KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
m m 
"S* 
4* Bruxelles, den 24.07.1998 
KOM(1998) 471 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om iværksættelsen af programmet Told 2000 
(artikel 17 i beslutning nr. 210/97 af 19. december 1996) 
m*. 

Ved beslutning af 19. december 1996 1 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet et 
handlingsprogram for toldvæsenet i EF ("Told 2000"). 
I henhold til artikel 17, stk. 3, i nævnte beslutning skal Kommissionen forelægge Europa-
Parlamentet og Rådet en forelobig rapport om gennemførelsen af programmet Told 2000 
og dette programs virkninger samt de retningslinjer, som Kommissionen agter at foreslå 
for at forbedre foranstaltningernes effektivitet i fremtiden. 
1 FORHISTORIE 
Efter at toldkontrollen ved Fællesskabets indre grænser er afskaffet, er det blevet 
nødvendigt at forstærke det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne på 
alle de områder, hvor forskellene mellem de nationale forvaltningers gennemførelse 
af fællesskabsretten kan være årsag til, at det indre marked forvaltes 
uhensigtsmæssigt. Denne approach, som er belyst i Sutherland-rapporten fra 1992, er 
udviklet af Kommissionen, som har forelagt Europa-Parlamentet og Rådet en række 
meddelelser herom 2. 
Toldområdet har altid været betragtet som et højtprioriteret område. Det er således i 
denne sektor særdeles vigtigt at supplere forskriftsharmoniseringen, som blev 
afsluttet med EF-toldkodeksens ikrafttræden 3, med en harmonisering af de nationale 
forvaltningers anvendelse af fællesskabsretten, uanset hvor på Fællesskabets 
toldområde den pågældende forvaltning befinder sig. Afskaffelsen af toldkontrollen 
med samhandelen mellem medlemsstaterne har gjort toldadministrationerne til det 
eneste sted, hvor alle Fællesskabets forskrifter om import til og eksport fra dette 
enhedstoldområde gennemføres og kontrolleres. 
Dette område er så meget mere strategisk, som der ved siden af 
toldadministrationernes traditionelle rolle som opkrævere af egne indtægter og 
beskyttere af Fællesskabets finansielle interesser i tiltagende omfang opstår nye 
arbejdsopgaver med hensyn til regulering af samhandelen ved kontrol med den 
korrekte anvendelse af samtlige fælles politikker og EF-forskrifter for eksport og 
import. 
Kommissionen iværksatte i 1989 på denne baggrund en pilotaktion på området 
uddannelse af embedsmænd ved medlemsstaternes toldadministrationer, og denne 
førte konkret til fællesskabshandlingsprogrammet Matthaeus 4. Sigtet med dette 
1 Beslutning nr. 210/97/EF af 19. december 1996. EFT L 33 af 4.2.1997. s. 24. 
2 - Meddelelse til Rådet fra Kommissionen af 22.12.1993 med titlen '"Optimering af det indre 
marked - strategiske program", KOM(93) 632 endelig udg. 
- Meddelelse til Europa-Parlamcnlcl og Rudel fra Kommissionen af 16.2.1994 om udbygning af 
det administrative samarbejde i forbindelse med gcnnemforelscn og håndhævelsen afEU-lovgivningcn i 
det indre marked, KOM(94) 29 endelig udg. 
3 Rådets forordning (EØF) nr. 29 H/92 af 12 oklobcr 1992 om indforclsc af en EF-toldkodcks, 
EFT L 302 af 19.10.1992. s. 1. 
Beslutning nr. 91/34 l/EØF af 20. juni 1991. EFT L 187 af 13.7.1991, s. 41. 
2 
program var ved hjælp af fælles uddannelsestiltag at sikre en ensartet anvendelse af 
fællesskabsretten ved import eller eksport af varer og at fremme 
toldembedsmændenes bevidsthed om fællesskabsdimensionen i forbindelse med 
udøvelsen af deres arbejdsopgaver 
I 1994 blev denne aktion i sammenhæng med de ovenfor nævnte meddelelser 
forlænget og suppleret med en pilotaktion, der har til formål at gøre 
toldadministrationernes virke i Fællesskabet mere gennemsigtigt og at fastlægge de 
højtprioriterede områder for samarbejdet mellem medlemsstaternes 
toldadministrationer indbyrdes og mellem disse og Kommissionens toldtjenestegrene 
med henblik på på koordineret vis at udvikle nye arbejdsmetoder for at sikre, at 
kontrollen og procedurerne i enhver henseende bliver lige effektive overalt på 
Fællesskabets toldområde. 
På grundlag af de erfaringer, der blev indhøstet under pilotaktionen, foreslog 
Kommissionen, at Europa-Parlamentet og Rådet vedtog et handlingsprogram for 
toldvæsenerne i Fællesskabet, beslutningen om Told 2000 blev vedtaget den 19. 
december 1996 på grundlag af artikel 100 A i lIF-traktaten. 
2. PROGRAMMETS MÅL 
Programmet Told 2000 dækker perioden fra den I. januar 1996 til den 31. december 
2000. 
2.1. Programmets generelle mål 
Sigtet med aktionsprogrammet er yderligere at effektivisere toldprocedurerne 
og -kontrollen overalt på Fællesskabets toldområde ved at sikre en 
gennemsigtig anvendelse af fællesskabsretten, blotlægge vanskeligheder ved 
gennemførelsen og fastlægge højtprioriterede samarbejdsområder. 
Disse procedurer og kontrolforanstaltninger skal sikre en tilstrækkelig smidig 
samhandel, samtidig med at sikkerheden for Unionens borgere og 
erhvervsdrivende garanteres De skal beskytte Fællesskabets og dets 
medlemsstaters finansielle interesser og sikre alle Unionens erhvervsdrivende 
ligebehandling i deres forbindelser med toldadministrationerne, bl.a. for at 
undgå, at der opstår konkurrencefordrejning og udvikles nye typer bedrageri, 
som skader det indre markeds hensigtsmæssige funktion. 
I mangel af én fælles toldadministration er det med andre ord vigtigt, at 
"medlemsstaternes toldadministrationer sættes i stand til at fungere lige så 
effektivt og ydedygtigt som en enkelt administration" 5. 
Beslutning nr. 2IO/97/EF, 6. betragtning. 
2.2. £n fælles målramme 
Programmets virkeliggørelse baseres på respekten for en "fælles målramme" 
for Fællesskabet og medlemsstaterne (artikel 4 i beslutningen), som udgør en 
slags charter for fællesskabsaktionen på toldområdet Den skal styre aktionen 
på toldområdet såvel på fællesskabsplan som på nationalt plan med henblik på 
at sikre, at denne er afpasset efter de behov, som Fællesskabets indre marked 
har. 
Dette indebærer, at der ved beslutningen både træffes nye foranstaltninger, der 
skal gennemføres i et partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne, 
og indføres en ny måde at gennemføre toldaktionen på, således at det sikres, at 
den er afpasset efter de traditionelle arbejdsopgaver og de nye økonomiske 
arbejdsopgaver, der må forventes at opstå. 
2.3. Højtprioriterede aktionsområder 
Inden for den fælles målramme fastlægger Fællesskabet og medlemsstaterne de 
højtprior iterede aktionsområder, hvor foranstaltningerne skal træffes i 
fællesskab. For at imødekomme beslutningens mål skal de højtprioriterede 
områder kredse om følgende temaet : 
• Sikring af gennemsigtighed i medlemsstaternes toldadministrationers 
gennemførelse af fællesskabsretten. 
