Resumé

I. Ordningerne for støtte til projekteringsundersøgelser (PU) og opbygning af ny infrastruktur (ONI) er et led i EU’s politik om udvikling af forskningsinfrastruktur på højt niveau med en europæisk dimension. Bidraget til projekter under sjette rammeprogram for forskning (RP6) (2002-2006) beløb sig til 140 millioner euro.

II. Revisorerne undersøgte, om de to ordninger har fremmet udviklingen af en struktur af forskningsinfrastrukturer af højeste kvalitet og ydelse i Europa og sikrer, at de anvendes optimalt på europæisk plan i henhold til de behov, som forskersamfundet giver udtryk for. Det blev i særlig grad undersøgt, om beslutningstagerne havde haft gavn af PU-ordningen, og om ONI-ordningen havde resulteret i opbygning af ny infrastruktur. Revisorerne så også på, hvad der var gjort for at fremme anvendelsen af supplerende finansiering til forskningsfaciliteter.

III. Retten konkluderede:

- at de repræsentanter for forskersamfundet, som revisorerne talte med, så positivt på PU-ordningen, fordi den ydede livsvigtig tidlig finansiering til udvikling af infrastruktur, og fordi den opmuntrede til samarbejde mellem potentielle konkurrenter inden for europæisk forskning

- at fællesskabsstøtten til opbygning af ny infrastruktur havde begrænset effekt på skabelsen af en struktur af forskningsfaciliteter i Europa. ONI-ordningens katalysatorvirkning var ringe, og selv om støtten gav anledning til en del forbedringer i de berørte investeringsprojekter, ville de fleste af projekterne være blevet gennemført også uden fællesskabsstøtte

- at Kommissionen ikke aktivt fremmede anvendelsen af forskellige kilder til finansiering af forskningsinfrastruktur i Europa, selv om den i adskillige officielle tilkendegivelser anbefaler en sådan praksis.

IV. I betragtning af revisionsresultaterne vedrørende europæisk nytteværdi anbefaler Retten, at Kommissionen genovervejer, om ONI-projekterne skal finansieres over forskningsbudgettet. Der bør endvidere opstilles klare og realistiske mål for ordningen. Kommissionen bør overveje, hvad der skal opnås ved at anvende supplerende finansiering, og træffe de nødvendige foranstaltninger, hvis den mener, der kan skabes synergi, så EU-midlerne kan udnyttes bedre.

Indledning

1. Denne beretning omhandler EU’s ordninger for støtte til projekteringsundersøgelser (PU) og opbygning af ny infrastruktur (ONI) under aktivitetsområdet forskningsinfrastruktur i sjette rammeprogram for forskning (RP6) (2002-2006).

2. Betegnelsen "forskningsinfrastruktur" anvendes om faciliteter og ressourcer, der leverer væsentlige tjenesteydelser til forskersamfundet på det akademiske og/eller det industrielle plan. Infrastrukturen kan være en enkelt ressource på en enkelt lokalitet, bestå af et net af distribuerede ressourcer eller endog være "virtuel" – dvs. at tjenesten leveres elektronisk [1].

EU’s forskningsbudget medfinansierer forskningsinfrastruktur

3. Fællesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) er siden 1984 blevet finansieret gennem flerårige rammeprogrammer, som definerer de videnskabelige og teknologiske mål, der skal forfølges i en programperiode. Specifik støtte til forskningsfaciliteter startede med andet rammeprogram (RP2) (1987-1991). Det oprindelige formål var at give det videnskabelige samfund bedre adgang til national forskningsinfrastruktur, men formålet er senere blevet udvidet til også at omfatte støtte til samarbejdsnet og til forskningsaktiviteter, som skal forbedre kvaliteten og kvantiteten af de serviceydelser, som infrastrukturerne leverer, samt til udvikling af nyt videnskabeligt udstyr [2]. Siden RP2 er den finansielle støtte steget betydeligt (jf. figur 1).

Figur 1

Udgifter til forskningsinfrastruktur

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa-Kommissionen.

4. Det overordnede mål for aktivitetsområdet forskningsinfrastruktur i RP6 var at fremme udviklingen af en "struktur af forskningsinfrastrukturer af højeste kvalitet og ydelse i Europa". Denne struktur skulle baseres på de behov, forskersamfundet havde givet udtryk for, og anvendelsen af sådanne infrastukturer i hele Europa skulle sikre, at der blev tilført "europæisk nytteværdi".

5. Ifølge en analyse, som Kommissionen foretog i 2000, blev udviklingen af avancerede forskningsfaciliteter i Europa vanskeliggjort af følgende:

- Der manglede samordnede mekanismer til behovsvurdering og opstilling af prioriteter på tværs af lande og discipliner.

- Der manglede en sammenhængende europæisk holdning til deltagelse i verdensomspændende virksomheder.

- Det var vanskeligt at etablere multinationale finansieringsaftaler.

- Der var problemer med hensyn til tværnational adgang til faciliteter.

- Der var for lidt samordning mellem infrastrukturoperatørerne, og der manglede derfor en kritisk masse i den teknologiske udvikling i tilknytning til infrastruktur [3].

6. Som en hjælp til at løse kendte problemer i forbindelse med oprettelse af nye forskningsfaciliteter foreslog Kommissionen at koncentrere støtten under RP6 om meget store forskningsfaciliteter i Europa. Der blev defineret fem støtteordninger, som dækkede:

- tværnational adgang

- integrationsaktiviteter

- udvikling af et kommunikationsnet

- projekteringsundersøgelser

- opbygning af ny infrastruktur.

7. Af de 715 millioner euro, der var afsat til infrastrukturstøtte i RP6, var de 140 millioner euro beregnet til projekteringsundersøgelser og opbygning af ny infrastruktur (jf. oversigten i figur 2).

Figur 2

Ordningerne "projekteringsundersøgelser" og "opbygning af ny infrastruktur" under RP6

+++++ TIFF +++++

Projekteringsundersøgelser (PU)

8. Sigtet med projekteringsundersøgelser er at teste, om udviklingen af potentielle fremtidige forskningsfaciliteter (herunder udvikling af nyt udstyr) kan gennemføres. PU-ordningen skulle støtte feasibilityundersøgelser og tekniske forundersøgelser i forbindelse med ny infrastruktur, som skulle have en klar europæisk dimension og være af interesse for Europa. Der kunne også gives støtte til faciliteter med verdensomspændende relevans placeret uden for Europa, men som europæiske organisationer havde til hensigt at deltage i.

