DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 8.12.2010 
SEK(2010) 1491 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til  
 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE 
TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG 
SOCIALE UVALG OG REGIONSUDVALGET 
   
 EU's strategi for Donauområdet 
  
Resumé af konsekvensanalysen  
   
{SEK(2010) 1490 endelig} {SEK(2010) 1489 endelig} 
{KOM(2010) 715 endelig} 
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING  
Medlemsstaterne har anmodet Eu ropa-Kommissionen om at uda rbejde en EU-strategi for 
Donauområdet1. Dette er en opfølgning af EU-strat egien for Østersøområdet, som blev 
udarbejdet under Kommissionens koordinatio n i 2008/2009, og som nu er  ved at blive 
gennemført. I den nuværende anmodning unders treges det specifikt, at en bæredygtig 
udvikling er vigtig, og at man bør arbejde for en sådan ved hjælp af en integreret 
fremgangsmåde. I Kommissionen koordineres EU-strategien for Donauområdet af GD Regionalpolitik, som derfor også har uda rbejdet denne konsekvensanalyse.  
2. P
ROBLEMDEFINITION  
Problemdefinitionen bygger på en socioøkonomis k analyse og en omfattende høring. Denne 
høring omfattede medlemsstater og lande, der ikke er medlemsstater, i Donauområdet, 
mellemstatslige og ikke-statslige organer samt  interesserede parter, herunder borgere og 
eksperter med hensyn til Donauområdet. Den Europæiske Investeringsbank og 22 generaldirektorater i Kommissionen
2 er ligeledes blevet inddr aget i dette arbejde. De 
udfordringer, man har påpeget, har udpræget en tværnational karakter og er karakteriseret ved 
mange grænseoverskridende eksternaliteter3. Det bliver mere og mere  klart, at udvikling af 
isolerede politiske tiltag og beslutninger ikke  mere er hensigtsmæssigt i forbindelse med 
Donauområdet.  
• Problemdefinition vedrørende styringen 
I Donauområdet er styringen det vigtigste probl em. Der er især mangel på en hensigtsmæssig 
tværnational styring. Dette fører til et utilstrækkeligt samarbej de (manglende fælles interesser 
og endog problemer, der giver an ledning til konflikter). Landene  har f.eks. divergerende 
synspunkter med hensyn til miljøspørgsmål og andr e spørgsmål vedrørende brugen af floden, 
som nemmere kan tages op, hvis de ses i en større sammenhæng eller med de innovative 
teknologier, der forventes at blive foreslået i strategien. 
EU giver visse rammer (gennem lovgivning og finansielle instrumenter), som bør give 
mulighed for at tage visse store udfordr inger og muligheder op, og der findes nogle 
mellemstatslige rammer. Men der er en mangel på institutionel kapacitet, og der er omfattende 
mangler i gennemførelsen (nogle EU-direktive r er f.eks. omsat til lovgivning, men er i 
virkeligheden ikke på plads). Resultatet er en opsplittet fremgangsmåde i forbindelse med 
                                                 
1 Det Europæiske Råd anmodede officielt Europa-Kommissionen om at koordinere en EU-strategi for 
Donauområdet og udtalte i konklusionerne af 19. juni 2009, at man bør tilstræbe en bæredygtig udvikling gennem et integreret tiltag med henblik på de specifikke udfordringer, som nogle regioner 
står over for (…). Rådet (…) opfordrer Kommi ssionen til at fremlægge en EU-strategi for 
Donauområdet inden udgangen af 2010. 
2 Følgende generaldirektorater deltager i arbejdsgru ppen på tværs af Kommi ssionens tjenestegrene: 
AGRI, EAC, ECFIN, ELARG, RELEX, AIDCO, ECHO, EMPL, ENTR, ENV, CLIM, INFSO, JLS, 
MARE, MOVE, ENER, MARKT, RTD, SANCO, TAXUD, TRADE og SG. 