• Ansporing til samordnet udvikling og anvendelse af nye arbejdsmetoder. 
• Styrkelse af den fælles uddannelsespolitik, således som den er udviklet i 
Matthaeus-programmets regi, ved indførelse af en "fælles grundstamme i 
uddannelsen" med henblik på at føre toldpolitikkens mål ud i livet. 
• Uddybning af oplysningsvirksomheden over for og kommunikationen med 
toldvæsenets brugere. 
• Ydelse af et bidrag til udviklingen af et internationalt toldmiljø, som 
fremmer en optimal forvaltning ved de ydre grænser, ved at gøre en særlig 
indsats over for toldadministrationerne i de associerede lande, som ønsker 
at tiltræde Den Europæiske Union. 
3. PROGRAMMETS IVÆRKSÆTTELSE 
Forslaget til beslutning blev fremsat af Kommissionen den 6. april 1995, men blev 
først endeligt vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet den 19. december 1996 efter 
en forligsprocedure. 
Som følge af den tid, det tager at oprette programmets forvaltningsstrukturer, 
fremlægges nærværende rapport, som skulle have været fremlagt midtvejs i 
programmets gennemførelse, således mindre end 18 måneder efter dets faktiske 
iværksættelse. 
I løbet af denne periode er der som følge af de disponible midler i medlemsstaterne 
og Kommissionen ved programmets gennemførelse foretaget en opprioritering af 
temaer, som fremmer en åbning af toldvæsenernes aktivitet over for omverdenen og 
en indførelse af et virkeligt EF-toldnet. 
3.1. Sikring af gennemsigtighed i medlemsstaternes toldadministrationers 
gennemførelse af fællesskabsretten 
Denne aktion gennemføres i samarbejde med tilsynsgrupper for 
toldprocedurers og toldkontrolforanstaltningers gennemførelse, såkaldte 
"monitoring-grupper". 
Disse grupper er sammensat af embedsmænd fra medlemsstaternes 
forvaltninger og tjenestemænd fra Kommissionens tjenestegrene og aflægger 
på et tematisk grundlag besøg forskellige udvalgte steder ved den ydre grænse 
med henblik på at vurdere gennemførelsen af fællesskabslovgivningen på de 
undersøgte steder, vanskelighederne ved at anvende dem og de benyttede 
arbejdsmetoder. De kan afgive henstillinger vedrørende arbejdsmetoderne og 
eventuelle ønskelige tilpasninger af lovgivningen, som i påkommende tilfælde 
gøres til genstand for forslag og underkastes en passende behandling i de 
egnede fora. 
Temaerne er valgt efter fælles overenskomst mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne, og hovedvægten er lagt på de sektorer, hvor anvendelsen af 
toldlovgivningen skaber fleste problemer, og hvor der med fordel kan indføres 
mere effektive arbejdsmetoder (kontrol ved revision, anvendelse af edb og 
risikoanalyse). Inden for rammerne af pilotaktionen blev der fra 1994 til 1996 
gennemført 10 monitoring-aktioner. Der er gennemført fire aktioner siden 
beslutningens vedtagelse, og der er allerede nu planlagt yderligere seks indtil 
udgangen af 1999 (der henvises til bilaget). 
Det konkrete resultat af disse aktioner skal analyseres over tiden. Flere af dem 
har gjort det muligt at kortlægge vanskeligheder for administrationerne og de 
erhvervsdrivende ved anvendelsen af toldlovgivningen og har bevirket, at 
Kommissionen har foreslået tilpasninger af den eksisterende lovgivning eller 
indledt en undersøgelse med henblik herpå (eksempel: toldkontrol af EF-
frizoner; bevis for status som fællesskabsvarer for varer, der transporteres 
under proceduren for maritim transit) eller har fremlagt et oplysningsmateriale, 
der udgør et værdifuldt grundlag for fremsættelse af forslag til retsforskrifter, 
eksempelvis med hensyn til omlægning af forsendelsesprocedurerne eller 
modernisering af toldprocedurerne af økonomisk betydning. 
Ingen af disse aktioner har haft til formål at udbygge lovgivningen i sig selv, 
men har alene bidraget til at forbedre administrationernes arbejdsmetoder i 
forbindelse med anvendelsen af disse regler. Der har kunnet konstateres 
sådanne resultater på flere områder (eksempelvis kontrol af håndbagage i 
lufthavne og anvendelse af reglerne for "fakultativ sikkerhedsstillelse" inden 
for aktiv forædling). 
Desuden bidrager nævnte monitoring til at øge bevidstheden om den 
europæiske dimension i toldadministrationernes indsats, idet den fremmer 
løbende kontakter mellem de europæiske toldchefer på de forskellige 
undersøgte områder. 
Til gengæld gør den begrænsede feedback om eventuelle tilsynsaktioner i 
medlemsstaterne det ikke muligt at skalle tilstrækkeligt kendskab til disse 
monitoring-aktioners faktiske virkninger i toldadministrationerne. 
3.2. Ansporing til uge! udvikling og samordnet anvendelse af nye 
arbejdsmetoder 
Den samordnede udvikling af nye arbejdsmetoder gør det muligt at fremme 
tilpasningen af toldvæsenet efter økonomiske forhold, der er stærkt skiftende, 
idet den fremmer ensartetheden og sammenhængen i dets virke i Fællesskabet. 
Iværksættelsen af aktiviteten på de fem områder, der er nævnt i beslutningen, 
har ført til følgende foranstaltninger: 
3.2.1. Retningslinjer for toldkontrol på grundlag af teknikker for 
risikoanalyse 
Anvendelsen af metoder for risikoanalyse til at udstikke retningslinjer for 
toldadministrationernes kontrol med de transaktioner, som frembyder den 
største risiko for uregelmæssigheder eller uhensigtsmæssig anvendelse af EF-
lovgivningen, er særlig veludviklet i nogle medlemsstater. 
Det er nødvendigt at sikre en samordnet udvikling af disse teknikker i alle 
medlemsstater på grundlag af fælles kriterier, hvis der skal skabes et 
kontrolniveau og en effektivitet, der er ensartet overalt på Fællesskabets 
toldområde. 
På dette grundlag har Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne 
udviklet en første fælles metodologisk approach, som har ført til udarbejdelse 
af en "vejledning i risikoanalyse i forbindelse med toldkontrol", der er ved at 
blive offentliggjort og distribueret i 4200 eksemplarer i alle toldvæsener. 
Det er desuden besluttet at iværksætte en pilotaktion med det formål at 
udarbejde risikoprofiler på fællesskabsplan i henhold til artikel 9, stk. 1, i 
beslutningen om Told 2000. Denne pilotaktion vil blive iværksat i 1998 og 
blive baseret på resultaterne af den forberedende undersøgelse, der foretages 
sammen med medlemsstaterne i løbet af 1997, og på de første resultater, der 
opnås på et Matthaeus-seminar i oktober 1997 i Namur (B). Kommissionen og 
6 medlemsstater vil deltage i dette seminar. 'oN 
3.2.2. Anvendelse af revisionsteknikker til kontrol af 
virksomhedsregnskaber 
Der blev i 1995 nedsat en ad hoc-gruppe, som skulle udarbejde retningslinjer 
på revisionsområdet. Efter en første fase med indsamling og analyse af 
oplysninger om eksisterende metoder og tidligere udført arbejde i 
medlemsstaterne, herunder resultaterne af et Matthaeus-seminar i juni 1997 i 
Athen om virksomhedsrevision med henblik på fastlæggelse af en fælles 
metode, påbegyndte gruppen i begyndelsen af indeværende år det egentlige 
arbejde. Arbejdet ventes at være tilendebragt i april 1999. 
