EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 4.7.2019 COM(2019) 319 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN Tilsyn med anvendelsen af EU-retten









Årsberetning for 2018 {SWD(2019) 285 final} - {SWD(2019) 286 final} - {SWD(2019) 287 final}



Forord 1. Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer 2. Et forbundet digitalt indre marked 3. En modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende klimapolitik 4. Et stærkere og mere retfærdigt indre marked med et styrket industrigrundlag 5. En dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær union 6. Et område med retfærdighed og grundlæggende rettigheder baseret på gensidig tillid 25 7. Mod en ny migrationspolitik 28 Forord Vi vil skabe resultater dér, hvor det betyder mest. Dette er de europæiske 27-lederes ord i Sibiuerklæringen, som blev underskrevet i maj 2019 lige før valget til Europa-Parlamentet. Disse ord er selve kernen i de bestræbelser, som Kommissionen har gjort hver dag, siden den trådte til i november 2014. Vi har bestemt skabt resultater dér, hvor det betyder mest. Nogle siger, at Europa ikke udvikler sig, fordi det går for langsomt eller er for kompliceret. I de seneste fem år er over 354 forslag fra Kommissionen imidlertid blevet vedtaget af medlovgiverne. Resultaterne taler for sig selv. Arbejdsløsheden er faldet — over 240 millioner europæere er i arbejde, og lønningerne er steget med 5,7 %. Vi har nu en særlig europæisk grænse- og kystvagt, der skal hjælpe med at beskytte vores grænser. Vi kan nu roame til hjemmetakst overalt i Unionen, og vi kan streame ved brug af vores abonnementer, selv når vi befinder os i et andet EU-land. Vores virksomheder kan handle toldfrit på markeder helt i Canada eller Japan. Dette fremskridt skyldes de mange gange, vi er nået til enighed om nye regler, der skal bringe Europa videre. Enhver lovgivning er imidlertid kun så god som dens gennemførelse og håndhævelse. Det er det, der vækker ordene i lovgivningen til live. Det er det, der gør, at lovgivningen bliver til fordel for borgerne. Det er det, der sikrer, at politisk enighed omsættes til reelle fordele for borgere og små og mellemstore virksomheder. Det er grunden til, at jeg ved min tiltrædelse lovede at gøre mindre — vi fremlagde 75 % færre forslag end tidligere Kommissioner — men at gøre det bedre. Vi arbejder nu meget tættere sammen med de nationale myndigheder for at hjælpe dem med at gennemføre EU-lovgivningen. Denne dialog har hjulpet med til at løse 90 % af traktatbrudssagerne siden 2014, uden at det har været nødvendigt at indbringe sagerne for EU-Domstolen — og vi har således sparet tid og skatteydernes penge i processen. Når dialogen ikke bar frugt, traf vi resolutte og effektive foranstaltninger, hvis EU-retten blev overtrådt. Denne beretning viser, hvordan denne mere strategiske, mere åbne, men også stærkere tilgang fungerede i 2018. Vi støttede de nationale og regionale myndigheder i gennemførelsen af regler for ren luft og rent vand. Vi traf foranstaltninger mod medlemsstater, der ikke levede op til deres forpligtelser og gennemførte EU's regler om passagerlisteoplysninger, bekæmpelse af terrorisme og hvidvask af penge. Vi anvendte vores håndhævelsesbeføjelser, når nogle lande ikke handlede hurtigt nok med hensyn til at forbedre adgangen for personer med handicap til websteder og andre mobilapplikationer. Vi har styrket vores dialog med alle medlemsstaterne for at sikre, at vi arbejder sammen om gennemførelse og håndhævelse. Jeg glæder mig over medlemsstaternes stærke engagement og opbakning. Alt dette viser den sande værdi af håndhævelses- og gennemførelsesindsatsen. Det handler om at holde fast ved beslutninger, der træffes i fællesskab. Det handler endvidere i sidste ende om at sikre, at borgerne reelt drager fordel af nye regler. Kun et Europa, der sætter borgernes rettigheder i centrum for alle sine tiltag, er et Europa, der virkelig skaber resultater. Det er den vigtigste opgave. Som en af mine navnkundige forgængere, Walter Hallstein, udtalte, er Europa et retssamfund. Med lovgivningen sikrer vi, at vi kan beskytte og fremme vores værdier og vores rettigheder. Den er vores bedste aktiv i kampen for social retfærdighed, lighed og retfærdighed for alle. Derfor kan retsstatsprincippet aldrig være frivilligt, og derfor havde Kommissionen meget stor fokus på håndhævelse i 2018, hvilket fremgår af denne beretning. Hvis vi ønsker at skabe resultater dér, hvor det betyder mest, som lederne lovede i Sibiu, skal vi også anvende denne tilgang i 2019 og fremover.