3 Inden for økonomien defineres en eksternalitet som en  spillover-effekt (en udgift eller en fordel), som 
har virkninger for en part, der ikke deltager i besl utningen vedrørende aktionen, som har resulteret i 
virkningen, og hvor der ikke gives nogen betaling som kompensation for denne virkning: En 
grænseoverskridende eksternalitet forekommer, når en aktion, som gennemføres af et land, har positive 
eller negative virkninger for andre lande. 
DA 3   DA mange af områdets udfordringer og mangelfulde  resultater i betragtning af områdets 
potentiale. Der skal sikres en be dre forståelse og styr ing af vekselvirkning er, der skal udvikles 
fælles instrumenter eller samarbejdsinstrume nter og -redskaber, der skal udpeges områder 
med synergi, som skal udnyttes, både på tvær s af grænserne og på tværs af sektorer, og 
konflikter skal undgås eller løses. 
• Problemdefinition ud fra emne 
Ved en lang række spørgsmål er der et særligt behov for samarbejde: mobilitet og 
tilgængelighed, energi, miljø og risikostyring. Di sse problemer skal i princippet dækkes i 
enhver strategi. Herudover blev det klart i den offentlige høring – især i bidragene fra 
medlemsstaterne – at også andre spørgsmål bør e ller kan dækkes, enten fordi det drejer sig om 
grænseoverskridende eksternaliteter (innova tion og konkurrenceevne, gennemførelsen af det 
indre marked, menneskelig kapital, sikkerhed, turi sme), og/eller fordi det klart giver fordele at 
udveksle erfaringer (informationssamfundet, in stitutionel kapacitet eller marginaliserede 
befolkningsgrupper). Inddragelsen af disse spørgsmål giver også partnerne/de interesserede 
parter mulighed for at kompensere for de aktion er, som de anser for at være mindre vigtige, 
med andre, som har stor betydning: Politisk er det vigtigt at indd rage en række andre 
spørgsmål for at sikre enighed om hele "p akken". Herudover vil disse socioøkonomiske og 
øvrige aspekter styrke integrationen af disse la nde, som først for nylig er blevet medlem af 
EU.  
2.1.1.  Spørgsmål, hvor der skal etableres et samarbejde, da disse ikke kan tages op 
isoleret: 
– Mobilitet og tilgængelighed: Ved sejlads på indre vandveje er det klart, at Donaus 
potentiale ikke udnyttes fuldt ud. Floden kun ne udnyttes bedre ved hjælp af en række 
foranstaltninger, såsom større intermodalitet,  bedre forvaltning, flere investeringer i 
infrastruktur og udstyr samt et udbud af kvalif iceret personale. Der er en manglende 
efterspørgsel, men der er også et mangl ende udbud. Donaukanalerne kan ikke altid 
besejles, havnene er ofte ineffektive, og der er ikke et tilstrækkeligt antal skibe, som 
desuden ofte er dårligt vedligeh oldte, og der er ikke tilstræ kkeligt med personale som følge 
af utilstrækkelige uddannelsesfaciliteter. Med hensyn til veje og jernbaner er infrastrukturen ofte ineffektiv eller mangler  simpelthen, især ved grænseoverskridende 
forbindelser (som de nationale myndigheder ikke prioriterer).  
– Energi: Energisikkerhed og –effektivitet er ofte  problematisk i Donauområdet. En stor del 
af energien importeres, og transporten af  denne er dyr; herudover er markederne 
opsplittede, og der mangler samkøringslinjer. Donauområdet er særligt sårbart med hensyn 
til forsyningssikkerhed, som man så i janua r 2009, da gasforsyningen blev afbrudt. 
Samtidig udgør energiproduktionen og brugen he raf en kilde til forurening. Det er en 
udfordring at forbedre energieffektiviteten (og besparelserne) og at øge produktionen af 
vedvarende energi.  