9. De projekter, som Retten reviderede (jf. bilag I), beskæftiger sig med fri elektron-lyskilder, acceleratorer/colliders, store optiske og infrarøde teleskoper samt opførelse af akvakulturcentre. I tekstboks 1 vises et eksempel på en projekteringsundersøgelse.

Tekstboks 1

SKADS-projektet

Et af målene for projekteringsundersøgelsen "Square Kilometre Array Design Study" (SKADS) var at udvikle en omkostningseffektiv teknologi til fremtidig radioastronomi. EU’s finansieringsbidrag beløb sig til i alt 10,4 millioner euro, ca. en tredjedel af de samlede projektomkostninger. Kontrahenten, SKADS-konsortiet, bestod af 26 deltagere fra ni EU-medlemsstater samt Sydafrika, Canada, Australien og Rusland.

Projekteringsundersøgelsen bekræftede, at "Square Kilometre Array" (SKA), et gigantisk radioteleskop, som skal distribueres over flere kontinenter, kan bygges ved hjælp af enklere og billigere strukturer end de mange hundrede konventionelle parabolantenner, der oprindelig var planlagt.

SKA-projektet blev derefter medtaget i "den europæiske køreplan for forskningsinfrastrukturer" (jf. punkt 16 og 17). Etableringen af fase 1 er planlagt til 2012-2016.

Opbygning af ny infrastruktur

10. Målet for ordningen var at udvikle ny eller mere moderne infrastruktur. Ligesom i forbindelse med projekteringsundersøgelserne kunne der også gives støtte til faciliteter med verdensomspændende relevans placeret uden for Europa, men som europæiske organisationer havde til hensigt at deltage i. Støtteberettigede projekter kunne være traditionelle bygninger, men kunne også omfatte f.eks. et antennesystem i Atacamaørkenen i Chile eller en virtuel infrastruktur, som f.eks. et distribueret digitalt arkiv til forbedring af sprogforskning (de reviderede projekter er beskrevet i bilag 2. I tekstboks 2 gives et eksempel på et ONI-projekt.

Tekstboks 2

CeMaCE-projektet

Det marinbiologiske laboratorium i Tjärnö (TMBL) er en marinbiologisk feltstation i Sverige. Sammen med Akademiska Hus, som er Sveriges største ejer af universitetsbygninger og -udstyr, bygger TMBL et center for marinkemisk økologi (CeMaCE). Denne tværfaglige facilitet skal give europæiske forskere adgang til laboratorier, udstyr og videnskabelig ekspertise. Centret, som har direkte adgang til havet fra bredderne af Kosterfjorden, integrerer molekylær biologi, økologi og evolutionær biologi – en kombination, som skulle kunne give en innovativ tilgang til marinøkologisk kemi.

Størstedelen af de mere end 900000 euro, som EU gav i støtte til dette projekt, blev brugt til konstruktion af en marin ecotron – en facilitet, som giver økologisk relevante ekperimentelle betingelser med kontrol af flere miljøfaktorer – og bidrager til oprettelse af marinøkologiske laboratorier. De samlede projektomkostninger beløb sig til 9 millioner euro.

Udvælgelse af projekter

11. PU- og ONI-projekterne under sjette rammeprogram blev udvalgt på grundlag af en indkaldelse af forslag, som blev offentliggjort i november 2003 [4]. Sjette rammeprogram kunne højst medfinansiere projekterne med henholdsvis 50 % og 10 %. Projekterne kunne vedrøre alle områder inden for videnskab og teknologi, og Kommissionen modtog 121 forslag til et samlet beløb på 387 millioner euro. I forståelse med programudvalget, som består af repræsentanter for medlemsstaterne og de associerede lande, mente Kommissionen, at mange gode forslag ville blive udelukket, hvis man fastholdt det vejledende budget på 70 millioner euro [5], og forhøjede derfor budgettet for denne forslagsindkaldelse til 140 millioner euro.

12. Projektforslagene blev bedømt af et tværfagligt panel på 62 uafhængige eksperter efter følgende kriterier:

- europæisk nytteværdi

- videnskabelig og teknologisk kvalitet

- relevans for ordningens mål

- forvaltningens kvalitet.

13. Syvoghalvfjerds projekter blev bedømt som værende af en tilstrækkelig høj standard, og tredive projekter modtog finansiel støtte. Der blev tildelt 92 millioner euro til 19 projekteringsundersøgelser og 48 millioner euro til ni ONI-projekter [6].

Forskningsfaciliteter kan også medfinansieres af strukturfondene

14. Som supplement til de midler, der ydes over forskningsbudgettet, som Kommissionen forvalter under de forskellige rammeprogrammer, kan finansiering til udvikling af forskningsfaciliteter også komme fra EU’s strukturfonde, som finansieres over EU’s budget, men forvaltes af medlemsstaterne. De 3 milliarder euro, der var til rådighed under strukturfondsområdet "Forskning, teknologisk udvikling og innovationsinfrastruktur (FTUI-infrastruktur)" i perioden 2000-2006, var potentielt en betydeligt større finansieringskilde end de 715 millioner euro, der var afsat til forskningsinfrastruktur under RP6. Figur 3 viser de involverede beløb og de maksimale medfinansieringssatser for de forskellige finansieringskilder.

