Analysen baseret på de endelige tal for 2019 antyder således, at gældskriteriet er opfyldt.

Den offentlige gældskvote faldt fra 74,7 % i 2018 til 73,2 % i 2019. Nedbringelsen af gælden skyldtes en solid vækst i BNP og et samlet overskud, som til dels blev opvejet af en betydelig bruttogældsforøgende stock-flow-tilpasning, idet regeringen havde stiftet mere gæld end finansieringsbehovet og anvendt overskuddet til at opbygge indlån.

Det forventede underskud i 2020 er således over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse betragtes som exceptionel som defineret i traktaten og i stabilitets- og vækstpagten, og den betragtes i øjeblikket også som midlertidig. Analysen antyder således, at underskudskriteriet, jf. traktaten og forordning (EF) nr. 1467/97, umiddelbart ikke er opfyldt.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi ventes at være midlertidig, idet det offentlige underskud ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 vil være under 3 % af BNP i 2021. Disse prognoser er imidlertid forbundet med usædvanlig stor usikkerhed.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi i 2020 er exceptionel, da den skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, forventes det reale BNP at falde med 9,1 % i 2020.

Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Kroatiens offentlige underskud i 2020 at udgøre 6,8 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

Det forventede underskud for 2020 peger umiddelbart i retning af et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Det tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt vil gælde, og sætter Kommissionen og Rådet til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten. Ifølge de data, der blev indberettet af Kroatien den 31. Marts 2020 og efterfølgende valideret af Eurostat, udgjorde Kroatiens offentlige bruttogæld udgjorde 73,2 % af BNP. Kroatien forventer ifølge konvergensprogrammet for 2020 et underskud på 6,8 % af BNP i 2020 og en gæld på 86,7 % af BNP.

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 3, skal Kommissionen udarbejde en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge disse kriterier. I denne rapport "tages der ligeledes hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt".

I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen".

Som præciseret i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, for så vidt angår opfyldelsen af underskudskriteriet i 2020, kan der, eftersom den offentlige gældskvote overstiger referenceværdien på 60 %, og den dobbelte betingelse ikke er opfyldt — dvs. at underskuddet fortsat er tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig — ved vurderingen af, om Kroatien overholder underskudskriteriet ikke tages hensyn til disse relevante forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud. I den aktuelle situation udgør covid-19-pandemien og dens økonomiske følger, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere forhold, der skal tages med i betragtning vedrørende 2020. Pandemien har desuden ført til aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

4.1. Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Den Europæiske Union. Dens konsekvenser for BNP-væksten vil afhænge dels af pandemiens varighed, dels af de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. Medlemsstaterne har allerede truffet eller er i færd med at træffe budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemernes kapacitet og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Der er også truffet omfattende foranstaltninger til at understøtte likviditeten såvel som vedtaget andre garantier. Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet vil disse foranstaltninger føre til væsentlig større offentlige underskud og højere gæld.

4.2 Den økonomiske situation på mellemlang sigt

I 2019 lå realproduktionen endelig over niveauet i 2008, og arbejdsløsheden nåede det laveste niveau nogensinde. De makroøkonomiske ubalancer (stor gæld og store eksterne passiver) blev forbedret i forhold til niveauet i 2008. Selv om den offentlige gæld stadig er forholdsvis høj, faldt den markant, hjulpet af tre på hinanden følgende års overskud. Desuden er den gennemsnitlige løbetid og omkostningerne ved at betale renter og afdrag på den offentlige gæld væsentligt forbedret. Gevinster i omkostningskonkurrenceevne og Kroatiens tiltrædelse af Unionen støttede den kraftige vækst i eksporten i 2019.

De negative økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien forventes at blive særlig udtalt i Kroatien på grund af turismens store andel af bruttoværditilvæksten samt en betydelig eksponering gennem vigtige handelspartnere. Den indenlandske efterspørgsel forventes at falde kraftigt på grund af de forholdsvis kraftige bekæmpelsesforanstaltninger, der blev indført i midten af marts, og som blev udfaset i slutningen af april. Samtidig lider eksporten under, at der i Kroatiens vigtigste handelspartnere (Italien, Slovenien og Østrig) er truffet meget omfattende bekæmpelsesforanstaltninger. Denne prognose er kendetegnet ved en usædvanlig grad af usikkerhed med hensyn til pandemiens varighed og dens økonomiske virkninger, da det i høj grad afhænger af statslige foranstaltningers virkningsgrad og af, hvor hurtigt den globale efterspørgsel vender.

Det forventede kraftige fald i BNP udgør en formildende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Kroatiens opfyldelse af underskudskriteriet i 2020.

4.3 Budgetstillingen på mellemlang sigt

Ifølge tallene i Kommissionens forårsprognose 2020 overholdt Kroatien sin mellemfristede budgetmålsætning i 2019.

Konvergensprogrammet for 2020 indeholder oplysninger om strategien på mellemlang sigt til støtte for økonomien, som går ud på at anvende det finanspolitiske råderum, der er skabt i de senere år, til at minimere de negative økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien ved at yde støtte til ellers levedygtige virksomheder og beskæftigelse. I den forbindelse var de tre vigtigste foranstaltninger løntilskud til virksomheder med ansatte, skatteudsættelser og eftergivelse af skatter for de hårdest ramte virksomheder. Den samlede virkning af disse foranstaltninger forventes at udgøre 3,9 % af BNP, hvoraf underskuddet på 2,7 % af BNP er underskudsforøgende, og resten er likviditetsforanstaltninger (skatteudsættelser). Samlet set vil der ifølge konvergensprogrammet være et underskud på 6,8 % af BNP i 2020 efterfulgt af et opsving til 2,4 % af BNP i 2021.

4.4. Den offentlige gæld på mellemlang sigt

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 forventes den offentlige gæld at stige fra 73,2 % af BNP i 2019 til 88,6 % i 2020. Gældsholdbarhedsanalysen er blevet ajourført på grundlag af denne prognose. Denne analyse bekræfter, at gælden, uanset risiciene (herunder de risici, der er forbundet med den store gæld i udenlandsk valuta), forbliver holdbar på mellemlang sigt, også på grund af gældsreduktionen i de seneste år. Selv om den offentlig gæld er steget som følge af covid-19-krisen, forventes gældskvoten i basisscenariet fortsat at følge en holdbar (faldende) kurs på mellemlang sigt.

Figur1: Gæld i den offentlige sektor (i % af BNP)

4.5 Andre forhold, som medlemsstaten finder relevante

Den 11. maj 2020 fremsendte de kroatiske myndigheder et brev vedrørende relevante forhold, jf. artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97. Analysen i de foregående afsnit dækker allerede i bred forstand de vigtige forhold, som myndighederne gør opmærksom på.

5.Konklusioner