3.2.3. Indgåelse af aftalememoranda med de erhvervsdrivende 
Der skal skabes et klima af tillid mellem toldvæsenet og de erhvervsdrivende 
inden for en ramme, der ikke er snærende, men gør det muligt at tage en række 
fælles initiativer med hensyn til forvaltningen af toldordningerne og -
procedurerne. 1 den sammenhæng ansporer Europa-Parlamentet stærkt til 
indgåelse af aftalememoranda (Memoranda of Understanding eller MoU) med 
de erhvervsdrivende, idet det har fremsat et ændringsforslag til artikel 9 i 
beslutningen stærkt støttet af Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
Spørgsmålet er desuden behandlet i "handlingsplanen for forsendelse i Europa" 
6. 
Under skyldig hensyntagen til arbejdet med udarbejdelsen af et 
aftalememorandum med de erhvervsdrivende som led i den fornyede 
forsendelse vil dette emne i løbet af 1998 blive videreudviklet i en ad hoc-
gruppe med henblik på udarbejdelse af en model for "aftalememorandum 
toldvæsen/erhvervsdrivende" (MoU) i samarbejde med toldadministrationerne 
og de erhvervsdrivende. Før denne arbejdsgruppe påbegynder arbejdet, vil der 
blive afholdt et Told 2000-seminar, som far til opgave at fastlægge de retlige 
problemer, de konkrete fordele og de procedurer, der er udviklet i 
medlemsstaterne. 
3.2.4. h'orenkling af toldprocedurerne 
Forenklingen af toldprocedurerne er omhandlet i en rådsresolution af 25. 
oktober 1996, og Europa-Parlamentet understregede under forhandlingerne 
om beslutningens vedtagelse dette spørgsmåls store betydning. Spørgsmålet 
indgår i en mere omfattende aktion, der strækker sig helt til drøftelserne i G7, 
den "transatlantiske dialog" og ASEM, hvor Fællesskabet koordinerer eller 
giver udtryk for Fællesskabets holdning. 
Indførelsen af forenklede procedurer i EU gør det også muligt for Fællesskabet 
at indtage en fremadrettet holdning under drøftelserne i WTO om 
handelsfremme. 
Inden for rammerne af Told 2000 ligger den til grund for alle de 
ændringsforslag til EF-toldkodeksen, som Kommissionens har fremsat. 
Under denne synsvinkel har Kommissionen fremsat et forslag, som tager sigte 
på de toldmæssige aspekter ved en "centraliseret forenklet procedure for 
overgang til fri omsætning". Dette spørgsmål blev i oktober 1997 behandlet på 
et seminar i Brighton (UK) inden for rammerne af programmet Told 2000. På 
dette seminar, som var åbent for de erhvervsdrivende, behandlede man 
samtlige aspekter ved en sådan procedure og afklarede de forskellige 
interesserede parters holdninger. Denne procedure vil føre til, at der allerede i 
løbet af 1998 i visse medlemsstater gennemføres pilotprojekter i samarbejde 
med virksomheder, der har erklæret sig interesserede. 
6 Meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet fra Kommissionen af 30.4.1997: "En handlingsplan 
for forsendelse i Europa - en ny toldpolitik". KOM(97) 188 endelig udg. EFT C 176 af 10.6.1997, punkt 
4.1.2. i bilaget. 
Dette mål om forenkling kommer også til udtryk i de ændringsforslag til 
kodeksen og gennemførelsesbestemmelserne dertil, som har til formål at 
modernisere og forenkle toldprocedurerne af økonomisk betydning og 
forsendelsen, i harmoniseringen af anvendelsen af præferentielle 
oprindelsesregler, der har været i gang siden den I. juli 1997 i henved tredive 
lande (EF, EFTA, de central- og østeuropæiske lande, Malta og Slovenien), og 
i forholdet til landene i Middelhavsområdet. 
Desuden har GD XXI anmodet alle grupperne under Toldkodeksudvalget om 
at undersøge de forskellige aspekter ved forskrifterne og procedurerne, som 
uden at være til skade for kontrolforanstaltningernes effektivitet kunne gøres til 
genstand for betydelige forenklinger. I sammenhæng hermed har 
Kommissionen desuden finansieret en evalueringsundersøgelse af de 
handelspolitiske virkninger af at erstatte grundlaget "frit om bord" (fob) med 
grundlaget "omkostninger - forsikring - fragt" (cif) ved beregningen af 
importens værdi. 
3.2.5. Rationel ressourceanvendelse: toldlahoratorier 
I henhold til artikel 12 i beslutningen blev det pålagt en arbejdsgruppe at 
undersøge mulighederne for et samarbejde mellem medlemsstaternes 
toldlaboratorier med henblik på at oprette et veritabelt europæisk net af 
toldlaboratorier, der er lige så ydedygtigt og effektivt som ét toldlaboratorium 
"uden mure". Arbejdsgruppen afsluttede arbejdet i april 1998 og fremsatte 
følgende forslag: 
nedsættelse af en koordinationsgruppe for laboratorier 
opbygning af en fælles bank for analysemetoder og -procedurer 
udvikling og validering af analysemetoder og -procedurer 
indførelse af kvalitets- og godkendelsessystemer for laboratorier. 
Disse retningslinjer, som Kommissionen forelagde Toldpolitikudvalget i april 
1998, blev godtaget af cheferne for de nationale administrationer og vil blive 
iværksat inden udgangen af år 2000. 
3.2.6. En fælles forvaltningsmæssig approach: "resultatmåling " 
I henhold til artikel 4 i beslutningen skal fællesskabsbestemmelserne anvendes 
på en måde, "som sikrer samme resultater overalt på Fællesskabets 
toldområde". For at sikre, at denne målsætning føres ud i livet, er der igangsat 
et projekt, som omfatter alle medlemsstaterne. Dets arbejde overvåges af en 
styringsgruppe, som omfatter 6 medlemsstater og Kommissionen. I første fase, 
dvs. efteråret 1997, blev de eksisterende målesystemer i medlemsstaterne 
gennemgået, og det blev konkluderet, at de snarere imødekom nationale behov 
end Fællesskabets behov. I anden fase blev hovedvægten derfor lagt på at 
udvikle et EF-målesystem, og der er udarbejdet forslag, som i juni 1998 blev 
undersøgt i detaljer på et seminar, som omfattede alle medlemsstaterne. Det 
forventes, at der derefter vil blive foretaget nogle pilotundersøgelser for at 
teste målehypoteserne. 
3.2.7. Samordnet udvikling af edh-behandling af toldprocedurer 
En samordnet udvikling af midlerne til edb-behandling og -kommunikation er 
et muligt svar på kombinationen af øget samhandel - og dermed øget 
toldbehandling med knappe ressourcer - og øgede behov for informations- og 
dataudveksling mellem Fællesskabets toldadministrationer i det indre marked. 
