28. 3. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 80/7 
Ad 7 Ad 11 
Tilskuddet bør ikke kun, eller kun i begrænset omfang, 
ydes til »gennemførlighedsundersøgelser«, men primært til 
hardware-projekter, der medfører en konkret energigevinst 
over de næste år. 
Ad 9-10 
Oprettelsen af en database kan bifaldes, specielt hvis 
dataene er anvendelsesorienteret struktureret og ikke blot 
lagres uden noget specifikt formål. 
Bruxelles, den 27. januar 1988. 
1. Revisionen af Det europæiske Fællesskabs flerårige 
forskningsprogram vedrørende bioteknologi kan støttes 
som foreslået. 
Forslaget støtter ØSU's udtalelse om det igangværende 
handlingsprogram for bioteknologi (BAP) 1985-1989 (2). 
2. Bioteknologien er et vigtigt forskningsområde, der 
ikke blot kan øge landbrugets og industriens konkurren­
ceevne, men også, i alle borgernes interesse, beskytte 
helbredet og forbedre livskvaliteten. 
3. Bioteknologien er et område, hvor Kommissionen bør 
supplere nationale forsknings- og udviklingsprogrammer 
med et fællesskabsprogram, til hvilket der anvendes EF-
midler. En af målsætningerne må være at fremme en 
(i) EFT nr. C 15 af 20. 1. 1988, s. 15. 
(2) EFT nr. C 25 af 28. 1. 1985. Det må være en afgørende vigtig forudsætning, at 
foranstaltningerne er indbyrdes sammenhængende, at der 
udvikles informationer på EF-plan samt at dublering 
undgås. Der bør med dette mål for øje gennemføres en 
omfattende marketingsundersøgelse, som giver klare 
retningslinjer for, hvorledes man skal gå frem, og hvilke 
værktøjer der skal bringes i anvendelse med henblik på en 
optimal udnyttelse af vedvarende energikilder. 
ØSU finder det vigtigt, at dens forslag omsættes til praksis 
på en målrettet måde. Kommissionen anmodes om inden 
for en rimelig tidsramme at tilkendegive, i hvilket omfang 
den har taget forslagene til følge. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
effektiv interaktion mellem centrene for industriel og 
teknologisk forskning i medlemslandene med hensyn til 
gensidig inspiration, informationsspredning, uddannelse, 
risikovurdering, og på visse forsknings- og udviklingsom­
råder. 
4. Det skal bemærkes, at Kommissionen ikke foreslår 
bioteknologiprogrammet gennemført på Det Fælles Forsk­
ningscenter (FFC), ligesom den heller ikke finder området 
egnet til samordnede aktionsprogrammer. 
5. Finansiering 
5.1. I det andet rammeprogram for perioden 1988-1991 
forudses stigende bevillinger til forskning, uddannelse og 
samordning på bioteknologiens område. Udtalelse om forslag til Rådets afgørelse om revision af det flerårige handlingsprogram for 
Det europæiske Fællesskab for forskning vedrørende bioteknologi (1985-1989) (J) 
(88/C 80/04) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 13. november 1987 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 130 Q at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om 
ovennævnte forslag. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, som 
udpegede John A. de Normann til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 15. januar 1988. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 252. plenarforsamling, den 27. januar 1988, uden 
stemmer imod og med en stemme hverken for eller imod, følgende udtalelse: 
Nr. C 80/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 3. 88 
5.2. Kommissionen har taget det igangværende hand­
lingsprogram for bioteknologi (BAP), der udløber den 
31. december 1989, op til fornyet gennemgang og anbefaler 
nu en stigning i EF-finansieringen på 20 millioner ECU, der 
skal anvendes på en række områder inden for de 
igangværende aktiviteter. Oven i dette beløb lægges 
yderligere 15,5 millioner ECU, der bevilges fra nationale 
budgetter og andre sektorer på nationalt plan. EF-
finansieringen kommer således til at udgøre 56 % af det 
samlede ekstrabeløb på 35,5 millioner ECU, der er 
foreslået. 
5.3. Da Rådet gav sit samtykke til det igangværende 
program, blev kravet om en EF-finansiering på 88,5 
millioner ECU reduceret til 55 millioner ECU. ØSU 
understregede i sin udtalelse på daværende tidspunkt 
betydningen af et bioteknologiprogram af et rimeligt 
omfang og fandt, at det foreslåede beløb måtte betragtes 
som et minimum. 
6. Det kommende BRIDGE-program 
6.1. Kommissionen forbereder et nyt program, der skal 
hedde »Bioteknologisk forskning for innovation, udvikling 
og vækst i Europa 1990-1994 (BRIDGE)«; programmet vil 
sammenføre grundforskning og erhvervsliv. Det forelægges 
Rådet i slutningen af 1988. 
