[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 22.12.2006

KOM(2006) 865 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

DE FINANSIELLE OVERSLAG FOR KONTORET FOR HARMONISERING I DET INDRE MARKED (VAREMÆRKER OG DESIGN)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

DE FINANSIELLE OVERSLAG FOR KONTORET FOR HARMONISERING I DET INDRE MARKED (VAREMÆRKER OG DESIGN)

1. INDLEDNING

Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design)[1] er ansvarligt for registreringen af EF-varemærker og EF-design. Harmoniseringskontoret blev funktionsdygtigt i 1996. Siden da har mere end 200 000 virksomheder fra hele verden henvendt sig til Harmoniseringskontoret, der er beliggende i Alicante, for at opnå beskyttelse for deres varemærker og design i hele EU-området.

Denne meddelelse omhandler den langsigtede forvaltning af Harmoniseringskontorets finansiering. Som et selvfinansierende EU-organ med et selvstændigt budget uafhængigt af fællesskabsbudgettet er Harmoniseringskontorets budget underlagt et krav om, at indtægter og udgifter skal balancere. Harmoniseringskontorets budget finansieres hovedsagelig af de gebyrer, som virksomhederne betaler for kontorets tjenester. Disse gebyrer fastsættes af Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesforordninger.

Harmoniseringskontoret oparbejder betydelige kontantreserver fra forskellige kilder, der bl.a. omfatter et stadig stigende antal ansøgninger om beskyttelse af varemærker og design, en øget produktivitet og en højere effektivitet i Harmoniseringskontoret samt en vækst i e-handelen. På trods af de seneste gebyrnedsættelser ventes disse kontantreserver at stige yderligere i løbet af de kommende år. Ved udgangen af 2005 nåede de akkumulerede kontantreserver op på mere end 130 mio. EUR, og disse kan let nå op på 375 mio. EUR ved udgangen af 2010.

Et betydeligt årligt overskud, der forårsager strukturelle stigninger i de akkumulerede kontantreserver fra år til år, kan ikke accepteres på lang sigt. Kommissionen bør gribe ind, hvis indtægterne fortsat overstiger de økonomiske midler, der er nødvendige for at sikre en rimelig opfyldelse af Harmoniseringskontorets opgaver, og reserverne derved bliver strukturelt uligevægtige. Denne meddelelse indeholder et konkret forslag, der sikrer opnåelsen af en rimelig ligevægt i budgettet fremover under alle økonomiske omstændigheder. Der bør foretages en regelmæssig og automatisk revision af gebyrer, såvel i situationer, hvor budgettet udviser overskud, som i situationer, hvor det udviser underskud.

Kommissionen mener, at dette er et belejligt tidspunkt til at overveje en strukturel tilgang til Harmoniseringskontorets økonomiske forvaltning. Harmoniseringskontoret har været funktionsdygtigt i mere end ti år, og i dette tidsrum har det håndteret vigtige begivenheder, bl.a. indførelsen af elektronisk indgivelse af ansøgninger, udvidelsen med ti nye medlemsstater i 2004 og den første runde af varemærkefornyelser i 2005, med stor succes. Derfor vil det på dette tidspunkt være belejligt at stabilisere Harmoniseringskontorets budgetpraksis.

2. HARMONISERINGSKONTORETS RESULTATER

HARMONISERINGSKONTORET BLEV OPRETTET VED FORORDNINGEN OM EF-VAREMÆRKER FRA 1994. Et EF-varemærke er en industriel ejendomsret, der giver dets ejer en ret, der er gyldig i hele EU-området. Siden Harmoniseringskontoret begyndte at behandle varemærkeansøgninger i 1996, er der blevet registreret mere end 330 000 varemærker. I 2002 vedtog Rådet forordningen om EF-design, ved hvilken der blev oprettet en ordning for (registrerede og ikke-registrerede) EF-design for hele EU-området. Registreringen af EF-design begyndte i 2003, og i dag er over 180 000 design blevet behandlet med gode resultater.

Disse tal overstiger selv de mest optimistiske skøn, der blev foretaget på tidspunktet for Ministerrådets vedtagelse af de pågældende forordninger. De bevidner, hvor værdifuld en intellektuel ejendomsret, der tilbyder beskyttelse i hele EU-området, er for virksomheder, samt den professionalisme, hvormed Harmoniseringskontoret har håndteret ordningen. Sådanne enhedsrettigheder er en grundsten i en bredere EU-strategi om intellektuel ejendomsret, som er et af de centrale punkter i Lissabon-strategien for vækst og beskæftigelse.

