ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 351 
 
 
Vol. 1984/0 153 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openin g to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this fi le is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 1983  über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27. 9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
K OMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 351 endelig udg.
Bruxelles, den 9 j u li 1984.
DEN ØKONOMISKE OG SOCIALE SITUATION  
I FÆLLESSKABET
(Meddelelse fra Kommissionen til Det europæiske Råd,  
Fontainebleau, den 25.-26. juni 1984)
KOM(84) 351 endelig udg.

ΟΕΝ 0ΚΟΝΟΜΙ5ΚΕ 06 δΟΟΙΑΕΕ 5ΙΤυΑΤΙ0Ν 
I  Ρ/Εϋ,ΕδδΚΑΒΕΤ
(Μβείοίθΐθΐβθ ίΓ3 Κοΐϊΐππ55·ίοηθη ΐ ΐ ί  ϋβΐ θυΓθρ*ΐ5ΐ<θ κΐά, 
άθη 25.-26. ϊυηΐ 1984)
ΙΝϋΗΟΕΰ
ΙηίΙΙβεΙηΐης
I.  Κοη]υηΙ<·ίϋΓ5ΐΐ;υ3ΐ1οη6η ϊ  1984 0 9 1985
I I  . Ρ Γθί31 6ΙΤΙβ Γ ί θ Γ  Ε Ρ -ΐ3 Π (ΐ6 η Θ 5  ΡΚΟΠΟΠΠ 0 9  0 ΐ< θ η θ Π !1 5 ΐ< -ρ θ ΐΊ Ϊ1 5 Κ β  ρ Γ ΙΟ Γ ΊΐΘ Γ ίη ςβ Γ
I I I .  ΕΚδΐβΓΠθ υδΐΙίΙίβΓΗθοΙδιηοΓηθηΐθΓ

INDLEDNING
Der er ikke sket nogen større ændringer i  den økonomiske situation siden  
sidste møde i  Det europæiske Rad i  marts 1984. Den seneste udvikling har  
bekræftet eller forstærket de tre væsentligste karakteristika, der præger  
Fællesskabets økonomi her ved midten af 1984:
- konjunkturopsvinget er lidt kraftigere end ventet ved udgangen af 1983,  
og det er ledsaget af en formindskelse af de væsentligste uligevægte  
(priser, budgetunderskud, betalingsbalancer) og en stigende konvergens  
mellem de resultater, der opnås i  de forskellige EF-lande;
- opsvinget forekommer imidlertid ikke at være så kraftigt, at der på kort  
sigt kan forventes en generel forbedring af beskæftigelsessituationen;
- et vedvarende opsving afhænger til dels af den eksterne udvikling, dvs.  
udviklingen i  en række faktorer, der påvirker udviklingen i  verdensøkonomien:  
rentesatserne, valutakurserne og den internationale gældssituation.
I. KONJUNKTURSITUATIONEN I 1984 OG 1985
A. Der ventes en yderligere ekspansion i  verdenshandelen igennem hele  
1984, og denne udvikling vil formentlig vare ved i  1985. Målt i  
mængde regner man med en stigning på 7% i  1984 og over 4% i  1985, navn­
lig på grund af udviklingen i  OECD-landene, hvor stigningen sandsynlig­
vis bliver på 4,5% i  1984 og ca. 2,5% i  1985. I OECD-landene som helhed  
bliver der for årene 1983 - 1984 - 1985 antagelig tale om en mængde­
mæssig stigning på i  alt ca. 3% mod 0,2% i  1982.
Stigningstakten i  verdenshandelen vil formodentlig udvise  
acceleration. Om dette bliver tilfældet, afhænger især af  
i  industrilandene, som igen i  vid udstrækning vil afhængeen markant  
udvi kli ngen  
af:

2
- εη ·ίθΓΐ 5 3ΐ  ΐ ϊ  ΙίΓ θ ά δ δ ΐΐ ΙΙθηάθ ν$Ι<δΐ: ϊ υδΑ;
- θ π υάνί^Ιΐης 1  ΓβηΐθδβΐδθΓηβ 0 9 ν3ΐυΐ3(ουΓδει~ηε, δ ο ιη  ϊΐο ΐο ε ίι$ π \π ιε Γ  ορδνΐη9θ1:,  
ηβνηΐΐς ΐ 'ϊηνεδίεΗηθθΓηε, 0 9 δ ο ιη  ϋ < Ι< ε δίο&ετ θ π υδΐΙοΙοεΓ  δϊΐυβίϊοη,
ϋθΓ Ιοη 9ί*Γβ £ΐβΐ νβηδΙ<θΐΊ9ΐ 3 ΐ 9 β η 5 ^ 3 ^ 6  ΐΐΙΛ ϊο Ιεη ;
- θ π ίοΓ&εοΐΓ·\η9 3ί υόνΐ ΙοΙ.·ϊη95ΐ3ηο5εηεδ ΙονΐΐβίοΓΗοΙιΙ.