Formand for Europa-Kommissionen Jean-Claude Juncker

1.Nyt skub i beskæftigelse, vækst og investeringer Juncker-Kommissionens topprioritet er at stimulere investeringer, der skaber arbejdspladser og styrker Europas konkurrenceevne. Det går imidlertid ud over indsatsen for at skabe de rigtige lovgivningsrammer med henblik på at støtte erhvervslivet og jobskabelsen, hvis medlemsstaterne ikke gennemfører EU's regler korrekt og rettidigt. Sikring af rimelige arbejdsvilkår i hele EU Alle arbejdstagere i EU har ret til rimelige arbejdsvilkår. Denne ret afspejles i den europæiske søjle for sociale rettigheder , som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen i november 2017. Søjlen indeholder et særligt kapitel om rimelige arbejdsvilkår. Kommissionen har i de seneste år været særlig opmærksom på arbejdstiden. Den har bl.a. offentliggjort vejledninger , der skal hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre arbejdstidsdirektivet. På baggrund af de tre medlemsstaters foranstaltninger lukkede Kommissionen traktatbrudssagerne mod Danmark, Irland og Grækenland vedrørende anvendelsen af arbejdstidsdirektivet. Kommissionen sikrede, at Danmark respekter arbejdstagernes ret til at afholde deres årlige ferie samme år, som ferien er optjent. Med hensyn til Irland og Grækenland blev der truffet de nødvendige foranstaltninger til at overholde EU-reglerne om begrænsning af arbejdstiden for læger i det offentlige sundhedsvæsen. Europæiske samarbejdsudvalg, der repræsenterer europæiske arbejdstagere i tværnationale virksomheder, bidrager også til at sikre rimelige arbejdsvilkår. Gennem dem informerer og hører ledelsen arbejdstagere om fremskridt i deres virksomhed og om væsentlige beslutninger på europæisk niveau, der kunne påvirke deres ansættelses- eller arbejdsvilkår. I 2018 offentliggjorde Kommissionen en rapport om gennemførelsen af direktivet om oprettelse af europæiske samarbejdsudvalg . I rapporten fremhæves fordelene for både arbejdstagere og virksomheder ved at have en tværnational social dialog på virksomhedsniveau gennem europæiske samarbejdsudvalg.



Håndhævelse af miljøbestemmelser I 2018 tog Kommissionen retlige skridt for at afhjælpe den utilstrækkelige gennemførelse af EU's miljølovgivning. På baggrund af kvalitetskontrollen af direktiverne om naturbeskyttelse vedtog Kommissionen i 2018 en handlingsplan for naturen, mennesket og økonomien , der skal sikre et fuldt ud funktionelt, sammenhængende og økologisk repræsentativt netværk af beskyttede områder. Medlemsstaterne skal f.eks. færdiggøre Natura 2000-netværket af beskyttede områder, udfylde de eksisterende huller i forhold til havmiljøet og indføre de nødvendige bevaringsforanstaltninger for alle lokaliteter. I Białowieża-dommen præciserede Domstolen forpligtelserne vedrørende skovforvaltning i Natura 2000-områder. Dette er afgørende for bevarelsen af beskyttede naturtyper og arter. I 2018 tog Kommissionen yderligere skridt i traktatbrudsprocedurerne mod Irland , Grækenland og Portugal for at sikre, at Natura 2000-nettet fuldføres. Der er traktatbrudssager i gang mod syv andre medlemsstater. Luftforurening er fortsat et betydeligt folkesundhedsproblem og en prioritet for Kommissionen. I meddelelsen med titlen "Et Europa, der beskytter: Ren luft til alle" , som blev vedtaget i 2018, redegjorde Kommissionen for de foranstaltninger der er til rådighed for medlemsstaterne til at bekæmpe luftforurening. I 2018 indbragte Kommissionen ligeledes seks medlemsstater (Tyskland, Frankrig, Italien, Ungarn, Rumænien og Det Forenede Kongerige) for Domstolen på grund af for store mængder partikler (PM10) eller nitrogendioxid (NO2) i luften. Kommissionen vil fortsætte traktatbrudssagerne mod andre medlemsstater, hvis de ikke gør væsentlige fremskridt i retning af overholdelse. I februar 2018 fastslog Domstolen, at Polen ikke havde overholdt EU's lovgivning om luftkvalitet, da landet ikke havde sikret, at luftforureningen ikke ville overskride de lovbestemte grænser. Desuden havde Polen ikke vedtaget passende handlingsplaner for at sikre, at overskridelsen af disse grænser ville blive kortest mulig. I september 2018 offentliggjorde Kommissionen en rapport om EU's affaldslovgivning , herunder om tidlig varsling om medlemsstater, der risikerer ikke at kunne opfylde EU's affaldsmål. Parallelt hermed traf Kommissionen i 2018 foranstaltninger for at afhjælpe strukturelle mangler i medlemsstaternes affaldslovgivning såsom den fortsatte tilstedeværelse af ulovlige deponeringsanlæg eller deponeringsanlæg, der ikke opfylder standarderne, eller manglen på affaldshåndteringsplaner.

Kommissionen vedtog også en handlingsplan med ni tiltag, der skal sikre overholdelsen , med fokus på aspekter som inspektioner og forvaltning.



Håndhævelse af landbrugsregler To af de vigtigste mål for den fælles landbrugspolitik er at yde støtte til landbrugere og sikre en stabil fødevareforsyning til forbrugerne til overkommelige priser. Andre mål omfatter håndtering af klimaændringer og forvaltning af naturressourcer på en bæredygtig måde, bevarelse af landdistrikter og landskaber i hele EU og bevarelse af økonomien i landdistrikterne ved at fremme beskæftigelsen i landbruget og dertil knyttede sektorer. I 2018 var der i Kommissionens foranstaltninger til håndhævelse af landbrugsreglerne fokus på overvågning af, hvordan medlemsstaterne gennemfører de direkte betalinger korrekt. Kommissionen fortsatte de bilaterale drøftelser med de medlemsstater, som fejlagtigt anvendte finansiel støtte under ordningen for frivillig koblet støtte til typer af landbrug eller sektorer med andre vanskeligheder end risikoen for nedlæggelse af eller tilbagegang i produktionen. Gennem dialog har Kommissionen overtalt de nationale myndigheder i en medlemsstat til at ændre deres nationale regler og bringe dem i overensstemmelse med EU-retten. Geografiske betegnelser beskytter betegnelser for specifikke produkter med henblik på at promovere deres unikke karakteristika, der har tilknytning til deres geografiske oprindelse samt traditionel ekspertise. I 2018 fulgte Kommissionen fortsat særlige tilfælde af ukorrekt gennemførelse af EU-reglerne om beskyttelse af beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser. Danmark tillod danske virksomheder at producere og eksportere hvid ost til tredjelande som "Feta", selv om denne ost ikke overholder varespecifikationen for denne beskyttede oprindelsesbetegnelse. Bulgarien har siden 2008 siden opretholdt sit eget nationale register over geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer uden hensyntagen til den særlige karakter af EU's registre over kvalitetsordninger. I 2018 afsluttede Kommissionen traktatbrudsprocedurerne mod Cypern, Italien og Det Forenede Kongerige, da de havde gennemført markedsføringsstandarderne for kaseiner og kaseinater i national lovgivning.