Figur 3

Strukturfonde og FTU-rammeprogrammer – en sammenligning

| RP6 | SF 2000-2006 | RP7 | SF 2007-2013 |

Programmeringsperiode | 2002-2006 | 2000-2006 | 2007-2013 | 2007-2013 |

Budget til FTUI- (millioner euro) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 |

Budget til FTUI- infrastruktur (millioner euro) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 |

Støtteberettigelse | EU og associerede lande | Mål 1: 2412 Mål 2: 681 Unionsinitiativ: 35 | EU og associerede lande | Konvergensregioner: 7363 Regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse: 2247 Europæisk territorialt samarbejde: 148 |

Maksimale medfinansieringssatser | PU: 50 % ONI: 10 % | Mål 1: 75 % - 85 % andre mål: 50 % | PU: 50 % ONI: 3-6 millioner euro pr. projekt | Konvergensregioner: 75 % - 85 % Regioner omfattet af målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse: 50 % - 85 % Europæisk territorialt samarbejde: 75 % - 85 % |

En række ændringer i Kommissionens tilgang med henblik på RP7

15. På området forskningsinfrastruktur indfører syvende rammeprogram (RP7) [7] (2007-2013) en række ændringer i forhold til RP6. Den tilgang, der blev vedtaget for PU-ordningen, er generelt uændret, men projektudvælgelsen i ONI-ordningen er blevet ændret på en række punkter, og der er sket et skift, så der nu lægges mere vægt på den forberedende fase end på selve implementeringsfasen.

16. Projektudvælgelsen i RP7 er i højere grad "topstyret", og de projekter, der udvælges og får støtte, er for det meste dem, der indgår i "den europæiske køreplan for nye forskningsinfrastrukturer", som er en liste, der er opstillet af Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI).

17. ESFRI er et forum, der søger at fastlægge en sammenhængende metode til forskningspolitisk beslutningstagning, og som består af personer, der er udpeget af medlemsstaternes og de associerede landes forskningsministre, og en repræsentant for Kommissionen. "Køreplanen" definerer de videnskabelige behov på området forskningsinfrastruktur i Europa for en periode på 10-20 år og identificerer projekter, som betragtes som værende af afgørende betydning for udviklingen af videnskab og innovation i Europa.

Revisionens omfang og revisionsmetode

18. Formålet med revisionen var at vurdere PU- og ONI-støtteordningerne og deres bidrag til opfyldelsen af målene for foranstaltningerne vedrørende forskningsinfrastruktur i RP6-perioden (2002-2006).

19. Vurderingen blev udført ved hjælp af følgende spørgsmål:

a) Betød støtten til projekteringsundersøgelser, at der blev udarbejdet feasibilityundersøgelser og udført forberedende arbejde, som beslutningstagerne kunne bruge til opbygning af ny forskningsinfrastruktur?

b) Virkede ONI-ordningen som en effektiv katalysator for opbygningen af ny infrastruktur?

c) Traf Kommissionen foranstaltninger til at fremme anvendelsen af supplerende finansiering i PU- og ONI-ordningerne, som afgørelsen om RP6 giver mulighed for?

20. I revisionen indgik:

- en analyse af retsgrundlaget for området forskningsinfrastruktur, særlig grundlaget for oprettelsen af PU- og ONI-ordningerne

- en gennemgang af procedurerne for projektudvælgelse og overvågning (herunder alle relevante evalueringsrapporter)

- samtaler med ansatte i Kommissionen og med repræsentanter for de vigtigste europæiske forskningsorganisationer og for forskningsministerierne i otte medlemsstater (Belgien, Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Italien, Nederlandene, Polen, Sverige og Det Forenede Kongerige)

- revision på stedet af en stikprøve på ni af de 19 projekteringsundersøgelser og alle ni ONI-projekter

- en online-spørgeskemaundersøgelse blandt alle de afviste ansøgere.

Revisionen vedrørte RP6’s løbetid (2002-2006). En liste over de reviderede projekter findes ibilag IogII.

Bemærkninger

Ordningen for støtte til projekteringsundersøgelser (PU)

De fleste af målene nået

21. Formålet med ordningen var at bidrage til udarbejdelse af feasibilityundersøgelser og til det forberedende tekniske arbejde i forbindelse med etablering af ny infrastruktur med en klar europæisk dimension. Retten bedømte ordningen som værende vellykket, hvis:

- støtten fra EU gjorde det nemmere at udarbejde undersøgelser, som på mellemlangt til langt sigt fremmede udviklingen af en struktur af forskningsfaciliteter med en europæisk dimension

- de medfinansierede undersøgelser demonstrerede europæisk nytteværdi.

22. På grundlag af de forskellige samtaler, der blev gennemført, bemærkede Retten, at deltagerne generelt havde en positiv holdning til ordningen, og at de mente, at en projekteringsundersøgelse var med til at skabe øget opmærksomhed hos og støtte fra de nationale beslutningstagere. De fleste af projekterne blev efterfølgende optaget på ESFRI-listen (jf. punkt 16-17), hvilket gjorde det mere sandsynligt, at projektet ville blive implementeret (jf. figur 4).

Figur 4

Forløbet af de ni PU-projekter, som Retten reviderede

+++++ TIFF +++++

23. Under samtalerne gav projektkoordinatorerne og medlemsstaternes repræsentanter også udtryk for, at fællesskabsstøtten til projekteringsundersøgelser havde haft betydning, fordi den slog bro over kløften mellem ideen til og den konkrete gennemførelse af et projekt. Støtten havde givet forskerne mulighed for at demonstrere og udarbejde deres forslag på en struktureret måde. De fleste projektkoordinatorer mente også, at det i sig selv var et værdifuldt aspekt ved ordningen, at en række institutioner fik mulighed for at arbejde sammen i fællesforetagender. I tekstboks 3 gives et eksempel på samarbejde mellem større europæiske forskningsinstitutioner, som ellers ville have været konkurrenter.

24. Modtagerne og repræsentanterne for forskningsinstitutionerne fortalte, at projekteringsfasen i et infrastrukturprojekt er den vanskeligste, når det gælder om at sikre finansieringen. Det er navnlig tilfældet, når det er nødvendigt at samarbejde internationalt. De personer, som revisorerne talte med, mente derfor, at PU-ordningen, hvor Kommissionen kan bidrage finansielt med op til 50 % af de samlede omkostninger, var vigtig, fordi den skabte en ramme for udviklingen af storstilede europæiske projekter. De adspurgte mente, at det er vanskeligt at etablere et paneuropæisk samarbejde gennem mekanismer med større fokus på nationale eller regionale programmer.