Β. I Ρ ® 1  ΙεδδΙο&εΐ νεηίεδ ορδνΐη9βΐ δΐΐεείεδ 3ΐ β ΐίνε ϋβΐ&δΐεϊ ΐ 1984 09 ίο τ ΐδ ϊΐΐε  
ϊ 1985, ηεη π ιεά  3ίί39βηοΙε δΐγΓίοε δ ο π ι ΐ0(.9ε 3ΐ 3ίά3ΒΓηρηϊη9εη 3ΐ δίΐ9Γ>ίη95ί3ΐ<ΐεη 
ι νετόεηδΗβηοΙεΙεη. ϋετ ίοτυάδεδ εη δ ΐΪ 9ηϊη9 ΐ οΐεη 0Κ οηοπ πδΙ<8 ν®Ι<δΐ ϊ ΡΒΒΐΙεδ- 
δ  Ιο βει ρΙ ο η π Ι< Γ ΐη 9  2,2% ϊ 1984 09 2 %  ϊ 1985 δ ο π ι Ϊ0ΐ9β 3ί υάνϊΚΙϊη 9θη ϊ νετοΐεηδ- 
ήβηάεΐεη 09 ορδνΐη9βΐ ΐ νΐδδε ΓηεάΙεΓηδδΐβΐεΓ (ΤγδΚ 1 _ 3 η ϋ :  +  3 %  ϊ 1984 09 2,5% ϊ 
1985 09 ϋεΐ ίοτεηεοίε Κοη 9θΓΪ9θ: +  2,7% ΐ 1984 09 2,1%  ϊ 1985): οΐεηηε υοΙνΐΙ<Ιιη 9 
ίοΓνεηΐεδ πιετε ε ΙΙε τ  πιϊηοίΓε 3ΐ 92* - ε ·β  ΐοτ 3ίίβ  ΕΡ-Ιοηάε.
ϋΐδδε υϋδΐ 9ί6Γ  ΐ ι ί  ε ί νεοίνετεηοίε ορδνΐης ι ΡϊΙΙβΒδΙοβθΙ: ιηΙ τ γπίοΙΙετΐϊοΐ π ηοοΗ - 
Ή οετεδ ηεοί ΐο  6εΓη3ΒΓΐ<η·ϊη9θΓ:
-  ίοΓ άεΐ ί  0 γ δΐ ε ν ΐ I οΐεη 0Κοηοππ'δΙ<ε ν 3Β ΐ<5ίΓ 3ΐε  -  δθΐν οη ό εη,δεΐ ϊ ίοΓίιοΙϋ 
ΐ ΐ ΐ  άεη ΐ ΐ  1 1 3 3 9 6 9 3 0 9 , 6ετ ΐ09 ί3 Γ ΐ ϊ 1979, (οη 6είθ9Π8δ δοπ ι Γ81: Ι<Γ3ί1:ΐ9 ~ 
τ |ζ(< 6  6Η νε η 3Β  γ δ ΐ (ΐ0ΐ ,  δοπ ι άεη 1:ιο ΙΙΪ 9θΓε Ιο γ ν3ΒΓεΐ, ΐ ϋεΐ: νΒΒίοΐεη ΐ ΕΡ'δ 
Β Ν Ρ  ϊ ρεΜοοΙεη 1969-1976 9θηηθΓη5η'' ΐ  *-"> 9 * Ι-3  ρ ΐ 3,6% οιη Ι τ ε ΐ 0 9 εηάηυ ΐ 
ρεΓίοάεη 1971-1980 ρ ΐ +  2,9%. ϋεηηε ίίΒΐόεηάε ν3Βΐοΐ ίβ ΐά ε τ δβπ π ηεη π η ε ο Ι εη 
τεάυΐα-ΐοη ΐ 6εη ρ ο ίε η ίίε ΙΙε  νίΒ ίοΐτβΐε ( 1) , άβτ ϊί0 ΐ9 6  6θΓε 9η ιη 9θΐ-ηε ΐ ΐ  ρΐ 
πιεΙΙεπι 3,7% 0 9 4 %  ΐ ρεΜοοΙεη 1970-1974 ίο τ Ρη βΙ ΙεδδΙοβεΐ ίο τ ΚεΙΙιεά, ηεη 
ίε ΙΟ ΐ Ι ϊ Ι  οπιΙ<ΓΪη 9 2,9% ϊ ρεΗοΟεη 1977-1980;
(1) Ονδ. 6εη ΐεοΓεΐίδΙο πιυΙΪ9β ν * Ιο ΐΓ 3ΐε  ϊ εη 9Ϊνεη ρεττοάε π ιεο ί οΐεη δΐ0Γδί 
ΓηυΙΐ96 υοίηχΐίείδε 3 ί ρτοοΙυΙ< 1:ιοηδΙοΓ 3ΒίΐεΓηε.

