Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Tjekkiets nationale reformprogram for 2011 med Rådets udtalelse om Tjekkiets opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 9, stk. 3,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[2],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[3], som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 12. januar 2011 vedtog Kommissionen den første årlige vækstundersøgelse, som markerer starten på en ny cyklus med økonomisk styring i EU og det første europæiske halvår med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien.

(4) Den 25. marts 2011 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne for finanspolitisk konsolidering og strukturreformer (i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 15. februar og 7. marts 2011 og i forlængelse af Kommissionens årlige vækstundersøgelse). Det understregede behovet for at prioritere genopretning af sunde budgetter og finanspolitisk holdbarhed, nedbringelse af ledigheden ved hjælp af arbejdsmarkedsreformer og nye bestræbelser på at øge væksten. Det opfordrede medlemsstaterne til at omsætte disse prioriteter til konkrete foranstaltninger, der skal medtages i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

(5) Den 29. april 2011 afleverede Tjekkiet sit nationale reformprogram for 2011 og den 5. maj 2011 sit opdaterede konvergensprogram for perioden 2011-2014. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(6) Den globale finanskrise var et alvorligt slag for væksten i BNP og beskæftigelsen i Tjekkiet, grundet den tjekkiske økonomis åbenhed mod samhandel. Som følge af faldende eksport og indenlandske investeringer faldt det reale BNP med 4,1 % i 2009. Ledigheden steg betydeligt fra 4,4 % i 2008 til 7,3 % i 2010, og beskæftigelsesfrekvensen faldt med to procentpoint mellem 2008 og 2010. Den store påvirkelighed over for den internationale handel og et hurtigt opsving hos Tjekkiets vigtigste samhandelspartnere har dog til gengæld medført, at væksten i det reale BNP allerede er steget til 2,3 % i 2010, og vil fortsat give grundlag for et moderat opsving.

(7) Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at de makroøkonomiske antagelser, der danner grundlag for programmet, er plausible i programmets to første år, men for optimistiske i de følgende år. Programmet bygger på en lavere vækstfremskrivning for 2012 sammenlignet med Kommissionens prognose fra foråret 2011; den skyldes hovedsagelig et yderligere vedvarende fald i de reale offentlige udgifter til forbrug, som der ikke er taget højde for i Kommissionens prognose for 2012 ved uændret politik. Ifølge programmet falder det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2013 og derefter yderligere til 1,9 % af BNP i 2014. Den planlagte konsolidering bygger primært på udgiftsbegrænsninger. De foreslåede foranstaltninger er overordnet set tilstrækkelige til, at det mål, Rådet har henstillet til, bliver nået i 2013, men det faktiske resultat for budgettet af de i programmet præsenterede foranstaltninger er behæftet med risiko. Desuden synes virkeliggørelsen af målene for programmets sidste år i høj grad at forudsætte gunstige konjunkturer og yderligere effektivitetsgevinster i den offentlige administration, som det kan vise sig mere og mere vanskeligt at realisere. Det mellemfristede budgetmål vil ifølge programmet først blive nået efter programmets afslutning. Den årlige finanspolitiske indsats ligger på mindre end 1 % af BNP i perioden 2011-2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

(8) Programmets klare mål er at bringe underskuddet i de offentlige finanser ned under 3 % af BNP i 2013. Vanskeligheden ligger i at sørge for, at de foranstaltninger, som underskudsreduktionen i 2011-2013 og i de følgende år hviler på, ikke skader væksten på lang sigt, først og fremmest ved at skåne udgifterne til uddannelse og offentlig F&U, og at de giver en tilstrækkelig stødpude mod udgiftsstigninger, der følger af den demografiske udvikling.

(9) I strategien for budgetkonsolidering indgår der foranstaltninger, der indvirker på momsindtægterne, idet den laveste momssats efter planen skal sættes op i 2012 og 2013, mens den højeste momssats skal sættes ned i 2013. Regeringen har ligeledes til hensigt at øge antallet af momspligtige firmaer fra 2013. Ifølge programmet skulle disse ændringer føre til en stigning i skatteindtægterne på 0,7 % af BNP i 2012 og endnu 0,1 % af BNP i 2013. Derudover synes der et være mulighed for yderligere at øge provenuet fra indirekte skatter, som i 2010 var på 11,8 % af BNP, sammenlignet med EU-gennemsnittet på 13,4 %, og dermed flytte nogle skatter væk fra arbejdskraften. Endvidere anslås det, at forskellen mellem de faktiske momsindtægter og den teoretiske momsbelastning ligger noget højere end EU-gennemsnittet, hvilket understreger behovet for foranstaltninger, der forbedrer overholdelsen af skattereglerne.

