyn til adgang til data. — Godtgørelse til den offentlige sektor som kompensation for at sikre gratis adgang til offentlige data. — Beskyttelse af »kritisk infrastruktur« — undtagelser fra direktivets anvendelse ved kritisk infrastruktur. — Undgåelse af overlapninger — tilpasning af direktivet til de allerede eksisterende områdespecifikke bestemmelser i forbindelse med udveksling og anvendelse af data. — Negativ indvirkning på konkurrenceevnen — risici for de offentlige virksomheder i tilfælde, hvor de skal stille informationer gratis til rådighed for konkurrerende private virksomheder. — En eventuel reduktion af beskæftigelsen i den offentlige sektor på grund af automatisering samt behovet for at omskole arbejdstagere og imødegå sociale udfordringer.
4.2.

EØSU bemærker, at det forhold, at arbejdsløshed er det eneste kriterium for aktivering af støtte, kan føre til visse mangler i forbindelse med stabiliseringsfunktionens rettidighed. Det er derfor værd at overveje andre supplerende indikatorer, der normalt vil vise sig forud for arbejdsløshed, med hensyn til at forudse et forestående stort chok, således at en indledende støtte kan aktiveres, før det »store« chok giver sig udslag i arbejdsløshedsprocenten. Når arbejdsløsheden først er steget væsentligt, kan skaden allerede være sket på økonomiens produktive kapacitet. En økonomi, der eksempelvis oplever et voldsomt fald i eksporten af varer og tjenesteydelser, oplever ikke nødvendigvis en samtidig stigning i arbejdsløsheden.
4.4.

Overordnet set deler EØSU det synspunkt, at regummiering af C3-dæk vil bidrage til at øge råmateriale- og energibesparelserne på verdensplan. Imidlertid bør det påpeges, at det kun er de tre parametre, der på nuværende tidspunkt fremgår af mærket, som kan anvendes på regummierede dæk, og kun i begrænset omfang. Ved oplysninger om levetid og slidstyrke er ansvaret for kvaliteten endnu mere uklart fordelt mellem fabrikanten af dækkets karkasse og vulkanisøren. Følgelig anbefales det at undlade at tilføje disse parametre på mærket. I betragtning af regummierede C1- og C2 -dæks ubetydelige markedsandel er det ikke fra et økonomisk og miljømæssigt synspunkt rimeligt at medtage disse dæk i anvendelsesområdet for forordningen om mærkning af dæk. Til gengæld bør fabrikanternes mulighed for en frivillig mærkning af regummierede C1- og C2-dæk overvejes for at imødekomme efterspørgslen fra købere, som ønsker et vist minimum af mærkning.
1.4.

EØSU opfatter opnåelsen af et højt niveau af trafiksikkerhed som et strategisk mål, men budgettet under den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027 skal øges for at sikre kontinuiteten på lang sigt og dermed kunne opfylde EU's egne ambitiøse mål. Udvalget peger særligt på, at EU-strategiens hovedfokus er på finansiering af anlæg af ny infrastruktur, men der bør også afsættes tilstrækkelige midler til at vedligeholde og opgradere eksisterende veje. Derudover mener EØSU, at et større transportbudget vil kunne påvirke Europas vækst og beskæftigelse yderligere i en positiv retning.
5.9.

EØSU erkender muligheden for, at der efterfølgende vil være et omfattende tab af arbejdspladser (dvs. lastbil- og buschauffører), hvis det lykkes at indføre en fuld automatisering (niveau 5) i fremtiden. Udvalget opfordrer Kommissionen til at anerkende den udbredte bekymring for, at indførelsen af ny teknologi/digitalisering/automatisering inden for en lang række sektorer (transport, fremstilling, finansielle tjenester osv.) kan føre til et omfattende tab af arbejdspladser, hvor der kun skabes relativt få nye job til erstatning for disse. EØSU mener, at fordelene ved ny teknologi/digitalisering/automatisering skal være til gavn for hele samfundet og ikke blot bruges til at hjælpe private virksomheder med at reducere deres arbejdsomkostninger. Det er dog også vigtigt at bemærke, at erhvervsbilister selv i dag gør mere end blot at styre et køretøj, og i fremtiden, når behovet for ren kørsel bliver mindre (med niveau 5), kan opgaverne for transportvirksomhedernes chauffører blive mere omfattende, hvilket i høj grad kan kompensere for reduktionen af rene kørselsopgaver.
3.10.

Set i lyset af den globale konkurrence anerkender EØSU nødvendigheden af at uddanne og tiltrække en højt kvalificeret talentmasse for at gøre Europa mere attraktiv som arbejdsplads for denne gruppe. EØSU understreger imidlertid også, at fokus i programmet for et digitalt Europa ikke alene må ligge på højtkvalificerede og digitalt avancerede arbejdstagere. Netop fordi programmet for et digitalt Europa har til formål at skabe forudsætningerne for det digitale indre marked og udforme den digitale omstilling på en positiv måde, er det vigtigt, at alle borgere og alle arbejdstagere i EU får gavn af dette stærke støtteprogram. Hvis dette ikke lykkes, er der en risiko for, at den sociale kløft i Europa bliver større. Som EØSU har beskrevet i andre udtalelser, er den vigtigste metode til at realisere det digitale indre marked at få afhjulpet manglen på kvalifikationer, også når det gælder IT-færdigheder ( 10 ) . Kommissionen henviser i sit program til støtteprogrammer som ESF+ og EFRU til formidling af grundlæggende IT-viden. Da strukturerne i disse programmer ikke giver mulighed for støtte i hele Europa, bør programmet for et digitalt Europa imidlertid også dække forskellige kvalifikationsniveauer. Hvis midlerne i dette program ikke er tilstrækkelige til at sikre, at digitaliseringens fordele når ud til alle borgere, skal de nødvendige midler findes hos andre programmer som ESF+. Programmet for et digitalt Europa bør fungere som leder på området og tage højde for de øvrige programmer, så målene kan opfyldes. Ellers vil det i sidste ende kun være et mindretal, der kan få gavn af de forskellige EU-støtteprogrammer.
3.1.3.

Drikkevarer med lavt alkoholindhold (punkt 2.2.3 ovenfor). Kommissionens forslag herom er mere omstridte. Der er ikke meget, der tyder på, at produktinnovationen lider. Der er forlydender om, at producenterne i højere grad fremstiller øl med lavt alkoholindhold, hvilket også gælder små producenter. Hvis der skulle opnås en sundhedsmæssig fordel, ville det kræve, at forbrugere af øl af standardstyrke fik et incitament til at skifte til øl med det reviderede lave alkoholindhold. Sker dette ikke, kan det føre til, at forbrugere af øl med lavt alkoholindhold øger deres alkoholindtag. EØSU er dog klar over, at disse forslag ikke er bindende for medlemsstaterne, som bevarer muligheden for at fastholde en lavere tærskel og reducere punktafgiftssatserne. EØSU accepterer derfor disse forslag. Inden for fem år bør der dog foretages en revision i de medlemsstater, der gør brug af disse bestemmelser, for at måle, i hvor høj grad forbruget har ændret sig fra produkter med standardstyrke til produkter med et lavere alkoholindhold