Håndhævelse af reglerne om maritime anliggender og fiskeri Det er vigtige mål for EU's havpolitik at hjælpe den europæiske fiskeriindustri og kystområderne og samtidig beskytte havmiljøet. Bæredygtighedsmålene for EU's fælles fiskeripolitik bidrager både til at bevare fiskebestandene og maksimere forsyningen af fisk fra fiskeriet. Da disse mål skal nås senest i 2020, var der i Kommissionens håndhævelsesstrategi i 2018 fortsat fokus på bevarelse af fiskeriet og kontrol samt på overholdelse af EU's enekompetence på dette område. De nationale ordninger for fiskerikontrol og håndhævelse skal være effektive og indeholde afskrækkende sanktioner, hvis reglerne overtrædes. Kommissionen indledte en traktatbrudsprocedure mod Irland for at sikre, at der sættes ind over for alvorlige overtrædelser af EU's fiskeriregler med effektive sanktioner. "Kontrolhandlingsplaner" er et specifikt overholdelsesredskab, som vedtages af Kommissionen i tæt samarbejde med den berørte medlemsstat for at fremme en korrekt håndhævelse af reglerne i fiskerikontrolforordningen . I 2018 vedtog Kommissionen nye handlingsplaner for en række medlemsstater og overvågede gennemførelsen heraf. Et velfungerende system af fiskeriproducentorganisationer er afgørende for at bringe disse producenter sammen og således nå målene for den fælles fiskeripolitik og for den fælles markedsordning. Kommissionen indledte en traktatbrudsprocedure mod Det Forenede Kongerige for manglende overholdelse af betingelserne for anerkendelse af fiskeriproducentorganisationer . Maritim fysisk planlægning bidrager til at sikre, at al menneskelig aktivitet på havet finder sted på en effektiv, sikker og bæredygtig måde. Kommissionen overvågede den korrekte gennemførelse af EU's rammer for maritim fysisk planlægning på tværs af grænser og sektorer i hele 2018.





Håndhævelse af reglerne om regionalpolitik De europæiske struktur- og investeringsfonde støtter investeringer i centrale vækstskabende politikområder i hele EU. Der er behov for en passende investeringsramme for at sikre, at investeringerne er så effektive som muligt. I 2018 har Kommissionen især koncentreret sin indsats om at kontrollere overholdelsen af specifikke betingelser , navnlig på områderne offentlige indkøb, statsstøtte, omfattende planer for investeringer i transportsektoren og i vand- og affaldssektoren. Hvis en investering ikke opfylder de standarder, der er fastsat i EU-lovgivning, afhjælper Kommissionen disse uregelmæssigheder ved at suspendere betalinger eller anvende finansielle korrektioner, hvis det er nødvendigt. I 2018 fortsatte Kommissionens bestræbelser på at afsløre og træffe korrigerende foranstaltninger over for denne type uregelmæssigheder med uformindsket styrke. I 2018 blev det i en undersøgelse fra Kommissionen vurderet, om medlemsstaterne har indført effektive specifikke systemer til behandling af klager vedrørende de europæiske struktur- og investeringsfonde. Den konkluderede, at medlemsstaterne i de fleste tilfælde har standardiserede klagebehandlingsordninger baseret på nationale love eller programdokumenter. Ordningerne mellem EU-medlemsstaterne er generelt effektive. Desuden er klagebehandlingsordningerne mere udviklede i programmeringsperioden 2014-2020 i forhold til ordningerne i perioden 2007-2013. Bekæmpelse af svig mod EU-budgettet Midlerne til bekæmpelse af kriminalitet i EU's budget er blevet væsentligt forøget med vedtagelsen af direktivet om beskyttelse af EU's finansielle interesser . Kommissionen arbejder tæt sammen med medlemsstaterne for at sikre, at direktivet gennemføres korrekt. Kommissionen indledte en traktatbrudsprocedure mod Det Forenede Kongerige , fordi landet nægtede at stille toldbeløb til rådighed for EU-budgettet som krævet i henhold til EU-retten. I en rapport fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) fra 2017 blev det konstateret, at importører i Det Forenede Kongerige i vidt omfang havde unddraget sig told ved at anvende fiktive og falske fakturaer og ukorrekte toldværdideklarationer ved import. Yderligere inspektioner fra Kommissionens side afslørede en dramatisk stigning i omfanget af denne svigagtige undervurderingsordning, der fungerede via knudepunktet i Det Forenede Kongerige mellem 2011 og 2017. Selv om Det Forenede Kongerige var blevet oplyst om risikoen for svig i forbindelse med import af tekstiler og fodtøj med oprindelse i Kina siden 2007 og var blevet bedt om at træffe passende risikostyringsforanstaltninger, havde Det Forenede Kongerige intet foretaget sig for at forhindre sviget. Kommissionen har beregnet, at Det Forenede Kongeriges overtrædelse af EU-lovgivningen i perioden fra november 2011 til december 2017 har medført tab for EU-budgettet på 2,7 mia. EUR (minus opkrævningsomkostninger). 2.Et forbundet digitalt indre marked Strategien for det digitale indre marked sigter mod at fjerne onlinebarrierer, som hindrer EU-borgerne i at få adgang i varer og tjenesteydelser. Forbedret konnektivitet Digital højhastighedskommunikation fremmer innovation og bedre tjenester for økonomien og samfundet. Udviklingen af 5G-konnektivitet er en prioritet for Kommissionen. Formålet er at sikre, at der i hele EU er adgang til 5G-radiofrekvenser senest i 2020.