– Miljø: I mange af Donauområdets medlemsstater er vandkvaliteten ofte dårlig, både i 
floderne og grundvandet. Der er mange forurene nde stoffer, især næringsstoffer. Det 
samme gælder for jordbunden, især i grænseove rskridende industriområder, og for luften i 
byområder. Landskaber og biodivers itet er ligeledes truet af tab af naturområder, især 
uberørte bjergområder, hvilket fører til en minds kelse af antallet af arter. Ødelæggelse af 
biodiversitet og økosystemer kan føre til uopret telige ændringer og en manglende evne til 
at producere varer og tjenester, såsom bes kyttelse mod oversvømmelse, vandrensning, 
DA 4   DA fødevarer og tømmer eller en afhjælpning af og tilpasning til klimaændringer. I floderne 
sker fiskefangsten ikke på et bæredygtig t niveau, og vandringer hindres på grund af 
hydromorfologiske ændringer. Særligt truet er fo rekomsten af størarter, en i hele Donaus 
afvandingsområde vandrende fisk  af særlig stor betydning.  
– Risikostyring: Donauområdet er konfronteret med tre store risi ci: oversvømmelse, tørke og 
industriforurening. Ingen af disse risici tage r hensyn til grænser. Målet er at styre både 
forebyggelse (at undgå, at risikoen forekomm er) og handling (at hjælpe, når risikoen 
forekommer). Den vigtigste årsag til oversvømme lser er, at Donaufl oden og dens bifloder i 
vid udstrækning er floder, hvor bredderne er ka naliseret kunstig t, således at der ikke er 
mulighed for overskydende vand til frit at flyde ud over større områder (således at vandstanden stiger). Den vigtig ste årsag til tørke er det halvkontinentale klima, som også 
er sårbart over for klimaændringer. Den vi gtigste årsag til industririsici er forældede 
fabrikker, der giver anledning til ulykker,  som kan forurene nabolande voldsomt.  
2.1.2.  Spørgsmål, hvor samarbejdet bør fremmes, da der er grænseoverskridende 
eksternaliteter: 
– Innovation og konkurrenceevne: Donauområde t er kendetegnet ve d en udpræget 
opsplitning af området med store forskelle med hensyn til omfanget af samarbejdet (mellem og internt i forskningssektoren, virksomhederne og den offentlige sektor), virksomhedskultur, kapitalisering af innova tioner, investeringer i forskning og udvikling 
og i den generelle konkurrenceevne. Området ville kunne høste store fordele af bedre 
forbindelsesveje, især øst-vest-gående gennem området. 
– Gennemførelsen af det indre marked: Med hensyn  til det indre marked er det på grund af 
forskellige nationale bestemmels er mindre almindeligt, at serv iceudbydere etablerer filialer 
i andre Donaustater, end det burde være, elle r at de udbyder deres tjenester på tværs af 
grænserne. I mange tilfælde mangler små og me llemstore virksomheder ressourcer til at 
overvinde de administrative og andre hindringer for at få adgang til markedet i nabolande, 
og det begrænser således i høj grad deres potentiale.  
– Menneskelig kapital: Andelen af højtuddannede  i Donauområdet er lavere end EU-27- 
gennemsnittet, også her med en udpræget opsplitn ing. Mobilitet, især blandt forskere og 
studerende, højt kvalificerede arbejdstagere og  faglærte arbejdere er fortsat begrænset. 
Området udnytter i øjeblikket ikke engang fuld t ud disse arbejdstageres potentiale, der 
udgør en vigtig faktor, som hi dtil ikke er udnyttet fuldt ud.  
– Sikkerhed: En voksende økonomisk integratio n og en stigende tværnational handel 
indebærer risiko for en stigni ng i den organiserede kriminal itet i området (smugling, 
menneskehandel, sorte markeder). Ud over den umiddelbare skade fører organiseret 
kriminalitet også til højere transaktionsomkostn inger for virksomheder i hele området og 
begrænser således muligheden for yderligere økono misk vækst. En løsning af dette er helt 
klart et tværnati onalt spørgsmål.  
– Turisme: Donauområdet har en enestående kultu rel, etnisk og naturmæssig mangfoldighed. 
