FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 10/2006

fastlagt af Rådet den 27. juni 2006

med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. …/2006 af … om det finansielle instrument for miljøet (Life+)

(2006/C 238 E/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

Miljøbeskyttelse er et af de vigtigste mål i de erklæringer om de styrende principper for bæredygtig udvikling, som Det Europæiske Råd har vedtaget. Det er højt prioriteret inden for Fællesskabets medfinansiering og bør primært finansieres gennem Fællesskabets horisontale finansielle instrumenter, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, Den Europæiske Fiskerifond og syvende rammeprogram for forskning.

Disse finansielle fællesskabsinstrumenter dækker ikke alle prioriteter på miljøområdet. Der er derfor behov for et finansielt instrument for miljøet (Life+), der specifikt skal støtte udvikling og gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og –lovgivning, navnlig målene i Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (4) , der er fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1600/2002/EF af 22. juli 2002.

Foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, skal opfylde støtteberettigelseskriterierne for at sikre den bedst mulige udnyttelse af fællesskabsmidlerne. Især for den del af budgettet, der er omfattet af uddelegeret forvaltning, skal foranstaltninger og projekter opfylde yderligere støtteberettigelseskriterier for at sikre europæisk merværdi og undgå finansiering af tilbagevendende aktiviteter som f.eks. daglige gøremål.

Målet om en effektiv politikudformning og -gennemførelse inden for rammerne af sjette miljøhandlingsprogram kan kun opfyldes, hvis der ydes støtte til bedste praksis eller demonstrationsforanstaltninger og -projekter til udvikling eller gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik; demonstration af innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter; konsolidering af videnbasen; opbygning af gennemførelseskapacitet; fremme af god forvaltning, netværkssamarbejde, udveksling af erfaringer og af bedste praksis; forbedring af informationsformidling, miljøbevidsthed og kommunikation. Den finansielle støtte inden for rammerne af denne forordning bør derfor bidrage til udarbejdelse, gennemførelse, overvågning og evaluering af miljøpolitik og -lovgivning samt kommunikation og formidling heraf i hele Fællesskabet.

Life+ bør opdeles i tre komponenter: Life+ natur og biodiversitet, Life+ miljøpolitik og -governance og Life+ information og kommunikation. Det bør være muligt for foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, at bidrage til opfyldelsen af de specifikke mål for mere end én af disse tre komponenter og at omfatte deltagelse af mere end én medlemsstat samt tillige at bidrage til udvikling af strategier til opfyldelse af miljømålene.

Kommissionen bør for at varetage sin rolle i forbindelse med igangsættelsen af miljøpolitikudformning og -gennemførelse bruge midler fra Life+ til at gennemføre undersøgelser og evalueringer, til at udføre opgaver med henblik på gennemførelse og integration af miljøpolitik og -lovgivning, til at holde møder, seminarer og workshops med eksperter og interessenter, til at udvikle og opretholde netværker og til at udvikle og opretholde computersystemer. Kommissionen bør i øvrigt anvende den centralt forvaltede del af Life+-budgettet til aktiviteter vedrørende oplysning, offentliggørelse og formidling, herunder arrangementer, udstillinger og lignende oplysningsforanstaltninger, til udarbejdelse af og til afholdelse af omkostninger i forbindelse med produktion af audiovisuelt materiale og til teknisk og/eller administrativ bistand i relation til fastlæggelse, udarbejdelse, forvaltning, overvågning og revision af samt tilsyn med programmer og projekter.

Ikke-statslige organisationer (ngo'er) bidrager til udviklingen og gennemførelsen af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning. Det vil derfor være hensigtsmæssigt for den centralt forvaltede del af Life+-budgettet at støtte en række passende kvalificerede miljø-ngo'ers aktiviteter ved konkurrencebaseret og gennemsigtig ydelse af årlige driftstilskud. Sådanne ngo'er vil skulle være uafhængige og arbejde uden gevinst for øje og udføre aktiviteter i mindst tre europæiske lande, enten alene eller som en sammenslutning.

Erfaringen med de nuværende og tidligere instrumenter har vist, at der er behov for at planlægge og programmere på et flerårigt grundlag og for at koncentrere indsatsen for at fremme miljøbeskyttelse ved at prioritere og fokusere på aktivitetsområder, hvor Fællesskabets medfinansiering kan bære frugt.

Medlemsstaterne bør udarbejde nationale årlige arbejdsprogrammer, der er forskellige fra både de planer eller programmer, der er udarbejdet for en række sektorer, og som fastsætter en ramme for fremtidig tilladelse til udvikling af projekter, og fra de planer og programmer, som skal vurderes i henhold til direktiv 92/43/EØF, og disse arbejdsprogrammer bør ikke betragtes som planer og programmer omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet (8) .