Desuden udgør den et vigtigt element i bestræbelserne for at sikre en 
sammenhængende forvaltning af toldunionen. 
Der er tale om et højtprioriteret tema i Told 2000, der også indgår i IDA-
programmet 7, hvori det for visse edb-projekter på toldområdet blev 
anerkendt, "at der er et specifikt behov, samt at det er nødvendigt med et 
bidrag fra Fællesskabets side for at gøre dem operationelle på hele 
Fællesskabets område". 
IDA-programmets første fase (1995-1997) omfattede otte projekter på 
toldområdet, nemlig VIES, TRANSIT, QUOTA, EBT1, TAR1C, SCENT-
S1D/FISCAL, SEED-EXCISE CONTROL og CNN/CSl. IDA videreføres 
uden toldprojekter, idet disse projekter samles under F1SCALIS (VIES, 
SCENT) og Told 2000 (TRANSIT og de resterende). 
Budgettet for det foregående ID A-program deles på grundlag af 1997-
tildelingen, således at IDA 2 af de oprindelige 39,3 mio. ECU modtager 23,5 
mio. ECU, medens toldprojekterne modtager 15,7 mio. ECU. 
Finansieringen af toldprojekterne sikres ved hjælp af et rammebeløb, der fra 
starten består af disse 15,7 mio. ECU plus en række bevillinger, der overføres 
fra andre budgetposter. Dette rammebeløb, der i 1997 udgjorde 22 mio. ECU, 
er i 1998 forhøjet til sammenlagt 27,9 mio. ECU (hvoraf Told 2000 tegner sig 
for 20,5 mio ECU), og Kommissionen foreslår 29,8 mio. ECU for 1999 
(hvoraf Told 2000 tegner sig for 22,4 mio. ECU), således at der bliver tale om 
en nettoforhøjelse på 35% på to år, hvilket sikrer toldprojekternes 
gennemførlighed. 
Siden den 1. januar 1998 har budgetmyndigheden for at tage hensyn til IDA-
programmets forestående udløb og til kravet om gennemsigtighed samlet alle 
edb-bevillinger til toldvæsenet på budgetpost B5-3030, som finansierer 
aktiviteterne under programmet Told 2000. Databehandlingen lægger således 
beslag på størstedelen af bevillingerne under den post, der vedrører "interne 
politikker under Told 2000" (16,4 mio ECU af et samlet beløb på 20,4 mio. 
ECU i 1998). 
• Størstedelen af disse budgetter (næsten halvdelen af bevillingerne til 
databehandling i 1998) anvendes til projekter, som alle tager sigte på 
datamatisering af forsendelsesprocedurerne: 
7 Rådets afgorclsc 95/468/EF af 6. november 1995 om fællesskabsstøtte til telematisk 
dataudveksling mellem administrationerne i Fællesskabe! (IDA). EFT L 269 af 11.11.1995. s. 23. 
Forsendelsesapplikationen (New Computerised Transit System -
NCTS) er blevet forsinket, og Europa-Parlamentet og Rådet er 
underrettet herom. Kommissionen har fastlagt en ny strategi, som i 
februar 1998 blev accepteret af de lande, der deltager i systemet, for 
at gøre det muligt at sikre, at de centrale tjenester tager applikationen 
i anvendelse ved udgangen af I. kvartal 1999. 
Projektet "Common Communication Network/Common System 
Interface" (CNN/CSI) har til formål at indføre en fælles platform for 
samarbejdet mellem medlemsstaternes told- og skatteforvaltninger 
indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen til sikring af 
hurtig og økonomisk overførsel af voluminøs information med størst 
mulig garanti for sikker formidling. Denne platform, der finansieres 
sammen med FISCALlS-programmet, for så vidt angår 
anvendelsesformål, der imødekommer den indirekte beskatnings 
behov (bl.a. VIES-systemet for informationsudveksling på 
momsområdet), vil blive anvendt af forsendelsesapplikationen fra 1. 
kvartal 1999 samt af de øvrige toldsystemer såsom systemet for 
informationsudveksling om bedrageri (AFIS), de bindende 
toldoplysninger (EBTI), den datamatiserede integrerede tarif 
(TARIC) eller QUOTA (forvaltning af toldkontingenter), som 
allerede nu benytter den eller vil komme til det i løbet af fjerde kvartal 
1998. 
Den elektroniske dataudveksling (EDI) gør det muligt at fastlægge en 
fælles meddelelsesarkitektur og dermed at bidrage til at normalisere 
toldoplysningerne. Kommissionen koncentrerer sin indsats om 
specificering af den "administrative enhedsmeddelelse", der er en 
datamatiseret udgave af det administrative enhedsdokument, som vil 
blive anvendt til import- og eksportprocedurer og datamatiseret 
forsendelse, når den bliver operationel, hvilket vil ske i I. kvartal 
1999. 
De vigtigste øvrige projekter, som tager sigte på informationsudveksling 
mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem disse og Kommissionen med 
henblik på at sikre forvaltningen af toldunionen, og som er udviklet eller under 
udvikling i denne sammenhæng, omfatter følgende applikationer: 
• Tolddatabaser: 
QUOTA-systemet, som forvalter toldkontingenter og import af varer, 
der underkastes tilsyn på Unionens niveau 
TARIC-systemet, som giver toldadministrationerne i medlemsstaterne 
konstant ajourført information om alle fællesskabsforanstaltninger på 
området import og eksport af varer 
Systemet med "bindende toldoplysninger" sikrer tidstro centralisering af de 
tariferingsafgørelser, som medlemsstaterne træffer til fordel for de 
erhvervsdrivende under den fælles toldtarif, idet de øvrige administrationer i 
Unionen inden for en frist på 6 år kan modsætte sig en tariferingsafgørelse 
truffet af en medlemsstats administration. Dette system gør det muligt at sikre 
10 
de erhvervsdrivende ligebehandling, uanset hvor de vælger at gennemføre 
deres fortoldninger, og at korrigere fejl eller uregelmæssigheder som følge af 
en forkert anvendelse af den fælles toldtarif. Denne applikation har stor succes 
blandt de erhvervsdrivende, som gennemsnitlig indgiver 20 000 anmodninger 
om året (der står i øjeblikket 120 000 bindende toldoplysninger til rådighed i 
databasen). 
En tilsvarende applikation beregnet til oplysninger om oprindelse 
(ORNET) er under udvikling og ventes at være operationel i 1. halvår 
1999. 
• Systemer, der er under udvikling eller udbygning, og som Kommissionen 
bruger til at forbedre de officielle publikationer, såsom: 
Systemet til forvaltning af forskrifterne i tilknytning til den 
kombinerede nomenklatur: dette system er udviklet for at forbedre 
forvaltningen af offentliggørelsen af forskrifter om den kombinerede 
nomenklatur. Projektet befinder sig på prototypestadiet og ventes at 
blive operationelt i nær fremtid. 
Toldsuspensioner: dette system tager sigte på at yde støtte til 
forhandlinger om og offentliggørelse af forskrifter om autonome 
toldsuspensioner. Dette system, som har været operationelt siden 
1996, blev forbedret i 1997, ligesom der på brugernes begæring blev 
indsat flere funktioner. 