Meget af dette kunne have stor interesse for besøgende. Kapaciteten i dette turistpotentiale 
udnyttes imidlertid ikke fuldt ud. Der er ingen forbindelse mellem eksi sterende initiativer, 
og man har ikke en fælles strategi  for en samordning af indsatsen.  
DA 5   DA 2.1.3.  Spørgsmål, hvor man kan fremme samarbej det, da det er ny ttigt at udveksle 
erfaringer 
– Informationssamfundet: Informationssamfundet er ikke særlig udviklet i Donauområdet 
sammenlignet med resten af EU-27. Folk ha r kun i mindre grad adgang til computere, 
internetforbindelser og e-indhold.  På den måde udnytter de på gældende lande ikke fuldt ud 
en kilde til vækst, samhørighed og bære dygtighed. Adgang til positive erfaringer og den 
nyeste udvikling inden for de dele  af området, der klarer sig bedst, ville give et stort 
udbytte. 
– Institutionel kapacitet: De tværnationale, nationale, region ale og lokale administrative 
systemer i området er i øjeblikket fortsat unde r udvikling og ofte fortsat beskæftiget med 
en afklaring af de dybtgående ændringer, de r har været inden for de seneste år. Dette 
gælder den måde, beslutningerne tages på (stabilitet blandt de ansatte i den offentlige sektor, åbenhed, høring, planlægni ng, finansieringsteknik, forbered else af projekter, fysisk 
planlægning osv.), og de måder, aktionerne gennemføres på (til tiden, effektivt, 
økonomisk, uden korruption osv.). I betragtning af at nogle dele af Donauområdet har en 
god styring, ville en overførsel af er faringer give et reelt fremskridt. 
– Marginaliserede befolkningsgrupper: I Donauom rådet findes der en række marginaliserede 
befolkningsgrupper, såsom minoriteter eller ro ma (10 mio. romaer bor i Donauområdet, 
hvilket er 80 % af Europas roma). De le ver ofte under dårlige vilkår uden en 
grundlæggende infrastruktur. Forskelsbehandlin g, social udstødelse og fysisk opdeling kan 
ses ligesom sociale spændinger. De offen tlige myndigheder i visse dele af området 
mangler imidlertid ofte ressourcer og erfari nger i at tage disse udfordringer op i en 
helhedsløsning, men kunne have stor nytte af at  få kendskab til eksempler på bedre praksis 
og organisation i naboområder. 
3. A
NALYSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET  
Generelt er det bedst, at besl utninger tages på det rette niveau , og aktioner bør gennemføres af 
dem, som har viden og kompetencen hertil. Ved spørgsmål, der dækker hele Europa, kan dette 
gøres gennem EU-institutionerne, ved nati onale spørgsmål kan dette gøres gennem de 
nationale regeringer og ved regionale og lokale spørgsmål kan dette gøres af regionerne og 
kommunerne (byerne). Ved makror egionale spørgsmål (som vedrører en række lande, men 
ikke hele EU og nogle gange lande, som ikke er medlemsstater), er der imidlertid brug for en 
specifik samarbejdsramme på makroregionsniveau. 
Der findes allerede et vist  samarbejde mellem landene, enten gennem tværnationale 
organisationer eller gennem samarbejde om spec ifikke spørgsmål. Disse er imidlertid ikke 
altid så effektive, som de burde være, og dækker ikke alle de spørgsmå l, hvor der er brug for 
samarbejde, og indgår ikke i et strategisk perspe ktiv med inddragelse af det højeste politiske 
niveau. Derfor har medlemsstaterne selv ge nnem Rådet anmodet om, at Kommissionen 
udarbejder en makroregional strategi for Donauområdet.  
