Høringen af interesserede parter – Sammenfattende rapport

I forbindelse med den europæiske søjle for sociale rettigheder

Den 8. marts 2016 vedtog Europa-Kommissionen en meddelelse, der indeholdt en første foreløbig skitse over det, der skulle blive til den europæiske søjle for sociale rettigheder . I meddelelsen blev der gjort rede for baggrunden for initiativet samt dets rolle, omfang og art .

På dette grundlag igangsatte Kommissionen fra marts og frem til den 31. december 2016 en bred offentlig høring for at indsamle input til den foreslåede skitse, der kunne indgå i det endelige forslag. Høringen havde til formål at drøfte de eksisterende sociale rettigheder, de skiftende vilkår på arbejdsmarkedet og i samfundene samt søjlens rolle, som en del af den sociale dimension af Den Økonomiske og Monetære Union. Den 23. januar 2017 blev der afholdt en europæiske konference med henblik på at afslutte høringsprocessen . Det var et centralt emne i høringsprocessen, hvordan der sikres social beskyttelse for borgere i alle former for beskæftigelse.

De interesserede parter fremhævede, at "en passende og bæredygtig social beskyttelse bør omfatte alle mennesker uanset deres beskæftigelsesmæssige status med behørig hensyntagen til de mest sårbare og være baseret på en integreret tilgang for ydelser og leveringen af tjenesteydelser, herunder tilgængelige og bæredygtige sundhedsydelser, der tager hensyn til nationale forhold, og langtidspleje af høj kvalitet, der navnlig er baseret på hjemmepleje og lokalsamfundsbaserede tjenester, såvel som passende boliger og støtte til hjemløse i forbindelse med deres sociale reintegration. Passende arbejdsløshedsydelser af en rimelig varighed samt passende minimumsindkomstordninger bør udgøre en modstandsdygtig social mindstebeskyttelse, der muliggør en reintegration på arbejdsmarkedet. Pensionssystemer bør sikre en passende beskyttelse mod fattigdom i alderdommen og samtidig sikre bæredygtighed med henblik på at beskytte de fremtidige generationer og levere de nødvendige ressourcer til en barndom uden fattigdom."

Andre EU-institutioner har også bidraget til den relevante debat. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg ("mener, at de debatter, Kommissionen har igangsat om oprettelsen af en europæisk søjle for sociale rettigheder, ligeledes bør omfatte arbejdstagere, der er beskæftigede under de nye arbejdsformer og især anerkendelsen af deres status og sikringen af, at de har passende adgang til de sociale sikrings- og beskyttelsessystemer") og Regionsudvalget ("mener, at der i forbindelse med de nye former for beskæftigelse og fastlæggelsen af nye fælles europæiske minimumsstandarder altid bør tages hensyn til et passende niveau for social beskyttelse") bidrog med relevante elementer til debatten, men Europa-Parlamentet gik skridtet videre og opfordrede til en "henstilling, der ville gøre alle folk i alle beskæftigelsesformer samt de selvstændige i stand til at optjene rettigheder til social sikring".

Initiativ vedrørende adgang til social beskyttelse

Der blev afholdt flere høringer af interesserede parter for at udvide oplysningsgrundlaget for dette initiativ. Dette omfattede en høring i to faser af de europæiske arbejdsmarkedsparter i henhold til artikel 154 i TEUF og en åben offentlig høring.

