ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (77)283
V ol.1977/0097

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic des archives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JO L43du15.2.1983,
p.1),telque modifié parlerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JO L243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of 1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community and theEuropean Atomic Energy Community (OJ L43, 15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJ L243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243 vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(77)283 endelig udg.
Bruxelles ,den 13.juli 1977
DEN FÆLLES POLITIK PA DET VIDENSKABELIGE OG
TEKNOLOGISKE OMRÅDE
KOM(77)283endelig udg.

DEN "PÆLLES POLITIK PÅDET VIDENSKABELIGE OG
TEKNOLOGISKE OMRÅDE
BIND I
TIL AFGØRELSE
Maj 1977

Denfælles politik padetvidenskabelige og
teknologiske område
Denne meddelelse tilRådet omhandler deretningslinier ,Kommissionen haropstil­
letfornæste fase (1977-1980 )afdenfælles politik forvidenskab ogteknologi ,
somstats -ogregeringscheferne lagde grunden til iParis ioktober 1972 ,ogsom
Rådet bekræftede ogpræciserede isine resolutioner af14.januar 1974 *
Deerfaringer ,dererindhøstet idenfælles politiks første udviklingsfase ,til­
skynder Kommissionen til atøgesinindsats ,ogdetsåmeget mere ,somdenuvæ­
rende forhold taler for atfortsætte disse bestræbelser .Fællesskabets begræns­
ninger påressourceområdet (energi ,råstoffer ),ogdeproblemer ,Fællesskabet
nuiforstærket omfang stilles overfor både medhensyn tildenøkonomiske ogin­
dustrielle udvikling ogbistanden tiludviklingslandene ,eller hvad angår for­
bedring afleve-ogarbejdsvilkårene ,rejser ikke såfåspørgsmål ,somvidenska­
benogteknologien kanyde etbetydeligt bidrag til atløse .Dette gælder så
meget mere ,somFællesskabet råder over etrigt ,mangeartet ogkonkurrencedyg 1-
tigt videnskabeligt ogteknologisk potentiel .Demenneskelige eller finansielle
midler ,somhver medlemsstat kanstille tilrådighed forforskning ogudvikling ,
erimidlertid begrænsede ,hvorfor enfælles politik pådette område erafstørste
betydning .Vedgennemførelse affælles FoTJ-aktioner påområder ,dereranerkendt
somprioriterede ogkoordinering afmedlemsstaternes FoU-politik pådisse områ­
derkanKommissionen opnå resultater ,somdeenkelte medlemsstater kunvanske­
ligt ville kunne opnå pådeforskellige områder (someksempel herpå kannævnes
detfælles FoU-arbejde vedrørende kontrolleret termonuklear fusion ognyeener­
giformer ).
For atfortsætte dengradvise udvikling afdenfælles F°U-politik foreslår Kom­
missionen Rådet atvedtage efterstående tekster :

-Resolution omretningslinjerne for denfælles politik pådetvidenskabelige
ogteknologiske område
-Afgørelse omfremme afforskningsprojekter afindustriel betydning
-Afgørelse ometforskningsprogram forprognoser ogvurderinger pådetviden­
skabelige ogteknologiske område .
I.Resolution omretningslinjerne for denfælles politik pådetvidenskabelige
ogteknologiske område
Med denne resolution anmoder Kommissionen Rådet omatgodkende retningslin­
jerne for denfælles politik pådette område for perioden 1977-1980 .
Ihenhold til denne resolution påtænker Kommissionen atforberede oggennem­
føre FoU-aktioner påfire prioriterede områders
-Ressourcer :energi ,landbrug ,råstoffer
-Miljø
-Økonomisk ogindustriel udvikling
-Samfundsliv .
Depåtænkte aktioner vilblive udarbejdet pågrundlag afdeprincipper og
kriterier ,dereranført idenne meddelelse til Rådet fra Kommissionen ,og
inden for deangivne finansielle rammer .
Med hensyn tilkoordinering afdeJbU-aktiviteter ,der gennemføres pånatio­
nalt plan ,erdet Kommissionens opfattelse ,atdette kan ske påpragmatisk
vis,ogatensådan koordinering foreløbig bør begrænses til deområder ,hvor
der kan gennemføres direkte ,indirekte eller samordnede aktioner .Kommissio­
nen mener ,atderådgivende udvalg forprogramforvaltning (CCMGP )kanmedvir­
keved løsning afdenne opgave ,ikke mindst gennem deoplysninger ,deeri
besiddelse afomdenationale programmer pådeområder ,derhenhører under
dem.Kommissionen foreslår derfor Rådet atsupplere disse udvalgs kommissori­
umtilsvarende .

-3-
Medhensyn "tilgrundforskning "bekræfter Kommissionen deninteresse ,den
nærer forDeneuropæiske Videnskabssammenslutnings arbejde .DeterKom­
missionens opfattelse iatFællesskabet ivisse tilfælde burde ydedenne
sammenslutning støtte .
DaKommissionen iøvrigt harkonstateret ,atdeternødvendigt atudnytte
resultaterne afdenfælles forskning bedre ,sådengerne ,atden iforbin­
delse medfastsættelse oganvendelse afforanstaltninger ,dervaregnede
tildette formål ,kunne støtte sigtiletrådgivende særligt udvalg un­
derUdvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning (CREST ).
Endvidere finder Kommissionen ,atvurdering afresultaterne afdenfælles
forskning (resultatkontrol )børvises særlig opmærksomhed .Påbasis afen
sådan vurdering påtænker Kommissionen islutningen af1979 medCREST 'sbi­
stand atforetage ensamlet revision afFællesskabets videnskabelige og
tekniske aktiviteter .Tildette formål regner denmedstøtte fradeudvalg ,
derunder Jfellesskabets institutioner eroprettet pådeforskellige viden­
skabelige ogteknologiske områder (f.eks .Denstående Komité forLandbrugs­
forskning ,Detrådgivende Fusionsudvalg).Kun hvis Kommissionen kanopnå et
fuldstændigt ogsammenhængende overblik ,vilden iI98O være istand til
atforeslå demålogopgaver ,derskal gennemføres idennæste fase afden
fælles politik pådetvidenskabelige ogteknologiske område .Denationale
sagkyndiges deltagelse ,frem for altvedformidling afudførlige oplysnin­
gerommedlemsstaternes programmer ,erabsolut nødvendig forudarbejdelsen
afdisse forslag ;Kommissionen såderfor gerne ,atRådet tilsluttede sig
dette punkt .
II.Afgørelse omfremme afforskningsprojekter afindustriel betydning
Idetfjerde program forøkonomisk politik påmellemlang sigt understreges
bl.a .denbetydning ,somFællesskabet tillægger fremme afsmåogmellemsto­
revirksomheder ,specielt disses adgang tilteknologiske nyskabelser .
Europar-Parlamentet vedtog den10.maj1977 beslutning omfremme af

-4-
forskningsprojekter afindustriel interesse padeområder ,hvor derer
mangel påpatenter oglicenser .Idenne forbindelse foreslår Kommissio­
nen ,atderydes devirksomheder ,hvis FcU-pro jekter kan "bidrage til ,at
Fællesskabets målnås ,-ognavnlig småogmellemstore virksomheder -
særlig støtte .Tildette formål foreslår Kommissionen atydedisse virk­
somheder ,derønsker atsamarbejde inden forfællesskabsrammer ,eller som
allerede harindledt etsamarbejde ,støtte iform afetfinansielt bidrag .
Etsådant bidrag skulle fastsættes kontraktmæssigt ihvert enkelt tilfæl­
de,efter atdervarindhentet udtalelse fraetrådgivende udvalg for
forskning afindustriel interesse ,somskulle nedsættes vedKommissionen .
III .Afgørelse ometforskningsprogram forprognoser ogvurderinger pådetvi­
denskabelige ogteknologiske område
Deforanstaltninger ,derskal træffes påmellemlang sigt tilgennemførelse
afdenfælles politik pådetvidenskabelige ogteknologiske område ,må
nødvendigvis suppleres vedopstilling afmålogprioriteter forpolitikken
pålang sigt .
Idenne sammenhæng anser Kommissionen detfornødvendigt atgennemføre en
forskningsaktion påområdet prognoser ogvurderinger .Kommissionen støtter
sig idenne forbindelse påresultaterne aftalrige særlige gruppers arbej­
de,ogspecielt påkonklusionerne afundersøgelsen "Europa plus 30".Den
foreslår ,atdetklarlægges ,hvilke forskningsaktiviteter derergennem­
ført pådette område iFællesskabet ,ogatdervedhjælp afdeindhentede
oplysninger peges pådefaktorer ,somkanfåindflydelse påFællesskabets
udvikling pålang sigt ,samt atdetpåvises ,hvorledes FoUkanbidrage til
løsning afdeproblemer ,dereventuelt måtte vise sig.Tildette formål
påtænker Kommissionen atindføre etsystem forsamarbejde mellem despe­
cialiserede institutter ogorganer ideenkelte medlemsstater .Omkostnin­
gerne veddette forskningsprogram ,somskal strække sigover enfemårig
periode (1978-1982 ),anslås til4»4mioRE;derpåregnes etpersonale på
10ansatte idenperiode ,programmet dækker .
Vedudløbet afdenne første fase vilKommissionen aflægge beretning til
Rådet ogforelægge passende forslag ;idenne forbindelse vildetblive
overvejet ,omdeterformålstjenligt atafbryde ,forlænge eller yderlige­
reudbygge dette forskningsprogram .

UDKAST
RÅDETS RESOLUTION
omretningslinjerne fordenfælles politik pådetvidenskabelige ogteknolo­
giske område
RÅDET FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR-
under henvisning tiltraktaterne omoprettelse afDeeuropæiske Fællesskaber ,
under henvisning tilmeddelelse fraKommissionen ,
under henvisning tiludtalelse fraEuropa-Parlamentet ,og
udfrafølgende "betragtninger :
Enfælles politik pådetvidenskabelige ogteknologiske område erenvæsent «
ligfaktor fordensociale fremgang ,enafbalanceret økonomisk ekspansion og .
enforbedring aflivskvaliteten ;
vediværksættelse afensådan fælles politik skal Fællesskabernes institutio­
nermedregelmæssige mellemrum revidere udsigterne ogopstille målogprioti –
terfordenne politik samt træffe afgørelse ombevilling afdenødvendige mid­
ler ;
Rådet vedtog den14.1.1974 *enresolution herom ;udformningen afdenfælles po­
litik pådetvidenskabelige ogteknologiske område kræver især ensamordning af
national politik ;Fællesskabernes institutioner børdrage omsorg fordenødven­
dige forbindelser mellem deprogrammer ,somgennemføres påfællesskabsplan ,og
dettilsvarende arbejde imedlemsstaterne ;
Deneuropæiske Videnskabssajnmenslutnings aktiviteter børfølges nøje og-nårdet
eriFællesskabets interesse -støttes ,eftersom denne sammenslutning spiller en
vigtig rolle ikoordineringen afgrundforskningsaktiviteter ;
Fællesskabets ogmedlemsstaternes indsats medhenblik påudbredelse ,beskyttelse
ogudnyttelse afforsknings -ogudviklingsresultaterne børsvare tilderes forsk­
nings -ogudviklingsindsats deltagelse aftredjelande ,ogspecielt afeuropæiske
tredjelande ,iFællesskabets forsknings -ogudviklingsaktioner børaltid tilstræ­
bes ,nårdetsynes nødvendigt eller formålstjenligt ;
Udvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning harafgivet udtalelse herom "

-6-
VEDTAGET FØLGENDE RESOLUTION :
Artikel I
Rådet tilslutter sig Kommissionens "retningslinjer "for denfælles politik
pådetvidenskabelige ogteknologiske område iperioden 1977-1980 .Det an­
moder følgelig Kommissionen omatfremsætte hensigtsmæssige forslag til
forsknings -ogudviklingsaktioner .
Artikel II
Påsamtlige videnskabelige ogteknologiske områder ,hvor der gennemføres di­
rekte ,indirekte eller samordnede aktioner ,iværksættes ogudvides gradvis
enkoordinering afdetforsknings -ogudviklingsarbejde ,somudføres pånar-
tionalt plan ogfinansieres afoffentlige midler iperioden 1977–1980 .
For atdekanbistå Fællesskabernes institutioner med denne koordineringsop -
gave ,skal derådgivende udvalg forprogramforvaltning (CCMGP ),somRådet si­
den 1969 haroprettet for dedirekte ogindirekte aktioner ,også have til op­
gave atafgive udtalelser oghenstillinger vedrørende samtlige forskningsak -
tiviteter ,derudføres påfællesskabsplan ogpånationalt plan .Rådets reso­
lution af omderådgivende udvalg for programforvaltning ændres der­
forioverensstemmelse medbilag A.
Artikel III
Eftersom Den europæiske Videnskabssammenslutning spiller envigtig rolle ved
koordinering afgrundf orsknings aktiviteterne ,opfordrer Rådet Kommissionen til
specielt athave opmærksomheden henledt påden del afdenne sammenslutnings
arbejde ,dereriFællesskabets interesse ,ogtilatforelægge Rådet forslag
omstøtte tildette arbejde eller deltagelse heri .

Artikel IV
For gennem udbredelse ,-"beskyttelse ogudnyttelse atsikre enbedre anven­
delse afforsknings -ogudviklingsresultaterne forFællesskabet ,opfordrer
Rådet Kommissionen til attræffe passende foranstaltninger ogsnarest udar­
bejde denødvendige aktions –ogkoordineringsforslag vedrørende udbredelse ,
beskyttelse ogudnyttelse afdisse resultater .
Artikel V
Rådet opfordrer Kommissionen til inden udgangen af1979 med bistand fra
GREST atforetage engenerel revision afFællesskabets videnskabelige og
tekniske aktiviteter oganlægge beretning til Rådet herom .Denne beretning
børspecielt indeholde envurdering afderesultater ,someropnået ved
fællesskabs aktivitet erpådetvidenskabelige område .For atdenne revision
kan komme til atomfatte samtlige fællesskabsaktiviteter ,skal desærlige
udvalg ,somFællesskabets instanser haroprette pådeforskellige videnska­
belige ogteknologiske områder ,deltage heri .
Pågrundlag afdenne generelle revision skal Kommissionen iløbet af1980
opstille demål ognyeretningslinjer ,somunder hensyntagen til medlems­
staternes tilsvarende forsknings -ogudviklingsarbejde skal gælde for Fæl­
lesskabet pådotvidenskabelige ogteknologiske område .

-8-
BILAG A
ÆNDRING APRÅDETS RESOLUTION' AP OHRÅDGIVENDE UDV ALG
FOR PROGRAIÆPORV ALTNING (stk.2,6og7idokument R/855/77(ATO45))
"2.Med forbehold afKommissionens ansvar for programmernes gennemførelse
ι
skal hvert udvalg inden for rammerne afsin rådgivende rolle bidrage
-til den bedst mulige gennemførelse afdet program ,der henhører un­
der det,ogisær til endetaljeret definition afprojekter samt vur­
dering afresultaterne ,
-til engradvis koordinering afalle forskningsaktiviteter påfælles -
skabsplan ognationalt plan pådet område ,derhenhører under det."
"6.Hvert udvalg afgiver udtalelser ,somudarbejdes afsekretariatet og
forelægges udvalget til godkendelse .Alle udvalgsmedlemmer harrettil
atfåderes mening anført idisse udtalelser .Udtalelserne fremsendes
til Kommissionen }engenpart sendes til Rådet .Kommissionens tjeneste­
grene underretter regelmæssigt CREST ogdets underudvalg omderådgi­
vende udvalg for programforvaltnings arbejde som helhed ."
"7»Hvert udvalg består højest af
a)for Kommissionens delegations vedkommendes tretjenestemænd udpeget
afKommissionen ,
b)formedlemsstaternes delegationers vedkommende :tresagkyndige udpeget afre­
geringerne idemedlemsstater ,derdeltager idet pågældende program ,
efter dekriterier ,som hver enkelt regering finder mest hensigtsmæssi­
ge^judvalget erbeslutningsdygtigt ,selv omenmedlemsstats sagkyn­
dige ikke ertil stede .
Disse bestemmelser kanundtagelsesvis fraviges efter aftale mellem de­
legationerne *•
l)Ommuligt skal enafdisse sagkyndige være ansvarlig fordenationa­
leprogrammer pådet pågældende -område ."

UDKAST TIL RÅDETS AFGØRELSE
orafremme afforskningspro jokter afindustri­
elbetydning
RIDET FOR DEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR .-
under henvisning tiltraktaten omoprettelse afDet europæiske økonomiske
Fælleskab ,særlig artikel 235,
under henvisning tilforslag fra Kommissionen ,
under henvisning tiludtalelse fra Europa-Parlamentet ,og
udfra følgende betragtninger :
Artikel 2itraktaten omoprettelse afDet europæiske økonomiske Fællesskab ;
enfælles politik pådetvidenskabelige ogteknologiske område erenvæsentlig
faktor for den sociale fremgang ,enafbalanceret økonomisk ekspansion ogen
forbedring aflivskvaliteten }
fremme afforskningsprojekter afindustriel betydning kanfølgelig bidrage til
virkeliggørelsen aftraktatens mål;
ved afgørelse af14«marts 1977 har Rådet vedtaget detfjerde program for øko­
nomisk politik påmellemlang sigt^;
1)EFTnr.L101af25-4.1977 ,s.1

-10-
Europar-Parlamentet vedtog den 10.maj 1977 enbeslutning omnødvendigheden
afsnarlige innovations -ogforskningspolitiske fællesskabsforanstaltninger
tilfordel for deområder ,hvor medlemsstater med begrænsede licensindtæg -
ter måbetale store licensafgifter til tredjelande ;
industrivirksomhederne erdetvigtigste instrument iinnovations processen ,
ogfremme afvirksomhedernes innovationsdygtighed ,navnlig for små ogmel­
lemstore virksomheders vedkommende ,kanlette deres tilpasning til deak­
tuelle strukturændringen
som følge afstrukturændringerne iindustrien bliver enforbindelse eller
etsnævert samarbejde mellem Fællesskabets virksomheder stadig mere påkræ­
vet,medens virksomhederne ofte harvanskeligt ved atfinde enpassende offent­
lig sponsor til fremme afnogle afderes forskningsprojekter afindustriel
betydning ;

Ved otrimeligt finansielt "bidrag til nogl© afdsfc._-slaii n#3pro jekter ,
derarafindustriel interesse ,kanFællesskabet tiUcyndf sådanne virk­
somheder tilatgennemføre forskningsprojekter afindustriel "betydning
eller fremme sammenslutning afsådanne finnaer |
Fællesskabets finansielle "bidrag måikke fordreje konkurrencevilkårene
påenmåde ,dereruforenelig medtraktatens grundlæggende "bestemmelser ;
dasådanne bidrag kun skal ydes påprioriterede områder ogtiletbegram­
setantal afnøje definerede projekter ,måKommissionen kunne råde over .
alle midler tilihvert enkelt tilfælde atvurdere fordel eno ved projek­
terne ogforeneligheden med målene for denfælles politik pådet viden­
skabelige ogteknologiske område ;
denindustrielle innovation bør først ogfremmest bidrage til besparelser
eller rationel udnyttelse afenergi ogråstoffer ,tilbeskyttelse afmil­
jøet ogtilforbedring aflevevilkårene ;
innovationsprocessen villette indførelsen afdenye teknologier ,der er
forbundet med denindustrielle omstrukturering ,konkurrence evnen påde
internationale markeder ogforbedre betalingsbalancen pådet teknologiske
område ;
denindustrielle innovation kan specielt bidrage tiloprettelse afnye ar­
bejdspladser ogforbedring afden økonomiske ligevægt mellem regionerne ;
traktaten indeholder ikke fornøden hjemmel til fremme afforsknings pro­
jekter afindustriel betydning ;
Udvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning harafgivet udtalelse her­
om –

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE x
Artikel 1
Kommissionen kanihenhold til denne afgørelse gennem kontrakter yde et
finansielt bidrag til gennemførelse afforskningsprojekter afindustriel
interesse ,som gennemføres afpersoner eller virksomheder ,der erhjemme­
hørende iDeeuropæiske Fællesskabers medlemsstater ,ogsom
–tilstræber samarbejde påtværs afgrænserne inden for Fællesskabets
rammer
–eller allerede har indledt etsådant samarbejde .
Deprojekter ,dernavnlig vil komme ibetragtning erprojekter ,somfore­
lægges afpersoner samt små ogmellemstore virksomheder ,ogsom kanbi­
drage til innovation .Endvidere tages der hensyn til,atKommissionens
finansielle bidrag ikke fordrejer konkurrencevilkårene påenmåde ,der
eruforenelig med detilsvarende bestemmelser itraktaten .
Artikel 2
Projekterne skal bidrage tilvirkeliggørelse afdemål,der eropstillet
itraktaten omoprettelse afDet europæiske økonomiske Fællesskab ogop­
fylde mindst étafnedenstående kriterier :
–besparelse eller mere rationel udnyttelse afenergi ogråstoffer ;
–udvikling afnye teknologier ,som kan bidrage tilindustriel omstruk­
turering ;
–oprettelse afnye arbejdspladser ,forbedring afarbejds –oglevevilkå­
rene ;
–styrkelse afkonkurrenceevnen pådeinternationale markeder ogforbed­
ring afden teknologiske balance ;
–forbedring afden økonomiske ligevægt mellem regionerne ;
–beskyttelse afmiljøet .

Artikel 3
Kommissionen opfordrer interesserede personer ogvirksomheder tilat
forelægge deres projekter .
Forhvert projekt skal forelægges enrapport medudførlig beskrivelse
afdet pågældende projekt ihenhold til "bilag A.
Artikel 4
Kommissionen fastsætter kontraktvilkårene ogstørrelsen afdet finansi­
elle "bidrag pågrundlag afenudtalelse fra Udvalget forvidenskabelig
ogteknisk Forskning (CREST )ogefter høring afet"rådgivende udvalg
for forskning afindustriel interesse ",som nedsættes ved Kommissionen .
Artikel 5
Rådets forordning (EØF)nr.2380/74af17.september 1974 finder anven­
delse påviden samt patentérbare ogandre opfindelser ,somresulterer af
gennemførelse afprojekter ,hvortil Kommissionen har ydet etfinansielt
bidrag ihenhold til denne afgørelse .
Artikel 6
Denne afgørelse træder ikraft dagen efter offentliggørelsen iDeEuro­
pæiske Fællesskabers Tidende .
Udfærdiget iBruxelles ,den
PåRådets vegne
1)EFTnr.L255af29.9.1974 ,s.1.

BILAG A
Beskrivelse afforskningsprojekter afindustriel "betydning (artikel 3)•
1«Projektets titel og "berørte virksomheder eller personer .
2.Finansiel status ,sagøeundskab ogpersonale ,derertil rådighed i
den/devirksomhed /er,derstår forprojektets gennemførelse .
3.Projektets sigte og "betydning .
Det skal angives ,hvorledes projektet opfylder dekriterier ,der er
anført iartikel 2.
4.Udførlig beskrivelse afeventuel tidligere udført forskning (antallet
afpatenter anføres )•
5.Program fordetpåtænkte arbejde (herunder kvalificeret ogikke-4cval i
ficeret personale ).
6.Specifikation afdriftsomkostningerne ,herunder omkostningerne til
nyt apparatur ,der skal anskaffes .
7.Erprojektet allerede "blevet forelagt etandet nationalt eller inter­
nationalt organ med henblik påopnåelse afetfinansielt bidrag ?
8.Hvilken procentdel udgør den ansøgte finansiering afden samlede fi­
nansiering ?Angivelse afdeforanstaltninger ,som medlemsstaterne
hartruffet eller planlagt for atfremme iværksættelsen afprojektet .
9.Finansieringsplan for den del afprogrammet ,der ikke erdækket af
støtten ihenhold til punkt 8.
10.Forventede resultater .
11.Påtænkt udnyttelse afresultaterne ved gunstigt udfald afprojektet .
12.Tidsplan for arbejdet ogdefinansielle forpligtelser .
13.Ville projektet også blive gennemført uden finansiering gennem fælles
skabsmidler ?