Tekstboks 3

EUROFEL-projektet

Projekteringsundersøgelsen EUROFEL var en fælles indsats fra 16 europæiske forskningsinstitutioner med henblik på at forberede etableringen af den næste generation af fri elektron-laserlyskilder, som skal opbygges som en distribueret infrastruktur i syv europæiske centre.

Oprindelig var der syv forskellige og konkurrerende projekter om konstruktion af fri elektron-lasere i fem europæiske lande. Men Kommissionen rådede de enkelte institutioner til at indsende et fælles forslag og derved styrke samarbejdet på dette område. For nogle af deltagerne var det største udbytte af projektet samarbejdet mellem forskelllige institutioner, som normalt ville have konkurreret mod hinanden.

Projekteringsundersøgelsens succes kan måles på, at etableringsprojektet blev opført på listen i "den europæiske køreplan for forskningsinfrastrukturer", og projektet planlægges fuldført inden for de næste otte til 12 år.

Opbygning af ny infrastruktur (ONI-ordningen)

Katalysatorvirkning og europæisk nytteværdi

25. Kriterierne for udbetaling af EU-midler til opbygning af ny infrastruktur (ONI-ordningen) er ikke specifikke nok. I Rådets beslutning 2002/835/EF [8] hedder det, at ordningens finansiering vil være begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at "sætte aktiviteten i gang", og at størstedelen af anlægs- og driftsudgifterne skal finansieres af nationale eller andre kilder. En igangsætter (katalysator) er noget, som fremskynder eller fremmer en reaktion eller en proces. Efter Rettens opfattelse betyder det, at udbetalingen af midler til opbygning af ny infrastruktur bør resultere i, at der iværksættes projekter, som ellers ikke ville være blevet sat i gang.

26. I beslutning 2002/835/EF hedder det endvidere, at der kun vil blive stillet finansiering til rådighed "på grundlag af detaljeret dokumentation for europæisk nytteværdi". I Kommissionens arbejdsprogram 2002-2003 for RP6 fortolkes støtteberettigelseskravet, så der kun vil blive ydet støtte, "hvis en sådan støtte kan få afgørende katalysatorvirkning med hensyn til europæisk nytteværdi". Som nævnt i arbejdsprogrammet vil det kunne demonstreres ved at påvise, at infrastrukturen vil blive mere attraktiv for og/eller yde bedre service til forskersamfundet i Europa i form af:

- bredere adgang til den foreslåede infrastruktur

- mere avanceret teknologi

- en mere fleksibel mulighed for tilpasning til tværfaglige undersøgelser

- bedre konnektivitet til forskersamfundet.

27. Retten gennemgik samtlige ONI-projekter og undersøgte, hvordan Kommmissionen havde anvendt de støtteberettigelseskrav, der er fastsat i beslutning 2002/835/EF og uddybet i Kommissionens arbejdsprogram for 2002-2003.

28. Med hensyn til det vigtige spørgsmål om europæiske forskeres adgang til infrastrukturerne, konstaterede Retten, at Kommissionens støtte var koncentreret om finansiering af konstruktion eller indkøb af udstyr, men ikke i tilstrækkelig grad sikrede, at forskerne fik adgang hertil.

Ringe "katalysatorvirkning" …

29. For at kunne vurdere, om støtten til opbygning af ny infrastruktur (ONI) havde en "katalysatorvirkning", undersøgte Retten:

- forholdet mellem projekternes startdato og den dato, hvor kontrakterne med EU var undertegnet, da dette kunne vise, hvor stor betydning finansieringen havde haft for iværksættelsen af projekterne

- om beslutningen om at yde eller afslå at yde tilskud til projekterne var afgørende for, om projektet blev sat i gang eller blev videreført

- de vigtigste aktørers opfattelse af, i hvilken udstrækning EU-investeringen fungerede som en katalysator for andre investeringer i projekterne.

Figur 5

Datoen for projekternes start og undertegningen af kontrakten

+++++ TIFF +++++

30. Revisorerne konstaterede, at syv af de ni projekter var startet før, de relevante kommissionsbeslutninger var truffet, og kontrakterne var undertegnet (jf. figur 5). Det ottende projekt startede efter, at Kommissionens beslutning var truffet, men før kontrakten var undertegnet.

31. Eftersom projekterne i de fleste tilfælde var godt i gang, før kontrakterne var undertegnet, og da støtten kun kunne udgøre højst 10 % af de samlede projektomkostninger [9], var der intet bevis for, at EU-finansieringen var en afgørende faktor for beslutningen om, hvorvidt projekterne skulle sættes i gang eller ej (jf. eksemplet i tekstboks 4).

32. Under samtalerne udtalte repræsentanterne for de europæiske forskningsinstitutioner og for ministerierne i medlemsstaterne, at ONI-ordningen ikke fungerede som en "katalysator" for de aktiviteter, som der var ydet støtte til, fordi der var stillet så få midler til rådighed, og fordi 10 % af de samlede projektomkostninger er for lidt til, at der kan skabes en katalysatorvirkning.

Tekstboks 4

Fase 1 i DIRAC-projektet

Formålet med at konstruere den internationale acceleratorfacilitet på centret for antiproton- og ionforskning i Darmstadt (DIRAC) er at opgradere de eksisterende acceleratorer med henblik på fremtidig forskning i universets oprindelse. I projektet, som skal medfinansieres af 14 partnere (11 EU-medlemsstater samt Kina, Indien og Rusland), indgår både ny infrastruktur (en magnet) og opgradering af allerede eksisterende infrastruktur (en synkrotronaccelerator og et synkrotonspektrometer).

EU-finansieringen beløb sig til 10,4 millioner euro og skulle støtte første fase af projektet, som var estimeret til 104 millioner euro. Den samlede investering forventes at blive i størrelsesordenen 1,2 milliarder euro. Da kontrakten med Kommissionen blev undertegnet, var projektet allerede i gang.

33. I bedømmelsespanelets rapport er der en lignende bemærkning, hvor eksperterne giver udtryk for den opfattelse, at EU-finansieringen havde større effekt på projekteringsundersøgelserne end på implementeringsprojekterne, eftersom den pågældende infrastruktur ville være blevet etableret under alle omstændigheder, og fordi nytten af EU's støtte på 10 % undertiden ikke var særlig klar [10].