4. EU- INITIATIVETS MÅL  
Det generelle mål ("vision") er at udvikle et  langsigtet samarbejde og en integreret 
fremgangsmåde, der dækker lande, kommuner (byer) og regioner i Donauområdet, for at tage 
udfordringerne op og for i fællesskab at udnytte  de muligheder, der findes. Konkret kan 
DA 6   DA landene udnytte et bedre grundlag  til i fællesskab at drøfte, vedtage og gennemføre aktioner, 
som omhandler generelle udfordringer og mu ligheder. Der er mulighed for et mere 
koordineret tiltag inden for alle politikområder, men med særligt henblik på forbindelserne til 
andre dele af økonomien (f.eks. tran sport, miljø, økonomisk udvikling).  
For at opnå dette, bør man fokusere på tre specifikke mål: en forb edret koordination og 
samhørighed (for at opnå større effektivitet), en styrket institutionel kapacitet (for at sikre 
større omkostningseffektivitet) og en langsig tet samarbejdsproces (for at sikre politisk 
opbakning). 
5. POLITIKOPTIONER  
De udfordringer, der er påpeget i ovenståen de, viser, at der er behov for en bedre 
politikudvikling, beslutningstagn ing og gennemførelse på gr undlag af øget koordinering, 
samarbejde og integration mellem forskellige sektorer og mellem lande, kommuner (byer) og 
regioner i Donauområdet. Det er  nødvendigt at styrke kapaci teten for at kunne tilpasse, 
gennemføre og styrke eksisteren de politikker. Ud fra denne analyse må man overveje de 
optioner og mekanismer, der er beskrevet i nedens tående, med henblik på at opnå de fastlagte 
mål. Disse optioner vedrører de eventuelle rammer for samarbejdet i Donauområdet og det 
geografiske dækningsområde.  
• Mulige rammer for samarbejde 
– Option 1: Kommissionen inddrag es ikke (referencescenario ); Kommissionen udarbejder 
ikke en strategi for Donauområdet. Med denne  option kunne der være to mulige scenarier: 
(1.1) Der er ikke en strategi for Donauområdet, og (1.2) der er  en strategi, men den er ikke 
udarbejdet af Kommissionen. 
– Option 2: Kommissionens rolle er begrænset ti l udarbejdelse af en strategi; Kommissionen 
udarbejder en strategi, men gennemførelsen sk er udelukkende på mellemstatsligt niveau 
uden EU.  
– Option 3: Kommissionen koordi nerer aktioner på EU-niveau  (med anvendelse af EU-
strukturer); en koordineret strategi udarbej des, med udnyttelse af eksisterende EU-
strukturer, og Kommissionens rolle er at fremme tiltag. Strategien udarbejdes af 
Kommissionen, men yderligere beslutninger tage s af institutionerne i et partnerskab. 
– Option 4: Kommissionen stø tter oprettelsen af et ny t organ med finansielle og 
lovgivningsmæssige beføjelser; en ny international organisati on skabes med myndighed til 
vedtagelse af ny lovgivning for Donauområd et og til administration af fonde, der 
finansierer tværnationale projekter.  
• Geografiske optioner 
– Option a: Begrænsning til floden Donau; t iltaget dækker de områder, som ligger 
umiddelbart op til floden (medlemsstater og lande, som ikke er medlemsstater) og er 
således kun fokuseret på spørgsmål, der vedrører floden, såsom sejlbarhed og miljø. 
– Option b: Udvidelse, så den dækker det funk tionelle geografiske område; tiltaget dækker 
Donauområdet som en helhed (medlemsstater og lande, som ikke er medlemsstater) og kan 
således tage en række udfor dringer op, der vedrører områ det (og ikke kun floden). I 
DA 7   DA henhold til denne option ses "Donauområdet" so m et funktionelt område, der inddrager de 
aktører, som er nødvendige for at sikre et sama rbejde om forskellige spørgsmål, uanset om 
de er medlemsstater i EU eller ej4.  
– Option c: Tiltaget udvides til at dække områ der ud over floden, men er kun begrænset til 
medlemsstaterne i Donauområd et; tiltaget bygger på  option b, men er begrænset til EU-
medlemsstater.  