-15-
FORSLAG TILRÅDETS AFGØRELSE
ometforskningsprogram forprognoser ogvurderin­
gerpådetvidenskabelige ogteknologiske område
RÅDET FORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR-
under henvisning tiltraktaten omoprettelse afDeteuropæiske økonomiske
Fællesskab ,særlig artikel 235 ,
under henvisning tilforslag fraKommissionen ,
under henvisning tiludtalelse fraEuropas-Parlamentet ,og
udfrafølgende betragtninger :
Artikel 2itraktaten omoprettelse afDeteuropæiske økonomiske Fællesskab ;
ienverden ,derændrer sigstadig hurtigere ,måFællesskabet under hensyn
tilmulige fremtidige problemer ,krav ogbehov søge atforme sinfremtid
ogindrette sinpolitik efter nøje definerede langsigtede mål ,somforsk­
nings -ogudviklingsarbejde kanyde etvæsentligt bidrag tilatnå;
isinresolution af14vjanuar 1974^vedtog Rådet ethandlingsprogram for
prognoser ,vurderinger ogmetodologi forDeeuropæiske Fællesskaber ,som
Jj:nødvendigt fordefinitionen afFællesskabets aktion pålang sigt ,og
somtjener somteknisk grundlag forFællesskabernes institutioners frem­
tidige afgørelser pådetvidenskabelige ogteknologiske område ;
idenderpå baserede undersøgelse "Europa plus 30"hedder det ,atlangsig *-
tedeprognoser ernyttige ognødvendige somrettesnor forFællesskabernes
politik ogbeslutninger ;
EFTC7af29.1.1974 g.7

Kommissionen måpabaggrund afden mulige udvikling pålang sigt kunne
udpege prioriterede områder forforskning ogudvikling påfællesskabs -
plan ogvurdere forsknings –ogudviklingsaktiviteternes indvirkning på
den langsigtede sociale ogøkonomiske udvikling iFællesskabet ;
prognoser ogteknologivurderinger ergenstand for omfattende undersø­
gelser pånationalt oginternationalt plan ;hidtil har Kommissionen i–
midlertid ikke fulgt eller udnyttet disse undersøgelser itilstrækkeligt
omfang ,ligesom deikke specielt tager sigte påFællesskabets særlige
problemer ;
isinresolution af14*januar 1974 opfordrede Rådet Kommissionen til
atfremsætte konkrete forslag pågrundlag afresultaterne afdenførste
undersøgelse (Europa plus 30);
istedet for atoprette etprognoseinstitut for Fællesskabet ,som det
anbefaledes idenførste undersøgelse (Europa plus 30),mådetfore­
trækkes ,atFællesskabet indhøster yderligere erfaringer inden for ram­
merne afeteksperimentelt femårsprogram ;
forskning påområdet prognoser ogvurderinger skal bidrage tilvirkelig­
gørelse aftraktatens mål ;
traJctaten indeholder ikke fornøden hjemmel hertil ;
Udvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning (CREST )harafgivet ud­
talelse omKommissionens forslag –
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE t
Artikel 1
Ethandlingsprogram for Det europæiske økonomiske Fællesskab vedrørende
prognoser cgvurderinger pådetvidenskabelige ogteknologiske område
fastlægges ,således somdet fremgår afbilaget for enperiode affemår
fra den 1.januar 1978 «Bilaget udgør enintegrerende delafdenne af­
gørelse .

Artikel 2
Loftet for deudgiftsforpligt eiser ogdet personale ,derernødvendxgt for
gennemførelsen afdette program ,anslås tilhenholdsvis 4*4 ®io regningsen­
heder og10ansatte .Regningsenheden erfastsat iartikel 10ifinansforord -
ningen af25.april 1973 vedrørende Deeuropæiske Fællesskabers almindelige
budget "^•
Artikel 3
Kommissionen sørger for gennemførelsen afprogrammet -.Den "bistås herved af
etrådgivende udvalg bestående afnationale repræsentanter ,som Kommissionen
nedsætter tilatsørge for ensnæver forbindelse mellem forskningsprogrammet
ogdenationale aktiviteter pådette område .Udvalget giver rådvedrørende
programmets gennemførelse .
Artikel 4
Medlemsstaterne træffer denødvendige foranstaltninger med henblik pa,atde
forskergrupper oginstitutter ,derbeskæftiger sig meddette område imed­
lemsstaterne ,med Kommissionen foretager den koordinering ,someromhandlet
idenne afgørelse .
Artikel 5
Ved udgangen afdetfjerde årforetager Kommissionen envurdering afprogram­
met ogaflægger beretning til Rådet ogEuropa-Parlamentet .
Artikel 6
Udbredelse afdenviden ,som programmet resulterer i,sker ihenhold til
forordning (EØF)nr.2380/742).
Artikel 7
Denne afgørelse errettet til medlemsstaterne .
Udfærdiget iBruxelles ,den
PåRådets vegne
Formand
1)EFT L.116afI.5.1973 ,s.l.
2)EFT L255af20.9.1974 omdenordning omudbredelse afviden ,derskal
gælde forforskningsprogrammerne for Deteuropæiske økonomiske Fællesskab .

-18-
BILAG
Promoser ogvurderinger padet videnskabelige ogteknologiske område
(1978-1982 )
(indirekte aktion )
Etmaksimumbeløb på4?4 mioREogetpersonale på10ansatte anslås for
dette programpunkt .
Hovedformålet med handlingsprogrammet eratbidrage tilopstilling af
langsigtede FoU-^nål og–prioriteter ogdermed til udfonnning afensam­
menhængende politik for videnskab ogteknologi pålang sigt .
Hovedarbe jdsomrader :
1)Klarlæggelse afhvilket forskningsarbejde dererigang inden for og
uden for Fællesskabet påområdet prognoser ogvurderinger ;analyse af
resultaterne afdette arbejde med henblik påderes relevans for Fæl­
lesskabets udvikling .
2)Konstatering pågrundlag afovennævnte oplysninger –og,hvor derer
behov herfor ,ved supplerende undersøgelser –afpotentielle konflik­
ter ,problemer ogomstændigheder ,som kan påvirke Fællesskabets ud­
vikling pålang sigt ,oganbefaling afalternative retninger for FoU,
som kan bidrage til overvindelse afvanskelighederne eller virkeliggørel­
seafmålene .
3)Oprettelse isamarbejde medmedlemsstaterne afetsystem tilkoordinering
afspecialiserede forskergruppers arbejde pådette område iFællesskab -
bet ,således atder kan oprettes etprognosenet for Fællesskabet .Det­
tekræver bl.a .etnært samarbejde medfællesskabsinstitutter (insti­
tuttet forforbedring afLeve –ogArbejdsvilkårene ogdetforeslåedeinstitut for økonomiske analyser ogøkonomisk forskning )ogmed andre
nationale oginternationale organer pådette område .

KELLES POLITIK PÅDET VIDENSKABELIGE
OQTEKNOLOGISKE OMRÅDE
BIND II
RETNINGSLINJER
(1977 -1980 )
Maj 1977

-II-
BIND II(1
Indholds fortegnelse
Kapitel I Den europæiske politik for forskning ogteknologi :
hvorfor oghvordan ?
Kapitel II Mal ,almindelige betingelser ,hindringer ,status og
udvælgelseskriterier for den fælles politik for
videnskab ogteknologi
Kapitel III
Kapitel IV
IV.1
IV.1.1
IV.1.2
IV.1.3
IV.1.4
IV.2
IV.J
IV.3.1
IV.3.2
IV.3.3
IV.3.^
IV.3.5
IV.k
ινΛ.ι
IV.k.2Det fælles Forskningscenter
Deeuropæiske Fællesskabers vigtigste videnskabelige
ogtekniske programmer
Ressourcer
Energi
Râstof fer
Landbrug oglevnedsmiddelressourcer
Vand
Miljø
Samfundsliv
Socialpolitik
By-oglandsplanlægning
Medicin
Strålingsbeskyttelse
Molekularbiologi /genetik
/
Tjenesteydelser oginfrastruktur
Fællesskabets Beferencebureau (BCR)/
servicefunktion
Information
(l)Bind I£Tilafgørelse -Bind III :Kortfattet analyse afdeoffent­
lige bevillinger til forskning ogudvikling

-III -
Kapitel V
Kapitel VI
Kapitel VII
VII .1
VII .2
VII .3
Kapitel VIII
Kapitel IX
IX.1
IX.2
IX.3
Kapitel XIndustrif orskning
Koordinering afnational forsknings -ogteknologipolitik
Nærmere regler ogfinansiering samt strukturer ogfrem­
gangsmåder iforbindelse medFællesskabets forsknings -
ogteknologipolitik
Nærmere regler
Finansiering
Strukturer ogfremgangsmåder
Internationalt samarbejde
Udbredelse afviden ,udnyttelse afresultater ogvurde­
ring afforskning ogudvikling
Udbredelse afviden
Udnyttelse afresultater
Vurdering afforskning ogudvikling
Langsigtede prioriteter forforsknings -ogteknologi­
politik
Kapitel XI Slutbemærkninger
Bilag I Baggrund
Bilag II Skemaer
-Koordination afEF-medlemsstaternes F&U-politik
-Beslutning omF&U-programmer
I-EF-institutionernes ogderådgivende organers
roller
II-Beslutningsprocessens forløb
-Anvendte forkortelser

-IV-
SKEMAER
Tilkapitel II Udvælgelseskriterier forFællesskabets F&U-programm
-projekter
Tilkapitel VI Koordinering afnational forsknings -og
teknologipolitik
Tilkapitel VII.l F&U :typer /finansiering
Til kapitel VII .2Beslutning omF&U-programmer
I.EF-institutionernes ogderådgivende organers
roller
Beslutning omF&U-programmer
II.Beslutningsprocessens forløb

-1-
I,Deneuropæiske politik forforskning ogteknologi :hvorfor oghvordan ?
Hvad erEuropas chancer forfremtiden ?Svaret pådette spørgsmål af­
hænger iudstrakt grad af,hvorvidt manerkender dennøglerolle ssom
forskning ogteknologi spiller fordeneuropæiske politik .Europa har
kunénfremtid ,hvis denne erkendelse resulterer ienfælles forsknings -
politik «Vedfælles forskningspolitik fordenæste fire årforstås ikke
mere fortsættelse afentraditionel ,eller rettere esoterisk videnskabs -
politik ;detdrejer sigsnarere omdenvidenskabelige ogteknologiske
forudsætning forenhver europæisk politik .
Udgangssituationen erkritisk .Tegnene påenøkonomisk krise "bliver sta­
digtydeligere .Denevige tropåfortsat vækst vakler ."Grænserne for
vækst ""begynder atvise sig .Energikrisen efter oliechokket iefteråret
1973 eller dennuværende forværring afsituationen er "blot symptomer .
Visse tegn varsler omfattende strukturelle kriser .,dermeget hurtigt kan
forværres pågrund afdenindbyrdes uafhængighed ,derermellem deøkono­
miske systemer påverdensplan .
Samtidig ertiltroen tilforskning ogteknologi ,dererdetraditionelle
kræfter "bagudviklingen dalet stærkt .
Efter denanden verdenskrig harindustrilandene ivæsentlig grad koncen­
treret deres politik påområdet anvendt forskning omavancerede tekno­
logier .Derer "blevet oprettet store nationale kemeenergicentre ogandre
store forskningsanlæg .Spektakulære atom-ogrumfart sprojekt erharfået
fortrinsstilling ,undertiden på "bekostning afforskning ,derhavde mere
direkte offentlig interesse .Offentligheden sætter spørgsmålstegn ved
videnskabens ogteknologiens berettigelse .

Pågrund ,afkrisefænomeneme efterlyser offentligheden mere ogmere en
fælles forskningspolitik «Samtidig stiller den "berettigede spørgsmåls
hvorfor oghvordan skal Deteuropæiske Fællesskab intensivere aktionerne
inden forforskning ogteknologi ?Kan Deteuropæiske Fællesskab "bidrage
tilatløse Europas langsigtede problemer ?Hvad bliver derafdeof­
fentlige midler ,sommedgår tildestore teknologiske projekter ?Hvilken
nytte erdetil?Tages der iforskningspolitikken hensyn tilbefolknin­
gens behov ,oghvordan kanmanberettige specielle forskningsprogrammer ?
Disse retningslinjer fordenfælles politik pådetvidenskabelige og
teknologiske område fordenæste fire årforsøger atgive svar pådisse
berettigede spørgsmål .Desigter modatdanne rammen omforskningspoli -
tikken ,denne fælles politik ,derhartilformål atkoordinere national
forskningspolitik såvel somatdefinere oggennemføre forskningsprogram­
merafinteresse forFællesskabet «Hvad angår disse programmer ,ergræn­
serne fordenfælles politik tydeliges kundeprogrammer ,deropfylder
præcise "udvælgelseskriterier "kanindgå idenfælles forskningspolitik .
Disse udvælgelseskriterier burde anvendes regelmæssigt pådeigangværen­
deFoU–programmer såvel sompåfremtidige forskningsprogrammer og–pro­
jekter .Deterdeneneste måde ,hvorpå arven fratalrige ofte uafhæn­
gige projekter kan integreres ideneuropæiske forskningspolitik .
Disse retningslinjer henvender sigførst ogfremmest tilMinisterrådet
(jf.bilag i).Dehenvender sigdogogså tildem,derberøres afden
europæiske forskningspolitik .Dels tilFællesskabets institutioner og
medlemsstaternes myndigheder ,videnskab smænd eller implicerede indu­
strifolk ;dels tilpolitikere ,økonomer ,journalister ogalment inte­
resserede borgere ,derharerkendt ,atdenfælles forskningspolitik ved­
rører deres egen fremtid *

Idefleste "tilfælde erdepolitiske malimedlemsstaterne defineret
på,kort eller mellemlang Bierb «Dennuværende strukturelle krise volder
imidlertid problemer pålang sigt .Enfælles forskningspolitik pålang
sigt ersåledes påsinplads .
Mål,almindelige betingelser «hindringer tstatus ogudvælgelseskriterier
fordenfælles politik forvidenskab ogteknologi (jf.herom skemaet
"Udvælgelseskriterier forFællesskabets PoU–programmer /-projekt er")
Denfælles forskningspolitik måhave klare rammer ogklare mål.Den må
erkende hindringer ogvanskeligheder .Detvil være hensigtsmæssigt at
gåudfra enstatus over det nuværende arbejde ogangive depræcise ud­
vælgelseskriterier for forskningsprogrammerne .Kan enreel vurdering af
udgangspositionen ,deriøjeblikket erkritisk ,kan give grundlag for
etnyt nødvendigt fremstød for den europæiske politik for forskning og
teknologi .Detre særskilte traktater for Deeuropæiske Fællesskaber
(Deteuropæiske Kul-ogStålfællesskab ,Deteuropæiske økonomiske Ifelles -
skab,Deteuropæiske Atomenergifællesskab )udgør enheterogen juridisk
ramme .
Med EQRATOM-traktaten ogDetfælles Forskningscenter var Fællesskabets
videnskabelige aktiviteter ivæsentlig grad begrænset til dennukleare
sektor .
Der harfaktisk kunikort tid været tale omenomfattende fælles politik
forforskning ogteknologi ,nemlig siden vedtagelsen afRådets resolu­
tion af14.januar 1974 (jf*bilag i),hvormed derblev lagt etvigtigt
formelt grundlag .
For fremtiden skal denfælles politik pådetvidenskabelige ogteknolo­
giske område sikre koordinering afnational politik ,definition ogi­
værksættelse afforskningsprogrammer ogaktioner afinteresse for Fæl­
lesskabet .Den skal påden ene side støtte Fællesskabets sektorbestemte
politikker (såsom energi ,landbrug ogmiljø )ogpådenanden side bidrage

-4-
tilatudvikla nyepolitikker iandre sektorer ,somf.eks ."rastoffer "
eller "samfundsliv ".
Vejen erlang fraundfangelse afdisse nyeideer tilderes egentlige
gennemførelse .Deforskellige "beslutningsprocesser fortsat idetre
traktater eksisterer fortsat .Definansielle midler ,somDeeuropæiske
[Fællesskaber råder over tilderes politik forforskning ogteknologi ,
erbegramsede :de "beløber sigkuntil1–2%afdemidler ,somdefor­
skellige medlemsstater ialtanvender tilPoU .Derfor erdetnødvendigt
atføre enpragmatisk forskningspolitik inden formulighedernes grænser .
Disse retningslinjer eretbidrag hertil .
Degenerelle målfordenfælles forsknings -ogteknologipolitik svarer
tilFællesskabets politiske mål.Defirehøjst prioriterede områder er^:
–sikring pålang sigt afressourcerne :energi ,landbrug ,råstoffer ,
vand
–fremme afFællesskabets økonomiske udvikling medhenblik påkonkurren­
cedygtighed påinternationalt plan
–forbedring afborgerneB leve-ogarbejdsvilkår
–beskyttelse afmiljø ognatur .
Disse generelle målkanikke nåsalene gennem fællesskabspolitikken for
forskning ogteknologi .Fællesskabspolitikken skal bidrage tilvirkelig­
gørelsen afdisse generelle mål ialle detilfælde ,hvor medlemsstater­
nesindsats alene ikke vilkunne muliggøre deres gennemførelse .
Hermøder denfælles forskningspolitik ,derallerede erstærkt begrænset
afhistoriske betingelser ogafdetretraktater ,betydelige hindringer .
l)Enfælles politik forforskning ogudvikling /mål,prioriteter ogmid­
ler–bulletin forEF,supplement 4/76

-5-
Hvordan erenkoordinerende forskningspolitik mulig ,narplanlægning af
programmer ogprojekter selv ideenkelte medlemsstater erpræget afen
vismangel påkoordination ?
Hvordan kanmanføre enkoordinerende forskningspolitik ,nårmedlemssta­
terne ikke errede tilatpåtage sigdenødvendige forpligtelser ?Hvordan
kan rna.ndefinere oggennemføre nyeteknologiprojekter iFællesskabet ,
hvis medlemsstaternes FoU --politikker selv erinde ienvanskelig fase ?
Jomere interessante ,anvendelsesbetonede ogvigtige denyeteknologi­
skeprojekter erfordenationale industrier ,jomere tøver medlemssta­
terne medatopgive deres nationale interesser «Forskellen mellem teori
ogpraksis iforholdet mellem medlemsstaternes forskningspolitik ogFæl­
lesskabets politik forforskning ogteknologi ,erenafdehæmsko ,som
denaktuelle fællesskabspolitik lider under .
Deterilyset afdisse indskrænkninger ,atfremskridtene fordenhid­
tidige fælles forskningspolitik skal bedømmes .Hvordan skulle Fællesska­
betkunne fremlægge ensystematisk udarbejdet status uden atråde over
fælles vurderingskriterier ?Densamme mangel påkriterier genfindes for
øvrigt imedlemsstaterne .
Kommissionen vilforfremtiden bestræbe sigpåregelmæssigt atudarbejde
ensystematisk status ,sombesvarer borgernes spørgsmål :"hvad fårvi
forvore penge ?".Tildenne ende erdetforfremtiden nødvendigt meden
fælles intensiv indsats fraFællesskabets institutioner ogmedlemslan­
dene foratudarbejde fælles vurderingskriterier ,derligeledes kanvære
medlemsstaterne tilnytte .Disse retningslinjer giver begyndelsen til
enfælles koncept .
Meddisse forbehold kandetsiges ,atFællesskabets forskningspolitik
ikke desto mindre hargjort fremskridt iløbet afdesidste treår.
Efter Rådets resolution af14«januar 1974 hardenyderligere frigjort
sigfrasinhovedsagelig nukleare oprindelse .
Forskningspolitikken erkommet Fællesskabets borgere etskridt nærmere .
Dette viser sigisær iudarbejdelsen afnyefælles forskningsprogrammer ,
bl.a .påfølgende områder :

–råstoffer
–medicinsk forskning
–energi
–socialpolitik
–byplanlægning
–udviklingspolitik .
Dererblevet foretaget enomprioritering afnuværende programmer ,så­
ledes atfølgende spørgsmål "besvares mere præcist :hjælper deresultater
derfølger afforskningen tpåkort eller lang Bigt medlemsstaternes
"borgere medatløse deres problemer ?Denuværende programmer ,dervidere
føres ,erfølgende :
-fusion
-"biologi /strålingsbeskyttelse
-miljøbeskyttelse
-Fællesskabets Referencebureau (standardisering /normalisering )
-stålforskning (EKSF).
Nyefællesskabsprogrammer erallerede blevet vedtaget somsvar påden
kritiske situation påenergiområdet :
–energibesparelse
–nye energiformer
–behandling afplutonium forfornyet anvendelse
–oplagring afradioaktive affaldsstoffer .
Desuden harDetfælles Forskningscenter –med sine egne fire anlæg i
Ispra,.Geel ,Petten ogKarlsruhe –fået etnytflerårigt program ,der
indføjer sigidenfælles FoU-politiks målogprioriteter .Dennylige
heldigt gennemførte reorganisering afFFGvil sikre eneffektiv gennem­
førelse afdette program .
Ennyslags aktion forFællesskabets forskningspolitik ,densamordnede
aktion ,erblevet udviklet siden 1974 *Veddenne form foraktion gen­
nemføres forskningen helt ogholdent afmedlemsstaterne ogfinan­
sieres afdem .Kunderinge omkostninger forbundet medkoordineringen
afholdes over Fællesskabets budget .

-7-
Koordineringen afnational forskningspolitik ,der erkernen iFællesskabets
FOU-politik,har været vanskeliggjort afdeforskelle ,der findes imedlems­
landenes "beslutnings -ogorganisat ionsstrukturer ogideres forsknings stade .
Deti1974 nedsatte "Udvalg for videnskabelig ogteknisk Forskning "
(CREST ),derersammensat afhøjtstående embedsmænd framedlemsstaterne ,
ogsomhartil opgave atrådgive Kommissionen ogRådet ,spiller encentral
rolle ikoordineringen afforskningspolitikken .
Kommissionen har desuden systematisk "bestræbt sig påatvidereudvikle den
fælles politik for forskning ogteknologi gennem drøftelser ikke blot med
Fællesskabets andre institutioner ,medlemslandene ,derådgivende udvalg
oguafhængige sagkyndige ,men også med personer ,der eralment interesserede
iforskningspolitik ^.Herved hardetvistsignødvendigt atuddybe krite­
rierne for valg afdefælles FOU-aktiviteter .Det sæt afkriterier ,der er
blevet udarbejdet ,kan ikke betragtes som etfast sæt,men skal anvendes
med smidighed .Ikke desto mindre vil det hjælpe Kommissionen ogFælles­
skabets andre institutioner såvel som videnskabsmænd ,industrifolk eller
involverede politikere medatbesvare spørgsmålenes skal etbestemt forsk­
ningsprojekt eller etbestemt forskningsprogram gennemføres påfællesskabs -
plan ?Vildet pålang sigt bidrage tiludviklingen afenfælles europæisk
forskningspolitik ?
Det valgte kriteriesæt kan opdeles itre niveauer .Detførste afdisse
niveauer bestemmes afdetrefællesskabstraktater ogRådets resolution
af14.januar 1974 «Sættets andet niveau omfatter fire generelle krite­
rier :
1.Effektivitet
Opnåelse afstørre effektivitet ogrationalisering påfællesskabsplan
(eksempel «fusion ).
1)Symposium iMilano den24.-26 .maj 1976 *"Enpolitik pådetvidenskabe­
lige ogteknologiske område for Det europæiske Fællesskab ".

-8-
2.Tværnational karakter
Forsknings –ogteknologipro jékternes sammensætning forudsætter trans­
nationale aktionsstrukturer (eksempler !transport ,information ogdoku­
mentation eller telekommunikation ).
3.Mark edspotentiel ■ '
Omkostningerne forbundet med udvikling ogafsætningsmulighederne for
visse projekter forudsætter transnationale markeder (datamatik ,luft-
ogrumfart ).
4.Fælles "behov
Ialle Fællesskabets medlemsstater findes derfælles behov (f.eks.J miljø ,
"byplanlægning ,standardisering ,strålingsbeskyttelse osv.).
Disse generelle kriterier skal suppleres medspecifikke kriterier (krite-
riesættets tredje niveau ).Deforskellige kriterier harforskellig vægt ,
derbørdrøftes somfunktion afkonkrete eksempler påprogrammer ogpro­
jekter .Kriterierne overlapper undertiden hinanden .Forskellige kriterier
kan indordnes igrupper (jf.skema ).Deskal udgøre ensystematisk check-
liste ogvære ledetråd .Hvis etigangværende eller nyt projekt forforsk­
ning eller teknologi opfylder etafdepågældende kriterier ,erder etar­
gument for gennemførelse afenforskningsaktion påfællesskabsplan .Det er
indlysende ,atenkelte udvælgelseskriterier kun kan være ennødvendig ,
men ikke tilstrækkelig ,betingelse .Kun enpolitisk beslutning kanbekræfte ,
omdepågældende enkeltkriterier virkelig ertilstrækkelige til atbegrunde
enforskningsaktivitet for Fællesskabet .
Listen over detolv specifikke udvælgelseskriterier erfølgendes
1.For høje omkostninger –det være sig med hensyn til pengemidler eller
personale -for deforskellige medlemsstater ,eller betydelig besparel­
seved engennemførelse ifællesskab ,f.eks .ved destore langsigtede
projekter såsom fusionsforskning eller ved opførelse afstore forsøgs -
anlæg .
2.Den eksisterende nationale forsknings -og -udviklingskapacitet erutil­
strækkelig .Samarbejde påfællesskabsplan kan vedaktuelle emner hurtigere

-9-
føretilresultater .Eksempels nyeenergiformer (geotermi ,solenergi ),
energib esparelse.
3.Aktioner ,der ved sammenlægning afspecifikke nationale programmer fører
til større effektivitet ogdanner etnyt hele ;genetik ogforskning ved­
rørende solenergi ergode eksempler herpå .
4.Udviklingen afetFCU-område befinder sig endnu påbegynderstadiet .Et
fællesskabsprogram har gode chancer forat "blive konkurrencedygt igt påin­
ternationalt plan .Eksempler herpå findes først ogfremmest inden for in-
dustriforskning ,såsom nyeinternationale systemer for landtransport .
5.Etfællesskab sprojekt "bør indeholde etreelt innovat ionspot entiel ,enten
forindustrien eller denoffentlige sektor .Nye energiformer "byder påin-
novat ionspot entiel for industri ,byplanlægning eller miljø for den of­
fentlige sektor .
6.Pælles aktioner kan have envigtig stimulerende "betydning forvisse FoU-
områder ,hvor udviklingen gårfor langsomt :eksempler herpå erpilotanlæg ,
såsom tilforgasning afstenkul ,oparbejdning afkernebrændsel ,eller de-
monstrationsprojekter for nyeenergiformer (geotermisk energi ,solenergi ,
varmepumper ,varmeisolering afbygninger ).
7.Divergerende tidviklingstendenser imedlemsstaterne ,somgår imod Fællesska­
bets interesser ,bør undgås ;eteksempel herpå erkoordinering afmedlems­
staternes forskning inden for solenergi ;ensplittelse afden europæiske
industri erikke ønskelig pågrund afdet stærke pres ,som deninternatio­
nale konkurrence udøver .
8.Fællesskabsaktioner giver mulighed foratplaoilægge pålang sigt imodsæt­
ning til denationale forsknings -ogudviklingsprogrammer ,der erunder
tryk foratkoncentrere dem påkort sigt pågrund afmedlemsstaternes sta­
dig knappere forskningsmidler .Valgmuligheder også for denfjerne fremtid
bør holdes åbne påområder somforskning vedrørende fusion eller forskning
vedrørende ikke –nuklear energi .

