EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 14.12.2021 COM(2021) 790 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1185/2009 af 25. november 2009 om statistik over pesticider























































1.Indledning 1.1.Baggrund Forordning (EF) nr. 1185/2009 ("forordningen") fastlægger en fælles ramme for europæiske statistikker over pesticider. Den omfatter statistikker over markedsføring af pesticider ("statistikker over afsætning af pesticider") og statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af pesticider. I henhold til forordningens artikel 7 skal Kommissionen hvert femte år forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om dens gennemførelse. I denne rapport vurderes navnlig kvaliteten af de indberettede data, de metoder, der anvendes til at indsamle dataene, og den byrde, som dette medfører for virksomhederne, landbrugsbedrifterne og de nationale forvaltninger. Det undersøges også, i hvilket omfang disse statistikker er nyttige i forbindelse med gennemførelsen af strategien for bæredygtig anvendelse af pesticider, herunder navnlig for at opfylde målene i forordningens artikel 1. Den indeholder forslag til yderligere forbedring af datakvaliteten og dataindsamlingsmetoderne, hvilket igen bidrager til at forbedre dataenes dækning og sammenlignelighed og mindske byrden for virksomhederne, landbrugsbedrifterne og de nationale forvaltninger. Europæiske statistikker over pesticider er navnlig beregnet til de formål, der er beskrevet i artikel 4 og 15 i direktiv 2009/128/EF. Forordningen har desuden en stærk tilknytning til forordning (EF) nr. 1107/2009 og navnlig til artikel 67, som fastsætter visse rapporterings- og registreringsforpligtelser vedrørende markedsføring og anvendelse af pesticider. Dette er den anden rapport om forordningens gennemførelse, og den dækker referenceårene 2015-2019 for både salg af pesticider og landbrugsmæssig anvendelse af pesticider. Den første rapport, der blev vedtaget i 2017, dækkede referenceårene 2011-2014 for salg af pesticider og referenceperioden 2010-2014 for landbrugsmæssig anvendelse af pesticider. 1.2.Udviklingen på EU-plan siden sidste rapport Kommissionens direktiv (EU) 2019/782 om fastsættelse af harmoniserede risikoindikatorer med henblik på at vurdere udviklingen i risiciene ved pesticidanvendelse blev vedtaget i maj 2019. Dette direktiv fastlægger harmoniserede risikoindikatorer som omhandlet i artikel 15, stk. 1, i direktiv 2009/128/EF. Den harmoniserede risikoindikator 1 (HRI 1), som måler anvendelsen af og risikoen ved pesticider, beregnes af Eurostat ved hjælp af de statistikker over salg af pesticider, der indsamles i forbindelse med forordningen, og de grupperings- og farevægtninger, der er fastsat i Kommissionens direktiv. I maj 2020 vedtog Kommissionen "jord til bord-strategien for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem". Denne strategi har til formål at fremskynde overgangen til et bæredygtigt fødevaresystem. Det omfatter et mål om at reducere forbruget af og risikoen ved forbruget af kemiske pesticider samlet set med 50 % og forbruget af mere farlige pesticider med 50 % inden 2030. I strategiens handlingsplan foreslog Kommissionen at revidere forordningen for at afhjælpe datamangler og fremme evidensbaseret politikudformning. I februar 2020 offentliggjorde Revisionsretten særberetningen "Bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler", hvori det vurderes, om Kommissionens og medlemsstaternes foranstaltninger har bidraget til at mindske de risici, der er forbundet med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, og om den relevante lovgivning gav effektive incitamenter til at mindske afhængigheden af plantebeskyttelsesmidler. Rapporten indeholdt en række henstillinger til Kommissionen om statistik over pesticider: ·forbedre adgangen til statistikker om plantebeskyttelsesmidler ·fjerne de restriktive krav vedrørende aggregering af statistikker vedrørende plantebeskyttelsesmidler (artikel 