Varemærker og design er vigtige markedsføringsværktøjer til en moderne forretningsførelse i det indre marked. Virksomheder i og uden for EU kan nu sætte deres lid til, at en effektiv organisation i tide kan yde effektiv beskyttelse af nogle af deres mest værdifulde aktiver. I en verden, hvor forbrugerne bliver mere og mere raffinerede, kan branding kombineret med varemærker og design hjælpe virksomheder i alle størrelser i deres bestræbelser på fornyelse og adgang til nye markeder.

Den uventede succes og den stadig stigende efterspørgsel af Harmoniseringskontorets tjenester har skabt væsentlige udfordringer for kontorets ordninger. I de seneste år har det dog været muligt for Harmoniseringskontoret at forbedre dets resultater væsentligt. Harmoniseringskontoret sætter ambitiøse mål for serviceniveauet og kvalitetsforvaltningen af sine arbejdsopgaver. Kontoret har indført et program, der tager sigte på at øge produktiviteten og forbedre effektiviteten ved at forenkle arbejdsgangene, strømline arbejdsmetoderne, mindske bureaukratiet, implementere en stærk økonomisk forvaltning og anvende de mest avancerede IT-værktøjer og ressourcer.

Indførelsen af e-handel i 2002 har haft en stor indflydelse på ansøgningsprocessen. Brugere kan, efter en nedsættelse af gebyrerne i slutningen af 2005, nu opnå betydelige gebyrnedslag, hvis ansøgninger og fornyelser sker elektronisk. E-handel har økonomiske fordele for brugerne og muliggør kvalitetsforbedringer, som f.eks. en mere præcis indsamling af data, som i sidste ende også kommer brugeren til gode. Den stigende betydning af e-handel i Harmoniseringskontoret må hilses velkommen.

Den 1. oktober 2004 tiltrådte Fællesskabet Madrid-protokollen om international registrering af varemærker. Madrid-protokollen gør det muligt for virksomheder at anvende en enkel fremgangsmåde til at ansøge om varemærkerettigheder i 67 lande uden for EU ved hjælp af én enkelt international ansøgning, der indgives til Harmoniseringskontoret. Fællesskabet arbejder i øjeblikket på at tiltræde Genève-aftalen for at opnå en tilsvarende fremgangsmåde ved international registrering af design.

I 2005 blev samarbejdet mellem Harmoniseringskontoret og kontorerne i medlemsstaterne intensiveret. Kontoret besluttede at afsætte flere ressourcer til finansiering af partnerskaber og fælles projekter med de nationale kontorer. Harmoniseringskontoret kompenserer dem for de bidrag og tjenester, de har ydet til Fællesskabets varemærkeordning. Det forventes, at partnerskabet vil være til gavn for brugerne af både Fællesskabets og de nationale ordninger for varemærker og design.

Brugerne vurderer Harmoniseringskontorets samlede resultater positivt. De berørte parters anerkendelse af ordningen blev bekræftet af en omfattende brugertilfredshedsundersøgelse udført af et uafhængigt markedsundersøgelsesfirma. En stor del af de personer og virksomheder, der direkte havde anvendt Fællesskabets varemærkeordning og/eller designordning mellem januar 2004 og juni 2005, blev adspurgt. De endelige resultater blev offentliggjort i marts 2006.[2] De viser et højt niveau af generel tilfredshed fra både agenter for intellektuel ejendomsret og fra rettighedshavere til intellektuel ejendomsret, selv om analysen dog har blotlagt områder, hvor der kan ske forbedringer. Harmoniseringskontoret tager resultaterne af analysen meget alvorligt og vil fortsat forsøge at forbedre dets ydelser.[3]

3. UDVIKLINGEN I HARMONISERINGSKONTORETS FINANSER

3.1. Harmoniseringskontorets budget og gebyrstruktur

Harmoniseringskontorets indtægter stammer hovedsagelig fra de gebyrer, som brugerne betaler for registrering af varemærker og design. Forordningen om EF-varemærker indeholder et klart krav om, at budgettets indtægter og udgifter skal balancere.[4] Med andre ord har Harmoniseringskontoret en selvstændig budgetførelse i det omfang, hvor tilskud fra Fællesskabet ikke er nødvendige for, at budgettet balancerer.

