Indholdsfortegnelse

1. INDLEDNING.. 3

2. BAGGRUND.. 3

3. EVALUERINGSPROCESSEN.. 5

4. SAMMENFATNING AF RESULTATERNE AF EVALUERINGEN OG ANBEFALINGERNE. 5

4.1. Clean Sky. 6

4.1.1. Fællesforetagendets organisation og relationerne til interessenterne. 6

4.1.2. Forskningsdagsordenens gennemførelse. 6

4.2. Brændselsceller og brint. 7

4.2.1. Fællesforetagendets organisation og relationerne til interessenterne. 7

4.2.2. Forskningsdagsordenens gennemførelse. 7

4.3. Initiativet om innovative lægemidler. 8

4.3.1. Fællesforetagendets organisation og relationerne til interessenterne. 8

4.3.2. Forskningsdagsordenens gennemførelse. 8

4.4. SWOT-ANALYSE. 8

5. KOMMISSIONENS REAKTION PÅ DE UAFHÆNGIGE EKSPERTGRUPPERS RAPPORTER. 10

5.1. Clean Sky. 10

5.1.1. Anbefalinger om organisation og effektivitet. 10

5.1.2. Anbefalinger om fremskridt og virkning. 11

5.2. Brændselsceller og brint. 12

5.2.1. Anbefalinger om organisation og effektivitet. 12

5.2.2. Anbefalinger om fremskridt og virkning. 12

5.3. Initiativet om innovative lægemidler. 13

5.3.1. Anbefalinger om organisation og effektivitet. 13

5.3.2. Anbefalinger om fremskridt og virkning. 15

6. KONKLUSIONER. 16

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Anden foreløbige evaluering af de fælles teknologiinitiativers fællesforetagender CLEAN SKY, BRÆNDSELSCELLER OG BRINT og INITIATIVET OM INNOVATIVE LÆGEMIDLER

1. INDLEDNING

Denne rapport indeholder resultaterne og de vigtigste anbefalinger fra det panel af uafhængige eksperter, som foretog den anden foreløbige evaluering af følgende fælles teknologiinitiativer: Clean Sky, brændselsceller og brint og initiativet om innovative lægemidler. Den omfatter også Kommissionens bemærkninger og fremhæver de områder, hvor der er behov for opfølgende foranstaltninger. Med denne rapport overholder Kommissionen kravene i artikel 11 i de enkelte rådsforordninger om oprettelse af ovennævnte fælles teknologiinitiativer[1].

Oplysninger om de tre uafhængige ekspertgrupper, som har udført evalueringerne, og om den SWOT-analyse (stærke sider, svage sider, muligheder, trusler), der er blevet foretaget for hvert fælles teknologiinitiativ, findes i bilagene. Bilaget omfatter også en komplet liste over anbefalinger fra de uafhængige ekspertgrupper. De enkelte komplette rapporter offentliggøres på de pågældende fællesforetagenders websteder.

2. BAGGRUND

Under det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (RP7) blev det foreslået at etablere langsigtede offentligt-private partnerskaber – i form af fælles teknologiinitiativer – som skulle gennemføres ved hjælp af fællesforetagender inden for rammerne af artikel 171 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (nu artikel 187 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde). Rammeprogrammet fastlagde specifikke kriterier med henblik på at udpege dem. En række strategiske teknologiske områder blev udpeget, og der blev oprettet offentligt-private partnerskaber mellem Europa-Kommissionen og erhvervslivet. Denne rapport fokuserer på følgende offentligt-private partnerskaber:

Fællesforetagendet Clean Sky er det offentligt-private partnerskab mellem Den Europæiske Union (repræsenteret ved Kommissionen) og luftfartsindustrien. Hovedformålet er at udvikle miljøvenlige teknologier – og derved bidrage til ACARE 2020-målene[2] om at reducere emissioner og støj inden for europæisk lufttransport – inden for alle dele af kommerciel luftfart.

Inden for Clean Sky er industrien på nuværende tidspunkt repræsenteret ved 12 førende virksomheder og 66 tilknyttede medlemmer. Udover medlemmerne er der mere end 400 partnere, der er valgt via åbne indkaldelser af forslag og arbejder med specifikke opgaver. Alle medlemmer og partnere arbejder sammen inden for en række teknologiområder, der er blevet samlet i seks integrerede teknologidemonstratorer (ITD'er), og et program for teknologisk evaluering, som har til formål at vurdere Clean Sky-teknologiernes ydeevne.

Fællesforetagendet for brændselsceller og brint er det offentligt-private partnerskab mellem Den Europæiske Union og industrierne inden for brændselsceller og brint (som er repræsenteret ved NEW-IG Industry Grouping) og forskningsmiljøet (repræsenteret ved N.ERGHY Research Grouping). Dets vigtigste mål er at fremskynde markedsintroduktionen af brændselscelle- og brintteknologier for at virkeliggøre deres potentiale som instrument til at skabe et kulstoffattigt energisystem. Fællesforetagendet initiativet om innovative lægemidler er det offentligt-private partnerskab mellem Den Europæiske Union (repræsenteret ved Kommissionen) og Den Europæiske Sammenslutning af Farmaceut-industriforeninger (EFPIA). Dets mål er at opbygge et mere samarbejdsorienteret miljø for farmaceutisk forskning og teknologiudvikling i Europa og udvikle mere effektiv og sikker medicin samtidig med at øge EU's lægemiddelsektors konkurrenceevne.

Clean Sky har et budget på 1,6 mia. EUR med et maksimalt EU-bidrag på 800 mio. EUR, hvoraf mindst 200 mio. EUR tildeles ved forslagsindkaldelser. I september 2013 var 14 forslagsindkaldelser blevet evalueret, og en portefølje af projekter blev efterfølgende udvalgt. På tidspunktet for vurderingen bestod projektporteføljen af 349 projekter med tilhørende tilskudsaftaler. Evalueringen af den 15. indkaldelse af forslag var i gang, og det var planlagt, at den 16. og sidste indkaldelse skulle finde sted inden udgangen af 2014.

Det maksimale EU-bidrag til forskningsaktiviteterne under brændselsceller og brint udgør 470 mio. EUR. Indtil videre er seks årlige indkaldelser blevet lanceret, og en portefølje af projekter er efterfølgende blevet udvalgt. I forbindelse med de første fem indkaldelser blev ca. 380 mio. EUR tildelt til 131 projekter. Forhandlingerne om de 71 projekter, der blev indgivet forslag til i forbindelse med indkaldelserne i 2013, med en samlet vejledende finansiering på ca. 68 mio. EUR var stadig i gang, da denne anden foreløbige evalueringsrapport blev udarbejdet.

Initiativet om innovative lægemidler fik tildelt et maksimumsbidrag på 1 mia. EUR fra det RP7's budget. Der har indtil nu været 10 forslagsindkaldelser til en projektportefølje på ca. 40 løbende projekter. Den 11. og sidste indkaldelse blev lanceret den 11. december 2013.

I overensstemmelse med kravene i Rådets forordninger om oprettelse af teknologifællesforetagenderne blev den første række af foreløbige evalueringer gennemført i 2010 og 2011. Den anden række, som denne rapport omhandler, blev færdiggjort inden udgangen af 2013. Kommissionens svar på den første foreløbige evalueringsrapport findes i dens partnerskabsmeddelelse[3].

3. EVALUERINGSPROCESSEN

Anden omgang af de foreløbige evalueringer af de tre fællesforetagender blev gennemført parallelt. Koordineringen af evalueringerne var særligt vigtig på grund af overgangen fra det syvende rammeprogram til Horisont 2020 og den fortløbende proces i forbindelse med fortsættelsen af disse initiativer.

Formålet med denne evaluering var at vurdere virkning, effektivitet og kvalitet af tiltagene, både med hensyn til deres administration og deres aktiviteter.

Med dette formål for øje opfordrede Kommissionen en række uafhængige eksperter til at udarbejde en rapport på grundlag af en gennemgang af dokumentation og interviews med udvalgte interessenter inden for hvert teknologiområde. For at lette vurderingen af horisontale og fælles spørgsmål var én ekspert fælles for de tre uafhængige ekspertgrupper (IEG'er).

Efter opstartsmøderne i Bruxelles i marts 2013 blev der gennemført evalueringer af i gennemsnit fem måneders varighed. De blev gennemført ved hjælp af en kombination af fjernarbejde, konferenceopkald, en række møder samt interview med en række interessenter. I forbindelse med brændselsceller og brint blev der gennemført en webbaseret projektkoordinatorundersøgelse. Under Clean Sky var der flere besøg hos virksomheder og anlæg inden for en række integrerede teknologidemonstratorer for at vurdere strategien og det udførte arbejde i forbindelse med forberedelsen af disse demonstratorer.

Derudover blev interne dokumenter og oplysninger fra internettet analyseret, bl.a. en række EU-politikdokumenter.

Rapporterne fra de uafhængige ekspertgrupper blev offentliggjort i juli (brændselsceller og brint) august (initiativet om innovative lægemidler) og oktober 2013 (Clean Sky). Den anden runde af foreløbige evalueringer understøttede den lovgivningsmæssige proces om oprettelse af den næste generation af teknologifællesforetagender.

4. SAMMENFATNING AF RESULTATERNE AF EVALUERINGEN OG ANBEFALINGERNE

Den overordnede konklusion i IEG-rapporterne er, at det er lykkedes fællesforetagenderne at opnå deres mål, de er relevante for udfordringerne i Horisont 2020, og de bør fortsætte.

Den anden foreløbige evaluering viser, at det er lykkedes de eksisterende fællesforetagender at vise holdbarheden af offentligt-private partnerskaber som koncept for forskning inden for strategiske teknologiområder. De har effektivt opfyldt de vigtigste målsætninger og har været i stand til at styrke Europas rolle inden for luftfart, farmakologi og forskning og udvikling inden for brændselsceller og brint.

Med hensyn til fremtiden mener eksperterne, at nogle problemer kan udbedres, og de har derfor opstillet en række anbefalinger for at fjerne eller reducere de svagheder, der er fundet i arbejdet i de enkelte fællesforetagender, og forbedre fællesforetagendernes effektivitet og kvalitet.

4.1. Clean Sky

Den uafhængige ekspertgruppe konkluderede, at forskningen under Clean Sky[4] er af høj kvalitet. En række demonstratorer er i drift eller er blevet testet. I mange tilfælde bekræfter den foreløbige vurdering af miljøfordelene, at det er muligt at nå målene ved programmets slutning.

4.1.1. Fællesforetagendets organisation og relationerne til interessenterne

Om organisation og effektivitet fremgår det i rapporten, at den overordnede ledelse er effektiv inden for programstyring og inden for gennemførelsen af indkaldelser og projekter. Den uafhængige ekspertgruppe konstaterer, at Clean Sky har etableret en effektiv dialog mellem industrien (herunder SMV'er) og forskning- og universitetsverdenen om en et fælles strategisk program, som det er lykkedes at gennemføre. Den uafhængige ekspertgruppe mener imidlertid også, at de eksisterende forbindelser til både SESAR[5] og ACARE[6] bør styrkes, og at Clean Sky burde have et bedre overblik over luftfartsselskaber, luftfartstjenesteudbydere og andre interessenter.