- 3 -
- for det andet ml man ikke glemme denne udviklings selvforstærkende karakter  
og den rolle, investeringerne spiller. I 1983 var det hovedsagelig udviklin­
gen i  udenrigshandelen, der var årsagen til det økonomiske opsving, men i  1984  
og 1985 forventes erhvervsinvesteringerne at fl øget betydning i  vækstprocessen.  
Allerede i  1983 standsede tilbagegangen i  investeringerne, og der sås kraftige  
stigninger i  Det forende Kongerige (+4,7%) og Forbundsrepublikken Tyskland  
(+ 2,9%). I Fællesskabet ventes en stigning i  investeringerne på omkring  
3,4% i  1984 og 3,8% i  1985.
C. Inflationstakten ventes fortsat at falde i  1984 og 1985 og blive bragt ned på
5% og derefter 4,3%, hvilket svarer til halvdelen af den gennemsnitlige årlige  
inflationsrate i  perioden 1971-1980. Ligesom i  1984 ventes denne udvikling at  
blive ledsaget af øget konvergens mellem EMS-landene, med inflationsrater  
svingende mellem 2,9% og 10% i  1984 og - ifølge visse skøn, der er baseret på
en videreførelse af stabiliseringspolitikken - mellem 2% og 6,5% i  1985.
D. Den tilpasning i  såvel den interne som den eksterne uligevægt, der tog sin be­
gyndelse i  1983, ventes at fortsætte i  1984 og 1985, hvadenten der er tale om
lønninger, offentlige finanser eller betalingsbalancer. Også på disse områder -  
dog i  mindre grad end på inflationsområdet - regner man med en øget konvergens  
inden for Fællesskabet.
E. Ligeså lovende udsigterne for 1984-1985 er for inflationen - og i  mindre grad  
for den økonomiske vækst -, ligeså mørke er udsigterne på beskæftigelsesområdet.  
Til trods for opsvinget er der grund til at frygte, at den gennemsnitlige ar­
bejdsløshed på årsbasis i  1985 kommer op på 11,4% mod 10,4% i  1983.

- 4 -
Dette skal ses i  sammenhæng med, at den økonomiske vækst i  1984-1985 fort­
sat vil ligge lavere end den gennemsnitlige vækstrate, der tidligere sis  
over en længere periode, samtidig med at arbejdsstyrken fortsat stiger,  
mens den samlede beskæftigelse næppe ændres.
Til trods en mindre kraftig stigning eller stabilisering af arbejdsløsheds­
procenten i  Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenedé Kongerige i  1984-1985,  
giver den globale udvikling i  arbejs løsheden i  Fællesskabet således fortsat  
grund til bekymring.
★
* *
Udsigterne for 1984-1985 viser således, at det økonomiske opsving er ved at  
konsolideres i  Fællesskabet. Man regner med, at Fællesskabet igen vil nå op  
på en mere tilfredsstillende økonomisk vækstrate, efterhånden som resultaterne  
af den igangværende stabiliserings- og tilpasningspolitik slår igennem. Uanset  
hvor tilfredsstillende disse udsigter end forekommer, må man dog ikke glemme,  
at de fortsat er behæftet med betydelig usikkerhed, både på det interne og  
det eksterne plan.