De gebyrer, som brugere af ordningen betaler til Harmoniseringskontoret, er fastlagt i to af Kommissionens gennemførelsesforordninger: Kommissionens forordning om gebyrer for EF-varemærker og Kommissionens forordning om gebyrer for EF-design. Disse gebyrer omfatter ansøgnings-, registrerings- og fornyelsesgebyrer, der betales af indehaveren af varemærket/designet, indsigelsesgebyret (kun for varemærker) eller fortabelsesgebyret betalt af tredjemand, der påberåber sig en fortabelse eller kræver en ophævelse, samt appelgebyret, der betales af den part, der appellerer en beslutning fra Harmoniseringskontoret til appelkamrene. Dog stammer ca. 90 % af Harmoniseringskontorets indtægter fra kun tre af disse gebyrer, nemlig gebyret for ansøgning om EF-varemærke, registreringsgebyret og fornyelsesgebyret. I henhold til artikel 139, stk. 2, i Fællesskabets varemærkeforordning skal gebyrernes størrelse fastsættes på en sådan måde, at provenuet heraf i princippet sikrer, at Harmoniseringskontorets budget balancerer.

I de første år af kontorets eksistens var det nødvendigt at investere i dets infrastruktur og at ansætte tilstrækkeligt personale til at behandle et antal ansøgninger, der langt oversteg forventningerne. Indtil 2000 steg indtægterne hurtigt, hvorefter man to år i træk oplevede et fald, før et vækstmønster blev genetableret.

Ved udgangen af 2004 havde Harmoniseringskontoret oparbejdet betydelige kontantreserver på omkring 105 mio. EUR, beregnet som kortfristede tilgodehavender minus kortfristet gæld, og i prognoserne blev der forudset vedvarende årlige overskud.[5] Derfor blev adskillige gebyrer i 2005 nedsat med ca. 20 % i forbindelse med den første revision af gebyrerne for EF-varemærkeordningen siden kontorets oprettelse.[6]

3.2. Nye udviklinger, der påvirker Harmoniseringskontorets budget

Gebyrreformen for varemærker trådte i kraft i oktober 2005. Reformens hovedpunkter var en nedsættelse af ansøgnings- og registreringsgebyrerne, indførelsen af en rabat i forbindelse med elektronisk indgivelse samt en nedsættelse af fornyelsesgebyrerne. Det blev vurderet, at gebyrnedsættelserne ville kunne føre til besparelser på mellem 37 og 40 mio. EUR for virksomhederne, men de egentlige besparelser har vist sig at være langt højere. Alene i 2006 forventes det, at industrien vil opnå besparelser på omkring 55 mio. EUR på grund af gebyrnedsættelserne i 2005.[7]

To andre nye udviklinger har også haft indflydelse på Harmoniseringskontorets budget. For det første er antallet af ansøgninger og fornyelser større end oprindeligt forventet. Denne samlede stigning afspejler en generel tendens i de fleste dele af verden. For det andet var 2005 det første hele år, hvor der blev modtaget ansøgninger gennem Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) under Madrid-protokollen. I 2005 modtog Harmoniseringskontoret omkring 9 mio. EUR i kontanter i form af gebyrer for internationale ansøgninger inden for rammerne af Madrid-protokollen.

De første erfaringer med gebyrreformen viser, at gebyrændringerne givetvis havde en dæmpende indflydelse på indtægterne. Men på trods af gebyrnedsættelserne vil kontantreserverne for 2006 blive stadig større og bidrage yderligere til de akkumulerede kontantreserver. Alene for regnskabsåret 2005 lå overskuddet på 41,5 mio. EUR, sammenlignet med et samlet budget på 162,8 mio. EUR. De samlede kontantreserver nåede ved udgangen af 2005 op på 132 mio. EUR. Det anslås, at overskuddet for budgetåret 2006 vil blive på 50 mio. EUR, sammenlignet med en samlet indtægt på 179 mio. EUR.[8] Budgettet er derfor klart ude af balance og bør reguleres.