Der er behov for at konsolidere et antal eksisterende miljøinstrumenter og for at forenkle programmeringen og forvaltningen ved at oprette et enkelt, strømlinet finansielt instrument for miljøet.

Der er også behov for at sikre en smidig overgang, og aktiviteter, som finansieres via de nuværende programmer, skal fortsat overvåges og underkastes revision og kvalitativ evaluering, efter at de er udløbet.

Denne forordning fastlægger for programmets samlede varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (9) .

Det generelle mål for Life+ er at bidrage til gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, og navnlig at yde støtte til gennemførelsen af sjette miljøhandlingsprogram. Medlemsstaterne kan skabe europæisk merværdi ved at arbejde sammen gennem fællesskabsinstrumenter med henblik på at forbedre spredning til nationalt eller lokalt niveau, opnå fællesskabsmål eller fremme udveksling af oplysninger i hele Fællesskabet. Målet med Life+ kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.

De gennemførelsesforanstaltninger, som denne forordning bemyndiger Kommissionen til at træffe, er forvaltningsforanstaltninger, der vedrører gennemførelse af et program med store budgetmæssige konsekvenser, som omhandlet i artikel 2, litra a), i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (10) . Visse gennemførelsesbestemmelser bør derfor vedtages i overensstemmelse med den forvaltningsprocedure, der er fastsat i denne afgørelses artikel 4. Denne forordning fastlægger imidlertid en generel ramme og gælder i syv år. Fællesskabets prioriteter og de nationale prioriteter vil sandsynligvis udvikle sig betydeligt i denne periode. Forordningen henviser også mange væsentlige beslutninger til flerårige strategiske programmer og nationale årlige arbejdsprogrammer. De omhandlede emner er kritiske for de enkelte medlemsstater og af afgørende betydning for deres nationale miljøpolitik. Det er derfor mere hensigtsmæssigt, at visse andre bestemmelser vedtages i overensstemmelse med forskriftsproceduren i artikel 5, for at give medlemsstaterne mulighed for at forelægge de foreslåede foranstaltninger for Rådet til overvejelse. Forskriftsproceduren er også velegnet til vedtagelsen af ændringer til bilagene til denne forordning, der fastsætter væsentlige bestemmelser, især hvilke foranstaltninger, der er støtteberettigede, og til fastsættelsen af andre gennemførelsesbestemmelser end de tekniske foranstaltninger, der udtrykkeligt er nævnt i denne forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Formål

1. Ved denne forordning oprettes et finansielt instrument for miljøet (»Life+«).

2. Det generelle mål for Life+ er at bidrage til gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, herunder integrering af miljøhensyn i andre politikker, og dermed at bidrage til en bæredygtig udvikling.

Life+ skal navnlig yde støtte til gennemførelsen af sjette miljøhandlingsprogram, herunder temastrategierne, og finansiere foranstaltninger og projekter med europæisk merværdi i medlemsstaterne.

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

Artikel 3

Støtteberettigelseskriterier

1. Foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, skal støtte opfyldelsen af det generelle mål i artikel 1, stk. 2. Foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, skal om muligt fremme synergier mellem forskellige prioriteter i sjette miljøhandlingsprogram samt integration.

2. Foranstaltninger omhandlet i flerårige strategiske programmer udarbejdet i overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, nationale årlige arbejdsprogrammer vedtaget i overensstemmelse med artikel 6, stk. 5, og projekter, der gennemføres i henhold til disse programmer, skal opfylde følgende kriterier. De skal være:

af interesse for Fællesskabet ved at yde et betydeligt bidrag til virkeliggørelsen af det generelle mål for Life+, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, og

3. Med henblik på at sikre europæisk merværdi og undgå finansiering af tilbagevendende aktiviteter skal foranstaltninger, der er omhandlet i nationale arbejdsprogrammer, og projekter, der gennemføres i henhold til disse programmer, desuden opfylde mindst et af følgende kriterier:

Artikel 4

Specifikke mål

1. Life+ er opdelt i tre komponenter:

2. De specifikke mål for Life+ natur og biodiversitet er:

at bidrage til gennemførelse af Fællesskabets politik og lovgivning om natur og biodiversitet, navnlig direktiv 79/409/EØF og direktiv 92/43/EØF, også på lokalt og regionalt niveau, og at støtte yderligere udvikling og gennemførelse af Natura 2000-nettet, herunder naturtyper og arter i kyst- og havområder

at bidrage til at konsolidere videnbasen med henblik på udvikling, vurdering, overvågning og evaluering af Fællesskabets politik og lovgivning om natur og biodiversitet

at støtte udformningen og gennemførelsen af politiske strategier og instrumenter med henblik på overvågning og vurdering af natur og biodiversitet samt de faktorer, pres og reaktioner, der indvirker herpå, især i relation til opfyldelsen af målet om at standse nedgangen i biodiversiteten i Fællesskabet frem til 2010