1. Resultater af den indledende konsekvensanalyse

Til den indledende konsekvensanalyse modtog Kommissionen input i form af ni synspunkter fra personer/enheder i Nederlandene (seks af dem) og fra Belgien, Tyskland og Det Forenede Kongerige. Inputtene fra borgerne/sammenslutningerne i Nederlandene understregede nærhedsprincippet og det, at selvstændige gerne selv ville have ansvar for at træffe deres afgørelser, bl.a. vedrørende forsikring mod risici. Et bidrag fra en erhvervsorganisation i Det Forenede Kongerige indeholdt det synspunkt, at frivillige ordninger er lettere at gennemføre i medlemsstaterne på kort og mellemlang sigt (2-5 år), men at de kræver gennemførelse på nationalt plan, hvilket kunne være vanskeligt for regeringer at nå til enighed om. I inputtet fra EuroHealthNet blev der fokuseret på den store rolle social beskyttelse har spillet i forhold til at målet om at nedbringe ulighederne på sundhedsområdet, og paraplyorganisationer for den tyske socialforsikring (DSV) støttede drøftelserne om adgang til social beskyttelse og om at fremtidssikre socialbeskyttelsessystemerne til et arbejdsmarked i forandring.

2. Resultater af den første fase af høringen af arbejdsmarkedets parter

Den første fase af høringen af arbejdsmarkedets parter blev indledt den 29. april og afsluttet den 23. juni 2017.

De fagforeninger, der deltog i høringen, var European Trade Union Confederation (ETUC), Eurocadres, European Confederation of Executives and Managerial Staff (CEC), European Confederation of Independent Trade Unions (CESI), European Arts and Entertainment Alliance (EAEA) og European Federation of Journalists (EFJ). Det skal bemærkes, at der i ETUC's svar var taget hensyn til synspunkterne hos 10 af foreningens sektorspecifikke fagforeninger.

På arbejdsgivernes side blev der indgivet svar i høringen fra BusinessEurope, European Centre of Employers and Enterprises providing Public Services (CEEP), EuroCommerce, European Association of craft, small and medium-sized enterprises (UEAPME), Council of European Employers of the Metal, Engineering and Technology-Based Industries (CEEMET), Council of European Municipalities and Regions (CEMR), European Chemical Employers Group (ECEG), Hotels, Restaurants and Cafés in Europe (HOTREC), Retail, Wholesale and International Trade Representation to the EU (EuroCommerce), Employers' Group of the Committee of Agricultural Organisations in the European Union (GEOPA-COPA) og World Employment Confederation (WEC).

Indkredsning af emner vedrørende adgang til social beskyttelse

Alle arbejdsmarkedets parter var stort set enige om, at der er problemer i forbindelse med at få adgang til social beskyttelse for arbejdstagere i ikkestandardmæssig beskæftigelse og for selvstændige.

Arbejdsgiverne understregede dog, at en gruppering af meget forskellige typer af beskæftigelse under overskriften "ikkestandardmæssig" ikke var hensigtsmæssig, eftersom der på denne måde ikke blev taget hensyn til forskellene mellem de forskellige typer af job og de behov og ønsker, som de, der var ansat på denne måde, havde, hvilket også gjaldt adgangen til social beskyttelse (BusinessEurope). WEC fremhævede desuden forskelligheden blandt selvstændige. UEAPME opfordrede til en grundig kortlægning af de nationale politikker, adgang til og udbuddet af skræddersyede sociale beskyttelsesordninger og brugen af disse fordelt på de forskellige grupper. CEEP fremhævede forskellighederne på arbejdsmarkederne og i de sociale modeller, hvilket forklarede de forskellige beskyttelsesniveauer.

Fagforeninger mente derimod, at indkredsningen af emner gik i den rigtige retning, men at den kunne forbedres ved at præcisere, at nye former for arbejde medfører dårlig jobkvalitet og usikre ansættelsesforhold, hvilket snarere fører til en mangel på beskyttelse mod livets risici end til reelle jobmuligheder (ETUC, Eurocadres). Emnerne kunne udvides til at omfatte en ret til kollektive forhandlinger, retfærdige vederlag for alle samt retten til at organisere sig for alle arbejdstagere (EFJ). Fagforeningerne understregede endvidere, at der burde sikres sammenhæng med forslag om oplysninger om sociale sikringsordninger i direktivet om skriftlig erklæring (ETUC, Eurocadres).