Endelig bør det bemærkes, at det stigende antal designregistreringer også bidrager til budgettets kontantreserver, dog i en meget mindre målestok. I 2005 udgjorde indtægterne fra design mindre end 10 % af indtægterne fra EF-varemærker.

3.3. Budgetprognoser

Det forventes, at uligevægten i budgettet vil blive endnu mere markant i fremtiden, hvis den nuværende gebyrpolitik forbliver uændret. I ethvert troværdigt scenario vil de akkumulerede kontantreserver blive stadig større.

Det, der har den største indflydelse på den fremtidige indtægt, er uden tvivl antallet af ansøgninger om EF-varemærker. Bilaget indeholder beregninger for alternative scenarier. Vurderingerne er baseret på et lavt scenario med 60 000 ansøgninger om EF-varemærker årligt, et middelscenario med 75 000 ansøgninger årligt og et højt scenario med 90 000 ansøgninger årligt.

Ifølge vurderingerne baseret på det mest realistiske middelscenario med 75 000 ansøgninger om EF-varemærker årligt og en fornyelsestakt på 60 % vil den samlede indtægt nå op på næsten 200 mio. EUR i 2010 og på over 230 mio. EUR i 2016. Dette vil betyde, at de akkumulerede kontantreserver kan nå op på hele 375 mio. EUR i 2010 og på næsten 700 mio. EUR ved udgangen af 2016.

Selv med en lav vurdering på 60 000 ansøgninger om EF-varemærker årligt (Harmoniseringskontoret modtog 64 000 ansøgninger i 2005), vil de strukturelle kontantreserver nå op på mere end 300 mio. EUR i 2010. Med et mere moderat skøn, hvor der regnes med en fornyelsestakt på 40 % i stedet for 60 % (den nuværende fornyelsestakt for hele 2006 skønnes til 63 %), er konklusionen den samme, og med dette scenario vil de forventede kontantreserver nå op på mere end 330 mio. EUR i 2010.

De to nedenstående figurer viser et skøn over de akkumulerede kontantreserver i perioden 2006-2016 sammenlignet med de kontantreserver, der er blevet oparbejdet i perioden 2000-2005 (alle tal er angivet i mio. EUR og er baseret på en fornyelsestakt på 60 %).

Samlet akkumuleret overskud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Regnskabsår | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |2014 |2015 |2016 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Akkumuleret overskud | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | Lavt scenario | | | | | | | |204 |235 |272 |314 |349 |375 |407 |438 |468 |526 | | | Middelscenario | 52 |53 |57 |71 |90 |132 |182 |221 |278 |349 |425 |497 |558 |625 |691 |757 |850 | | | Højt scenario | | | | | | | |262 |319 |390 |466 |538 |599 |666 |732 |798 |891 | |[pic]

4. EN STRUKTUREL LØSNING, DER GARANTERER ET BUDGET I LIGEVÆGT

4.1. En varemærkeregistreringsordning af høj kvalitet i Europa.

Som det før er blevet nævnt, bringer Harmoniseringskontorets stigende årlige overskud budgettet i uligevægt, og dette er i uoverensstemmelse med princippet i artikel 139, stk. 2, i forordningen om EF-varemærker, ifølge hvilket gebyrernes størrelse skal fastsættes på en sådan måde, at provenuet heraf i princippet sikrer, at budgettet balancerer. Kommissionen mener, at der bør findes en strukturel løsningsmodel. En sådan løsningsmodel bør dog være tæt knyttet til en fremragende ydelse fra Harmoniseringskontoret.

Som en indledende bemærkning bør det understreges, at Harmoniseringskontoret administrerer sit budget i overensstemmelse med forsvarlige budget- og regnskabsprincipper og under opsyn af kontorets budgetudvalg og Revisionsretten. Disse principper omfatter bl.a. forsigtighedsprincippet (fortjenester indskrives først ind i regnskabet, når de realiseres ved årets udgang, hvorimod forventede risici og eventualforpligtelser indskrives, så snart de opstår), princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og princippet om gennemsigtighed. Det er nødvendigt at understrege, at kontantreserverne beregnes og administreres på grundlag af de samme principper, og at Harmoniseringskontoret også behandler skøn over den fremtidige udvikling på en forsigtig og forsvarlig måde.