34. I spørgeskemaundersøgelsen bekræftede ni af de ti afviste ansøgere, at Kommissionens beslutning om ikke at yde tilskud ikke havde nogen væsentlig indflydelse på gennemførelsen af projekterne, og selv om ansøgerne havde fået afslag, fortsatte de fleste af dem med deres projekter, som dog for nogens vedkommende havde fået et mindre omfang (jf. figur 6).

35. Da Retten stillede samme spørgsmål til koordinatorerne af de ONI-projekter, som var blevet udvalgt, svarede tre ud af fire, at en negativ beslutning fra Kommissionens side ikke ville have forhindret, at deres projekter var blevet gennemført (jf. ligeledes figur 6).

Figur 6

Gennemførelsen af udvalgte og af afviste forslag

Gik du videre med projektgennemførelsen, selv om du havde fået afslag på EU-finansiering? | Ville en negativ beslutning om EU-finansiering have sat en stopper for projektgennemførelsen? |

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| |

Spørgeskemaundersøgelse blandt afviste ansøgere | Samtaler med projektkoordinatorer |

… men støtten medførte, at der blev indkøbt mere eller bedre udstyr

36. EU-finansieringen, som lagde 10 % oven i de projektomkostninger, der var godkendt på nationalt niveau, havde samlet set en ringe "katalysatorvirkning" på projekterne, men den gjorde det muligt at indkøbe eller udvikle ekstra udstyr, som ikke var planlagt i de oprindelige projektforslag. Finansieringen supplerede således de nationale midler, og på den måde gav EU-støtten mulighed for, at infrastrukturerne kunne få mere eller bedre teknologi. I nogle tilfælde gjorde den det også nemmere at anvende faciliteterne tværfagligt.

Supplerende finansiering

Kommissionen anbefalede supplerende finansiering, men traf kun begrænsede foranstaltninger

37. Som supplement til de midler, der ydes over forskningsbudgettet, kan fællesskabsfinansering til infrastruktur som nævnt i punkt 14 også komme fra strukturfondene i form af støtte til regional- og samhørighedspolitikkerne. Desuden kan EIB finansiere forskningsinfrastrukturprojekter, som har en europæisk dimension.

38. Dobbeltfinansiering og ansøgning om støtte til samme udgift fra forskellige ordninger er forbudt. Det er sjældent muligt at medfinansiere et projekt med flere forskellige EU-finansieringsmekanismer, fordi hver enkelt instrument har specifikke regler for medfinansiering. Det er imidlertid tillladt, at støtte fra forskellige kilder supplerer hinanden. Supplerende finansiering betyder, at der anvendes forskellige finansieringskilder til forskellige projektaktiviteter, som skal gennemføres i tilknytning til eller i forlængelse af hinanden [11].

39. Muligheden for at anvende supplerende finansiering fra forskellige europæiske kilder er blevet fremhævet i adskillige fællesskabsdokumenter. I sin betænkning fra maj 2000 [12] anbefalede Europa-Parlamentet varmt at kombinere finansieringen under rammeprogrammerne for forskning med andre fællesskabspolitikker, særlig strukturfondene. I Kommissionens meddelelse "Mod et europæisk forskningsrum" [13] anføres det, at muligheden for at kombinere strukturfonde, EIB-lån og RP6 til finansiering af forskningsinfrastruktur skal udnyttes.

40. Anvendelsen af supplerende finansiering i forbindelse med PU- og ONI-ordningerne behandles også i afgørelsen om oprettelse af RP6 [14] og i beslutningen om vedtagelse af særprogrammet "Strukturering af det europæiske forskningsrum" [15]. Projekteringsundersøgelserne skulle foretages på grundlag af en systematisk udforskning af "mulighederne for, at andre kilder, herunder EIB og strukturfondene, kan bidrage til finansieringen af denne infrastruktur". Støtten fra ONI-ordningen "kan eventuelt supplere de finansieringstilskud, som EIB eller strukturfondene yder til de pågældende infrastrukturfaciliteter". Anvendelsen af supplerende finansiering var også nævnt i arbejdsprogrammet om støtte til forskningsinfrastruktur [16].

41. Formålet med at kombinere forskningsmidler med struktur- og samhørighedsfondsmidler og andre finansieringskilder er at realisere potentialet for industriel udvikling og forskningsudvikling i EU’s konvergensregioner.

42. Selv om de beslutninger og dokumenter, der er nævnt i det foregående, anbefaler, at der anvendes supplerende finansieringskilder, tog Kommissionen sig ikke aktivt af dette spørgsmål i løbet af RP6. Der blev ikke udarbejdet noget vejledningsmateriale, som kunne hjælpe koordinatorerne med at finde potentiel synergi med andre finansieringskilder, og der var heller ingen af ONI-projekterne, som fik støtte fra strukturfondene eller EIB-lån i denne periode. De fleste af de afviste ansøgere i spørgeskemaundersøgelsen udtalte, at de ikke var blevet informeret om muligheden for at anvende supplerende finansieringskilder (jf. figur 7).

43. Det vil også være nødvendigt, at Kommissionen træffer praktiske foranstaltninger med henblik på at administrere suppleringsaspektet, f.eks. kontroller vedrørende dobbeltfinansiering og uberettiget medfinansiering. Det konstateredes imidlertid, at:

i) de relevante GD’er (Forskning og Regionalpolitik) ikke havde nogen fælles definition af begrebet "forskningsinfrastruktur"

ii) de to GD’er ikke havde mulighed for at krydslinke data om projekter, som både var berettigede til støtte fra RP6 og fra strukturfondene

iii) der under samhørighedspolitikken ikke er udviklet nogen specifikke værktøjer eller databaser, som kan styre og koordinere den supplerende finansiering.

Figur 7

Information om supplerende finansiering – resultaterne af Revisionsrettens spørgeskemaundersøgelse blandt afviste ansøgere

Informerede Kommissionen eller det nationale kontaktpunkt dig om, at støtten fra programmet til opbygning af ny infrastruktur kunne suppleres med andre EU-finansieringskilder?