-10-
9«Enfælles politik for forskning ogteknologi sanrt enteknologi ogenindu­
stri ,dererkonkurrencedygtige påinternationalt plan ,selv imedlemsstat -
terne ,erkun mulig gennem enfremskreden harmonisering ogstandardisering
afsammenligningsmetoder ,måleværdier oginformationssystemer .Fællesskar -
bets Referencebureau ,databanken for "miljøkemikalier ECDIN "eller det
europæiske informationsnet EURONET ereksempler pådeforskellige former
for anvendelse afdette kriterium .
10.Tilvejebringelse aftjenesteydelser oginfrastruktur for Fællesskabet .I
snæver forstand forstås herved f.eks .Referencebureauets aktiviteter eller
udbredelse afvidenskabelige ogtekniske oplysninger .Ividforstand gæl­
der detfor Detfælles Forskningscenter som helhed ,dertilbyder tjenesteydel­
ser,som især medlemsstater med etbegrænset forskningspot entiel ellers
ikke ville kunne nyde godt af.
11.Service –oginfrastrukt urfunktionen ernært knyttet til defælles forsk -
ningsaktiviteters uafhængighed .Fællesskabets forskning kan her spille en
stadig større rolle .Denfælles teknologipolitiks mindre direkte tilknyt­
ning ,isærtil industrielle interesser ogerfaringerne fra den uafhængige
Ptjenesteydelsessektor kan gøre det muligt atgennemføre aktiviteter af
fælles interesseog "følsomme "områder somstrålingsbeskyttelse ,reaktor -
sikkerhed ,anvendelse afgenetik .... ogsætte Fællesskabet istand til at
dømme mere upartisk .
Ialmindelighed erdeenkelte medlemsstaters udtrykkelige støtte til et
FoU-program for Fællesskabet –f.eks .fordi denpolitiske situation eller
enalvorlig krise kræver det-envigtig motivering for iværksættelse af
enfællesskabsaktivitet .
Ligeledes bør især sådanne forskningsprojekter ,der kan yde etbidrag til
tilstræbte strukturændringer inden forFællesskabets regionalpolitik ,til­
skyndes .

-11-
III «Det fælles Forskning cent er
Detfælles Forskningscenter består affire anlæg ,derer "beliggende i
Ispra (Italien ),Geel (Belgien ),Petten (Nederlandene )ogKarlsruhe
(Forbundsrepublikken Tyskland ).Deres forskningsaktiviteter udgør det,
der benævnes direkte aktioner .
Hvorfor har Fællesskabet behov for egne forskningsanlæg ?Erdet ikke
tilstrækkeligt atkoordinere forskningsprogrammer inden for rammerne
afindirekte "^ogsamordnede aktioner ^,derudføres veddenationale
forskningscentre ogimedlemsstaternes industrilaboratorier ?Har Det
fælles Forskningscenter virkelig eneffektiv funktion ,der ernødven­
dig for enprogressiv udvikling afenfælles politik ?Har Fællesskabet
lært noget afden lange krise ,FFC har været inde iidesidste år?
Det erdespørgsmål offentligheden stiller idag.
Først ogfremmest måman tænke på,atDetfælles Forskningscenter lige
har været igennem envanskelig reorganiseringsperiode ,somoffentlig ^-
heden ogdevidenskabelige kredse ikke fuldstændig har været klar over .
Det fælles Forskningscenter blev oprettet under EURATOM-t rakt a+-<^nsom
etmiddel til påfællesskabsplan atføre enselvstændig politik for
forskning ogudvikling inden forkerneenergi .Jomere interessant ker-
neenergien erblevet for medlemsstaterne ogdepågældende industrier ,
jovanskeligere harvilkårene været for Det fælles Forskningscenter .
Især medlemsstaterne med etomfattende forskningspotentiel var ikke
rede til atudvikle reaktorserierne ogbraandselscyklen ifællesskabs –
regie .Dette førte til enalvorlig krise for FFCiårene 1967–1972 .
Først med detfireårige program fra februar 1973 blev der åbnet nye
.perspektiver for Det fælles Forskningscenter .Forsknings –ogudviklings -
aktiviteterne erblevet udvidet til også atomfatte det ikke-nukleare
områdes ikke desto mindre forblev nogle afmedlemsstaternes indstilling
1)Jf.kapitel VII

udvælgelseskriterier forFsllesskabsts FeO-prograniBerAprolektcr
/AlpenpolHikogJuridisk ranha-tF-traktaterne \
-Rådets resolution af14.1.1974\^^\ j)idrag t~lsektorpolTtïkker
B.Generolle kriterier ' – _*• • _
Effektivitet Tvsrnatlonal karakter Karkedspotentiel Falles bohov
C.Specifikke kriterier
LForhøje
omkostninger
-personale
•pengemidler
3.Aktioner ,derbliver
mere effektive ved
kombinering afmed-
leasstaternes (del)
aktiviteter (dannel­
seafetnythele )2.Eksisterende
national Foll-kapa -
cltet utilstrække­
lig (aktualitets -
projekt ,kanIkke
gennemføres ved
nationale hastepro -
graomer
4.FoUpåbegyndersta­
diet;detnyepro­
grams internationa­
lekonkurrencedyg­
tighed erhøj5.Innovationspotentiel /
anvendelighedUndgåelse affor­
skellige udvik­
lingstendenser ,
derstrider nod
EF-lnteresser
6.Stimulerende
funktl on
(pilotpro­
jekter )9.HarEonisering
ogstandardi­
sering (stan-
dardsr ogrefe­
rencer )10.Servicefunk­
tioner /in­
frastruktur
Langsigtede
FoU-progran33r
derermulige
for EF(ifor­
hold tilkort­
sigtede ten­
denser inatio­
nale Foll-pro -
graoner )11.Uafh:j)gighed
for EFvod
bca'pcelse
ι
ι
L.Særlige evaluerings -09toknologtvurderlngskrHerler forFællesskabets Foll-prelokW -pregra. "«ar

-12-
over forDetfælles Forskningscenters fremtid uklar .Detfælles Forsk­
ningscenter harimidlertid påoverbevisende måde klaret densvare op­
gave ,detharværet atreorganisere anlægget ogpånyatdefinere dets
mål .Dereri1977 "blevet vedtaget etnytfireårigt program ,ogDet
fælles Forskningscenters fremtid ersåledes sikret .
Detfælles Forskningscenter harfire hovedfunktioner :
1.Detfælles Forskningscenter udgør Fællesskabets eget forsknings -og
udviklings potent iel.Detvirker somenkatalysator forprojekter af
fællesskabsinteresse .Især giver detdemedlemsstater ,derhar et
begrænset forskningspotentiel ,adgang til etFoU-potentiel ,somde
ikke selv eribesiddelse af.Detfælles Forskningscenters uafhængige
dømmekraft erenvital støtte fordeforskellige fællesskabsinstitu -
tioner .Ved Detfælles Forskningscenter erderingen interessekon­
flikt (f.eks .meddepågældende industrier ),sådan somdetofte er
tilfældet pånationalt plan .
2.Detfælles Forskningscenter burde tilnytte forFællesskabet stille
tilrådighed ogdrive store forsøgsanlæg ,somdeenkelte medlemsstat -
terikke selv altid ville kunne have rådtileller udnytte fuldt ud.
Eteksempel -herpå erdenplanlagte europæiske helioklimatron ,som
vilvære istand til atsimulere solstråling ogdemest ekstreme
vejrforhold ,således atprototyper inden forforskning ogudvikling
afsolenergi kan afprøves .
3.Tjenesteydelse erenanden vigtig funktion .Detfælles Forsknings­
center harlænge spillet envigtig rolle med atbistå Fællesskabets
Referencebureau .Nye servicefunktioner ,især inden fornuklear sik­
kerhed ogmiljøbeskyttelse ,vinder stadig større indpas .

-13-
Med .hensyn til forurenende kemiske stoffer ,vilprojektet ECDIN-mil jø–
databanken iIspra vore til rådighed forpolitikere ,forskere ,industri­
folk samt for offentligheden .Iforbindelse med denne funktion udfører
Det fælles Forskningscenter også kontraktforskning for tredjemand .Stør­
stedelen afdetfalles centers forskningsaktiviteter vilifremtiden
også have entjenesteydende funktion for medlemslandene .
4.EnafDet fælles Forskningscenters nye hovedfunkt ioner vedrører samar­
bejde med dentredje verden som lediudviklingspolitikken .Adskillige
fællesskabsforskningspro jekter kan være til nytte for udviklingslande­
ne.Det erbl.a .tilfældet for endel forskning inden for solenergi ,
der erblevet foretaget ved centret iIspra ;ligeledes hvad angår tele–
detektionsteknikker ,der egner sigtil landbrugs -ogregional pianlæg –
ning iudviklingslandene ,ogogså hvad angår tilrettelæggelse afinfor­
mationssystemer ,der kan tilpasses deforskellige udviklingslandes sær­
lige behov .
Det fælles Forskningscenters nye program koncentrerer sig omfire hoved­
områder .Omtrent halvdelen afbevillingerne vedrører detnukleare område ,
anden halvdel det ikke-nukleare ,dererblevet opbygget ideseneste år.
1.Keaktorsikkerhed
Paområdet kerneenergi koncentrerer Fællesskabet sig omnogle fu
nøglesektorer .Forskning vedrørende "plutonium ogaktinider ","reak­
tors ikke rhed "og"radioaktive affaldsstoffer "kommer iførste række .
Detdrejer sig omatundgå divergerende tendenser imedlemsstaterne ,
gennemføre denødvendige harmoniseringer ogstille tjenesteydelser
til rådighed formedlemsstaterne pågrund afdeniøjeblikket kriti­
skesituation pådet nukleare område .
Udgifterne påområdet "nuklear sikkerhed "erbetydelige ,selv isam­
menligning med det derbliver givet udimedlemsstaterne .Derfor spil­
lerFællesskabets forskning ensærlig rolle pådette vigtige område .

-14-
2.IT.ye energikilder
Hererdertrevigtige enkeltområder :først ogfremmest fortscrfctel -
seafforskning vedrørende hydrogenfremstilling ,især inden for
teimo –kemiske processer tilspaltning afvand ,det voksende område
solenergiforskning ogendelig det nye område fusionsreaktorteknologi .
3.Ml .i0ogressourcer
Disse aktiviteter omhandler dels undersøgelser vedrørende luft –og
vandforurening (transportmodeller ogmålemetoder forforureningen ,
herunder teknikker til teledetektion afforurening ,pilotprojektet
ECDIN ),ogdels anvendelsen afmetoder tilteledetektion affornye -
lige ressourcer ,ivæsentlig grad drejet modlandbrugssektoren (la-
geropgørelser ,afgrødeprognoser ,jordbundsfugtighed ,varmebalance ).
4.Tjenesteydelser
Udover områderne nukleare ogikke-nukleare referencestoffer og
-raetoder udfylder Det fælles Forskningscenter enstadig større rolle
somtjenesteyder ved atsørge for systematisk udbredelse afdets
forskningsresultater .Der kanbl.a .nævnes forskning vedrørende
kontrol medfissile materialer .Det fælles Forskningscenters tjene­
steydelser erfor delande ,der har etbegrænset forskningspotentiel ,
ofte den væsentligste mulighed for adgang til etstort tværfagligt
forskningscenter .
Betydningen afdeforskellige områder ,som FFCvil koncentrere sig om
idekommende år,vilyderligere blive belyst ikapitel IV:"Deeuro­
pæiske Fællesskabers vigtigste videnskabelige ogteknologiske program­
mer ".
Det atkoncentrere centrets aktiviteter omdisse programmer ogudvikle
disse hovedfunkt ioner vilyderligere kunne fremme FFC'sudvikling .

-15-
IV.Deeuropsiskc Fællesskabers vigtigste videnskabelige op:tekniske
prop-rammer
IV.1.Ressourcer
Efterkrigstidens europæiske samfund varmede sigtil øjensynligt
ubegrænsede reserver afressourcer .Energi ,råstoffer ogland­
brugsprodukter syntes ubegrænset atvære til rådighed .Først med
oliekrisen blev detklart indlysende ,atder var grænser for
vakst ,ogatjordens ressourcer erbegrænsede .
Doghar maniFællesskabet endnu idag ikke fuldstaidig draget de
nødvendige konsekvenser .
Dererbehov for ennybevidsthed omgrænserne for vor udvikling ,
ennyansvarsfølelse over for dentredje verden ogdekommende
generationer .Sker dette ikke ,vildet uhæmmede forbrug afressour­
cerne ,dererbasis for vor økonomiske ogsociale udvikling ,blive
vedtil det erfor sent .

-16-
IV .1.1 .Energi
Fællesskabets energiforskningsprogrammer hartil formål atstøtte
denye tendenser iden fælles energipolitik .Således drejer det
sig ikke omatvælge denne eller hin energikilde ,somdetkan være
nyttigt atudvikle ,men atudarbejde enfleksibel energiforsknings -
politik ,dertager selv lidet sandsynlige veje i"betragtning .
Ensådan energiforskningspolitik måallerførst udelukke alle falske
alternativer .Det drejer sig omatholde forskellige valgmuligheder
med hensyn til energi åbne for fremtiden .Disse forskellige valgmu­
ligheder har forskellig vægt altefter den pågældende tidshorisont .
Deforskellige perspektiver kan defineres påfølgende måde :etkort­
sigtet perspektiv for denæste fire år;etmellemlangt perspektiv
til udgangen afdette århundrede ;ogendelig etlangsigtet perspek­
tiv,dervarer til udgangen afden første fjerdedel afnæste århund­
rede .Deforskellige valgmuligheder har forskellig betydning alt
efter det pågældende perspektiv .Pålang sigt erdethensigtsmæssigt
atlægge vægt pådenye energikilder .Selv omden nuværende stignings -
rate iforbruget afprimær energi kan nedbringes betydeligt ,vil en
mangelsituation opstå omnogle fåårtier .

-17-
Påden anden side erdet indlysende ,atdenye energikilder ikke vil kunne
løse energiproblemerne påkort sigt .Døres bidrag til energiforsyningen vil
først gradvis nåetnævneværdigt omfang ,efter atder ergjort en "betydelig
indsats .
Den fælles forskningspolitik skal først ogfremmest præcisere deforskellige
mulige energivalg .Dernæst "bør inden for deforskellige energisektorer
forskningsprojekter defineres pågrundlag afudvælgelseskriterierne og
afvejes som funktion afdetre tidsperspektiver .Energiforskningen har ikke
"blot til formål atudvikle nye energikilder eller atøge udnyttelsen aftra­
ditionelle kilder .Tværtimod drejer det sig omatundersøge virkningerne af
denuværende ogkommende energiformer ogdebetingelser ,som deskal opfylde .
Hvilken energimængde erreelt nødvendig ?Hvem erenergien "bestemt for?Hvilke
indvirkninger påklimaet vil denstadig stigende energiproduktion fåpålang
sigt ?
Inden for energiforskningen kan der skelnes mellem fem forskellige valgmulig­
heder ,der svarer til desektorer ,som den fælles energipolitik omhandler .
1.Sektoren fossilt "brændsel ;detdrejer sig omkul,"brunkul ogcarbonhydrider .
Fællesskabets energipolitik hartil formål iendnu større omfang atanvende
indenlandske traditionelle energikilder til EP *senergiproduktion .
Den fælles energiforskning skal hjælpe medtilatnådette mål.Inden for
kulforskning vil kulomdannelse ,især forgasning ,spille enstadig større
rolle .

Etpilotprojekt påfællesskabsplan kunne "blive etværdifuldt bidrag .Det
vil kunne gennemføres billigere påeuropæisk plan .Inden for carbonhydrider
gøres der forsøg med nye off-shore "bore-ogudnyttelsesteknikker .
2.Sektoren kernefission !Den omfatter deforskellige reaktortyper ,deri
øjeblikket eridrift ,såvel somprojekter tiludvikling afhurtige forme­
ringer eakt oreroghøjtemperaturreaktorer .Hele brændsel scykl enerknyttet
til disse kernefissionsreaktorer .
Det europæiske Fællesskab beskæftiger sig ikke med dendirekte udvikling
afreaktorer ;men detidentificerer deproblemer ,derharinteresse for
Fællesskabet .Således kommer forskningen vedrørende borgernes sikkerhed
iforgrunden .Forskning vedrørende reakt orsikkerhed indtager denvigtig­
steplads idet nyeflerårige program for Det fælles Forskningscenter .
Strålingsbeskyttelse ogoplagring afradioaktive affaldsstoffer priorite­
resligeledes højt ;ca.80%afmedlemsstaternes forskningsaktiviteter ,der
vedrører oplagringen afradioaktive affaldsstoffer ,koordineres afFælles­
skabet .
Problemerne forbundet med udviklingen afkerneenergi iEuropa bliver mere
ogmere udtalte .Oparbejdning ogoplagring afaffaldsstoffer erendnu ikke
tilstrækkeligt belyst .Inogle medlemsstater erdertegn påenudvikling ,
der kunne true deres kerneenergiprogrammer .Risikoen for,atterrorist -
grupper skulle tage fissile materialer eller hele atomkraftanlæg ibesid­
delse ,tages meget alvorligt .Idenne situation ogikraft afden tvær-
nationale karakter afdeproblemer deropstår ,burde Fællesskabet spille
envigtig rolle ,både hvad angår udarbejdelse affælles løsninger vedrørende
brændsel soykl en,som hvad angår udviklingen affælles regler vedrørende
anlæggenes sikkerhed .

-19-
3.Sektoren kernefusion :Anvendelsen affusionsenergi til elektricitetsfrem -
stilling giver mulighed for atsikre energiforsyningen ienmeget lang perio­
de.Ikke desto mindre kanresultater ,derivæsentlig grad kunne "bidrage til
energi forsyningen ,ikke ventes førinæste århundrede .
Fællesskabets fusionsforskning spiller envigtig rolle med henblik påatholde
denne langsigtede valgmulighed med hensyn til energi åben .Medlemsstaternes
samlede arbejder koordineres inden fordet fælles fusionsprogram .Idette fu–
sionsprogram erJEP-p roje^e"fc(Joint European Toms )detvigtigste .
Den europæiske forsknings konkurrencedygtighed pådette område over for De
forenede Staters ogUSSR *svil kun kunne sikres gennem dette projekt .
Por fremtiden "burde fællesskabsforskningen istadig større omfang dreje sig om
teknologisk udvikling afenfusionsreaktor .Først nårdisse teknologiske pro­
blemer erløst ,vil fusionen kunne yde et "bidrag tilfremstilling afelektrisk
energi .
4.Mye ikke-nukleare energikilder og-harere tDenne valgmulighed dækker nye e–
nergikilder ,såsom vind –og "bølgeenergi ,geotermisk energi ogfrem foraltsol­
energi ,såvel som hydrogen som nyenergibærer .Pådisse områder ligger der sto­
remuligheder forfremtiden .Der mådogiøjeblikket tages etrealistisk synpå
det "begrænsede "bidrag ,der kan ydes ,selv med intensiv forskning ogudvikling ,
foratforbedre energiregnskabet påkort sigt .
Påmellemlang sigt erder gode tidsigter til,atsolenergien kan ydeetvæsent­
ligt bidrag både kvantitativt ogkvalitativt til forsyningen afprimær energi .
Fællesskabet harallerede tidligt erkendt demuligheder ,som solenergien byder ,
ogharallerede fornogle årsiden indledt undersøgelser pådette område ved

20
Datfalle «Forskningscenter .Dehøjst prioriterede områder ,der ifremtiden
ville "blive udviklet inden forfællesskabsprogrammer ,erfølgendes anvendelse
afflade solfangere ogvarmelagre i"bygninger tilopvarmning ogafkøling (i
byggeriet erderfaktisk et "betydeligt energispild vedopvarmning ogvedkli­
maanlæg ,hvorfor dette program kanføre til "betydelige besparelser ).Udvikling
afetsolkraftværk befinder sigstadig påbegynderstadiet ;solkraftværker ,der
anvender dendirekte solstråling ,harforøvrigt ikke kuninteresse forSydeu­
ropa .Dekanligeledes stimulere deneuropæiske eksport industri .Etandet højt
prioriteret område erdenfotoelektriske omsætning afsolenergi tilelektrisk
energi vedhjælp afhalvledere ,således somdetharfundet sted under rumflyv ^-
ninger .Siden 1976 harFællesskabet koordineret deneuropæiske forskning på
dette område .Endelig findes der enrække forskningsprojekter inden forfoto­
kemi ogfotobiologi ,derpågrundlag afnaturlige omdannelsesprocesser kanfø­
retilproduktion afdirekte anvendeligt ,værdifuldt brændsel .
Vedatpåtage sigforskning inden forsolenergi harFællesskabet "slået tonen
an'*.Detharfremmet forskningsvirksomhed ,dervar isinvorden ogimedlems­
staterne endnu ikke eksisterede eller befandt sigpåetmeget lavt udviklings -
stadium .
Detharfulgt industriens ogdevidenskabelige kredses tilskyndelser .Medhen­
syntilenergikrisen hardetreageret påmedlemsstaternes konkrete behov .Det
harydet sitbidrag tildensektorbestemte energipolitik .Detharudarbejdet
pilotprojekter ogvilpåtage sigentjenesteydende funktion vedatstille he-
lioklimatronen tilrådighed forinteresserede kredse imedlemsstaterne .

-21-
Ud ."v--r solenergien rtø-ttar Fællesskabet 'rgeledes anvendelsen afgeotermi
poi nyikke–nuklear energikilde ,,Geotermi kanivisse afFællesskabets eg*-
iiatderråi^r over denne form for ressov^ce ,yde etbetydeligt bidrag til e–
nergi forsyningen *Dette gælder ikke blot for boligopvarmning ,men også for
elproduktion ,
Formålet med Fællesskabets program eratidentificere degeografiske områder ,
der arudstyret meddissa ressourcer ,,-og?ide>n atudvikle passende teknologi
tildisses udnyfctelse 0For demedlemsstater ,der har undervurderet mulighe­
derne for anvendelsen afgeotermi ,erFællesskabet meddette program trådt
til som drivkraft .
Programmerns forfremstilling oganvendelse afhydrogen –anvendt som nye–
nergibærer –fuldender spektret afFællesskabets arbejde ,-dersigter modat
skabe nye energikilder .
5.Energibesparelse 8Demuligheder forudvikling ,som deforskellige primære
energikilder ogenergibærere bydsr på,kanledsages afsupplerende foranstalt­
ninger .Idenne saarmenhfflng spiller energibesparelse påkort ogmellemlang sigt
enafgørende rolle .Faktisk erdet nødvendigt atgøre sigklart ,atetsamfund
med hæmningsløst spild ikke har nogen fremtid ,ogatdette måhave konsekven­
serfor enhver .Påden anden side erteknologiske fremskridt ,såsom ved varme -
isolering afbygninger ,absolut nødvendige .Desuden bør forbedring afanven­
delsen afdeforskellige energiformer undersøges .Detersåledes ,atelektri­
citet idag anvendes påretuansvarlig måde til opvarmning ogafkøling med en
forholdsvis ringe virkningsgrad .
Fællesskabet kan bidrage tilenergibesparelse vedatharmonisere deforanstalt­
ninger ,dertræffes medhenblik herpå ,ogvedatstimulere industrielle nyska­
belser «

-22-
De~tfalles forskningsprogram skal være forudsætningen herfor *Energi oplagrmg
erendnu etvigtigt element inden for energibesparelse .
Forskning ogudvikling inden for energibesparelse befinder siginternationalt
set påbegynderstadiet .Gennem det fælles program bliver spredte nationale
forskningsaktiviteter koordineret oggjort konkurrencedygtige påinternatio­
nalt plan .
Inden for energiforskningspolitikken viser vanskelighederne ved enfælles forsk -
ningspolitik sigsærlig tydeligt .Den erstærkt afhængig afydre faktorer :af
Jfellesskabets vordende energipolitik ;afmedlemsstaternes forskellige energipro -
grammer ,der pågrund afbåde ydre ogindre indvirkninger ofte ændres med hen­
syntil grundlæggende begreber ogbasisdata ;afdestore energiforsyningsfore –
tagenders strategier ,somFællesskabet praktisk talt ingen indflydelse har på.
Således bliver opgaven medatkoordinere forskningen iudstrakt grad hæmmet .
Medlemsstaterne vil bedre kunne løse deres energiproblemer ,hvis depåafgøren­
devisstøtter fællesskabsforskningen .Således vil den fælles energiforskning
fåenstadig større funktion somkatalysator .Den kanfor Europas borgere bely­
seperspektiverne inye energivalgmuligheder -oggennem forskningstilbud for­
midle enikke kunrent teknisk sikker fremtid påenergiområdet .