I 2018 gjorde EU store fremskridt i retning af at indføre strenge regler for at dekarbonisere og modernisere transportsektoren. I maj fremlagde Kommissionen sit allerførste lovgivningsforslag om normer for tunge køretøjers CO2-emissioner . Desuden vedtog Europa-Parlamentet og Rådet forordningen om overvågning og indberetning af tunge køretøjers CO2-emissioner og nåede til politisk enighed om normer for biler og varevognes CO2-emissioner for perioden efter 2020. En fuldstændig og effektiv gennemførelse af disse foranstaltninger vil være afgørende for at reducere CO2-emissionerne fra vejtransport, som stadig tegner sig for ca. en femtedel af EU's samlede CO2-emissioner.



4.Et stærkere og mere retfærdigt indre marked med et styrket industrigrundlag EU's indre marked er fortsat Europas mest værdifulde aktiv for borgerne og virksomhederne. Det giver virksomhederne enorme muligheder og giver forbrugerne flere valgmuligheder og lavere priser. Det giver borgerne mulighed for at rejse, bo, arbejde og studere overalt, hvor de ønsker det. Men disse fordele kan ikke udnyttes, hvis reglerne om det indre marked ikke anvendes eller gennemføres, eller hvis de undermineres af andre hindringer. Sikring af ufordrejet konkurrence Det indre marked er stærkere, når konkurrencen ikke er fordrejet. I 2018 kontrollerede Kommissionen, at alle medlemsstaterne havde afsluttet gennemførelsen af direktivet om erstatning i konkurrencesager , og afsluttede de resterende 18 traktatbrudsprocedurer . Kommissionen accepterede ligeledes Grækenlands endelige løsninger i en sag om tildeling af enerettigheder til udnyttelse af brunkul til den største operatør på det græske marked for elektricitet i strid med EU's konkurrenceregler. Det er afgørende for troværdigheden af Kommissionens statsstøttekontrol, at der konsekvent indledes traktatbrudsprocedurer for at sikre, at Kommissionens afgørelser om statsstøtte overholdes. Kommissionen indbragte Italien for Domstolen for anden gang, da de italienske myndigheder ikke har efterkommet en tidligere afgørelse fra Domstolen. I denne afgørelse bekræftede Domstolen, at Italien havde ydet ulovlig statsstøtte til hotelindustrien på Sardinien. Kommissionen pålagde Italien at tilbagesøge en ulovlig støtte på næsten 15 mio. EUR. I dag er næsten 13 mio. EUR endnu ikke blevet tilbagesøgt. Domstolen pålagde økonomiske sanktioner i en sag mod Grækenland , som ikke havde gennemført en beslutning fra Kommissionen fra 2008, hvori Grækenland pålægges at tilbagesøge ulovlig statsstøtte til Hellenic Shipyards.



Sikring af arbejdstagernes frie bevægelighed EU-borgerne kan kun få gavn af muligheden for at arbejde i andre medlemsstater, hvis arbejdstagernes rettigheder uden for deres hjemland er tilstrækkelig beskyttet. Supplerende pensionsordninger, der er knyttet til et ansættelsesforhold, kan modvirke arbejdstagernes mobilitet. EU-reglerne om bedre muligheder for at optjene og bevare supplerende pensionsrettigheder har til formål at fjerne disse hindringer. I 2018 indledte Kommissionen retssager mod ti medlemsstater for manglende rettidig gennemførelse af EU-reglerne om fremme af arbejdskraftens mobilitet mellem medlemsstaterne i national lovgivning. Ved udgangen af 2018 afsluttede Kommissionen sine foranstaltninger over for seks medlemsstater (Tjekkiet, Grækenland, Spanien, Luxembourg, Nederlandene og Østrig), da de havde bragt deres lovgivning i overensstemmelse med EU's regler. EU har klare regler om arbejdstagernes frie bevægelighed, udstationering af arbejdstagere og koordinering af de sociale sikringsordninger. Hvis medlemsstaterne ikke overholder disse regler, sættes tilliden og retfærdigheden i det indre marked på spil. Der er især blevet udtrykt bekymring for, at mobile arbejdstagere kan være sårbare over for misbrug eller nægtes deres rettigheder.

I 2018 foreslog Kommissionen, at der oprettes en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed for at sikre, at EU-reglerne om arbejdskraftmobilitet håndhæves på en retfærdig, enkel og effektiv måde. Europa-Parlamentet og Rådet er i mellemtiden nået til foreløbig enighed om dette forslag.