3. De specifikke mål for Life+ miljøpolitik og -governance er i relation til målene i sjette miljøhandlingsprogram, herunder for de prioriterede områder klimaændringer, miljø og sundhed og livskvalitet samt naturressourcer og affald:

at bidrage til at udvikle og demonstrere innovative politiske strategier, teknologier, metoder og instrumenter

at bidrage til at konsolidere videnbasen med henblik på udvikling, vurdering, overvågning og evaluering af miljøpolitik og -lovgivning

at støtte udformningen og gennemførelsen af strategier for overvågning og vurdering af miljøtilstanden samt de faktorer, pres og reaktioner, der påvirker den

4. De specifikke mål for Life+ information og kommunikation er:

5. Bilag I indeholder listen over støtteberettigede foranstaltninger.

Artikel 5

Interventionstyper

1. Fællesskabets finansiering kan antage følgende juridiske former:

2. Tilskud fra Fællesskabet kan ydes i forskellige former, f.eks. gennem rammeaftaler om partnerskab, deltagelse i finansielle mekanismer og fonde eller som medfinansiering i form af drifts- eller aktivitetstilskud. Driftstilskud til organer, som forfølger mål af almen europæisk interesse, er ikke omfattet af finansforordningens bestemmelser om degressivitet.

3. For aktivitetstilskud fastsættes den maksimale medfinansieringssats til 50 % af de støtteberettigede udgifter. Den maksimale medfinansieringssats for Life+ natur og biodiversitet kan imidlertid i undtagelsestilfælde være op til 75 % af de støtteberettigede udgifter, hvis der er tale om foranstaltninger og projekter rettet mod prioriterede naturtyper eller arter med henblik på gennemførelse af direktiv 79/409/EØF eller direktiv 92/43/EØF, når det er nødvendigt for at nå bevaringsmålet.

4. I tilfælde af offentlige indkøbsaftaler kan udgifter til indkøb af varer og tjenesteydelser dækkes med fællesskabsmidler. Der kan bl.a. være tale om udgifter til information og kommunikation samt forberedelse, gennemførelse, overvågning, kontrol og evaluering af projekter, politikker, programmer og lovgivning.

5. Hvis en medlemsstat træffer beslutning herom, er personaleudgifter berettiget til medfinansiering fra Fællesskabet på følgende betingelser:

en sådan fællesskabsfinansiering må for nationale organers vedkommende ikke repræsentere mere end 2 % af Fællesskabets bidrag til medlemsstatens nationale årlige arbejdsprogram for det pågældende år. De ansatte skal udføre supplerende opgaver, som de nationale myndigheder ikke tidligere udførte i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabsprogrammer

udgifterne til embedsmænds løn må kun finansieres i det omfang, de vedrører udgifter til projektgennemførelsesaktiviteter, som den pågældende offentlige myndighed ikke ville have gennemført, hvis projektet ikke var blevet iværksat. De ansatte skal være stillet specielt til rådighed for et projekt, og der skal være tale om ekstraudgifter i forhold til det eksisterende faste personale.

Artikel 6

Programmering

1. Kommissionen udarbejder et første flerårigt strategisk program for 2007-2010 og et andet flerårigt strategisk program for 2011-2013. Disse programmer opstiller de væsentligste mål, prioriterede aktivitetsområder, foranstaltningstype og forventede resultater som følge af fællesskabsfinansieringen i relation til målene og kriterierne i artikel 1, 3 og 4. De angiver tildelinger til medlemsstaterne og anfører, hvilke dele af budgettet der er omfattet af direkte central forvaltning og hvilke dele, der er omfattet af uddelegeret forvaltning i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2.

Mindst 80 % af budgettet skal være omfattet af uddelegeret forvaltning.

2. Tildelingerne til medlemsstaterne af den del af budgettet, der er omfattet af uddelegeret forvaltning, sker med forbehold af den årlige budgetprocedure, jf. artikel 11, stk. 3. Kommissionen baserer disse tildelinger på følgende kriterier:

Så snart der er relevante data til rådighed for alle medlemsstaterne, foretager Kommissionen beregninger for natur og biodiversitet på grundlag af både lokaliteter af fællesskabsbetydning og særligt beskyttede områder, idet dobbelttælling undgås.

Derudover kan Kommissionen foretage yderligere tildelinger til indlandsmedlemsstater. Det samlede beløb af sådanne tildelinger må ikke overstige 3 % af det samlede budget.