6.2. BRIDGE vil træde i stedet for det igangværende 
BAP (der afsluttes i 1989) og skal starte i 1990. 
6.3. Det igangværende rammeprogram dækker udgif­
terne til disse programmer indtil udgangen af 1991. 
6.4. I dette forslag afsættes to millioner ECU til 
undersøgelser og gennemførlighedsprojekter til støtte for 
BRIDGE. 
6.5. BRIDGE skulle gerne ligge klar om et år, så det kan 
starte i 1989, og det aktuelle forslag skulle gerne erstattes 
med et, der løber over et enkelt år, som en introduktion til 
BRIDGE. 
6.6. Kommissionen har imidlertid forkastet denne 
løsning af en lang række grunde, bl.a. fordi det anses for 
nødvendigt at afvente en evaluering af det igangværende 
BAP-program samt ønskeligt hurtigst muligt at drage 
Spanien og Portugal ind i BAP. Disse grunde findes 
fyldestgørende. 
7. Inddragelse af erhvervslivet 
7.1. En effektiv inddragelse af erhvervslivet i såvel 
forskningsprogrammerne som i de efterfølgende udvik­
lingsstadier er en væsentlig faktor ved vurderingen af det 
afkast, Det europæiske Fællesskab vil få af de penge, der 
foreslås givet ud. 
7.2. Der var delte meninger om dette punkt i det 
rådgivende CGC-udvalg for bioteknologi. 7.3. Kommissionen har overvejet dette problem ind­
gående, og det foreliggende forslag er velunderbygget på 
dette punkt. 
7.4. Kommissionens behandling af emnet ser ud til at 
falde i tråd med de principper for effektiv forskning på 
omkostningsdelingsbasis, som ØSU opstillede i sin infor-
mationsrapport og udtalelse (l) om »Fællesskabets forsk­
nings-, udviklings- og demonstrationsprogrammer med 
omkostningsdeling« samt i sin informationsrapport »Den 
teknologiske forsknings og udviklings betydning for små 
og mellemstore virksomheder«. 
7.5. De fleste kontrakter på omkostningsdelingsbasis 
indebærer tværnationalt partnerskab, og mange af dem 
omfatter partnerskab med erhvervslivet. 
7.6. Af de udvalgte programmer kræves en innovativ 
metode, som skal gennemføres med reelt samarbejde og 
fælles indfaldsvinkel til forskningsopgaver på operationelt 
niveau. For at opnå dette lancerer Kommissionen en ny 
samarbejdsmetode i sit program »Europæiske laboratorier 
uden skillevægge« (ELWW). Et ELWW-projekt beskrives 
som en åben tværnational sammenslutning af samarbej­
dende europæiske grupper med en fælles forpligtelse til 
tværfaglig målforskning. Projekterne er udformet som 
supplement til nationale stimuleringsaktiviteter i de enkelte 
medlemslande. 
7.7. I projekterne deltager 90 udvalgte grupper fra de 
mest effektive laboratorier i Det europæiske Fællesskab. 
15 % af disse grupper inddrager industrien direkte som 
finansieringspartner. Der er andre grupper tilknyttet, hvor 
erhvervslivet viser interesse for et vellykket resultat af 
projektet. Man kunne sige, at erhvervslivet her indtager en 
risikofri position, som det er let for det at acceptere. Det må 
bifaldes, at Kommissionen har gjort betydelige fremskridt 
med hensyn til imødegåelsen af denne kritik. 
7.8. Kommissionen har fulgt enhver tilkendegivelse af 
interesse fra erhvervslivets side op og tilbudt erhvervslivet 
at medfinansiere programmet på et senere udviklings­
stadium. 153 virksomheder er blevet kontaktet og over 
50 % har vist interesse. I henhold til lovmæssigt indgåede 
kontrakter overvåger erhvervsvirksomheder forløbet af de 
programmer, der interesserer dem, og deltager derefter i 
rundbordsdiskussioner med Kommissionen for at vurdere, 
hvilken lære de kan drage. 
7.9. Dette er en ny form for samarbejde med erhvervs­
livet og et pionerarbejde for BRIDGE-programmet; det 
støttes af erhvervslivets accept af de igangværende BAP-
programmer. 
7.10. Kommissionen mener, at disse procedurer, som 
støttes af erhvervslivet, i højere grad vil bidrage til at 
(!) EFT nr. C 207 af 18. 8. 1986. 