6. EVALUERING AF VIRKNINGERNE  
• Eventuelle rammer for samarbejde 
I nedenstående tabel gives en ove rsigt over, hvorledes hver enkelt option kan sikre, at de mål, 
som der er gjort rede for i kapitel 4, nås: (effektivitet), hvor let de nås (omkostningseffektivitet), og om der kan forv entes afgivelse af forpligtelser (politisk 
opbakning).  
Option 1 – Kommissionen er ikke  inddraget (referencescenario)  
Scenario 1.1: Der er ikke en  strategi for Donauområdet 
 -- - 0 + ++ 
Effektivitet   9   
Omkostningseffektivitet   9   
Politisk opbakning 9     
Option 1 – Kommissionen er ikke  inddraget (referencescenario)  
Scenario 1.2: Der er en strategi, men de n er ikke udarbejdet af Kommissionen 
 -- - 0 + ++ 
Effektivitet    9  
Omkostningseffektivitet   9   
Politisk opbakning  9    
Option 2:  
Kommissionens rolle er begrænset til udarbejdelse af strategien 
 -- - 0 + ++ 
Effektivitet    9  
Omkostningseffektivitet   9   
Politisk opbakning  9    
Option 3:  
Kommissionen koordinerer ak tionerne på EU-niveau (og anvender EU-strukturer) 
 -- - 0 + ++ 
Effektivitet     9 
Omkostningseffektivitet    9  
Politisk opbakning     9 
Option 4:  
Kommissionen støtter oprettelsen af et nyt organ med finansielle og lovgivningsmæssige beføjelser 
 -- - 0 + ++ 
Effektivitet     9 
Omkostningseffektivitet  9    
                                                 
4 For at give et billede af det pågældende område kan man som definition af Donauområdet bruge 
landene i Donaubækkenet (det er derfor ikke begrænset til floden), som anvendes i 
Donausamarbejdsprocesen, og som i vid udstrækning er accepteret i om rådet. Det pågældende område 
omfatter: Tyskland (især Baden-Württemberg og Bayern), Østrig, Slovakiet, Tjekkiet, Ungarn, 
Slovenien, Rumænien og Bulgarien som medlemsstater og Kroatien, Serbien, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Moldova og Ukraine (regionerne langs Donau) som ikke er medlemsstater. Dette 
udelukker ikke nabolande (eller havområder) fra at indgå ved visse spørgsmål. Det skal understreges, at 
Donauområdet ikke er begrænset til floden Donau. 
DA 8   DA Politisk opbakning  9    
 
• Geografiske optioner 
– Option a: Begrænset til floden Donau; forhol dene omkring floden kunne blive forbedret, 
men andre politikområder, der er relevant e for Donauområdet, tages ikke op. Især 
muligheden for en styrkelse af den socioøkonom iske udvikling i områ det efter udvidelsen 
tages ikke op. 
– Option b: Udvidelse til det funktionelle geogr afiske område; denne option giver mulighed 
for at dække en mere omfattende række emne r vedrørende udfordringerne i Donauområdet 
og er ikke begrænset til floden Donau. Som høringsprocessen har vist, kan en mere 
omfattende fremgangsmåde lette løsningen af s pørgsmål, som ellers blokeres i et dødvande 
(sejlbarhedsforholdene versus miljøet), og giver alle parter mulighed for at pege på fordele for dem selv, dvs. at dette tiltag giver mulighe d for politiske handler. Ved at gøre dette får 
man mulighed for et resultat, som er mere  omfattende end den laveste fællesnævner. 
Herudover er der fordelen med vekselvirkninge r, når politikområder tages op samlet, og at 
man undgår en opsplitning. Der er  et potentiale for en styrkelse af områdets EU-
integration, både administrativt/juridi sk og ligeledes i forbindelse med den 
socioøkonomiske udvikling. Denne option kan sålede s forventes at få en bredere politisk 
opbakning og er nemmere at gennemføre ved om råder, der er kendetegnet ved politiske 
dagsordener med konflikter. 