Kommissionen skal imidlertid sikre, at tildelingen til en medlemsstat ikke er lavere end en passende minimumstildeling på mellem 1 og 3 mio. EUR pr. år, idet der tages hensyn til befolkningstæthed, miljøomkostninger miljøkrav og absorptionsevne.

3. Inden for rammerne af de i stk. 1 omhandlede flerårige strategiske programmer forelægger medlemsstaterne Kommissionen udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer for hvert år i perioden 2007-2010 og 2011-2013 for den del af budgettet, der er uddelegeret. Disse skal for hvert år mindst:

Medlemsstaterne kan medtage tværnationale foranstaltninger i deres udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer.

4. Kommissionen hører medlemsstaterne om udkastet til flerårige strategiske programmer i det udvalg, der er nævnt i artikel 14, stk. 1. Programmerne vedtages i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra a). Det flerårige strategiske program for 2007-2010 vedtages snarest muligt og senest tre måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

5. Kommissionen hører medlemsstaterne bilateralt om udkastet til nationale årlige arbejdsprogrammer med henblik på vedtagelse af nationale årlige arbejdsprogrammer i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra b). Medlemsstaterne forelægger Kommissionen udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer for 2007 snarest muligt og senest tre måneder efter vedtagelsen af det første flerårige strategiske program. De forelægger efter behov nationale årlige arbejdsprogrammer for de følgende år og ajourføringer af de allerede forelagte udkast efter den tidsplan, der er fastlagt i overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, litra b).

Medlemsstaterne kan, hvis de ønsker det, forelægge udkast til nationale årlige arbejdsprogrammer for nogle eller alle de år, som denne forordning omhandler, samtidig.

6. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale organer gennemfører de nationale årlige arbejdsprogrammer, der vedtages i overensstemmelse med artikel 15, stk. 1, litra b). De nationale organer indkalder ansøgninger vedrørende projekter til gennemførelse af de foranstaltninger, der er fastsat i de nationale årlige arbejdsprogrammer. De sikrer, at projekterne opfylder kriterierne i artikel 3, idet de projekter prioriteres, som yder det største bidrag til virkeliggørelse af denne forordnings mål.

7. De nationale organer aflægger rapport til Kommissionen om gennemførelsen af de nationale årlige arbejdsprogrammer. De gør de endelige projektrapporter, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1, eller sammendrag heraf tilgængelige for offentligheden. Kommissionen offentliggør regelmæssigt lister over projekter, der er finansieret gennem Life+, med en kort beskrivelse af de mål og resultater, der er opnået, og et sammendrag over de anvendte midler. Den anvender i den forbindelse passende medier og teknologier, herunder internettet.

Artikel 7

Finansielle procedurer og uddelegering af budgetopgaver

1. Kommissionen gennemfører denne forordning i overensstemmelse med finansforordningen.

2. Kommissionen kan beslutte at overdrage en del af budgetgennemførelsen til nationale organer, der er udpeget i forståelse med de berørte medlemsstater, efter finansforordningens artikel 54, stk. 2, litra c), og i overensstemmelse med udvælgelseskriterierne i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 8

Støtteberettigede parter

Offentlige og/eller private organer, aktører og institutioner kan modtage finansiering gennem Life+.

Artikel 9

Tredjelandes deltagelse

Programmer, der finansieres gennem Life+, er åbne for deltagelse fra følgende lande, forudsat at der modtages yderligere bevillinger:

Artikel 10

Komplementaritet mellem finansielle instrumenter

Denne forordning må ikke finansiere foranstaltninger, der er omfattet af støtteberettigelseskriterierne for eller modtager bistand til samme formål fra andre af Fællesskabets finansielle instrumenter, herunder Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, Den Europæiske Fiskerifond og syvende rammeprogram for forskning. Støttemodtagere i henhold til denne forordning skal give oplysninger om støtte, de har modtaget fra fællesskabsbudgettet, og om deres aktuelle finansieringsansøgninger til Kommissionen for så vidt angår centralt finansierede foranstaltninger eller til det nationale organ for så vidt angår uddelegerede foranstaltninger. Der søges opnået synergier og komplementaritet med andre fællesskabsinstrumenter.

Artikel 11

Varighed og budgetmidler

1. Denne forordning gennemføres med virkning fra den 1. januar 2007 og udløber den 31. december 2013.

2. Finansieringsrammen til gennemførelsen af Life+ fastsættes til 1 854 372 000 EUR for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013.

3. Budgetmidlerne til de aktiviteter, der er omhandlet i denne forordning, opføres i form af årlige bevillinger i Den Europæiske Unions almindelige budget.

Budgetmyndigheden fastlægger de disponible bevillinger for hvert regnskabsår inden for finansrammen.

