Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om COP26 og globale og lokale alliancer i klimaindsatsen

(2022/C 61/02)

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

1. er dybt bekymret over resultaterne i den seneste IPCC-rapport Climate Change 2021 — The Physical Science Basis (1), som bekræfter, at der er akut behov for at indføre effektive og omfattende strategier for at nå målet i Parisaftalen om at begrænse den globale opvarmning til et godt stykke under 2 og helst 1,5 grader celsius sammenlignet med det førindustrielle niveau, bekæmpe klimaforandringerne og afbøde og tilpasse os til udviklingen i klimaet;

2. understreger at de lokale og regionale myndigheder gennemfører 70 % af foranstaltningerne til modvirkning af klimaforandringer, 90 % af klimatilpasningspolitikkerne og 65 % af målene for bæredygtig udvikling, hvilket udgør en tredjedel af de offentlige udgifter og to tredjedele af de offentlige investeringer i EU. De står i den henseende forrest i kampen om at håndtere virkningerne af klimaforandringerne på lokalt og regionalt plan og øge deres områders modstandsdygtighed over for klimaforandringerne;

3. minder om, at Parisaftalen anerkender den vigtige rolle, som flerniveauforvaltning spiller i klimapolitikkerne, og behovet for at inddrage regioner, byer og ikkestatslige aktører. Udvalget opfordrer indtrængende til, at dette princip følges fuldt ud på alle forvaltningsniveauer for at skabe synergier og lukke eksisterende huller mellem nationale, regionale og lokale klimapolitikker. Udvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheder har fået en stærkere stemme i internationale forhandlinger og initiativer vedrørende klimaforandringer, og glæder sig over eksisterende initiativer blandt netværk af lokale og regionale myndigheder og deres input til UNFCCC's platform for ikkestatslige aktørers klimaindsats (NAZCA). Udvalget fremhæver de lokale og kommunale myndigheders afgørende rolle med at samle disse stemmer på globalt plan og løbende styrke et verdensomspændende netværk af subnationale myndigheder, som ønsker at bekæmpe klimaforandringerne;

4. ser den tiltagende inddragelse af politisk relevante og demokratisk valgte ikkestatslige aktører såsom lokale og regionale myndigheder, der er det forvaltningsniveau, der er tættest på borgerne, i den globale klimaforvaltningsordning som en nøgleforudsætning for at nå de globale klimamål, og mener, at det derfor er afgørende, at man i UNFCCC-bestemmelserne anerkender denne form for bottom-up-styring ved at give den en formel rolle i beslutningsprocessen;

5. fremhæver RU's centrale rolle som den institutionelle repræsentant for over én million lokale og regionale ledere og som et netværk for netværk. Udvalget mener, at denne enestående position bør udnyttes til at give RU en styrket rolle i den globale klimaforvaltning. Udvalget opfordrer derfor UNFCCC til at udarbejde et aftalememorandum med Det Europæiske Regionsudvalg som den institutionelle repræsentant for europæiske byer og regioner med særlig fokus på afbødning af og tilpasning til klimaforandringerne i sektorer, hvor forvaltningen allerede i høj grad inddrager lokale og regionale myndigheder, såsom energiforsyning og -efterspørgsel, mobilitet og transport, landbrug, håndtering af affald, byudvikling, bygninger og håndtering af oversvømmelser;

6. understreger, at regionernes og byernes aktuelle aktiviteter og tilsagn bør indgå med betydelig vægt i forberedelsen af UNFCCC COP26 og fremtræde synligt på konferencen i Glasgow. Udvalget opfordrer derfor UNFCCC til at samarbejde med RU og andre relevante modparter i lokale og kommunale myndigheder om formel anerkendelse af de subnationale myndigheders bidrag (dvs. regionalt og lokalt bestemte bidrag) for formelt at anerkende, overvåge og tilskynde til reduktion af byernes, de lokale myndigheders og regionernes drivhusgasemissioner på globalt plan — med Edinburgherklæringen om biodiversitet som forbillede;

7. opfordrer det britiske formandskab for COP26 til at sikre, at de planlagte covid-19-relaterede sundhedsforanstaltninger giver ikkestatslige aktører mulighed for at tage aktiv del i arbejdet på COP26-konferencen i Glasgow. Udvalget opfordrer i lyset heraf Kommissionen til at sikre en tilstrækkelig deltagelse og inddragelse af RU's delegation som en del af EU's delegation ved COP26. Udvalget gentager sit tilsagn om at samarbejde med Parlamentets delegation;