3, stk. 4, i forordningen) så der kan offentliggøres mere brugbare statistikker (f.eks. om lavrisikoplantebeskyttelsesmidler og aktivstoffer med bestemte egenskaber) ·præcisere, forbedre og harmonisere kravene til EU-statistikker om anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler i landbruget (bilag II til forordningen) for at øge deres tilgængelighed, sammenlignelighed og brugbarhed (tidsramme 2023). Det retlige instrument, der er valgt til at håndtere de nødvendige forbedringer, er det lovgivningsforslag om en forordning om statistikker over landbrugsmæssige input og output, som Kommissionen vedtog den 2. februar 2021. Dette forslag omfatter landbrugsstatistikker over afgrøder, dyr og landbrugspriser, næringsstoffer og økologisk produktion samt salg og landbrugsmæssig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler. Den ophæver forordningen, når den træder i kraft. 2.Dækning og indhold I henhold til forordningens artikel 2, litra a), henviser "pesticider" til "plantebeskyttelsesmidler" som defineret i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1107/2009 eller biocidholdige produkter, der anvendes som plantebeskyttelsesmidler som defineret i artikel 2, stk. 1, i direktiv 98/8/EF. De er opdelt i følgende kategorier: ·fungicider og baktericider ·herbicider, afsvidningsmidler og mosdræbere ·insekticider og acaricider ·molluskicider

·plantevækstreguleringsmidler ·andre plantebeskyttelsesmidler. Listen over aktivstoffer blev ajourført for referenceåret 2016 ved Kommissionens forordning (EU) 2017/269. Stoffer, der blev godkendt mellem 2011 og 2016, indgik i dataindsamlingen, mens nogle stoffer blev klassificeret anderledes (f.eks. ændret fra hovedgruppen "Insekticider og acaricider" til "Andre plantebeskyttelsesmidler" eller fra sidstnævnte hovedgruppe til "Fungicider og baktericider"). Dette medførte et brud på tidsserierne. Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne arbejder på at skabe et harmoniseret datasæt over tid. I forordningen fastsættes det, at medlemsstaterne årligt skal fremsende deres statistiske data om de pesticider, der markedsføres hvert år (statistikker over afsætning af pesticider), til Kommissionen (Eurostat). Medlemsstaterne skal desuden fremsende statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af pesticider hvert femte år. Denne rapport henviser til de data og kvalitetsrapporter, der er indsendt for referenceårene 2015 til og med 2019. Forordningens bestemmelser har to væsentlige ulemper. De krav til aggregering af data, der er angivet i forordningens artikel 3, stk. 4, gør det umuligt at offentliggøre data om aktivstoffer. Dette har en drastisk indvirkning på dataenes tilgængelighed. En anden væsentlig ulempe ved den nuværende dataindsamling er den manglende harmonisering af data om pesticidanvendelse: Medlemsstaterne kan frit vælge referenceåret i femårsperioden (2015-2019) og en liste over afgrøder, som de anser for at være repræsentative for forholdene i deres land. 2.1.Dækning 2.1.1.Statistikker over salg af pesticider I henhold til forordningen har EU-medlemsstaterne, Island og Norge pligt til at indsende statistikker over salg af pesticider inden den 30. december i år N+1 og nationale kvalitetsrapporter inden den 31. marts i år N+2. Schweiz, Montenegro og Tyrkiet fremsender data og kvalitetsrapporter på frivillig basis. 2.1.2.Statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af pesticider I henhold til forordningen er EU-medlemsstaterne, Island og Norge (i dette tilfælde benævnt "medlemsstaterne") forpligtet til at indsende data og kvalitetsrapporter om den landbrugsmæssige anvendelse af pesticider for udvalgte afgrøder senest 12 måneder efter udløbet af hver femårsperiode. Den anden femårsperiode sluttede den 30. december 2019, og landene var forpligtede til at fremsende data og kvalitetsrapporter indtil den 30. december 2020. Udvælgelsen af afgrøder skal være repræsentativ for de afgrøder, der dyrkes i medlemsstaten, og for de stoffer, der anvendes. Referenceperioden er en periode på højst 12 måneder, der omfatter alle de plantebeskyttelsesbehandlinger, der er foretaget direkte eller indirekte på afgrøden. 