4. Mindst 40 % af budgetmidlerne til Life+ tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet.

Artikel 12

Overvågning

1. For alle foranstaltninger og projekter, der finansieres gennem Life+, forelægger støttemodtageren tekniske og finansielle rapporter om projektets forløb, enten til Kommissionen, når der er tale om centralt finansierede foranstaltninger, eller til det nationale organ, når der er tale om uddelegerede foranstaltninger. Der forelægges endvidere en endelig rapport inden tre måneder efter, at et projekt er afsluttet.

2. Uden at dette berører den revision, som Revisionsretten udfører i samarbejde med de kompetente nationale revisionsinstitutioner eller myndigheder i henhold til traktatens artikel 248, og enhver kontrol, der udføres i henhold til traktatens artikel 279, stk. 1, litra b), foretager tjenestemænd og andre ansatte i Kommissionen kontrol på stedet, bl.a. ved stikprøver, af de projekter, der finansieres gennem Life+, især for at kontrollere, om støttekriterierne i artikel 3, er opfyldt.

3. Kontrakter og aftaler, der indgås i medfør af denne forordning, herunder aftaler med nationale organer, skal især indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant og om Revisionsrettens revision, om nødvendigt på stedet.

4. Støttemodtageren holder al dokumentation vedrørende udgifterne til projektet til disposition for Kommissionen i fem år efter den sidste betaling til et projekt.

5. På grundlag af resultaterne af rapporter og stikprøver som omhandlet i stk. 1 og 2 tilpasser Kommissionen om nødvendigt omfanget af eller tildelingsbetingelserne for den oprindeligt godkendte finansielle støtte samt tidsplanen for betalingerne.

6. Kommissionen træffer alle andre fornødne foranstaltninger for at kontrollere, at finansierede foranstaltninger og projekter gennemføres korrekt og i overensstemmelse med denne forordning og finansforordningen.

Artikel 13

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt eller ulovligt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem anvendelsen af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, jf. Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (12) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (13) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14).

2. Hvad angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres gennem Life+, skal »uregelmæssighed« som beskrevet i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 forstås som enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller forsømmelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, og som ved en uretmæssig udgift skader eller ville kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber.

3. Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til et projekt eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af bestemmelserne i denne forordning eller i den individuelle beslutning, kontrakt eller aftale om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af projektet, der strider mod dettes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.

4. Hvis tidsfristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af et projekt kun kan give ret til en del af den tildelte støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at fremsætte bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen slette resten af støttebeløbet og kræve tidligere udbetalte beløb tilbagebetalt.

5. Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke betales tilbage i rette tid, pålægges morarente i henhold til betingelserne i finansforordningen.

Artikel 14

Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EØF fastsættes til tre måneder.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Perioden i artikel 4, stk. 2, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

4. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden.

Artikel 15

Gennemførelsesafgørelser

1. Følgende gennemførelsesafgørelser træffes efter proceduren i artikel 14, stk. 2:

2. Følgende gennemførelsesafgørelser træffes efter proceduren i artikel 14, stk. 3:

overdragelse af budgetgennemførelsen til et nationalt organ eller nationale organer i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, og bekræftelse af, at organet eller organerne opfylder udvælgelseskriterierne i bilag II

Artikel 16

Evaluering

1. Kommissionen sikrer, at der finder regelmæssig overvågning sted af de flerårige programmer, så deres virkning kan vurderes.

2. Senest den 30. september 2010 forelægger Kommissionen en midtvejsrevision af Life+ for Europa-Parlamentet og for det i artikel 14, stk. 1, omhandlede udvalg. I midtvejsrevisionen evalueres gennemførelsen af denne forordning fra 2007 til 2009. Kommissionen foreslår om nødvendigt ændringer til gennemførelsesafgørelserne i overensstemmelse med artikel 17.

3. Kommissionen iværksætter en afsluttende evaluering af gennemførelsen af denne forordning, der vurderer dens bidrag til gennemførelsen, ajourføringen og udviklingen af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning samt udnyttelsen af bevillingerne. Den forelægger denne afsluttende evaluering for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 31. december 2012 om nødvendigt med et forslag til yderligere udvikling af et finansielt instrument, der udelukkende omfatter miljøområdet, og som skal gælde fra 2014.