(10) Eftersom fremskrivningerne viser, at aldringens virkninger for budgettet kommer til at ligge et godt stykke over EU-gennemsnittet, er en reform af pensionssystemet vigtigt. Regeringen har fremlagt to forslagspakker. Den første pakke, der drejer sig om den offentlige Pay-As-You-Go-ordning, der har haft underskud siden 2009, ventes godkendt af parlamentet i september 2011. En af foranstaltningerne i den er en forhøjelse af den lovmæssige pensionsalder til 67 år for både mænd og kvinder i 2041. Disse parametriske reformer vil i et vist omfang løse problemet med den finanspolitiske holdbarhed, men viser sig måske at være utilstrækkelige til at løse de problemer, befolkningens aldring skaber. Den anden pakke af foranstaltninger, som endnu ikke er formelt godkendt af regeringen, skulle bestå i, at der i 2013 oprettes en supplerende frivillig privat ordning; sigtet er at skabe større spredning i pensionsindkomsterne og understøtte deres fremtidige tilstrækkelighed ved at fremme den private opsparing. Som ordningen er udformet, er der imidlertid kun ringe incitament til at blive tilsluttet til den, og det kan tværtimod øge det langsigtede pres, der er beskrevet ovenfor. Det er også nødvendigt at gøre systemet effektivt ved, at sådanne pensionsfondes driftsomkostninger bliver analyseret nøje og holdt så lave som muligt.

(11) Arbejdsmarkedet opfattes som moderat fleksibelt og har inden den globale finanskrise ikke vist tegn på at fungere uhensigtsmæssigt. Men der er nogle tydelige strukturelle svagheder. Et af de vigtigste problemer er, at kvinder med børn har meget vanskeligt ved at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter barselsorlov. Spørgsmålets vigtighed understreges af dets følger for økonomien som helhed, nemlig længere perioder uden arbejde, stor forskel mellem kønnenes beskæftigelsesfrekvens og det største løngab mellem kønnene i hele EU. Trods regeringens bestræbelser på at give forældrene friere valg med hensyn til barselsorlovens længde er en hurtig tilbagevenden til arbejdet vanskelig. Problemets årsag er dels, at firmaerne er temmelig uvillige til at tilbyde deltidsansættelse, hvilket i andre medlemsstater ofte benyttes af arbejdstagere med små børn, dels at prismæssigt overkommelige børnepasningsmuligheder, især for børn under tre år, kun er til rådighed i begrænset omfang.

(12) Den samlede arbejdsløshedsprocent er stadig et godt stykke under EU-gennemsnittet, men langtidsledigheden er stigende, især blandt de 20-29-årige. De dårligt uddannede og andre lavtlønnede har meget vanskeligt ved at finde arbejde. Høj langtidsledighed hænger nøje sammen med, at den aktive arbejdsmarkedspolitik er utilstrækkeligt finansieret og af forholdsvis begrænset omfang, og at deltagelsen i regelmæssige aktiveringsforanstaltninger er lav.

(13) Ineffektiviteten i den offentlige administration, som er en belastning for erhvervsklimaet, vil implementering af eksisterende strategier kunne ændre på. Regeringen igangsatte i 2007 en plan for "bedre lovgivning" og en antikorruptionsstrategi for perioden 2011-2012. Der varsles foranstaltninger, der har stor betydning for en forbedring af kvaliteten af Tjekkiets lovgivning, som ifølge internationale undersøgelser ligger under EU-gennemsnittet, og en forøgelse af tilliden hos virksomhederne. Det er vanskeligt at skabe stabilitet i den offentlige administration, da dens effektivitet hæmmes af hyppige og omfattende reorganisationer. Med det for øje har det stor betydning, at den lov om offentligt ansatte, som er blevet udsat gentagne gange, bliver vedtaget. Regeringen har for nylig vedtaget foranstaltninger, der skal gøre offentlige indkøb mere gennemsigtige. Et element i lovgivningen, nemlig den særlige type aktier, som giver mulighed for fuldstændig anonym formueoverførsel, er imidlertid fortsat forbundet med risici og kræver derfor opmærksomhed.

(14) Krisen anses for at have indvirket negativt på vækstpotentialet. Til trods for, at en stor andel af de unge er tilmeldt på universiteterne, er det vigtigt at forbedre den menneskelige kapital, men det hæmmes af, at uddannelsernes kvalitet er utilstrækkelig; eksempelvis rangerer Tjekkiets højere uddannelsessteder lavt i internationale undersøgelser. Desuden ligger udgifterne pr. elev/studerende blandt den laveste fjerdedel af EU-landene regnet i sammenlignelige priser, og de ligger særlig lavt for grundskoleniveauet. I det nationale reformprogram er der skitseret foranstaltninger for alle uddannelsestrin. Der har i flere år været en kompleks reform af de højere uddannelser undervejs. Det er af hensyn til konkurrenceevnen og innovationsevnen vigtigt at sikre et effektivt system for højere uddannelser på et højt kvalitetsniveau.