-23-
IV.1.2 -Rastoffer
Ienverden modbegrænsede ressource :,?,oghvor dematerielle behov vokser i
stadig hurtigere takt bliver Deteuropæiske Fællesskab ,sommåimportere mel­
lem70oglOO/oafderåstoffer ,detbehøver ,konfronteret medenstadig mere
kompliceret problematik af ;kc-noirisk ogpolitisk art .Det erderfor vigtigt
forFællesskabet atudvikle ensammenhængende ogklar politik forråstoffor -
syning .Foruden foranstaltninger tilsikring afenubrudt forsyning udefra T
ertofaktorer idenne politik afudslagsgivende betydning ,nemlig fordet
første atforøge selvforsyningskapaciteten ogfordetandet atfågennemført
råstofbesparelser vedhjælp afgenbrug ,substitution ogprodukt pianlægning .
Forskning ogxidvikling kanydeetvigtigt bidrag hertil ,også ved attilveje­
bringe nyeteknologier ognyknow-how ,hvorved detbliver mere tillokkende at
fåFællesskabet somhandelspartner forsåvel industrilande somudviklingslande .
Fællesskabets FoU-program ,somsigter mod atøgeselvforsyningen medprimære
råstoffer ,omfatter følgende treområder :
Fordetførste prospektering efter ukendte råstofforekomster påFællesskabets
område ,navnlig kobber –,zink -,bly-oguranforekomster .Enfælles indsats skal
bidrage til atforbedre denglologiske viden ogprospekteringsmetoderne tilud­
nyttelse afdybtliggende ogvanskeligt sporbare forekomster .Andet område vedrø­
rernyemetoder tilmalmoparbejdning ,somf.eks .afaluminiuinholdige klipper .
Efter gennemførlighedsundersøgelserne kommer pilotprojekterne ,somuundgåeligt
bliver bekostelige ,Tredje område vedrører udnyttelse afdybtliggende eller små
råstofforekomster .Dermåudvikles nyeudvindingsteknilcker .

-24-
Fællesskabsprogrammet skal "bidrage til atundgå overlapning ogbefordre op­
dagelsen afindenlandske forekomster .Endvidere skulle derpågrund afkoor­
dinationen afdenmere effektive udvikling blive mulighed for atopnå selv­
stændige ,progressive europæiske teknologier ,someventuelt medstor fordel
kunne eksporteres .
Medhensyn tilbevarelse ogøkonomisk anvendelse afråstoffer erforøjeblik­
ketetintegreret fællesskabsprogram forFoUvedrørende sekundære råstoffer
under forberedelse .Det ertanken atdet skal forbedre dettekniske grundlag
forfølgende delprogrammers
Forøget genanvendelse afstoffer frahusholdningsaffald ogindustrielt affald ,
f.eks .nonferrometaller ogpapir ;identificering afanvendelsesmulighederne
forbestemte typer afaffald somf.eks .bildæk ;fuld udnyttelse afaffald fra
land-ogskovbrug tilfremstilling afværdifulde organiske produkter ;udskift­
ning afbekostelige ,ikke-indenl andske stoffer med andre stoffer ,derfore­
findes iFællesskabet irigeligt mål ;fremstilling afprodukter ,somtillader
enlettere genvinding afråstoffer efter deres brug ,eller afprodukter medsam­
menytteværdi ,menmedmindre materialeforbrug .Forskningen pådette område har
hidtil været splittet .Enintensivering afdenvil idefleste tilfælde samti­
digbetyde etbidrag tiloprettelse afenergibalancen .
Fællesskabets råstofforskning vil ifremtiden fåstørre betydning .Derertale
omtransnationale problemer ,somfårstigende betydning forFællesskabet .Forsk­
ningen befinder sigstadig ibegyndelsesfasen ,ogpåmange Dmråder kanderved
ensammenlægning afdeenkelte aktiviteter imedlemsstaterne nåsetforsknings -
niveau ,somerkonkurrencedygtigt påinternationalt plan .Forbindelsen medmil­
jøproblemerne sikrer fællesskabsforskningen entroværdig rolle ioffentligfredens
øjne .

-25-
IV.1.3-Landbrug oglevnedsmiddelressourcer
Fællesskabets landbrugsforskning skal støtte og"udvikle denfælles
landbrugspolitik .Programmerne bør ialle detilfælde ,hvor deter
muligt ,inddrage målene forFællesskabets politik påandre områder .
Eksempler herpå ermiljø ,regionaludvikling ,energibesparelse ogud­
viklingshjælp .
Detførste forsøg ,nemlig fra1966til1976 ,påatkoordinere forsk­
ningen vedrørende afrikansk ogklassisk svinepest haj?givet Pælles -
skabet mulighed for inærfremtid atforelægge forslag ontotal ud­
ryddelse afdenne sygdom iFællesskabet .Etlignende program vedrø­
rende leukose hosdyr (1975-1978 )skal pågrundlag afenharmonise­
ring afmedlemsstaternes lovgivninger støtte veterinærkontrollen ved
hjælp afenbedre diagnostik ogfriere udveksling afdyrebestandene .
Programmet for1975-1978 omfatter også udnyttelse afaffald fradyre­
hold somgødning ogundersøgelse afdennes virkning påhøstudbyttet
ogdyrene (miljø ,energibesparelse ).Endelig behandler fællesskabs -
programmet forbedring afoksekødsproduktionen samt enbedre udnyttel­
seafplanteproteiner ,somforefindes iFællesskabet .
Deterendvidere nødvendigt atinddrage bredere interessefelter end
kunlandbrugsindustrien ogsåledes ifremtiden forske over rationel
udnyttelse afjordene (regionaludvikling ,miljø ),ognærmere bestemt :
Mindre forbrug afpesticider oggødning (energibesparelse ,miljø ):
intensivt landbrugskonselcvenser forjordbund ogvandforhold (miljø ),
økonomisk anvendelse affoder ogforbedret ernæring afdyrene .Dette
aspekt afFællesskabets landbrugsforskning skal bidrage til ,atdet
teknologiske fremskridt ikke nåspåbekostning afmiljøet eller for­
brugernes interesser .Detkommende forskningsprogram skal også ind­
drage hensynet tiludviklingslandenes problemer .

-26-
IV .1.4 -Vand
Somtørken i1976 såtydeligt viste ,kan knaphed påvand også "bli­
veakut ideområder afFællesskabet ,hvor vandforsyningen normalt
ertilstrækkelig .Opmærksomheden skal ihøjere grad rettes mod pro­
blemerne vedrørende enpassende kvantitativ såvel somkvalitativ
vandforsyning .Foruden denforskning over vandforurening ,deralle­
rede sker iforbindelse med miljøforskningsprogrammet ,måderindle­
des videre undersøgelser ogforskning tilbesvarelse affølgende
spørgsmåls
bedre kendskab til vandets cyklus ideforskellige områder afFælles­
skabet ?forbedring afvandforvaltningsmodellernej vandoplagringstek -
nik ;rekonstituering afgrundvandet ;vandbehandlingsteknologi ,som
f.eks .afsaltning afhav-ogbrakvand .

-27-
IV.2-Miljø
Ødelæggelse afmiljøet truer vorfremtid .Følgerne afudviklingen inden
forøkonomi ogindustri ,somikke altid kontrolleres itide ,mærkes ty­
deligere ogtydeligere .Deternødvendigt attræffe foranstaltninger til ,
atsådanne farer "begrænses eller foregribes .
I1973 traf Fællesskabet afgørelse omenfælles miljøpolitik .En .sådan
erberettiget pågrund af,atdedermed forbundne problemer vedrører
flere lande påéngang ,ogfordi deternødvendigt atundgå beslutnin­
ger ,somville medføre isolerede ,ukoordinerede foranstaltninger påna­
tionalt plan vedrørende defrie varebevægelser ogden frikonkurrence
iFællesskabet .Denne politik skal hvile påetsolidt videnskabeligt og
teknisk grundlag .Derfor harFællesskabet siden 1973 ladet gennemføre
forskning pådette område .Detnuværende program ,derløber indtil I98O ,
indeholder følgende punkter :
-undersøgelse afmiljøforurenings indvirkning påmennesker ogomgivel­
sergennem epidemiologiske ogøkotokeikologisk forskning ;
-forbedring afmetoderne tilmåling afforurening ,specielt vedforfi­
nelse afovervågningsteknik frajordsatelitter ;
-forbedring afinformationsformidlingen ,iførste række afpilotprojek­
tet ECDItl ,endatabank forkemikalier ,somkantænkes atkontarminere
miljøet ;
-foranstaltninger tilforhindring afforurening ,specielt vedslam fra
rensningsanlæg ogindustriaffald ,udvikling afnyeprocesser ;
-forbedring afkendskabet tildetnaturlige miljø ogøkosystemerne med
henblik påatfinde eneffektiv beskyttelse modmenneskers indgriben .
Det erendvidere planen atindlede forskning vedrørende klimatologi ,
for atforbedre forudsigelserne afdeklimamæssige langtidsvirkninger
forårsaget afmenneskelige aktiviteter .ogtiludvikling afnyemodel­
ler .
Mljøforskning påfællesskabsplan imødekommer etvoksende behov iFæl­
lesskabet .Denstår iforbindelse medandre forskningsområder ,såsom e­
nergi ,råstoffer ogT?yplanlægning .

Sen muliggør eneffektiv ogøkonomisk koordinering påetforskningsområde ,
som endnu fuldstændigt erunder udvikling .Den muliggør indførelse afens­
artede "beskyttelsesnormer formiljøet iFællesskabet .Befolkningens store
interesse for miljøspørgsmål erenyderligere ansporing tilatvidereud­
vikle fællesskabsforskningen pådette område .

29-
IV.3Samfundsliv
Benaktuelle debat om "berettigelsen afforsknings -ogteknologipolitik
hænger nært sammen med,atdenne hidtil ividudstrækning var uafhængig
afsamfund ogden enkelte "borger .
Forskningspolitikken iefterkrigstiden koncentrerede sig omspektakulære
kolossalprojekter }den jævne mands store problemer "blev der ikke forsket
i-hverken imedlemsstaterne eller påfællesskabsplan .Særlig erde
sooiale problemer blevet forsømt .Defår nuennydimension .Deomkost­
ninger ,uløste sooiale spørgsmål medfører ,sprænger budgetterne .
Hertil kommer ,atenmulig konflikt ervedatmodnes ,somtruer depoli­
tiske systemers berettigelse .Afdisse grunde måområdet "samfund "blive
etselvstændigt forskningsområde .Særlig 6kal teknologiens indvirkning
påsamfundet analyseres .Fællesskabets forskning over emnet "samfundsliv "
sættes ind her .
17.3.1 .Socialpolitik
Til opbygningen afden europæiske enhed kræves enfælles sooialpolitik
ogkendskab til dennes nuværende stade ogdens udviklingstendenser .
Stærke sociale konflikter imedlemsstaterne ertil hinder for enhar­
monisk udvikling påfællesskabsplan .
Biinternational sooialforskning iEuropa erkun påbegyndelsesstadiet .
Fællesskabets planlagte forskningsprogram ,iform afensamordnet aktion ,
kan give etbetydeligt udbytte med ringe omkostninger .

-30-
Hovedpunkterne fordetsooialpolitiske forskningsprogram "bliver :
1.Teknologiens sociale følger forsamfundet .Herstår densociologiske
ledsageforskning tilFællesskabets specifikke -teknologiprogrammer ifor­
grunden .
2.Iforbindelse medemnet "sociale systemer "skal sammenlignelige problemer
imedlemsstaterne undersøges .Deupriviligeredes stilling ,fangers ,narko­
maners eller psykisk syges stilling skal analyseres ,ligesom deældres "til­
tagende "betydning .Konflikten mellem "byogland ogdesociale vanskelig­
heder ,dererforbundet medmigrationer –først ogfremmest vandrende
arbejdstageres -harhidtil ividudstrækning været uudforsket .Herunder
hører også regionaliserings -ogdecentraliseringstendenser .Alle disse
problemer har "betydning forFællesskabets videre udvikling .
3.Forbedring afdetvidenskabelige grundlag forforskning over sociale
problemer .Detilgængelige metoder ogteknikker harsvagheder .Forskning
påområdet skalle :
-føre tilendybere ogmere systematisk forståelse fordendemografiske
udvikling ogdens følger fordenenkeltes ,desociale gruppers ogin­
stitutioners nuværende ogfremtidige behov ogønsker (empirisk social -
forskning );
–forbedre grundlaget fordesociologiske videnskaber ogdetilgængelige
teknikker til analyse afsociale problemer .
Mange områder inden forsociologi befinder sigienbegyndelsesfase .Pro­
blemerne stopper ikke vedlandegrænserne .For atfåsammenlignelige forsk­
ningsresultater behøves empirisk materiale ,somdenenkelte medlemsstat ikke
alene kangive grundlag for .Ibetragtning afdeforskellige udviklingsten­
denser inden forsocialforskning imedlemsstaterne kanenkoordinering af
arbejdet påfællesskabsplan ihøjgrad medvirke tilatøgeforskningens ef­
fektivitet . • :

-31-
Dererendvidere mulighed foratgennemprøve resultaterne fra fælle sskabs -
forskningen idemonstrationsprojekter .Fælle sskabsforskningen kan her over­
tage enoffentlig effektiv pionerrolle .
17.3.2 .By-oglandsplanlægning
Ialle Fællesskabets medlemslande tiltager "byers ogkommuners vanskeligheder .
Udviklingen igennem deseneste årtier fører til grænser ,hvis overskridelse
istigende grad belaster liver istorbyer .Samtidig indsnævres byernes fi­
nansielle spillerum .
Fællesskabsforskningen vedrørende by-oglandsplanlægning forsøger her at
pege pånye muligheder .Under ensamordnet aktion sammenføres byplanlæg -
ningseksperter fra Fællesskabet ,somhidtil fordet meste blot har arbejdet
pånationalt plan ogofte udelukkende bagudskuende .
Hovedaktiviteten angår frem foraltvæksten afdestore bymæssige bebyg­
gelser ogfølgeme afkoncentrationsprocessen .Dernæst undersøges defor­
skellige typer afbyplanlægningspolitik ogdeoffentlige myndigheders hold­
ning .Problemerne imedlemsstaterne ersammenlignelige .Ved atlægge de
enkelte forskellige erfaringer sammen fremstår etnyt helhedsbillede ,som
sociologer ideenkelte medlemsstater ikke kunne være nået frem til pågrund
afbegrænset empirisk materiale .Forskningsresultaterne erafpraktisk art
-beregnet tilathjælpe planlæggere ogpolitikere idebykoncentrationer ,
scanbliver stadig vanskeligere atadministrere .
I

-32
IV.3.3Medicin
Medicin ogsundhed vilfåstørre betydning inden forfællesskabsforsk -
ningen .Tilvanskelighederne vedatholde sundhedsvæsenets omkost­
ninger inden forrimelige grænser kommer også det ændrede sygdoms­
billede .
P.eks .vinder civilisationssygdomme som "hjerte -ogkredsløbssyg -
domme ","psykiske sygdomme ","alderssygdomme "eller "medfødte mis­
dannelser "mere frem .Der findes avancerede teknikker ,som kunne sættes
ind mod sygdomme ,men debefinder sigstadig iudviklingsfasen .
Fællesskabet udbygger forskningsområdet medicin ogoffentlig sundhed
vedhjælp afsamordnede aktioner .Iforgrunden står forebyggelse ,
tidlig diagnostik afsygdomme ogrevalidering .
Somførste etape afetfælles forskningsprogram erfølgende områder
blevet udvalgt :
1."Registrering afmedfødte misdannelser "imødekommer etvoksende
behov påfællesskabsplan .For enanvendelig udforskning afårsagerne
til misdannelser erdet nødvendigt athave enstor mængde oplys­
ninger ,der kan behandles statistisk .Dette erikke muligt ien
enkelt medlemsstat .
2.Andet område er"celleældning ogorganers svigtende funktionsevne ".
Hermed skal dehidtil oversete fysiologiske ældningsfænomener tages
op.Inden for Det europæiske Fællesskab stiger antallet afældre
mennesker relativt ogabsolut .Resultaterne frafællesskabsforsk -
ningen ervigtige forundersøgelsen af,hvordan der kan opnås en
bedre sundhed ienhøj alder .

-33-
3.Området "ekstrakorporel oxygenering "(hjerte-lungemaskine )beskæf­
tiger sig med kunstig ilttilførsel vedhjerte -oglungeindgreb .
Muligheden foratanvende lungemaskiner –f.eks .under operationer
harhidtil været for begramset itid.Det gælder omatudvikle
nye teknologier ,somgiver mulighed for enmere langvarig ilt-
tilførsel .Dette udviklingsarbejde erbekosteligt .IEuropa findes
der kunfåfagfolk ,som kan gennemføre denne forskning .Fælles­
skabets forskning samler pådette område den faglige viden på
virkningsfuld måde .
Den medicinske forskning harhidtil hovedsagelig været kanoentreret
ombehandling .Tidlig diagnostik ogsystematisk bekæmpelse afår­
sagerne samt forbindelse med andre sider afforskningen oglivsvil -
kårene erblevet ladt istikken .Fælle sskabsforskningen forsøger
her atopbygge nye metoder ved atkoncentrere sig omtre tværgående
områder ,nemlig epidemiologi ,biomedicin ogbiomedicinsk teknik .
IV.3.4*Strålingsbeskyttelse
Udviklingen afkerneenergi oganvendelsen afnuklear teknik inden
for moderne medicin ogandre vitale områder giver følgeproblemer .
Denenkelte borger berøres direkte afstrålevirkningerne .Befolk­
ningens mistro tilradioaktiv stråling ervakt .

-34-
IEURATOM-t raktateneropstilling affælles sikkerhedsnormer forstrålings­
beskyttelse angivet somenafFællesskabets opgaver .
Fælles skabsforskn ingen harsiden oprettelsen afEURATOM spillet enafgørende
rolle pådette område .Afmedlemsstaternes ogFællesskabets samlede midler
tilstrålingsbeskyttelse ,somerafenstørrelsesorden på60millioner reg­
ningsenheder årligt ,går16millioner regningsenheder tilfællesskabsprogram -
met .Dermed erdersikret Fællesskabet ikke blot enbetydelig indflydelse ,
menfaktisk også koordination afenstor delafforskningen vedrørende strå­
lingsbeskyttelse iFællesskabet .Iløbet afdet16-årige program forstrålings­
beskyttelse harderudviklet sigetvidenskabeligt fællesskab afradiobiologer .
Under Fællesskabets program forstrålingsbeskyttelse 1976-1980 erderfølgende
punkter *1.Vurdering afstrålingsrisici ogradionukliders vandring imiljøet ;
2.Genetiske virkninger afioniserende stråling ;3.Korttidsvirkninger af
ioniserende stråling ,idet analyser heraf harbetydning forbehandlingen af
strålingsulykker ;4«Langtidsvirkninger afioniserende stråling ,f.eks .ved
udvikling afsvulster ;5*Strålingsdosimetri ogfortolkning afmålinger som
grundlag forfælles strålingsbeskyttelsesforskning .
Fællesskabets forskning over strålingsbeskyttelse imødekommer aktuelle fælles
behov imedlemsstaterne .Vedkoordinationen opstår irealiteten etnytprogram
afoverlegen effektivitet .
Endelig erdernærsammenhæng mellem forskningen over strålingsbeskyttelse og
andre forskningsområder ,såsom energi ,ogspecielt reakt orsikkerhed ;miljø ,
medicin ogcelle –ogmolekularbiologi .Selv uafhængigt afkerne teknikkens
videre udvikling vilforskningsområdet strålingsbeskyttelse fåstørre betyd –
ninS*Iforgrunden står beskyttelse afbefolkningen modalle former forstrå­
ler,hvis virkninger –f.eks .framikrobølgeanlæg ,ultraviolette stråler og
laserstråler –endnu idagistort omfang erukendte .

-35-
IV.3.5 .Molekularbiologi /genetik
Dette forskningsområde harallerede givet anledning tilenheftig debat ,
først ogfremmest iUSA ,menogså iEuropa ,Manipulationer meddemenne­
skelige gener er "blevet mulig gennem anvendelse afmolekularbiologiske
forskningsresultater .Forskningen pådette område kanpålang sigt give
uanede ,løfterige muligheder ,menogså -hvis deikke omhyggeligt kontrol­
leres -fåforuroligende følger «Vedatstimulere medlemslandenes forskning
harFællesskabet mulighed for atfremskynde udviklingen pådette område
ibetragtelig grad .Fådenanden side erdetFællesskabets opgave atbicLrar -
getilbeskyttelse afoffentligheden modeventuelle farer fraeksperimen­
ter.Fællesskabet viltræffe passende foranstaltninger tilatundgå ,at
deropstår afvigende udviklingstendenser imedlemsstaterne .
Idetnyeprogram forforskning over molekular -ogcellebiologi erder
trepunkter i
1.Ordet "genmanipulation "omhandler indgreb igenernes molekylestruk -
tur.Forlandbruget ogbioindustrien aftegner sigstore muligheder ,som
dogforudsætter omfattende forskning ,ogivisse tilfælde måarbejdet
afsikkerhedsgrunde koncentreres ispecielle ,dertil indrettede labo­
ratorier .
2.Bioteknologi gårudpåatfremstille nyestoffer ogstrukturer udfra
mikroorganismer .Dette kanføre tillavere energiomkostninger ,større
udbytte afmaterialer ogtilmere miljøvenlige produkter *

-36-
3.Påområdet molekularmedicin vilfællesskabsforskningen forsøge atbidrage
tilafdækning afdevæsentligste årsager ogsymptomer påmoderne civilisa -
tionssygdomme .Leukæmi ,kræft ,arteriosklerose ,generiske abnormiteter ,
ogogså adfærdsforstyrrelser ,erisidste ende følger afmolekularfor -
styrrelser icellerne .Disse sygdommes hastige vækst ogvanskeligheden
ved athelbrede demmedtraditionelle medicinske metoder berettiger den
nyemolekularbiologiske indsats .
Denne forskning supplerer forskningen iandre organisationer ,iDeneuropæiske
Videnskabssammenslutning ogiDeneuropæiske organisation forMolekularbiologi
EMBO .

-37-
IV.4.-Tjenesteydelser oginfrastruktur
Defleste afFællesskabets forsknings -ogudviklingsprogrammer harkarakter
aftjenesteydelser ,somsættet afudvælgelseskriterier harvist .Dererdog
endnu toområder ,som isærlig grad lcanindføres under overbegrebet "tjeneste­
ydelser oginfrastruktur ",nemlig Fællesskabets Referencebureau (BCR)ogom­
rådet videnskabelig -teknisk information (IST).
IV.4.1 .–Fællesskabets Referencebureau (BCR)/service funktion
Fællesskabets Referencebureau beskæftiger sigmed deteuropæiske samar­
bejde påområdet referencematerialer og–metoder ;derertale ometvig­
tigt grundlag forsammenlignelige resultater afmålinger påmange felter
inden forindustri ogoffentlige tjenester .Idette arbejde støtter Fæl­
lesskabet sigpåetvidtrækkende netafeksperter .Mellem 500°S600tek­
niske konsulenter arbejder iFællesskabets Referencebureau iomkring 70
specialistgrupper .
Pådetøkonomiske omrade erhovedopgaverne ipraksis atudarbejde refe­
rencematerialer forferro -ognon–ferrometaller ,giftige metaller ifor­
skellige stoffer ogprodukter ,såsom olie ogstøv .Påområdet råstoffer
ogenergi lægges vægt påudarbejdelse afreferencematerialer tilmåling
afvarmetab vedbyggematerialer ogenergibevarelsens talrige anvendelses­
muligheder .Specielt lægges vægt påsikkerhed .
Referencebureauets arbejdes yderst specialiserede karakter måikke
tilsløre ,hvilken betydning forskningsresultaterne harforEuropas
økonomiske ogteknologiske udvikling .Kunvedhjælp afsammenlignelige

-38-
målinger kanmantænke sigmuligheden afenfælles teknologisk og
økonomisk udvikling .Til "beskyttelse afborgerne -f.eks .modmiljø -
farer -kræves referencematerialer ,dereralmindeligt godkendte af
enuafhængig ,koordinerende instans .Ifølge sagens natur erdette
arbejde kunmuligt påfællesskabsplan .

-39-
IV.â.2.-Informât ion
Enlettere oghurtigere adgang tilvidenskabelig ogteknisk information
erenbetydningsfuld tjenesteydelse tilbrugere afvidenskab ogteknolo­
gi«
IetEuropa ,somganske vist erfattigt påenergi ogråstoffer ,menikke
påmisundelsesværdig videnskabelig kreativitet ogteknisk viden ,trænger
dette behov sigpåmedentydelighed ,derhar ført tilhastig udvikling
oghurtig udbredelse afinformationssystemer .Desværre skete udviklingen
afdisse systemer spredt pågrund afenukoordineret konkurrence mellem
offentlige ogprivate initiativer .
Såsnart denegative virkninger afogdehøje udgifter tildenne ukoordi -
nerede udvikling blev klar ,besluttede Fællesskabet ogmedlemsstaterne
for6årsiden atkoordinere deres indsats ogopbygge eninfrastruktur ,
somforener deres midler tilinformation ogdokumentation .
I1975 blev enførste treårig handlingsplan forFællesskabet iværksat .
Forøjeblikket erforberedelsen tilendnu enplan afsluttet .Målet for
begge planer erførst ogfremmest oprettelse afetdataoverføringsnet
(EUEONET ),somerblevet udviklet isamarbejde medetkonsortium afde
nipost-ogteleadministrationer ,someroprettet tildette formål .
Allerede nuerderudviklet databanker forvigtige områder såsom miljø ,
energi ,landbrug ogmetallurgi .Foratovervinde dehindringer ,derop­
står foretfællesskab medflere sprog ,erforskellige foranstaltninger
blevet undersøgt ogafprøvet .Flersprogede hjælpemidler erudarbejdet :
ordbøger medspecialudtryk ,terminologiske databanker ,automatiske rå–
oversættelsessystemer .