• Bedrageribekæmpelse 
På bedrageribekæmpelsesområdet yder datamatikken teknisk støtte til 
specialtjenesterne i Kommissionen og i medlemsstaterne inden for 
applikationer, som tager sigte på hurtig udveksling af fortrolig og følsom 
information (bedragerier, ulovlig handel og følsomme varer). 
De vigtigste sådanne applikationer, som er integreret i den tekniske arkitektur 
Anti-fraud Information Systems (AFIS) er "Early Warning System" (EWS, der 
anvendes på forsendelsesområdet, indtil applikationen NCTS er udviklet), som 
ganske vist er operationelt inden for forsendelsesproceduren, men endnu ikke 
kan anvendes generelt, Toldinformationssystemet (TIS), som befinder sig på 
iværksættelsesstadiet, og "System for Customs Enforcement Network" 
(SCENT 3). 
3.3. Udbygning af den fælles uddannelsespolitik, der er opbygget i 
Matthaeus-programmets regi, ved indførelse af en "fælles grundstamme i 
uddannelsen" til opfyldelse af toldpolitikkens mål 
Uddannelse står i centrum for moderniseringen af toldadministrationerne og 
tilpasningen af dem til de nye og effektive arbejds- og kontrolmetoder. På 
fællesskabsplan gennemføres og udbygges de fælles uddannelsestiltag i 
Matthaeus-programmets regi. Dette program står således i centrum for den 
ordning, der indføres via Told 2000. 
11 
Planlægningen af Matthaeus-programmets uddannelsestiltag har siden 1996 
fundet sted under skyldig hensyntagen til toldpolitikkens egen prioritering. 
Malthæus-programmet kan i den henseende betragtes som Told 2000's 
"uddannelsesaspekf 
1 henhold til artikel \A i beslutningen om Told 2000 er følgende aktioner 
iværksat i 1997 og 1998 sideløbende med de øvrige aktioner i Matthaeus-
programmets regi: 
3.3.1. Oprettelse af et "net af ansvarlige for tolduddannelsescentrene" i 
medlemsstaterne 
Der blev i februar 1998 afholdt et indledende møde i Paris mellem de 
ansvarlige for tolduddannelsescentrene, og der forventes at blive afholdt et 
andet møde i november 1998 i London. 
Sigtet med dette net, som er begyndelsen til et "Fællesskabets Toldakademi", 
er konkret at organisere udveksling af lærere og elever mellem 
medlemsstaternes uddannelsescentre, at fremskaffe undervisningsmateriale og 
at forberede seminarer for højtstående embedsmænd (opfølgning af et seminar i 
juni 1997 i Helsingør (DK)). 
3.3.2. I Idbygning af det fælles uddannelsesprogram 
I det fælles program for grunduddannelse i henhold til Kommissionens 
beslutning af 13. december 1993 (EFT L 16 af 23.1.1992, s. 14) fastsættes det 
fælles mindstemål for den uddannelse, som Unionen toldembedsmænd skal 
modtage. Dette program er i løbet af 1996 og 1997 blevet udbygget af 
Kommissionen og medlemsstaterne i forening med henblik på at præcisere 
personalets uddannelsesbehov på grundlag af arbejdsopgaverne. 1 dette øjemed 
blev der i begyndelsen af 1998 fastsat 16 uddannelseselementer, som 
formaliserer indholdet af og sigtet med de forskellige kapitler i det fælles 
program for grunduddannelse, og som skal iværksættes af de nationale 
uddannelsescentre i 1998. 
3.3.3. i klarbejdeise af uddannelsesmoduler til brug for undervisningen i de 
nationale uddannelsescentre 
Disse moduler, som tager sigte på løbende uddannelse af toldembedsmænd, og 
som bidrager til at indføre en fælles grundstamme i uddannelsen, er udarbejdet 
i tæt samarbejde med de nationale administrationer. Der er til dato udarbejdet 
tre moduler (forfalskninger, affaldsforvaltning og den fælles landbrugspolitik). 
En række andre moduler er i øjeblikket under forberedelse eller udarbejdelse, 
herunder et modul for forsendelse. 
3.3.4. Udvidelse af uddannelsen til også at omfatte de associerede lande 
Den uddannelse af toldembedsmænd, der gives i Matthaeus-programmets regi, 
er udvidet til også at omfatte de associerede lande på grundlag af et 
pilotprojekt, som finansieres via budgettet for Told 2000. Disse lande har siden 
1996 deltaget i udvekslingsprogrammerne for embedsmænd og Matthaeus-
seminarerne, og de nyder også godt af de fælles uddannelsesprogrammer. 
12 
På baggrund af denne vellykkede pilotforanstaltning vil der blive foretaget en 
ændring af beslutningen, hvorved udvidelsen af programmet også kommer til 
at omfatte de associerede lande i Central- og Østeuropa, således at deres 
deltagelse gøres mulig i henhold til de betingelser, der er fastsat i 
Europaaftalerne eller i tillægsprotokollerne vedrørende deres deltagelse i 
fællesskabsprogrammerne, samt Cypern og Tyrkiet i den udstrækning, EF-
lovgivningen på toldområdet gør dette muligt. 
3.4. Uddybning af oplysningsvirksomheden over for og kommunikationen 
med toldvæsenets brugere 
Man kan ikke forestille sig, at toldvæsenet kan tilpasses efter den internationale 
handels behov uden en snæver dialog med toldvæsenets "brugere", dvs. de 
erhvervsdrivende inden for den internationale samhandel. 
Parallelt med de kontakter, som Kommissionen og de nationale 
administrationer har med de erhvervsdrivende, har indsatsen omfattet udvikling 
af en velstruktureret dialog, som tager sigte på at forbedre kommunikationen 
og informationsudvekslingen med de virksomheder, der deltager i den 
internationale handel. 
Der er i den sammenhæng truffet en lang række foranstaltninger: 
Seminarer, der står åbne for de erhvervsdrivende: 
Brighton (UK) i oktober 1997 vedrørende udkastet til 
centraliseret forenklet procedure for overgang til fri 
omsætning 
Prag (CZ) i november 1997 vedrørende "evaluering af et års 
fælles forsendelse med Visegrad-landene" 
Munster (D) i april 1998 vedrørende reform af overførsels-
og forsendelsesprocedurerne. 
Støtte til oplysningsseminarcr for erhvervsdrivende i medlemsstaterne. 
Lissabon (september 1997) og Irland (november 1997). Der er 
planlagt en række andre projekter på dette område i 1998. 
Som led i reformen af forsendelsesprocedurerne nedsatte 
Kommissionen i 1997 en "kontaktgruppe for forsendelse", i hvilken 
administrationerne i de 22 lande, der deltager i disse procedurer, og 
erhvervsdrivende, der repræsenterer 22 europæiske 
erhvervsorganisationer, har sæde. Denne gruppe holder møde to 
gange om året. 
I den sammenhæng har Kommissionen indledt overvejelser om en eventuel 
omlægning af sine procedurer for høring af erhvervskredse med henblik på at 
gøre disse mere effektive ved at foretage en mere målrettet høring set i forhold 
til de behandlede temaer. Denne approach blev bl a. anvendt ved reformen af 
forsendelsesprocedurerne og ved tilrettelæggelsen i april 1998 i Bruxelles i 
samarbejde med Det Økonomiske og Sociale Udvalg af en "hearing" med 
13 
deltagelse af de berørte erhvervskredse over temaet "forvaltning af 
præferentielle toldaftaler som instrument i Fællesskabets handelspolitik". 