(15) Kommissionen har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram[4]. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Tjekkiet, men også til, i hvor høj grad de er i overensstemmelse med EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes bidrag til kommende nationale beslutninger. På den baggrund finder Kommissionen, at fokus bør holdes fast på en finanspolitisk konsolidering, samtidig med at de vækstfremmende udgifter fredes. De offentlige finansers langsigtede holdbarhed afhænger i vid udstrækning af, om den nødvendige pensionsreform kan gennemføres nu. Det er helt afgørende at øge erhvervsfrekvensen, især kvindernes, og beskæftigelsesmulighederne for de langtidsledige. Det er af største betydning for konkurrenceevnen, at der tages yderligere skridt til at forbedre de offentlige tjenester og lovgivningen og øge de højere uddannelsers kvalitet.

(16) På baggrund af denne vurdering og under hensyntagen til Rådets henstilling af 2. december 2009 i medfør af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde har Rådet undersøgt 2011-opdateringen af Tjekkiets konvergensprogram, og Rådets udtalelse[5] afspejles især i henstillingens nr. 1) og 2). Under hensyntagen til Det Europæiske Råds konklusioner af 25. marts 2011 har Rådet gennemgået Tjekkiets nationale reformprogram,

HENSTILLER, at Tjekkiet træffer foranstaltninger i perioden 2011-2012 med henblik på følgende:

1) Den planlagte konsolidering bør implementeres i 2011, og der bør træffes permanente foranstaltninger til at modvirke eventuelle indtægtsfald og udgiftsskred. Der bør vedtages finanspolitiske foranstaltninger som planlagt i programmet for 2012, og målsætningen for 2013 bør understøttes med mere specifikke foranstaltninger. Nedskæringer af vækstfremmende udgiftsposter bør undgås, og de foreliggende muligheder for forøgelse af de indirekte skatteindtægter bør udnyttes, samtidig med at overholdelsen af skattelovgivningen forbedres og skatteunddragelser reduceres.

2) Der bør gennemføres en gennemgribende pensionsreform, som kan forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt og sikre tilstrækkelige pensioner i fremtiden. Indsatsen bør i første række rettes mod yderligere ændringer af den offentlige ordning, bl.a. at den lovmæssige pensionsalder sættes op hurtigere end planlagt, suppleret med foranstaltninger, der kan bringe ældre arbejdstagere i arbejde, og dernæst i anden række oparbejdning af en privat opsparing. Det bør i den sammenhæng sikres, at den påtænkte ordning kan tiltrække deltagere fra en bred kreds og udformes med lave og gennemsigtige administrative omkostninger.

3) Erhvervsfrekvensen bør øges ved at stille flere og billigere børnepasningsordninger til rådighed, hvilket vil fjerne en af hindringerne for, at forældre med småbørn kan vende tilbage til arbejdsmarkedet. Der bør skabes flere muligheder for mere fleksible ansættelsesforhold såsom deltidsarbejde, og de bør gøres mere attraktive.

4) Den offentlige arbejdsformidling bør styrkes, så den kan tilbyde bedre og mere effektiv uddannelse, bedre hjælp til jobsøgning og mere individuel behandling, og programmidlerne bør afhænge af resultaterne. Der bør i samråd med de interesserede parter indføres skræddersyede uddannelsesprogrammer for de ældre arbejdstagere, de unge, de lavtuddannede og andre svage grupper.

5) De nødvendige foranstaltninger bør træffes til at forbedre den offentlige service på områder med stor betydning for erhvervsklimaet. I den forbindelse bør implementeringen af antikorruptionsstrategien fremskyndes i overensstemmelse med de fastsatte mål, og for at fremme større stabilitet og effektivitet i den offentlige administration bør loven om offentligt ansatte vedtages, og anonym aktiebesiddelse bør afskaffes ved en revision af handelsloven.

6) De højere uddannelser bør forbedres ved, at der oprettes et gennemsigtigt system for kvalitetsmæssig vurdering af akademiske institutioner, som har forbindelse til institutionernes finansiering.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] EUT C … af … , s… .

[3] Opretholdt for 2011 ved Rådets afgørelse 2011/308/EU af 19. maj 2011.

[4] SEK(2011) 712.

[5] Jf. artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.