Sikring af den frie bevægelighed for varer Med hensyn til bilindustrien konkluderede Kommissionen, at flere medlemsstater havde undladt at indføre eller anvende sanktioner for at afskrække bilproducenterne fra at overtræde lovgivningen om emissioner fra biler, efter afsløringerne i september 2015 af, at Volkswagen-koncernen anvendte software til at omgå emissionsstandarder for visse luftforurenende stoffer. I 2018 tog Kommissionen yderligere skridt i traktatbrudsprocedurerne mod Tyskland, Italien, Luxembourg og Det Forenede Kongerige for ikke at have opfyldt deres forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen vedrørende typegodkendelse af køretøjer. Kommissionen sørger også for, at medlemsstaterne ikke indfører kvantitative restriktioner for samhandelen inden for EU. I 2018 traf Kommissionen foranstaltninger vedrørende indregistrering af biler og lægemidler. I Frankrig har det til tider været vanskeligt at registrere brugte køretøjer, der tidligere var registreret i andre medlemsstater. På baggrund af Kommissionens foranstaltninger ændrede Frankrig sin lovgivning i 2018 for at give mulighed for onlineregistrering af importerede brugte køretøjer. Kommissionen traf foranstaltninger mod Letland for ikke at acceptere indregistrering af højrestyrede køretøjer. "Parallelhandel" gør det muligt for grossister at købe lægemidler i én medlemsstat (typisk hvor priserne på lægemidler også er lavere) og sælge til andre medlemsstater (hvor priserne er højere). Parallelhandel med lægemidler er en lovlig økonomisk aktivitet i det indre marked. Parallelimport kan være til gavn for patienter og offentlige sundhedssystemer, hvis den resulterer i lavere priser og lavere godtgørelsesudgifter. Samtidig er der i visse medlemsstater bekymring for, at parallelimport kan føre til mangel på lægemidler til patienter, hvilket kan bringe deres helbred og endda deres liv i fare. Medlemsstaterne har derfor mulighed for at begrænse parallelhandelen med lægemidler, hvis den udgør en risiko for beskyttelsen af menneskers sundhed og liv eller for beskyttelsen af industriel og kommerciel ejendomsret. I 2018 afsluttede Kommissionen traktatbrudsprocedurerne og klagebehandlingsprocedurerne mod Polen, Rumænien og Slovakiet vedrørende parallelhandel med humanmedicinske lægemidler. Kommissionen besluttede, at det var nødvendigt at finde andre måder til at imødekomme medlemsstaternes bekymringer på dette område. Med henblik herpå mente Kommissionen, at der hurtigt skulle indledes en struktureret dialog. Kommissionen var fortsat fast besluttet på at understøtte medlemsstaternes indsats for at sikre, at borgerne har rettidig adgang til prismæssigt overkommelige, forebyggende og helbredende sundhedsydelser af god kvalitet. Den besluttede i denne forbindelse at indsamle flere oplysninger for at drøfte eksportrestriktionerne med medlemsstaterne i Kommissionens arbejdsgruppe om lægemidler.



Sikring af etableringsfriheden Med hensyn til etableringsfrihed og fri udveksling af tjenesteydelser traf Kommissionen i 2018 foranstaltninger mod alle medlemsstater (undtagen Litauen) for ikke at bringe deres lovgivning i overensstemmelse med direktivet om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer . Flere nationale regler er ikke i overensstemmelse med direktivet. Disse vedrører indførelsen af det europæiske erhvervspas, advarselsordningen, muligheden for delvis adgang til erhvervsmæssig virksomhed, proportionaliteten i forbindelse med sprogkrav, oprettelsen af støttecentre samt rapporterings- og underretningsforpligtelserne. Bedre information og bistand til borgere og virksomheder I 2018 — 25-året for det indre marked — havde Kommissionen fokus på at sikre, at reglerne for det indre marked leverer konkrete resultater. Kommissionen øgede sine bestræbelser på at gøre borgere og virksomheder opmærksom på deres rettigheder og forpligtelser via Dit Europa-portalen, der er hjørnestenen i den fremtidige fælles digitale portal. Borgere og virksomheder kan kun nyde godt af de mange fordele ved det indre marked, hvis de regler, der er aftalt i fællesskab, anvendes i praksis. I overensstemmelse med denne politiske prioritet og som opfølgning på SOLVIT-handlingsplanen har medlemsstaterne brugt dokumentationen fra SOLVIT og Dit Europa — Råd & Vink til at imødegå tilbagevendende overtrædelser af EU-retten. Databasen Dit Europa — Råd & Vink indeholder mere end 265,000 virkelige sager, som giver et rigtigt godt overblik over de forskellige måder, hvorpå borgere og virksomheder kan drage fordel af det indre marked. Sammenkoblingen af selskabsregistre , som gør det lettere at finde selskabsoplysninger i EU via en fælles europæisk e-Justice-portal, blev anvendt i vid udstrækning i 2018. Der var over 372 000 søgninger efter virksomhedsoplysninger og over 241 000 anmodninger om virksomhedsoplysninger.