II. PROBLEMER FOR EF-LANDENES ØKONOMI OG ØKONOMISK-POLITISKE PRIORITERINGER
Usikkerheden omkring det økonomiske opsvings varige karakter og mulighederne  
for at få vendt tendenserne på beskæftigelsesområdet hænger i  vid udstrækning  
sammen med de europæiske økonomiers strukturelle svagheder. Der er ganske vist  
opnået betydelige fremskridt i  de seneste år med hensyn til stabilisering og  
tilpasning, men disse fremskridt, som et varigt opsving kunne fremme yderligere,  
bør fortsættes for at give Fællesskabet garanti for en tilstrækkelig kraftig  
og langvarig vækst, der kan bane vej for en mere gunstig udvikling på beskæf­
tigelsesområdet.
A. Erfaringerne - og sammenligninger mellem forskellige regioner - viser først  
og fremmest,at der er en direkte forbindelse mellem skabelse af nye arbejds­
pladser (og nedbringelse af arbejdsløshedsprocenten) og dynamikken i  de  
konkurrencedygtige strukturer.

- 5 -
Sammenligningen af udviklingen i  oprettelsen af nye arbejdspladser i  
EF og i  USA er meget sigende. De silende resultater af denne sammen­
ligning er allerede velkendte, idet Kommissionen fremlagde dem for  
Det europæiske Rid ved et tidligere møde: I perioden 1973-1983 gik  
det samlede antal beskæftigede i  Fællesskabet tilbage fra 106 mio til  
104 mio, medens det steg i  USA fra 85 mi-o til over 100 mio. I samme  
periode steg forholdet mellem lønomkostninger og kapitalafkast med  
2,4% om året i  EF, medens det faldt med 0,4% om året i  USA, og kapita­
len pr. beskæftiget steg med 3% i  Fællesskabet, men kun med 0,3% i  De  
forenede Stater. I denne periode androg den gennemsnitlige Irlige real­
vækst i  Fællesskabet 1,6%, mens den li pi 2% i  USA. Der er imidlertid  
i  de sidste to ar i  visse EF-lande set tegn til en undertiden ret mærk­
bar forbedring af virksomhedernes rentabilitet, hvilket afspejler den  
igangværende tilpasningsproces, men ovennævnte tal - der skal tolkes i  
lyset af den demografiske udvikling - illustrerer klart, hvor meget  
mulighederne for at nå en vækst, der løbende skaber beskæftigelse, af­
hænger af en hensigtsmæssig udvikling i  produktionsomkostningerne, og  
navnlig i  de relative omkostninger mellem arbejde og kapital.
B. Det er derfor nødvendigt at forsætte de igangværnede tilpasnings- og sta­
biliseringsbestræbelser og - med støtte i  en i  nfaItionsbekæmpende politik -  
samtidig skabe forudsætningerne for en kraftigere vækst. Det er derfor  
vigtigt, at der er nøje overensstemmelse mellem konjunkturpolitikken og den  
politik, der tager sigte på tilpasning af produktionsstrukturerne.
Der er således to mål for den økonomiske politik, nemlig at konsolidere  
eller øge inflationsafdæmpningen og gøre økonomien mere fleksibel og dyna­
misk.
1. Konjunkturpolitikken må fortsat tage sigte på at genskabe ligevægten  
på de vigtigste områder og bekæmpe inflationen:

-  6 -
- pengepolitikken ml fortsat gå ud pi at sikre, at udviklingen i  de pen­
gepolitiske aggregater ikke fører til inflationsforventninger, og samtidig  
holde rentesatserne så langt nede som muligt,
- de tre finanspolitiske hovedmål er fortsat de samme, nemlig at nedbrin­
ge de underskud, som fortsat sluger en alt for stor del af opsparingen
i  mange EF-lande og holder liv i  de høje rentesatser, at stabilisere og  
dernæst reducere de offentlige udgifters andel og endelig at foretage en  
omlægning af de offentlige finanser, således at de igen får deres tidli­
gere funktion, som er at støtte og ledsage udviklingen, hvilket bør ske  
ved at lempe beskatningen og navnlig fremme investeringer, forskning og  
uddannelse. Indsatsen på dette område er helt afgørende i  en situation,  
hvor udviklingen i  underskuddene hindrer inflationsbekæmpelsen og truer  
opsvinget.
- Udviklingen i  indkomsterne bør stemme overens med behovet for større kon­
kurrenceevne og øget fleksibilitet.
2. Den økonomiske politik bør derefter sigte mod at styrke strukturerne og  
øge fleksibiliteten, hvilket er en forudsætning for at øge beskæftigelsen:
- Selv om investeringerne på ny udviser stigning i  Fællesskabet, ma man ik­
ke glemme, at økonomien i  Fællesskabet siden 1975 har gennemløbet en pe­
riode med en gradvis faldende investeringskvote; denne udvikling har fun­
det sted på et tidspunkt, hvor en væsentlig del af kapitalapparatet er ble­
vet hurtigt forældet som følge af udviklingen i  de relative priser (olie-  
chokene) og den teknologiske udvikling. Det er derfor nødvendigt at øge  
investeringerne over en længere periode for at indhente den forsinkelse,  
der er sket med hensyn til tilpasning og modernisering af produktionsstruk­
turerne, og for at sikre en gradvis stigning i  de europæiske økonomiers  
potentielle vækstrate.

-  7 -
Medlemsstaterne bør derfor videreføre de aktioner, der er iværksat for  
at tilpasse det lovgivningsmæssige og skattemæssige miljø med sigte på  
at gøre det mere erhvervsvenLigt.  Dette indebærer en helhed af foranstalt­
ninger, som hver for sig ikke forekommer særlig iøjnefaldende, men hvis  
kombinerede virkning i  betydeligt omfang kan bidrage til en tilbagevenden  
til en mere stabil og holdbar vækst. Det bør først og fremmest være foran­
staltninger, som tager sigte på at tilpasse skattebestemmelserne og på  
at ændre og forenkle den lovgivningsmæssige ramme, således at konkurrencen  
fremmes, og således at der sikres en bedre anvendelse af produktions­
strukturerne.
Endelig understreger arbejdsløshedsudsigterne at eri aktiv beskæftigelses­
politik bør spille en væsentlig rolle. Foranstaltninger vedrørende nedsæt­
telse og omlægning af arbejdstiden kan bidrage til at forbedre beskæftigelses­
situationen pi betingelse af, at konkurrenceevnebegrænsningen respekteres,  
at de giver mulighed for at anvende produktionsapparatet på en mere flek­
sibel og effektiv måde, at de bidrager til at fremme strukturændringer,  
og at de forhindrer flaskehalse vedrørende arbejdskraftudbuddet.  En klar  
stillingtagen på EF-plan kunne være en nyttig referenceramme vedrørende  
dette spørgsmål for arbejdsmarkedets parter. Det er desuden vigtigt, at  
medlemsstaterne udbygger deres specifikke foranstaltninger med henblik  
på at øge ungdomsbeskæftigelsen og mindske langtidsledigheden. Endelig  
er forbindelsen mellem fleksibilitet på arbejdsmarkedet og tilbagevenden  
til en højere vækst af afgørende betydning, og det er vigtigt, at der på  
dette område foretages ændringer, der bl.a. vedrører arbejdsmarkedets  
funktion eller indførelse af en prognosebaseret styring af arbejdsmarkedet,  
og at erhvervsuddannelsespolitikken styrkes.
C. Fællesskabet kan på tre måder bidrage til, at en sådan politik lykkes:
- internt økonomisk sammenhold, monetær stabilitet og kollektiv disciplin  
i  den økonomiske politik er afgørende elementer og er en meget direkte  
forudsætning for Fællesskabets eksistens som en homogen og åben enhed:  
EMS'ens rolle er i  denne sammenhæng fundamental, og en konsolidering af  
EMS bør prioriteres højt;

-  8 -
- udnyttelsen af fordelene ved en stor økonomisk integreret enhed som
Fællesskabet kan mere end nogensinde bidrage til en justering og en hold­
bar genoprettelse af de europæiske økonomiers konkurrenceevne. I denne  
forbindelse kan et enhedsmarked af kontinental størrelse, der kan skabes  
gennem en række radikale foranstaltninger inden for omrider som frie  
varebevægelser og fri bevægelighed for tjenesteydelser, tekniske hindringer  
og normer, skatteregler og selskabsret, direkte bidrage til igen at nå  
op på en højere vækstrate;
- da medlemsstaterne stort set er enige om, at det er nødvendigt at moder­
nisere de produktive aktiviteter ved hjælp af en hurtig teknologisk  
udvikling, bør de mere systematisk udnytte de fordele, som fælles ak­
tioner på det teknologiske område frembyder, bl.a. en mere rationel prak­
sis med hensyn til offentlige indkøb, gensidig godkendelse af normer inden  
for avancerede aktiviteter, præ-konkurrencemæssig forskning, uddannelse.
III. EKSTERNE USIKKERHEDSMOMENTER
Flere eksterne usikkerhedsmomenter kan påvirke det økonomiske opsving. Som  
illustration kan nævnes de konsekvenser, som en formindskelse af olieleve­
rancerne fra Golfområdet ville have for Europa. De to vigtigste usikkerheds­
momenter er den internationale monetære udvikling og spørgsmålet om udvik­
lingslandenes gældsætning.
A. Den internationale monetære udvikling kendetegnes ved stigende realrente­
satser og valutakursrelationer, der ufuldkomment afspejler de fundamentale  
økonomiske størrelser.

- 9 -
Den korte og lange realrente i  USA har siden 1981 ligget pi ca. 6%. Efter  
et mindre fald i  1983 har de siden begyndelsen af 1984 på ny udvist stig­
ning. Rentesatserne i  Europa er ikke steget i  samme omfang, og man har ud­
nyttet manøvremulighederne for i  praksis at afkoble de europæiske rentesat­
ser fra de amerikanske med henblik pi at fremme opsvinget i  Europa. På in­
ternationalt plan kunne denne udvikling påvirke det økonomiske opsving pi  
tre mider: den øger udviklingslandenes gældsbyrde; den hæver investeringernes  
rentabilitetstærskel og hæmmer dermed et investeringsopsving; den vanskelig­
gør en videreførelse af stabiliseringspolitikken som følge af virkningen på  
såvel priserne som den offentlige gældsbyrde.
Udviklingen i  valutakurserne, kombineret med store løbende underskud på  
internationalt plan, kan ligeledes påvirke opsvinget.
Disse to problemer - udviklingen i  valutakurserne og rentenivauet - skyldes  
delvis kombinationen af pengepolitikken og budgetpolitikken i  USA. Der er  
ingen tvivl om, at denne politik har åbnet mulighed for en hurtig stabili­
sering og dernæst et kraftigt opsving i  den amerikanske økonomi og dermed  
i  verdenshandelen: i  1983 voksede USA's mængdemæssige import med 12%.
Det offentlige underskud i  USA, der i  1983 udgjorde 4,4% af BNP, er i  øvrigt  
langt mindre end det offentlige underskud i  en række EF-lande, hvor sane­
ringsprocessen bør fortsættes. Det offentlige underskud i  USA er dog bety­
deligt større end underskuddene i  Tyskland, Frankrig og Det forenede Kongerige.  
Desuden skal det vurderes i  forhold til den omstændighed, at opsparingskvo­
ten strukturelt er meget lav i  USA (5,8% af husholdningernes disponible  
indkomster i  1983), og at det - i  forbindelse med høje rentesatser og et stort  
løbende underskud - i  sidste instans udøver en vis fortrængningsvirkning  
i  de andre økonomier.

-  10  -
Med hensyn til de to spørgsmål (rentesatser og valutakurser) bør Fællesskabet  
videreføre de bestræbelser, der har været udfoldet siden Versailles-topmødet  
med henblik pi at sikre en bedre koordinering af den økonomiske politik  
ved hjælp af passende overvågningsmekanismer og med henblik på at skabe basis  
for et monetært samarbejde mellem de vigtigste valutariske enheder. Det ar­
bejde, der indledtes i  1982, fortsætter i  ti landsgruppen. Det vil være hensigts­
mæssigt, at Fællesskabet som anbefalet af Kommissionen indtager fælles hold­
ninger og i  givet fald kan fremsætte konkrete forslag om de vigtigste spørgsmål,  
som behandles.