3.5. Bidrag til skabelse af et internationalt toldmiljø, som fremmer en optimal 
forvaltning ved den ydre grænse 
Den hurtige udvikling på internationalt plan siden årtiets begyndelse og den 
øgede liberalisering af den internationale samhandel ledsages af en kraftig 
forøgelse af risikoen for bedrageri og en parallel globalisering af den ulovlige 
trafik på alle områder. 
1 toldmæssig henseende indebærer dette, at samarbejdet og den gensidige 
tekniske bistand mellem Unionens og de forskellige tredjelandes 
toldadministrationer skal udbygges, det gælder bl.a. de associerede tredjelande 
som led i forberedelserne til deres fremtidige tiltrædelse af Den Europæiske 
Union. 
Siden begyndelsen af 1997 er der truffet følgende foranstaltninger: 
3.5.1. Stolte til iværksættelse af fortiltrædelsesstrategien 
På dette område har programmet Told 2000 tjent som støtte for aktioner til 
fremme af forberedelsen af ansøgerlandenes toldadministrationer til den 
fremtidige tiltrædelse som supplement til de mere generelle foranstaltninger, 
der finansieres via Phare-programmet, og samarbejdsaktioner med deltagelse af 
disse lande og de lande, som i fremtiden vil have en fælles grænse med den 
udvidede Union. Disses aktioner omfattede navnlig følgende områder: 
Uddannelse: finansiering af en pilotaktion, der gør det muligt for de 
associerede lande at deltage i uddannelsesprogrammerne Matthaeus 
og Matthaeus Tax. 
Iværksættelse af førtiltrædelsesstrategien som led i tiltrædelses-
partnerskabet og såkaldte "road maps", bl.a. ved nedsættelse af 
arbejdsgr upper til udvikling af "blueprints" med henblik på bistand til 
reorganiseringen af toldadministrationerne i de central- og 
østeuropæiske lande. 
Tilrettelæggelse af seminarer for medlemsstaterne og ansøgerlandene 
(nyt paneuropæisk kumuleringssystem for oprindelsesreglerne i 
Europaaftalernes regi - EU, EFTA, de central- og østeuropæiske 
lande, seminarer med toldadministrationerne i de lande, der støder op 
til Østersøen - Tallinn). 
3.5.2. Datamatisering rettet mod behov i tredjelande 
Udvidelse af anvendelsesområderne for den elektroniske 
dataudveksling (EDI) som led i datamatiseringen af forsendelse for de 
tredjelande, der deltager i den "fælles forsendelse" (Visegrad­
landene). 
14 
Forberedende arbejde med henblik på udvidelse af tjenesten for 
spredning af toldinformation til også at omfatte administrationer i 
tredjelande. 
3.5.3. 7 eknisk bistand 
Der er gennemfort mange ad hoc-aktioner for teknisk bistand til 
toldadministrationer i tredjelande, der har anmodet derom, bl.a. som 
led i gennemførelsen af bestemmelserne på toldområdet i 
handelsaftalerne mellem Den Europæiske Union og disse lande. 
Desuden vil der i 1998 blive arrangeret et seminar med 
Middelhavslandene om oprindelsesreglernes anvendelse i handelen 
mellem landene i området. 
3.5.7. Samarbejde og skabe Ise af velstrukturerede forbinde Iser med 
tredjelande og internationale organisationer 
Skabelsen af en velstruktureret dialog på højt plan mellem EU's og de 
forskellige tredjelandes toldchefer tilgodeser behovet for at sikre en 
ramme for disse forbindelser, der gør dem mere effektive. 
I 1997 og 1998 blev der således arrangeret møder med 
generaldirektørerne for told fra ASEM-landene (Wien - 1997) og fra 
EFTA-landene og de central- og østeuropæiske lande (Reykjavik -
1997). Desuden vil der i 1998 blive holdt et møde mellem 
generaldirektørerne for told fra EU og de central- og østeuropæiske 
lande. 
4. BUDGETMÆSSIG GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET 
Det har som led i programmets gennemførelse været muligt at anvende alle de 
bevillinger, der blev afsat i den oprindelse beslutning vedrørende den fastsatte 
periode. Som følge af den sene vedtagelse af beslutningen var det ikke muligt at 
anvende de bevillinger, der var afsat som følge af omlægningen af bevillingerne 
vedrørende det "indre marked" i 1996 (2 mio. ECU), og disse blev derfor fremført til 
regnskabsåret 1997. De bevillinger, der i 1996 blev afsat til "datamatisering under 
Told 2000" (1 mio. ECU), blev derimod anvendt fuldt ud i løbet af dette 
regnskabsår. 
Hvad angår datamatik, accepterede budgetmyndigheden af hensyn til budgettets 
gennemsigtighed fra 1. januar 1998 at samle alle bevillinger, der afsættes til edb-
projekter på toldområdet, under post B5-3030 (Told 2000) for at tage hensyn til 
IDA-programmets afslutning den 31. december 1997. Posten for edb er derfor 
blevet den største post på budgettet for Told 2000 (16,4 mio. ECU af et samlet beløb 
på 20,5 mio. ECU til aktioner med tilknytning til "interne politikker" for året 1998). 
Finansieringen af projekter, der tjener til udvikling og indførelse af edb i forbindelse 
med forsendelse, tegner sig for næsten halvdelen af dette beløb. 
Alt i alt er udgifterne til udvikling og indførelse af edb-applikationer med det formål 
at gøre det muligt for Unionens toldadministrationer at udveksle oplysninger med 
15 
henblik på effektivt at kunne udfore deres kontrolopgaver og beskytte Fællesskabets 
finansielle interesser blevet lidt stone end oprindelig ventet Når der er anvendt en 
forholdsvis mindre del af udgifterne til finansiering af aktioner i samarbejde med 
medlemsstaterne, skyldes dette bl.a., al disse aktioner navnlig baserer sig på 
menneskelige og logistiske ressourcer og er forholdsvis mindre udgiftskrævende i 
budgetmæssig henseende. 
5. STATUS 
5.1. Arbejdets egenart 
Det er en særdeles ømtålelig opgave at vurdere, hvor effektiv en aktion af Told 
2000's omfang har været i en så kort periode, som tilfældet rent faktisk har 
været. Enhver aktion af denne type skal betragtes som en investering i 
fremtiden, hvis virkninger først vil vise sig på mellemlang eller lang sigt. 
En sådan vurdering af de erfaringer, der er indhøstet med programmets 
gennemførelse set i forhold til endemålet, dvs. en forbedring af toldunionens 
funktionsmåde, er endnu ikke mulig. Det er en forudsætning for at kunne 
foretage en sådan vurdering, at en række kriterier såsom privatpersoners og 
erhvervsdrivendes tilfredshed analyseres nærmere, f.eks. ved hjælp af 
udviklingen i antallet af tvister, der behandles af medlemsstaterne og på EF-
plan, og en forbedret forståelse for de egne indtægter, eksempelvis konstateret 
via den kontrol, der gennemføres af Revisionsretten for De Europæiske 
Fællesskaber. Der kan efter sagens natur ikke foreligge sådanne analyser 
allerede i dag. 