Håndhævelse af kapitalmarkedsunionen, reglerne om finansielle tjenesteydelser og den frie bevægelighed for kapital De direktiver, der blev vedtaget i kølvandet på den finansielle krise, skal gennemføres korrekt for at styrke modstandsdygtigheden og stabiliteten i den finansielle sektor og sikre en bedre investorbeskyttelse. Gennemførelsen af en række af disse direktiver er også vigtig for at opnå kapitalmarkedsunionen, der sigter mod at forbedre adgangen til finansiering, navnlig for innovative virksomheder, nystartede virksomheder og små og mellemstore virksomheder. Den gør også kapitalmarkederne mere attraktive for private investorer og institutionelle investorer og letter grænseoverskridende investeringer. I 2018 indledte Kommissionen traktatbrudsprocedurer, da nogle medlemsstater havde undladt at gennemføre direktivet om forsikringsdistribution og direktivet om betalingstjenester i deres nationale lovgivning til tiden. Kommissionen tog også yderligere skridt i traktatbrudsprocedurerne mod Spanien og Slovenien , da de ikke havde gennemført direktiverne om årsregnskaber og revision og direktivet om betalingskonti rettidigt. Direktivet om markeder for finansielle instrumenter har til formål at forbedre investorbeskyttelsen, styrke det indre marked og skabe gennemsigtige, velkontrollerede, konkurrencedygtige og stabile handelsbetingelser på markederne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Kommissionen videreførte traktatbrudsproceduren mod Slovenien for manglende rettidig gennemførelse af direktivet om markeder for finansielle instrumenter i national lovgivning. EU-reglerne sikrer, at investorerne træffer informerede beslutninger og har tillid til, at de er tilstrækkelig beskyttet og berettiget til erstatning, hvis noget går galt. Kommissionen indledte en traktatbrudsprocedure mod Cypern, der havde udsat udbetalingen af garantibeløbet på ubestemt tid i strid med direktivet om investorgarantiordninger . Med hensyn til fri bevægelighed for kapital havde Kommissionen tidligere indledt traktatbrudsprocedurer mod fem medlemsstater vedrørende systemet i bilaterale investeringsaftaler inden for EU, som giver EU-investorer mulighed for at indbringe krav over for medlemsstaterne for voldgiftsretter. I 2018 fastslog Domstolen i Achmea-sagen , at dette voldgiftssystem ikke er foreneligt med EU-retten. Kommissionen overvåger nøje opfølgningen på Domstolens afgørelse i medlemsstaterne.



Håndhævelse af reglerne om beskatning og told Kommissionens håndhævelsesstrategi på toldområdet fokuserede på at sikre, at medlemsstaterne anvender EU's toldkodeks korrekt og ensartet, og på at opspore afgifter med tilsvarende virkning som told, også inden for EU. Efter at Kommissionen havde indledt en undersøgelse, ændrede de belgiske myndigheder deres regler for at fjerne en begrænsning af direkte toldrepræsentation, der var i strid med EU-toldkodeksen . Kommissionen har undersøgt postafgifterne i medlemsstaterne. Sådanne afgifter kan være i strid med EU's toldlovgivning, nemlig reglerne om toldrepræsentation og forbuddet mod at pålægge afgifter for toldformaliteter. På det indirekte beskatningsområde har Kommissionen i sine håndhævelsesbestræbelser prioriteret retsforfølgningen af overtrædelser, der fordrejer konkurrencen i det indre marked, eller som er i strid med en retfærdig beskatning. Efter afsløringerne i Paradise-papirerne om udbredt skatteunddragelse i yacht- og luftfartssektoren traf Kommissionen retlige foranstaltninger mod Grækenland , Italien , Cypern , Malta , og Det Forenede Kongerige . Disse medlemsstater havde indført gunstige skatteforanstaltninger for yacht- og luftfartssektoren, der er i strid med EU-retten. Momsdirektivet giver mulighed for en særlig momsordning for landbrugere, der sandsynligvis vil kunne støde på administrative vanskeligheder ved anvendelsen af de normale momsregler. Kommissionen traf foranstaltninger mod Tyskland , som havde anvendt denne særlige ordning som standard på alle landbrugere, herunder ejere af store bedrifter, som ikke ville støde på sådanne vanskeligheder. En af fordelene ved det indre marked er, at borgerne og virksomhederne har ret til frit at bevæge sig, drive virksomhed og investere på tværs af nationale grænser. Da den direkte beskatning ikke er harmoniseret i hele EU, kan denne frihed betyde, at nogle skatteydere kan undgå eller unddrage sig beskatning i deres bopælsland. Skattemyndighederne i EU er derfor blevet enige om at samarbejde tættere for at sikre, at der betales skat, og at skattesvig og skatteunddragelse bekæmpes. Dette samarbejde er blevet nedfældet i direktivet om administrativt samarbejde . I et stadig mere globaliseret miljø giver dette direktiv medlemsstaterne mulighed for at sikre, at alle deres skatteydere betaler en rimelig andel af skatterne. Gennemsigtighed er det centrale redskab til at bekæmpe den skatteunddragelsespraksis, som blev afsløret i Luxleaks-sagerne og Panama- og Paradise-papirerne.