8. understreger, at ambitionen i den europæiske grønne pagt om at gøre Europa til det første klimaneutrale kontinent inden 2050 skal ske i EU ved at integrere bæredygtighedskriterier i alle EU-politikker og samtidig sætte tempoet på globalt plan. Udvalget understeger, at den europæiske grønne pagt og initiativerne vedrørende regionale og lokale grønne pagter bør være instrumenter til at nå målene i Parisaftalen, fuldt ud gennemføre FN's 2030-dagsorden og verdensmål og yde et ambitiøst EU-bidrag til den globale biodiversitetsramme efter 2020, som vil blive fastlagt på FN's biodiversitetskonference (COP15) (2). Samtidig med at der opnås klimaneutralitet, bør den europæiske grønne pagt være økonomisk levedygtig og ikke pålægge forbrugerne og virksomhederne tunge byrder og omkostninger;

9. tror i høj grad på, at UNFCCC COP26 er en mulighed for at se frem og bane vejen for en ambitiøs global 2050-dagsorden, hvor strategien for verdensmålene supplerer Parisaftalen. Eftersom den europæiske grønne pagt allerede tager højde for de systemiske forbindelser med mange relevante politikområder, kan den, hvis den gennemføres korrekt, inspirere og motivere til en global grøn pagt;

10. opfordrer UNFCCC-parterne til i reglerne for den globale statusopgørelse at indføre en forpligtelse for parterne til at høre og inddrage lokale og regionale myndigheder i forbindelse med udarbejdelsen af deres nationalt bestemte bidrag, og opfordrer navnlig parterne til at inddrage det subnationale niveau i revisionen af deres nationalt bestemte bidrag forud for COP-møderne gennem etableringen af en struktureret national dialog;

11. understreger betydningen af, at EU fører an i de globale drøftelser med sin ambitiøse og inklusive klimapolitik, og anerkender derfor den europæiske klimalov som et tydeligt signal og tilsagn, der placerer EU forrest i klimakampen. I den henseende opfordrer udvalget også indtrængende til, at klimaambitionerne ikke yderligere fremmedgør borgerne ved at slå hårdt ned på deres husholdningsbudgetter — hvoraf mange er meget berørt af covid-19-pamdemien. Borgere og små virksomheder bør ikke være nødt til at betale regningen for ambitiøse politikpakker;

12. fremhæver i den henseende, at mange europæiske regioner havde erklæret, at der er en klimakrise, inden Europa-Parlamentets erklæring af klimakrisen, og allerede havde indført deres egne ambitiøse klimalove. Udvalget mener derfor, at deres ekspertise bør få en mere fremtrædende plads i det globale klimadiplomati;

13. opfordrer til en hurtigere tilpasning og gennemførelse af EU-missionerne om »Tilpasning til klimaændringer« og »Klimaneutrale byer« samt andre relevante missioner, bl.a. vedrørende jordbund, sundhed og have, når de er godkendt. Udvalget opfordrer de lokale og regionale myndigheder til at udarbejde deres egne strategier til tilpasning til og afbødning af klimaforandringerne for at øge beskyttelsen af og modstandsdygtigheden i lokalsamfund og naturtyper (3);

14. støtter fuldt ud ambitionerne i EU's klimapolitiske rammer, men efterlyser konkrete tiltag, der understøtter disse mål, og dermed sikrer, at ingen region eller borger lades i stikken. Der er behov for særlig opmærksomhed på og øget målrettet støtte til kulregioner, kulstofintensive regioner, mindre udviklede regioner og øer;

15. glæder sig over lanceringen af konferencen om Europas fremtid og opfordrer til, at den europæiske grønne pagt bliver et centralt emne, eftersom klimaforandringerne, en retfærdig omstilling og bæredygtig udvikling har direkte indflydelse på økonomien, folkesundheden og EU-borgernes trivsel. Udvalget mener, at den europæiske klimapagt inden for disse rammer kan spille en afgørende rolle og blive et eksempel på bedste praksis, der kan videreføres i hele verden;

16. er parat til i samarbejde med Kommissionen, Europa-Parlamentet og andre relevante organisationer at tilrettelægge en række borgerdialoger og en temadag om den lokale klimaindsats for at præsentere merværdien ved den europæiske grønne pagt og vise eksempler på forskellige lokale initiativer. Udvalget gentager samtidig sin opfordring til RU's medlemmer om at gå foran med et godt eksempel og fremme lokale og regionale klimakonferencer;