+++++ TIFF +++++

Konklusioner og anbefalinger

44. Det er Rettens opfattelse, at PU-ordningen stort set har opfyldt sine mål, hvorimod ONI-ordningens nytteværdi var lav.

Var PU-ordningen et nyttigt værktøj for beslutningstagerne?

45. Repræsentanterne for forskersamfundet så generelt positivt på ordningen for projekteringsundersøgelser. De mente, at den gav mulighed for, at videnskabelige ideer kunne udvikles på en struktureret måde ved at afprøve, om projekter om potentielle fremtidige forskningsfaciliteter kunne gennemføres. Forskerne var særlig glade for, at ordningen gav mulighed for samarbejde mellem forskellige institutioner. Processen hjalp beslutningstagerne med at finde frem til projekter, som fortjente støtte, og de fleste af de projekter, som indgik i revisionen, blev optaget på ESFRI-listen.

Satte ONI-ordningen gang i opbygningen af ny infrastruktur?

46. Støtten til opbygning af ny infrastruktur var ikke afgørende for projektgennemførelsen. Udbetalingen af støtte muliggjorde en del teknisk opgradering af de berørte investeringsprojekter, så der kunne erhverves nyt eller bedre udstyr. Ordningen medførte dog ikke, at der blev opbygget ny infrastruktur, men gav supplerende finansiering til projekter, som også ville være blevet gennemført, hvis ordningen ikke havde eksisteret.

Anbefaling 1

I betragtning af Rettens revisionsresultater vedrørende europæisk nytteværdi og katalysatorvirkning bør Kommissionen genoverveje, om ONI-projekter i fremtidige rammeprogrammer skal finansieres over forskningsbudgettet.

Kommissionen bør sørge for, at ordningernes mål formuleres klart og i vendinger, som kan forstås af alle, og at de er realistiske i betragtning af de respektive finansieringssatser.

Traf Kommissionen foranstaltninger med hensyn til supplerende finansiering?

47. Selv om beslutningen om RP6 gav mulighed for at finansiere PU- og ONI-projekter med supplerende EU-budgetmidler, gjorde Kommissionen ikke noget aktivt for at fremme denne mulighed, som følgelig ikke blev udnyttet.

Anbefaling 2

Kommissionen bør afklare, hvad den ønsker at opnå ved i retsgrundlaget at indskrive muligheden for at anvende supplerende midler. Den bør overveje fordelene og ulemperne ved en sådan finansiering og de dertil knyttede omkostninger og det dermed forbundne udbytte. Hvis den mener, at der vil kunne skabes værdifuld synergi ved at kombinere øremærkede EU-midler med EIB-lån og national finansiering, bør den aktivt fremme anvendelsen af supplerende finansieringskilder og samtidig sørge for, at der indføres tilstrækkelig kontrol, så enhver form for misbrug af denne mulighed vil kunne forhindres eller opdages.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 5. maj 2010.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] "Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area" Workprogramme 2002-2003", s. 1.

[2] Rådets beslutning 1999/173/EF af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske videnbase (1998-2002) (EUT L 64 af 12.3.1999, s. 105).

[3] Jf. Kommissionens arbejdsdokument "A European Research Area for Infrastructures" (SEC(2001) 356 af 27.2.2001).

[4] Indkaldelse af forslag FP6-2003-Infrastructures-4.

[5] Evalueringseksperterne anførte, at de indsendte forslag repræsenterede en værdi på ca. seks gange det vejledende budget (70 millioner euro), og at overtegningen var på ti til tre gange budgettet, selv når der kun blev taget hensyn til projekter, som ifølge konsensusbedømmelserne var virkelig gode. (Panelrapport om indkaldelse af forslag FP6-2003-Infrastructures-4, 7. maj 2004).

[6] Forslagsindkaldelsen gjaldt også en anden kategori af projekter (»ledsageforanstaltninger«), som ikke indgår i denne revision. I denne kategori blev der udvalgt to projekter.

[7] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

[8] EFT L 294 af 29.10.2002, s. 44.

[9] Ifølge særbestemmelse nr. 34 for opbygning af ny infrastruktur kan kontrahenter, der anmelder omkostninger efter Full Cost-, Full Cost Flat-Rate- eller Actual Cost modellen, kun få godtgjort omkostninger til andre specifikke støtteaktioner med et beløb svarende til højst 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

[10] Forskningsinfrastruktur – Indkaldelse af forslag FP6-2003-Infrastructures-4: Panelrapport, s. 4.

[11] "Competitive European regions through research and innovation. Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation", Rev. 2 02/12/2008, s. 12-13.

[12] Betænkning om Kommissionens meddelelse "Mod et europæisk forskningsrum" (KOM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)).

[13] "Når strukturinventionerne for perioden 2000 til 2006 skal forhandles, må man benytte lejligheden til nøjere at undersøge, hvordan de aktioner, der iværksættes inden for disse rammer [dvs. strukturfondene], mest effektivt kan kombineres med projekter under de europæiske programmer" (KOM(2000) 6, s. 18).

[14] Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF (EFT L 232 af 29.8.2002, s. 1).

[15] Rådets beslutning 2002/835/EF af 30. september 2002 om vedtagelse af et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration: "Strukturering af det europæiske forskningsrum" (2002–2006).

[16] Work Programme (2002-2003): Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area", første opdatering juni 2003.