I forhold til at drive ledelsessekretariatet mener det uafhængige ekspertudvalg, at der stadig kan opnås forbedringer ved at reducere det administrative arbejde, øge organisationens effektivitet og udvide den interne og eksterne kommunikation. Der er ikke desto mindre gjort betydelige fremskridt med at gøre processen hurtigere og opnå en større operationel effektivitet. Rapporten anbefaler, at der foretages yderligere justeringer med henblik på at gøre ledelsessekretariat mere effektivt. Eftersom Clean Sky nu er godt etableret, bør der skabes balance mellem kompetencerne inden for projektstyringen.

4.1.2. Forskningsdagsordenens gennemførelse

Om de tekniske fremskridt anfører rapporten, at Clean Sky trods de indledende forsinkelser grundet den langsomme opstart har nået de opstillede mål på tilfredsstillende vis og har en klar, åben og ikke-diskriminerende holdning over for et stort interessentfællesskab. Det er især den strategi, der er blevet anvendt til at lancere og administrere indkaldelserne af forslag, vælge de bedste af dem, fremme SMV'ers deltagelse og øge antallet af nye deltagere i fællesforetagendet og forslagsindkaldelserne, som har vist sig at være effektiv.

Den tekniske udvikling af demonstratorer skrider også tilfredsstillende frem. Det bemærkes, at demonstrationsprogrammerne ved afslutningen af Clean Sky vil kunne levere dokumentation for den praktiske integration af adskillige teknologier og deres potentielle fordele i et relevant operationelt miljø.

4.2. Brændselsceller og brint

Inden for brændselsceller og brint[7] har kombinationen af EU's langsigtede engagement og den stabile finansiering via instrumentet gjort det muligt for fællesforetagendet at skabe tillid i industrien og støtte sektoren til at overskride barrieren mellem forskning og indførelse af teknologi.

4.2.1. Fællesforetagendets organisation og relationerne til interessenterne

Den uafhængige ekspertgruppes anerkender, at projektstyringen er effektiv og værdsat af deltagerne. Ikke desto mindre anbefales det at nedbringe de faste omkostninger. Brændselsceller og brints styringsstruktur anses for passende. Dog er der plads til forbedringer, især på beslutningstagerniveau og i samarbejdet med medlemsstaterne. Derudover anbefaler den uafhængige ekspertgruppe, at fællesforetagendet foretager forbedringer på kommunikationsområdet.

4.2.2. Forskningsdagsordenens gennemførelse

Om de teknologiske fremskridt fastslår evalueringen, at udvikling inden for forskningen i brændselsceller og brint har skabt forbedringer på markedet (f.eks. ved at reducere omkostningerne og forbedre komponenternes ydeevne og levetid). Rapporten fremhæver, at demonstrationsprojekter har styrket viden på og tiltro til området, især i transportsektoren Mens kvaliteten af det udførte arbejde betragtes som sammenligneligt med det øvrige arbejde under RP7, anses den politiske virkning (som er en nøgle til succes for brændselscelle- og brintteknologier) for begrænset, sandsynligvis fordi forskningsaktiviteterne befinder sig på et tidligt stadie (kun få projekter er endnu blevet afsluttet). Eksperterne anbefaler ikke desto mindre, at mekanismerne og forbindelsen mellem forskning og politik undersøges, og at kommunikationen med de af Kommissionens tjenestegrene, der har ansvaret for politikudvikling, forbedres. Det anbefales derudover, at adgangen til finansieringsmidler lettes for at muliggøre de store demonstrationer, der er nødvendige for at udnytte af disse teknologier. Samtidig bør der stadig være plads til banebrydende forskningsaktiviteter.

4.3. Initiativet om innovative lægemidler

Ifølge den uafhængige ekspertgruppe er det lykkedes for initiativet om innovative lægemidler[8] at demonstrere sin evne til at gøre Europa mere attraktiv for farmaceutisk forskning og udvikling. Dette er gjort ved at samle ressourcer og stimulere et stærkere engagement og deltagelse blandt forskellige interessenter og ved at stimulere nye teknologier og metoder, der kan fremskynde udviklingen af lægemidler. Evalueringsrapporten nævner især projekternes høje kvalitet og videnskabelige niveau.

4.3.1. Fællesforetagendets organisation og relationerne til interessenterne

Ved vurderingen af initiativet om innovative lægemidlers effektivitet analyserede den uafhængige ekspertgruppe centrale præstationsindikatorer, styringsstrukturen og -processerne, kommunikationsstrategierne og anvendelsen af midler. En af de vigtigste konklusioner er, at de centrale præstationsindikatorer bør udvikles yderligere for bedre at kunne måle og afspejle de overordnede målsætninger for initiativet om innovative lægemidler. Der er også et behov for, at der inden for rammerne af den langsigtede strategi foretages en bedre vurdering af initiativet om innovative lægemidlers generelle påvirkning af biofarma-industrien, sundhedssystemerne og den europæiske økonomi.

Desuden viser rapporten, at kommunikationsstrategien skal udvikles yderligere for målrettet at kunne nå forskellige grupper med sine budskaber. Dette vil kunne afhjælpe initiativet om innovative lægemidlers manglende synlighed blandt specifikke grupper i forskningsverdenen.

Selvom den uafhængige ekspertgruppe fandt, at der var gjort betydelige fremskridt med hensyn til arbejdet i ledelsessekretariatet, bør der stadig foretages en række forbedringer på det organisatoriske område og inden for menneskelige ressourcer.

4.3.2. Forskningsdagsordenens gennemførelse

Med hensyn til gennemførelsen af forsknings- og udviklingsaktiviteter bemærkede den uafhængige ekspertgruppe, er der stadig findes fejlagtige opfattelser om intellektuel ejendomsret, selvom opfattelsen af problemets relevans er meget forskellig blandt interessenterne. Den uafhængige ekspertgruppe anerkendte forsøget med en ny finansieringsmekanisme, som bestod i forslagsindkaldelser angående udnyttelse af nye videnskabelige muligheder (ENSO). Dette har givet bedre resultater end forventet.

4.4. SWOT-ANALYSE

For at kunne sætte evalueringen ind i en bredere kontekst og nå frem til konklusioner udførte den uafhængige ekspertgruppe SWOT-analyser af teknologifællesforetagenderne. Analysen af de individuelle stærke sider, svage sider, muligheder og trusler afslørede en række fællestræk, især med hensyn til stærke og svage sider. Denne analyse er solid, da den eksplicit omfatter tre af de fem teknologifællesforetagender, der blev oprettet under RP7. Kommissionens rapport om anden runde af foreløbige evalueringer for de to andre teknologifællesforetagender, som hører under GD for Kommunikationsnet, Indhold og Teknologi, er allerede offentliggjort[9], og konklusionerne er i overensstemmelse med dem, der forelægges heri.

Overordnet kan de nuværende teknologifællesforetagenders styrke ses som en bekræftelse af, at de offentligt-private partnerskaber er en god samarbejdsmodel, der kan håndtere ikke-konkurrencerelaterede udfordringer for specifikke teknologier. Fælles teknologiinitiativer er et egnet instrument til at nå til enighed om strategiske forskningsdagsordener og potentielt mere effektiv udnyttelse af forskningsbudgetter. En anden styrke er evnen til at skabe og opretholde stærke fællesskaber mellem erhvervslivet og forskningsverdenen via et udvidet interessentnetværk. Derved skabes en kritisk masse af ekspertise, som kan løse de mest komplekse problemer og levere videnskabelige resultater af høj kvalitet. Mobilisering af ressourcer og voksende synergieffekter har også vist sig at være en fordel.

Clean Sky har etableret en effektiv styringsstruktur og satset på rådgivende organers proaktive deltagelse. Brændselsceller og brint og initiativet om innovative lægemidler bør styrke disse aspekter.

Med hensyn til svagheder fremhæver analysen, at balancen mellem videnskabeligt og administrativt personale i ledelsessekretariaterne stadig kan forbedres. Dette skal imidlertid ses i en bredere kontekst, som vedrører hele konceptet for teknologifællesforetagenderne: de er grundlæggende små organer, som skal levere en række ydelser til støtte for forskning og demonstrationsaktiviteter. Dette påvirker muligheden for at øge balancen mellem administrative og videnskabelige opgaver og at skabe balance mellem personalekompetencerne internt.

I den henseende indeholder Kommissionens forslag til rådsforordninger[10] foranstaltninger, der kan hjælpe fællesforetagenderne til at rationalisere nogle af deres administrative opgaver og gøre yderligere brug af de fælles tjenester, som alle organer under Horisont 2020 kan trække på.

Desuden kommenterede de uafhængige ekspertgrupper den lavere deltagelse blandt visse kategorier af interessenter (f.eks. SMV'er, EFPIA-virksomheder) og de foranstaltninger, der burde træffes for at udvide initiativernes dækningsområde. Det nuværende koordinationsniveau med regionale, nationale og internationale initiativer og politikker anses for begrænset og bør forbedres. Disse observationer vedrørende deltagelse og koordinering på forskellige interventions- og strateginiveauer angår specifikt de fælles teknologiinitiativer; overvågningen af forbedringer er imidlertid Kommissionens opgave.

Hvor det er relevant anses de centrale præstationsindikatorer, der er opstillet for hver enkelt teknologifællesforetagende, ikke for tilstrækkeligt udviklede. Dette begrænser muligheden for at demonstrere både den bredere socioøkonomiske og miljømæssige effekt og den gradvise opfyldelse af målene på programniveau. Navnlig sidstnævnte faktor kan true den politiske støtte til teknologifællesforetagenderne.

Endelig er der konstateret en fælles trussel i form af en potentielt voksende negativ opfattelse af teknologifællesforetagenderne blandt de vigtigste interessenter.

5. KOMMISSIONENS REAKTION PÅ DE UAFHÆNGIGE EKSPERTGRUPPERS RAPPORTER

Kommissionen glæder sig over, at de uafhængige ekspertgrupper konkluderer, at fællesforetagender er en passende ramme for at gennemføre forskning og demonstration i specifikke, vigtige sektorer, og at denne ramme bør bibeholdes. Kommissionen er fast besluttet på at følge op på de anbefalinger, der er rettet til den, og på at samarbejde om de anbefalinger, der er rettet til andre interessenter og organer. Generelt er Kommissionen enig med de uafhængige ekspertgruppes vurderinger og konklusioner og med de fleste af de specifikke anbefalinger. Mange af anbefalingerne er allerede blevet taget op i Kommissionens forslag til teknologifællesforetagender under Horisont 2020.

5.1. Clean Sky

Kommission bemærker, at den uafhængige ekspertgruppe konkluderer, at Clean Sky efter en langsom start har øget fremdriften i sine aktiviteter og nu er fuldt operationelt. Selvom det ikke er alle forsinkelser, der er blevet indhentet helt, vil alt kunne gennemføres efter planen. Kommissionen anerkender den uafhængige ekspertgruppes holdning, og er overbevist om, at Clean Sky vil kunne opnå sine målsætninger.

5.1.1. Anbefalinger om organisation og effektivitet 5.1.1.1. Fællesforetagendets interne reglers og finansieringskilders tilstrækkelighed

Kommissionen anerkender overordnet den uafhængige ekspertgruppes holdning om, at beslutningsprocessen bør gøres hurtigere. Den understreger dog samtidig, at strømliningsprocessen bør foregå i overensstemmelse med reglerne om deltagelse og med finansforordningen. Derved fastholdes kontrolles, og der skabes gennemsigtighed i brugen af offentlige midler.