17. opfordrer alle UNFCCC-parter til i samarbejde med subnationale myndigheder og ikkestatslige aktører at bidrage konstruktivt til processen, der leder op til COP26 ved bl.a. at fremme lokale rådgivende organer, borgerkonventer, lokale og regionale klimakonferencer samt halvformelle institutioner såsom lokale og regionale ungdomsråd og -parlamenter;

18. fremhæver betydningen af forskning og dataindsamling om forventede klimavariationer på tværs af de forskellige regioner og af klimamodellering og vurdering af klimakonsekvenser for at udvikle evidensbaserede klimapolitikker, som også overholder princippet om teknologisk neutralitet. Udvalget finder det nødvendigt at fremme interregionalt samarbejde for at bistå og beskytte de mest sårbare regioner og befolkningsgrupper;

19. støtter udviklingen af lokale videnskabelige platforme vedrørende klimaændringer (som allerede eksisterer i adskillige regioner og fungerer som et »lokalt IPCC«) og disses integration i netværk for udveksling af information for at tilskynde til samarbejde med videnskabsfolk og støtte de lokale folkevalgtes beslutningstagning;

20. understreger, at selv om mange regioner og byer har truffet ambitiøse tiltag, er der stadig mange, som hverken kender deres aktuelle eller tidligere niveau af drivhusgasemissioner, og som heller ikke råder over en sårbarhedsanalyse i forhold til klimaforandringerne, hvilket gør det svært for dem at måle og sammenligne deres indsats. Udvalget opfordrer Kommissionen til, navnlig ved at gøre fuldt brug af lokale og regionale energiagenturer, Det Fælles Forskningscenter (JRC) og Det Europæiske Miljøagentur (EEA) og i samarbejde med de nationale instanser, der udarbejder nationale drivhusgasopgørelser, at støtte de lokale og regionale myndigheder i deres evaluering og indberetning af emissioner og deres analyse af klimaforandringernes vigtigste konsekvenser for deres område samt i udarbejdelsen af klimahandlingsplaner med forpligtelser på lokalt og regionalt plan, som f.eks. arbejdet med at tilslutte sig borgmesterpagten og anerkende deres indsats ved at yde EU-finansiering;

21. bifalder UNFCCC's arbejde for udbredelse af vedvarende energi som en forudsætning for en vellykket klimabeskyttelse. For at sikre en storstilet udbredelse af vedvarende energi mener udvalget, at der i den nærmeste fremtid er behov for ambitiøse mål for og foranstaltninger vedrørende udbygningen samt storstilet og decentraliseret infrastrukturplanlægning;

22. anmoder Kommissionen om at samarbejde med RU om at undersøge, hvordan de regionale klimahandlingsplaner kan fungere som regionalt og lokalt bestemte bidrag til Parisaftalen og officielt anerkendes som et supplement til de nationalt bestemte bidrag, idet man skal være særligt opmærksom på at undgå dobbelt bogføring. Som udgangspunkt bør de regionalt og lokalt bestemte bidrag blive en integreret del af de nationale energi- og klimaplaner gennem en revision af forordningen om forvaltningen af energiunionen;

23. støtter på den baggrund den fælles ramme for rapportering under den globale borgmesterpagt som et skridt i retning af sammenlignelighed i den lokale og regionale indsats og anmoder Kommissionen om yderligere at støtte og udvide initiativer såsom borgmesterpagten for klima og energi både i og uden for EU;

24. mener, at den lokale gennemførelse af klimatiltag skal suppleres og styrkes gennem informationsudveksling, peer-to-peer-læring og hensyntagen til områdernes forskelligartethed. Netværk og alliancer af lokale og regionale aktører er af afgørende betydning for at øge kendskabet på regionalt, nationalt og globalt plan;

25. vil fortsat styrke sit samarbejde med globale, europæiske og nationale sammenslutninger af lokale og regionale myndigheder, med interessentgrupper fra regioner og byer, med nationale parlamenter og med andre aktører;

26. værdsætter det interinstitutionelle samarbejde og den øgede synergi med udvalgets partnere såsom: regionale parlamenter gennem Konferencen af Regionale Lovgivende Forsamlinger i Europa (CALRE); RLEG-initiativet, der er sat i værk af en gruppe af regioner med lovgivningsbeføjelser; RegHub-netværket og netværket for Samhørighedsalliancen; RU's kampagne vedrørende den europæiske grønne pagt; unge folkevalgte politikere gennem det program, der er målrettet dette samarbejde; regionale og lokale politikere med ansvar for Europe Direct-centrene og pilotprojektet Building Europe with Local Entities (BELE);