Håndhævelse af reglerne om mobilitet og transport I 2018 havde Kommissionen i sine håndhævelsesbestræbelser fokus på tre områder: transportsikkerhed, digitalisering gennem udvikling af intelligente transportsystemer og fuldførelse af det indre marked for transport. Sikkerhed er fortsat et centralt fokusområde i forbindelse med ethvert transportsystem. Det er afgørende for borgerne, at der skabes sikre transportforhold. En af Kommissionens opgaver er at imødekomme disse forventninger ved at sikre, at der gennemføres tilfredsstillende sikkerhedsstandarder i hele EU for alle transportformer. Disse sikkerhedsstandarder bidrager til at nedbringe antallet af trafikulykker væsentligt. Inden for jernbanetransport skal medlemsstaterne i henhold til EU-reglerne oprette en uafhængig sikkerhedsmyndighed og et uafhængigt organ til undersøgelse af ulykker og hændelser. Derudover skal medlemsstaterne fastlægge fælles jernbanesikkerhedsprincipper. Kommissionen opfordrede Tyskland og Bulgarien til at gennemføre EU-lovgivningen om jernbanesikkerhed fuldt ud. Tyskland havde ikke sikret, at landets regionale transportnet er underlagt sikkerhedskravene i EU-reglerne. I bulgarsk lovgivning er der fortsat ingen garanti for, at undersøgelser af alvorlige jernbaneulykker og -hændelser foretages af et uafhængigt undersøgelsesorgan. I den maritime sektor er formålet med reglerne at sikre, at søfartserhvervets uddannelsesstandarder respekteres i hele EU, og at de stemmer overens med standarder, der allerede er aftalt på internationalt plan. Kommissionen opfordrede Spanien , Malta og Letland til at overholde EU-reglerne om minimumsuddannelsesniveauet for søfartserhverv . Letland havde ikke anvendt relevante internationale standarder i forbindelse med kystnære sejladser, og der var konstateret en række mangler i Spanien for så vidt angår certificering af søfarende og udarbejdelsen af uddannelsesprogrammer til søfarende. I Maltas tilfælde dækkede det kvalitetsstyringssystem, der var indført af et af landets godkendte søfartsskoler, ikke alle søfartsuddannelser. I luftfartssektoren har Kommissionen sikret, at medlemsstaterne gennemfører EU's regler om luftfartsnormer korrekt. Kommissionen opfordrede Ungarn til at intensivere overvågningen af gennemførelsen af luftfartsoperationer. Den traf også foranstaltninger mod Irland for manglende overholdelse af nogle af de europæiske krav til indberetning og analyse af samt opfølgning på begivenheder inden for civil luftfart, navnlig af luftfartspersonale. Kommissionens inspektion af den græske civile luftfartsmyndighed viste, at enheder med ansvar for gennemførelsen af luftfartssikkerhedsnormer på græsk område ikke blev kontrolleret regelmæssigt. Kommissionen opfordrede Grækenland til at foretage den fornødne overvågning. I de kommende år forventes det, at digitaliseringen af transport tager et spring fremad og gør transport mere sikker, mere effektiv og mere bæredygtig. Intelligente transportsystemer er gradvist ved at blive udviklet. Sådanne systemers potentiale kan dog kun udnyttes, hvis de anvendes effektivt, og hvis rejseoplysninger og forvaltningen koordineres på EU-plan. Kommissionen indledte traktatbrudsprocedurer mod ni medlemsstater , der ikke havde stillet et minimum af generel trafiksikkerhedsinformation gratis til rådighed for brugerne. Den videreførte også traktatbrudsprocedurer mod syv medlemsstater , som havde tilsidesat deres forpligtelser til at stille EU-dækkende tidstro trafikinformationstjenester til rådighed. Endelig opfordrede den seks medlemsstater til at gennemføre reglerne om intelligente transportsystemer . Kommissionen kontrollerede også, at medlemsstaterne effektivt kunne udveksle oplysninger om takografkort gennem det europæiske TACHOnet-system. Takografen er et apparat, som registrerer chaufførernes køretid, pauser og hviletid samt perioder med andet arbejde. Kommissionen opfordrede ti medlemsstater til at overholde EU-reglerne om sammenkobling af de nationale elektroniske registre over takografkort . Et fuldt funktionsdygtigt indre marked for transport kan kun opnås, hvis der ikke er ubegrundede hindringer for levering af transporttjenester. I vejsektoren er transportmarkedet af afgørende betydning for transporten af varer i EU og en vigtig sektor for små og mellemstore virksomheder. Domstolen har bekræftet, at Spanien diskriminerede mod små transportvirksomheder ved at udelukke dem fra vejtransportmarkedet. Spanien stillede krav om, at de havde en flåde på mindst tre køretøjer for at få udstedt en transporttilladelse. Kommissionen traf desuden foranstaltninger mod Danmark , hvor reglerne for lastbilparkering begrænser parkeringstiden til 25 timer. Disse regler gør det vanskeligt for lastbilchauffører at overholde hviletidsbestemmelserne. Da disse regler hovedsagelig påvirker udenlandske transportører, udgør de uberettiget forskelsbehandling på grundlag af nationalitet. En større integration af transportsektoren er afgørende for fuldførelsen af det indre marked. Jernbaner er et vigtigt led i EU's transportsektor og i overgangen til bæredygtig mobilitet. I 2018 indledte Kommissionen en samlet vurdering af nationale loves overensstemmelse med EU's retlige instrument til oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde.





5.En dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær union En "dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær union" er en grundlæggende del af Kommissionens reaktion på den økonomiske og finansielle krise. Denne politik tager sigte på at styrke EU's økonomi på en måde, som skaber flere job og forbedrer befolkningens levestandard. Håndhævelse af reglerne for den økonomiske og monetære union Den økonomiske og monetære union er kernen i EU's integrationsproces. At opnå en økonomisk og monetær union er ikke et mål i sig selv, men et middel til at skabe stabilitet og stærkere, bæredygtig og inklusiv vækst i euroområdet og EU som helhed. I 2018 lagde Kommissionen fortsat særlig vægt på gennemførelsen af direktivet om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer . Derudover kan euroen kun være en stærk og pålidelig valuta i borgernes og virksomhedernes øjne, hvis den er tilstrækkelig beskyttet mod forfalskning. I 2018 fortsatte Kommissionen sine retlige skridt mod Belgien, Bulgarien, Kroatien, Irland, Grækenland, Luxembourg, Malta, Slovakiet og Slovenien for manglede gennemførelse af EU-reglerne om strafferetlig beskyttelse af euroen og andre valutaer mod forfalskning .