5.1.1.2. Effektiviteten af ledelsessekretariatets organisation og procedurer, herunder overvågning

Kommissionen er enig i, at en forlængelse af fællesforetagenderne giver mulighed for at strømline deres brug af administrative og tekniske ressourcer. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at denne rationaliseringsproces skal vurderes og gennemføres inden for den bredere kontekst, dvs. Horisont 2020, hvorunder fællesforetagenderne er midler til at nå de mål, der er fastsat af lovgiveren.

5.1.1.3. Kommunikationens effektivitet

Kommissionen er enig i, at kommunikationen bør blive en central kanal for fællesforetagendets interne og eksterne synergier. Den er fast besluttet på at give sin støtte til at opnå dette mål. Det er vigtig at styrke effektive kommunikationsaktiviteter og målrette kommunikationen mod den brede offentlighed, sektorrepræsentanter, beslutningstagere og internationale fællesskaber. Kommissionen er enig med den uafhængige ekspertgruppe i, at der er opnået meget gode resultater indtil nu, og at den nuværende status er et vigtigt udgangspunkt for yderligere forbedringer af kommunikationen. Derudover tilslutter Kommissionen sig også, at forbindelserne mellem fællesforetagendet SESAR og Clean Sky bør styrkes. Kommissionen er parat til at arbejde sammen med begge fællesforetagender om at forbedre kommunikationen og styrke synergier og komplementaritet.

Kommissionen er desuden fast besluttet på at arbejde tæt sammen med Clean Sky og alle interessenter, herunder gruppen af repræsentanter fra nationalstaterne, for at øge det almindelige kendskab til og synligheden af Clean Sky 2.

5.1.1.4. Kvaliteten af forslagsindkaldelserne

Den uafhængige ekspertgruppe anerkender, at indkaldelsen af forslag og deres gennemførelse har været effektiv og passende i forhold til partnernes rolle i Clean Skys tekniske program. Kommissionen er enig i, at denne strategi bør fortsætte, og at indkaldelsesprocessen fortsat bør bidrage væsentligt til at opnå de mål, der er opstillet for det endnu mere ambitiøse Clean Sky 2. Den uafhængige ekspertgruppe anser det for nødvendigt, at der gøres mere for systematisk at revidere det tekniske indhold i indkaldelserne. Kommissionen er parat til at bidrage til at opfylde dette mål.

5.1.2. Anbefalinger om fremskridt og virkning 5.1.2.1. Fremskridt og virkning generelt

Kommissionen er enig med den uafhængige ekspertgruppes konklusion om, at Clean Sky 2 bør blive omdrejningspunktet for et fælleseuropæisk demonstratorbaseret innovationsprogram inden for luftfart. Det er vigtigt at bygge videre på Clean Skys vellykkede resultater inden for RP7 i arbejdet med at nå mål for miljø og konkurrenceevne. Kommissionen understreger, at sådanne miljømål og fremskridtene hen imod at nå dem skal afstemmes med andre initiativer, som er en del af dens miljøpolitik.

Kommissionen bemærker, at den uafhængige ekspertgruppe har rapporteret, at strategien for og forberedelsen af den endelige demonstratorfase, herunder flytest, har været eksemplarisk. Samtidig har den uafhængige ekspertgruppe påpeget behovet for en mere intensiv forbindelse mellem målene for Clean Sky og de overordnede mål for luftfartssektoren, som er fastlagt af den europæiske teknologiplatform ACARE. Kommissionen deler den uafhængige ekspertgruppes holdning og vil undersøge muligheden for at videreudvikle en metode til at vurdere fremskridtene mod ACARE-målene.

5.1.2.2. Besøg på stedet

Den uafhængige ekspertgruppe fastslår, at besøg på stedet har givet har givet umiddelbare erfaringer med Clean Skys fremskridt, og hvordan de opnåede resultater opfylder de specifikke målsætninger. Kommissionen accepterer den uafhængige ekspertgruppes holdning og anbefaling om at sikre, at besøg på stedet bør indgå ved fremtidige vurderinger.

5.1.2.3. Teknologisk evalueringsværktøj og strategiske behov

Kommissionen bemærker, at det teknologiske evalueringsværktøj på nuværende tidspunkt er gearet til teknologiske vurderinger. Kommission ville se positiv på en udvidelse af anvendelsesområde i forbindelse med udviklingen af evalueringsværktøjet.

5.2. Brændselsceller og brint 5.2.1. Anbefalinger om organisation og effektivitet 5.2.1.1. Styring og de interesserede parters engagement

Kommissionen er enig i, at beslutningsprocedurerne bør være så hurtige som muligt, men understreger, at passende frister bør sikres ved tilrettelæggelsen og forberedelsen af bestyrelsesmøder. Det bør bemærkes, at Kommissionens stemme i bestyrelsen er udelelig, og at der bør gives tilstrækkelig tid til, at den kan gennemføre høringen af andre tjenestegrene for at opnå en aftale, der omfatter alle involverede tjenestegrene. De nuværende frister for udlevering af dokumenter med henblik på bestyrelsesmøder og svar på skriftlige procedurer respekterer disse behov.

Som medlem af bestyrelsen vil EU overvåge, om tildelingen af ressourcer foregår korrekt, medlemmernes fortsatte engagement og den effektive anvendelse af procedurerne. Den administrerende direktørs kompetencer er begrænset i anliggender, hvor Kommissionen har vetoret (normalt vedrørende offentlige udgifter), og som det derfor fortsat bør være op til bestyrelsen at beslutte. Kommissionen støtter forslaget om en styrket rolle for og forbedret informationsudveksling med gruppen af repræsentanter for nationalstaterne.

5.2.1.2. Administrativ struktur og styring

Kommissionens forslag til en forordning om brændselsceller og brint 2 omfatter muligheden for at dele administrative funktioner. På grund af fællesforetagendernes autonome karakter ville det imidlertid ikke være muligt for Kommissionen at overtage disse opgaver igen, sådan som det foreslås af den uafhængige ekspertgruppe. Kommissionen er villig til at undersøge mulighederne for, hvordan erhvervslivets udgifter kan overvåges, hvor dette er foreneligt med den overordnede forenkling, som er en del af Horisont 2020.

5.2.2. Anbefalinger om fremskridt og virkning

Kommissionen er enig i de foreslåede foranstaltninger med hensyn til finansiering. I henhold til det nye forslag til en forordning om brændselsceller og brint 2 skal fællesforetagendet have adgang til garantifonden, hvilket indebærer, at det vil blive lettere for SMV'er at deltage.

Med hensyn til arbejdsprogrammer vil der blive gjort en ny indsats for at forbedre synergier og interaktion med andre relevante områder. Der er allerede blevet taget skridt med henblik på at maksimere den gensidige tilpasning af arbejdsprogrammer, både med hensyn til de første indkaldelser under Horisont 2020 og aktiviteterne under det europæiske initiativ om "grønne køretøjer".

Kommissionen er villig til at undersøge, hvordan den kan strømline samspillet mellem de politikansvarlige tjenestegrene og fællesforetagendet for at garantere, at dets aktiviteter har relevans for politikområderne. Kommissionen vil også sikre, at videnskabelig dokumentation konsekvent indarbejdes inden for politikområderne transport og energi.

ERA-NET-ordningen[11] og den europæiske energiforskningsalliances (EERA) fælles program vedrørende brændselsceller og brint kan betragtes som hensigtsmæssige instrumenter til at koordinere og integrere nationale og regionale aktiviteter på dette område og kan muligvis være effektive partnere for fællesforetagendet brændselsceller og brint.

Kommissionen vil undersøge muligheden for at optage brintinfrastrukturer i de nye nationale strategiske referencerammer (NSRF) for strukturfondene.

5.3. Initiativet om innovative lægemidler 5.3.1. Anbefalinger om organisation og effektivitet 5.3.1.1. Organisationsstruktur og finansieringsmekanismer Kommissionen anerkender den uafhængige ekspertgruppes anbefalinger til yderligere forbedringer af den organisatoriske struktur i ledelsessekretariat for initiativet om innovative lægemidler. Målet er at sikre en passende balance mellem administrativt og videnskabeligt personale. Desuden bør initiativet om innovative lægemidler udpege potentielle mangler med hensyn til færdigheder eller kompetencer i kontoret med henblik på forbedringer. Den uafhængige ekspertgruppe anbefaler, at initiativet om innovative lægemidler undersøger, om nogle administrative og horisontale funktioner kan deles med andre fællesforetagender, især da Kommissionen allerede har taget dette op i sit forslag til initiativet om innovative lægemidler 2. Kommissionen støtter anbefalingen om at fortsætte planlægning og udformning af nye finansieringsmekanismer, der skal sikre bæredygtigheden af nuværende og fremtidige projekter, når dette er hensigtsmæssigt og i overensstemmelse med Horisont 2020's regler. 5.3.1.2. Styring og inddragelse af interessenter fra erhvervslivet

Den uafhængige ekspertgruppe opfordrede Kommissionen til at gøre brug af krydstjek for at udpege de områder med den bedste praksis for operationelle funktioner i gruppen af repræsentanter for nationalstaterne og i de videnskabelige udvalg i fællesforetagenderne. Kommissionen hilser denne anbefaling velkommen og opfordrer til at dele god praksis, især i forhold der vedrører styring og rådgivende organers rolle.

Den uafhængige ekspertgruppe konstaterede også, at det er en fordel for projekter under initiativet om innovative lægemidler, hvis der er deltagelse af mellemstore farmaceutiske virksomheder, som er for store til at være SMV'er, men ikke er EFPIA-medlemmer. Det blev foreslået, at fællesforetagenderne bør finde en måde at inddrage sådanne virksomheder i fremtidige projekter på. Kommissionen støtter denne observation og har forsøgt at tage hånd om dette i sit forslag til initiativet om innovative lægemidler 2 under Horisont 2020. Dette omfatter åbningen af partnerskabet for virksomheder, der ikke er tilknyttet EFPIA eller er SMV'er, således at mellemstore virksomheder eksplicit inkluderes.

Kommissionen noterer sig, at den uafhængige ekspertgruppe foreslog at inkludere naturalieydelser, som ikke er fra EU, som en del af de samlede bidrag i naturalier. Den noterer sig også, at EFPIA er blevet anbefalet at følge op på forslaget for at stimule et større engagement fra industriens side i initiativet om innovative lægemidler.

5.3.1.3. Kommunikationsstrategi og oplysning

Kommissionen er enig i, at bestyrelsen for initiativet om innovative lægemidler bør gøre sig alle mulige anstrengelser for at færdiggøre og gennemføre den nyudviklede kommunikationsstrategi. Denne vil være knyttet til initiativet om innovative lægemidlers vision og langsigtede politiske rammer. Strategien vil bidrage til at demonstrere værdien af initiativet om innovative lægemidler for interessenter mfl. og vil efterfølgende kunne tiltrække større interesse og flere investeringer.

Kommissionen anerkender EFPIA's tilsagn om at udvikle den målrettede kommunikation til en lang række interessenter yderligere, herunder den almindelige offentlighed, patientorganisationer og reguleringsmyndigheder. Skiftet af fokus fra input og processer til output og resultater – for at demonstrere vigtigheden af initiativet om innovative lægemidlers arbejde – er af afgørende vigtighed. Det vil også være med til at øge initiativet om innovative lægemidlers synlighed, styrke fællesforetagendets image og skabe folkelig opbakning.

Den uafhængige ekspertgruppe anbefalede at engagere medlemmer af gruppen af repræsentanter for nationalstaterne som ambassadører i deres respektive lande for at øge støtten til og deltagelsen i fremtidige indkaldelser.