Dette arbejde gør det imidlertid muligt at rette søgelyset mod det nuværende 
programs stærke og svage sider. Det gør det ligeledes muligt at foreslå 
eventuelle forbedringer med henblik på at gøre det mere effektivt i fremtiden. 
5.2. Told 2000 og subsidiaritetsprincippet 
Toldområdet er det område, hvor den retlige integration symboliseret ved den 
fælles toldtarif og EF-toldkodeksen ubestrideligt er længst fremme. 
Ud over denne forskriftsmæssige approach står og falder det indre markeds 
succes i borgernes og de erhvervsdrivendes øjne med den måde, hvorpå de 
forskellige medlemsstaters administrationer griber fællesskabsretten an. Det er 
en særdeles vigtig forudsætning for at kunne drage fordel af det indre marked, 
at fællesskabsretten anvendes på en sådan måde, at der sikres samme kvalitet i 
gennemførelsen af toldprocedurerne og toldkontrollen overalt på Fællesskabets 
toldområde. 
For at nå frem til en sådan ensartet anvendelse af fællesskabsretten bør den 
forskriftsmæssige harmonisering suppleres med et udbygget samarbejde 
mellem de nationale administrationer indbyrdes og anvendelse af 
arbejdsmetoder, der udvikles af de involverede parter i forening. En fælles 
aktion fra Fællesskabets og medlemsstaternes side er det eneste, der kan ændre 
adfærden og gøre det muligt at indpasse de enkelte nationale administrationers 
indsats i en ramme, som dækker Fællesskabets samlede dimension på 
toldområdet. 
16 
5.3. Told 2000 og partnerskabet 
Programmets iværksættelse hviler på et tæt partnerskab mellem Kommissionen 
og medlemsstaterne, og retsgrundlaget herfor er artikel 3 i beslutningen. 
Redskabet for dette partnerskab er Toldpolitikudvalget, som er sammensat af 
medlemsstaternes generaldirektører for told, og som samles to gange om året. 
Dette udvalg har demonstreret, at det er et højt privilegeret organ for 
partnerskabet mellem Kommissionen og medlemsstaterne og for den politiske 
inddragelse af chefern e for Unionens toldadministrationer i den ønskede 
aktion. Ved siden af Kommissionen optræder det som garant for overholdelsen 
af retningslinjerne og målsætningerne i beslutningen om Told 2000 og navnlig 
for den "adfærdskodeks" på toldområdet, som den vedtager for at gøre 
toldaktionen i Fællesskabet mere ensartet. 
De retningslinjer og den prioritering, der fastlægges af dette udvalg, giver sig 
udslag i konkrete fælles aktioner, ved hvis gennemførelse de nationale 
administrationer optræder som virkelige partnere. Aktionernes succes 
afhænger af den udstrækning, hvori hver enkelt af disse partnere engagerer sig 
og deltager aktivt i iværksættelsen deraf. 1 den henseende har medlemsstaterne 
været særdeles aktive. Eksempelvis fremlagde de nationale administrationer i 
forbindelse med forberedelserne til de årlige handlingsplaner for 1997 og 1998 
mere end 140 projekter, og dette forte til, at Kommissionen traf sine valg på 
grundlag af kriterier for fastlæggelse af højtprioriterede aktioner, der var 
godkendt af dette udvalg. 
1 forbindelse med aktionernes iværksættelse blev der mobiliseret betydelige 
menneskelige og logistiske ressourcer. De nationale administrationers indsats 
viser tydeligt, at de er særdeles interesserede i, at programmet bliver en succes, 
og forventer at drage betydelige fordele af det. 
5.4. Erkendelse af toldaktionens fællesskabsdimension 
Programmets iværksættelse har ført til et intenst samarbejde mellem 
medlemsstaternes toldvæsener indbyrdes og mellem disse og Kommissionen. 
Dette samarbejde på områder, der traditionelt henhører under de nationale 
administrationers ansvar, blev allerede indledt på personaleuddannelsesområdet 
i forbindelse med Matthaeus-programmet og bidrager stærkt til at skabe fælles 
arbejdsmetoder og en virkelig "fællesskabsrefleks" i form af søgen efter fælles 
løsninger. 
Rent faktisk har dette samarbejde i en periode, der er for kort til, at hele 
programmets anvendelsesområde har kunnet dækkes, virket stærkt fremmende 
på fællesskabsdimensionens betydning for de toldmæssige arbejdsopgaver, 
således som det også blev ønsket ved vedtagelsen af beslutningen. Den højeste 
prioritet tilfaldt derfor temaer som målretning af toldkontrollen ved anvendelse 
af metoder og kriterier, der blev fastsat i fællesskab (risikoanalyse og revision), 
samordnet udvikling af hjælpemidler, indførelse med tiden af et virkeligt net af 
toldlaboratorier i Fællesskabet og strukturering af nettet af uddannelsescentre 
på toldområdet. 
17 
I denne sammenhæng blev medlemsstaterne i henhold til beslutningen ansporet 
til at indføre et særligt fællesskabsmærke på uniformerne. Selv om denne 
bestemmelse er fakultativ, har liere medlemsstater allerede indført dette mærke 
på deres embedsmænds uniformer, og nogle af dem har bestemt, at der skal 
opstilles skilte, som viser det tolvstjernede europæiske mærke ved de vigtigste 
indrejsesteder for rejsende til Fællesskabet. 
5.5. Den nødvendige udbygning af sammenhængen i toldvæsenernes indsats 
Effektiviteten af programmet Told 2000 skal vurderes under hensyn til det 
forhold, at der samtidig gennemføres en række andre programmer med 
forskellige målsætninger på toldområdet: 
Matthaeus på området fælles uddannelse. 
Foranstaltninger, som har til formål at forstærke kampen mod 
bedragerier eller organiseret kriminalitet, og som henhører under 
programmer og budgetter, der forvaltes af forskellige tjenestegrene i 
Kommissionen (ligesom visse foranstaltninger, der tilrettelægges som 
led i toldsamarbejdet i henhold til afsnit VI i EF-traktaten). 
Phare, Tacis og M EDA på aktivitetsområder rettet mod tredjelande. 
Som følge af disse mange hjælpemidler er det nødvendigt med en samordning 
af aktiviteterne på de forskellige områder for at sikre sammenhæng mellem de 
trufne foranstaltninger og undgå overlapninger og ressourcespild. 
Denne samordning sikres i en vis udstrækning i Toldpolitikudvalget, hvor 
cheferne for toldadministrationerne i kraft af deres position har et samlet 
overblik over de foranstaltninger, der retligt træffes inden for rammerne af 
afsnit 11 og VI i traktaten. 
Derimod mener Kommissionen, at der med hensyn til fællesskabsaktioner 
kunne sikres en større rationalisering af uddannelsesaktioner henhørende under 
Matthaeus-beslutningen set i sammenhæng med uddannelsesaktioner 
henhørende under beslutningen vedrørende Told 2000. 
6. FORSLAG TIL RETNINGSLINJER FOR DET FREMTIDIGE ARBEJDE 
Kommissionen drager den konklusion af de forhold, der er konstateret i den periode, 
hvor programmet effektivt har været anvendt, at den indledte aktion skal videreføres 
og videreudbygges, og at der skal foretages forbedringer i virkeliggørelsen af målene 
i beslutningen af 19. december 1996. 