28. 3. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 80/9 
opmuntre erhvervslivet til at udvikle programmernes 
resultater end de relativt små pengebeløb, det ellers ville 
blive bedt om at indskyde. Disse procedurer vil endvidere 
bevirke en bredere videreformidling af viden om resultater­
ne til hele erhvervslivet end den, der kunne opnås med et 
enkelt bidrag fra erhvervslivet pr. program. 
7.11. Det andet aspekt af Kommissionens fremgangs­
måde, som sektionen støtter, er et bevidst forsøg på at 
udnytte huller og overlapninger mellem teknologierne og 
de dertil knyttede discipliner. 
8. Den grønne platform — en fremgangsmåde for agro­
industriel udvikling 
8.1. Kommissionen har taget endnu et skridt for at 
fremme industriens udvikling af vellykket forsknings­
arbejde inden for landbrugsbioteknologi. Den har ført 32 
landbrugsvirksomheder sammen og optrådt som fødsels­
hjælper for den grønne platform. 
8.2. Under denne ordning er store teknologisk baserede 
virksomheder gået sammen med en række producenter af 
landbrugsvarer, såsom frøselskaber og agro-levnedsmid-
delselskaber, om at etablere den grønne platform med en 
formand og sekretariat til at varetage fælles målsætninger. 
Det skal bemærkes, at visse større teknologiske virksomhe­
der endnu ikke er blevet overbevist om værdien af at deltage 
i Kommissionens programmer. 
9. Anvendelse af forskningsresultater 
9.1. ØSU har ved tidligere lejligheder slået kraftigt til lyd 
for, at planer for anvendelse af vellykkede forsknings­
resultater skal indgå som en integrerende del af ethvert 
forskningsprogram, 0) Det har endvidere argumenteret 
for, at der i det samlede finansieringsforslag tages højde for 
finansiering af relevant udviklingsarbejde. 
9.2. Kommissionen har med iværksættelsen af den 
ovenfor beskrevne udvikling opfyldt dette krav i et vist 
omfang. 
10. Risikovurdering 
10.1. Forslagene vedrørende bio-sikkerhed ved land­
brugsmæssig anvendelse af gensplejsede organismer omfat­
ter 20 tillægskontrakter (10 for luftbårne og 10 for 
jordbunds-mikroorganismer). Programmet, som i alt vil 
komme til at tælle 60 forskere fordelt på to arbejdsgrupper 
med 15 laboratorier i hver, udgør sandsynligvis den 
mindste »kritiske masse«, som Kommissionen mener vil 
kunne danne videnskabeligt grundlag for effektiv lovgiv-
(i) EFTnr. C 23 af 30. 1.1984. ning. Omkostningerne vil være på 4,4 millioner ECU, 22 % 
af Fællesskabets samlede bevilling til dette forslag. 
10.2. Kommissionens initiativ til at indsætte det 
tværtjenestelige udvalg for bioteknologisk lovgivning 
(BRIC), omfattende GD III, V, VI, XI og XII under forsæde 
af en repræsentant fra GD XI og en sekretær fra GD XII, 
hilses velkomment. Kommissionen udarbejder løbende 
direktiver, som gennem forskrifter og normer skal 
kontrollere gensplejsning og bevidst udsættelse af trans­
formerede mikroorganismer. 
10.3. Den foreslåede beskedne stigning på 1,3 millioner 
ECU, der hovedsagelig skal gå til forøgelse af personalet 
beskæftiget med samordningsaktiviteter, er i den rette 
størrelsesorden, alt taget i betragtning. 
10.4. ØSU støtter arbejdet i CUBE (Concertation Unit 
for Biotechnology in Europe) og hilser det velkomment, at 
der snart vil foreligge et forslag vedrørende kooperative 
europæiske forbindelser mellem landbrug, industri og 
forskning (ECLAIR). Det vil omfatte udviklings- og 
demonstrationsarbejde, der udspringer af det igangværen­
de BAP-program på det agro-industrielle område. ØSU bør 
høres om spørgsmålet på rette tidspunkt. 
10.5. Kommissionen bør fremlægge forslag til anvendel­
se på andre arbejdsområder så snart som muligt, enten 
særskilt eller som led i BRIDGE-programmet. 
11. Bio-informatik 
ØSU støtter forslaget om at anvende yderligere 4,3 millio­
ner ECU på dette område, i det oprindelige program 
beskrevet som »ledsageforanstaltninger«. Dette vil medføre 
en fordobling af omfanget af aktiviteter, der har direkte 
berøring med anvendelsen af edb på anvendt biologisk 
forskning. Programmet vil hermed nå frem til, hvad der nu 
anses for at være en »kritisk masse« med hensyn til 
størrelse, og heraf følger 
— at programmet vil supplere programmet for avanceret 
informatik i lægevidenskabens tjeneste (AIM), 
— at programmet vil opfylde betingelserne for erhvervs­
livet som fremlagt af CEFIC (Det Europæiske Råd for 
Sammenslutninger af Kemiske Industrier) i deres 
principskrift »Bio-informatik i Europa«. 