--------------------------------------------------

BILAG I

RESULTATERNE AF PROJEKTER VEDRØRENDE PROJEKTERINGSUNDERSØGELSER

Art | Projektets akronym | Projektets titel | Vigtigste resultater af projektet [1] | Vigtigste virkning af EU-finansieringen [1] | Muligheder for implementering [1] |

Fri elektron-lasere | EUROFEL | European FEL Design Study | Forberedelse af konstruktionen af den næste generation af fri elektron-laserlyskilder. Projektets virkning er hovedsagelig teknisk i form af løsning af maskintekniske problemer (udformning af kritiske komponenter). | Samarbejde om tekniske aspekter mellem flere institutioner, som forbereder lignende infrastrukturer. | Et net af distribuerede infrastrukturer, projektet er medtaget i ESFRI-køreplanen. |

Andet - Acceleratorer | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider | Deltagelse i et internationalt projekt (ILC Global Effort). Arbejdet består primært i forskning i collider-undersystemer og andre kritiske spørgsmål, som et internationalt evalueringsteam har identificeret. | Flere europæiske organisationer deltager i konsortiet (koordinatoren ville også have deltaget i det globale ILC-projekt uden EU-finansiering, dog i mindre målestok). | Det er planen, at den tekniske projekteringsrapport for det samlede projekt skal foreligge i 2012, en mulig implementering vil kunne finde sted i slutningen af 2010'erne. |

Astrofysik | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study | Udvikling af den teknologi og de koncepter, der er nødvendige for at kunnne bygge et stort europæisk optisk og infrarødt teleskop. | Næsten alle de største europæiske institutioner er involveret i projekteringsundersøgelsen. Projektet afspejler en konsensus i hele det astronomiske samfund i Europa. | Der er flere lignende konkurrerende projekter rundt om i verden. Kun ét af disse projekter vil blive færdiggjort. Det er derfor stadig usikkert, om teleskopet vil blive bygget. Forberedende aktiviteter med henblik herpå finansieres over RP7. |

Kernefysik | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility (Europæisk on-line-facilitet for isotopseparation af radioaktive ionstråler) | Løsning af større tekniske problemer, som forventes i forbindelse med oprettelsen af den ny facilitet, feasibilityundersøgelse, placering og brugerspørgsmål. | Projektet ville ikke blive gennemført uden EU-finansiering; synergi med andre europæiske projekter. | Endnu ikke på ESFRI-listen. |

Bygningsteknik | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security (Stor underjordisk forskningsfacilitet for sikkerhed) | Feasibilityundersøgelse, tekniske specifikationer, driftsplan med mulighed for at vælge forskellige driftsscenarier, vurdering af oprettelsen af en juridisk enhed. | Overvågning af sikkerhedsaktiviteter i Europa. | Da revisionsbesøget fandt sted, var den juridiske enhed ikke oprettet. Der er ikke sikret finansiering til den mulige implementering. |

Miljø | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology-facing the unmet needs in European aquaculture (Projektering af et akvaculturcenter for teknologi, som skal imødekomme de ikke opfyldte behov i europæisk akvakultur) | Oversigt over akvakulturinfrastruktur og definition af behov, indholdsspecifikationer, omkostningsberegninger, miljøundersøgelse, styrings-, drifts- og finansieringsplaner, konstruktionsplan og udviklingsstrategi, finansiering af en ny juridisk enhed. | Fundamenterne til en unik stor eksperimentel havbaseret akvakulturfacilitet, som skal være åben for forskere fra udlandet og have en stærk ict-komponent og udddannelsesmuligheder for studerende. | Ikke på ESFRI-listen, men foreslået til national finansiering. |

Kernefysik | DIRAC -sekundære stråler | Internal Target (internt mål) forsøg med højenergiske oplagrede og nedkølede sekundære stråler på den internationale acceleratorfacilitet, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) | Udvikling af teknologier, prototyper og acceleratorkomponenter, afprøvning og bevis for gennemførlighed. | I projektet deltog mange institutioner fra hele verden. Der blev ikke stillet tilstrækkelig mange nationale midler til rådighed i projekteringsfasen, og det forberedende arbejde på faciliteten ville derfor ikke være kommet så langt. | Implementeringen er påbegyndt og forventes at være færdig i 2016. |

Astrofysik | SKADS | Square Kilometre Array Design Study | Udvikling af omkostningseffektiv teknologi og systemkoncept. | Projektet har fået mange radioastronomigrupper over hele Europa til at bidrage til og involvere sig i udviklingen af SKA. | Projektet er medtaget på ESFRI-listen. |

Andet - Astropartikler | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences (Projekteringsundersøgelse vedrørende en dybhavsfacilitet i Middelhavet til neutrinoastronomi og forbundne videnskaber) | Den vigtigste frembringelse er en teknisk projekteringsrapport vedrørende et dybhavs-neutrinoteleskop og en havvidenskabelig platform. Spørgsmål vedrørende placeringen er også blevet undersøgt. | EU-finansieringen har haft væsentlig virkning: En tilgang baseret på selve implementeringen ville have været svagere og have manglet overbevisende perspektiver. | Projektet er optaget på ESFRI-listen, og yderligere nationale tilsagn er ved at manifestere sig. |

[*] Konklusioner draget på grundlag af samtaler.

--------------------------------------------------

BILAG II

EU'S BIDRAG TIL ONI-PROJEKTER

Projektets akronym | Dato for underskrivelse af tilskudsaftalen (Kommissionen) | Projektets startdato (og varighed) | Budget i alt efter forhandling (euro) | EU-bidrag (euro) | EU-bidrag/kumuleret finansiering i % | Projektbeskrivelse | Fordeling af EU-bidraget |

ALMA Enhancement | 19.10.2005 | 1.1.2006 (60 måneder) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | ALMA Enhancement er en del af det store Almaprojekt (Atacama Large Millimeter Array), et fælles europæisk-nordamerikansk projekt. Alma er for øjeblikket verdens største jordbaserede astronomiske forskningsprojekt. Opbygningen af Almainfrastrukturen i Chile begyndte alllerede i 2003 og vil være helt afsluttet i 2012. EU's Almaprojekt gør det muligt at konstruere ekstra hardware- og softwarekomponenter til Alma ved at tilføje et femte frekvensbånd i millimeter- og submillimeterområdet, som skal give adgang til billeder med højere følsomhed og til højopløselig måling af vandlinjer. | EU's bidrag er rettet mod alle arbejdspakker. De fleste arbejdspakker beskæftiger sig med projektering, produktion, samling og efterprøvning af modtagere til bånd fem. |