Bestyrelsen har allerede iværksat tiltag ved at anmode om, at der udpeges og udnævnes videnskabelige ambassadører for initiativet om innovative lægemidler i hvert enkelt land. De bør findes blandt centrale forskere på højeste niveau, som deltager i initiativet om innovative lægemidlers projekter eller har et dybere kendskab til initiativets videnskabelige aktiviteter. Det vil være deres rolle at øge kendskabet til initiativet om innovative lægemidler og forbedre dets resultater på nationalt og regionalt niveau. Der er blevet udarbejdet udkast til en liste over potentielle kandidater fra projekter under initiativet om innovative lægemidler og tidligere medlemmer af det videnskabelige udvalg.

Kommissionen påskønner den indsats, der indtil videre er gjort for at inddrage SMV'er. Denne indsats bør fortsætte. Kommissionen støtter den uafhængige ekspertgruppes forslag om målrettet kommunikation og meddelelser vedrørende spørgsmål om intellektuel ejendomsret og eksempler på SMV'er, der har draget nytte af at deltage i initiativet om innovative lægemidlers projekter.

5.3.2. Anbefalinger om fremskridt og virkning 5.3.2.1. Centrale præstationsindikatorer

Kommissionen er enig i, at de centrale præstationsindikatorer skal skærpes yderligere i overensstemmelse med den overordnede strategi, der er fastlagt af lovgiveren for Horisont 2020. Det er klart, at det er nødvendigt med den langsigtede strategi og de centrale præstationsindikatorer for at kvantificere investeringsafkastene og vurdere forholdet mellem pris og kvalitet og alternativomkostninger. Kommissionen går ind for, at de samlede centrale præstationsindikatorer bør kontrolleres jævnligt og kommunikeres ud til en bredere modtagergruppe end de normale videnskabs- og forskerkredse.

5.3.2.2. Adgang til data og oplysninger

Den uafhængige ekspertgruppe anbefalede, at Kommissionen sammen med EFPIA skulle bidrage med de oplysninger og referenceværdier, der er nødvendige for at opstille samlede centrale præstationsindikatorer. Kommissionen er enig med den uafhængige ekspertgruppe, men den går også ind for en bedre gensidig udveksling af data til gavn for den politiske proces i Kommissionens tjenestegrene.

6. KONKLUSIONER

Kommissionen anerkender det grundige og tilbundsgående arbejde, som de uafhængige ekspertgrupper har udført i forbindelse med den anden foreløbige evaluering af fællesforetagenderne Clean Sky, brændselsceller og brint og initiativet om innovative lægemidler. Den anerkender især den indsats, som de uafhængige ekspertgrupper har gjort for at krydstjekke procedurerne i de tre fællesforetagender og – i forbindelse med Clean Sky – for at gennemføre et omfattende program af besøg på stedet med henblik på at vurdere resultaterne på demonstratorniveau. Kommissionen noterer sig også, at de uafhængige ekspertgrupper anerkendte gyldigheden af strategien om offentligt-private partnerskaber gennemført i overensstemmelse med artikel 187, og at de udtrykte sig positivt om fremtidsudsigterne for fællesforetagender under Horisont 2020. Kommissionen bemærker den tilfredsstillende og effektive overensstemmelse mellem det billede, som de to foreløbige evalueringer indtil nu har tegnet, og de uafhængige ekspertgruppers tilkendegivelse af, at de fleste anbefalinger fra den første række af foreløbige evalueringer i 2010 og 2011 er blevet gennemført.

De uafhængige ekspertgruppers anbefalinger anses for at være værdifulde redskaber til at fjerne eller i det mindste reducere svaghederne i fællesforetagendernes nuværende aktiviteter. Der vil også blive taget hensyn til dem i det omfang, som lovgivningsprocessen tillader det i forbindelse med oprettelsen af teknologifællesforetagender under Horisont 2020 (dvs. Clean Sky 2, brændselsceller og brint 2 og initiativet om innovative lægemidler 2).

Kommissionen forpligter sig til at gennemføre korrigerende foranstaltninger, hvis det er relevant og ligger inden for dens beføjelser. Den forpligter sig også til fortsat at samarbejde med andre fællesforetagenders interessenter og organer med henblik på at håndtere anbefalingerne på en hensigtsmæssig måde.

Endelig minder Kommissionen om, at gennemførelsen af de anbefalinger, der er rettet til næste generation af fællesforetagender, kræver vedtagelse af nye rådsforordninger. Siden den 10. juli 2013, hvor Kommissionen forelagde sine forordningsforslag, har processerne for at sikre videreførelse af Clean Sky, brændselsceller og brint og initiativet om innovative lægemidler under Horisont 2020 været i fuld gang.

[1] Clean Sky: Rådets forordning (EF) nr. 71/2008, Brændselsceller og brint: Rådets forordning (EF) nr. 521/2008, Initiativet om innovative lægemidler: Rådets forordning (EF) nr. 73/2008.

[2] ACARE's mål (udgangspunkt 2000) er at: i) reducere brændstofforbrug og CO2-emissioner med 50 % pr. passagerkilometer, ii) reducere NOx-emissioner med 80 %, iii) reducere den opfattede støj med 50 %, iv) opnå betydelig fremskridt med at reducere miljøpåvirkningen af produktion, vedligeholdelse og bortskaffelse af luftfartøjer og dermed forbundet materiel.

[3] Se arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene (SEC(2011) 1072 final) og meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om partnerskaber om forskning og innovation (SEC(2011) 1072).

[4] http://www.cleansky.eu/sites/default/files/news/clean_sky_-_2nd_interim_assessment.pdf.

[5] http://www.sesarju.eu/.

[6] http://www.acare4europe.org/.

[7] http://www.fch-ju.eu/sites/default/files/2nd%20interim%20evaluation.pdf.

[8] http://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/Governance/2ndInterimEvaluationIMI.pdf.

[9] COM(2013) 830.

[10]COM/2013/0496 biobaserede industrier, COM/2013/0505 Clean Sky 2, COM/2013/0506 brændselsceller og brint 2, COM/2013/0501 elektronikkomponenter og -systemer for europæisk lederskab (ECSEL) COM/2013/0495 initiativet om innovative lægemidler 2.

[11] ERA-NET-ordningen har til formål at øge samarbejdet og koordineringen i forbindelse med forskningsaktiviteter, der udføres på nationalt eller regionalt niveau i medlemsstaterne og associerede stater.

http://ec.europa.eu/research/era/era-net-in-horizon-2020_en.html

Indholdsfortegnelse

BILAG I: De uafhængige ekspertgruppers anbefalinger. 2

BILAG II: SWOT-analyser. 13

BILAG III: Sammensætning af ekspertpanelerne. 18

BILAG I: De uafhængige ekspertgruppers anbefalinger

Clean Sky

Anbefaling || Ansvar

Fremskridt mod miljømål ||

Angående CS1 og CS2: De nuværende fremskridt måles i forhold til målene for Clean Sky. Panelet anbefaler en mere gennemsigtig afgrænsning mellem ACARE's (Det Rådgivende Udvalg for Luftfartsforskning) målsætninger og de specifikke Clean Sky-bidrag. || Bestyrelsen, fællesforetagendet

Panelet opfordrer partnerne og projektlederne til at skabe større klarhed og konsistens med hensyn til de tal og antagelser, der er en del af evalueringen af de miljømæssige mål i relation til ACARE-målene. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Koordinering med RP7, SESAR og nationale programmer ||

Det anbefales at gøre det eksisterende forhold til både SESAR (forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum) og ACARE endnu tættere – på arbejdsgruppeniveau – med henblik på at opnå en bedre forståelse af luftfartsselskaber, luftfartstjenesteudøvere og andre interessentfællesskaber inden for fællesforetagendet. ||

Panelet mener, at informationsudveksling mellem fællesforetagendet og gruppen af repræsentanter for nationalstaterne (NSRG) fortsat vil være afgørende for at sikre nationale programmers sammenhæng med Clean Sky. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Effektiv fremme af deltagelse ||

Panelet anser det for positivt, at et konsortium ikke er en forudsætning for deltagelse i forslagsindkaldelser under Clean Sky, idet enkeltstående enheder kan ansøge, og der også er en række enkeltstående støttemodtagere blandt SMV'er. Panelet anbefaler imidlertid, at der skabes større synlighed omkring den høje deltagelse blandt SMV'er og omkring de nye spillere (se også 3.5 om effektiv kommunikation). || Fællesforetagendet

Effektive strategier for integrerede teknologidemonstratorer og teknologiske evalueringsværktøjer ||

Panelet anerkender, at konceptet for teknologisk modenhedsniveau (TRL) er blevet forbedret, og anbefaler fællesforetagendet Clean Sky at sørge for at formidle resultaterne til forskere og udviklere. || Fællesforetagendet

Angående CS1 og CS2: Besøgene har vist, at der eksisterer et rigtig godt samarbejde mellem aktiviteterne inden for forskning og udvikling og forberedelserne af flytest. Der er blevet udført detaljerede vurderinger af bl.a. tværfaglige teams med deltagelse af personer med erfaring inden for flytest. Med udgangspunkt i de gode testforberedelser for miljøvenlige regionalfly (GRA) anbefaler Panelet, at de integrerede teknologidemonstratorer (ITD'er) gør en større indsats for at kommunikere og formidle bedste praksis, og opfordrer dem til at tage ved lære af andre vellykkede ITD'er i deres fremtidige aktiviteter. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Komplementaritet med andre aktiviteter under Horisont 2020 ||

Clean Sky 2 er en passende ramme for gennemførelse og forvaltning af industristyrede projekter. Det er vigtigt, at en betydelig del af budgettet afsættes til sådanne projekter, så projekterne løftes fra niveauet TRL 3 til TRL 4 eller i bedste fald TRL 5, uden at der behøver at være et på forhånd fastlagt mål om at bidrage til en flydemonstratorplatform i fuld skala. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Det er vigtigt, at denne type industristyrede projekter drives direkte af fællesforetagendet uden indblanding fra de større projekter med et højere TRL. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

I disse projekter bør det teknologiske evalueringsværktøj benyttes til at give input i evalueringsfasen og vurdere den miljømæssige virkning og effektivitet ved projekternes afslutning. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Egnethed af Clean Skys retlige ramme og styring ||

Panelet anbefaler, at det videnskabeligt og teknologisk rådgivende forums (STAB) rolle bibeholdes og udvides, f.eks. i forbindelse med udarbejdelsen af den strategiske forsknings- og innovationsdagsorden (SRIA). Dets bidrag – også til Clean Sky 2 – anses for betydeligt, og det anbefales at sikre, at højt kvalificerede personer involveres i CS2, sådan som det er tilfældet under Clean Sky. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

På trods af de rådgivende organers værdifulde engagement er det stadig muligt, at det videnskabeligt og teknologisk rådgivende forum og gruppen af repræsentanter for nationalstaterne involverer sig i større grad og mere proaktivt. Fællesforetagendet Clean Sky bør forsøge at maksimere sine rådgivende organers potentiale med henblik på at opnå støtte til de resterende indkaldelser og andre aktiviteter på alle niveauer. || Bestyrelsen, fællesforetagendet

Tilstrækkelighed af fællesforetagendets interne regler og finansieringskilder ||

Panelet understreger, at fællesforetagendet Clean Sky også bidrager til at opfylde målene i de køreplaner, som alle interessenter i fællesskab er blevet enige om, og det mener, at den flerårige planlægning er en fordel og bør fortsættes i fremtiden. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Med hensyn forhandlingerne om en flerårig tilskudsaftale for medlemmer (GAM) er det med beklagelse, at panelet konstaterer, at der fortsat er behov for mere fleksibilitet i forvaltningen af disse tilskudsaftaler. Generelt anbefaler panelet, at den administrerende direktør bør have større handlefrihed i ledelsesspørgsmål, og panelet mener, at det ved budgetoverførsler i forbindelse med tilskudsaftaler for medlemmer bør være den administrerende direktør, der indleder, forhandler og gennemfører dem. Dette skridt vil kunne bidrage til at fremskynde gennemførelsen af nødvendige beslutninger, da det ikke længere vil være nødvendigt at involvere bestyrelsen. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Panelet er bevidst om, at der er blevet udarbejdet anbefalinger vedrørende fuldstændigheden og timingen i den strategiske planlægning (CSDP) og tilpasningen til årsplanen (AIP) og de årlige tilføjelser til tilskudsaftalerne for medlemmer. I denne sammenhæng har den interne revisionstjeneste specifikt påtalt efterfølgende ændringer af emner sammenlignet med den godkendte årsplan. Panelet støtter planerne om at uddelegere en række af bestyrelsens beslutninger og funktioner med hensyn til godkendelse af sådanne ændringer til den administrerende direktør. Formålet er at sikre den fleksibilitet, der er nødvendig for, at fællesforetagenderne kan tilpasse listen over emner til de faktiske behov i løbet af året. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Angående CS1 og CS2: Panelet finder, at de nuværende muligheder for at omfordele budgettet blandt ITD'er (som den overførsel, der fandt sted mellem dem i 2012) er et nyttigt første skridt til at opnå budgetmæssig fleksibilitet. Panelet ser med beklagelse, at der stadig ikke er noget budget til uforudsete udgifter, eftersom dette ville give mulighed for tværgående fleksibilitet. Panelet anbefaler derfor, at bestyrelsen indfører et budget til uforudsete udgifter på 5-10 %. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Panelet er af den opfattelse, at kontrollen af bidrag i naturalier stadig er en omfattende og tidskrævende opgave at håndtere og forhandle, og at den nuværende procedure ikke er effektiv. Det anbefaler derfor, at der tages skridt til at forenkle proceduren. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa

Effektiv organisation og procedurer i fællesforetagendets daglige ledelse, herunder overvågning ||

Selvom ledelsessekretariatet har gjort betydelige fremskridt med at gøre processerne hurtigere og gennemføre operationel effektivisering, anbefaler panelet, at der foretages yderligere justeringer for at forbedre effektiviteten. Da fællesforetagendet Clean Sky nu er godt etableret, er der behov for at justere balancen af kompetencer mellem generel administration og projektstyring i ledelsessekretariatet. || Bestyrelsen, fællesforetagendet

Panelet finder, at størrelsen af fællesforetagendets tekniske personale er utilstrækkelig, og anbefaler, at bestyrelsen gennemgår personalebehovet for at sikre, at den daglige ledelse er i stand til at udøve sine koordinerings- og overvågningsfunktioner fuldt ud. Panelet anbefaler samtidig, at der foretages en vurdering af, hvilke tjenester der potentielt kan deles med andre fællesforetagender, og hvilke administrative tjenester der kan outsources. || Bestyrelsen, fællesforetagendet

Clean Skys ledelsessekretariat bør undersøge, om der er yderligere muligheder for at reducere bureaukratiet, og sikre, at organisationen har den optimale struktur til at løse fremtidige opgaver. || Fællesforetagendet

Selvom deltagelsen og ansøgningernes succesrate indikerer, at fællesforetagendets programadministration, projektstyring, programdesign og programgennemførelse er tilfredsstillende og kompetent, bemærker panelet, at bevillingstiden stadig er forholdsvis lang (240 dag fra forslagsindkaldelsen til tilskudsaftalen indgås; 360 dage i gennemsnit for tilskud, der er underskrevet i 2012). Panelet anbefaler, at den forkortes. || Fællesforetagendet

Panelet anerkender værdien af det indførte system bestående af 16 interne kontrolstandarder og anser det for et robust system til effektiv styring. Panelet anerkender, at der er en tilfredsstillende afstemning af den strategiske og årlige planlægning, og anbefaler systematisk gennemførelse deraf. || Fællesforetagendet

Panelet ser positivt på fællesforetagendets hensigt om (jf. bestyrelsesmødet den 22. marts 2013) at lancere uddannelsestiltag for ledere på emneområderne. Det støtter tiltag, der har til formål at styrke overvågningen af projektlederne og det administrative team med henblik at sikre, at der så hurtigt som muligt tages hånd om forsinkelser og problemer med gennemførelse af projekter. Der er tale om vigtige skridt til håndtering af de forsinkelser, som for øjeblikket begrænser den overordnede effektivitet. || Fællesforetagendet

Panelet anerkender, at der i evalueringsperioden er blevet indført efterfølgende revision af regnskaber fra støttemodtagere under fællesforetagendet Clean Sky, og anbefaler, at indsatsen for at reducere fejl fortsættes. Panelet anerkender, at fællesforetagendet har gjort en indsats for at forbedre den forudgående valideringsproces og har vejledt støttemodtagere om, hvilke omkostninger der er støtteberettigede i forbindelse med Clean Sky-projekter. || Fællesforetagendet

Effektiv organisation og procedurer for integrerede teknologidemonstratorer (ITD'er) ||

Panelet anerkender, at værktøjerne til kontrol og overvågning er veludviklede og er blevet indført. Det anbefaler, at statusrapporter og tekniske evalueringsrapporter harmoniseres på tværs af ITD'erne. Statusrapporter bør navnlig indeholde oplysninger om fremskridt og resultater i forhold til, hvad der har været planlagt. Panelet anbefaler, at de tekniske evalueringsrapporter følger Europa-Kommissionens standard. Denne standard er nyttig til systematisk evaluering af tekniske og ledelsesmæssige aspekter. || Fællesforetagendet

Effektiv kommunikation ||

Samarbejdet og udvekslingen mellem ITD'er er fortsat begrænset og bør øges. Modeller og værktøjer, der er produceret af de enkelte ITD'er, bør analyseres med henblik på at fastslå deres komplementaritetspotentiale. De teknologiske evalueringsværktøjers berøringspunkter med andre ITD'er bør overvåges nøje for at sikre rettidige resultater. || Bestyrelsen, fællesforetagendet

Angående CS1 og CS2: Panelet mener, at kommunikationen mellem ITD’erne kan forbedres ved i højere grad at anvende det teknologiske evalueringsværktøj som et redskab til at indhente information og til at drøfte effektivitet i tekniske spørgsmål. Tættere forbindelser med ACARE's og SESAR's arbejdsgrupper vil kunne forbedre kommunikationsprocessen. Fællesforetagendets team bør være mere involveret i denne proces, og der bør tildeles flere ressourcer til denne opgave. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Panelet mener, at oplysning om Clean Sky bør være en central del af CS's kommunikationsmål. Panelet støtter anbefalingerne i den forrige foreløbige evaluering og gentager, at CS bør blive mere synlig i den interesserede offentlighed. || Fællesforetagendet

Panelet anerkender den indsats, som ledelsessekretariatet har gjort for at kommunikere indkaldelsernes emner og oplyse om Clean Skys initiativer gennem publikationer. Panelet synes imidlertid, at der på grundlag af det øgede antal succeshistorier fra projekterne burde gennemføres en intensiveret formidling rettet med et bredere udvalg af interessenter, herunder beslutningstagerne i medlemsstaterne. || Fællesforetagendet

De tekniske oplysninger på webstedet bør forbedres. ITD'erne bør i den forbindelse involveres mere aktivt. Derudover er det nødvendigt at finde en hensigtsmæssig måde at kommunikere det teknologiske evalueringsværktøjs aktiviteter og vurderinger på. || Fællesforetagendet

Panelet anbefaler, at der i Clean Skys kommunikationsstrategi lægges større vægt på indsatsen for at kommunikere de mere generelle socioøkonomiske og miljømæssige effekter – ikke bare til interessenterne inden for luftfarten, men også til politikere og beslutningstagere på europæisk og nationalt niveau. Gruppen af repræsentanter for nationalstaterne og det teknologisk rådgivende forum bør være involveret i disse initiativer. || Bestyrelsen, fællesforetagendet

Panelet ønsker at rose Clean Sky for at have tiltrukket sig stor interesse fra virksomheder. Denne interesse ligger langt over den gennemsnitlige deltagelse for industrienheder i samarbejdsprojekter under RP7. Panelet noterer sig imidlertid også, at Clean Sky på trods af en høj deltagelse af SMV'er stadig opfattes som knyttet til store industri- og teknologivirksomheder. Det anbefaler derfor, at succeshistorierne om SMV'er kommunikeres på webstedet og i fagtidsskrifter. || Fællesforetagendet

Kvaliteten af aktiviteter ||

Panelet anerkender den øgede værdi af tekniske besøg og tekniske præsentationsmøder. Disse giver en øget indsigt og tillader en dybere analyse, som kan give en mere objektiv vurdering. Panelet anser dette for et vigtigt instrument til at vurdere kvaliteten af de teknologiske udviklinger og anbefaler, at besøg gøres til en fast del af vurderingsprocessen. || Fællesforetagendet

Kvaliteten af forslagsindkaldelserne ||

I tilfælde af et stort antal forslag til en specifik ITD anbefaler panelet en mere fleksibel fordeling af ansvar med henblik på at optimere den dermed forbundne arbejdsbyrde inden for fællesforetagendet. || Bestyrelsen, fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Under emnerne bør det være muligt at præsentere en mere innovativ strategi, som kan føre til det samme resultat, som er beskrevet under det pågældende emne. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Det anbefales, at der i de tekniske vurderinger af ITD'er indgår en systematisk vurdering af forslagsindkaldelserne for at overvåge og bidrage til deres høje kvalitet. Derved vil der kunne etableres en klar forbindelse mellem emnet for forslagsindkaldelsen og målet med ITD'en, således at de tekniske aktiviteter bliver mere fokuserede. || Fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Panelet bemærker, at uhensigtsmæssige valg af underleverandører i visse tilfælde har givet dårlige resultater for det projekt, de har været knyttet til. Panelet anbefaler derfor fællesforetagendet at undersøge mulighederne for at forbedre udvælgelsesprocessen for underleverandører. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Intelligente fastvingefly ||

Panelet anbefaler, at der planlægges flytest helt fra starten af ITD'en. Dette blev overset ved lanceringen af projektet, men er en helt nødvendigt for at sikre dets succes. || Fællesforetagendet

Store ITD'er anbefales systematisk at indføre en metode til industriel projektstyring helt fra begyndelsen af et projekt. || Fællesforetagendet

Det anbefales at sikre et stærkt engagement hos deltagerne, forebygge manglende interesse og fokus blandt de deltagende virksomheder, og at sikre afsættelse af tilstrækkelige ressourcer blandt alle parter. || Fællesforetagendet

Panelet anbefaler fællesforetagendet at fokusere på at minimere risikoen for, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer. Ansvaret for at motivere parter, der ikke afsætter ressourcer, bør overlades til bestyrelsen. || Fællesforetagendet

Efterfølgende forskning, der fører til TRL6-modenhed, skal kunne opfylde følgende kriterier: (præstationsmodenhed, teknisk modenhed, driftsmodenhed (holdbarhed, stabilitet osv.) og produktionsmodenhed. Denne anbefaling gælder for alle store ITD’er. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Miljøvenlige rotorfly (GRC) ||