Håndhævelse af reglerne for EU's bankunion Inden for rammerne af bankunionen fortsatte Kommissionen med at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse af direktivet om kapitalkrav IV , direktivet om indskudsgarantiordninger og direktivet om genopretning og afvikling af kreditinstitutter . Disse EU-instrumenter har til formål at sikre, at bankerne er stærkere og bedre overvåget, og at problemer kan løses lettere uden at bruge skatteydernes penge. I juli 2018 besluttede Kommissionen at indbringe Spanien for EU-Domstolen for ikke at have vedtaget de nationale foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre kapitalkravsdirektivet fuldt ud. Da de spanske myndigheder tog skridt til at sikre fuld gennemførelse af direktivet, besluttede Kommissionen, at indbringelsen skulle sættes i bero, indtil ændringslovene var blevet vedtaget. Kommissionen fortsatte også med at kontrollere, at medlemsstaterne respekterer centralbankernes uafhængighed og selvstændige funktion. I 2018 fortsatte Kommissionen sine retlige skridt mod Slovenien for ikke at have respekteret ukrænkeligheden af Den Europæiske Centralbanks arkiver.





6.Et område med retfærdighed og grundlæggende rettigheder baseret på gensidig tillid På retsområdet sikrer Kommissionen, at retsstatsprincippet og chartret om grundlæggende rettigheder respekteres fuldt ud. Den sikrer også overholdelse af specifikke rettigheder såsom retten til fri bevægelighed, databeskyttelse, ligestilling mellem kønnene, ikkediskrimination, ofres rettigheder og retten til en retfærdig rettergang i straffesager. Disse emner står højt på Kommissionens dagsorden, da de påvirker borgernes liv direkte. Som led i det europæiske semester fortsatte Kommissionen med at opfordre medlemsstaterne til at forbedre effektiviteten af deres håndhævelseskapacitet. Dette gælder især uafhængigheden, kvaliteten og effektiviteten af deres nationale retssystemer. Med henblik herpå foreslog Kommissionen landespecifikke henstillinger for fem medlemsstater, som derefter blev vedtaget af Rådet. Kommissionen overvåger de nationale retssystemers uafhængighed, kvalitet og effektivitet gennem EU's resultattavle for retsområdet . I maj 2018 fremlagde Kommissionen også et forslag til forordning om beskyttelse af Unionens budget i tilfælde af generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet . Respekt for retsstatsprincippet er en afgørende forudsætning for en forsvarlig økonomisk forvaltning. Opretholdelse af retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder I 2018 videreførte Kommissionen sine bestræbelser på at fremme og opretholde respekten for retsstatsprincippet i hele EU. Kommissionen fortsatte navnlig sin dialog med de polske myndigheder inden for rammerne for styrkelse af retsstatsprincippet. Rådet (almindelige anliggender) afholdt tre høringer med Polen inden for disse rammer. Kommissionen indbragte Polen for EU-Domstolen for overtrædelse af princippet om retsvæsenets uafhængighed ved den nye polske lov om højesteret. Kommissionen har anmodet Domstolen om at træffe foreløbige forholdsregler, indtil den har afsagt dom i sagen. Domstolen traf de ønskede foreløbige forholdsregler. Den 12. september 2018 udløste Europa-Parlamentet proceduren vedrørende retsstatsprincippet mod Ungarn i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Kommissionen deler de betænkeligheder, der blev givet udtryk for i Parlamentets betænkning, navnlig for så vidt angår grundlæggende rettigheder, korruption, behandling af romaerne og domstolenes uafhængighed. I henhold til artikel 7, stk. 1, i TEU og efter anmodning fra Rådet forelagde Kommissionen faktuelle oplysninger om de relevante igangværende traktatbrudsprocedurer mod Ungarn. Kommissionen indledte en yderligere traktatbrudsprocedure mod Ungarn på grund af landets lovgivning, som kriminaliserer aktiviteter, der støtter ansøgninger om asyl og opholdstilladelser, og som yderligere begrænser retten til at anmode om asyl. Bedre databeskyttelse I 2018 videreførte Kommissionen sit arbejde med at støtte medlemsstaternes og interessenternes anvendelse af de nye regler i den generelle forordning om databeskyttelse , der har været gældende siden den 25. maj 2018. Det fælles sæt databeskyttelsesregler gælder umiddelbart i hele EU og garanterer frie datastrømme, styrker tilliden og sikkerheden for den enkelte og fastsætter ensartede regler for erhvervslivet. Kommissionen afholdt møder med nationale myndigheder, industrien, fagfolk og Det Europæiske Databeskyttelsesråd. Den har også tilpasset informationssystemet for det indre marked (IMI), som kan anvendes af databeskyttelsesmyndighederne til at bistå hinanden og til at koordinere beslutningstagningen i grænseoverskridende sager. Medlemsstaterne skulle senest i maj 2018 gennemføre direktivet om behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner. Ofre, vidner og personer, der mistænkes for forbrydelser, er behørigt beskyttet i forbindelse med en strafferetlig efterforskning eller retshåndhævende foranstaltning. De nye bestemmelser vil samtidig lette grænseoverskridende samarbejde mellem politi og anklagemyndigheder i forbindelse med bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme. I juli 2018 indledte Kommissionen retssager mod 19 medlemsstater for manglende rettidig gennemførelse af dette direktiv i national lovgivning. Bekæmpelse af forskelsbehandling I juni 2018 vedtog Kommissionen en henstilling om standarder for ligestillingsorganer . I henstillingen opfordres medlemsstaterne til at styrke ligestillingsorganernes uafhængighed og effektivitet. Dette bør hjælpe organerne med at udføre deres vigtigste opgaver med at tilbyde uvildig bistand til ofre for forskelsbehandling, fremme ligestilling, gennemføre uafhængige undersøgelser og udsende uafhængige rapporter og anbefalinger.