– Option c: Udvidelse ud over floden, men be grænset udelukkende ti l medlemsstaterne i 
Donauområdet. Denne option ville lette gennemf ørelsen af mange aktioner, da hele det 
dækkede område har en fælles lovramme (EU-direktiverne) og fælles finansieringsinstrumenter (især strukturfondene),  men det ville ikke være muligt fuldt ud at 
tage de udfordringer og muligheder op, som der er i Donauområdet som helhed. F.eks. 
ville forbedringen af sejlbarhe dsforholdene blive begrænse t, da floden Donau flyder 
gennem Kroatien og Serbien. De fleste an dre politikområder ville ligeledes være 
ufuldstændige i deres udformning og gennemfør else, eftersom emner ofte går ind over 
naboområder i kandidatlande, ansøgerlande og tredjelande. 
7. S
AMMENLIGNING AF OPTIONER  
Ud fra analysen af de forskellige politikoptione rs virkninger kan vi kon kludere, at de bedste 
optioner er: 
• Mulige rammer for samarbejde 
Den foretrukne option er option 3, hvor Ko mmissionen koordinerer aktioner på EU-niveau 
med anvendelse af EU-strukturer. Denne option inddrager aktiv t Kommissionen som 
formidler af processen med støtte til Donaul andene til udarbejdelse af en sammenhængende 
strategi for området. Udarbejdelsen af en så dan EU-strategi gennemføres i tæt samarbejde 
med de involverede lande og med alle rele vante tjenestegrene i Europa-Kommissionen. 
Processen støttes af en bred åben høringsproces  af alle interesserede parter i området og en 
høringsproces med regionale eksperter. De nne option kunne inddrage erfaringerne fra EU-
strategien for Østersøområdet, som blev udarbejdet i 2009, og so m nu befinder sig i 
gennemførelsesfasen.  
Denne option foretrækkes frem for andr e fremlagte optioner i relation til: 
DA 9   DA – Effektivitet, da den giver mulighed for en bedre tilpasning af politikker og fonde for 
området. 
– Omkostningseffektivitet, da den gør det lettere at gennemfør e konkrete aktioner med 
Kommissionen i en vejledende rolle, bred enighed om stra tegien lokalt og aktionernes 
gennemførlighed. 
– Politisk opbakning, da den bruger eksisterende  fonde, institutioner og lovgivning og har en 
integreret fremgangsmåde, der gi ver mulighed for, at alle pa rter kan identificere sig med 
strategien.  
Med hensyn til administrative omkostninger kræver denne option mere engagement end 
referencescenariet, men den er  mindre ressourceintensiv end andre optioner, hvor der skal 
etableres nye institutioner. Ko mmissionens centrale koordinerende rolle giver mulighed for en 
mere effektiv gennemførelse af politikker og fonde, som kan medf øre, at ressourcerne 
generelt udnyttes bedre. 
I forbindelse med de fastlagte mål, der er gj ort rede for i kapitel 4, forbedrer denne option 
koordineringen og sammenhængen i politikker og i nvesteringsafgørelser, styrker områdets 
institutionelle kapacitet (da den gør brug af og styrker eksisterende  strukturer og institutioner, 
og da den intensiverer samarbejdet mellem lande ne) og giver større synlighed og ansvarlighed 
(da denne option løbende vil blive kontrolleret og evalueret af Europa-Kommissionen og medlemsstaterne).  
• Geografiske optioner 
Den foretrukne option er option b, hvor Donauo mrådet udvides til det samlede funktionelle 
geografiske område. En sådan fremgangsmåde vil dække hele Donauområdet (medlemsstater 
og lande, der ikke er medlemsstater) og har derfor potentiale til at tage de vigtigste spørgsmål 
i hele Donauområdet op og medvirke til at overv inde administrative og politiske hindringer 
og mangler. 
8. K
ONTROL OG EVALUERING  
Kontrollen og evalueringen kunne  gennemføres på tre niveauer: 
– Der opstilles delmål for de nødvendige strukturer  (oprettelse af tema tiske arbejdsgrupper, 
udnævnelse af ansvarlige aktører for indsam ling af data, kommunikationsordninger i 
området og kontaktsteder for interesserede pa rter). Der vil blive oprettet en ramme og 
tidsramme fo r rapporter. 