BINASP | 27.9.2005 | 15.3.2004 (60 måneder) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | BINASP-projektet består i opbygning af et system af bionanoteknologiske forskningsinfrastrukturer og faciliteter i videnskabsparken AREA i Trieste. Med henblik herpå skal der gennemføres syv opgaver (blandt andet vedrørende en bygning til forsøgsdyr, en avanceret mikroskopi- og nanoskopienhed og et laboratorium for optisk molekylær billeddannnelse). Der er hovedsagelig tale om at udvikle nye teknikker og indkøbe det nødvendige udstyr. | EU's bidrag på ca. 7 % er rettet mod alle de opgaver, der foreslås udført under dette projekt. Der var kun bedt om et bidrag fra EU på 20 % til opgave 1 (forvaltning) og opgave 10 (oprettelse af en nanobiofotonisk facilitet). |

CeMaCE | 18.4.2005 | 5.3.2004 (36 måneder) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | Formålet med CeMaCE-projektet er at udvide de aktuelle investeringer i laboratoriefaciliteter og specialiseret udstyr med henblik på at oprette et center for integreret videnskab i marinkemisk økologi. De vigtigste opgaver er konstruktion af en marin ecotron og et laboratorium for marinkemisk økologi samt opgradering af det molekylærbiologiske laboratorum og hostingfaciliteterne. | Der er bedt om EU-bidrag til alle opgaver undtagen til opgradering af hostingfaciliteterne. Til opgave 1 (konstruktion af en marin ecotron) er der bedt om et bidrag på 100 %, mens der er bedt om et bidrag på mindre end 10 % til de to laboratorier. |

CISB | 21.3.2005 | 5.3.2004 (48 måneder) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Sigtet med dette projekt er at opbygge en ny infrastruktur, centret for integreret strukturbiologi (Centre for Integrated Structural Biology = CISB), som sammen med Université Joseph Fourier skal kombinere ressourcer fra tre ledende internationale institutter (EMBL, ESFR og ILL). Bortset fra opførelse og indretning af et nyt laboratorium (opgave 1 og 2) skal projektet levere nye eller bedre tekniske platforme til fremme af postgenomforskning i strukturbiologi (opgave 3 til 9). | Der var ikke ansøgt om EU-bidrag til opgave 1 og 2 (opførelse og indretning). Der var anmodet om bidrag på mere end 60 % og 68 % (425 000 euro og 200000 euro) til konstruktion af et diffraktometer til neutron-proteinkrystallografi LADI III og til etablering af en højkapacitetselektronmikroskopi-platform. |

DAM-LR | 11.4.2005 | 1.1.2005 (36 måneder) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | DAM-LR-projektet er en fuldt distribueret og virtuel infrastruktur. Det består af udvikling og implementering af en infrastruktur til det europæiske forskersamfund, som er interesseret i nem forvaltning og adgang til sproglige ressourcer af alle slags, som f.eks. store (multimedie-)corpora, leksika, grammatikbeskrivelser og andet. DAM-LR integrerer partnerinstitutionernes arkiver over sprogressourcer, så de fremstår for brugerne som én enkelt stor base. | Projektet består af tolv opgaver. De første syv opgaver vedrører hovedsagelig lokale infrastrukturer, og der er ikke anmodet om EU-tilskud hertil. De resterende fem vedrører etableringen af den distruberede infrastruktur, og EU-bidraget er rettet mod disse opgaver (i størrelsesordenen 35-55 %). |

DIRAC-FASE-1 | 9.12.2005 | 1.10.2005 (48 måneder) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Dette projekt er den første konstruktionsfase vedrørende den internationale facilitet for antiproton- og ionforskning (FAIR), som er et projekt til ca. 1,2 milliarder euro. DIRAC-PHASE 1 har som mål at sikre et vigtigt skridt fremad med hensyn til præstation og forskningskapacitet i acceleratorsystemet UNILAC/SIS18 på GSI-laboratoriet i Darmstadt, som skal levere større stråleintensitet og energi. Det sker ved to opgraderinger af tung-ion-synkrotronen SIS 18, tilpasning af infrastrukturen med R3B-magneten og opgradering af HADES-spektometret. | Bidraget fra EU er ligeligt fordelt på alle opgaver undtagen én (defineret som generel konstruktion: alle andre konstruktionsopgaver i projektets løbetid), som der ikke er blevet bedt om tilskud til. |

EUTRICOD | 19.10.2005 | 1.11.2004 (48 måneder) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Formålet med dette projekt er at støtte og udvide forskningskapaciteten og opnå international anerkendelse som et europæisk udddannelses- og forskningscenter for udefrakommende og meget smitsomme sygdomme. | Det meste af bidraget fra EU skal anvendes på tre specifikke arbejdspakker: opførelse af BSL 3-insektariet og BSL 4-enheden og opgradering af et forskningsuniversitet i Ghana. |

ISIS TS2 | 21.4.2005 | 1.3.2005 (48 måneder) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 er en opgradering af spallationsneutronkilden ISIS, som giver mulighed for 18 nye neutronspredningsinstrumenter med bedre og optimeret præstation. Sigtet med projektet er at udvikle de første syv instrumenter. | Der er hovedsagelig bedt om EU-støtte til tre opgaver, som omfatter udformning og konstruktion af tre instrumenter (opgave 1, LET, opgave 5, Nimrod og opgave 7, Wish). Der er også bedt om midler til de resterende instrumenter. Der er kun én opgave (mål: projektering og opførelse af bygninger samt tjenesteydelser vedrørende ekstraherede protonstråler), som der ikke er ansøgt om EU-støtte til. |

STAR | 18.4.2005 | 1.10.2004 (36 måneder) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Formålet med projektet er at medvirke til etableringen af en europæisk baseret unik verdensanerkendt forskningsplatform for avanceret siliciumforskning og -udvikling. Det skal ske ved at udvide infrastrukturen inden for de 300 mm-kompatible procesdrevne forskningspilotlinjer, som er under opbygning i IMEC, CEA/LETI og FhG, navnlig med supplerende udstyr og ved at sammenkoble de tre nye forskningsfaciliteter med henblik på en optimeret udveksling af wafers, der skal gøre det muligt at drive en såkaldt "virtuel behandlingsfacilitet". | Der er bedt om EU-finansiering til alle arbejdspakker: 10 % til de første tre (som består i at udvide 300 mm -infrastrukturen på hver af de tre lokaliteter), mens der er bedt om 100 % til forvaltnings- og formidlingsaktiviteter. |

--------------------------------------------------