-40-
Dette programs "betydning skal bestemt ikke bortleas opmærksomheden fra
damange problemer ,derendnu skal løses .Detraditionelle fagdat aba«–
kerfrembyder hyppigt overlapning ,ogdenoptagne information erofte
indrettet efter regionale eller nationale behov ogkunudarbejdet påét
sprog ,informationsformidlingsteknikken erstadig forskellig ogtalrige
standardiseringsproblemer skal endnu løses (f.eks .maskinsproget )...
altså enrække nyeemner ,som ifremtiden skal tages opiFællesskabets
forskning .
Imidlertid hardenindledte aktion medhensyn tiludstrækning ogmål
allerede ført tilenkonvergens ,sompålængere sigt skulle kunne føre
tilenvirkelig fællesskabspolitik påområdet information ogdokumenta­
tion *

V.Industrif orskning
Intensiv industriel forskning påfællesskabsplan vilvære nødvendig .Dereksi­
sterer imidlertid ingen sammenhængende industriel fælles skabs forskning .Dette
lider også forsknings -ogudviklingspolitikken pådetindustrielle område un­
der .Hertil kommer denintensive interesse ,der erforbundet meddenindustri­
elle forskning ,derkanudnyttes kommercielt .Således bliver enkoordinering
afdesplittede europæiske teknologiprojekter inden forindustrien stadig me­
repåtrængende .
Detraditionelle industristrukturer ændres hastigt .Imange industrigrene fore­
gårderenomlægning afproduktionen tillavtlønslande .Deneuropæiske eksport
affærdige anlæg kommer til atforstærke denne udvikling .
Idenne situation erdetpåkrævet ,atderudvikles nyeteknologi -ogforsk -
ningsintensive industrier .Forberedelserne tildeneuropæiske industris nye
dynamik ifremtiden måbegynde idag .Detinternationale konkurrencepres –i­
særfraUSA ogJapan -inden fordenavencerede ,teknologiintensive industri
somf.eks .databehandling ogelektronik erstort .Fællesskabet harkun enchan­
ceher ,hvis detforstærker sine anstrengelser inden forindustriforskningen .
Dette kræver enarbejdsdeling ,somskal koordineres afDeteuropæiske Fælles­
skab .

42
Fællesskabet gør ikke krav påatvare eller "blive aktiv påalle områder in­
den for industriforskningen .Tværtimod –netop her erkender det tydeligt si­
nebegrænsninger .Forskningsområder aftransnational karakter kommer påta­
le,altså sådanne som kræver etstort afsætningsmarked ,f.eks .inden for e­
lektronisk databehandling ,luftfarten ogspecielle måleinstrumenter .Det er
vigtigt ,atderforeligger etfælles "behov fra medlemsstaternes side ogenom­
kostnings –ogressourcerationalisering .Endvidere skal Fællesskabets sektor -
bestemte politik påsærlige områder støttes ,f.eks .inden for energi ogmil­
jøbeskyttelse .
Itiltagende grad skal der herligeledes tages hensyn til nyekriterier ,der
fremkommer somresultat afkritikken afden industrielle vækst ogdennes virk­
ninger *sparsomt energi -ogråstofforbrug ,miljøvenlige produktionsmetoder og
produkter ,menneskeliggørelse afarbejdsmiljøet ogforbrugerbeskyttelse .

Med dette som udgangepunkt viser det sig,hvor snæver enrolle fællesskabets
industriforskning har påvigtige teknologiområder ,der eventuelt skal koor­
dineres .Området rumfart dækkedes afden europæiske rumfartsorganisation .
Påområdet luftfart "byder der sig enmulighed forfælles udviklingsarbejde
for denafinternational konkurrence stærkt trængte ogsplittede europæiske
flyindustri gennem etnyt P&U–program påfællesskabsplan .
Området elektronisk databehandling lider stadig tinder tidligere årsfiaskoer .
Planer for den fælles forskning begrænser sigtil udviklingen afmoderne e–
lektroniske komponenter ogydre enheder til store edb-anlæg .Ennytype in­
telligente terminaler giver helt nye muligheder fordecentraliseret databe­
handling og–overførsel .Hermed kommer også databehandlingen den enkelte bru­
ger etstykke nærmere .Defleste industrigrene ,denye sektorer inden for
tjenesteydelser samt den brede offentlighed kan fågavn afdenne omkostnings -
besparende fællesskabsaktion .
Anvendelsesmulighederne for nye elektroniske teknologier omfatter også områ­
det telekommunikation ,hvor der erplanlagt yderligere aktioner .Debi–og
trilaterale projekter inden for den europæiske kerneenergiforskning supple­
resaffællesskabsprogrammet påområdet energi (jf.kapitel IV .1.1 .).
Ethidtil forsømt område ertransportforskning .Her erderiførste række tap-
le omudviklingen afenfællesskabsstrategi for intercity^-transportsystemer .
Fremme afnye transportteknologier ogudvikling afkompatible transport syste­

merville kunne tjene tilatskabe enyderligere forudsætning for Europas in­
tegration .Ensamordning afdehidtil ukoordinerede forskningsprojekter på
dette område erplanlagt «
Følgende fire foranstaltninger skal tjene tilyderligere intensivering afin-
dustriforskningen inden fordenæste åri
1*udvikling afenfællesskabskoncept til fremme afinnovation ,
2.forstærket fremme afpilot –ogdemonstrationsprojekter –f.eks .iforbindel­
semed forgasning afkuleller nedsættelse afindustriens energiforbrug ,
3.branchebestemte foranstaltninger ilighed medstålforskningen (EKSF )ogtil
fremme afsamarbejdet iden mellemstore industri påområdet forskning og
udvikling vedhjælp afprogrammer påfællesskabsplan (eksempler erherpro­
grammerne inden forskotøjs -ogtekstilsektoren ),
4.særlige foranstaltninger til fremme afden europæiske industriforskning .Fi­
nansiel støtte skal især ydes innovative industrifirmaer ,somvil samarbejde
påfællesskabsplan ,eller mellem hvilke derallerede eksisterer etfast sam­
arbejde .
Projekter,' der bidrager tilvirkeliggørelse afmålene itraktaten omopret­
telse afDet europæiske økonomiske fællesskab ,ogsom mindst opfylder etaf
nedenstående kriterier ,skal herved fremmest
-besparelse eller mere rationel udnyttelse afenergi ogråstoffer ,
-udvikling afnyeteknologier ,som kanbidrage tilindustriel omstrukturering ,
-oprettelse afnyearbejdspladser ,forbedring afarbejds –oglevevilkår ,
-styrkelse afkonkurrenceevnen pådeinternationale markeder ogforbedring
afden teknologiske balance ,
-forbedring afden økonomiske ligevægt mellem regionerne ,
-beskyttelse afmiljøet .

45
Til støtte for Kommissionen iforbindelse med disse foranstaltninger skal
deroprettes etrådgivende udvalg foreuropæisk industriforskning ^.
VI.Koordineringen afnational forsknings -ogteknologipolitik (jf.planen i
slutningen afkapitlet samt "bilag i)
Koordineringen afnational forsknings -ogteknologipolitik eretcentralt
element iden fælles forskningspolitik .For Fællesskabet findes der siden
den 14*januar 1974 etklart politisk opdrag isåhenseende .
Ministerrådet har nævnt fire enkelte målforkoordineringen :
–dels atfjerne unødvendigt dobbeltarbejde oguberettigede parallelforløb
idenationale programmer ;
–dels atundgå udviklingen afafvigende tendenser ,sommåtte være istrid
med medlemsstaternes interesser ;
–endvidere atøgeeffektiviteten eller nedsætte omkostningerne ved nationa *-
le aktioner ogfællesskabsaktioner ;
–endelig gradvis atharmonisere fremgangsmåderne forudarbejdelse oggennem­
førelse affællesskabets politik pådet videnskabelige område .
Foratdisse mål kan nås ertoting nødvendige :
1.sammenholdelse ogundersøgelse afmedlemsstaternes politik pådette område ,
særlig afderes "potentiel ,planer ,programmer ,projekter ,budgetter ,for­
anstaltninger ogmetoder ",
2.påvisning ,analyse ogsammenligning afdeafmedlemsstaterne tilstræbte
forskningsmål .
Allerede her dukker deriforbindelse med realiseringen afRådets opdrag be­
tydelige vanskeligheder op.Kuniendel afmedlemsstaterne findes der en
l)Symposium iMilano –24.–26.maj 1976 "Enpolitik pådetvidenskabelige
ogteknologiske område for Det europæiske Fællesskab ".

fuldstændig program -ogbudgetplanlægning forforskningspolitikken .
Deforeliggende program -ogbudgetplaners inkompatibilitet gør analyse og
sammenligning yderstvanskelig .Absolut ikke alle medlemsstater erenige om
deres forskningsmål .Endvidere har deerklærede målidensidste tidinog­
letilfælde ændret sigsåhurtigt –f.eks .påområderne energi ogdatabe­
handling –atmuligheden foratudarbejde enaktuel oversigt påfællesskabs -
plan erbegrænset .
Yderligere erforsknings -ogudviklingspolitik afhængig afdesektorpoliti -
ske områder .Også forskningspolitik kommer tilatlide under den manglende
fællesskabskoordinering påområder som energi ,socialpolitik eller økonomi .
Endvidere rækker netop deinteressante ogvigtige nye forskningsområder ind
itværgående sociale ,økonomiske eller tekniske områder .Tillige hænger
nogle medlemsstater endnu ved enbegrænsende ,uforbindtlig koordinerings op­
fattelse ,derigrunden ikke erioverensstemmelse med Ministerrådets reso­
lution fra 1974 .Det gælder ikke alene etsnævert samarbejde ,men enin­
tensiv bestræbelse påatkoordinere national politik oggennemføre selvstæn­
dige fællesskabsprojekter påforskningens område .Disse aktiviteter hæmmes
endelig stadig aftekniske ogbureaukratiske vanskeligheder ,
Ibetragtning afdisse udgangsbetingelser serregnskabet for denhidtidige
koordinering ikke strålende ud.Allerede iEJRATOM –traktaten fandtes etfør­
stepålæg omkoordinering afdennationale forskning påkerneenergiområdet .
Siden undertegnelsen aftraktaten i1958 hararbejdet påfællesskabsplan i–
midlertid kcuihaft ringe virkning pådenationale aktiviteter ,hvormed kun

-47
egne interesser påkort sigt forfulgtes .Kunpåområdet fusionsforskning er
koordineringen lykkedes .
Mere succesrige har pragmatiske koordineringsprojekter vist sig atvære .Er­
faringen med koordineringen afden europæiske energiforskning ogden medicin­
skeforskning måbedømmes positivt .
Udfra denne statusopgørelse anes allerede vanskelighederne ved enkoordine­
ring påfællesskabsplan .Eamere aktiv deltagelse fra denationale regerin­
ger ogdepågældende forskere erennødvendig forudsætning forifremtiden
atkunne udforme enmere effektiv koordinering inden for Fællesskabet .
Koordineringen omfatter tre anvendelsesområder !
1.grundforskningen ,
2.denafdenprivate industri finansierede udvikling ogfordet meste an­
vendte forskning ,
3.denafdetoffentlige fremmede forskning ogudvikling .
Pådetoførste områder findes kun fåkoordinerende fællesskabs aktivitet er.
Området grundforskning erlidet egnet forprojektbestemt koordinationsplanlæg –
ning med henblik påpraktisk udnyttelse .Enforbindelse mellem fællesskabsak –
tiviteter oggrundforskning findes særlig som følge afDeeuropæiske Fælles­
skabers deltagelse iDen europæiske Videnskabssammenslutning .Kommissionens
generaldirektør for forskning ,videnskab ogTiddannelse deltager iadministra -
tionsrådets møder .Påden anden side erskelnen mellem grundforskning ogan­
vendt forskning ofte vilkårlig eller upræcis .Derfor kantalrige grundlæggen­
dearbejder iforbindelse med devigtigste programmer ogprojekter inden for

-48-
fællesskabs forskningen -f.eks .iforbindelse med fusion ,medicin eller ge­
netik -ligeledes defineres somgrundforskning ,somerdenførste betingel­
sefor senere udvikling oginnovation .
Denpraktisk anlagte ,markedsorienterede ogkonkurrencebetingede forskning i
privatindustrien lader sigvanskeligt koordinere udefra .Deovennævnte speci­
fikke foranstaltninger til fremme afindustriforskningen eretskridt fra
Fællesskabets side for også pådette vigtige område atstimulere koordinerin­
gen.
Tyngdepunktet forforskningskoordineringen ligger inden for denoffentligt
finansierede forskning ogudvikling veduniversiteter ,ioffentlige eller
halvstatslige forskningscentre ogiindustrien .
Ved koordinering skal deraltid skelnes mellem toforskellige forskningspoli -
tiske områder ,detpolitiske område ogaktionsområdet .Pådetpolitiske om­
råde skal medlemsstaternes politik analyseres ,ogderes programmer ogmål skal
sammenlignes .Påaktionsområd eterdertale omkoordinering ved gennemførel­
senafvedtagne programmer ogprojekter med henblik påatindføje demienfæl­
les helhed .
Pådetpolitiske område spiller Udvalget forvidenskabelig ogteknisk Forsk­
ning (CREST )enafgørende rolle ikoordineringen .Dialogen mellem deansvarli­
gefra Fællesskabet ogfra medlemsstaterne påhøjt plan ernødvendig for de­
finitionen afretningslinjer ogfor den regelmæssige informationsstrøm .Vig­
tige enkeltforanstaltninger skal imidlertid tages op.Indsamling ogbehandling
afstatistiske data ommedlemsstaternes forskningspolitik skal intensiveres .
Herdrejer detsig omenvoksende sammenlignelighed mellem programmerne ogen
synkronisering afbudgetplanlægningen .Tildette formål kan udviklingen af
forsknings -ogteknologiindikatorer vare envigtig hjælp .Endvidere skal der
påfællesskabsplan udvikles evaluerings –ogvurderingskriterier tilvurdering
afdeteknologiske følger .

-49-
Ehformaliseret regelmæseig information ommedlemsstaternes politik "børtil­
stræbes .Derfor "børmedlemsstaterne enes omenfælles model for enforsknings­
beretning ,der skal udarbejdes hvert andet år.
Vanskelighederne oghindringerne pådetpolitiske område indvirker påkoordi –
neringsbestræbelserne påaktionsområdet .Fællesskabet står påenmåde over
for nødvendigheden afattage det andet skridt førdetførste .Alligevel fin­
desder lovende tilløb .Defalles programudvalg til koordinering afdefor­
skellige aktionsformer (direkte ogindirekte aktioner )yder godfyldest .De
måimidlertid kunne udføre enkoordineringsfunktion mellem denationale og
Fællesskabets programmer .Hertil erenudvidelse afmandatet nødvendigt .
Opdraget omkoordinering afnational forsknings -ogteknologipolitik hartil
nuværet etutilstrækkeligt udfyldt program .Realiseringen afkoordineringen
påfællesskabsplan vilvise ,omden fælles europæiske forsknings -ogteknolo­
gipolitiks betydning for Fællesskabets fremtidige økonomiske ogpolitiske
udvikling erblevet erkendt .
VII.Nærmere regler ogfinansiering samt strukturer ogfremgangsmåder iforbindelse
medFællesskabets forsknings -ogteknologipolitik (jf.følgende plan )
VII.1.Nærmere regler
Fællesskabet skelner mellem tre former for aktioner ved gennemførelse afsin
forskningspolitik ,nemlig den såkaldte direkte ,den indirekte ogden samord­
nede aktion .Dendirekte ogden indirekte aktionsform eropstået med hjem­
meliSJRATOM-t raktaten;ved den samordnede aktion erdertale omennyform .
Deforskellige aktionsformer skal sesideres indbyrdes sammenhæng .

-50-
Heddendirekte aktion menes forskningsaktiviteter "intra moros ".Der er
hertale omden selvstændige fællesskabs forskning ved Det fælles Forsk­
ningscenters fire forskningsafdelinger .Definansieres med100 /£over Fæl­
lesskabets "budget .Nødvendigheden afDetfælles Forskningscenter ogdej>-
medafdedirekte aktioner erallerede anført ikapitel III .Selvstændig
forskningsekspertise forKommissionen ogFællesskabet ,ettværfagligt
forsknings centrum ,somalle medlemsstater haruhindret adgang til,ogde
■uafhængige forskningstjenesteydelser erdevigtigste argumenter foren
selvstændig fællesskabsforskning .
Tilforskel fradendirekte aktion "betegner den indirekte aktion enforsk –
ningsform "extra moros **.Hererder tale omkontraktforskning hos offent­
lige forskningsinstitutter eller private industrivirksomheder ideenkel­
temedlemslande .Disse projekter finansieres igennemsnit kunhalvt med
fællesskabsmidler .Denindirekte kontraktforskning eretvigtigt koordi­
nerings instrument .Pågrund afdealmindelige ogspecifikke udvælgelses­
kriterier forfællesskabsprogrammer muliggør denforskning ogudvikling ,
derikke altid ville være mulig pådenenkelte medlemsstats plan .Degi­
vernavnlig mulighed foratudnytte deeksisterende forskergrupper ogla­
boratorier imedlemsstaterne ogforatsamle degrupper ,dererbedst eg­
nede idet enkelte tilfælde .
vedaensamordnede aktion erdertale omennyudformning affællesskabs -
forskningen .Herfastlægges programr ammen påfællesskabsplan ,men deen­
kelte bestanddele tilvejebringes afmedlemsstaterne ,derogså finansierer
demfuldt udogharansvaret forgennemførelsen .Kommissionen sørger for
koordinering ogudveksling afviden .Densamordnede aktion giver mulighed
foriegnede tilfælde medringe arbejdsindsats atsikre eneffektiv kooj>-
dinering .

-51-
Der findes ingen stive regler med hensyn til forbindelsen mellem detre
forskningstyper .Dekanvirke gensidigt "befordrende .
Således kan der udfra aktiviteterne iforbindelse med ensamordnet aktion
opstå indirekte aktioner ,hvor Fællesskabets deltagelse forøges .Desam­
ordnede aktioner kan således være envirkningsfuld ogbillig "prøvekørsel w
afnye forskningsprogrammer .Koordinering afdetreforskellige forsk -
ningstyper ernødvendig .
Iden henseende har oprettelsen affælles programudvalg fordirekte ogin­
direkte aktioner (hvor defindes side omside )vist sigafværdi .Dette
system vil blive opretholdt ifremtiden .Enhver samordnet aktion skal har­
veetstyringsudvalg ,hvis formand deltager ide"rådgivende programud -
valgs "møder itilfælde af,atder påsamme område gennemføres endirek­
teog/eller indirekte aktion .
(jf.plan MF&U-udformninger /finansiering ").
VII.2.Finansiering
(jf.dedetaljerede tabeller IogIIsamt bind III ogdenforegående plan).
Finansieringen afFællesskabets forsknings -ogteknologipolitik ertil gavn
for medlemsstaterne .Ved koncentrationen afmidlerne ogfællesskabsforsk –
ningens katalytiske funktion opstår der nemlig enstørre effektivitet .

Setiforhold til helheden er "budgettet for Fællesskabets forskning ogtid-
vikling ubetydeligt .Detsvarer kuntil1-2$afdetilsvarende udgifter i
medlemsstaterne .Der erikke planlagt envæsentlig forøgelse for denæste
fire år.
Påtrods afdenne situation burde fællesska'bsforskningen itiltagende grad
fåbetydning .Medlemslandenes forskningsbudgetter erpraktisk taget op­
brugt tilfastlagte programplaner ogkontraktlige forpligtelser iforbin­
delse med langsigtede storprojekter .Etforskningspolitisk rådighedsbeløb
eksisterer næppe mere affinansielle grunde .Det betyder ,atder ermin­
dre ogmindre mulighed foratigangsætte nye P&U-programmer imedlems­
staterne .
Denne prekære finanssituation falder netop sammen med den nuværende struk -
turkrise for højteknologiske projekter .Samtidig forstærkes kravet om
forskning isamfundets tjeneste mere ogmere fra offentlighedens side .Fæl­
lesskabet vilidenne situation iforøget omfang kunne blive deninstans ,
somaffinansielle grunde eristand til konsekvent atgive sigikast med
forsknings -ogudviklingsprogrammer -særlig langsigtede eller sådanne ,
som ikke direkte har industriel anvendelse .

Ta"bel I
giver etoverblik over demidler ,som EPiårene 1977–1980 måafsætte på "bud­
gettet ,opdelt efter direkte ,indirekte ogsamordnede aktioner ,med henblik på
gennemførelsen afdeallerede godkendte F&U-programmer ogdeiforbindelse
meddisse retningslinjer planlagte nye programmer «
Tabel II
viser enopdeling afdisse midler iforhold til EP'ssektorbestemte politik og
indeholder også demidler ,der erafsat påEKSF-trudgettet tilkul-ogstål-
forskningen ,midlerne til fremme afcarbonhydrid-t eknol ogien(EF-"budgettet )
samt midlerne fra Den europæiske Udviklingsfond (ECTF)tilforskningsaktivite -
ter. '

-54-
TABEL I
VEDTAGES ELLER PÅREGNEDE FÆLLESSKABSMIDLER TILFoIJ^
(Skøn angivet i1000 REiløbende priser )
Finansieringens art 1977 1978 1979 1980 1977-80
I.Direkte aktioner
•»
Nyt program for
FFG (1977-1980 ) 87630 90240 84210 83920
Afslutning afFFG's
gamle program
(1973-1976 ) 37531349 753
II.Indirekte aktioner ogsamordnede aktioner '
(R)Aktioner ,som
Rådet har
truffet af­
gørelse om 66157 67872 51029 44974 230 032
(p)Aktioner ,som
Kommissionen
har forelagt
forslag om 22500 38420 39495 51311 151 776
(A)Aktioner ,som
ertinder for­
beredelse 8200 54830 91235 76620 230 885
IaltII: 96907 161 122 181 759 172 905 612 693
IALTIogII s 188 290 251 362 265 969 256 825 962 446
x)Bortset fraEKSF-akt ionerne ,deteknologiske projekter vedrørende
carbonhydrider ogEUF's teknologiske sektion .
xx)Idette beløb erderikke taget hensyn til deårlige tilpasninger og
FFG'spersonaleudgifter .

FoU-TYPER/FINANSIERING
TYPE
INSTITUTION
AKTIVITETER
BETYDNING FOR EF
BETYDNING FOR
MEDLEMSSTATERNE
FINANSIERINGFFC . IFORSKERGRUPPtR ,LABORATORIES
Detfælles Forskningscenter | 1UNIVERSITETER IMEDLEMSSTATERNE I l»
i\oqrai rienng ar.ae.nmealemsTandene inabrForskergrupper ,låboratq
oForsknlngsaktloner ,derkræver betydelig ! IoTildeling atforskningskontrakterkapacitet ••• I Innn^oi o-fenmovtKa mAiinm ^Ia
0^tra al<il0ner ' kraever centrali
SEflpertul ta?eTsjr?yi clelnskabel 1g-teknl skstøTte for Kommissionen
oSamarbejde medudviklingslandeMU'tifeW *oOpnåelse afsamarbejde ,roelleni.de bedstssrirg e5neae grupper VaeJenkelte tilfælde~•fEasiSSs^nfei^s rsJl!!rrøw t,t,r:
•feS8iSS srslS?Jiy° r°«ud,eks11 "'a<medlemslan
programmer
oUdveksling afvi4enj -Specielle områder i
EF's selvstændige ekspertiseKoordinering afnationale programmer
Koordinering meddirekte aktionernirjg "pgjeoisstaternes fors jniraktiviteter Indføjes i
denfælles forsknings joli
Selv smålande deltager direkte ietstort
tværfagligt forskningscenterDirekte nytte (ogsåforindustrien )
EF-BUDGET
1001
^n977-1980 \E^budget for\HmedleiiisstaternpHEoU-programmer
TInansi eret ne%offentlig /^^^ midTepr
cât5uFINANSIERINGSVOLUHEN aimr®ji).bsm» RE
dir.el.indir ,akiion
i\EKSF
EUF
s HF~'
sd Ialtindirekteakt onEF-budget
DELVIS
EF-HlDLER
.50%1
programbestanddele I I
EF -1977-1980 ~~
963 ^
M»mio RE
1,5'bìo RE
,"nò""SìnrREaKiion
613 mio RE OIJ IK10 rtt mmm
isamordnet
aktion
'698 mio REEFfinansier
kun koordin -pr
.4nioFŒ^^P^p58œ1 oRE
102 Ml»VMU
îîfTr raîcTRf ~
000 BIO REIaltIndir .aktioner
samordnet aktion
EKSF-forsknjng __^58
f MEDLEMSSTATER .1977-1980 __ ' I
698 1I
58I 855 MIO RF
99 I
LV .V : Lç£^'PIrê
1 104SMIQftf
2260 MIO DF
Jrier
s-
tik

-55-
TABEL II
FoU-MIDLER OPDELT EFTER SEICTO RBESTEHT POLITIK
(kumulerede talforperioden 1977-1980 )
(Skøn angivet i1000REiløbende priser )
A.DIHEKTE ,INDIREKTE OGSAMORDNEDE AKTIONER
ISektorbestemt politik Direkte
akbionerIndirekte og
samordnede
aktionerIalt
i1000 RE i1o
IEnergipolitik 187600 378 260 565860 58,8
IIndustripolitik 136985 136985 14,2
IMiljøpolitik 28144 13397 41541 4,3
Ressourcer og
râstoffer 7036 20900 27936 2,9
!Transportpolitik 18600 18600 1,9
Landbrugspolitik 14416 14416 1,5
1Socialpolitik 8620 !8620 0,9
IUdviklingsstotte 4500 14500 0,5
Offentlige tjeneste­
ydelser ogandre
aktioner 126973 17015 143988 15,0
IALT 349753 6126931'962446 100,0
B.SÆRLIGE AKTIONER ELLER AKTIONER ,DERFINANSIERES UDEN FORBUDGETTET
EKS 148 550
ICarbonhydrider 102 200
IEUF1500
l , ,,, , 1 .i . 11 , ■■ 1 . 1 1 11 . ,. , 1 , ,
C.IALT
– I
A+B 1214696
1)Herunder Fællesskabets andel idesamordnede aktioner (ca.4-8 mioRE)
2)Medlemsstaternes bidrag tildeunder AogBopførte aktioner kanfor
perioden 1977-1980 opdeles påfølgende måde :(i1000RE)
-Indirekte aktioner 697610
-Samordnede aktioner 58100
-EKSF 99400
-Carbonhydrider 190000
Ialt 1045HO
3)Idette beløb erderikke taget hensyn tildeårlige tilpasninger af
FFC's personaleudgifter .