Artikel 17

Ophævelse og midlertidige bestemmelser

1. Med henblik på forenkling og konsolidering ophæves følgende instrumenter:

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1411/2001/EF af 27. juni 2001 om en EF-ramme for samarbejde til fordel for en bæredygtig udvikling af bymiljøet (16)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2002/EF af 1. marts 2002 om et EF-handlingsprogram for fremme af ikke-statslige organisationer, der fortrinsvis beskæftiger sig med miljøbeskyttelse (17)

2. Foranstaltninger, der er påbegyndt før den 31. december 2006 i henhold til de i stk. 1 nævnte retsakter, forvaltes fortsat i henhold til disse, indtil de er afsluttet. De udvalg, der er nedsat i medfør af disse retsakter, afløses af det udvalg, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1. Al obligatorisk overvågning og evaluering, som kræves i medfør af disse instrumenter, finansieres gennem denne forordning, efter at de pågældende retsakters gyldighedsperiode er udløbet. Foranstaltningerne skal indtil deres afslutning være i overensstemmelse med de tekniske bestemmelser, der er fastlagt i retsakterne i stk. 1.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT C 255 af 14.10.2005, s. 52.

(2) EUT C 231 af 20.9.2005, s. 72.

(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 7.7.2005 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 27. juni 2006 og Europa-Parlamentets afgørelse af ... (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(4) EFT L 242 af 10.9.2002, s. 1.

(5) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(6) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(7) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

(8) EFT L 197 af 21.7.2001, s. 30).

(9) EUT C

(10) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(11) EFT L 117 af 5.5.1999, s. 1.

(12) EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

(13) EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(14) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(15) EFT L 192 af 28.7.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1682/2004 (EUT L 308 af 5.10.2004, s. 1).

(16) EFT L 191 af 13.7.2001, s. 1. Senest ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 7).

(17) EFT L 75 af 16.3.2002, s. 1. Senest ændret ved afgørelse nr. 786/2004/EF.

(18) EUT 324 af 11.12.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 788/2004 (EUT L 138 af 30.4.2004, s. 17.

at de berørte medlemsstater ved overførsel eller på anden måde sikrer, at sådan jord på lang sigt forbeholdes naturbevaringsformål.

at det er den eneste eller den mest effektive metode til at nå det ønskede bevaringsresultat

at det bidrager til at opretholde eller genoprette integriteten af en Natura 2000-lokalitet

Endvidere sikrer Kommissionen, at de enkelte medlemsstater træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre passende revision af og finansielt tilsyn med de nationale organer. Før der foretages nogen uddelegering forelægger medlemsstaterne Kommissionen de nødvendige garantier for, at det relevante nationale organ eksisterer, er relevant og fungerer tilfredsstillende, jf. bestemmelserne om forsvarlig økonomisk forvaltning.

Kommissionen indgår en aftale med hvert nationalt organ i overensstemmelse med artikel 41 i forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, der fastsætter detaljerede bestemmelser for bl.a. opgavebeskrivelse, rapporteringsregler, afgrænsning af ansvarsområder og kontrolordninger. Nationale organer skal overholde principperne om gennemskuelighed og ligebehandling. De skal undgå dobbeltfinansiering med andre former for fællesskabsmidler. De skal overvåge projekter og inddrive eventuelle midler, som modtagerne skal tilbagebetale.

det skal operere i en administrativ kontekst, som sætter det i stand til at udføre sine opgaver på tilfredsstillende vis og til at undgå interessekonflikter

det skal have et passende antal ansatte med erhvervsmæssige kvalifikationer inden for miljøpolitik

Kommissionen sikrer, at uddelegeringen er i overensstemmelse med principperne om sparsommelighed, produktivitet og effektivitet. Inden uddelegeringen sikrer Kommissionen med en forudgående bedømmelse, at overdragelsen af midler til nationale organer er i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning, og at den vil gøre Fællesskabets indsats mere synlig.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

Kommissionen vedtog sit forslag (1) til forordning om det finansielle instrument for miljøet (Life+) i september 2004.

Europa-Parlamentet vedtog sin førstebehandlingsudtalelse i juli 2005. (2)

Regionsudvalget (3) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (4) vedtog deres udtalelser i april 2005.

Rådet vedtog sin fælles holdning den 27. juni 2006.

II. FORMÅL

Den foreslåede forordning er en ud af flere med relation til de finansielle rammer for 2007-2013, men den eneste, der specifikt vedrører miljøet. Den har til formål:

— at yde specifik støtte på fællesskabsplan til foranstaltninger og projekter med europæisk merværdi med henblik på gennemførelse, ajourføring og udvikling af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning, navnlig gennemførelsen af Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram (mens midler til investeringer og forvaltningsforanstaltninger, der vil gavne miljøet, navnlig i forbindelse med Natura 2000-nettet, generelt stilles til rådighed gennem andre finansielle instrumenter), og

— at erstatte en række eksisterende programmer (mens nogle elementer i den nuværende Life-ordning vil blive integreret i andre finansielle instrumenter).

Formålet med denne integrerede tilgang er at give større mulighed for medfinansiering, tilskynde til sammenkædning af politikker og sikre, at finansieringen i højere grad afspejler nationale og regionale prioriteter.