Panelet opfordrer partnerne og projektlederne til at skabe større klarhed og konsistens med hensyn til de tal og antagelser, der er en del af evalueringen af de miljømæssige mål i relation til ACARE-målene. || Fællesforetagendet

Systemer til grønne operationer (SGO) ||

Panelet anbefaler en omhyggelig overvågning og indførelse af en varslingsmekanisme for kritiske aktiviteter og succesfaktorer inden for SGO. || Fællesforetagendet

De positive effekter for SGO udtrykkes pr. flyfase. Dette gør det vanskeligt at sammenligne de mest lovende teknologier på tværs af ITD'er. Panelet tilslutter sig derfor de tekniske vurderinger, der tilråder at måden at måle SGO's positive effekter på tilpasses andre ITD'er. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Demonstrationsaktiviteter for visse former for udstyr er planlagt for en enkelt testplatform. Der bør udarbejdes alternative planer til brug i tilfælde af forsinkelser med testplatformen. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Bæredygtige og miljøvenlige motorer (SAGE) ||

Det anbefales kraftigt at undersøge mulighederne for at gearkassetest (med AVIO) med henblik på at reducere risici. || Fællesforetagendet

Der skal skabes klarhed over betingelserne for adgang til den fremtidige gearkasseprøvestand for tredjeparter. || Fællesforetagendet

De planlægningsmæssige og teknologiske egenskaber ved SAGE 4-demonstratoren skal præciseres og bekræftes. || Fællesforetagendet

Alle forslag om flytest med mager forbrænding inden for Clean Skys tidsplan bør præciseres med hensyn til tidspunkter og finansiering. || Fællesforetagendet

Miljøvenligt design (ED) ||

Det anbefales at kontrollere, at EDA (Eco-Design for Airframe) tager hensyn til de erfaringer, som der er gjort inden for andre områder, f.eks. bilindustrien, og erfaringerne med det nye dekonstruktions-økosystem. || Fællesforetagendet

På baggrund af indholdet af EDS (Eco-Design for Systems) anbefales det at sikre sammenhæng og kontrollere huller eller overlap med ITD'erne SGO og GRA/GRC vedrørende elektricitet. Der er synergier og muligheder for gensidig berigelse. || Fællesforetagendet

Det teknologiske evalueringsværktøj (TE) ||

Panelet ikke har opstillet klare kvantificerbare mål for Livscyklusvurderingen (LCA). Det anbefales, at metoder og parametre til at vurdere LCA-fordele gøres til genstand for nuværende og/eller fremtidig forskning under Clean Sky. || Fællesforetagendet

Opløsning, detaljeringsgrad og antagelser i luftfartøjsmodellerne påvirker potentielt kontrollen af deres repræsentativitet og præcision. Panelet anbefaler, at luftfartøjsmodeller er så gennemsigtige som muligt i forhold til de kendte standarder. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Varigheden af TE-informationssystemet skal tilpasse varigheden af TE-vurderingerne. Systemet skal registrere de seneste bedømmelser og deres effekter. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Teknologier med lav TRL indgår i luftfartøjsmodellerne. Formålet med TE er imidlertid at vurdere effekten af de modne og mest lovende teknologier, og målene for TE bør derfor være mere fokuserede. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Generelle spørgsmål ||

Clean Sky har mange jord- og flyvedemonstrationer i slutningen af programmet. Der bør rettes betydelig opmærksomhed mod programmets mest kritiske faktorer og succesfaktorerne. Det anbefales nøje at overvåge og prioritere de tilgængelige ressourcer i forhold til det resterende arbejde og i forhold til teknologiens miljøfordele i forbindelse med demonstrationer. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Hovedformålet med Clean Sky er at fremskynde udviklingen og indførelsen af miljøvenlige teknologier i næste generation af fartøjer. Det er vigtigt at vurdere hele ledelsesdokumentationen og fremskridtene med de tekniske aktiviteter, men det er helt afgørende at kontrollere den faktiske udvikling i partneranlæggene. Panelet anbefaler, at fremtidige evalueringer skal omfatte tekniske besøg på stedet. Et repræsentativt udvalg af tekniske besøg giver nye måder at forstå udviklingerne på og at samle teknisk dokumentation og erfaringer på tværs af ITD'er. ||

Ledelsesudvikling 2010-2013 ||

Panelet anbefaler en strømlinet tilpasning af forslagsindkaldelsernes dækningsområde til ITD-målene og støtter den overordnede regelmæssige vurdering af forslagsindkaldelsesprogrammet inden for Clean Sky. I den nuværende fase bør demonstrationsaktiviteter prioriteres. || Fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Det bekymrer panelet, at mange demonstrationsaktiviteter er blevet rykket til slutningen af Clean Sky, og det anbefaler at sikre en tilstrækkelig tildeling af ressourcer inden for ITD'erne. || Fællesforetagendet

Videnskabelig og teknisk sammenligning ||

Panelet anbefaler at fastfryse mål og planer så hurtigt som muligt, og at den tekniske status for SFWA-projekter overvåges nøje med henblik på at sikre, at der ikke opstår yderligere forsinkelser. ITD'en har formentlig lagt de største risici bag sig, men ikke alle. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Med henblik på at minimere risikoen for, at planlagte demonstrationsprogrammer ikke kan gennemføres inden for Clean Sky 1's tidsramme, bør projektlederne fortsat forsøge at gøre deres øverste ledere opmærksomme på, hvor vigtigt fællesforetagendet Clean Sky er på det tekniske, kommercielle og politiske område, og sørge for, at tilstrækkelige ressourcer stilles til rådighed for projekterne. || Fællesforetagendet, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Projektlederen for Clean Sky bør løbende vurdere resultater og den potentielle tilpasning af forslagsindkaldelsernes emneområder med henblik på at finde øgede muligheder på tværs af CS. || Fællesforetagendet

Det bør overvejes at gøre mere for at vurdere fordelene ved Clean Sky-programmet under hensyntagen til bidrag fra andre relevante programmer. Det bør også overvejes, hvordan fordelene kan deles med interessenter uden for kredsen af videnskabelige og tekniske eksperter. || Fællesforetagendet, Europa-Kommissionen, fremtidige offentligt-private partnerskaber

Panelet mener, at det ved en SFWA/AI-beslutning om at godkende/ikke at godkende et demonstrationsluftfartøj med CROR (Counter Rotating Open Rotor) kan være nødvendigt at genoverveje og præcisere fremtidige SAGE 1-aktiviteter inden for Clean Skys tidsramme. || Fællesforetagendet

Brændselsceller og brint

Anbefaling || Ansvar

Programforvaltning, udformning og styring ||

Programforvaltningen skal sikre, at der tages hurtigere beslutninger, der tildeles flere ressourcer til program- og videnforvaltning, og den private sektors engagement fortsætter med at være på et sammenligneligt niveau med EU's. Den administrerende direktørs kompetencer bør øges. Administrative funktioner bør deles med andre fællesforetagender og/eller føres tilbage Kommissionens tjenestegrene. Kommissionen bør godkende en mekanisme, der kan demonstrere, at industrien opstiller fleksible mål for sin egen forskning og sine egne udgifter til tidlig indførelse af teknologi. Der bør indføres kontraktlige mål med henblik på en gradvis reduktion af bevillingstiden under Horisont 2020. || Europa-Kommissionen, bestyrelsen

Forskningsstrategien for fortsættelse af fællesforetagendet brændselsceller og brint under Horisont 2020 bør have et stærkere fokus på tre hovedprincipper: tilpasning til EU's politikker, områder hvor Europa er eller kan blive førende og tilpasning til sektorens skiftende behov. || Bestyrelsen, rådgivende organer

Oplagring og omkostningseffektivt forbrug af elektricitet bør sammen med produktionen af brint fra vedvarende kilder være prioriteter for energisøjlen. Der bør rekrutteres andre aktører (f.eks. netoperatører). Synergier og interaktion med andre programmer i hele værdikæden bør maksimeres (f.eks. "avancerede materialer" og med "avanceret produktions- og forarbejdningsteknologi"). Dette gælder også miljøvenlige køretøjer og europæiske industriinitiativer under den strategiske energiteknologiplan (SET), f.eks. intelligente net. 6 til 10 % af fællesforetagendet brændselsceller og brints budget bør være reserveret til banebrydende forskning. || Bestyrelsen, den projektansvarlige

Kapaciteten til at tilpasse sig ændringer bør styrkes. Programmets resultater bør på en mere effektiv måde integreres i den årlige og den flerårige plan. Samtidig med at interessenternes tro på den langsigtede vision skal fastholdes, bør man søge en tættere integration af de industrielle interesser med andre interessenters gennem fælles workshops med forskningsverdenen, rådgivende organer og repræsentative regionale organisationer. || Den projektansvarlige, industrigruppen

Visse forskningsområder bør have en mere fremtrædende stilling: fællesforetagendet brændselsceller og brint bør udvikle en strategi for forskrifter, kodekser og standarder (herunder den internationale dimension) for virksomhederne på området, som alle kan blive enige om (Industrigruppen, forskningsgruppen, gruppen af repræsentanter for nationalstaterne, Kommissionen). Strategien skal trække på Det Fælles Forskningscenters ressourcer. || Den projektansvarlige, bestyrelsen

Deltagelsen af SMV'er bør styrkes yderligere via et system af finansielle garantier på samme måde som i rammeprogrammet, og der bør foretages en kobling mellem forskningsprojekter og risikovillig kapital fra risikodelingsfaciliteten, så der kan skabes nye, innovative europæiske virksomheder. || Europa-Kommissionen

Teknologiovervågning og støtte til politikudformning ||

Fællesforetagendet bør indføre en solid procedure for teknologiovervågning, der er tilpasset til projekt-, program- og strateginiveau. Resultaterne bør anvendes til at tilpasse forskningsprogrammer, stilles til rådighed for SET-planen og understøtte den politiske strategi. || Den projektansvarlige

En langt mere omfattende tilgængelighed og formidling af resultaterne er af afgørende vigtighed. Det bør være et krav, at fremtidige forslag indeholder en liste over præstationsindikatorer beregnet til offentliggørelse, og begrænset åbenhed bør medføre sanktioner. Eksisterende projekter bør opfordres til en efterfølgende offentliggørelse af deres resultater. Fællesforetagendet brændselsceller og brint bør i denne forbindelse indføre "clean rooms". || Den projektansvarlige

Politiske generaldirektorater i Kommissionen bør gøre den offentlige politik om aktiviteter inden for brændselsceller og brint mere klar og synlig (f.eks. køretøjer med nulemission, energilagring). Procedurerne for at indarbejde videnskabelig dokumentation i transport og energipolitik bør være gennemsigtige og effektive og hænge sammen på tværs af sektorer. || Europa-Kommissionen, den projektansvarlige

Engagement med medlemsstater og regioner ||

Medlemsstaternes inddragelse i programmet skal styrkes. Gruppen af repræsentanter for nationalstaternes mandat skal opgraderes, så det omfatter strategiske funktioner, bl.a. en proaktiv rolle i valget og udformningen af demonstrations- og introduktionsprojekter i stor skala og deltagelse i teknologiovervågning. Informationsudvekslingen mellem gruppen af repræsentanter for nationalstaterne og programkontoret skal forbedres. Medlemmerne bør have en klarere forbindelse til national forsknings- og/eller industripolitik. Der bør undersøges innovative løsninger med henblik på medlemsstaternes samfinansiering (f.eks. ERA-NET-aktiviteter eller betinget samfinansiering inden for rammerne af indkaldelser). || Europa-Kommissionen, bestyrelsen, gruppen af repræsentanter for nationalstaterne, den projektansvarlige