27. understreger betydningen af finansiering for at opnå klimamålene og foretage tilpasning til klimaforandringerne og behovet for, at lokale myndigheder indgår partnerskaber med den private sektor og finansielle institutioner for at frigøre bæredygtige investeringer i overensstemmelse med målsætningerne om nul emissioner, nul forurening, minimalt affald og tilpasning til klimaforandringerne. Udvalget gentager sin opfordring til at give lokale og regionale myndigheder direkte adgang til EU-midler til projekter under den grønne pagt og foreslår, at Kommissionen etablerer et særskilt program for klimainnovation for de lokale forvaltninger;

28. anser den globale urbanisering som en central klimasektor for klimaindsats og -finansiering (4). Bemærker i lyset af den voksende urbanisering den grundlæggende rolle, som byer spiller på vejen mod klimaneutralitet som prøvecentre for innovation og nye tilgange til at afbøde og tilpasse sig til klimaforandringerne, navnlig med hensyn til fysisk planlægning, bærdygtig mobilitet, prisoverkommelige boliger og energieffektive bygninger. Udvalget gentager sin støtte til initiativer, der skal fremvise eksempler på bedste praksis og overføre viden såsom Horisont Europa-missionen om klimaneutrale byer, partnerskaberne under dagsordenen for byerne osv.;

29. mener, at de europæiske grupper for territorialt samarbejde (EGTS'er) og andre grænseoverskridende strukturer spiller en vigtig rolle med at lette og fremme grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt samarbejde om tilpasning til og afbødning af klimaforandringerne;

30. bifalder UNFCCC's arbejde vedrørende forbindelsen mellem køn og klimapolitikker (5) og opfordrer Kommissionen til at arbejde i samme retning. Udvalget opfordrer globale og europæiske aktører til at investere i kønsspecifikke analyser og kønsopdelte data for fuldt ud at forstå klimaforandringernes indvirkning på alle sårbare grupper, indføre teknikker til kønsbudgettering og sikre lige adgang til deltagelse i den politiske beslutningstagning for alle køn og på alle niveauer. Udvalget støtter i den forbindelse opfordringen til at skabe en bedre balance mellem kønnene i EU-delegationerne og de nationale delegationer på klimakonferencen;

31. gentager sin opfordring til at sikre, at hensynet til miljø og klimaforandringer i højere grad præger EU's eksterne forbindelser, navnlig i handelspolitikken. Udvalget understreger også betydningen af erfaringsudveksling mellem partnere inden for platforme for territorialt samarbejde såsom ARLEM og CORLEAP såvel som gennem partnerskaber mellem byer. Klimaforandringer bør fortsat være en af EU's strategiske diplomatiske prioriteter, så man sikrer, at tredjelande vedtager og gennemfører ambitiøse politikker for klimaneutralitet og når målene i Parisaftalen;

32. mener, at en WTO-forenelig CO2-grænsetilpasningsmekanisme kan fremme omstillingen til klimaneutralitet på verdensplan, og at de lokale og regionale myndigheder kan yde et klart bidrag til denne proces gennem subnationalt klimadiplomati;

33. støtter fuldt ud de nøgletiltag, som nationale regeringer og finansielle institutioner bør træffe som forudsætninger for den lokale klimaindsats, som det fremgår af publikationen Human Settlements Climate Action Pathway (6);

34. pålægger sin formand at fremsende denne resolution til Kommissionen, Europa-Parlamentet, det slovenske rådsformandskab og formanden for Det Europæiske Råd.

Bruxelles, den 13. oktober 2021. Apostolos TZITZIKOSTAS Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) Hele rapporten findes på: https://www.ipcc.ch/report/ar6/wg1/downloads/report/IPCC_AR6_WGI_Full_Report.pdf.

(2) 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed.

(3) COR-2021-01903, RU's udtalelse om opbygning af et klimarobust Europa — den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer.

(4) Både mekanismen for bæredygtig udvikling i byerne (CDM)/emissionshandelssystemet (artikel 6, stk. 4, om markedsmekanismer) og bæredygtig integreret byudvikling og territorial udvikling (artikel 6, stk. 8, om ikke-markedsmæssige mekanismer). Artikel 6 i Parisaftalen.

(5) https://unfccc.int/gender.

(6) Marrakeshpartnerskabet for globale klimaforanstaltninger, 2021.