III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1. Generelt

Halvdelen af Europa-Parlamentets førstebehandlingsændringer er indarbejdet i den fælles holdning enten ordret, delvis eller i princippet. Den fælles holdning indeholder navnlig bestemmelser om en specifik komponent natur og biodiversitet og fastsætter generelle støtteberettigelseskriterier for at sikre europæisk merværdi.

Den fælles holdning afspejler ikke de øvrige ændringer, fordi Rådet ligesom Kommissionen mener, at de er unødvendige og/eller uønskede.

Den fælles holdning indeholder også en række andre ændringer ud over dem, der omhandles i Europa-Parlamentets førstebehandlingsudtalelse. Substansændringerne gennemgås nedenfor. Hertil kommer en række redaktionelle ændringer, der skal gøre teksten klarere eller sikre en overordnet konsekvens i forordningen.

2. Formål, definitioner og støtteberettigelseskriterier (artikel 1, 2 og 3)

Den fælles holdning følger ikke Europa-Parlamentets ændring 11. Rådet mener, at det er nødvendigt at skelne mellem det generelle mål i artikel 1 og de specifikke mål i artikel 4. Det mener også, at det er unødvendigt at gengive målene for Fællesskabets sjette miljøhandlingsprogram, og at det ville være uhensigtsmæssigt at søge at ændre de prioriteter, som de tre institutioner har fastlagt for perioden 2002-2012, jf. afgørelse nr. 1600/2002/EF, bortset fra i forbindelse med den vurdering, der er omhandlet i artikel 11, stk. 1, i nævnte afgørelse.

Rådet har tilføjet artikel 2 for at få defineret tre udtryk, der anvendes hyppigt i forordningen.

Artikel 3 følger dele af ændring 12 og 42 samt 15 og 34, da den fastlægger støtteberettigelseskriterier, der skal sikre, at Fællesskabets medfinansiering via Life+ giver europæisk merværdi. Life+ vil ikke blive anvendt til finansiering af tilbagevendende aktiviteter som f.eks. daglige gøremål.

3. Specifikke mål (artikel 4 og bilag I)

Artikel 4 indarbejder andre dele af ændring 12 og 42, specielt ved, at der indføres en ny specifik komponent for natur og biodiversitet og tilføjes henvisninger til miljøteknologier og skove.

Den fælles holdning ændrer endvidere bilag I fra at have vejledende status til at indeholde en udtømmende liste over støtteberettigede foranstaltninger. Bilag I indeholder ikke længere et afsnit med bestemte emner. Rådet finder, at målene og kriterierne i artikel 1, 3 og 4 samt listen over støtteberettigede foranstaltninger i bilag I på tilstrækkelig vis afgrænser anvendelsesområdet for Life+.

4. Finansielle bestemmelser (artikel 5 og artikel 8-13)

Rådet kan ikke acceptere ændring 43 vedrørende budgettet for Life+. I den fælles holdning fastsættes et finansieringsramme på 1 854 372 000 EUR, hvilket er det tal, der figurerer i Kommissionens ændrede forslag (hvilket blev fremsat, efter at der den 17. maj 2006 blev opnået enighed om den finansielle ramme for 2007-2013) (5).

Den fælles holdning følger fuldt ud ændring 44, da den ikke indeholder noget bilag med en vejledende fordeling af Life+-budgettet mellem komponenterne. For at skabe større fleksibilitet fastsættes det imidlertid i artikel 11, stk. 4 — frem for at fastsætte et tal for hver af de tre komponenter som foreslået i ændring 26 — at 40 % af budgettet øremærkes specifikt til foranstaltninger til bevaring af natur og biodiversitet.

Artikel 5 følger ændring 34, da den fastsætter en generel maksimal medfinansieringssats på 50 %. Dette svarer delvis til ændring 13, idet der åbnes mulighed for en højere medfinansierings på op til 75 % for visse naturbeskyttelsesprojekter. Artikel 5 præciserer endvidere medfinansieringen af personaleudgifter (i overensstemmelse med nuværende praksis og finansforordningen).

Rådet finder ikke nogen grund til at give eksempler på mulige støtteberettigede parter, der kan modtage finansiering gennem Life+. Artikel 8 følger derfor ikke ændring 21.

Rådet er enigt i, at Life+ i overensstemmelse med komplementaritetsprincippet ikke bør finansiere foranstaltninger, der opfylder støtteberettigelseskriterierne i andre finansielle fællesskabsinstrumenter. Artikel 10 i den fælles holdning opfylder formålet med ændring 23.

For så vidt angår overvågning skærper den fælles holdning kravet til Kommissionen om at foretage kontrol på stedet. Sammenholdt med artikel 17, stk. 2, litra c), opfylder artikel 12, stk. 1, formålet med ændring 27.

