DA Den Europæiske Unions Tidende C 115/88

Regionsudvalgets udtalelse om De lokale og regionale myndigheders bidrag til kampen mod klimaændringer

(2006/C 115/20)

REGIONSUDVALGET HAR —

under henvisning til det britiske EU-formandskabs anmodning af 30. juni 2005 om at udarbejde en rapport om »De lokale og regionale myndigheders bidrag til kampen mod klimaændringer« i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1,

under henvisning til formandens beslutning af 25. juli 2005 om at henvise det forberedende arbejde til Underudvalget for Bæredygtig Udvikling,

under henvisning til konklusionerne fra Rådet af 22. og 23. marts 2005 og fra Rådet (miljøministrene) den 7. marts 2005,

under henvisning til sin udtalelse af 21. september 2000 om Grønbog om handel med emissioner af drivhusgasser inden for Den Europæiske Union og Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om EU's politikker og foranstaltninger til reduktion af drivhusgasemissionerne: Mod et europæisk klimaændringsprogram (KOM(2000) 87 endelig og KOM(2000) 88 endelig — CdR 189/2000 fin) (1),

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 65/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 28. juni 2005 om Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: At vinde kampen mod den globale klimaændring (KOM(2005) 35 endelig);

under henvisning til forslag til udtalelse (CdR 215/2005 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalget for Bæredygtig Udvikling den 6. oktober 2005 med Ken Bodfish, formand for Brighton and Hove Council (UK/PSE), som ordfører,

og ud fra følgende betragtninger:

1. Klimaet ændrer sig. Videnskabsmænd i hele verden erkender, at vi senest i 2100 kan forvente globale temperaturstigninger fra 1,4 til 5,8oC;

2. EU's Ministerråd erklærede i 1996, at den globale gennemsnitstemperatur efter dets mening ikke burde stige med mere end 2 grader over det førindustrielle niveau;

3. Klimaændringernes virkninger vil kunne mærkes overalt i verden og frem for alt på lokalt niveau i form af f.eks. mindsket afgrødeproduktion, oversvømmelser, skovbrande, jordforringelse og erosion, begrænsninger på vandforbrug, skader på vej- og jernbaneinfrastrukturen, tab af biodiversitet, afbrydelser i elforsyning, mindskede reserver af fossile brændstoffer; strukturskader og landsænkning, problemer med varmeøer (2) og luftkvalitet;

4. ekstreme vejrbetingelser som f.eks. oversvømmelser har allerede en betydelig indvirkning på den europæiske økonomi og kan vise sig katastrofal med forventede yderligere klimaændringer;

5. det erkendes, at forebyggelse af klimaændringerne giver resultater, men at det også er nødvendigt både at reducere og tilpasse sig til de virkninger af klimaændringerne, der allerede nu viser sig;

6. de lokale og regionale myndigheder spiller en vigtig rolle, når det gælder om at overvåge og vurdere klimaændringerne og orientere kommunernes og regionernes borgere om de potentielle virkninger samt udvikle strategier med henblik på at mindske og tilpasse sig til klimaændringernes virkninger og fremme et bæredygtigt energiforbrug —

på sin 62. plenarforsamling den 16.-17. november 2005 (mødet den 17. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse:

1. Regionsudvalgets holdning

Regionsudvalget

Indledning

1.1 er tilfreds med det lederskab, Kommissionen og Ministerrådet indtil nu har udvist i kampen mod klimaændringerne, og opfordrer til, at man også fastholder dette engagement i den kommende politik for klimaændringer efter 2012;

1.2 værdsætter den vilje, Ministerrådet viste i marts 2005, da man fastlagde målene for yderligere emissionsreduktioner, og opfordrer EU til at sætte øget fokus på en global reaktion på klimaændringerne for at sikre, at andre viser et tilsvarende engagement;

1.3 understreger, at de lokale og regionale myndigheder spiller en central og uundværlig rolle for at beskytte klimaet. Det er de lokale og regionale myndigheder, som har det overordnede ansvar for at fremme velfærden i et område, som leverer nøgletjenester, har indflydelse på, hvordan mennesker lever og bor, råder over håndhævelsesbeføjelser og har den praktiske knowhow og demokratiske legitimitet. De lokale og regionale myndigheder kan bidrage til et stabilt klima ved at anvende bæredygtig energi på en måde, ingen anden enkeltorganisation kan komme op på siden af;

1.4 mener, at der bør være større almen anerkendelse af den vigtige rolle, de lokale og regionale myndigheder kan spille i kampen mod klimaændringer. Derfor bør de bevilges de fornødne ressourcer;

1.5 fremhæver, at det ofte er de fattigste, både i og uden for EU, som påvirkes mest negativt af klimaændringerne, og at de ofte har begrænsede muligheder for at tilpasse sig til klimaændringernes virkninger. Ved bekæmpelsen af klimaændringerne må man prioritere, at borgerne har råd til brændsel, og forbedre energieffektiviteten samt gøre lokalområderne mere modstandsdygtige over for de forventede fremtidige virkninger;

1.6 mener, at energihierarkiet bør udgøre kernen i alle politikker: a) Reducere behovet for energi, b) Anvende energi mere effektivt, c) Anvende vedvarende energi, d) Enhver fortsat brug af fossile brændstoffer skal være ren og effektiv;

1.7 noterer, at der ofte er mange fordele at hente regionalt og lokalt ved at bekæmpe klimaændringerne, herunder en forbedring af den regionale økonomis konkurrenceevne;

2. Klimaændringer som en mulighed og ikke blot en trussel

2.1 understreger, at klimaændringer udgør en direkte sikkerhedstrussel mod Europa på grund af den stadig mere skrøbelige forsyningssikkerhed som følge af færre fossile brændstoffer og klimaændringernes negative virkninger. Europa som helhed vil opleve øgede udgifter til forsikringer og i mange tilfælde vil det være umuligt at forsikre ejendomme;

2.2 påpeger, at klimaændringerne udgør en af de største trusler mod vores livsform, men samtidig skaber de gode muligheder for at opbygge en mere bæredygtig, demokratisk og konkurrencedygtig fremtid;

2.3 mener, at de lokale og regionale myndigheder med deres erfaringer kan bidrage betydeligt til EU's fremtidige politik for klimaændringer. Med henblik herpå fremhæves nedenfor en række korte case-studier, hvor nogle af hovedtemaerne i indsatsen mod klimaændringerne overvejes og forskellige henstillinger for fremtiden fremhæves.

3. Eksempler på lokale og regionale tiltag (3)

3.1 Fremme af ekspertise og udveksling af praksis

Partnerskaber til fremme af ekspertise kan styrke og koordinere gennemførelsen af lokale og regionale strategier til bekæmpelse af klimaændringer samt udbrede viden og udveksle eksempler på god praksis. Erfaringerne fra de lokale og regionale myndigheders partnerskaber har givet betydelige resultater og bør præge politikken på europæisk og nationalt plan:

»Climate Star«-prisen, oprettet af Klima-Alliancen, belønner forbilledlige aktiviteter i kampen mod klimaændringerne og dokumenterer erfaringer og succeser i hele Europa. Ud over at belønne ekspertise fremmer prisen udveksling mellem lokale og regionale myndigheder. Nationale ordninger som f.eks. boligområdet Beacon Council Scheme om bæredygtig energi (England og Wales) fokuserer også på udveksling og kommunikation om de udfordringer, man står over for på lokalt niveau;

3.2 Fremme af vedvarende energi

Truslerne mod klimasikkerheden betyder, at vi i stigende grad bliver nødt til at anvende lokal energiproduktion. Lokalt produceret energi er ofte mere effektiv, eftersom den transmitteres over kortere afstande. De lokale og regionale myndigheder sidder med nøglen til udviklingen af mere vedvarende energikapacitet. Som følge af deres rolle i forbindelse med planlægning og indkøb har de et stort ansvar for energikapaciteten og -forbruget på lokalt niveau. Udvikling af lokal vedvarende energi er også vigtigt for at opbygge et lokalt grundlag for know-how og teknologi. Det engagement, man ser på lokalt niveau, bliver imidlertid ikke modsvaret af et engagement på højt niveau i EU. Det må ændres, så vi kan etablere den know-how og teknologi, der er forudsætningen for en konkurrencedygtig kulstoffattig fremtid:

Malmø (Sverige) har via International Council for Local Environmental Initiatives' program »Byer for klimabeskyttelse« opført et nyt boligkvarter med 1000 boliger, der forsynes med 100 % vedvarende energi. Energiforsyningen er baseret på lokale ressourcer af sol, vind og vand sammen med energi fra affald og kloakslam fra området. Boligerne er hver udrustet med en elmåler for at sikre, at byen kan kortlægge energiforbrugsmønstre og planlægge den vedvarende kapacitet i henhold hertil;

3.3 Måling og mindskelse af kulstofs lokale fodspor

De lokale og regionale myndigheder kan spille en afgørende rolle, når det gælder om at vurdere og vejlede om energiforbrug og kulstofs fodspor i deres lokalsamfund, herunder også om indenlandsk og kommercielt energiforbrug. Med henblik herpå må der lægges større vægt på at udvikle redskaber til at vurdere kulstofvirkningerne og sikre øget adgang til verificerbare data om energiforbrug:

Den tværeuropæiske DISPLAY-kampagne hjælper kommuner og deres kommunale bygninger med at udregne energiforbruget ved hjælp af særlig software. Det tilskynder dem også til at præsentere energiforbrugsdata på en brugervenlig måde i offentlige bygninger for at øge bevidstheden om energieffektivitet;

3.4 Bekæmpelse af klimaændringer — et bredt spektrum af sociale, miljømæssige og økonomiske fordele

Tilpasning til lavenergiforbrug og –produktion vil indebære en højere livskvalitet for de lokale borgere ved at mindske deres eksponering for risici, forbedre sikkerheden på vejene gennem fremme af mere bæredygtig mobilitet og ved at udvikle et mere behageligt hjemmemiljø uanset vejrforholdene. Alle disse forbedringer vil blive gennemført af de lokale og regionale myndigheder, der arbejder for at fremme den lokale indsats og etablere mere lokale markeder og bedre ressourcestyring på lokalt plan:

Brighton and Hove Council (England) har oprettet et partnerskab for energiforanstaltninger, hvis mål er at skabe et mere behageligt hjemmemiljø for dem, som er mest i risikozonen, herunder ældre og beboere i mindre boliger samt personer, som for nylig er udskrevet fra sygehuset. I 2005, kun to år efter partnerskabets oprettelse, har man forbedret hjemmemiljøet i 361 husholdninger i den private sektor, hvilket har ført til en årlig besparelse på 128 tons CO2. De strømlinede administrative tilskudsprocedurer og den omhyggelige opbygning af partnerskabets licitationsordning har gjort det muligt for partnerskabet at give lokalsamfundet en betydelig mergevinst på kort tid.

I et samarbejde med den skotske kommune Midlothian er byen Heerlen (Nederlandene) i færd med at udvikle et fjernvarmesystem, som udnytter varmt vand fra nedlagte kulminer til at opvarme lokale bygninger. Denne teknologi kombineres med en massiv stigning i anvendelsen af solenergi, herunder også i kommunale bygninger, så man sikrer stor spredning af innovation og bevidsthed om vedvarende energi i hele byen og i nabokommunerne i Tyskland;

3.5 Fremme af lokale tiltag på en række politikområder

Eksisterende bygninger, boligområder, arbejde og livsstil skal tilpasses for at sikre, at vi kan klare et uforudsigeligt, varieret og potentielt ekstremt vejrlig. Enkelhed, hårdførhed og korte forsyningslinjer vil gøre det lettere for lokalsamfundene at opnå dette. Modstandsdygtigheden over for klimaændringer kan øges ved at sikre, at grundlæggende behov som f.eks. mad, varme, lys og bekvemmeligheder opfyldes så tæt på lokalsamfundet som muligt:

Bristol City Council (England) arbejder på en »Food for Life«-forsøgsordning i 20 af områdets skoler — indkøb af uforædlet, frisk, sæsonbestemt sund mad til skolemåltider — lokalrådet arbejder sammen med »Primary Healthcare Trust« og »Soil Association«;

3.6 Fremme af jobvækst

Klimaændringerne og strategierne for bæredygtig energi skaber muligheder for at løse de grundlæggende problemer, som truer vore lokalsamfund, og udvikle en stærk ekspertise og know-how for fremtiden. Partnerskaber mellem lokalsamfundet, de lokale og regionale myndigheder, uddannelses- og sundhedssektoren og ikke at forglemme de private virksomheder vil skabe en stærkere følelse af et fælles formål og en solid tilgang efter devisen »investér for at spare«.

Newark and Sherwood District Council (England) har næsten fået bugt med det problem, at beboere i socialt boligbyggeri ikke har råd til brændsel. I 1984 var kun 6 % af boligerne i stand til at levere varme til en overkommelig pris — i dag er det 98,4 % som følge af investeringer i energieffektivitet. Moderniseringsprogrammerne har skabt 30 job lokalt hvert år i de sidste 18 år. Den samlede udgift for 7 500 ejendomme vil beløbe sig til ca. 24 mio. euro (16 mio. pund) i perioden 1988-2008. Ud over at skabe arbejdspladser har Newark oplevet bedre skoleresultater og færre psykiatriske problemer. Rådet har kunnet konstatere, at de opnåede fordele har betalt sig selv inden for fire år.

3.7 Bedre sundhed og velfærd i lokalsamfundet

Mange husholdninger i Europa har ikke råd til brændsel, hvilket udgør en betydelig sundhedstrussel. Ligeledes har alt for høje varmegrader i de seneste somre allerede ført til, at langt flere end normalt dør af varmeudmattelse. De lokale og regionale myndigheder kan forbedre deres boligmasse og gennem bygge- og planlægningsregulativer og mere effektiv opvarmning og andre anordninger sikre et mere behageligt hjemmemiljø, som er mindre udsat for ydre vejrforhold samtidig med, at man mindsker den overordnede kulstofvirkning gennem bedre ventilation og øget energieffektivitet:

Carrick District Council (England) har sammen med lejerorganisationer og andre medlemmer af Beacon Community Regeneration Partnership iværksat energieffektivitetsforbedringer i Beacon i Falmouth, som engang var et af de fattigste områder i Cornwall. Målt i resultater: Der er blevet foretaget energieffektivitetsforbedringer af 900 hjem; centralvarme- og isoleringsmålere er blevet installeret i 300 ejendomme i det første år, og der er i alt blevet sparet 274 000 euro (186 000 pund) på varmeregningen. Ifølge saneringspartnerskabet for boligområdet Beacon kan en række andre resultater også henføres til boligforbedringer: der har været tale om en sundhedsforbedring blandt beboerne, herunder en 50 % nedgang i antallet af astmaplagede; den lokale skole melder om en 100 % forbedring af drenges resultater ved den normale skoleeksamen; kriminaliteten er faldet dramatisk, herunder er der sket et fald i antallet af voldshandlinger i hjemmet og af børn, der er registreret som værende i fare; hærværk er på et lavere niveau end nogen sinde tidligere; beskæftigelsen vokser; flere ønsker at flytte til boligområdet; fællesfølelsen er vokset bemærkelsesværdigt.

Indbyggerne i Loweburg (Nederlandene) har været plaget af sundhedsproblemer som følge af fugt i deres boliger og problemer med opvarmning og træk. De regionale myndigheder, provinsen Groningen, har arbejdet sammen med et føderalt organ, konsulenter og en stor bank om at foretage en energirevision af boligerne og yde billige realkreditlån til boligejerne for at hjælpe dem med at forbedre hjemmeklimaet uden yderligere omkostninger. Det har ført til bedre sundhed og lavere udgifter til energi.

3.8 Ændring af adfærdsmønstre

Lokale og regionale myndigheder må samarbejde med den private sektor og andre områder af den offentlige sektor om at oprette partnerskaber, der fører til en vision om mindre anvendelse af energi. Dette arbejde er allerede blevet sat i værk i England og Wales, hvor den nationale sammenslutning af lokale myndigheder har udviklet en vision kaldet »Anytown 2025«, som vil gøre det muligt at udvikle et mere bæredygtigt lokalsamfund ved anvendelse af allerede eksisterende teknologi. Denne bæredygtige fremtid baseres på anvendelse af elektriske køretøjer, flere grønne områder, kombineret kraftvarmeproduktion og vejudformninger, som bremser brugen af bil, men uden at det er nødvendigt at udvikle nye teknologier. En sådan vision bør afspejles i politikker som for eksempel den kommende temastrategi om bymiljøet for at hjælpe lokale og regionale myndigheder med at træffe beslutninger, der bringer dem nærmere en bæredygtig fremtid ved anvendelse af eksisterende teknologi og knowhow.

Londons borgmester indførte som den første i Europa en daglig afgift på trafikbelastning i februar 2002. Ordningen har med stort held reduceret trafikbelastningen med 30 % og kulstofudledningerne inden for afgiftszonen er nu 20 % lavere end i 2002. Med færre biler på vejene er rejsehastigheden med offentlige transportmidler øget og stadig flere indbyggere i London vælger nu at cykle på arbejde. De ekstra indtægter har været med til at forbedre den offentlige transport i London. Et andet initiativ fra Londons borgmester til bekæmpelse af klimaændringer er indførelsen af et nyt klimaændringsagentur i London. I partnerskab med virksomheder i den private sektor skal agenturet udforme, finansiere, bygge og lede energiprojekter med lav eller ingen kulstofemission i hele London ved at anvende den reneste teknologi og skabe nye økonomiske udviklingsmuligheder. Borgmesteren planlægger også at indføre en lavemissionszone, hvorfor de mest forurenende lastbiler, turistbusser, almindelige busser og taxier ikke må køre i Storlondons gader fra og med 2008.

I Italien har mere end 350 lokale myndigheder (kommunale myndigheder og provinsmyndigheder) vedtaget og gennemført lokale Agenda 21, og i 1999 oprettedes en sammenslutning med henblik på at udvikle og udbrede tilgangen og resultaterne af gennemførelsen af lokale integrerede planer. Med udgangspunkt i en række indikatorer har hver by udarbejdet en strategi for nedbringelse af CO2-emissionen, hvilket skal ske ved at mindske energiforbruget og bevidstgøre forskellige kategorier og målgrupper af borgere, herunder skoler, og ved at fremme en fælles miljøkultur og gennemføre oplysningstiltag og -kampagner, der virker på kort, mellemlang og lang sigt.

3.9 Energitjenester frem for selve energien

Samfundet må bringes til at erkende, at borgerne ikke ønsker at forbruge energien som sådan, men ønsker de tjenester eller fordele, som energien kan levere som varme, belysning og privat transport. Nogle af disse goder, som forbindes med energi, kan udbydes uden selve energien ved at udvikle bygninger, som opvarmes af solen, og ved at give borgerne adgang til de tjenester, de har brug for, uden at bruge bilen:

Princippet med præstationskontrakter for energitjenester bør udbredes i hele EU for at sikre, at alle lokalsamfund har adgang til de energibesparelser, som energitjenesteselskaber kan levere. Kunderne drager fordel af energitjenesteselskabernes forsyning af energi i kraft af et moderniseret energisystem, men uden at de behøver at investere i eller styre dem. Energitjenesteselskaber fungerer ikke alene som energileverandører, men leverer også energitjenester som for eksempel energieffektivitetstiltag. Lokale myndigheder spiller en uundværlig rolle som betroede mellemled i forbindelse med energiprojekter ved at de sørger for energieffektive installationer og yder tilskud til forbedringer af energieffektiviteten i kommunale boliger. Lokale myndigheder er ideelt placeret til at kunne udvide potentialet for energibesparelser ved at oprette energitjenesteselskaber eller tilskynde energiselskaber til selv at blive energitjenesteselskaber ved at installere pakkeløsninger for husholdningerne og refundere omkostningerne ved energibesparelser. Det er afgørende, at de lokale eller regionale myndigheder er involveret for at sikre, at alle aktører på husholdnings- og erhvervsmarkedet har adgang til energibesparelser;

3.10 Mere effektiv energianvendelse

EU bør fokusere på at få mere ud af hver energienhed, vi forbruger, ved for eksempel at anvende højeffektive installationer, producere varme og kraft samtidig og varmeisolere bygninger:

I 1990 satte byrådet i Leicester (England) sig det mål at reducere energiforbruget og CO2-udledningen med 50 % inden 2025. Et centralt mål har været at overvåge energianvendelsen i byen gennem intelligente målingssystemer, som sender data tilbage til kommunen hver halve time fra hele byen. Kommunen har også oprettet et energicenter, der leverer omfattende energitjenester til alle dele af lokalsamfundet, herunder salg af effektive installationer, der anvender vedvarende energi. Energicentret har været banebrydende i udviklingen af kulstoffattige teknologier ved at fremme disse teknologier og fungere som bindeled mellem kunder og leverandører. Det har omfattet uddannelse af de lokale handlendes ansatte i installering af kulstoffattige teknologier;

3.11 Fremskaffelse af vedvarende energi i videst muligt omfang

Lokale og regionale myndigheder har ansvaret for 16 % af det samlede BNP i Europa. Mange myndigheder angiver nu, at de anvender en eller anden form for vedvarende energi til en del eller hele deres forbrug og gør det til et kriterium i opførelsen af nye boliger:

London-bydelen Lewisham har haft grøn energiindkøbspolitik siden 1999. I november 2000 kom 100 % af elektriciteten fra vedvarende energikilder, og bydelen blev den tredjestørste indkøber af grøn energi i Vesteuropa. Den manglende stabilitet i forsyningen af grøn elektricitet betød, at da anden udbudsprocedure var fastlagt i 2004, kom kun 80 % af elektriciteten fra vedvarende energikilder. Lewisham's mål var at hjælpe med til at skabe et marked for elektricitet fra vedvarende energikilder, og mange lokale myndigheder og offentlige organer følger nu efter.

3.12 Integration af klimaaspektet og klimasikring

EU's samt nationale, regionale og lokale politikker bør »klimasikres«, så de kan imødegå den trussel, som et mere uforudsigeligt klima udgør. Dette kan opnås ved hjælp af konsekvensanalyser af lovgivning, men også ved at lægge pres på nationale regeringer for at få dem til at udvikle skatteincitamenter, der fremmer mere bæredygtige energianvendelsesmønstre:

Byrådet i Middlesborough (England) har udviklet en evalueringsprocedure til at indkredse klimaændringernes effekt på en række af kommunens serviceydelser. Man udviklede et modul for evaluering af klimaændringernes effekt i samarbejde med en ngo-organisation, som har givet alle kommunens afdelinger mulighed for at vurdere ændrede vejrmønstres potentielle effekt på de tjenesteydelser, de udbyder. Det har ført til, at der på de 16 tjenesteydelsesområder, som nu har anvendt vurderingen, er sket ændringer i udbuddet af tjenesteydelser, herunder øgede ressourcer til vejvæsenet i tilfælde af oversvømmelse, montering af solafskærmninger på kommunale bygninger for at undgå overophedning og for kraftig blænding og ændret sammensætning af bituminøs vejbelægning for at indregne den yderligere varmepåvirkning, som sandsynligvis vil forekomme i de næste tyve år.

3.13 Lokalsamfundets engagement med hensyn til klimaændringer

Udfordringen i forbindelse med klimasikring er af en sådan størrelse, at tilpasning til og afbødning af klimaændringer kun vil få en reel virkning, hvis den tages op af samfundet som helhed, fra lokale og regionale myndigheder til forbrugere og erhvervsliv. Det vil også kræve en samlet pakke af foranstaltninger for at sikre, at vi får det størst mulige udbytte i henseende til forbedret livskvalitet, som håndtering af klimaændringer kan give. Mange af de løsninger på klimaændringer, som her er blevet fremhævet, vil kun kunne fungere, hvis de indgår i en samlet pakke af foranstaltninger. For eksempel vil en stor begrænsning af privatbilismen kun opnå bred tilslutning, hvis der forefindes lokale faciliteter af høj kvalitet og et velfungerende og bæredygtigt offentligt transportsystem. Færre privatbiler vil betyde mindre trafik og friere bevægelighed for varer og tjenester og dermed forbedring af den offentlige transport, hvilket erfaringen viser i det område af det centrale London, hvor trafikbelastningsafgiften er indført. Det gør desuden andre former for bæredygtig mobilitet, som for eksempel cykling, mere attraktivt. For at nå frem til en sådan god cirkel af forbedringer må alle dele af samfundet inddrages:

London-bydelen Islington har udviklet en ordning med »energiambassadører«, som er uddannet i energieffektivitet og borgerengagement. De besøger lokale beboere, små og mellemstore virksomheder og skoler for gennem tilbud om energitjek af bygninger at sætte fokus på bydelens energianvendelse og metoder til at nedbringe energiforbruget;

4. Regionsudvalgets henstillinger

Regionsudvalget

4.1 opfordrer Kommissionen til at erkende, at klimaændringer kræver en samlet tilgang, der skal foregå ved hjælp af samarbejde mellem alle myndighedsniveauer og i partnerskab med den private sektor, sundhedsområdet, interessegrupper fra lokalsamfundet og uddannelsessystemet og energieffektivitetsorganisationer;

4.2 opfordrer Kommissionen til at anerkende de lokale og regionale myndigheders særlige rolle, afsætte passende ressourcer til demonstrations- og formidlingsprojekter og tydeliggøre denne rolle i politikdokumenter som f.eks. den kommende hvidbog om energieffektivitet;

4.3 ønsker, at EU forpligter sig til at opfylde det mål om minimum yderligere 60-80 % emissionsreduktioner inden 2050, som man nåede til enighed om på Det Europæiske Råds møde i marts 2005, og sikrer, at dette ambitionsniveau afspejles i internationale fora, herunder De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer;

4.4 ser med tilfredshed på, at det nuværende EU-formandskab og G8-gruppen har sat fokus på klimaændringer, og opfordrer kommende EU-formandskaber til at videreføre dette arbejde;

4.5 tilskynder Kommissionen og de nationale regeringer til at klimasikre både egne politikker og Verdenshandelsorganisationens og internationale finansielle institutioners, herunder Verdensbankens, politikker;

4.6 opfordrer Kommissionen til at gøre en indsats for at få fjernet de mest ineffektive energiforbrugende produkter ved at hæve det tilladelige minimumsniveau for apparaters energieffektivitet med 10 eller 20 procent med nogle års mellemrum inden for alle de kategorier, hvor der er en markant forskel mellem de bedste og de dårligste apparater med hensyn til energiforbrug.

4.7 opfordrer Kommissionen til at anerkende, at den voksende befolkning, især i byområder, vil betyde en markant stigning i opførelsen af nye boliger. Det er en særdeles god lejlighed til at fastsætte obligatoriske standarder for bygningers energieffektivitet, som er meget højere end i direktivet om bygningers energimæssige ydeevne fra 2002 (bygningsdirektivet). Denne mulighed må man ikke lade gå fra sig. Med hensyn til byggestandarder bør man også i højere grad fremme brugen af naturlig skygge og ventilation og i mindre grad forlade sig på klimakontrol.

4.8 støtter, at klimaændringer integreres i planerne for og forvaltningen af vandressourcer;

4.9 opfordrer Kommissionen til at arbejde tæt sammen med den private sektor for at udvikle nye forsikringstyper, som anerkender og passer til klimaændringer;

4.10 opfordrer Kommissionen til at sikre, at lokale og regionale myndigheder har større og mere ens adgang til de af lokalområdets relevante tidstro data om forbrug, som er af aktuel betydning på postnummerniveau, samtidig med at privatlivets fred i relation til den enkelte bruger beskyttes. Hvis der ikke er adgang til disse data, er det umuligt for lokale og regionale myndigheder at styre overgangen til en kulstoffattig økonomi fuldt ud.

4.11 opfordrer Kommissionen til at tage med i overvejelserne, at lokale klimaændringsstrategier og -tiltag kan bidrage til Lissabon-strategiens målsætninger om job, vækst og konkurrenceevne og knytte Lissabon-strategiens politiske dagsorden og klimaændringspolitikker tættere sammen.

4.12 opfordrer Kommissionen og de nationale regeringer til i samarbejde med lokale og regionale myndigheder at gennemføre en fælles kommunikationskampagne for at indkredse og formidle klimaændringernes presserende karakter og behovet for øjeblikkelig indgriben;

4.13 opfordrer Kommissionen til at bygge videre på det arbejde, der er gjort på det lokale og regionale niveau omkring klimaændringernes konsekvenser i henseende til kønsbestemte og social uligheder for at sikre, at kvinder ikke i uforholdsmæssig stor grad rammes af klimaændringer; (4)

4.14 støtter forslaget om at anvende nogle af de generelle midler, der tildeles regionalpolitikken, til bæredygtig udvikling (og klimaændringer);

4.15 opfordrer Kommissionen til at skabe en tæt sammenhæng mellem den tematiske strategi for bymiljø og den tematiske strategi vedrørende luftforurening for at sikre et stærkt engagement i håndteringen af klimaændringer på tværs af samtlige politikområder;

4.16 opfordrer Rådet til at gå ind for større og mere langfristede mål for anvendelse af vedvarende energi, så lokale beslutningstagere kan videreudbygge den lokale kapacitet til udnyttelse af vedvarende energi;

4.17 opfordrer Kommissionen til i samarbejde med lokale og regionale myndigheder og deres europæiske netværk at udvikle en stærk vision om en kulstoffattig fremtid for forskellige typer kommuner og områder. Det skal ske ved at anvende eksisterende teknologi bedst muligt og udvikle den ekspertise, der skal til for at sikre en egentlig kulstoffattig fremtid. Kommissionen bør støtte dette gennem øget fokus på udveksling af erfaringer fra de lokale og regionale myndigheder.

Bruxelles, den 17. november 2005 Peter STRAUB Formand for Regionsudvalget

(1) EFT C 22, af 24.1.2001, s. 30

(2) På varme dage kan luften i byområder være op til omkring 4oC højere end i de omliggende områder. I byer fører kombinationen af omfattende by- og forstadslandskaber kombineret med begrænset vind og skydække til »varmeø-effekter«.

(3) Følgende eksempler er blevet indsamlet gennem direkte kendskab og netværk af lokale myndigheder i hele EU. Mange eksempler er hentet fra Storbritannien som følge af de nationale projekter om klimaændringer, som de respektive nationale sammenslutninger af lokale myndigheder i Storbritannien står bag. Ordføreren er udmærket klar over, at der er mange andre eksempler i hele EU og efterlyser større fokus på fremme af udveksling internationalt med støtte fra EU.

(4) Ifølge nyere forskning, som Climate Alliance har gennemført (www.klimabuendnis.org).