B. Det andet problem vedrører den internationale gældsætning. Det behandles i  
forskellige fora og blev navnlig drøftet på det sidste økonomiske topmøde  
i  London. Fællesskabet bør deltage i  udarbejdelsen af en helhedsstrategi,  
som åbner mulighed for at indkredse de løsninger, som passer bedst på hver  
enkelt særlig situation.
En sådan strategi skulle omfatte følgende hovedspørgsmål:
- en forbedring af udviklingslandenes finansielle situation afhænger i  vid  
udstrækning af et bedre internationalt miljø med hensyn til rentesatser,  
valutakurser, åbning af markederne; konklusionerne af det arbejde, der fore­
tages i  anden sammenhæng vedrørende disse forskellige emner, vil altsa have  
en direkte virkning for gældsproblemerne;
- en fortsættelse af det økonomiske opsving i  de industrialiserede lande og  
en forbedring af udviklingslandenes bytteforhold er en anden betingelse  
for at sanere de mest forgældede udviklingslandes finansielle situation;
- endelig bør Fællesskabet, herunder med sigte på de forestående internatio­
nale møder, og navnlig nødet i  IMF i  september, tilslutte sig de forskellige  
specifikke finansielle tiltag på internationalt plan, der blev beskrevet
på London-topmødet, og som stort set svarer til de retningslinjer, der hidtil 
har ligget til grund for de drøftelser, der har fundet sted i  Fællesskabet.

D E  VIGTIGSTE IN D IK A TO RER F O R  D E T  E U R O PÆ ISK E  
F Æ L L E S SK A B  <f>
i Tabel 1: B ruttonationalprockjkt (procentvis ændring i fa ste  
|.................. PrlSC .i I°rb°L .d . JJJL*! .f orpgieafe Jr,.. i i
I
I
I19
71
19801980 1981 1982 1983 1984 1985
IB 3.2 3.2-1.1 1  .  1 .01.3 .8
{OK 2.3 -.4 -.7 3.6 2.5 2.7 3.0
ID 2.8 2.0 .0-1.0 .93.0 2.5
I  GR 4.7 1.6 -.4 .0 .21. 7 1.6
IF 3.6 1. 1 .31.6 .81. 1 1.4
I  IRL 4. 1 3.7 1.6 1.2 .52.4 2.5
I  l 3. 1 3.9 .  1-.3-1.3 2.4 2.9
IL 3. 1 1. 7-1.8 -1 .  1 -1.4 .  31.6
INL 3.4 .9-.8-1.6 .82. 1 1.7
|UK 1.9-2.6 -1.3 2.3 3.5 2.7 2. 1
1  EG 
IUSA 
1  JAP2.9
2.9 
4.81  1  
-.2 
4.93
3.0
4.0.5
-2.4
3.21.0
3.3
2.92.2
5.9
4.72.1
2.6
3.6Tabel 2: Afledende p riv a tfo rb ru g sp riser (procentvis ændring 
................. j_ i° r h o ld _ til Jo r£9i? T iP  Ir* 19P1-85)
I  
1971
I  - 1980 1981 1982 1983 1984 1985
I  1960
B 717.0 877.5 776650
DK 1029.811710.3 675338
0 525.4 575.1 302924
GR 13422. 1 22321.1 191190180
F 9413.1 12711.1 937557
IRL 1  3918.620117. 1 10590651 14620. 3 19216.7 14911387
L 677.7 /710.0 847760
NL 776.7 625.5 253020
UK 13316.8 1118.3 545256
EC 9711.1 1018.8 635145
USA 6910.3 895.8 395155
JAP 866.8 482.4 141417