Forholdet mellem regionale og lokale myndigheder er afgørende for indførelsen af teknologi. Forholdet til organisationer som f.eks. HyER (Hydrogen Fuel Cells and Electro-mobility in European Regions) er vigtigt for transport og bør udnyttes bedre. Der bør opbygges lignende relationer inden for lagring og andre aspekter af infrastruktur. || Den projektansvarlige

Finansiering af fremtidens projekter for indførelse af teknologi og kapacitetsopbygning er afgørende og vil kræve nye finansielle redskaber. Kommissionen bør undersøge, om brintinfrastrukturen kan få støtte inden for de nye nationale strategiske referencerammer under strukturfondene. Fællesforetagendet brændselsceller og brint bør være parat til at støtte udviklere med rådgivning om finansieringsmulighederne fra EU-institutioner, herunder EIB, strukturfondene og TEN-T-lån og bevillinger. Indkaldelser til finansierbare projekter bør også overvejes. || Europa-Kommissionen, medlemsstaterne, den projektansvarlige, bestyrelsen

Kommunikation og formidling ||

Fællesforetagendet bør bestræbe sig på at blive den mest autoritative kilde til viden om brændselsceller og brint i Europa. Fællesforetagendet brændselsceller og brints synlighed skal øges betydeligt, og webstedet skal udvikles, så det afspejler denne ambition. Reglerne for udlevering af oplysningerne om programmet til forskellige interessenter (det videnskabelige udvalg, gruppen af repræsentanter for nationalstaterne, Kommissionens tjenestegrene) bør vurderes med henblik på at fastslå, om fællesforetagendet kan oplyse mere i henhold til en korrekt fortolkning af disse regler. Hvis dette ikke er muligt, bør reglerne ændres for Horisont 2020. || Den projektansvarlige

Fællesforetagendet brændselsceller og brint bør støtte inddragelse, uddannelse og oplæring af interessenter, som rækker ud over fællesforetagendets umiddelbare fællesskab, og bør inddrage gruppen af repræsentanter for nationalstaterne i denne proces. || Den projektansvarlige, bestyrelsen

Initiativet om innovative lægemidler

Anbefaling || Ansvar

Kommunikationsstrategi ||

Initiativet om innovative lægemidler skal færdiggøre og gennemføre en artikuleret kommunikationsstrategi med klare og målbare målsætninger, der både henvender sig til centrale interessenter og et bredere publikum. || Bestyrelsen, fællesforetagendet

Interessentrelationer og centrale præstationsindikatorer ||

Ved siden af de eksisterende centrale præstationsindikatorer bør der udvikles samlede centrale præstationsindikatorer med henblik på kvantitativt at demonstrere effekten af initiativet om innovative lægemidler og dets socioøkonomiske fordele. || Ledelsessekretariatet, fællesforetagendet

Initiativet om innovative lægemidler bør gøre en ekstra indsats for at øge engagementet blandt en større kreds af industriinteressenter. || Ledelsessekretariatet, fællesforetagendet

Deltagere fra industrien fra andre sundhedsrelaterede sektorer bør involveres i initiativet om innovative lægemidler 2. || Bestyrelsen, gruppen af repræsentanter for nationalstaterne, fællesforetagendet

Organisation og effektivitet ||

Initiativet om innovative lægemidlers ledelsessekretariat bør undersøge, om der er yderligere muligheder for at reducere bureaukratiet, og sikre, at organisationen har den optimale struktur til at løse fremtidige opgaver. || Ledelsessekretariatet, fællesforetagendet

Initiativet om innovative lægemidler bør forsøge at maksimere sine rådgivende organers potentiale med henblik på at opnå støtte til de resterende indkaldelser og andre aktiviteter på alle niveauer. || Ledelsessekretariatet, fællesforetagendet

Initiativet om innovative lægemidler bør planlægge og konstruere mere fleksible finansieringsmekanismer med henblik på at sikre bæredygtigheden af nuværende og fremtidige projekter. || Ledelsessekretariatet, fællesforetagendet

Kommissionen bør sikre, at initiativet om innovative lægemidler 2 er gennemsigtigt og har en mere fleksibel forvaltning. || Bestyrelsen, Europa-Kommissionen, fællesforetagendet

Datatilgængelighed ||

Datagrundlag bør indhentes parallelt med lanceringen af initiativet om innovative lægemidler 2 med henblik på bedre at kunne foretage sammenligninger og vurdere initiativet om innovative lægemidler 2. || Fællesforetagendet

BILAG II: SWOT-analyser

Clean Sky

STYRKER · Det er lykkedes at demonstrere det grundlæggende princip om offentligt-private partnerskaber inden for luftfartsforskning. Fællesforetagendet Clean Sky er et centralt element i det europæiske luftfartslandskab og anerkendes på verdensplan som et førende offentligt-privat partnerskab inden for dette område. · En særlig samarbejdsmodel til at håndtere ikke-konkurrencerelaterede udfordringer inden for luftfarten. · Bygger på RP6 og RP7's resultater, er en katalysator for den private sektors investeringer i forskning og udvikling inden for luftfarten. · Værdifuldt bidrag til ACARE-målene. Det teknologiske evalueringsværktøj er et innovativt redskab til systematisk evaluering af miljøfordele. Evalueringen af det teknologiske modenhedsniveau (TRL) indføres på andre områder i Horisont 2020-programmet. · Fællesforetagendet Clean Sky er et godt instrument til at opnå enighed om en strategisk forskningsdagsorden og (potentiel) effektiv anvendelse af forskningsbudgettet. · Videnskabelige resultater af høj kvalitet og et bredt netværk mellem erhvervslivet, SMV’er og den akademiske verden · Stor deltagelse og engagement blandt SMV'er. Bemærkelsesværdig mobilisering og samling af ressourcer og ekspertise med henblik på at løse de mest komplekse problemer inden for luftfartens forsknings- og udviklingskæde. · De mobiliserede ressourcer forstærkes af synergier mellem et stort antal interessenter. · Effektiv styringsstruktur og proaktiv deltagelse af rådgivende organer (gruppen af repræsentanter for nationalstaterne og det videnskabeligt og teknisk rådgivende forum) · Processer og metoder af høj kvalitet · Øget synlighed gennem formidling af resultater i videnskabelige tidsskrifter og på videnskabelige konferencer, flymesser og udstillinger. || SVAGHEDER · De centrale præstationsindikatorer og det teknologiske evalueringsværktøj er modne nok til at demonstrere de brede miljømæssige og socioøkonomiske effekter · Utilstrækkelig balance mellem videnskabelige og administrative opgaver i Clean Skys ledelsessekretariat: – byrdefulde administrative regler, forskrifter og kontroller – utilstrækkelige tekniske ressourcer (på fællesforetagendeniveau) til at håndtere tværgående problemstillinger. · Begrænset fleksibilitet, især i budgetspørgsmål. Mangel på et budget til uforudsete udgifter. · Nogle ITD’er har ikke uopfyldt kravene til kvalitet og effektivitet. · Ingen aktiv brug af det teknologiske evalueringsværktøj blandt ITD’er. · Utilstrækkelig tildeling fra virksomheder til nogle ITD’er. · Mangel på klare prioriteringer med hensyn til tildeling af ressourcer til projekter i nogle ITD'er. · Stadig utilstrækkelig kommunikation mellem ITD’er. · Begrænset koordinering med nationale/internationale initiativer, der potentielt kan føre til ineffektiv udnyttelse af ressourcerne.

MULIGHEDER · Potentialet for, at Clean Sky kan tjene som platform for opbygning af en fælleseuropæisk vision for forskning med miljøfokus inden for luftfart. · Udvikling af nye finansieringsmodeller. · Kommunikere de mere generelle socioøkonomiske og miljørelaterede effekter til andre end interessenterne inden for luftfarten. · Undersøge synergier og potentialet for gensidig berigelse i et samarbejde med andre industrisektorer. · Opbygning af et gunstigt miljø for niveau 2, såsom projekter inden for rammerne af det næste EU-forskningsprogram || TRUSLER · En negativ holdning blandt de vigtigste interessentgrupper · Manglende prioritering af tildelingen af vigtige ressourcer til nøgleaktører, hvilket giver utallige problemer, f.eks. ændring af omfang, tidsplan... · Ikke at opfange vigtige ændringer på luftfartsmarkedet. · Ændringer i den europæiske industristruktur, dvs. nye ejere eller joint ventures.

Brændselsceller og brint

STYRKER · Det er lykkedes at demonstrere det grundlæggende princip om offentligt-private partnerskaber inden for brændselsceller og brint. · Fællesforetagendet brændselsceller og brint er et centralt element inden for området i Europa. · Fællesforetagendet brændselsceller og brinter et godt instrument til at opnå enighed om en strategisk forskningsdagsorden og potentiel effektiv anvendelse af forskningsbudgettet. · Der er blevet oprettet stærke fællesskaber inden for industrigruppen og forskningsgruppen. · Sikring af en stabil, industristyret udvikling hen imod langsigtede mål gennem skiftende konjunkturcyklusser. · Imponerende mobilisering og samling af ressourcer og ekspertise. · Kritisk masse er opnået inden for automobilområdet. · Et stabilt budget for den langsigtede udvikling tiltrækker den private sektor. · Stærk inddragelse af interessenter, især deltagelse af erhvervslivet og samarbejde med forskningsgruppen. · Forvaltningen er etableret og velfungerende. · Projektstyringen opfattes positivt af projektkoordinatorerne || SVAGHEDER · Byrdefulde administrative regler, forskrifter og kontroller. · Ikke optimal anvendelse af ressourcer og utilstrækkelig balance mellem videnskabeligt og administrativt personale. · Projektfinansieringssatserne ligger under RP-satserne og er uforudsigelige · Manglen på en garantifond til at give dækning for SMV’er i en svag finansiel position. · Ingen sammenhængende tilgang til stationære anlæg og tidlige markeder. · Manglende koordinering med nationale programmer. Ujævn inddragelse og engagement i fællesforetagendet fra medlemsstaternes side. · Utilstrækkelig evne til at ændre målsætninger, som ikke længere er aktuelle. · Begrænset udveksling mellem fællesforetagendet og RP-grundforskningsprogrammet. · Utilstrækkeligt målrettede kommunikations- og formidlingsstrategier og -tiltag og lav gennemsigtighed. · Utilstrækkelig overvågning og videnforvaltning på projekt-, program- og politisk strateginiveau. · Arbejdet med tværgående aktiviteter har ikke gjort nævneværdige fremskridt.