Kommissionen mener, at en del af kontantreserverne kan anvendes til at finansiere de udfordringer, som Harmoniseringskontoret står over for i forbindelse med sine arbejdsområder. På trods af, at den seneste brugerundersøgelse viser en generel tilfredshed med Harmoniseringskontorets ydelser, er Kommissionen af den opfattelse, at der stadig kan ske forbedringer. Harmoniseringskontorets eget initiativ til at forbedre resultaterne på en række områder nævnt i denne undersøgelse må derfor hilses velkommen. Dette arbejde bør føre til en større klarhed, konsistens og fuldstændighed i de beslutninger, der tages i Alicante, enklere administrative arbejdsgange og en hurtigere behandlingstid for centrale elementer i Harmoniseringskontorets arbejde. Sådanne yderligere kvalitetsforbedringer vil højst sandsynligt kræve øgede økonomiske investeringer.

Desuden ønsker Kommissionen at understrege, hvor vigtige partnerskaberne mellem Harmoniseringskontoret og kontorerne i medlemsstaterne er for effektiviteten af EF-varemærkeordningen og samspillet mellem Fællesskabets og de nationale varemærkeordninger. Der bliver udviklet og gennemført intensive samarbejdsprogrammer på områder som uddannelse, IT, salgsfremmende foranstaltninger og informationstjenester. Flere økonomiske ressourcer kunne, i det nødvendige omfang, afsættes til at fremme og udvikle sådanne tekniske samarbejdspartnerskaber.

Under hensyntagen til principperne om god ledelse og regnskabsføring vil forsigtige supplerende investeringer forbundet med kontorets arbejdsopgaver og samarbejdspartnerskaber dog kun have en mindre indvirkning på den betydelige vækst i kontantreserverne, der skønnes at finde sted over de næste ti år.

4.2. Yderligere gebyrreformer

Kommissionen mener, at i den nuværende situation med et stadig stigende overskud og dermed et uligevægtigt niveau af kontantreserver vil den eneste løsning uvægerligt være at nedsætte gebyrerne yderligere. At holde gebyrerne på et lavt niveau er en indbydende løsningsmodel, idet dette vil gøre EF-varemærket endnu mere tiltrækkende for virksomheder, især for SMV'ere fra hele EU-området og i resten af verden.

Erfaringen viser dog, at en nedsættelse af gebyrerne under de nuværende fælles regler og praksiser ikke er nogen let øvelse. Fastsættelsen af gebyrer er underlagt den såkaldte komitologiprocedure, og forhandlingerne i EF-varemærkeudvalget vedrørende gebyrer, der i 2005 førte til en revision af Kommissionens forordning om de gebyrer, der skal betales til Harmoniseringskontoret, var besværlige på grund af divergerende meninger om kontantreservernes anvendelse og om det mest passende niveau for de forskellige gebyrer. Den nedsættelse, man omsider kom frem til, var ikke stor nok til at bringe budgettet i ligevægt.

På baggrund af de ovennævnte overvejelser forekommer det passende at finde en strømlinet og strukturel løsning på problemet for at kunne sikre, at indtægterne er proportionelle med de forventede udgifter. Kommissionen foreslår derfor, at der indføres en metode til en regelmæssig revision af gebyrerne baseret på Harmoniseringskontorets finansielle overslag, og at kontantreserverne forvaltes i overensstemmelse med en forudbestemt formel . Grundlaget for revisionen skulle være Harmoniseringskontorets økonomiske statistikker udformet på den sædvanlige måde samt kontorets angivelse af kontantreservernes forventede størrelse for den følgende regnskabsperiode.

Formlen skal udelukkende fokusere på varemærkegebyrer. Som tidligere nævnt stammer uligevægten i budgettet næsten udelukkende fra indtægter fra registreringer af EF-varemærker. Det relativt korte tidsrum, hvori der er opnået erfaringer med EF-designordningen, taler ikke for at inkludere designgebyrer i formlen på nuværende tidspunkt.

Indførelsen af en metode til regelmæssig revision af gebyrerne for EF-varemærker har klare fordele.

For det første vil Harmoniseringskontorets økonomiske uafhængighed blive bibeholdt. På den ene side kan strukturelle underskud, der risikerer at gøre indhug i reserverne og nødvendiggøre tilskud, undgås. På den anden side kan en overdreven ophobning af reserver undgås, hvilket er nødvendigt for at sikre en rimelig balance mellem indtægter og udgifter.