Som anført i svaret på forespørgslen fra Europa-Parlamentets udvalg under den 
indledende drøftelse af det ændringsforslag, der blev fremsat den 3. september 1997, 
og som tog sigte på at tilpasse de "privilegerede beløb" og finansieringsoversigten i 
den oprindelse beslutning af 19. december 1996 om Told 2000, agter Kommissionen 
i nær fremtid at fremsætte et nyt forslag baseret på konklusionerne i nærværende 
rapport. Dette forslag vil derfor efter planen fremme følgende retningslinjer: 
6.1. Skabelse af større enhed i aktionen på toldområdet 
18 
Fællesskabets indsats henhører i øjeblikket under flere retlige instrumenter, 
som hver har sine egne forvaltningsbestemmelser. 
En samling af alle aktionerne under én beslutning har den fordel, at der sikres 
en sammenhængende approach for aktionen på toldområdet i stil med, hvad 
der er tilfældet for den indirekte beskatning i kraft af FISCALIS-programmet. 
Den tilvejebringer et klart retsgrundlag, som giver tilstrækkelig 
sikkerhed til, at edb-projekter, der strækker sig over flere 
regnskabsår, kan bringes til en vellykket afslutning. 
Den sikrer større ensartethed i gennemførelsen af aktionerne på 
toldområdet og gør det muligt at rationalisere brugen af de disponible 
hjælpemidler og drage større fordele af synergier og indbyrdes 
supplerende faktorer (eksempel: monitoring, arbejdsmetoder, 
uddannelse/information) 
Den imødegår i mange tilfælde medlemsstaternes vanskeligheder ved 
at sondre mellem aktioner henhørende under Told 2000 og aktioner 
henhørende under Matthaeus, fordi disse ofte behandles af forskellige 
tjenester alt efter program og dertil svarende budget. 
Dette retlige instrument bor inden for rammerne af en samlet approach omfatte 
alle aktioner med tilknytning til: 
datamatisering, som hidtil til dels har været dækket af Told 2000 og af 
det første ID A-program 
fælles aktioner med medlemsstaterne med henblik på udvikling af nye 
arbejdsmetoder, som henhører under den nuværende beslutning om 
Told 2000 
uddannelsesaktioner, som i øjeblikket henhører under Matthaeus-
programmet 
åbning over for tredjelande ved hjælp af samarbejdsaktioner og faglig 
bistand på toldområdet. 
6.2. Udbygning af partnerskabet 
Successen med programmets anvendelse hviler på en aktiv deltagelse af de 
nationale administrationer i de aktioner, der gennemføres i fællesskab. De 
nationale administrationers engagement er kommet til udtryk i 
Toldpolitikudvalget, der fungerer som styrings- og evalueringsudvalg for 
programmet og påser, at de retningslinjer for toldpolitikken, som er fastsat i 
beslutningen, efterleves. 
Parallelt med Toldpolitikudvalgets arbejde bør et institutionelt udvalg bistå 
Kommissionen med den konkrete gennemførelse af de retningslinjer, der er 
fastsat i den ændrede beslutning på de forskellige aktivitetsområder. Dette 
forvaltningsudvalg bør erstatte det nuværende forvaltningsudvalg, der er 
nedsat ved Matthaeus-beslulningen, og som alene spiller en rolle for 
19 
uddannelsesforanstaltningerne. En nedsættelse af et sådant nyt udvalg vil 
antagelig bidrage til at styrke programmets forvaltningsstruktur og effektivitet. 
6.3. Gyldighedsperiode 
Det nye forslag skal sigte mod en videreførelse af den aktion, der er indledt 
inden for rammerne af Told 2000. Desuden skal det have en 
gyldighedsperiode, der er tilstrækkelig lang til, at den foreslåede reforms 
effektivitet kan påvises. 
Ifølge det nye forslag skal gyldighedsperioden derfor strække sig ud over det 
tidspunkt, hvor beslutningen om Told 2000 udløber, og der foreslås en 
gyldighedsperiode fra den 1. januar 1999 til den 31. december 2002. Denne 
løsning vil gøre det muligt: 
at fastsætte en gyldighedsperiode, der er tilstrækkelig lang til, at den 
nye beslutning kan iværksættes 
at sikre en virkelig "glidende programmering" af aktionerne, hvilket i 
sig selv sikrer kontinuitet i den aktion, der indledes med henblik på at 
modernisere toldvæsenet i Fællesskabet. 
7. KONKLUSION 
Den aktion, der i første omgang er indledt på fællesskabsplan med Matthaeus-
programmet og derefter er udbygget og suppleret med programmet Told 2000, har 
demonstreret, at der findes en virkelig EF-dynamik på toldområdet. 
De erfaringer, der er indhøstet med anvendelsen af beslutningen om Told 2000, gør 
det hverken muligt at drage endelige konklusioner om de virkninger, som dette 
program har på toldadministrationernes daglige gennemførelse af fællesskabsretten, 
eller at udlede målelige resultater med hensyn til kontrolforanstaltningernes 
effektivitet. 
Derimod viser de, at disse administrationer har engageret sig stærkt i den indledte 
aktion, og bekræfter, at administrationerne har viljen til at indpasse deres indsats i en 
udbygget fællesskabsramme. 
20 
Bilag 
Monitoring-aktioner 
Som led i pilotaktionen blev der lia I9l).| u| |oo0 tilrettelagt 10 monitoring-aktioner 
på følgende områder: 
frizoner (2 faser: maj-juli 1994/april-juni 1995) 
ydre søgrænse (2 faser: maj-juli 1994/april-juni 1995) 
toldprocedurer og -kontrol på tekstilområdet (TAFI): november 1994-marts 
1995 
lufthavne: oktober-december 1994 
aktiv forædling: april-juli 1995 
forsendelse (centraliseringstoldsteder): november 1995-februar 1996 
forenklede procedurer: oktober 1995-februar 1996 
præferentiel oprindelse: april-september 1996 
toldoplag: maj-juli 1996 
forsendelse (procedurens funktionsmåde i almindelighed), oktober 1996-
februar 1997. 
Siden beslutningen blev vedtaget, er følgende aktioner gennemført: 
bindende toldoplysninger (2 aktioner): januar-april 1997 
aktiv forædling (2. låse): februar-april 1997 
oprindelsesreglernes anvendelse: maj-oktober 1997 
ordningen med forvaltning af toldkontingenter og overvågning af importen 
(QUOTA): februar-maj 1998. 
Følgende aktioner vil efter planen blive gennemført mellem juli 1998 og december 
1999: 
toldoplag (2. fase): september 1998-januar 1999 
oversigt over udstyret til fysisk kontrol ved den ydre grænse, iværksættelse af 
punkt 4.3.5. i bilaget til handlingsplanen for forsendelse i Europa (henstilling 
nr. 8 fra Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg vedrørende forsendelse): 
september-december 1998 
betingelser for udstedelse af tilladelser til forenklede angivelser og 
domiciliering: januar-april 1999 
21 
anvendelse af Rådets forordning ni. 338/97 om grænsekontrol med plante- og 
dyrearter i henhold til CITES-konventionen: april-juli 1999 
kontrol med, at legetøj indfort fra tredjelande er i overensstemmelse med 
sikkerhedsreglerne (gennemførelse af Rådets forordning nr. 339/93): juli­
oktober 1999. 
22 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 471 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 02 06 
Katalognummer : CB-CO-98-481-DA-C 
ISBN 92-78-38482-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
n