MULIGHEDER · Bidrage til EU’s samfundsmæssige udfordringer, der er fremhævet i politikkerne for energi, transport og klimaændringer. · Gøre Europa førende inden for nyt område med stort potentiale. · Skabe reel overensstemmelse mellem regionale, nationale og europæiske initiativer. · Øge synligheden og derved skaffe nye deltagere og opnå politisk støtte. · Fremme bedste praksis og øge bevidstheden om teknologien i offentligheden og blandt de politiske beslutningstagere i hele Europa. · Fælles opbygning af visioner og kommunikation med deltagere og støttemodtagere. · Stimulere koordineret anvendelse i stor skala og kapacitetsopbygning inden for brændselscelle- og brintteknologi. · Begrænsningerne ved batteridrevne elektriske køretøjer kan få industriens og det politiske niveaus fokus til at skifte til el-biler med brændstofceller. · Integration af store mængder af vedvarende elektricitet ved at bruge brint som medium for lagring af energi. · Samspil med andre industrier kan skabe nye åbninger for virksomhederne, herunder SMV'er. · Synergi og interaktion med andre programmer i hele værdikæden. || TRUSLER · Lave energipriser og utilstrækkelige politiske foranstaltninger. · Skiftende fokus på EU's målsætninger for klima, energi og konkurrenceevne. · Manglende evne til at tiltrække de nødvendige investeringer til forsynings- og infrastrukturindustrien. · Uløste tekniske problemer, navnlig vedrørende resultater og omkostninger. · Manglende konkurrenceevne i EU eller efterslæb i forhold til Asien og Nordamerika i den nærmeste fremtid. · Manglende åbenhed på eksportmarkederne (f.eks. Asien). · Manglende gennemførelse af passende incitamenter, der kan føre til at markedet tager teknologien til sig. · Manglende politisk/strategisk støtte til brændselsceller og brint. · Lav offentlig accept blandt slutbrugerne på grund af manglende evne til at kommunikere fordele for samfundet og/eller på grund af ulykker. · Langvarig økonomisk/finansiel afmatning kan forårsage tab af interesse i offentligheden og/eller den private sektor. · Konkurrerende teknologiers gennembrud. · Ukoordinerede og isolerede demonstrationer på EU-niveau, i medlemsstaterne eller på regionalt niveau, som ikke tager hensyn til produktudvikling, salgbarhed og kapacitetsopbygning for et kommercielt produkt.

Initiativet om innovative lægemidler

STYRKER · Anerkendt som et verdensførende offentligt-privat partnerskab inden for sundhed, især i USA. · Enestående samarbejdsmodel for håndtering af ikke-konkurrencerelaterede, udækkede medicinske behov (som håndterer markedssvigt). · En katalysator for den private sektors investeringer inden for forskning i biofarmaka i Europa. · Videnskabelige resultater af høj kvalitet og et livligt netværk mellem den akademiske verden, SMV’er og erhvervslivet. · Øget tillid blandt mange relevante interessentgrupper, herunder lovgiverne. · En kritisk masse af ekspertise med henblik på at løse de mest komplekse problemer vedrørende sundhed i forsknings- og udviklingskæden. · De mobiliserede ressourcer forstærkes af synergier mellem et stort antal interessenter. · Industristyret initiativ med omfattende støtte fra lederne af EFPIA-virksomheder og med fokus på konkrete resultater. || SVAGHEDER · Mangel på en klar, målrettet kommunikationsstrategi. Lav synlighed. · Centrale præstationsindikatorer er ikke modne nok til at vise den bredere socioøkonomiske effekt. · Utilstrækkelige incitamenter til at deltage for SMV’er og virksomheder, der ikke er medlemmer af EFPIA. · Processer og regler er stadig for bureaukratiske. · Rådgivende organer indfrier ikke deres funktionelle potentiale. · Manglende engagement blandt medlemsstaterne, som fører til manglende tilpasning til medlemsstaternes politikker og strategier. · Utilstrækkelig balance mellem videnskabelige og administrative opgaver i fællesforetagendets ledelsessekretariat, hvor der synes at være behov for nye kompetencer. · Ikke alle EFPIA-virksomheder deltager. · Manglende planlægning af projektets bæredygtighed.

MULIGHEDER · Øget fokus på de sundhedsudfordringer, som følger med en aldrende befolkning og har meget store socioøkonomiske konsekvenser. · Bygge videre på og lære af initiativet om innovative lægemidler som gennemprøvet model for øget engagement blandt interessenter som f.eks. patienter, lovgivere. · Maksimere initiativet om innovative lægemidlers potentiale som platform for at skabe en fælles vision for f.eks. sundhedspolitik. · Øge omfanget og tiltrække investeringer fra lande uden for EU til biomedicinsk forskning og udvikling. · Udnytte andre potentielle finansieringsmuligheder, f.eks. via risikovillig kapital og/eller EIB-lån. · Forbedre miljøet for forskning og udvikling inden for biofarmaka ved at fjerne flaskehalse eller forbedre processer som f.eks. kliniske forsøg. · Undersøge potentialet for at inddrage andre sektorer og interessenter, f.eks. bidragydere, ved medicinsk teknologivurdering. · Udvikling af nye finansieringsmodeller til at undersøge resultater og øge bæredygtigheden. || TRUSLER · Fald i politisk støtte til initiativet om innovative lægemidler. · Forrykket balance mellem prækompetitive og kompetitive grænser. · Mangel på koordinering mellem nationale initiativer, der fører til ineffektiv anvendelse af ressourcer. · Konkurrence fra andre offentligt-private partnerskaber på verdensplan, som fører til faldende interesse blandt virksomheder. · Voksende reguleringsbyrde og stramning af prisfastsættelses- og refusionsordninger. · Tab af nøglepersonale fra initiativet om innovative lægemidler. · Økonomisk afmatning, der fører til mangel på finansiering. · En negativ holdning blandt de vigtigste interessentgrupper (patienter, bidragydere, reguleringsmyndigheder). · At miste den konkurrencemæssige fordel til nye vækstøkonomier (dvs. Kina, Brasilien). · Forringelse af omdømme og mindre støtte i EU som følge af manglende resultater. · Fald i politisk støtte til initiativet om innovative lægemidler

BILAG III: Sammensætning af ekspertpanelerne

Ekspertpanelmedlemmer || Teknologifællesforetagende

QUENTIN, Francois (formand) (FR), formand for bestyrelsen i HUAWEI France og medlem af HUAWEI-koncernens rådgivende råd, medlem af en rådgivende gruppe for premierministerens kabinet. || Clean Sky

BROUCKAERT, Jean Francois (rapportør) (BE), lektor ved afdelingen for turbomaskiner og fremdrift ved Karman instituttet for strømningsdynamik (VKI), Belgien. || Clean Sky

Ivonne HERRERA (NO), seniorforsker ved SINTEF ICT, afdelingen for softwareudvikling og sikkerhed, med mere end 20 års erfaring i industrien inden for flyelektronik, vedligeholdelse, lufttrafikstyring og sikkerhedsanalyser inden for luftfart og olie- og gasindustrien; medlem af det første midlertidige vurderingspanel i 2010. || Clean Sky

Enzo BERTOLINI (IT), Direktør for Foundation Clément Fillietroz, som driver det astronomiske observatorium og planetarium i Aostadalen (forskning i astrofysik og formidling af videnskab til studerende og den almindelige offentlighed); medlem af det første midlertidige vurderingspanel i 2010. || Clean Sky

Anneli Ojapalo (formand) (FI), administrerende direktør for Ojapalo Consulting Oy og programkoordinator for det finske program for brændselsceller 2007-2013. || Brændselsceller og brint

Nigel Lucas (Rapportør) (UK), uafhængig konsulent med mere end 30 års erfaring fra energisektoren; tidligere administrerende direktør for Environmental Resources Management, og professor ved Imperial Colleges center for miljøteknologi. || Brændselsceller og brint

Helge Holm-Larsen (DK), på nuværende tidspunkt administrerende direktør for SMV'en TEGnology, tidligere chef for Topsoe Fuel Cell A/S. || Brændselsceller og brint

Dirk De Keukeleere (BE), uafhængig konsulent inden for området transport- og energiteknologi, teknologisk forskning (VITO) inden for områderne brændselsceller, automobiler og energi. || Brændselsceller og brint

Jackie Hunter (formand) (UK), administrerende direktør for OI Pharma Parteners Ltd. Hendes virksomhed har hjulpet virksomheder og organisationer med at udvikle åbne innovationsstrategier og understøtte deres gennemførelse, især inden for biovidenskabelig forskning og udvikling. Jackie har tidligere været vicedirektør i GlaxoSmithKline og formand for EFPIA's forskningschefgruppe. Hos GSK leverede hendes forretningsenhed 17 kliniske "proof of concept". Hun har deltaget i internationale udvalg og politisk-strategiske grupper som arbejder med forskning og udvikling inden for farmakologi. Som et eksternt bestyrelsesmedlem i en offentlig virksomhed og bestyrelsesmedlem/ambassadør for akademiske og andre organisationer har hun opnået en omfattende indsigt på tværs af mange forskellige interessentgrupper. || Initiativet om innovative lægemidler

Marcin Szumowski (Rapportør) (PL), direktør og administrerende direktør, OncoArendi Therapeutics, grundlægger, BTM Mazovia. Efter en vellykket forskerkarriere i USA har Marcin Szumowski været involveret i teknologioverførsel og nystartede virksomheder siden 2000. Han har medfinansieret og stået i spidsen for tre opstartsvirksomheder, herunder det nu børsnoterede Medicalgorithmics S.A. (), hvor han var direktør i perioden 2005-2010. Siden 2001 har han været leder af kontoret for internationale forbindelser og projektstyring Ved Nencki-instituttet for eksperimental biologi. Han har været medlem af det uafhængige ekspertpanel, der bistår Europa-Kommissionen med konsekvensanalysen af initiativet om innovative lægemidler 2. || Initiativet om innovative lægemidler

Tom Andersen (DK) er leder af Den Europæiske Investeringsbanks regionskontor for Mellemøsten i Cairo og uafhængig konsulent. Indtil for et år siden var han stedfortrædende økonomisk rådgiver i Den Europæiske Investeringsbank med speciale i vurdering af den økonomiske levedygtighed af forsknings- og udviklingsprojekter og projektfinansiering inden for sektorerne farmakologi og kemi. Tidligere arbejdede han med opkøb og frasalg inden for et industrielt konglomerat og for Novo Nordisk, en farmaceutisk virksomhed med hjemsted i EU, og foretog evaluering og rapporterede om udviklingen inden for virksomhedens opfindelse og udvikling af lægemidler. Han var medlem af det første uafhængige ekspertpanel, der evaluerede initiativet om innovative lægemidler. || Initiativet om innovative lægemidler

Bart Wijnberg (NL) - inden han trak sig tilbage, arbejdede Bart Wijnberg for det nederlandske ministerium for sundhed, velfærd og sport, hvor han havde ansvaret for den vigtige WHO-rapport om prioriterede lægemidler for Europa og resten af verden på baggrund af RP7 og for lanceringen af det nederlandske offentligt-private partnerskab Top Institute Pharma (TI Pharma). Han var medlem af initiativet om innovative lægemidlers kontaktgruppe for medlemsstater, kandidatlande og associerede lande og det første uafhængige ekspertpanel, der evaluerede fællesforetagendet. || Initiativet om innovative lægemidler

Maria Rosaria Di Nucci (IT) er seniorforsker ved forskningscenteret for miljøpolitik ved Freie Universität Berlin og uafhængig konsulent. Hun har arbejdet med miljø- og energipolitik og vurdering af politiske strategier i over 25 år og har deltaget i forskellige EU-initiativer. Hun er også specialist i konsekvensanalyser. Dr. Di Nucci er evalueringsekspert for EU's RTD-finansieringsorganisationer og for Europa-Kommissionen. Hun deltager også i evalueringen af fællesforetagenderne Clean Sky og brændselsceller og brint som fælles ekspert. || Clean Sky Brændselsceller og brint Initiativet om innovative lægemidler