j Tabel 3: A rbejdsløshedstallet i procent af arbejdsstyrken I| Tabel A : Betalingsbalancens løbende poster
I L  t i -iyn-ö5; 1 (i procent af BNP, E F 1971-85)
I 1971 1  1 1971
I -1980 1981 1982 1983 1964 1985 1 1  1 -1980 1981 1982 1983 1984 1985
I 1980 I  1 1980
IB 5.7 9. 111.2 13.1 13.4 13.7 14.0 1 Ib 1 .0-4.5 -4.3 -3.6 -1.6 -.6 .  7
I0K 3.6 6.7 6.9 9.510.5 10.3 10.0 | 1  DK | -3.0 -3.7 -3. 1 -4.1 -2. 1 -2.2 -1.7
ID 2.6 3.3 4.7 6.8 6.4 8.4 6.3 1 ID I .  7-1.8 -1.0 .6 .71.2 1.9
I  GR - - 1.5 7.8 8.5 9.2 | ICR 1 -2.8 .3 .3-3.7 -4.3 -4.7 -5.3
|F 3.6 6.4 .  88.8 9. 110.3 11.0 | IF | -.4-1 .4 -1.4 -3.0 -1 .6 -1.0 -.8
I  IRL 7.2 8.310.2 12.4 14.2 16.2 17.4 | 1  IRL 1 -4.9-10.0 -13.1 -8.3 -2. 3 -.9 .  1
i I 5.9 8.0 8.8 10.5 9. 710.6 11.2 1 1  l  1 -.3-2.4 -2.3 -1.6 .  1 .2 .  1
IL .  3.  7 1.0 .  31.6 1.92. 1  |IL | 22.5 22.6 28.2 40.2 39.0 37.7 35.8
INL 3.3 6.2 8.811.7 15.4 16.5 17.2 | INL | 1  .  1-1.5 2.2 2.8 2.7 3.5 4.8
I  UK 4. 1 6.3 9.310.7 11.7 11.6 11.6 | IUK | -.8 1.8 2.5 2.0 .7 .7 .5
I  EC 4.0 6. 1 7.8 9.510.5 11.1 11.4 i i EC | -.2-1. 3 -.6 -.5 .0 .4 .7
I  USA 6.2 5.8 7.6 9.7 9.7 7.5 6.9 1 IUSA | .  1 .2 .  1-.3 -1 .2 -2.5 -2 .8
I  JAP 1.8 2. 1 2.2 2.4 2.7 2.6 2.6 1 1  JAP | .7 -1. 1 .5 .7 2.0 2.6 2.6
I  Tåbei 5; Det o ffe n tliq e s  sam leje långivning e lle r  lånoptagelse 
I  (-) (i procent a f EN > ,  EF 1971-85)
I
I
I1971
19601980 1981 1962 1983 1984 1985
IB -4.9 -9.9-12.6 -11.6 -11.7 -10.9-
I  DK -1.0 -3.3 -7. 1 -9.3 -8.0 -6.5 -
ID -1. 7-3.1 -3.9 -3.4 -2.7 -1.6 -
(G R -4.6 -5.4-10.6 -10.0 -9.7-10,1-
IF -.5 .3-1.8 -2.6 -3.3 -1.3-
I  IRL -9. 1-11.8 -15.8 -15.6 -12.9 -11./ -
11 -8.7 -8.4-11.7 -12.7 -11.8 -12.6 -
IL 2.0 -.8-2.3 -1.4 -2.2 -.7 -
INL -1.6 -4.0 -5.2 -7.0 -6.4 -5.8 -
IUK -3.3 -3.4 -2.7 -2.0 -3.3 -2.9 -
i E C -3.2 -3.5 -5.4 -5.6 -5.5 -5.2 -I Tabel 6: Pengemængde K?/M3 (procentvis ændring ved å re ts
j.................... J9Z3r85i
I  
I  1971
I  I  - 1980 1981 1982 1983 1964 1985
I  I  1980
IB 10.3 2. 7 66597.1 7.6
I0K 11.7 10.9 9611724.2 10.0
ID 10.0 6.2 50715.3 5.2
IGH 23.8 24.7 34329020.2 21.9
IF 14.8 9.71  1410610.9 7.0
1  IRL 18.4 16.9 1741295.612.0
1  l 19.5 12.0 16017214.6 12.9
IL - - - - - -
INL 10.6 3.6 527610.7 9.0
IUK 14.5 18.6 1469210.2 8.9
1  EC 13.8 10.5 10810810,2 8.5
IUSA 9.5 9.010092 - -
I  JAP 16.9 7.2 8770- -
(1) (^lysningerne i ta b e lle rn e  stanmer fra  progioser udarbejdet i oktober.
Væksten i U S A  b liv e r i 1985 rru lig /is  s tø rre  end an ta g et. Udsigterne 
vedrørende b etalingsbalance (og i mindre omfang vækst) kan fo r Fælles­
skabet som helhed d erfo r v ise  sig  g jn s tig e re  end gengivet i ta b e lle rn e  ovenfor.