-56-
VII.3.Strukturer ogfremgangsmader
(jf.de "toskemaer ibilag II)
Den nuværende organisatoriske situation ogtidsskemaet vedbeslutning
omFoU-programmer fremgår afdetoskemaer ibilag II.
Iforenklet form kan der inden forFællesskabet sondres mellem 3typer
rådgivende organers
Pådetpolitiske område
rådgives Ministerrådet ogKommissionen afs
-CHEST ogdettes undergrupper
rådgives Kommissionen af:
-CEED ,Detvidenskabelige ogtekniske Udvalg (vedrørende kerne-
energi ),CCF (fusion ),Denstående Komité forLandbrugsforskning
ogDet almindelige rådgivende Udvalg for FFG.
Påaktions området
rådgives Kommissionen af:
-Derådgivende Udvalg forProgramforvaltning ogDen stående Komité
forLandbrugsforskning 2"^(vedgennemførelsen afsærlige programmer ).
Udvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning (CHEST )erdetcentrale
organ for udviklingen afFællesskabets FoU-politik .Det ersammen­
sat afhøjtstående embedsmænd fra medlemsstaterne ogKommissionen .
Afhensyn til CREST's effektive arbejde erdet nødvendigt ,atdets
medlemmer –efter intern interministeriel konsultation -kan udtale
sig omsamtlige videnskabelige ,tekniske ,administrative ogfinansielle
aspekter afKommissionens forslag pådetvidenskabelige ogteknologiske
område .Udvalget erbemyndiget til-uden atgribe indide"itraktaten
x)Fremgangsmåder forforvaltningskomitéerne inden forlandbrugs -
politikken .

-57-
fastsati:© fremgangsmåder -at "beskæftige sig med .samtlige områder
inden forforskning ogtidvikling ,herunder kerneenergi ,landbrug ,kul
ogstål .
Med hensyn til Detfælles Forskningscenters programmer skal CEEST væsentligst
kontrollere ,atsigtet meddisse programmer (direkte aktion )erioverens­
stemmelse med retningslinjerne for den fælles politik for videnskab og
teknologi .
CEED erudvalget afuafhængige eksperter ,hvori Kommissionen har direkte
kontakt med betydningsfulde personer fra forskning ,videnskab ogteknik .
Detharideforløbne fire årstøttet Kommissionen effektivt ,navnlig ved
indledningen afFoU-politikken påenergiområdet ogved projektstudiet
"Europa plus 30".
Med henblik påfremtiden vil det være nødvendigt atanalysere deenkelte
strukturer ogfremgangsmåder ,rådgivningsorganer ogbeslutningsprocesser
med hensyn til deres aktuelle effektivitet .Enforenkling afdenuværende
planlægnings -ogbeslutningsveje ,enstørre gennemslagskraft ogenhurtigere
reaktions -ogaktionsevne iforbindelse med Fællesskabets forsknings -og
teknologipolitik bør være resultatet .

-58-
Også medhensyn tildette malerdetimidlertid nødvendigt ,atKommissionen
ι
ogmedlemsstaterne xfællesskab gennemfører analyser ogaktioner .Kun
hvis detlykkes attilpasse strukturer ogbeslutningsprocesser imedlems­
staterne tilhinanden påengennemskuelig ogfleksibel måde harenfor­
bedring afdeiøjeblikket delvis tungt arbejdende fremgangsmåder i
Fællesskabet enchance .
VIII .Internationalt samarbejde
Fællesskabsforskningen børsuppleres gennem internationalt samarbejde .
Deteuropæiske Fællesskab opretholder forbindelser påforskningsområdet til
etstørre antal lande oginternationale institutioner .
Fire grupper skal fremhæves :
1.Deomliggende vesteuropæiske lande ,somikke tilhører Fællesskabet .De
erkendt under betegnelsen COST-lande ,idet deerbenævnt efter "Udvalget
foreuropæisk samarbejde omvidenskabelig ogteknisk forskning (COST)".
COST skal ifremtiden fortsat udgøre denforetrukne ramme forsamarbejdet
mednabolandene .I1977 indledtes ennyfase -nemlig medtilbudet til
COST-landene omatdeltage iforskellige fællesskabsprogrammer .Setud
framuligheden afenudvidelse afFællesskabet giver COST endvidere den
fordel ,atsamarbejdet meddeenkelte lande ,derønsker attiltræde ,
kanindledes tidligt .
2.Dengruppe udviklingslande ,medhvilke derforeligger særlige aftaler
(Lomé-konvent ionen ,arabiske lande osv.).Disse lande erisærlig grad
interesseret iresultaterne afFællesskabets forsknings -ogteknologi­
politik .Destiller direkte spørgsmål tilFællesskabet .Deterdog

-59-
nødvendigt atforetage enomhyggelig analyse afdeforskelligartede vilkar
ogbehov iudviklingslandene .Udviklingen afegnede teknologier -som
f.eks .påområderne solenergi ,teledetektion ,vandforskning eller land­
brugsforskning -ernødvendig ogforekommer atvare mulig .
Fællesskabets forskningspolitik måtilføre deeksisterende aftaler
omsamarbejde omforskning ogudvikling etreelt indhold ogstøtte de
bestræbelser ,derudfoldes inden forudviklingspolitikken .
CEEST haroprettet enstudiegruppe ,derundersøger ,hvilke aktioner
dervilkunne gennemføres påfællesskabsplan ,således atFællesskabets
ogmedlemsstaternes aktiviteter kansupplere hinanden effektivt .
3.VedFællesskabets forbindelser med destore industrilande uden for
Europa tilkommer derområdet forskning ogudvikling ogdetsnævre sam-r
arbejde pådette felt ensærlig rolle .Disse landes forskningspot entiel
erenudfordring tilFællesskabet ogtillige enberigelse .Etaktuelt
eksempel herpå erenergiforskningen .Fællesskabet børderfor deltage
aktivt ideninternationale vurdering afdennukleare brændselscyklus .
4«Fællesskabet vilogså ifremtiden opretholde sine snævre kontakter til
alle internationale organisationer ,derudfolder aktiviteter inden for
forskning ogteknologi ,særlig medFN "ogdeherunder hørende organisationer
somUNESCO ,ECE ,IAEA ,FAO ,UNEP ogWHO ,medOECD –herunder IEAogIJEA–
samt ESF .

Endelig mådervia denfælles videnskabs -ogteknologipolitik ydes
etpassende bidrag iforbindelse med øst-vest-,nord-syd -ogden
europæisk-araMske dialog .

-61-
IX.Udbredelse afviden ,udnyttelse afresultater ogvurdering afforskning og
udvikling
Denfælles politik pådetvidenskabelige ogteknologiske område vil kun kunne
have praktiske følger ,hvis resultaterne afforskning ogvidenskab forvaltes
omhyggeligt .
Porhvert enkelt program skal betingelserne for den optimale udbredelse ogud­
nyttelse afdeforventede resultater analyseres .Under udførelsen ogtillige
efter afslutningen afprogrammet skal udbredelsen oganvendelsen afresultater­
neovervåges gennem enløbende vurdering .
Detoffentliges ^anstrengelser forudbredelse ogvurdering afforskningsresul­
taterne iFællesskabet bør derfor svare til den egentlige forskningsindsats og
løbende tilpasses denne .
Forvaltningen afFællesskabets forskningsresultater bør ikke foretages isole­
retafmedlemsstaterne .Den bør indpasses ienbred ramme afindbyrdes afpas­
sede foranstaltninger til fremme afudveksling afviden ogkoordineringsforan –
staltninger .
Tildette formål børder indsættes etrådgivende udvalg tiludbredelse ogvur­
dering afforsknings –ogudviklings resul taterne inden for rammerne afCREST .
Dette udvalg skal støtte Kommissionen vedudarbejdelsen afforslag til udvik­
ling afenfælles politik pådette område ogenfælles holdning over fortred­
jelande .

IX.1.Udbredelse afviden
Detdrejer sig her mindre omatforstærke "udbredelsen afviden ,end omatbegunsti­
geinformationsstrømmen inden for Fællesskabet .Skabelsen afetgunstigt klima for
kontcJcter mellem forskerne ogindustrierne iFællesskabet vil mangedoble informa­
tion sudveks 1ingan ogderved igangsætte enbedre koordinering ogenmeningsfyldt o–
rientering omfremtidig forskning .
Fåfællesskabsplan bør den samlede tildeling til programmerne omfatte denødvendi­
gemidler til enudveksling afpersonale blandt deimplicerede ,til specialkollokvi -
erogtil laboratoriebesøg .
Endvidere skal der tilstræbes enforbedring afinfrastrukturen til udveksling af
dokumentation .Her bør man f.eks .påtænke fortegnelser over forskningsprojekterne ,
lette udvekslingen afikke konventionel litteratur ogtilskynde decentraliserede na­
tionale ,regionale eller sektorvise systemer for udbredelse afviden .
IX.2.Udnyttelse afresultater
Hed hensyn tilprojekter affællesskabsinteresse behøver denhidtil fulgte politik
forindustriel ejendomsret ikke atændres væsentligt .
Ved deindirekte ogsamordnede aktioner bør man fastholde det princip ,hvorefter
patenterede ogikke patenterede opfindelser forbliver kontrahenternes ejendom .Dis­
seerforpligtet tilattidnytte disse opfindelser således ,atFællesskabets behov
bliver dækket .
Fællesskabet børifremtiden gøre endnu mere udafudnyttelsen afresultaterne .
Her mådet ikke glemmes ,atforanstaltninger tilskabelse afetvirkeligt licens -
marked ogenfælles patentret kolliderer medsektorpolitik ognationale interesser .

Fællesskabet "børvedudnyttelsen afforskningen især undersøge oggennemprøve de
foranstaltninger ,der "blevanbefalet påMilano-symposiet 19761^.Hertil hører ho­
vedsagelig :markeds -oggennemførlighedsundersøgelser ,"bygning afprototyper ,de-
monstrationsprojekter ,1aborat oriebes øg,opsøgningen affinansieringskilder til
udvikling .
Informationsmekanismer for udlud afogefterspørgsel efter nye teknologier vil
kunne gøre detlettere atfinde frem tilinteressenter inden for Fællesskabet ,
der frem for udenlandske licenstagere vil kunne udnytte disse teknologier .
Etsamarbejde mellem nationale eller regionale udnyttelsesorganisationer vil væ­
reuundværligt .Tilsvarende organer måoprettes der,hvor deendnu mangler .
IX.3.Vurdering afforskning ogudvikling
Iforhold til dehidtil idette kapitel behandlede spørgsmål ominformationsud -
veksling ,om "beskyttelse afden industrielle ejendomsret til opfindelser samt dis­
sesindustrielle udnyttelse fremkommer derienperiode ,hvor midlerne "bliver
knappere ogknappere ,oftere ogoftere ønsket omvurdering afforskningens effek­
tivitet (resultatkontrol ).
Vurderingskriterier erenforudsætning for kontrollen afresultaterne affælles
forskningsaktiviteter ogprogrammer .
Ensystematisk udarbejdelse afvurderingskriterier for Det europæiske Fællesskab
erpåtrængende .Finanser ogfinansplanlægning ,den oprindelige tidsplanlægning og
detfaktiske tidsforløb ,deforskellige stadier afprojektindhold ogprojektpro –
ces medderes forskellige organisatoriske trin skal vurderes .Denvidenskabelige ,
den økonomiske ogden samfundsmæssige nytte skal vurderes .
Først pågrundlag afetsåledes påfællesskabsniveau udarbejdet vurderingsskema
erdetmuligt atbedømme projekter meningsfuldt ,omnødvendigt afbryde dem,fast­
sætte nyeprioriteter eller koordinere ogsammenlægge forskellige programmer .Sy–
l)Milano–symposiet 24.–26.maj1976 s"Savidenskaba –ogteknologipolitik for
Det europæiske Fællesskab ".

steaatisk vurdering erennødvendig forudsætning for eneffektiv forsknings –og
teknologipolitik forFællesskabet .Kommissionen vilderfor –især pågrundlag af
resultaterne afMilano –symposiet i1976 –ofre dette område særlig opmærksomhed .

-65-
X.Langsigtede prioriteter for forsknings -o& -teknologipolitik
Videnskabelige ogteknologiske programmer haritiltagende grad langsigtede
følger .
Revolutionerende ogtilsyneladende realisable teknologiske muligheder –såsom
kunstig intelligens eller genetisk manipulation -bliver virkelighed .Vimå
derfor allerede idag indstille ospårealiteterne afimorgen .
Den tiltagende varighed afnogle teknologiske projekter -især afstore pro­
jekter som udforskningen afnye energiformer –tvinger osmere end nogensin­
detilattage delangsigtede perspektiver afnutidige forskningsafgørelser og
deres følgevirkninger for fremtidige generationer i "betragtning .Kernefusionen
for eksempel kanførst ydeetnævneværdigt bidrag efter århundredskiftet ,men
kræver allerede idag etfast engagement .
Fællesskabet afimorgen kan ikke bebyrdes med mulige følger afkortfristede
politiske perspektiver afidag.Analyser pålang sigt erderfor nødvendige ,
forrettidigt atkunne forstå fremtidige problemer ogmuligheder pågrundlag
afsandsynlige ogmindre sandsynlige scenarier ,der omhyggeligt kanudvikles ,
analyseres ogvurderes ,ogiforhold til den interesse dehar,antages eller
afvises .Pådette grundlag kanlangsigtede teknologiske prioriteter udarbej­
des ogsikre ,atder bestandig udvikler sig nye P&U–former ,som svarer til
Fællesskabets ogfremtidige generationers behov .Enfælles politik pådet vi­
denskabelige ogteknologiske område xiden langsigtede målsætninger ogpriori­
teter erderfor ufuldstændig ogdårligt funderet .Sombidrag tildefinition
afsådanne langsigtede F&U~mål sætninger og-prioriteter foreslås det,atder
indledes etprogram forprognoser ogvurderinger pådet videnskabelige ogtek­
nologiske område (FAST),Etsådant program muliggør udviklingen afensammen­
hængende videnskabelig ogteknologisk politik pålang sigt .

Med henblik pådette målerderidet foreslåede program fastlagt tre hoved­
opgaver «Denførste vedrører overvågningen oganalysen afdeforskningsakti -
viteter ,der finder sted iFællesskabet ogiandre lande ,påområdet progno­
ser ogvurderinger .Denne information "bør suppleres gennem et "begrænset antal
■undersøgelser ,der skal kontraheres udadtil ,ogvilderefter tjene tilatplU-
vise potentielle konflikter ,problemer oglangsigtede muligheder for Fælles­
skabet .Denne information vil især kunne tjene til,med henblik påopfyldelse
affremtidige behov ,atanspore tilatsøge alternative veje for forsknings -
ogudviklingsaktioner .Nedenstående udvalg afforsknings -ogudviklingsprio –
riteter ville derved bedre kunne bidrage til enharmonisk udvikling afFælles­
skabet .Endelig omfatter dette program somtredje opgave udbygningen afet
nært samarbejde med deeksisterende faggrupper inden for Fællesskabet ,såsom
"Delegation a1•Aménagement duTerritoire eta1'Action Regionale "(DATAR)i
Frankrig ,"Science Policy Research Unit "iDet forenede Kongerige og"Insti­
tut ftir Angewandte Systemanalyse "iForbundsrepublikken lyskland ,Fællesska­
bets egne organer somf.eks .Det europæiske institut til forbedring afLeve –
ogArbejdsvilkårene ogdeinternationale organisationer ogprojekter ,Båsom
International Institute ofApplied System Analysis (iIASA ),International Fe­
deration ofIcstitutes for Advanced Study (IFIAS )eller OECD' sprojekt "In-
ter-Futures ".Det nævnte samarbejde skulle ikke alene bestå ienaktiv me­
ningsudveksling med nationale ,internationale ogFællesskabets forskningsin –
stanser pådette område ,men også føre til skabelse afetægte europæisk
prognosenet .
Programmet ,somiførste omgang fastsættes forettidsrum påfemår,skal gen­
nemføres afetteam på10eksperter ogmed budgetmidler afenstørrelse på4»4
millioner RE.Midlerne skal ikke alene dække omkostningerne for etbegrænset
antal kontrakter ,der ernødvendige til supplering afigangværende arbejde ,men
erogså for enstor del bestemt tiltilrettelæggelses -ogkoordineringsaktitri –
teter (seminarer ,workshops ,brainstorming-grupper ,offentliggørelse ,osv.).
Programmet skal være etførste skridt til løsningen aflangsigtede problemer .
Det erdet centrsle element ienforsøgsfase påfemår,hvormed Kommissionen
itilslutning tilrapporten "EUROPA plus 30",udarbejdet ihenhold til Rådets
resolution af14»januar 1974 ?ønsker atføre sitarbejde videre (rapportens
konklusion ,enanalyse ogdedera.f følgende aktiviteter ,erindeholdt idetal­
jerimeddelelsen COM ).

Sajnmenfattende foreslås detatindlede enforsøgsfase påfemår,foratder
kan indhøstes yderligere erfaringer iudnyttelsen afprognoseteknikker .Her­
udover skal det fastlægges ,hvad dervil kunne være den "bedste ogmest egne­
deorganisationsform foretpermanent organ forFællesskabet påområdet prog­
nosticering ogvurdering ienanden fase .
Det foreslåede FAST-program vilspille encentral rolle idenne forsøgsfase ,
somvil tage hensyn til koordineringen ogudnyttelsen afdeniFællesskabet
eksisterende prognosekapacitet ,idet den analyserer detil rådighed stående
resultater ogansporer til nye arbejder .Koordineringen af "beslægtede akti­
viteter under Kommissionen samt fællesskabsinstitutternes aktiviteter vil tid-
gøre enbetydningsfuld bestanddel afdenne forsøgsfase .
Efter udløb affemårsprogrammet påområdet prognoser ogvurderinger (FAST )
skal virkningen afFAST-bidraget tiludvikling afenlangsigtet F&U–politik
vurderes ,ogegnede forslag ,som bygger herpå ,udarbejdes .Denyeforslag vil
tage hensyn til denkritiske gennemgang afden samlede forsøgsfase ogdeilø­
betafdenne femårsperiode indvundne erfaringer .

-68-
XI.Slut Bemærkning er
Kernespørgsmål forFællesskabet ,såsom den økonomiske konkurrencedygtighed ,
sikringen afenergi –ogråstofforsyningen eller "bevarelsen afetmenneskevær­
digt miljø ogsamfund ,,"bliver *stadig mere afhængig afenfælles politik på
det videnskabelige *ogteknologiske område .Uden koordinerede aktioner påfæl-
lesskabsniveau lader desig ikke "besvare .Den europæiske dimension pådetvi­
denskabelige ogteknologiske niveau antager allerede reelle former .
Det gælder omenergisk at.videreudvikle Fællesskabets forskningspolitik .Vi­
denskabsmænd ogpolitikere ,industrifolk ogoffentligheden måmedvirke her­
til 0Demåerkende ,atforsknings –ogteknologipolitikken erdrivkraften
for den europæiske enhed afimorgen .

-69-
BILAQ I-BÅQGHJND
1.Baggrund og "begrundelse fordisse "retningslinjer forFællesskabets politik
pådetvidenskabelige ogteknologiske område ":
Den 14.1.1974 vedtog Rådet -udviklingen afenfælles videnskabs -ogteknolo­
gipolitik ,der omfatter koordinering afdennationale politik ogden fælles
gennemførelse afaktioner affællesskabsinteresse .Medhenblik herpå har
Rådet vedtaget fire resolutioner (seEFTnr.C7af29#1»1974 )»
1.Rådets resolution af14»januar 1974 omsamordning afden nationale poli­
tik ogomdefinitionen afaktioner affællesskabsinteresse pådet viden­
skabelige ogteknologiske område .
2.Rådets resolution af14*januar 1974 omDeeuropæiske P&llesskabers del­
tagelse iDen europæiske fond for Videnskab .
3.Rådets resolution af14.januar 1974 omDeeuropæiske Fællesskabers føj>-
ste handlingsprogram pådet videnskabelige ogteknologiske område .
4.Rådets resolution af14.januar 1974 omethandlingsprogram for progno­
ser,vurderinger ogmetodologi for Deeuropæiske Fællesskaber .
Særligt vigtige som grundlag fordisse retningslinjer erfølgende afsnit af
artikel 1iRMets resolution af14«januar 1974 omsamordning afden na <-
tionale politik ogomdefinitionen afaktioner affællesskabsinteresse på
det videnskabelige ogteknologiske området

-70-
"&)Medhenblik påatfas "blægge målene for ogvaretage udviklingen afenfæl­
lespolitik pådet videnskabelige Dgteknologiske område ,som indebærer
sazaordning afden nationale politik ogfælles gennemførelse afaktioner af
fællesskabsinteresse ,skal der inden for Fællesskabet gradvis iværksættes «
1«sammenholdelse ogundersøgelse afmedlemsstaternes nationale politik på
dette område ogsærlig afderes potentiel ,planer ,programmer ,projek­
ter,budgetter ,foranstal ranger ogmetoder ;
2.påvisning ,analyse ogsaunBenligning afdeafmedlemsstaterne tilstræbte
målforatklarlægge defælles mål,som kan komme påtale ,ogdeegnede
midler ogfremgangsmåder tilatnådisse ;
3.samordning pådeunder 1.og2.ovenfor fastlagte grundlag afdennatio­
nale politik med henblik på:
–atfjerne unødvendigt dobbeltarbejde oguberettigede parallelforløb i
denationale programmer ,
–atundgå udviklingen afafvigende tendenser ,som måtte være istrid med
medlemsstaternes interesser ,
–atøge effektiviteten eller nedsætte omkostningerne ved nationale ak­
tioner ogfællesskabsaktioner ved endeling afopgaverne eller eventu­
elt ved enkoncentrering afmidler eller personale ,
–gradvist atharmonisere fremgangsmåderne forudarbejdelse oggennemfø­
relse afJbllesskabets politik pådet videnskabelige område ;
4.definition afaktioner affællesskabsinteresse under hensyntagen til mu­
ligheden aftredjelandes ogisærdeleshed europæiske landes deltagelse i
visse afdisse aktioner ;
5.udvælgelse afegnede metoder ogmidler til gennemførelse afdisse aktio­
ner ;
6.konsultationer medhenblik på:
i)forudgående oplysninger omudviklingen afogperspektiverne forsamar­
bejde mellem medlemsstater eller med tredjelande med henblik påensam­
ordning afmedlemsstaternes holdning ogeneventuel fælles optræden ;
ii)som enhovedregel stræben efter enfælles holdning mellem medlemss es­
terne med hensyn til samarbejde medinternationale organisationer el­
ler inden for rammerne afdisse «
b)Tilgennemførelse afdeovenfor nævnte opgaver fremsender medlemsstaterne til
Kommissionen irette tid ogfør endelig beslutning pånationalt plan denød­
vendige ogforeliggende oplysninger ,med undtagelse afoplysninger ,der om­
fattes afmilitære eller industrielle hemmeligheder ".

Yderligere grundlag fordisse retningslinjer :DenafRådet den15.12.1975
godkendte meddelelse fraKommissionen "Enfælles politik forforskning og
udvikling "(EF-bulletin supplement 4/76);resultaterne afsymposiet i
Milano omvidenskabs -ogteknologipolitikken for Det europæiske Fællesskab
imaj 1976 ;arbejde iforskellige udvalg ,isærdeleshed Udvalget for
videnskabelig ogteknisk Forskning ,CREST ,ogDet europæiske Udvalg for
Forskning ogUdvikling ,CERD .
Med hensyn til forarbejdet til deher definerede udvælgelseskriterier for
Fællesskabets forsknings -ogudviklingsprogrammer ogprojekter sefølgende
dokumenter :
1.Mål ogmidler for enfælles politik for denvidenskabelige forskning
ogdenteknologiske udvikling (EF-bulletin ,supplement 6/72)
2.Handlingsprogram forpolitikken pådetvidenskabelige ogteknologiske
område (EF-bulletin ,supplement 14/73).

rKoordination afEF-medlemsstaternes FoU-politik
Almindelig
koordination
"Ressource ?__riàinfundsl îvICREST
4 ,
Koordination af J;
FoU-pol itikken Llr~:
1medlemsstaterne
(Rådets resolution af14.1.1974 )•!Landml 1U
»I I
L /
Sektorvîs |
koordination
Koordination af
FoU-aktionen
raeleaetek -
t«CCMGP
^råstoffer•De.t mon-:
-T
faDyp Ian­^lægning''Sundhed
11
meaiforsïpîn feksRnTmH ^Ressourcer ^
('Energi '>
on
reaktorer
'luranpei"Ixignipg
/itRESTri
m
Komciî ssionen
m se
ij-cottte-|
■"rrenseslan
^bTolpî|l pglîsunaPgsDe -sKyueTseSË*CCHGP
.3r2^Ressourcer .,
[ILandbrug !
»i i
•i i
jlandprugs -sœsls&iflgIndusArJ ~
1ilndustrlel !
■[teknologi ;
ras amatik
.<-CCM6r -
[luftfartTfenesteydël se/infrasl
•Alm.fremme ,af
;forskning ;
CIDST
videnskabelig og
teknisk information
ogdokumentation
referencematerl aler
ogstandardreference
■etoderruktur

/ Beslutning omFoU-programmer .•
IEF-lnsti tutionernes ogderådgivende organers roller
1 ά
Deneuropæiske gEuropa-Parlamentet
Domstol v 0
.ι 1.
Forberedelse Forslag tilFotl-p rogramer
:. ,. –<:t . ^-fl3val goginstitut .
r iC.E.S. "i y/^ioner under Koramissionen\
Programafg^reise ', B • >\X a 1 \
beslutning ; / i(CER[Y 1C.ST \
I sTTXL– \
1^ ^ jUafhsnqi çjTrSH–(\ Ë1RS IE® \
n... \ ■-/*- -iNt' M9'vere V-»™..,* g' I Udtalelse– 1% /-If*p,r-CT\\ .– oInitiatlv jÇ.Ç.R ImPFPFPl \/ \\ ?Forberedels8^«L^^J /
n I\ flcçR«j-r y;;,;,. ^ yuut , /–I [ \/I REST \\ (ICOPENUR J–|]OForberedelse jCPRAl /rnpFPFBl ' fI i\\ isssri ?"rra;u"\" ,~r==--«Bfli /faSBga :/ 7 \\ /',•■ [ r,f■ i(H/nrrm I\ L?.^" RJX*»t-* .•<1"<" 1*»"™\ /
• --UL,MUíLJ|aosj L T7TST \ J T– /
» ! I \Underudvalg H" / v'\\fptrpA /v.LLuu l : i\\ iCECA y\ j ■"/ \Arbejdsgrupper /r-^ ! \j\pccc I / X. ;y -^ i p-Na«• •»'* y *«^>1 ' I^.Særlige udvalg / – ( ">1 L|– 1–/
! \lfCMGfj'pCOMAC l/
! ' · \ !Α
J ! !^/ Gennemfflrelse /koordi nailon
; ! !- ! · !... :
| ! ;
><- -|COST !
E^pertgrupper
. EhD J

rBeslutning omFoU-progranmer
TT.Beslutningsprocessens forløb
Kâdgi vende programudvalgIfoft bestaehde'progcant -.mer/styrfngsudvalg torE^samordnet aktionBeslutningsniveau
Uafhsagige rådgiv­
er«/CER0Funktion
Europ .udv.forjFoU/,KoMissjonens ,udv,afuafnængige radgivere
CCMGP /COMAC
Kommissionens
tjenestegrene
CREST -arbejds -
qrupper
lnderudv.for CREST 0g
CPRA.CChCCG
CIRD/generaldirek -
toraterIdarbeidelse oggeonem -
:3reTsé afoespeci -rikke programmer ■
Adhoc-udvalg tilstøtte !
(forKommissionen ^
logKommissionen
Kqordinerings'gnTMtfsrrtuïSCtWïil » 1inr
>n-s
ÎKomrai ssionen3odkendal£e..og tore læg-
îlerfor Rââet am"O
CSTRådgivende yidenskabengrogjeknjsR.uavaTg und-E ^
^-Traktaten )
CRESTBådgi vende videnskabeligt
Konniss'oaen 8gX§adet3m=5=E
~~^appor ^"9il' \
!l\AIi \Godkepdelseiluîyj –i 1 w~~\yptalelsef i \
! '1 I! \Programforslag
; 1 –H f–i -rVO-Q1 ■I I > KMmmnt /m«R*Mi *1li Anmærkning
, ry ^–t 1
| Mtalelse ■ |
T J Videnskabelig ogtel^niski
Programafg0rel s rogramafgørel sS
udtal el/e
I/
se(højtstående empe5srolnd 0?ram§dTliiisstate |ne)ti1 forberetjel seafKommissionens forslag ogRådets afgørelseudtalelse
COR EFER
Rådet
ParlementJådets forberedende udv.rorafgøre !sen,(ned-rrwlllemsstaiernes fåste re*"*!iræsenfanterl H
beslutning oraFoli-prograM
jrogramaf gøreise
CESNødvendig udtalelse fra
Vlamentet forRådets®jfgørelse
fkpnooisk ogsgcial.t Ud­salg Tor .aroejgsparke-r ^jatiLpapteriråagi vende*"'javalg for Kommissionen oSE^
Ùd^
"E>
eno
rpknisk-viden -
oSocialpoliti sk-økonomi sliiratalel
FORHEL FORBEREDELSE jBESLUTNING
Udarbejdelse afdeformelle programforslag ca.6sidri ca.4mdr.PoTitisk udraieL
Anmærkning :1.IEKSF : rådgivende Udvalg for EKSF ogefter samstemmende udtalelse fraRådet harKommissionen beføjelse tilat
2.Denherviste beslutningsproces gælder ikke fuldt udfordirekte aktioner

-72-
ANVENDTE FORKORTELSER
CREST
CI0ST
CRM
CECA
CCF
CPRA
CCRR
COPENURComité de LaRecherche Scientifique etTechnique
Ausschuss für wissenschatf 11che und technische Forschung
Scientific and Technical Research Committee
Udvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning
Comité del'Information etdelaDocumentation
Scientifique etTechnique
Ausschuss für Wissenschaftliche und Technische
Information und Dokumentation
Committee for Scientific and Technical Information
and Documentation
Udvalget for videnskabelig ogteknisk Information ogDokumentation
Comite delaRecherche Medicale etdelaSante Publique
Ausschuss fürMedizinische Forschung und Öffentliche
Gesundheit
Committee onMedical Research and Public Health
Udvalget for medioinsk Forskning ogoffentligt Sundhedsvæsen
Comité Consultatif CECA
Beratender Ausschuss der EGKS
Consultative Committee of ECSC
Det rådgivende Udvalg for EKSF
Comité Consultatif pour laFusion Thermonucléaire
Contrôlée
Beratender Ausschuss fur Fusion
Consultative Committee for Fusion
Det rådgivende Fusionsudvalg
Comité Permanent delaRecherche Agricole
Standiger Agrarf orschungsausschuss
Standing Committee onAgricultural Research
Den stående komité for Landbrugsforskning
Comité deCoordination pour lesRéacteurs Rapides
Koordinierungsausschuss für Schnelle Brüter
Fast Breeding Reactor Coordinating Committee
Koordineringsudvalget forhnrtige Reaktorer
Comite pour l'Enrichi ssement del'Uranium
Ständiger Ausschuss fürUrananreicherung
Standing Committee onUranium Enrichment
Detstäende udvalg forUranberigning

-73-
BCR
CCG
CCMGP
CERD
CST
CIRDBureau Communautaire deRéférence
Referensbu'rô "dër~ Gemèi nschaft
Community Bureau ofReferences
Pœllesska'be'ts Reference"bureau .
Comité Consultatif général duCCR
Allgemeiner Beirat der GFS
General Advisory Commit tec ofthe JRS
Almindeligt râdgivende Udvalg forPPC
Comité Consultatif enMatiére deGestion deProgramme
Beratender Programmausschuss
Advisory Committee onProgramme Management
Rådgivende Udvalg forProgramforvaltning
Comité Européen deRecherche etdeDéveloppement
Europäischer Ausschuss fürForschung undEntwicklung
European Research and Development Committee
Deteuropæiske Udvalg forForskning ogUdvikling
Comité Scientifique etTechnique
Ausschuss für Wissenschaft und Technik
Scientific and Technical Committee
Detvidenskabelige ogtekniske Udvalg
Comité Interservice delaRecherche etduDéveloppement
Interdi rektionaler Ausschuss fürForschung undEntwicklung
Inerservice Committee onResearch andDevelopment
C0MAC
EMB0Comité dAction Concertée
Lenkungsausschuss Konzertierte Aktion
Steering Committee onConcerted Action
Styringsudvalg vedrarende samordnet aktion
Organisation Européenne deBiologie Moléculaire
Europ'àische Organisation furMolekularbiologi e
European Molecular Biology Organization
EURONET Reseau européen d'Information
Europâisches Informat ionsnetz
European Information Network
Deteuropsiske informationsnet

DEN E/ELLES POLITIK PA DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE OMRÅDE
BIND III
KORTFATTET ANALYSE AP DEOFFENTLIGE
BEVILLINGER TIL FORSKNING OGUDVIKLING
Maj 1977
«

-1-
KORTFATTET ANALYSE AP DBOFFENTLIGE BEVILLINGER TIL FORSiffTOTG OG
UDVIKLING
Indholdsf orteprielse
Forkortelser ogdefinitioner
Indledning
Bem&rkninger
Figur 1
Figur 2-10
Figur 11
Figur 12
Figur 13
Figur 14
Figur 15
Tabel la,Ib,lc
Tabel 2Offentlige "bevillinger til forskning ogudvikling
efter lande ,1970 –1976
Offentlige bevillinger til forskning ogudvikling ,
samlede offentlige bevillinger ogbruttonationalpro­
dukt efter lande ogfor medlemslandene under et,
1970-1976 (indeks 1970 =100)
Offentlige bevillinger til forskning ogudvikling ,
pr.indbygger ogefter lande ,1970 –1976
Offentlige bevillinger til forskning ogudvikling ef­
ter NABS-målgrupper for medlemslandene under et,
1974 -1976
Offentlige bevillinger til forskning ogudvikling ,
Deforenede Stater ogmedlemslandene under et,1970 -
1976
Offentlige bevillinger tilcivil forskning ,Defore­
nede Stater ogmedlemslandene under et,1970 -1976
Fællesskabsinstitutioner -bevillinger til forskning
ogudvikling ogsamlet budget 1970 –1976 (indeks
1970 -100)
Offentlige bevillinger til forskning ogudvikling
efter NABS-målgrupper ,1974 »1975 °S1976
Deenkelte landes ogFællesskabets bevillinger til
forskning ogudvikling
Nomenklatur til analyse ogsammenligning afvidenskabelige programmer og
budgetter (NABS )

FORKORTELSER OGDEFINITIONER
FoU Forskning ogudvikling
CHEST Udvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning
EQR Statistisk regningsenhed for Deeuropæiske
Fællesskaber medenværdi af0,888671 gram
■fint guld .Denne enhed svarer til enUS-dollar
førSmithsonian Agreement idecember 1971
Mio Million
D Forbundsrepublikken Tyskland
F Frankrig
I Italien
EL Nederlandene
B Belgien
UK Detforenede Kongerige
IRL Irland
DK Danmark
KJR-9 Deeuropæiske Fællesskabers nimedlemslande
USA Deforenede Stater
Fællesskabet –KEF Fællesskabsinstitutioner ,herkunKommissionen
for Deeuropæiske Fællesskaber
NABS Nomenklatur tilanalyse ogsammenligning af
videnskabelige programmer ogbudgetter

-3-
DTDLEMTÎIG
1*Idefølgende 15figurer og2tabeller angives hovedpunkterne iudviklin­
genimedlemsstaternes offentlige FoU-be villinger itidsrummet 1970 -1976 .
2.Størstedelen afdisse oplysninger erhentet iårsberetningerne fraunder­
gruppen "Statistik "iUdvalget forvidenskabelig ogteknisk Forskning
(CHEST ).Inogle tilfælde erderforetaget tidsmæssige korrektioner .Der
ertilføjet nogle generelle oplysninger omDeforenede Stater ogtilsva­
rende oplysninger omFællesskabets udgifter .
3.Alle data erudtrykt i1970-priser og-valutakurser .Ved beregningerne
blev deinational valuta udtrykte talværdier deflateret ved hjælp affor-
brugerprisindeks ,hvorefter deblev omregnet til EUR pågrundlag af1970–
valutakurserne .Dereraltså tale ombeløb ifaste priser ,somikke af­
spejler valutatilpasningerne siden udgangen af1971 «
4.For 1970til 1975 ertallene uddrag afmateriale ,der kan anses som ende­
ligt (devirkeligt opførte beløb forbudgettets forskningsbevillinger ).
For 1976 erdertale omoverslag (oprindelige budgetter forforsknings -
bevillingerne ),somigivet fald erdeflateret vedhjælp afprisindeks -
medianen for samme år.
5.Ifigur 1,11,12,13og14udtrykkes tallene iabsolutte værdier ,dvs.
1EUR.Denne regningsenhed anvendes iFællesskabets statistikker .Ifigur
2til 10og15(sammenligning afFoU-udgif terne medandre økonomiske
størrelser )angives tallene somindeks ,og1970 ervalgt sombasisår .

BEM /ERKNINGER
Enanalyse afnedenstående figurer ogtabeller gørdetmuligt atfastslå
følgende :
–Siden 1970/71bemærkes somgenerelt fænomen enstagnation ideoffent­
lige udgifter til forskning ogudvikling ialle Fællesskabets lande ,
dog medundtagelse afTyskland ,hvor samme fænomen først gørsig gæl­
dende fra 1973 *
–Deoffentlige forskningsbevillinger stiger nulangsommere end medlems­
staternes samlede offentlige budgetter ogbruttonationalprodukt .Dette
kantyde på,atFoUinogle årikke erblevet betragtet som enpriori­
teret sektor ,derharkrav påenforholdsvis større stigning end de
samlede offentlige budgetter .
–Medens deoffentlige FoU-bevillinger iFællesskabet stagnerer ,har man
siden 1975 iDeforenede Stater kunnet iagttage enfornyet vækst .Selv
hvis man kun serpådecivile forskningsbevillinger ,øges afstanden
(USA-1976-udgifter pr.indbygger :35EUR;EUR-9-I976-udgifter pr.
indbygger :21,5 EUR).
–FoU-bevillingernes beskedne delafFællesskabets budget isammenligning
medtilsvarende procentsatser imedlemsstaterne måsærlig fremhæves :
Fallesskabet –KEF EUR –9
% 1o
1974 1,82 3,70
1975 2,06 3,36
1976 1,87 3,25
Gennemsnit 74-76 1,90 3.44
(beregnet pågrundlag afpriser ogvalutakurser i1970 )

-5-
-Man kan se,hvor ringe endelafFællesskabets "bevillinger ,der går
til PoU,når man sammenligner med FoU-bevillingerne imedlemsstaterne
under et
1976 Samlede bevillinger EQR-9 7234*2 mio EUR
1976 Bevillingen tilinternationalt
samarbejde EUR–9 730.1 mio EQR,dvs.10.1%
1976Fœllesskabsbevillinger
–Endelig erdet værd atlægge mærke til,atFællesskabets bevillinger i
højgrad koncentreres ommålgruppen energi ,somudgør 64%afdet samlede
beløb .Efter faldende værdi følger derefter målgrupperne sundhed ogin­
dustri medhenholdsvis 15-16% og12–14$affællesskabsbevillingerne .
Målgrupperne landbrug ,samfundsforhold ogjorden ogatmosfæren tegner
sighver forca.2$afdet samlede beløb .7234,2 mio EUR
730,1 mió EüR,dvs.10,1#
93,0 mióEÜR,dvs.1,3^
*)Ireal værdi i1976 =11,5 milliarder RE.

'Figur 1
!r:*•"" : *rn:i t~ ".* •r. .r.;13 »n.; «;, . .... : ·. : · . .·· 1... ; ·
j i OFFENTLIGE BEVILLINGER TIL FoU 1970-1976 ■... ; i–|–
1! : . : : i, :1:-1 •:
< . ..... J i« j
) .•.»Priser ogvalutakurser 1970 –- j ~-\* ;•
■.*ί£Υ>:>|–- ... ........_.. _.; ■_* ; ·.. *...
! : ι :. !·· ·■■;-- "τ.····· ·-τ ·.···■· =:-■■ -·
I { " : ~T"-î~ ,.;_v ;■ ;" •"
| ' 1 . ; –""i r "~ "r "T~""T"""■; 1'T- ti<»- •>
i I ■ ■' , i. ;: ;: i-..i :'.' : ' •
:'~,..cc~: ;
j ..''• ^ : •!"_J ■■
!! "i'K •' -
I JaI ••• .... .
; :lO * j •
: £ J–––J. 1_■ !_ < j
' ..l2t1v *!•>?£ -ÍJJC . •

4
I Figur :10 •-'' ° lr•!"•••• ; ,• •• ■•ji" ■v: ;• •:• :.;.\i;r>'!'!i
. •' 0FFEKTLIG3 BSVILLHTCfER TIL FoTJ : , • j:! •I•"i'Ij•,I;|• ! .•'j
il... ii :|l.i-:J .; j i ; _; ;!
!.... _ 1 :SAMLEJT OPTÉfiTLIGT BuBGET ••' • ■;■,:i ■Priser ogvalutakurser l^O-j .j.j \Aa.^OZ't0O ; . U
I; bhjttonationalpeoiukt ' :•. -ii•:i |;•j•j•|-; I",j:: '|:'T:| j"";"iij |j
i • i • , : • ....| •'»•|'j I.. i' |ii'i • i ri'i'»»:Ii » • i•i
ii-.-.T-rrri"■" -"iti-r-:-j-:r"":;rT :"■'T"i.j:-tT I■Til -T!~r..:VTi -i:^ 1■:i■L -i/■■ ■•..il
i • •••- .-V ***- ;-f ,...... ;.7:..• •:.. . '.. :•j-;|./; i.•ljj ; . * ; •r,j, J, J:i."Ii I • 'j''•{«• J .i.,, ;.!.1 J ».{.. 'J
1i A*' :■!.! '! :i'iI.i'I-i'r. i!i■j';!•i./ 1j
Iwln ■ i-''y:\Tnr--i i:-J...:i:••• / Ui"!:'li-- ; :i!'!M !!I!- 'i \ 1rTrrh ^
ιγ:Δ·\χη^ν:^\-ν \ΊΜ. -Ι."!..ι: ^.:ΐ·.·!·Ί.^ί .!! :■/ϊ I-Μ. * Γ / ι · · ί' ♦ . γ. .Γ ..· :ι 1 · ι 1· · « .···!.. Ιι ■\ / . ιW i _ X • .1 ■ I I « •I ' I 1 § '
i fr :/ ;[i/ ~i;':.r■. • 1'!:; • s■i « ii •i■:' •■ :; •!/'■ >i •i'-i-■. •f
• ./ . \ • l j :■i'•i •ji:-.- ::"r/.i-..i \ •i!..^./..i .1ii.: .i..I:• ,-•*■■■«-M j-, -■-<■
I !■■:■■ /. ·/'■-· .··- ··· 'ι ··■ ■' =^· ^–> ····\-:ιίίΓ:!/ .; =ί » ! : • |/. ••jf-' iS - * ~"*i \ . – N , I ! |'•l '' • ! \
1 -s -4/"7 j-Nj - /i-rx-f-;-?-"7 r
i - ' ; i!i .. i./ T •i .:I • :/ : •i . •
- •.S -i~;-"-i- ;/V'1' ; •! ">!•'•/ A ''"-J I
!; ■ «i »j';''i j vi___i uJ....: ;
i ;-w3?5..h.'fx.?i:.?V r-^;• -ri:?f-:-??
i _.--I^va .77 .T*s:r?;•r/ ■r*..TJ-:-V- . , \: : .. .i : , :| • •-i • I : .
!!■!::"H :iM-I -■!ri-v :!:it,V-Vrr 1">+v!
!•-q -^-M -Wrk -■!'j--^ :H:."-t-v" ■
! !>>. :/ri":.V.„' :ftr 'i!li : 1 •...I•.UK. :.x.i.. .-i-
4η -4X1. ;-........... -π-^ρ ·- ·-ν ,':· . :|. ; ί "· I: I | . 7 ··.· ·I.ιΙ'!:.·ι·:· .» ί ''/ ■,. .! . .: ·..:· ·-·;·Ι·■ ·ί
1■·! ·:·· :■·■!:·:··'■■<· ·■·, ■=:, ·ΐ |'·'.:·.ί/ι-; ·(;ι· :■::ί■.:|; ι.:· ·ιι .I ... / . ...ι .·· .»·. Ι !.· .ι4<ιΛ 1. ·...ι–ι....... -ι„ i- r;~;-r"/!•;■ -:/:jrhrrf .;-T'.-v;:I;i 1 . / ' ■ • • :I I t t I .I 1-I f 1S • lιί' /ί : :;··:·:.·Ί ··V :Γ! :Γ"Ϊ"'·' ]"'■'!·'|
'■■■■ΐ,!·-■-τ··. >'··■:·;· ■">·;·.··,· ,ι·;■τΙ· γι""-·;··:(τγιγ/"Γ;··'ι
.··.1 :■'/ < ■\··Λ:.ι' .·:"ι!Α· !!·--.ί··::|–ρ.I ;·ί"■·!.!'!"/ !'··!-"ί »
:.. .ΐ!:^ ../ ·^ι-:!.«.ί. :.</ .;·»«..·· ·.■!..· ■!/ ··,· ··:"■"Γ"*""" '· ϊι·!.;· :/χ". ·Ν^ί · :··!·'ί ΐ! ·*
',.·Μ'Γ ι Ι"ΐ''* Γ. ·■!, .\Χ' '
1 !... . .ili •'!■'Anc\<'~' ! > I ' ' ' L ■*<C0L-';-"-' ! 1 ' 1–1
\ • 1

-.··:« .· ·,1 ■·ι · ···:·· »· »ί.'· 'ι·;
i ! i r . i • ; . :
. : :OPF22TTLIG3 BS/ILLH.'GER TIL FoU
» »
> ;SAMLST OPFSITLIGT KJEG3T •-■ ■ ■
( . *: i s:•• i•• I !I
'• • • ! 1 1 ' • s i.;"•
• . ,BKJTTONATIOITALPRDIUCT '
; ••! ! î ■L.i:..■•.!. !..1
••• ••,-••*•: • :*•rr*f*; *"|– :" 'r%"* "*•«""f-"» **,
! • •'!. i î '• r «•. j • . i •i I• » ■ [
': :frtlr ;-vi'/!■■
r• "r- ;• •••:r !
*• •/ v f ■ ; • • . •i s...•""* •tf'O *'*** "** ~ * t... j j
1 ■ ■;• : ■/i .!!*"*•"■ :i■*•!; ']:I•.
./ ,./ ••« } i..,..«.
. , ;/ .,/ { \. ,i.| ';;.t\
..•{ jI ./■..).■ -V ...i-––U I--i.–f«
i• ;/.7 i:i-i-I.'...!'i- ji■
, / J T'T"' ■"i- '!">"
! / :■i:; !■; i;I::4tA 1-• />< r- ir-r - i:-!r.! i, ;
: ! J/. ... •-
I / •i Î. ■i;
: :· ί:Λ!:-Ί:·.::· ::|α:!Λ.!·
ι '■ ! · ■ ι !·ι ι!:.·
....... !„!λλ:<'-' » 1 | ■–< ■ ··ί--*- ··{
■'ivv – . ; f ; .
?^.L.£J_.?v .„?r?t„.iJ_2!;J.1j.'.-;:jj...
: • 1■ ' ■.1V "'.I - :j'. ..
;' ■ •"T i•! |•I'.:;!| ■■'•''
!.. L..-.D^ '.i.._i i--i !.l
; *,*"r •» ? i . . 1 ::.i > . i>- Γ'':.ί;■I., ; !'ί .|·:! ,|'
i .- j t.1 \ ! •:'> !■: I !.
</ ! *j''i ,.' '/ '" "I ;!'T.-.:"
// • > ! i ;.■ :
i i i t... .1.-L._j ;i.... ' .
4Figur 2
'i :i:j!\ ■|'j
:I:!:;'!:!!i' !: !:!:i
. ♦ \ . J I. ... * *..
:"I'"'T '1 i. . I■-••• ! I • I
•Il Priser ogTOlutakurser 1970 | ....^2^0rJ.Q0
i'!i I-i:J.:.;...: *u.J. i.J: >.
•.••!r I" i; irr. •; I-:-.:!": {••!
F\ i••!•:[-i i'i•i■-i 'i'!:'L-.! ■:::\"v'1 'i':l'i' !
ϊ:1·:| ϊ:Ι-Ί"!" ΐ::'!"ί:' !;ϊ !'■ί·Π;·--1::ί·Γ "-Ί."Π
i 1-LrJ-...Jl.L:i;
I:iJïi'Lll-ll'ï IJ :■irr/T;: iirVj^r ;. II..:!.. . .1 I...i -I--. I...::...: .-r JL.L.J -L iJ. L L:L_.^.L.
ι.ΓΓ.! !.= · ·.':· ··!». !·'·ί·· :ί'■·· '·:·.·!>'ί:Ι· ! !ι
i•; : ì-;rrin.q.':-:':.--i iv;- •:;! li .r– 1I . ..:.i i.' .dUAJ.i .4 . i
l:r !'.i•J i• i 1!i 'i|:.i:ti•! i:... ; ?r..: .:
il ■■!'!:• :ji-Ii. Ir:i;"."I :.i
i"f?ri:i -i"f:rJ;"Ej±prr'jTT"i"I-i !...'.cL'::.Li tJ.-UiJ:!:.!.-:L::I: 1. i
Si : !!••• .I I"v!-: i:
!';Ί.Τ.Ί ,ΐ;·|ΐ!;'Χ ;.[Γ!.Ι:.Ι1 ^...]_:.ι1[.ϊ Π [rrrin:•:i7.LTr.ra'[XiiB:r:n:nT : :
■-i ...... ..... .....,.................. ......... ... ... ,
i. ...i-..! J A L..:.L
I I 'j* i--i'j i I i';'
;:I:'I•!..■' I•' i••I .. i.:I •.'/ I !''Iί ! ί: I ■ !i.: J.I' :I...;! ■.... •!:I;i;I. vi/..! : i....... .
.uJ.J ;L.L.I. -i. 'yL.L A i..
yjK I; ;'/• 1x' / • •' •* J••ii*! ! !•' • J"I•fi*'' • • .^ t"■*. –
!...f/ •J.'"|.i,.i.,..! i. :-i ;
i:A- I:!J i I !j;'i : !
!... Y i,"j:;; TV :''/j 7i
'jf*r>L i- » ...< «J < 1
i.;»»i© ,i:** ;.*rt 'fi i.tv:.|';r
i.. i • i • i ■ . • . » •.i i !
! .î...a : ...il. L..:.^i ... !......

Fimir 11
i ■piiîOTi -.O;J 197c ' –-----
;• I ■ '/ i . ■' 1 i" ■\
i • ;/ ■ : ; \
; j - /■-•; ,: : : ■"\
-sr_'"t 'Vvr.' / rr.".....;. . - -
i ■■/■■■■■. r::::;-:..:."- -
|''"'"^' "''"^ ^
•' . _ , i ' '
^It'ï »–• ...... --- - ^ ^ , . . - ^ .
/" ^!' ---- - "~~. ■ -, ; '
; ( " ' ! y * _
II .
i >

Fi^ur 12
iOPPEiTLIGE BEVILLIL TG3H TIL -PoU EFrr3RITABS-J.IALGHaPPSR'l'974 -1976
! I . ; . - :i. ■■ .i"- i r.r :•.J !. :,!...: j •: :
i iKJR-9 PRISER OGV ALUTAKURSER 1970 '!.~: ...L!..J ... i ' : . :
] i • ;..i.:..•! . . ; iv-i ; •.
'... ■f'ii r'""i""' .r" "i
!LT!" :r": .:.I!'KCo .... !..:L..; L.'.'.
1 : •! j ; . 1 j ;.; .; j *;
î - ~–; ;\-:* ~
j . 1 . v ... I . :: * „..Î :
« •;; ; ;.;■!• ;•; 1Ut •i i'HL ;
i' ■ I ■ I ;.. ..... 1 , ; j
i ;i...-. liJ;i 1• 1 Lil'j •• .
t : '' . • •.' : ; ■:• l i ' : i ! .' :
1-J .„L.. ;! ;i_; î ....... .._
Í JOiUXÜT 00.ATCOSa^ESLI –:-«U» L– :
• • I •• •
I-iSXiiSSlGSLlGS 0L20n'^5SBj wfl,L ... .•_?«v : ; ■! j
K2HIESK3LIG SUÎIDIÎSD j ;J| •_ •\ .... I 1 !
|r LANDBRUG * '2jl '-J i1 !•"lZLj "'
;vLJs.hwjstri ' |T' -tT/H" "_L~!
j j.;..7•samfundsforhold _.J '.1 '■ rL..V .
! i!._8.KMjiiïf .i.._ .I.yo,,L • ^–1 . ' .....:J J
9..PORSV AR J.'J.éco I j j
j-10.VID3 :iSICA3ELIG UDVIICLIIIG .S'°° ' 11 L': !
I–T_=TOTAL L..!. uo •!:::'^ n 7.
... -''ÎQ </
!
1 ■ . V

Fif-ur 13
í\ ":"!\.L. T y,-n L-A/''fv_;•?--;v1970-157 ^ ••'•• • ¡
Friser valir n/urr*r 1Q7^ ... . i
. , , ..... . ..... . .:'r:*i
| ' : : : :.i i .i■ I i : : !'! :■'t ■■ : . ■"_'
jv dU r\ : ' ' '' ' ' ■ ' '
''U-3A*X I75- .:._j
:'y-J . . '• 163^-1
■ ■ t i 1 I..
: : ; ; , . o *liï 6
; ■ » }*'>'0ITM ' •! ' !" i 1 i 1..« ' !'
' ~
t . ..; .. .!. .. .: :.j...! . '_J2-j
!.. | ■ ^ ^ ^ :r.iu:v cj' ' ;. !
' 1 ;_ : ;:; ■:' 'I j
: ; <2-70 <-7ï
' ' ..... ■

_ _ Pignr 14
'P •~T :' : 1 ;.1..i.'!' : '1;1.i '> :' : i :.v • ; :
• OFFEKTLIGE BEVILLTKCER TIL CIVIL FORSKNI1JO USA/EUR-9 1970-197' • .
I .'! ., ■ 1 j * I 1 1 • 1 i -• *
j Priser ogvalutakurser 1970 '. i:.i !: J :;J-_!_i'i_•_J !
'' J , j 1;.I' r i':i.;■.j.i~j. i :j ' i >
|J__.i _j ;;''I•!.,i .1''j j '■!']•^''j''■ 'j''•;~.j •j
| : ''■' ^i•'■ | I''!j- ' •j 1 jI'■j j1;• ; i.
I" ; : ;i 1 ■i j ;| ■:.!';_J '_''' '
ij~ _ i..:.:.:! .1;..| j:i i '
j"'[ " {"":' ■j■'t■-; " ■j ::1 j '''1 1'*i 1 ^ 1
■! i ; ..!..i■:I_1.ì-'! .: ...,.■.i:.';.! E-UR. Co-J ' :
\ •„ I ■'' 1-ì■' ! •.i. \
1 1 | ' , ; , ,r.| : 1':..".;r' )J!_..j ; I ';( i|
^ ' ' f ' ' ' ; ■ I ''"'"il''!' 1'' . ' • : i"""| * l
;y!": " i ^ •'i •"lr-eur fJ.-.
.'• i {-■" i :"ï7".' i"; i" /"S i""
i......f _■ J...I: _„L j
I • ■ :'' 'j' ; •• •• , . -i-j,-.« -t
• -'j.i f. -t?7~

Kifrur 15
Priser or,valut nkuroer 1970
•Ji~L ■ t1
-;^70 =<00 .\.<J_:■" ' /
!.
• I / !
! \
-<410–.1 '; i
... /
;/ '
__ ! ;
/ • :
/ 1
/ ,
. . ----- -
\ '
v''
*
r / •i
//
'·7.-Γ
ΟΓ. \ /J
//

Μ·3 !
1
2
3
4
cs
6
7
8
9
10
ri.i
AL 1OFFENTLIGE BEVILLTTTOZT ?TIL FoU EFTER MBS-TM LGRUPPER -1974
i1000 EUR.priser ogvalutakurser 1970
D F I NL Βυκ ]IRL DK EUR 9
43.419 58.346 6.440 3.412 5.986j
10.343 618 1.677 130.241
66.082 85.504 4.686 16.138 4.176 33.616 1.359 1.776
I
I213.337
97„156
»89.216 15.719 22.761 i 11.481 44.768 1.089 7.544 289.734
275.485 |
i150.48168.980 j
iI
13.166 i
ι36.655 110.869 70 2.960 ι65S.666
I
43.452 j69.125 11.549 !
I24.914 |
]10.885 j68.202 7.315 9.898 !
I245.340
.193.143[244.704 23.401 21.375 .24.539 260.525 4.736 9.942 782.365
103.952 21.452 6.042 I 21.422I
12.325 |
i12.929
I
I909 i
I4.195 183.226
105.414 114.988
ι33.892 8.368 6.317 36.364
iI
2.826 305.169
303 331 673.67920.025 |
i i12.582 1.587813.090 j663 !
I1.824.957
1.330,349 463.980[ ·
201.070I
[188.409
I131.458 347.313 2.784I
61.632 |
iI
j2.726.995
8.824 6.145
I14.969
2,561.783S
1.980.299 I391.804 338.692 245.409 1.738.019 18.880 103.113 7.377.999

TABEL 1b
! Oj^'aJTLIGE BEVT LLDTGER TILFoUEFTER NABS-MjSLOKJPPEft 1Q7 1)
11000 ECTRf priser ogvalutakurser 1970
NABS DI F
1I
iNL Β UK IRL DK El'R 9
1 46,145!60.177
I!
4.703
ι3.846 5.491 10.473 591 1.844 133.270
2 66.230 89.182 .I
5.375 21.511 3.206 38.365 1.5 -55 •1.657 227.091 J
i
3 109.966 97.309 11.226
I
I23.814 8.532 49.908 1.455 δ.271I
I310.481
4 272.394 171.882 74.637 7.846 29.195 113.275 1413.054 |672.424
5 48.511 77.057 12.599 27.877 9.783 69.031 8.436 10.565 263.859
6 189.921 285.729 43.746 17.281 29.562 192.169I
|4.53110.322!
773.261 ï
7 126.010 22.038 6.047 26.402 10.811 14.863I
|1.3874.530 212.088
8 109.511 111.457 36.172 8.908 7.924 35.093 3.981 313.046
9 284.981 591.472 14.200 12.765 1.524 720.352 .783 1.626.077
10 1.330.157 481.719 215.105 199.554 115.607 308.605 2.585 63.941 2.717.273
\.-In.i. 8.221 9.433 17.654
IALT2.583.826 1.996.243 423.810 . 359.237 221.635 1.552.134 20.691 108.948 7.266.524

OFFENTLIGE BEVILLINGER TIL FoU EFTER NABS-MALGRUPPER -1976
i1000 EUR ,priser ogvalutakurser 1970
NABS D F I NL • Β UK IRL DK EUR 9
1 46.282 60.181 6.773 3.882 6.645 10.626 655 1.980 137.024
I
I 2i
| 59=817
i88.637 6.037 25.167 3.442 39.840 1.669 1.903 226.512
3 !106.365 . 99.652 17.070 25.701 -
l10.352 49.940 100 7.850 318.330
4 273.215
I
I162.862 97.716 7.679 30.248 122.808 212 3.256 697.996
5 48,94978.758 j
I13.091 27.716 10.431 65.392 8.622 10.936 263.895
6 178.106 208.587 32.032 19.073 31.566 117.681 4.438 10.286 601.769
7 110.140i
| 25.243
I! .6.413 24.634 13.666 16.925 1.519 5.227 203.767
8 116.254 98.180I
34.822 10.618'11.331 40.740 87 4.394 316.426
9 288.419 562.638 12.858 12.893I
1.433
i784.894 856 1.663.991
ι
10 .304.678 473.331 209.153 215.207 119.093 377.575 2.757 70.642 2.772.436
n.i. !
i
i6.276 4.159 8.465 13.129 32.029
IALT j
f
i2.532.225 1.864.345 440.124 381.035 238.207 1.639.550 21.359117.330 |
i7.234.175

TABEL ?
• DEEHKELTE LAKDES OGFÆLLESSKABETS BEVILLINGER TILFoU
»
1
Priser ogvalutakurser 1970
År! . ..
11.Samlede "bevil .EUR912.Bevillinger tilint .samarb ^UR93.Fœllesskabsbevillinger Î
Mio EURIndeks
1970 =100 IMio EUR i%af 1 Indeks
1970 =100Mio EUR i%af 1 i%af2 Indeks I
1970 =100 ?
.1970 6.047.5 100,0 682,4 11,3 100,0 68,9 1,1I
10,1 |
!100,0
I
1971 6.799,2 112,4 639,4 9,4 93,7 61,5 0,9
i
!89,3
j
1972 j7.077,5 117,0 677,5 9,6 99,3 67,4 1,0 9,9 97,8 î
1973I
7.432,8 122,9 780,6 10,5 / 58,5 0,8 7/5 84,8
1974 7.378,0 122,0 788,0 10,7 115,5
ι ,66,1 0,9 8,4 95,9
1975 7.266,5 120,2 748,1 10,3 109,6 80,0 • 1,1 10,7 116,1
1976 7.234,2 119,6I
730,1 10,1 107,0 93,0 1,3 12,7 134,9

NOMENKLATUR TIL ANALYSE OG SMMMLIGTOTG AP VIDENSKABELIGE PROGRAMMER
OGBUDGETTER fWABS )
Kapitel 1-Udforskning ogudnyttelse afjorden ogatmosfæren
Kapitel 2-Udformning afdemenneskelige omgivelser
Kapitel 3–Beskyttelse ogfremme afden menneskelige sundhed
Kapitel 4–Produktion ,distribution samt rationel anvendelse afenergi
Kapitel 5-Landbrugets produktivitet ogteknologi
Kapitel 6-Industriel produktivitet ogteknologi
Kapitel 7-Samfundsforhold
Kapitel 8-Udforskning ogudnyttelse afrummet
Kapitel 9–Forsvar
Kapitel 10-Almen videnskabelig udvikling

BILAG A:Finansieringsoversigt
I."FREMME AFFORSKNINGSPROJEKTER AFINDUSTRIEL BETYDNING "
A.FØRSTE DEL :INTER VEETTI ONSBEVTLLIN GER
1.BUDGETPOST :
Kapitel 39»artikel 390 .
2.BUDGETPOSTENS TEKST :
Forskningsaktioner pådetteknologiske ogindustrielle område .
3.RETSGRUNDLAG :
EØF-traktatens artikel 235 *
4.BESKRIVELSE AF,FORMÅL MEDOGBEGRUNDELSE FORAKTIONEN ":
4*0 .Beskrivelse afaktionen
Kommissionen yder inden forderammebevillinger ,dererafsat på
Fællesskabernes almindelige budget ,ogpådebetingelser ,der
senere fastsættes afRådet ienforordning ,økonomisk bistand ved
hjælp afkontrakter tilgennemførelse afforskningsprojekter af
industriel interesse ,derudarbejdes afpersoner ,firmaer eller
virksomheder ,someretableret iFællesskabets forskellige medlems­
stater ,ogsomønsker atsamarbejde påfællesskabsplan ,eller som
allerede har indledt etsådant samarbejde .
4.1 .Formålet med aktionen
Fremme afinnovationskapaciteten ,først ogfremmest hossmåog
mellemstore virksomheder .Projekterne skal bidrage til atgennem­
føre desektorpolitiske mål ,Kommissionen harfastsat ogopfylde
etaffølgende kriterier :
–besparelse eller mere rationel udnyttelse afenergi ogråstoffer
-beskyttelse afmiljøet ogforbedring afleve-ogarbejdsvilkårene

-indførelse afnye teknologier ,som kan bidrage tilindustriel
omstrukturering
–styrkelse afkonkurrenceevnen påverdensmarkedet ogforbedring af
den teknologiske "balance
–oprettelse afnye arbejdspladser
–forbedring afden økonomiske ligevægt mellem regionerne .
Begrundelse for den aJction .der ervalgt til atrealisere disse mål
–Stats -ogregeringscheferne ,forsamlet iKøbenhavn den 14.og15.
december 1973 ,henstillede ,atFællesskabet mere aktivt skulle ud–
"bygge enfælles politik med henblik påsamarbejde påalle områder
inden forindustri ,videnskab ogteknologi .Ministerrådet vedtog den
14«januar 1974 »atdet fremover var Fællesskabets opgave atfastsætte
målene ogatformulere enjfælles politik pådetvidenskabelige og
tekniske område .
–Rådet vedtog den 14.marts 1977 detfjerde program for økonomisk poli­
tik påmellemlang sigt .Iforbindelse med fremme afsmå ogmellemstore
virksomheder fastsættes særlige aktioner til fordel for innovations -
orienterede virksomheder .
–Parlamentet vedtog den 10.maj 1977 en.resolution omforanstaltninger
for deområder ,hvor visse medlemsstater måerlægge betydelige patent -
oglicensafgifter tiltredjelande .
–Industrivirksomheden eretnødvendigt instrument iinnovationsprocessen .
Innovationskapaciteten kan fremmes vedassociering eller samarbejde
mellem virksomheder ,somerhjemmehørende iforskellige medlemsstater .
Disse virksomheder harundertiden svært vedatfinde enegnet offentlig
partner tilatgennemføre nogle afderes industrielle forskningsprojek­
ter.Fællesskabet børtilskynde disse firmaer tilatgennemføre forsk­
ningsprojekter afindustriel interesse eller støtte samarbejdet ved
økonomisk bistand .

5.AKTIONENS FINANSIELLE VIRKNINGER (iERE)
5.0.Finansielle virkninger påudgifterne
5.0.0 .Flerårig tidsplan
1078*) 1979 1980
Behov
=forventet indgåelse af
forpligtelser for "bevil­
lingerne (imio ERE)
Hidtil udarbejdede andre
forslag 2 5 6
IALT 2 ! 5 6
5.0.1 .Anvendelsestakt ilø"bet afdet kommende regnskabsår
1.kvartal 2.kvartal 3.kvartal 4.kvartal
0,5 mio ERE 0.5 mio ERE 0,5 mio ERE 0,5 mio ERE
5.0*2 .Beregning
I "betragtning afområdets art ogkontrahenternes kvalifikationer
erdet ikke muligt atudarbejde enensartet beregningsmåde for
alle deberørte sektorer .
CREST ogetrådgivende udvalg som senere vilblive nedsat ,vil
■under alle omstændigheder blive hørt om,hvordan midlerne skal
anvendes påhvert område .
ν
6.K0NTR0L0RDNING
-Videnskabeligt tilsyn føres aftjenestemændene iDGXII
-Gennemførelse afbudgettets Finanskontrollen
-Tjenesten forkontrakter under GDXII sørger forårlig kontrol med
udgifternes formelle rigtighed .
*)Det skal bemærkes ,atKommissionen harforsynet denne konto idetfore­
løbige forslag tilbudget for 1978 medetp.m.,fordi dette område endnu
ikke var færdigbehandlet .

-4-
B. ANDEN DEL :SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM ENNY AKTION
7.SAMLEDE FINANSIELLE VIRKNINGER FOR AKTIONEN FOR HELE DEN FORVENTEDE
V ARIGHED (iERE)
7.0.For udgifterne
13OOO 000 ERE over 3år(løbende aktion ).
8.OPLYSNINGER OMDET PERSONALE OGDEDRIFTSBEVILLINGER .DER ERNØDVENDIGE
TIL GENNEMFØRELSE AF AKTIONEN
8.0.Nødvendigt personale inden for alle kategorier udelukkende til
gennemførelse afaktionen :
8.1.Eventuelt yderligere personale ,der skal søges omtil denne aktion
9.FINANSIERING AFAKTIONEN
Bevillinger ,som skal opføres påfremtidige "budgetter :
5mio EREi1979
6mio EREi1980 .

-5-
II."FORSKNINGSPROGRAM FOR PROGNOSER OG VURDERINGER INDEN FOR VIDENSKAB OG
TEKNOLOGI "
A. F0RSTE DEL :
1.BUDGETPOST :3362
2.BUDGETPOSTENS TEKST :
Langt idsprognoser
3.RETSGRUNDLAG :EØF-trakt atensartikel 235
4.BESKRIVELSE AF,FORMÅL MED OGBEGRUNDELSE FOR AKTIONEN :
Rådet vedtog ienresolution af14«januar 1974 etforskningsprogram
for prognoser ogvurderinger inden for videnskab ogteknologi .Iper-
spektivundersøgelsen "Europa plus 30"»som byggede pådette program ,
understregedes nødvendigheden afenprognose –ogvurderingskapacitet
påfællesskabsplan tilstøtte ved definitionen aflangsigtede aktioner
Det program ,derforeslås ,bygger påovennævnte resolution ogden
undersøgelse ,dererforetaget påbasis heraf (Europa plus 30).
Programmet skal bidrage til atdefinere langsigtede forsknings –og
udviklingsmål og-prioriteter .Herunder hører tilsyn med allerede
eksisterende prognose -ogvurderingsorienteret forskning inden for
oguden for Fællesskabet ,påvisning afpotentielle konflikter ,pro­
blemer ogmuligheder ,somberører Fællesskabets langsigtede udvikling ,
tilskyndelse tilalternative forsknings -ogudviklingsaktioner til
løsning heraf ogoprettelse afetprognosenet inden forFællesskabet .
Arbejdet består hovedsagelig itilsyn ogsamarbejde medallerede eksi
terende forskningsvirksomhed pådette område ,herunder også tilrette­
læggelse affagseminar erogmøder iarbejdsgrupper suppleret med et
begrænset antal forskningsopgaver ,nårdeternødvendigt medyderlige
information .

-6-
5.AKTIOHMS FINANSIELLE VIRKMUGER (iERE)
5.0.Finansielle virkninger på,udgifterne
5.0.0 .Flerårig tidsplan
Forpligtelsesbevillinger 1ERE
Udgifternes art 1978 1979 1980
!1
1981 1982
–Personale
–Kontrakt erosv .400 400
232 200432 400
567 600464 500
535 500496 500
503 500528 500
238 900
IALT 632 600 1000 000 1000 000 1000 000 767 400
Betalmgsb evi11xnger
Udgifternes art 1978 1979 1980 1981 1982Senere
regnskabsâr
–Personale
–Kontrakter
osv .400 4OO
132 200432 400
497 300464 500
545 100496 500
513 100528 500
318 300 71700
IALT 532 600 929 700 1009 600 1009 600 846 800 71700
5.0.0.1 .Beregning
(Inkl .flerårige overslag )
a)Personaleudgifter
Behovene erblevet anslået udfra etpersonale på10:
-6ansatte ikategori A
-1ansat ikategori B
-3ansatte ikategori C.
Ved "beregningerne tages der udover disse ansatte også hensyn til
følgerne afRådets beslutninger af21.12.1976 omtilpasning af
vederlag tiltjenestemænd iDeeuropæiske Fællesskaber samt af
justeringskoefficienterne ,idet det behov ,somopstår ved even­
tuelle forhøjelser somfølge afudviklingen idetgenerelle
prisniveau iFællesskabet ,hypotetisk medtages .

-7-
Der anvendes samme satser som ved udarbejdelsen afdetreårige
overslag for 1978 til 1980 .Ved "beregningen afomkostningsstig -
ningerne indtil 1982 "blev følgende indekstal lagt til grund :
1978=108 ,1979=116 ,1980=124 ,1981=132 ,1982=140 .
Ta)Kontraktudgifter
I"betragtning afområdets art ogkontrahenternes kvalifikationer
erdet ikke muligt atudarbejde enensartet "beregningsmetode .
Detiudkastet tilbeslutning (artikel 3)nævnte rådgivende udvalg ,
vil under alle omstændigheder "blive hørt ommidlernes anvendelse .
5.0.0.2 .Anvendelsestakt for "betalingsbevillingerne iløbet afregnskabsåret 1978
1.kvartal 2.kvartal 3.kvartal 4.kvartal
120 000 130 000 140 000 152 600
6.KONTROLOKDNIN g(herunder kontrol meddetudførte arbejde )
Kontrollen udøves efter Kommissionens almindelige bestemmelser .
B. ANDEN "DEL :SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM ENFY AKTION
7.SAMLEDE FINANSIELLE VIRKNINGER AFAKTIONEN FOR HELE DEN FORVENTEDE
V ARIGHED (iERE)
7.0.Omkostninger for
–Fællesskabernes budget 4400 000
–denationale forvaltninger
–andre nationale sektorer
Samlede omkostninger 4400 0004400 000 ERE
ERE
ERE
4400 000 ERE

-8-
7.1.For indtægterne
-fæl1esskab sskat aftjenestemændenes løn
–tjenestemændenes "bidrag til pensionsordningen .
8.OPLYSNINGER OMPERSONALET :
8.0.Nødvendigt personale inden for alle kategorier' udelukkende til
gennemførelse afaktionen
-10ansatte (kategorier jf.pkt.5.0.0.1 .).
8.1.Eventuelt .yderligere personale ,der skal søges omtil denne aktion .
efter atmulighederne for atanvise personale inden for generaldirek -
toratet erefterprøvet
–Kommissionen haridet foreløbige forslag til "budget for 1978 søgt
omtilladelse til atansætte dette personale som supplement til
deallerede ansatte .
9.FINANSIERING AFAKTIONM :"bevillinger ,derskal opføres på "budget tet(erne )
1978 til 1982 .