– Der fastlægges kontrolindikatorer inden for hvert af de prioriterede områder i 
handlingsplanen med en detalj eret ramme for at kunne eval uere gennemførelsesprocessen. 
Disse indikatorer vil blive ve dtaget med handlingsplanen. 
– Der fastsættes nøglemål for at kunne evalue re den generelle udvi kling i Donauområdet 
med hensyn til de vigtigste udfordringer. Di sse vil udgøre grundlaget for udarbejdelse af 
referencer, der kan bruges som udgangspunkt for en evaluering af fremskridt med hensyn 
til vigtige mål inden for områder som milj ø, velfærd, adgangsforhold og sikkerhed.  
Det vil være nødvendigt at fastlægge ordninge r vedrørende rapporter. Kommissionen kunne 
regelmæssigt aflægge rapport om fremskridt me d hensyn til de kontro lindikatorer, der er 
DA 10   DA fastlagt i handlingsplanen. Der kunne også blive fastlagt en tidsr amme for evalueringen (f.eks. 
3 år efter gennemførelsen).  
9. KONKLUSION  
I denne konsekvensanalyse foreslår man derfo r, at der etableres en EU-strategi for 
Donauområdet med Europa-Kommissionen som koordinator for en bæredygtig ramme for 
samarbejde, der kan støtte udvikling af en inte greret aktion i en tvær national sammenhæng og 
med udnyttelse af eksisterende EU-strukturer. Strategien bør følges op af en rullende 
handlingsplan, som giver konkrete eksemple r på, hvor og hvorledes samarbejdet skal 
intensiveres. Den foreslåede organisation svar er til den tilsvarende  i EU-strategien for 
Østersøområdet (som er ved at b live afprøvet). Da der allerede er støtte til dette tiltag, kan 
Østersøområdetiltaget blive særligt nyttigt som reference.  
EU-strategien for Donauområdet  vil være en bæredygtig ramme  for samarbejde, der støtter 
udvikling af en integreret akti on i en tværnational sammenhæng. Strategien vil blive fulgt op 
af en rullende handlingsplan, som gi ver konkrete eksempler på, hvor og hvorledes 
samarbejdet skal intensiveres. Hvert prioriteret område i handlingsplanen vil blive koordineret 
af et land. Herudover vil medlemsstaterne bliv e inddraget via Rådet, og en opfølgning af 
strategien vil ske ved hjælp af gruppen på højt niveau.  
Kommissionen vil blive en vigtig aktør, fordi de n sikrer, at processen gør fremskridt, og fordi 
den leder processen og ved uenighed sikrer drøftelser som en relativt uafhængig, legitim og troværdig partner. Derfor vil Kommissionen fr emme processen ved at koordinere arbejdet og 
aflægge rapport om fremskridt. Med hensyn til  finansiering vil strukturfondprogrammerne 
blive inddraget tidligt i proc essen for at sikre, at de  med tilpasninger kan støtte 
handlingsplanen. 
Konklusionen er, at EU-strateg ien for Donauområdet kan give konkrete resultater på grundlag 
af en klar politisk støtte (Kommissionen, st atslederne). Strategien kan fremme konkrete 
forbedringer, som er blevet forberedt med teknisk  ekspertise (generaldire ktorater, ministerier, 
interesserede parter) og et sær ligt engagement fra Kommissione ns side. Strategien kan bygge 
på en proces, der fører til akti oner, der kan anses for at være åbne, transparente og legitime. 
Endelig kan strategien opnå en markant virkning gennem politisk tilpasning og gennem tilpasning af eksisterede støttein strumenter. Strategien skal dog fortsat fremme et klima af 
fællesskab, hvor lande og interess erede parter i Donauområdet samarbejder i et partnerskab 
med fælles mål og ansvar.