5. Programmering (artikel 6 og 7 samt bilag II)

Ifølge Kommissionens forslag kunne en betydelig del af budgettet gennemføres af medlemsstaterne. Rådet accepterer denne metode, men har i den fælles holdning medtaget betydeligt mere detaljerede regler for, hvilke procedurer der skal anvendes. Dette skaber større klarhed om medlemsstaternes og Kommissionens respektive roller og om, hvilke former for udgifter der er omfattet af den centrale budgetforvaltning (især hvad ngo'er angår, hvilket følger ændring 36).

Den fælles holdning indeholder også detaljerede kriterier for tildeling til medlemsstaterne af den del af budgettet, der er omfattet af uddelegeret forvaltning. Der er to kriterier: befolkningstal, herunder befolkningstætheden, da dette er en målestok for mange former for pres på miljøet, samt natur og biodiversitet (i forhold til de udpegede lokaliteters absolutte og relative størrelse). Oversigten i bilaget angiver, hvilke konsekvenser disse kriterier kan have.

Artikel 6 følger delvis ændring 14, da den præciserer (stk. 3, andet afsnit), at Life+ kan finansiere tværnationale foranstaltninger. Proceduren for vedtagelse af nationale årlige arbejdsprogrammer opfylder formålet med ændring 16, da den giver medlemsstaterne tilstrækkelig fleksibilitet til at tage hensyn til nationale og regionale prioriteter.

Rådet kan ikke acceptere første del af ændring 15 og heller ikke ændring 17 og 18. Vedtagelsen af flerårige strategiske programmer ved fælles beslutningstagning vil forsinke finansieringen af miljøprojekter unødigt. Den fælles holdning er dog blevet udbygget med betydeligt flere præciseringer i forordningsteksten, der vedtages efter den fælles beslutningsprocedure.

6. Udvalgsproceduren (artikel 14 og 17)

Den fælles holdning følger i det store hele ændring 29, da alle centrale afgørelser vil skulle træffes efter forskriftsproceduren. Dette er hensigtsmæssigt, da forordningen fastlægger en generel ramme for syv år. Fællesskabets prioriteter og de nationale prioriteter vil sandsynligvis udvikle sig betydeligt i denne periode. De flerårige strategiske programmer og nationale årlige arbejdsprogrammer skal tackle spørgsmål, som er kritiske for de enkelte medlemsstater og af afgørende betydning for deres nationale miljøpolitik. Visse mere tekniske afgørelser bør dog træffes efter forvaltningsproceduren.

Rådet kan ikke acceptere ændring 28, 30 og 31, da de fraviger procedurerne i afgørelse 1999/468/EF. Enhver ændring vil skulle forhandles horisontalt, ikke i forbindelse med et specifikt instrument.

7. Andet

Derudover bemærkes følgende vedrørende den fælles holdning:

— Præamblen er udvidet en smule for at præcisere centrale bestemmelser i forordningens dispositive del. I betragtningerne er indarbejdet Europa-Parlamentets førstebehandlingsændring 9 (men ikke ændring 1-8, da tekstforslagene ikke tjener til begrundelse af nogen af bestemmelserne i artiklerne eller bilagene og heller ikke forekommer at være i overensstemmelse med disse bestemmelser). Derudover følger betragtning 15 delvis formålet med ændring 24.

— Der er i artikel 6, stk. 7, og i artikel 12, stk. 2, medtaget krav om, at Kommissionen iværksætter og aflægger rapport om opfølgningsforanstaltninger, hvilket følger formålet med ændring 19.

— Formålet med ændring 32 og 33 bliver opfyldt, idet artikel 15 præciserer formålet med og tidsplanen for evalueringsrapporter.

— Ændring 20 er ikke indarbejdet, da Kommissionen ikke kan garantere, at gennemførelsen af Life+ vil føre til udvikling af nye job.

IV. KONKLUSION

Rådet mener, at den fælles holdning udgør en afbalanceret pakke, der indfører målrettet medfinansiering fra Fællesskabet som supplement til andre finansielle fællesskabsinstrumenter og til nationale og regionale miljøinvesteringer. Det ser frem til en konstruktiv debat med Europa-Parlamentet med henblik på en hurtig vedtagelse af forordningen.

(1) EUT C 12 af 18.1.2005, s. 25.

(2) Dok. 10814/05.

(3) EUT C 231 af 20.9.2005, s. 72.

(4) EUT C 255 af 14.10.2005, s. 52.

(5) 1 854 372 000 EUR er i 2004-priser (svarende til 2 097 880 000 EUR i løbende priser). Ifølge punkt 37 i den interinstitutionelle aftale om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren vil dette beløb udgøre det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure.

Rådet har også fremsat en erklæring om det tal, der figurerer i Kommissionens ændrede forslag.