12. Uddannelsesaktiviteter 
Man kan også støtte forslaget om at forøge bevillingen til 
uddannelsesaktiviteter med fire millioner ECU som svar på 
den store efterspørgsel efter uddannelse og efter kvalificere­
de praktikanter. Denne aktivitet bør betragtes som kimen 
til en meget betydelig vækst i bioteknologisk innovation i 
Fællesskabet i løbet af de næste år. 
Nr. C 80/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 3. 88 
13. Spaniens og Portugals deltagelse 
I det foreliggende forslag anmodes der om fire millioner 
ECU til det igangværende programs udvidelse med Spanien 
og Portugal. Det skal ske gennem tildeling af 30-40 
kontrakter til dækning af alle aktiviteterne i det igangvæ­
rende BAP. 
Så vidt så godt, men der bør lægges særlig vægt på 
kontrakter, som knytter disse to medlemslande til eksiste­
rende kontrakter, der omfatter andre medlemslande. 
Navnlig Portugal ville få gavn af specifikke forslag, der 
kunne forbedre landets forsknings- og uddannelsesfacilite­
ter. 
14. Personale 
14.1. Seks »A« -funktionærer arbejder på det igangvæ­
rende BAP-program. Samarbejdsenheden »CUBE« dispo­
nerer over tre tjenestemænd i kategori A og en i kategori B. 
Det foreliggende forslag kræver yderligere to »A'ere« og tre 
»C'ere«. 
14.2. Omhyggelig kontrol med personaleudgifterne fra 
Kommissionens side kan kun medvirke til at styrke dens 
bestræbelser på at få valuta for pengene for sin forskning. 
Underbemanding må undgås, hvis den bevirker, at der 
bliver for lidt tid til at gennemtænke programmerne og 
deres resultater, for få kræfter til at sætte ind på at 
opmuntre og føre tilsyn med kontrahenter og mangel på 
afløsere i tilfælde af personalets sygdom eller afgang. 
15. Effektvurderinger 
15.1. Det kan kun hilses velkomment, at forslaget 
omfatter en vurdering af effekten på konkurrenceevnen og 
beskæftigelsen, men det må beklages, at der ikke, som svar 
på ØSU's udtalelse om det oprindelige program, henvises 
specielt til behovet for at være særlig opmærksom på de 
små og mellemstore virksomheders inddragelse i program­
met. Der er følgelig behov for at udarbejde en plan for 
Bruxelles, den 27. januar 1988. informering af det europæiske marked for risikovillig 
kapital om udsigterne for bioteknologien. 
15.2. Rådet og Kommissionen bør endvidere være 
opmærksomme på ØSU's udtalelse om BRITE-program-
met (J), hvori det understreger, at teknologiske fremskridt 
kun kan finde sted i et alment acceptabelt socialt og 
økonomisk klima. ØSU argumenterede derfor kraftigt for 
indførelsen af en vurdering af den sociale effekt under en 
række hovedpunkter. En sådan vurdering bør indgå i det 
kommende BRIDGE-program. 
16. Informering af offentligheden 
16.1. ØSU bad i sin tidligere udtalelse Rådet om at sikre, 
at Kommissionen gør en effektiv indsats for at informere 
offentligheden om disse emner uden at forfladige dem ved 
en alt for forenklet fremstilling. 
16.2. En vis samordning af de enkelte medlemslandes 
offentlige genforsikringsprogrammer ville være gavnlig. 
17. Internationalt samarbejde 
Der gøres endvidere opmærksom på ØSU's tidligere 
udtalelse (2), hvori Kommissionen opfordres til at arbejde 
videre med muligheden for at udstrække programmet til 
også at omfatte europæiske lande uden for Fællesskabet. 
Der er ingen henvisning til dette i det foreliggende forslag. 
18. Bioteknologisk forsknings etiske aspekter 
18.1. ØSU gjorde i sin tidligere udtalelse opmærksom på 
de moralske og etiske aspekter ved forskning i gen-teknik. 
18.2. Det forstås nu, at Kommissionen forventer, at 
Europarådets etiske udvalg tager initiativet på dette 
område. 
(!) EFT nr. C 356 af 31. 12. 1987, s. 5. 
(2) EFTnr. C 25 af 28. 1. 1985. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg