Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens meddelelse Samarbejde for at fastholde dynamikken - Evaluering af strategien for det indre marked - 2001"

(2002/C 107/21)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens meddelelse "Samarbejde for at fastholde dynamikken - Evaluering af strategien for det indre marked - 2001" (KOM(2001) 198 endelig),

under henvisning til Kommissionens beslutning af 19. april 2001 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til formandens beslutning af 7. juni 2001 om at lade udarbejde en udtalelse og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 6 "Beskæftigelse, Økonomisk politik, Indre marked, Industri, SMV",

under henvisning til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet "Strategien for EU's indre marked" (KOM(1999) 464 endelig),

under henvisning til sin udtalelse om Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget "Evaluering af strategien for det indre marked - 2000" (KOM(2000) 257 endelig; CdR 311/2000 fin)(1),

under henvisning til sin udtalelse om "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 97/67/EF for så vidt angår yderligere åbning af Fællesskabets marked for posttjenester" (KOM(2000) 319 endelig - 2000/0139 (COD); CdR 309/2000 fin)(2),

under henvisning til sin udtalelse om "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige indkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter" (KOM(2000) 275 endelig - 2000/0115 (COD)) og "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter om vand- og energiforsyning samt transport" (KOM(2000) 276 endelig - 2000/0117 (COD); CdR 312/2000 fin)(3),

under henvisning til "Forslag til Regionsudvalgets udtalelse" (CdR 200/2001 rev. 2), som blev vedtaget enstemmigt af Underudvalg 6 den 28. september 2001 med Ulrike Rodust, (D, PSE, formand for Europaudvalget i landdagen i Slesvig-Holsten) som ordfører -

på den 41. plenarforsamling den 14.-15. november 2001 (mødet den 14. november) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalgets syn på meddelelsen

Strategien for det indre marked

1.1. Med denne udtalelse ytrer Regionsudvalget sig for anden gang om Kommissionens strategi for det indre marked. Det har tidligere taget stilling til strategien for det indre marked - 2000, til det samlede koncept og til de strategiske mål. Regionsudvalget bekræfter hermed denne stillingtagen.

1.2. Regionsudvalget understreger, at det ligesom EU-institutionerne nu som før betragter realiseringen af det indre marked som en central, men hidtil kun delvis løst opgave for den europæiske integration. Uden gradvis etablering af et fælles marked i Europa ville EU miste sin integrationsmæssige dynamik. I en situation, hvor EU står over for ganske særlige udfordringer i forbindelse med debatten om dens egen fremtid, med udvidelsespolitikken og med de økonomiske konsekvenser af globaliseringen, spiller virkeliggørelsen af det indre marked en helt afgørende rolle. Det er først og fremmest gennem det indre marked, at EU bliver en håndgribelig realitet for borgerne.

1.3. Kommissionens strategi til gennemførelse af det indre marked i løbet af de næste 5 år, som er udviklet siden 1999, de hertil formulerede strategiske mål og kortsigtede målrettede aktioner såvel som planen om at revidere disse målsætninger hvert halvandet år og ajourføre dem ved hjælp af nye retningslinjer er nødvendige forudsætninger for systematisk realisering af det indre marked. Regionsudvalget støtter denne strategi.

1.4. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at effektivisering af EU's kapital-, produkt- og tjenestemarkeder, forbedring af erhvervsklimaet, forbedring af borgernes livskvalitet og udnyttelse af fordelene ved det indre marked i en verden i forandring er fire væsentlige udgangspunkter for realisering af det indre marked.

1.5. Men også for indre markedsstrategien 2001 gælder Regionsudvalgets krav om, at bestræbelser for at skabe sikre og konkurrencedygtige arbejdspladser skal have en central placering blandt foranstaltningerne til forbedring af det indre markeds funktion. Regionsudvalgets forslag i den forbindelse er der imidlertid hidtil kun taget begrænset hensyn til ved gennemførelsen af det indre marked.

1.6. Regionsudvalget understreger desuden på ny grænserne for en liberaliseringspolitik og fastslår, at Rådets vedtagelse af strategien for det indre marked kun kan indebære en frivillig forpligtelse for medlemsstaterne, men ikke påføre dem pligt til at gennemføre Kommissionens konkrete forslag. Medlemsstaternes ret til at undersøge EU-direktivernes effektivitet, før de omsættes til national ret, bør ikke begrænses.

1.7. Regionsudvalgets krav om hensyntagen til subsidiaritetsprincippet og til regionernes og kommunernes interesser er ikke tomme ord. Regionsudvalget anerkender de tydelige bestræbelser, Kommissionen i indre markedsstrategien har udfoldet for at forbedre det indre markeds nærhed i forhold til borgerne og dermed åbne det for de små og mellemstore virksomheder. Ikke desto mindre savner Regionsudvalget i indre markedsstrategien klare tanker om at inddrage regionerne og kommunerne med deres mangfoldige muligheder og netværker i gennemførelsen af de foreslåede foranstaltninger. En sådan inddragelse efterlyses på ny overalt, hvor den er fornuftig og nødvendig, ikke mindst for at gøre det muligt at styre anvendelsen af subsidiaritetsprincippet bedre.

Indre markedsstrategien 2001

1.8. Indre markedsstrategien kan kun fungere, hvis EU-institutionerne rettidigt omsætter de målrettede aktioner til retsforskrifter, og disse anvendes i medlemsstaterne.

1.9. Erfaringerne med indre markedsstrategien 2000 har vist, at et for omfattende og ikke tilstrækkeligt målrettet program støder på problemer i forbindelse med gennemførelsen. Regionsudvalget mener som Kommissionen, at status over omsættelsen af de målrettede aktioner til retsforskrifter inden for de sidste 12 måneder er utilfredsstillende. Det bifalder Kommissionens konklusion, som går ud på at reducere indre markedsstrategiens konkrete aktioner til 76, hvoraf de 40 prioriteres.

1.10. Også medlemsstaternes gennemførelse af vedtagne retsforskrifter kan forbedres, skønt det er lykkedes at reducere gennemførelsesunderskuddet. Der er stadig en række medlemsstater, der med hensyn til gennemførelse ligger langt efter gennemsnittet. Det er stadig et åbent spørgsmål, om kravet fra Det europæiske Råd i Stockholm i marts 2001 om fuldstændig gennemførelse af de vedtagne retsforskrifter og reduktion af gennemførelsesunderskuddet til 1,5 % inden foråret 2002 faktisk kan efterleves. At dømme ud fra de hidtidige erfaringer er kravet nok for ambitiøst.

1.11. Gennemførelsen af det indre marked berører mange sektorer. Men det tjener gennemførelsen bedre, at et mindre antal aktioner faktisk omsættes til direktiver og anvendes af medlemsstaterne, end at en utilstrækkelig del af en mere omfattende strategi realiseres. Derfor støtter Regionsudvalget Kommissionens plan om at prioritere. Også tanken om at forbedre informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne og Kommissionen om gennemførelsen er rigtig. Men det er i den forbindelse nødvendigt at inddrage de mange informationsformidlere i regioner og kommuner.

1.12. Udvælgelsen af aktioner i forbindelse med indre markedsstrategien 2001 bygger på Kommissionens egne analyser og iagttagelser, men også på tilbagemeldinger stammende fra dialogen med virksomheder og borgere. Det fremgår af det foreliggende statistiske materiale om manglerne ved det indre markeds funktion, at de største problemer for de små og mellemstore virksomheder og for borgerne ligger i følgende sektorer: fri bevægelighed for varer, etableringsret, tjenesteydelsesbestemmelser, fri bevægelighed for personer, skattespørgsmål, miljø- og forbrugerbeskyttelsesproblemer, offentlige indkøb og konkurrence. Regionsudvalget tilråder, at man i højere grad koncentrerer indre markedsstrategiens operationelle mål og målrettede aktioner om disse problemfelter og foretager en hensigtsmæssig prioritering.

1.13. De små og mellemstore virksomheder og borgerne har gang på gang problemer med at finde ud af, hvilke rettigheder der gælder i det indre marked. De kontaktpunkter for det indre marked, der er oprettet i medlemsstaterne med den opgave at undersøge klager og løse forekommende problemer, arbejder meget forskelligt. Det er endnu ikke alle, der er klar over, at disse organer overhovedet eksisterer, og deres evne til at løse problemer er stadig begrænsede. For at det indre marked kan gennemføres, er det nødvendigt, at disse kontaktpunkter udbygges og indgår i et interaktivt netværk. Målet må være, at disse organer bliver alment kendte og bliver i stand til at løse også grænseoverskridende problemer hurtigt og ubureaukratisk. Dertil kræves mere end etablering af elektroniske netværk og direkte formidling af den aktuelle retstilstand i det indre marked.

Målrettede aktioner i indre markedsstrategien 2001

1.14. De målrettede aktioner, Kommissionen foreslår som led i indre markedsstrategien 2001, vil efter Regionsudvalgets opfattelse bidrage til fortsat realisering af det indre marked. Der bør i den forbindelse tages hensyn til følgende:

1.15. Det planlagte online-net til "interaktiv problemløsning" og den tilstræbte "interaktive politikplanlægning" kan føre til hurtigere og mere problemorienteret realisering af det indre marked, hvis Kommissionen sørger for, at de regionale og lokale aktører inddrages aktivt i dialogen. Men skal man have noget ud af sådanne instrumenter, er det en forudsætning, at ideer og initiativer faktisk får lov at præge indre markedsstrategiens videreudvikling.

1.16. Den tilstræbte yderligere liberalisering af forskellige markedssektorer bifaldes i princippet. Det gælder f.eks. det indre marked for godstransport og international personbefordring ad jernbane. Men EU's liberaliseringspolitik må ikke føre til, at bestemte regioners eller kommuners udviklingsmuligheder indskrænkes eller endog hindres. Det offentlige må fortsat have mulighed for at tage initiativer, især hvor der er et behov, men hvor privatøkonomiske alternativer ikke byder sig til eller ikke er bæredygtige.

1.17. Regionsudvalget tilslutter sig i princippet Kommissionens ønske om at befri virksomhederne for belastende forskrifter og bestemmelser og lette deres adgang til markedet via yderligere produktstandardisering. Regionsudvalget bifalder udtrykkeligt Kommissionens plan om at udvikle en "strategi for forenkling af de lovgivningsmæssige rammer" og forventer, at en sådan strategi navnlig kommer til anvendelse på EU-plan.

1.18. Også Regionsudvalget finder det ønskeligt, at der udarbejdes en ramme for statsstøtte til forskning og udvikling, forudsat den skaber lige konkurrencemæssige muligheder. Dertil hører en EU-forskningspolitik, der ikke udelukker støtte til mellemstore forskningsprojekter og tillader differentieret national og i givet fald regional forskningsstøtte.

1.19. Bestræbelserne for "nye åbne europæiske arbejdsmarkeder" må have en fremtrædende plads blandt aktionerne til fremme af det indre marked for borgerne, og aktionerne til inddragelse af miljøaspekterne i forbindelse med det indre marked såvel som aktionerne til fremme af fødevaresikkerhed, til overvindelse af hindringer på det sociale område og til fremme af grund- og videreuddannelse skal tjene til at realisere denne målsætning. Men den varslede handlingsplan må ikke nøjes med at fjerne grænseoverskridende hindringer for at fremme mobiliteten, men skal samtidig give de regionale og lokale myndigheder mulighed for effektivt at udnytte disse nye europæiske arbejdsmarkeder. Regionsudvalget bifalder Kommissionens ønske om allerede nu at inddrage ansøgerlandene i forbindelse med de eksterne aspekter af det indre marked.

2. Regionsudvalgets henstillinger

Horisontale aktioner

2.1. For at sikre, at EU-institutionerne rettidigt omsætter indre markedsstrategiens aktioner til retsinstrumenter, foreslår Regionsudvalget, at de prioriterede aktioner tillægges en særlig forrang, og at de skiftende rådsformandskaber foranlediges til at optage omsætningen af disse aktioner i deres arbejdsprogram som et prioriteret mål.

2.2. I forbindelse med dialogen med markedsaktørerne kan Kommissionen benytte forskellige web-steder, nationale koordinationscentre og kontaktpunkter, herunder EU's forbrugeroplysningskontorer og Euro Info Centrene (EIC). For at forbedre informationsudvekslingen mellem medlemsstaterne og Kommissionen om gennemførelsen af det indre marked foreslår Regionsudvalget, at man i højere grad end hidtil benytter sig af gensidig konsultation som instrument til at fremme det indre markeds gennemførelse. Det foreslår, at Euro Info Centrene og eventuelt også forbrugeroplysningskontorerne ikke blot udbygges som kontaktsteder, men at der på disse kontaktsteder oprettes "indre markeds-arbejdsgrupper" under medvirken af bl.a. repræsentanter for brancheorganisationer, fagforeninger, handels- og industrikamre og regionale og lokale myndigheder. Dermed ville Kommissionen få mulighed for at føre en dialog med de nævnte repræsentanter om gennemførelsen af indre markedsstrategien og om konsekvenserne for de regionale og lokale markeder. Andre eksempler viser, at Kommissionen udmærket er i stand til at iværksætte og støtte sådanne initiativer.

2.3. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at der må udvikles brugbare indikatorer til måling af fremskridt inden for det indre markeds forskellige områder. Det forventer, at der bliver tale om indikatorer, der også kan måle udviklingen og konsekvenserne af de nye indre markedsregler på det regionale og det lokale niveau. Dertil hører ikke blot indikatorer for fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, etableringsret, priser og standardisering, men også indikatorer, der siger noget om udvidelsen af det europæiske arbejdsmarked, beskæftigelsesudviklingen, de sociale systemers kompatibilitet og mobiliseringen af iværksætterånden.

Operationelle, kortsigtede målrettede aktioner inden for det indre markeds strategisk vigtige områder (markeder, virksomheder, borgere og eksterne aspekter)

2.4. Regionsudvalget foreslår, at der som led i evalueringerne af indre markedsstrategien foretages en analyse af såvel mangler som opnåede resultater i forbindelse med de operationelle, kortsigtede målrettede aktioner, byggende dels på Kommissionens egne netværk, dels på dialogen med SMV og borgerne og dels på den tilstræbte "interaktive politikplanlægning".

2.5. Indførelsen af euroen som europæisk valuta er næste afgørende skridt i etableringen og styrkelsen af det indre marked. Mange frygter - med eller uden grund - prisstigninger i forbindelse med indførelsen af den nye valuta. Regionsudvalget beder Kommissionen om at træffe foranstaltninger, der kan styrke borgernes tillid til den nye valuta, og om omhyggeligt at følge konsekvenserne for prisudviklingen. Til disse foranstaltninger hører ikke mindst reduktion og harmonisering af gebyrerne for pengeløse betalinger mellem medlemsstaterne.

2.6. Prissammenligninger er en god indikator for økonomisk integration og for markedets funktion. F.eks. udgør prisforskellene i EU på underholdningselektronik op til 40 %, og på friske levnedsmidler er forskellene endog endnu større. De forskellige momssatser kan ikke alene forklare disse prisforskelle. Indtil en tredjedel af forskellene skyldes produktimage. Andre årsager er konkurrence-, salgs- og markedsføringsmæssige begrænsninger i tjenesteydelsessektoren. Derudover er det retsforskrifter og problemer med teknisk harmonisering, der volder virksomhederne de største bekymringer. Kun effektive, konkurrenceorienterede markeder, hvor varerne handles frit, udøver et vedvarende tryk på priserne. Regionsudvalget kræver dels undersøgelser, der kan belyse disse problemer og resultere i løsningsforslag, dels fortsættelse af arbejdet med at gennemføre den omfattende strategi for det indre marked for tjenesteydelser.

2.7. Regionsudvalget betragter den aktuelle dialog i samfundet om en borgernær og bæredygtig forbrugerpolitik som en chance til at få foretaget nødvendige korrektioner i landbrugspolitikken, der beredte vejen for det fælles marked. Det drejer sig først og fremmest om produktion, forarbejdning og markedsføring af sunde levnedsmidler af høj kvalitet og samtidig om at styrke dyre- og miljøbeskyttelse. Medlemsstaterne er underlagt reglerne for intern handel i Fællesskabet og de internationale im- og eksportregler. Det har store konsekvenser for forbrugerbeskyttelsen: Regionsudvalget kræver varigt EU-forbud mod anvendelse af kødmel og animalsk fedt til foder, en obligatorisk BSE-testgrænse på 24 måneder i forbindelse med kvæg og udvidelse af testningen, så den omfatter får og geder. Dyrebeskyttelsen skal forbedres ved at skærpe EU's og de nationale regler for husdyrhold. Eksportstøtte til levende slagtedyr skal afskaffes og tidsfristerne i forbindelse med transport af levende kvæg klart begrænses. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at ændre det hidtidige landbrugsstøttesystem: EU's betalinger til produktionsbundne udgifter skal for fremtiden i højere grad gå til den såkaldte anden søjle, som omfatter naturbeskyttelse, fremme af kvalitetssikringssystemer, anvendelse af biomasse til energi m.m. Regionsudvalget finder, det bør undersøges, om EU's medfinansieringsandel kan forhøjes i forbindelse med foranstaltninger tilhørende anden søjle.

2.8. Liberaliseringen inden for transport- og energisektoren, af kommunikations- og posttjenesterne og af de finansielle tjenesteydelser har udløst en markedsøkonomisk dynamik, som alle medlemsstater har haft udbytte af. Men liberaliseringen af disse markeder går i stadig stigende grad ud over især de struktursvage landlige regioners forsyning med infrastrukturmæssige tjenesteydelser. Regionsudvalget opfordrer derfor Kommissionen til for fremtiden at være mere opmærksom på de regionale konsekvenser af liberaliseringspolitikken og til som fast regel at beskrive og evaluere dem i et særligt kapitel i relevante forslag (f.eks. de planlagte foranstaltninger til liberalisering af godstransport ad jernbane, som forventes forelagt i december 2001). Det samme gælder i forbindelse med forslag, der øger konkurrencepresset på SMV og struktursvage regioner, og ikke mindst i forbindelse med gennemførelsen af henstillingerne i "Basel II".

2.9. Regionsudvalget kræver en europæisk konkurrence- og støttepolitik, der tager hensyn til regionalpolitiske mål og garanterer fair konkurrence. Dette gælder også i forbindelse med offentlige infrastrukturer og andre foranstaltninger, der skal forbedre regionernes muligheder for at tiltrække virksomheder. Regionsudvalget forventer, at Kommissionen skaber klare, positivt formulerede retlige rammer for den offentlige infrastrukturpolitik og for privat- offentligt samarbejde om forsyningspligtydelser.

2.10. Det er langt sværere for SMV end for industrien at klare sig i konkurrencen. Kommissionen forlanger nu, at tilskudsmodtagerne skal stille bankgaranti for de forskudsbetalinger (såkaldte advanced payments), de modtager ved påbegyndelsen af et projekt. Denne garantiordning indebærer ikke bare udgifter, men begrænser også kreditmulighederne i forbindelse med andre projekter, hvorved særlig SMV's aktionsradius indsnævres afgørende. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at svare med drastiske sanktioner, hvis tilskudsmodtagere begår overtrædelser, så uregelmæssigheder kan forebygges. Det ønsker undersøgt, om SMV kan få en undtagelse fra garantikravet i forbindelse med forskudsbetalinger.

2.11. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at det europæiske økonomiske område lider af overregulering, og at navnlig SMV's udviklingsmuligheder begrænses stærkt derved. Det beklager, at EU selv i ikke uvæsentlig grad har bidraget til denne udvikling. Det bifalder derfor kraftigt Kommissionens plan om inden udgangen af 2001 at forelægge en omfattende strategi til forenkling af lovgivningen både på EU- og på nationalt plan. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til i den forbindelse at give nøje agt på subsidiaritetsprincippet og koncentrere sig om rammelovgivning.

2.12. Regionsudvalget beklager, at mange EU-initiativer til fremme af den økonomiske udvikling i det indre marked får deres effektivitet begrænset af komplicerede krav og uigennemsigtige beslutningsprocesser. Dette gælder også strukturfondsstøttens afvikling efter regler, der ikke så sjældent er uforenelige med eksisterende, velfungerende institutioner i medlemsstaterne, med det resultat, at der opbygges parallelle forvaltningsstrukturer. Regionsudvalget beder Kommissionen om at være opmærksom på dette i forbindelse med interimsevalueringen og om at forelægge en rapport med forslag til forenkling af støtteafviklingen på grundlag af eksisterende regionale og nationale forvaltningsstrukturer.

2.13. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at det er vigtigt at sørge for, at SMV og borgerne får kendskab til deres rettigheder i det indre marked, og at forekommende problemer løses hurtigst muligt. For at give anonyme dialognet et ansigt og for at fremskynde den konkrete problemløsning også i enkelttilfælde foreslår Regionsudvalget, at der på EU-plan udpeges en "indre markeds-ombudsmand", som borgerne og virksomhederne kan henvende sig til, og som kan sikre anvendelsen af lovgivningen om det indre marked i samarbejde med kontaktstederne og regeringerne i medlemsstaterne.

2.14. Med det indre markeds gennemførelse lader processen mod fri bevægelighed, etableringsret, konkurrence og vækst sig ikke mere standse. Men de små og mellemstore virksomheders grænseoverskridende virke kan stadig vanskeliggøres af både såkaldt hårde og bløde hindringer, som det fremgår af følgende eksempler:

2.15. Enhver virksomhed, der arbejder på tværs af grænserne, må regne med at blive udsat for krav om at indgå en overenskomst, der er gyldig i nabolandet. Desuden forventer fagforeningerne i nabolandet, at arbejdstagerne i den udsendende virksomhed er medlemmer af det relevante fagforbund, også selv om virksomheden ikke har noget sæde i nabolandet. Heraf følger en usikker retstilstand for den udsendende virksomhed, så meget mere som der i mange tilfælde ikke findes kodificerede bestemmelser om mindsteløn (byggepladsoverenskomst), og lønvilkårene vanskeligt kan sammenlignes med hinanden på tværs af grænserne på grund af forskellige regler om ikke-lønmæssige arbejdskraftomkostninger, som kan indebære, at de ikke-lønmæssige ydelser ikke anerkendes i forbindelse med bestemmelserne om mindsteløn. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at udarbejde en synoptisk oversigt med praktisk gennemførlige forslag for i det mindste at give virksomhederne midler i hænde til at etablere tilnærmelsesvis sammenlignelighed.

2.16. Regionsudvalget er enig med Kommissionen i, at arbejdstagernes mobilitet i det indre marked stadig bremses af talrige faktorer, og at afviklingen af disse begrænsninger for mobiliteten er en central opgave som led i gennemførelsen af indre markedsstrategien. Dette kræver ikke nødvendigvis harmonisering af skatte- og socialsikringssystemerne i medlemsstaterne. Afgørende er derimod generelle regler, der gør forskellige institutionelle systemer kompatible for den enkelte arbejdstager. Regionsudvalget bifalder derfor, at Kommissionen i foråret 2002 agter at forelægge en handlingsplan om åbning af nye arbejdsmarkeder i EU, og at den vil forelægge yderligere forslag om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer. Men Regionsudvalget understreger, at det ikke blot skal føre til øget mobilitet for højtuddannede, men for arbejdstagere på alle kvalifikationsniveauer.

2.17. Regionsudvalget beder Kommissionen om i sine støtteprogrammer (bl.a. Eures og Interreg) i tilknytning til de hidtidige positive resultater i grænseregionerne i højere grad end hidtil at inddrage initiativer til overvindelse af bløde mobilitetshindringer. Navnlig i grænseområderne må sprogindlæring prioriteres for at fremme mobiliteten i EU og realiseringen af det indre marked. I den forbindelse bifalder Regionsudvalget f.eks. informations- og pr-kampagnen "Det Europæiske Sprogår 2001". Regionsudvalget opfordrer Kommissionen og Europa-Rådet til at videreføre dette initiativ i form af specifikke aktioner med henblik på at fremme mobiliteten.

Bruxelles, den 14. november 2001.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 148 af 18.5.2001, s. 16.

(2) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 20.

(3) EFT C 144 af 16.5.2001, s. 23.