Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95/EF om generelle regler for Fællesskabets støtte inden for transeuropæiske net

Forelagt af Kommissionen

BEGRUNDELSE

Forøgelse af Fællesskabets maksimale bidrag til projekter for etablering af eTEN telekommunikationstjenster

1. ETEN I CENTRUM AF EEUROPA-HANDLINGSPLANEN FOR 2005

eEuropa er et vigtigt led i Lissabon-strategien, som går ud på at gøre Den Europæiske Union til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden inden 2010. eEuropa-handlingsplanen for 2005 [1] går ud på at fremme tjenester, anvendelser og indhold, herunder e-forvaltning, e-sundhed, e-uddannelse og e-handel. Den omfatter også de grundlæggende bredbåndsinfrastrukturer og sikkerhedsspørgsmål. Det omlagte eTEN-programs aktiviteter skal først og fremmest dreje sig om at fremme udvidelsen af de tjenester, der direkte omfattes af eEuropa-handlingsplanen for 2005.

[1] KOM(2002) 263

eEuropa-handlingsplanen for 2005 blev godkendt af Det Europæiske Råd i Sevilla i juni 2002 og udgør den fælles ramme omkring de aktiviteter, der modtager støtte over de relevante programmer, det gælder navnlig eTEN [2], IDA [3] og eContent. Den forpligtede Kommissionen til at udarbejde forslag om ændring af de retsakter, som er grundlag for disse programmer og omlægge dem i overensstemmelse med målsætningerne og aktiviteterne i eEuropa-handlingsplanen for 2005.

[2] eTEN blev tidligere kaldt TEN Telecom.

[3] Udveksling af data mellem administrationerne

Ministerrådet (telekommunikation) gav på mødet i december 2002 udtryk for sin tilfredshed med, at Kommissionen ville sikre, at de afsatte fællesskabsmidler bidrager til at opfylde eEuropa-handlingsplanens målsætninger.

eTEN har fået sigtet lagt om og er blevet et af de vigtigste midler til gennemførelse af eEuropa 2005: dets vigtigste opgave bliver derfor den praktiske realisering af eEuropa's målsætninger for tjenester af almen interesse. Denne overordnede nyorientering mod eEuropa 2005 og det særlige behov for at sikre, at midlerne bidrager til opfyldelse af målsætningerne, kommer til praktisk udtryk i dette forslag fra Kommissionen om at sætte grænsen for projektfinansieringen op fra 10% til 30%.

2. BAGGRUND

eTEN er et af de transeuropæiske net, som omtales i EF-traktaten [4] og skal give unionsborgerne, de erhvervsdrivende og de regionale og lokale administrative enheder muligheder for fuldt ud at udnytte det indre markeds fordele. Alle TEN-programmer skal nøje overholde konkurrencereglerne, så enhver markedsforvridning på grund af bidragene kan undgås.

[4] Artikel 154

For at fremme private investeringer i telekommunikationsnet må usikkerheden for investorerne formindskes ved hjælp af foranstaltninger i to retninger:

* ved at skabe et investeringsvenligt retsgrundlag på forsyningssiden

* ved at træffe foranstaltninger, der fremmer efterspørgslen.

eTEN bidrager til den anden linje ved at koncentrere sig om etablering af tjenester, der benytter en grundliggende infrastruktur med hovedvægten på udnyttelse af bredbånd og sikre net:

* Allerede i 1999 indledte TEN Telecom-programmet en omlægningsproces ved at lægge mindre vægt på infrastruktursiden og koncentrere sig mere om telekommunikationsbaserede tjenester.

* Det ændrede bilag 1 til retningslinjerne for eTEN-programmet [5] (vedtaget i 2002) afsluttede processen og bringer eTEN i nøje overensstemmelse med målene for eEuropa 2005 ved at lægge hovedvægten på tjenester af offentlig interesse. Det gør eTEN til et af de vigtigste midler til virkeliggørelse af formålene med eEuropa 2005, der i korthed kan beskrives som fremskyndelse af etableringen af anvendelser og tjenester i e-forvaltning, e-sundhed, e-inddragelse og e-uddannelse.

[5] EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING NR. 1376/2002/EF AF 12. JULI 2002, EFT L 200 AF 30.7.2002, S. 1

3. FINANSIERINGSORDNING: NUVÆRENDE MANGLER OG PLANLAGTE LØSNINGER

Rådets forordning (EF) 2236/95 indeholder de generelle regler for Fællesskabets støtte til transeuropæiske net. Forordningen begrænser Fællesskabets samlede støttebeløb til højst 10% af de samlede investeringsomkostninger [6].

[6] Den tillader dog, at undersøgelser i tilknytning til projekter finansieres med 50% af undersøgelsens samlede omkostninger.

Uheldigvis viser erfaringerne, at denne finansieringsprocent er klart utilstrækkelig til at fremme etableringen af tjenester:

* Trods den hidtidige indsats er den nuværende eTEN projektrække meget uligevægtig, når det gælder forholdet mellem tjenestevaliderings- (eller undersøgelses-) projekter og tjenesteetableringsprojekter (ca. 95% mod 5%). Det er Kommissionens målsætning om ikke fuldstændig at vende denne tendens så dog at omlægge den til ca. 50% udvikling og 50% iværksættelse.

* eTEN har støttet eller støtter undersøgelsesprojekter på områder, som er afgørende for eEuropa 2005's succes:

* Inden for e-forvaltning omfatter projekterne undersøgelse af Europaomspændende informationstjenster med henblik på regionale økonomiske indikatorer, den bedste praksis inden for nye elektroniske tjenester, som kommunerne tilbyder borgerne og SMV, og anvendelse af digital underskrift i kommunale tjenestegrene.

* Eksemplerne inden for e-sundhed omfatter netværk for teleradiologi, transeuropæisk udnyttelse af elektroniske sygesikringsbeviser og en Europaomspændende tjeneste for transplantationsinstitutter.

* Inden for e-inddragelse er man i færd med at undersøge muligheden for tjenester til hjemmesygepleje og en omfattende portal, hvorigennem folk med særlige behov kan få oplysninger og foretage transaktioner i forbindelse med rejser og sportsbegivenheder.

* Inden for e-uddannelse og adgang til kultur gives der støtte til det europæiske computerkørekort, og man er i færd med at undersøge muligheden for en lang række tjenester, der skal give landdistrikterne lettere adgang til kunst ved hjælp af elektroniske hjælpemidler.

* Støtten fra eTEN har muliggjort undersøgelser og validering af disse tjenester. Desværre er etableringen af dem dog kun sket i meget begrænset omfang på grund af den finansielle støttes ringe størrelse. Det skyldes først og fremmest, at projekterne for etableringaf transeuropæiske tjenester af offentlig interesse støder på en række væsentlige finansielle hindringer. Blandt de vigtigste er:

* behovet for tilpasning til forskellige sprogmiljøer, forskellige kulturer, forskellige retssystemer og forskellige administrationer

* de offentlige organers begrænsede budget på lokalt, regionalt og nationalt plan

* vanskelighederne ved at skaffe privat kapital til investering i telekommunikationstjenester, især på de mindre markeder

* de innovative anvendelsers og tjenesters kompleksitet

* de ekstra udgifter, som er nødvendige for at administrere et transeuropæisk konsortium.

* En undersøgelse [7], som blev foretaget i 2000 i forbindelse med midtvejsvurderingen af programmet, konstaterede, at der for mindst 40% af projekternes vedkommende er mulighed for etablering. Den nuværende maksimumstøtte er dog for lille til at kunne være en egentlig tilskyndelse til at fortsætte til denne fase.

[7] Midtvejsvurdering af TEN-Telecom aktionen, slutrapport, november 2001

Kommissionen foreslår derfor at finansieringsgrænsen for eTEN-projekter sættes op fra 10% til 30%.

Denne forhøjelse gælder kun projekter for etablering af tjenester og anvendelser. Det forventes, at denne ændring vil medføre en omlægning af projekternes budgetfordeling, så to tredjedele af midlerne anvendes i etableringsfasen. Det vil føre til en mere konkret indflydelse for programmet som påregnes gennemført inden for det allerede vedtagne budget. Der er ikke fastsat nogen generel forøgelse af programmidlerne: der vil derfor for fremtiden blive færre, men mere koncentrerede projekter med større virkning.

Den foreslåede ændring skulle kort sagt medføre et program med større synlighed og større, mere målelige virkninger.

4. ANDRE HENSYN

4.1. Erfaring og konsekvens

Erfaringerne med finansiering af lignende pilotprojekter for etablering af tjenester - f.eks. det femte rammeprograms TTI-projekter for etablering eller indførelse - viser, at der kræves et finansieringsloft på 30 - 40% for at tilskynde de egentlige sektorvirksomheder til at deltage - og det er nøglen til varig succes. Det sjette RP's tematiske prioritet TTI drejer sig om mere langsigtede forskningsområder, og demonstrations- og udnyttelsesaktiviteter indgår kun i det 6. RP som led i større integrerede projekter. Det omlagte eTEN-program bliver et naturligt supplement til disse aktiviteter ved at støtte europæiseringen af mindre, lokale eller meget koncentrerede telekommunikationstjenester af offentlig interesse.

Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med den seneste udvikling i Kommissionens generelle programpolitik (det viser "integrerede projekter" og "strategiske målsætninger" i det sjette rammeprograms tematiske prioritet TTI), som lægger større vægt på mere effektiv udnyttelse af Fællesskabets midler. Den er også i overensstemmelse med ånden i den nye finansieringsforordning, hvor vurdering af programvirkningerne efter udførelsen er blevet sat i system.

Foruden at lægge vægt på koncentrering og virkninger vil den foreslåede ændring også fremme kritisk masse, ikke blot i konsortiesammensætning (hvor det er vigtigt at tiltrække etableringspartnere), men også i projektstørrelsen, som skal være tilstrækkelig til at kunne give realistiske udsigter til holdbar markedslevedygtighed efter finansieringsperiodens udløb.

4.2. eTEN og udvidelsen

Tiltrædelseslandenes integrering i det europæiske informationssamfund fremmes ved efterligning og spredning af de former for god praksis, som opstår ved fremskyndet etablering og lokalisering af konkrete, markedsduelige tjenester og anvendelser. Korrekt anvendt vil Fællesskabets støtte ikke blot opmuntre foretagender fra de nye medlemsstater til at iværksætte sådanne projekter, men også tilskynde de nuværende medlemsstater til at dele deres erfaringer og viden om god praksis med de nytilkomne. Ved hjælp af denne proces vil indførelse af avancerede offentlige tjenester blive fremskyndet og moderniseringen af administrative strukturer stimuleret.

eTEN kommer til at spille en vigtig rolle som støtte for denne etablering af tjenester og anvendelser. Programmet skal sikre, at en vellykket validering af tjenester og anvendelser følges op af enetablering.

4.3. eTEN og de afsidesliggende regioner

Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) bidrager "til oprettelsen og udviklingen af transeuropæiske net ... under hensyntagen til behovet for at skabe forbindelser mellem områder, der lider under strukturbetingede ulemper som følge af at være ø, indlands- eller randområder, og Fællesskabets centrale område" [8]. Et omlagt eTEN-program skal især lægge vægt på etablering af tjenester inden for telekommunikationsinfrastruktur i disse regioner, hvor de skal bidrage til at øge de økonomiske muligheder, udviklingen, strukturtilpasningen og indførelse eller opretholdelse af varig beskæftigelse (mål 1).

[8] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1783/1999 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, artikel 2.

4.4. Konklusioner

I betragtning af den afgørende rolle eTEN må spille, hvis eEuropa 2005-målsætningerne skal opfyldes, er det vigtigt, at det eksempel i retning af mere koncentrerede og resultatorienterede programmer, andre politiske områder har givet, bliver fulgt, når eTEN-programmet skal omlægges. Uløseligt knyttet til koncentrering og resultater er behovet for at opnå "kritisk masse", både når det gælder om at tiltrække den rigtige slags projektdeltagere (ikke mindst "tjenesteudbydere"), men også om den rigtige projektstørrelse, der kan sikre mulighederne for ægte markedsresultater.

Den omlægning, der er sket af det faktiske programindhold, må nu ledsages af en resultatorienteret omlægning af finansieringsstrukturen. Resultatet af denne omlægning bliver:

* ingen ændring af det samlede eTEN finansieringsbeløb

* finansiering af færre, mere synlige, mere koncentrerede projekter med større virkninger, som udvælges for deres faktiske markedsmuligheder og støttes med op til 30%, når det gælder tjenesteetableringsaktiviteter.

Denne omlægning af finansieringsstrukturen kan begrundes med:

* eTEN's centrale placering i eEuropas tjenesteetableringsaktiviteter. Erfaringerne både fra eTEN og lignende programmer viser, at telekommunikationstjenester ikke kan udvikles til vellykket etablering uden finansiel støtte på omkring 30-40%. Denne vanskelighed forværres yderligere, når tjenesterne skal være transeuropæiske.

* Analyse af igangværende eTEN-projekter viser, at der er store iboende udnyttelsesmuligheder, som ikke kan realiseres med de nuværende finansieringssatser.

* En vellykket stimulering af tjenesteetableringsprojekter er kritisk afhængig af hensyn til vægtfordeling og kritisk masse - som begge fremmes af den foreslåede finansieringsomlægning.

* Da det 6. rammeprograms tematiske prioritet TTI koncentrerer sig mere om langtidsforskning, er det omlagte eTEN et naturligt supplement til støtte for aktiviteter, som skal europæisere mindre, lokale eller meget koncentrerede tjenester.

* Både tiltrædelsesprocessen og regionaludviklingen vil få gavn af en vellykket etablering af telekommunikationstjenester, som finansieres af eTEN.

2003/0086 (COD)

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95/EF om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [9],

[9] EFT C , , s. .

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [10],

[10] EFT C , , s. .

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [11],

[11] EFT C , , s. .

i overensstemmelse med fremgangsmåden i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Forordning (EF) nr. 2236/95/EC [12] fastsætter bl.a. samfinansiering af projektundersøgelser af fælles interesse til et beløb, der normalt ikke kan overstige 50% af de samlede omkostninger, mens det maksimale bidrag til projekter inden for telekommunikation ikke kan overstige 10% af de samlede investeringsomkostninger.

[12] EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. Forordningen er senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 1655/99/EF af 19. juli 1999 (EFT L 197 af 29.7.1999, s. 1)

(2) Beslutning 1336/97/EF om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet [13] fastlægger projekter af fælles interesse. Erfaringerne med denne beslutnings gennemførelse viser, at mindre end et projekt ud af tyve omfatter etablering af en tjeneste, da de øvrige er undersøgelser i tilknytning til etableringen. Den direkte virkning af støtte til transeuropæiske telekommunikationsnet er derfor begrænset.

[13] EFT L 183 af 11.7.1997, s. 12. Beslutningen er ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1376/2002 af 12. juli 2002 (EFT L 200 af 30.7.2002, s. 1)

(3) Omkostningerne ved etablering af en transeuropæisk tjeneste, som bygger på elektroniske datakommunikationsnet, er betydelig større end omkostningerne ved en tilsvarende tjeneste i en enkelt medlemsstat på grund af de hindringer, som udgøres af sprog, kultur, lovgivning og administration.

(4) Omkostningerne ved forberedende undersøgelser i forbindelse med en tjeneste i telekommunikationssektoren har vist sig at udgøre en stor del af den samlede investering, der kræves til etablering af tjenesten, og det maksimale bidrag, som forordning (EF) nr. 2236/95 tillader til sådanne undersøgelser, udelukker derfor støtte til etableringen af tjenester. Støtte, som ydes i henhold til denne forordning, har derfor kun haft ringe direkte virkning, når det drejer sig om at fremme etableringen af tjenester.

(5) Fællesskabets støtte bør fortrinsvis gives til projekter, som går ud på at fremme tjenesternes etablering og dermed yder det største bidrag til informationssamfundets udvikling. Det maksimale bidrag må derfor øges i forhold til de faktiske omkostninger, en tjenestes transeuropæiske karakter medfører. En forhøjelse af Fællesskabets bidrag bør imidlertid kun gælde tjenester af offentlig interesse, som overvinder de hindringer, der udgøres af sprog, kultur, lovgivning og administration -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 2236/95 ændres således:

I artikel 5, stk. 3, indsættes følgende afsnit:

"For projekter af fælles interesse, som svarer til beskrivelsen i bilag I til beslutning 1336/97/EC [14], kan den samlede fællesskabsstøtte i henhold til denne forordning udgøre indtil 30% af de samlede investeringsomkostninger."

[14] EFT L 183 af 11.7.1997, s.12. . Beslutningen er ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1376/2002 af 12. juli 2002 (EFT L 200 af 30.7.2002, s. 1)

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter sin offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. Foranstaltningens betegnelse

Transeuropæiske telekommunikationsnet (eTEN).

Ændring af TEN-finansieringsforordningen for at forhøje Fællesskabets maksimale støtte til projekter inden for telekommunikationssektoren til 30% af de samlede investeringsomkostninger (beslutning nr. 1336/97/EF, senest ændret ved beslutning nr. 1376/2002/EF).

2. Budgetpost

B5-720

3. Retsgrundlag

Rådets forordning (EF) nr. 2236/95, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1655/1999

4. Beskrivelse af foranstaltningen

4.1 Generelle formål

Denne foranstaltnings generelle formål er at give fællesskabsstøtte til projekter af fælles interesse, som drejer sig om transeuropæiske telekommunikationsnet.

Den foreslåede ændring af forordningen går ud på at forhøje den maksimale støtte, der kan tildeles et projekt, fra den nuværende grænse på 10% af projektets samlede investeringsomkostninger til 30%.

4.2 Varighed og nærmere bestemmelser for fornyelse

Forordningens artikel 18 (budgetmidler) opstiller en finansieringsramme for tidsrummet 2000 - 2006. Forordningens artikel 19 (revisionsklausul) pålægger Kommissionen at fremsætte forslag om videreførelse eller ændring af forordningen inden udgangen af 2006.

5. Klassificering af udgifterne/indtægterne

IOU/OB

6. Udgifternes/indtægternes art

- Samfinansiering af projektundersøgelser med et bidrag fra Fællesskabet, som ikke overskrider 50% af undersøgelsens samlede omkostninger.

- Tilskud til finansiering af projekter i fællesskab med andre kilder i den offentlige og/eller private sektor, idet Fællesskabets bidrag på dette forslags betingelser kan udgøre indtil 30% af de samlede investeringsomkostninger.

- Rentegodtgørelse.

- Bidrag til gebyrer for lånegarantier.

- Der er ingen bestemmelser for tilbagebetaling af Fællesskabets bidrag, hvis projektet lykkes.

7. Finansielle virkninger

7.1 Beregningsmetode for foranstaltningens samlede omkostninger (forholdet mellem omkostningerne pr. enhed og de samlede omkostninger)

Omkostningerne er direkte knyttet til de omfattede projekters gennemførligheds- eller etableringsfase. Projekterne er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1336/97/EF om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet (EFT L 183 af 11. 7. 1997, s. 12), senest ændret ved beslutning nr. 1376/2002/EF, og skal især dreje sig om udvikling af nye telekommunikationstjenester og anvendelser.

7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer

Denne foranstaltning medfører ikke omkostninger ud over dem, der allerede indgår i finansieringsoverslaget for 2000-2006. En fordeling af forpligtelsesbevillingerne og de dertil knyttede udgifter fremgår af punkt 7.4 pro memoria.

7.3 Udgifter til undersøgelser, eksperter osv., som indgår i budgettets del B

Der forventes ingen ekstra omkostninger på grund af denne foranstaltning.

7.4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger

EUR million

>TABELPOSITION>

8. Forholdsregler mod svig

Bevillingernes anvendelse vil blive underkastet finanskontrolforanstaltninger og effektiv overvågning og vurdering:

- på projektplan overvåger Kommissionens ansvarlig tekniske tjeneste projekternes tekniske fremskridt. Det sker på grundlag af oplysninger, som findes i en overvågningsrapport, der regelmæssigt aflægges af projektet og redegør for de hidtidige resultater, de behandlede emner og det forløb, projektet følger for at opfylde kontrakten

- under disse foranstaltningers udførelse vil der hvert år blive foretaget en gennemgang for at sikre, at de opnåede resultater er i overensstemmelse med de målsætninger, som er fastsat i kontaktens tekniske bilag. Den årlige projektgennemgang kan foretages med bistand fra uafhængige tekniske eksperter. Disse eksperter vil gennemgå de enkelte projekters resultater og anbefale nødvendige foranstaltninger, hvis de tekniske resultater ikke er i overensstemmelse med kontraktens bestemmelser

- de tjenestegrene i Kommissionens GD INFSO, som er ansvarlig for foranstaltningen, vil sikre, at hensigtsmæssig overvågning og kontrol finder sted. Kontrollen foretages af de af Kommissionens tjenestegrene, som forestår udførelsen af de indledende foranstaltninger, med bistand fra uafhængige eksperter, hvis det er påkrævet

- desuden kan Kommissionens tjenestegrene eller revisionsretten i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab foretage henholdsvis intern eller ekstern revision.

9. Oplysninger om cost-effectiveness

9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe

Foranstaltningen tager sigte på at fremme projekter, der udbreder tjenester (etableringsprojekter) i stedet for de gennemførlighedsprojekter, der har domineret programmet i dets tidligere form som TEN-Telecom. Målgruppen er foretagender, som leverer telekommunikationsbaserede tjenester af offentlig interesse i medlemsstaterne.

På kortere sigt er målet at fordoble etableringsprojekternes andel, og på længere sigt at opnå ligevægt mellem gennemførlighedsundersøgelser og etableringsprojekter.

9.2 Begrundelse for foranstaltningen

- Skønt transeuropæiske telekommunikationsnet allerede er oprettet i nogle medlemsstater, varierer den faktiske gennemførelsesgrad betydeligt, således at den europæiske industris og de europæiske borgeres muligheder for at udforske det indre markeds fordele er temmelig usammenhængende. De vigtigste mangler drejer sig om at få skabt et samvirkende, ende-til-anden miljø for telematiske tjenester og om investeringsvilkårene for udvikling af nye telematiske anvendelser.

- De vedtagne retningslinjer for transeuropæiske telekommunikationsnet har til formål at tilskynde til investering i iværksættelse af nye multimedieanvendelser og generiske tjenester på områder af offentlig interesse og at støtte den strategiske udvikling af globale net, som leverer sådanne tjenester. eTEN har til formål at støtte den private og den offentlige sektors bestræbelser på at udvide markederne, formindske afstanden mellem de oplysningsbesiddende og de oplysningsmanglende og skabe betingelser for bedre adgang til og bedre udnyttelse af oplysninger.

- På europæisk plan skal de her beskrevne foranstaltninger fremme de øst- og centraleuropæiske tiltrædelseslandes adgang til, udnyttelse af, indbyrdes forbindelse og samvirke med de transeuropæiske telekommunikationsnet. De skal give de relevante markedssektorer (brugere, netværksforetagender, telecom-producenter, tjenesteleverandører osv.) mulighed for at samarbejde med deres modparter i medlemsstaterne om bestemte, økonomiske bæredygtige projekter med fælles formål.

- Begrundelsen for at øge det maksimale bidrags størrelse er, at den nuværende grænse gør det umuligt at støtte tjenester, som ifølge de foretagne undersøgelser er bæredygtige og i offentlighedens interesse, men som ikke kan iværksættes på grund af finansieringsproblemer på kortere sigt.

9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen

Foranstaltningens udførelse overvåges regelmæssigt af Kommissionens ansvarlige tjenestegrene og af det udvalg, som blev nedsat ved artikel 8 i beslutning 1336/97.

Foranstaltningen vil blive evalueret i overensstemmelse med artikel 14 i beslutning 1336/97.

Inden den 31. januar 2005 skal Kommissionen forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om denne beslutnings udførelse i tidsrummet juli 2000 til juni 2004.

Rapporten skal indeholde en evaluering af de resultater, som er blevet opnået med fællesskabsstøtte på de forskellige projektområder, set i forhold til de overordnede målsætninger, og en vurdering af anvendelsernes sociale og samfundsmæssige virkninger, når de er blevet udbredt.

10. Udgifter til administration (Budgettets Sektion III, del A)

10.1 Indvirkningen på antallet af stillinger

Der er ingen indvirkning på det antal stillinger, som kræves for at gennemføre eTEN-programmet.

10.2 De supplerende menneskelige ressourcers finansielle indvirkning

Der kræves ikke yderligere menneskelige ressourcer.

10.3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen.

Ingen.