For det andet vil brugen af en sådan formel bedre kunne afspejle omkostningerne for brugerne af kontorets ordninger. Selv om der bør tages hensyn til en række faktorer ved gebyrfastsættelsen, bør det beløb, som brugerne opkræves, afspejle omkostningerne ved den leverede ydelse.

For det tredje synes indførelsen af en formel til forvaltning og absorbering af fremtidige over- eller underskud, der er direkte afhængig af gebyrerne, ikke at præsentere væsentlige tekniske hindringer. Det fremgår af forordningen om EF-varemærker, at størrelsen af gebyrerne samt måden, de skal betales på, klart skal fremgå af gebyrreguleringerne.[9] Kommissionen vil foreslå en ændring af Kommissionens forordning vedrørende gebyrer ved "komitologi" som fastsat i forordningen om EF-varemærker. Forudsat at der foreligger politisk enighed om en beregning af ændringerne - som kan være en nedsættelse eller en forøgelse - kunne disse regler omfatte en formel, på baggrund af hvilken gebyrerne regelmæssigt kunne revideres for at sikre en rimelig ligevægt i budgettet.

4.3. Hovedtrækkene i den foreslåede metode til regelmæssig gebyrrevision

En automatisk revision og tilpasning af gebyrerne på grundlag af Harmoniseringskontorets finansielle overslag bør gennemføres ved overholdelse af nogle grundlæggende betingelser. Kommissionen har til hensigt at foreslå en metode til regelmæssig revision, der bør baseres på følgende antagelser.

- For at garantere retssikkerheden og for at tage højde for den reelle budgetudvikling over en begrænset tidsperiode bør nødvendige tilpasninger ske regelmæssigt (f.eks. en gang om året).

- Når det forventede overskud (eller underskud) er blevet bestemt, bør grundlaget for revisionen være de tre vigtigste basisgebyrer, nemlig ansøgningsgebyrer, registreringsgebyrer og fornyelsesgebyrer for (individuelle) varemærker. Nedsættelsen eller forhøjelsen af disse tre gebyrer bør ske proportionelt med deres relative vægt.[10]

- Den automatiske regelmæssige tilpasning bør holde sig inden for en given udsvingsmargin.

- Harmoniseringskontorets økonomiske uafhængighed skal sikres under alle omstændigheder.

5. KONKLUSION

I forordningen om EF-varemærker kræves det, at Harmoniseringskontorets budget balancerer. Med en uændret gebyrpolitik og på grundlag af realistiske prognoser for de fremtidige, årlige antal ansøgninger om og fornyelser af EF-varemærker vil dette ikke være tilfældet. De akkumulerede kontantreserver vil kunne nå op på omkring 375 mio. EUR ved udgangen af 2010 og på næsten 700 mio. EUR ved udgangen af 2016. Det er derfor yderst vigtigt at gribe ind for at bevare kontrollen over kontantreserverne.

Kommissionen har et særligt ansvar, fordi den står for fastsættelsen af gebyrstørrelsen. Disse gebyrer bør fastsættes til en størrelse, der sikrer, at indtægterne i princippet er tilstrækkelige til, at kontorets budget balancerer. At vælge en ad hoc-løsning med lejlighedsvise justeringer af gebyrerne kan være problematisk, idet det kan føre til lange og gentagne debatter i "komitologi"-sammenhænge. Et bedre alternativ ville være at fokusere på en detaljeret og strukturel løsning. Derfor foreslås det, at der indføres en regelmæssig revision af budgetsituationen på baggrund af den bedst tilgængelige viden om Harmoniseringskontorets økonomiske udvikling ved at benytte en standardmetode, efter hvilken de vigtigste gebyrer vil kunne stige eller falde efter behov. Under forudsætning af, at der er opnås politisk enighed om denne løsningsmodel, bør en sådan formel f.eks. anvendes én gang om året. For at sikre en balanceret og praktisk gennemførlig gebyrstruktur bør formlen tage højde for alle relevante parametre.