2.2.Metoder til dataindsamling og datakilder I henhold til forordningen kan medlemsstaterne anvende forskellige måder at indsamle de nødvendige data på. Medlemsstaterne kan anvende spørgeundersøgelser, oplysninger om markedsføring og anvendelse af pesticider på baggrund af forpligtelserne i medfør af artikel 67 i forordning (EF) nr. 1107/2009, administrative kilder eller en kombination af disse midler, herunder statistiske estimeringsprocedurer baseret på ekspertvurderinger eller modeller. 2.2.1.Statistikker over salg af pesticider For de fleste af medlemsstaterne stammer de underliggende primære data om afsætningen af pesticider fra administrative kilder, der er forbundet med obligatorisk indberetning: I henhold til artikel 67, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009 skal godkendelsesindehavere forelægge medlemsstaternes kompetente myndigheder alle oplysninger om mængden af solgte plantebeskyttelsesmidler i overensstemmelse med EU-lovgivningen om statistik over plantebeskyttelsesmidler. Flere lande anvender andre datakilder såsom folketællinger og (stikprøve-) undersøgelser eller en kombination af administrative kilder og andre kilder. Der findes flere oplysninger om national praksis i de nationale kvalitetsrapporter. 2.2.2.Statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af pesticider Statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af pesticider er generelt baseret på statistiske undersøgelser af landbrugere. I nogle lande foretages der optællinger på landbrug, der er større end en fastsat hektargrænse, eller på grundlag af bedriftens forventede omsætning. Der anvendes kun undtagelsesvis andre dataindsamlingsmetoder. To lande anvender de eksisterende administrative data om pesticidanvendelse, to lande anvender data fra informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB), to lande ekstrapolerer anvendelsen fra data om salg af pesticider, og et land anvender en videnskabelig undersøgelse, der er baseret på mængden af pesticidrester på grundvandsstationer. I nogle tilfælde indsamles oplysningerne ad elektronisk vej, f.eks. ved hjælp af onlineundersøgelser eller bedriftsforvaltningssoftware. Flere lande påpegede imidlertid, at der ikke kunne anvendes elektroniske midler. De metoder, som landene først og fremmest anvendte til dataindsamling, er papirspørgeskemaer (syv lande) efterfulgt af personlige interviews (seks lande) samt telefoninterviews og elektroniske spørgeskemaer (fire lande hver) eller en kombination af forskellige metoder. Andre metoder er digitale brugeroptagelser via websider, direkte live adgang til data i databaser, computerstøttede telefoninterviews og computerstøttede webinterviews. Der findes flere oplysninger om national praksis i de nationale kvalitetsrapporter. 2.3.Kvaliteten af de fremsendte data Selv om medlemsstaterne er ansvarlige for kvaliteten af statistikkerne over pesticider, træffer Kommissionen (Eurostat) de nødvendige foranstaltninger for at opdage fejl i de modtagne data. Medlemsstaterne fremsender oplysninger om alle aktivstoffer og alle aggregater på kodelisten, herunder fortrolige oplysninger, via det enkelte kontaktpunkt (EDAMIS-portalen) i overensstemmelse med den filstruktur og det dataformat, der anmodes om. Der benyttes en høj grad af standardisering i forbindelse med de tekniske aspekter af dataindberetningen. Kommissionen (Eurostat) opretholder et pålideligt IT-system til datamodtagelse, -validering og -behandling og foretager forskellige former for datakontrol: fuldstændighed og konsistens af hvert lands rapporteringsspørgeskema, verifikation af aggregerede pesticidmængder og tidsseriekontrol af udviklingen over tid. Kommissionen (Eurostat) foretager også manuel kontrol af sekundær fortrolighed, inden statistikkerne formidles, og anmoder landene om at indsende reviderede data for alle konstaterede fejl.

2.3.1.Statistikker over salg af pesticider De fleste medlemsstater fremsendte fortsat deres datasæt rettidigt og var samarbejdsvillige, når der var behov for yderligere kontrol eller rettelser. Med hensyn til nøjagtighed, pålidelighed og sammenlignelighed bekræftede de fleste lande, at deres primære data om salg af pesticider blev indsamlet fra godkendelsesindehaverne. De oplyste, at dataene fra disse kilder generelt var af god kvalitet. Medlemsstaterne oplyste, at de traf foranstaltninger for at sikre den statistiske kvalitet af deres data: sammenligning af mængdemæssige data med data fra det foregående år, sammenligning med eksterne datakilder, kontrol af pålideligheden af de angivne mængder og produkter, kontrol af unormale og manglende mængder og stikprøvekontrol. De indberettede også, at bestemmelserne i adfærdskodeksen for europæiske statistikker blev taget i anvendelse. 2.3.2.Statistikker over landbrugsmæssig anvendelse af pesticider De fleste lande leverede deres datasæt til tiden og reagerede hurtigt på anmodninger om yderligere kontrol og/eller rettelser. Et land indsendte dataene flere måneder for sent. Hvad angår nøjagtighed, pålidelighed og sammenlignelighed mente de fleste medlemsstater, at de leverede data var af god kvalitet. De fleste lande mener, at dataenes kvalitet har været stabil siden offentliggørelsen af den første rapport i 2017. Seks lande indberettede, at de konstaterede en generel forbedring af statistikkernes kvalitet. Kun ét land indberettede, at dataenes sammenlignelighed var forringet. Det område, som behandling med pesticider henhører under, er ikke nemt at opsummere på grund af kravet om aggregering af aktivstoffer i kemiske grupper. Hvis aktivstoffer, der tilhører samme kemiske gruppe, anvendes inden for det samme fysiske område, er det kun muligt at foretage en korrekt opsummering af området uden dobbelttælling, hvis undersøgelsen er udformet på en sådan måde, at der tages hensyn hertil. Over halvdelen af landene kan ikke garantere, at de har undgået dobbelttælling på de afgrødearealer, der er behandlet med pesticider, hvilket begrænser mulighederne for at formidle data om sådanne arealer. De nationale statistiske myndigheder kan kun foretage denne arealaggregering, fordi der er behov for detaljerede oplysninger på pakkeniveau. 3.Relevans — Anvendeligheden af de statistiske data samt formidlingen heraf Eurostat offentliggør to datasæt om pesticidstatistikker i sin formidlingsdatabase: salg og landbrugsmæssig anvendelse af pesticider. I henhold til forordningens krav om aggregering af data (artikel 3, stk. 4) må Kommissionen (Eurostat) ikke offentliggøre data om aktivstoffer. På grund af dataaggregeringskravene og komplekse fortrolighedsspørgsmål formidlede Kommissionen (Eurostat) oprindeligt kun statistikker over salg af pesticider på det højeste hierarkiske niveau som fastlagt i bilag III til forordningen: "stor gruppe" (formidlet siden 2013). Det næste hierarkiske niveau, "produktkategori", blev tilføjet i 2018 og "kemisk gruppe" i 2021. Dataenes tilgængelighed er derfor forbedret siden den foregående rapporteringsperiode. De offentliggjorte pesticidstatistikker er stadig påvirket af fortrolighedsbegrænsninger. Disse vedrører den statistiske fortrolighed som defineret i forordning (EF) nr. 223/2009 og henviser til data, der gør det muligt at identificere statistiske enheder, enten direkte eller indirekte, og derved offentliggøre individuelle oplysninger. Virkningen af den statistiske fortrolighed varierer alt efter medlemsstat, pesticidtype og år. Dette hænger sammen med pesticidindustriens og landbrugets struktur i landet. For perioden 2011-2019 er data om mindre end 1 % af den samlede solgte mængde fortrolige. Flere medlemsstater har formidlet statistikker over salg af pesticider på nationalt plan uden at pålægge nogen form for fortrolighed. Kommissionen (Eurostat) letter adgangen til de nationale statistikker ved at indsætte weblinks til de nationale pesticidstatistikker i bilaget til den europæiske metadatafil. Det er en stor udfordring at offentliggøre statistikker over landbrugets anvendelse af pesticider på grund af aggregeringskrav, manglende harmonisering af referenceår og afgrøder og begrebet "behandlet område". ·I henhold til forordningen skal hvert land inkludere udvalgte afgrøder og relaterede aktivstoffer, der er repræsentative for deres landbrug, og ikke alle afgrøder og pesticider, der anvendes i det pågældende land. For et enkelt referenceår varierer det antal afgrøder, som et enkelt land indberetter, fra 2 til 51. Der er undersøgt i alt ca. 150 forskellige afgrøder . Kommissionen (Eurostat) har fremsat et forslag om afgrødeharmonisering for at forbedre sammenligneligheden af dataene for referenceperioden 2020-2024. Det er imidlertid op til landene selv at beslutte, om de ønsker at følge forslaget. ·Landene kan vælge et referenceår i den femårsperiode, der er fastsat i forordningen. Nogle lande indberettede data fra et ud af fem referenceår, mens andre indberettede data for alle fem referenceår (forskellige afgrøder).

·Det område, som behandling med pesticider henhører under, er ikke nemt at opsummere på grund af kravet om at aggregere aktivstoffer i kemiske grupper som nævnt ovenfor i afsnit 2.3.2. Alle disse faktorer begrænser i væsentlig grad sammenligneligheden og anvendeligheden af data om den landbrugsmæssige anvendelse af pesticider. I 2019 offentliggjorde Kommissionen (Eurostat) et forskningsdokument om dataene om landbrugsmæssig anvendelse af pesticider. Dette forskningsdokument opsummerede de vigtigste resultater og udfordringer i forbindelse med dataindsamlingen. Datasættet for femårsperioden 2010-2014 blev offentliggjort i 2020, og perioden 2015-2019 blev tilføjet i 2021. Dette datasæt indeholdt fra begyndelsen alle tre hierarkiske niveauer: Hovedgruppe, produktkategori og kemisk gruppe. Data om de behandlede områder (i ha) kunne slet ikke formidles i den første femårsperiode, da det ikke ville være muligt at udelukke dobbelttælling. I den anden femårsperiode kunne data fra de behandlede områder kun formidles fra lande, der kunne garantere, at området kun medtælles én gang (11 lande). For alle andre lande er det kun mængden af pesticider (i kg), der formidles. Den indberettende enhed (kilogram aktivstof) hæmmer offentliggørelsen af mikrobiologiske pesticider, da der ikke findes nogen harmoniseret metode til at konvertere de mere velegnede enheder for mikrobiologiske pesticider (kolonidannende enhed (CFU) eller international enhed (IU)) til kilogram. På grund af disse omregningsproblemer indgår de mikrobiologiske stoffer ikke i de formidlede data (salg eller landbrugsmæssig anvendelse). Dette begrænser mulighederne for at overvåge anvendelsen af disse aktive stoffer. Kommissionen beregnede og offentliggjorde den harmoniserede risikoindikator 1 på grundlag af statistikkerne over salg af pesticider i henhold til forpligtelserne i artikel 15, stk. 1, i direktiv 2009/128/EF og Kommissionens direktiv (EU) 2019/782. Disse statistikker anvendes også til at overvåge "jord til bord"-strategiens mål om at reducere forbruget af og risikoen ved forbruget af kemiske pesticider og forbruget af mere farlige pesticider. De vigtigste brugere af pesticidstatistikker i Europa-Kommissionen er Generaldirektoratet for Sundhed og Fødevaresikkerhed, Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Generaldirektoratet for Miljø og Det Fælles Forskningscenter. Andre brugere af pesticidstatistikker er nationale myndigheder, forskere, erhvervslivet, NGO'er, studerende og offentligheden. Statistikkerne anvendes til at måle fremskridt med hensyn til at mindske risikoen ved anvendelse af plantebeskyttelsesmidler samt andre relevante data. Databrugerne har gentagne gange påpeget behovet for flere tilgængelige data, dvs.: ·data om aktivstoffer i pesticider til salg og landbrugsmæssig anvendelse ·harmoniserede og hyppigere data om landbrugsmæssig anvendelse af pesticider: samme afgrøder og årlig dataindsamling ·mere detaljerede geografiske (regionale) data til landbrugsmæssig anvendelse. Kommissionen arbejder på at forbedre dataenes tilgængelighed og kvalitet (yderligere oplysninger i afsnit 5). 4.Omkostninger og byrde 4.1.Omkostninger De nationale statistiske kontorer og andre statistiske myndigheder har anslået, at de samlede årlige omkostninger til indsamling af data om salg af pesticider og anvendelse af pesticider i landbruget til ca. 4,7 mio. EUR for 23 EU-medlemsstater og Norge. Hertil kommer, at det involverer en arbejdskraftindsats svarende til ca. 43 personer (i årsværk). Mediantallet pr. land er 53 000 EUR og én heltidsækvivalent. De indberettede omkostninger og beskæftigede er ret begrænsede i de fleste lande. 4.2.Byrde Byrden for respondenterne (godkendelsesindehavere for salg af pesticider og landbrugsbedrifter og andre professionelle brugere, der er aktive inden for landbrugssektoren for anvendelse af pesticider i landbruget) og de nationale forvaltninger varierer alt efter den valgte dataindsamlingsmetode. Landene indberettede, at byrden for myndigheder og respondenter i forbindelse med indsamlingen af data om salg af pesticider er forholdsvis lille, da godkendelsesindehaverne har et administrativt ansvar for at indberette salget af alle aktivstoffer, der markedsføres, til de kompetente myndigheder. Statistikkerne er i de fleste tilfælde et biprodukt af denne administrative proces. For landbrugsmæssig anvendelse af pesticider er situationen anderledes: I henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 skal alle professionelle brugere føre regnskab med deres brug af pesticider. Disse oplysninger bør i princippet være tilgængelige på anmodning. Flere forhold gør imidlertid deres statistiske anvendelse meget udfordrende: journalerne føres på bedriftsniveau; de harmoniseres sjældent; de kan opbevares i et hvilket som helst format (på papir eller elektronisk). De fleste nationale statistiske myndigheder har derfor valgt at foretage en statistisk undersøgelse. De lande, der benytter sig af statistiske undersøgelser, rapporterede forskellige byrdeniveauer for respondenterne, lige fra nogle få minutter (små bedrifter, der anvender elektronisk indberetning) til tre timer (større bedrifter, der anvender papirspørgeskemaer). Selv for lande, der afholder statistiske undersøgelser, er den ekstra byrde for respondenterne rimelig, da de professionelle brugere under alle omstændigheder er forpligtet til at føre regnskab over brugen af pesticider. For de syv lande, der anvender de administrative registre over pesticidanvendelse, INLB-dataene, ekspertskøn eller videnskabelig modeller, pålægges respondenterne ingen yderligere byrde. Sammenlignet med den første femårsperiode reducerede flere lande byrden gennem forskellige foranstaltninger: mere brugervenlige spørgeskemaer (6), nemmere dataoverførsel (5), færre undersøgte variabler (3), flere forskellige anvendelser af de indsamlede data (3), andet (3). Otte lande rapporterede, at de ikke havde truffet nogen foranstaltninger for at mindske byrden siden den foregående kvalitetsrapport (for 5 år siden).