Kommissionen mener, at dette er et belejligt tidspunkt til at fremlægge en strukturel løsningsmodel for at undgå uligevægtige kontantreserver i Harmoniseringskontoret. I de ti år, Harmoniseringskontoret har eksisteret, har det konsekvent opnået en høj registrering af EF-varemærker og på det seneste også af EF-design. Ydermere har Harmoniseringskontoret med succes håndteret vigtige begivenheder, der har haft store økonomiske konsekvenser, som f.eks. indførelsen af elektronisk indgivelse, udvidelsen med ti nye medlemsstater i 2004 og den første runde af varemærkefornyelser i 2005.

Den forudbestemte formel bør ikke sætte Harmoniseringskontorets høje resultatniveau på spil eller hindre et optimalt samarbejde med nationale kontorer. Den bør heller ikke medføre fremtidige budgetunderskud. Under alle omstændigheder bør Harmoniseringskontoret fortsat være i stand til at drive moderne og effektive registreringsordninger for varemærker og design i brugernes og samfundets interesse.

I lyset af de nuværende budgetoverskud ønsker Kommissionen at handle så hurtigt som muligt samtidig med, at principperne om god ledelse overholdes. Kommissionen har til hensigt at fremlægge forslag til en ændring af Kommissionens forordning om de gebyrer, der skal betales til Harmoniseringskontoret, i begyndelsen af foråret 2007. Disse forslag vil blive ledsaget af en konsekvensanalyse, der står i et rimeligt forhold hertil.

Kommissionen opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til at indgive bemærkninger til den foreslåede løsningsmodel i denne meddelelse.

BILAG

Tabellen kombinerer en række antagelser om budgettets udvikling i perioden 2006-2016 (alle tal er angivet i mio. EUR). I denne hypotese regnes der med 75 000 årlige ansøgninger, med alternativer på 60 000 og 90 000 årlige ansøgninger. I de tre modeller er fornyelsestakten for EF-varemærker fastsat til 60 % i hele perioden.

[pic]

[1] Herefter benævnt "Harmoniseringskontoret" eller "kontoret".

[2] Se http://oami.europa.eu/en/office/survey05.htm.

[3] Se Harmoniseringskontorets reaktion på resultaterne af brugertilfredshedsundersøgelsen på http://oami.europa.eu/en/office/pdf/USS_Response.pdf.

[4] Jf. artikel 134, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 40/94 af 20. december 1993 om EF-varemærker, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 422/2004 af 19. februar 2004, EUT L 70 af 9.3.2004, s. 1.

[5] Det årlige overskud stammer fra ét eneste budgetår. Dog tegner det (akkumulerede) overskud ikke et retvisende billede af den likvide beholdning. En del af det akkumulerede overskud er ikke til rådighed i likvider, fordi det er blevet anvendt til investeringer i anlægsaktiver (f.eks. bygninger). I denne meddelelse anvendes betegnelsen "kontantreserver" derfor til at måle den likvide beholdning. Kontantreserverne beregnes som kortfristede tilgodehavender minus kortfristet gæld.

[6] Kommissionens forordning (EF) nr. 1042/2005 af 29. juni 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 2869/95 om de gebyrer, der skal betales til Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design), EUT L 172 af 5.7.2005, s. 22. For de gældende gebyrer for design henvises der til Kommissionens forordning (EF) nr. 2246/2002 af 16. december 2002 om de gebyrer, der ved registrering af EF-design skal betales til Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design), EFT L 341 af 17.12.2002, s. 54.

[7] For budgetåret 2006 vurderes den samlede besparelse fra nedsættelsen af ansøgnings- og registreringsgebyrerne til omkring 20 mio. EUR, mens der forventes besparelser på ca. 28,5 mio. EUR på grund af nedsættelsen af fornyelsesgebyrerne og yderligere en besparelse på 4,5 mio. EUR på grund af rabatter i forbindelse med elektronisk indgivelse. Den kombinerede effekt fra de supplerende klassegebyrer vil betyde en besparelse på yderligere 2 mio. EUR.

[8] Vurdering pr. 1. oktober 2006.

[9] Jf. artikel 139, stk. 2, i forordning (EF) nr. 40/94, med senere ændringer.

[10] Den regelmæssige gebyrtilpasning af de tre hovedtyper af gebyrer ved hjælp af en forudbestemt formel udelukker ikke en reform af alle gebyrerne. Strukturelle tilpasninger kan være nødvendige, f.eks. på baggrund af EU-udvidelsen eller efterfølgende ændringer af lovgivningen.