[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 8.2.2010

KOM(2010)28 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

Evaluering af gennemførelsen af foranstaltningen vedrørende førtidspensioneringArtikel 9 i bilag VIII til tjenestemandsvedtægten ogartikel 39 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansattei De Europæiske Fællesskaber

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

Evaluering af gennemførelsen af foranstaltningen vedrørende førtidspensioneringArtikel 9 i bilag VIII til tjenestemandsvedtægten ogartikel 39 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansattei De Europæiske Fællesskaber

Retsgrundlag for førtidspensionering : Artikel 9, stk. 2, i bilag VIII til tjenestemandsvedtægten og artikel 39 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte.

Denne evalueringsrapport udarbejdes i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i bilag VIII til vedtægten, ifølge hvilken Kommissionen inden fem år skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, hvori foranstaltningen vedrørende førtidspensionering evalueres. I artikel 9 fastsættes følgende:

"Ansættelsesmyndigheden kan i tjenestens interesse på grundlag af objektive og konkrete kriterier og gennemsigtige procedurer efter almindelige gennemførelsesbestemmelser for de pågældende tjenestemænd beslutte ikke at nedsætte pensionen med 3,5 % for hvert år, der er frem til den alder, hvor tjenestemanden ville have opnået ret til alderspension[1]. Det samlede antal tjenestemænd og midlertidigt ansatte, der hvert år går på pension uden nedsættelse af pensionen, må højst udgøre 10 % af det samlede antal tjenestemænd i alle institutioner, som er udtrådt af tjenesten det foregående år. Denne procentsats kan variere fra år til år mellem 8 % og 12 %, såfremt den samlede sats over to år ikke overstiger 20 %, og budgetneutraliteten overholdes. Desuden kan Kommissionen efter fem år ud over den evalueringsrapport, den skal fremlægge, i påkommende tilfælde også fremlægge et forslag om fastsættelse af den årlige maksimumsprocent på mellem 5 og 10 % af samtlige institutioners tjenestemænd, der året forinden er gået på pension, jf. EF-traktatens artikel 283."

Ifølge artikel 39 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte finder ovennævnte bestemmelse anvendelse på følgende vilkår:

"Ansættelsesmyndigheden kan i tjenestens interesse på grundlag af objektive og konkrete kriterier og gennemsigtige procedurer efter almindelige gennemførelsesbestemmelser beslutte ikke at foretage nogen nedsættelse af pensionen til midlertidigt ansatte for et antal på højst otte midlertidigt ansatte i alle institutioner i et hvilket som helst år . Det årlige antal kan variere, dog med et gennemsnit på ti hvert andet år og under overholdelse af princippet om budgetneutralitet . Kommissionen forelægger inden fem år Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, hvori denne foranstaltning evalueres. Kommissionen fremsætter om nødvendigt et forslag i henhold til EF-traktatens artikel 283 om ændring af det maksimale antal efter fem år."

- OVERHOLDELSEN AF ARTIKEL 9, STK. 2, I BILAG VIII TIL VEDTÆGTEN OG ARTIKEL 39 I ANSÆTTELSESVILKÅRENE FOR DE ØVRIGE ANSATTE

- Denne rapport ser nærmere på, om antallet af tjenestemænd og midlertidigt ansatte, som hvert år er gået på pension, uden at der er sket en nedsættelse af deres pension, overholder den maksimumsstats, som er fastsat i vedtægten, og på overholdelsen af princippet om budgetneutralitet ved gennemførelsen af foranstaltningen.

A) DET FAKTISKE ANTAL PENSIONERINGER OG OVERHOLDELSEN AF PROCENTSATSEN

- A.1) Overholdelsen af procentsatsen på 10 % (artikel 9, stk. 2, i bilag VIII til vedtægten)

Siden 2004, hvor foranstaltningen trådte i kraft, har der været seks runder med førtidspensionering uden nedsættelse af pensionsrettighederne. For alle institutionerne tilsammen er der i alt 387 tjenestemænd og midlertidigt ansatte, som er gået på pension under de seks førtidspensioneringsrunder. Det svarer til 10,06 % af de i alt 3 846 tjenestemænd og midlertidigt ansatte ved alle institutionerne, der er gået eller går på pension mellem 2004 og den 31. december 2009. Dette tal viser, at bestemmelsen i vedtægten er overholdt i referenceperioden som helhed.

FØRTIDSPENSIONERING UDEN NEDSÆTTELSE AF PENSIONSRETTIGHEDERNE (ARTIKEL 9, STK. 2, I BILAG VIII TIL VEDTÆGTEN) ALLE INSTITUTIONERNE TILSAMMEN |

År | Antal pensioneringer (art. 52) året før | Antal førtidspensioneringer (art. 9, stk. 2, i bilag VIII) | % pensioneringer uden nedsættelse af pensionen Overholdelse af art. 9, stk. 2, i bilag VIII x≤10 % | % pensioneringer uden nedsættelse af pensionen Overholdelse af art. 9, stk. 2, i bilag VIII pr. toårsperiode ≤20 % |

2004 | 484 | 47 | 9,71 % |

2005 | 559 | 63 | 11,27 % |

2004-2005 | 1043 | 110 | 10,55 % | 20,98 % |

2006 | 558 | 56 | 10,04 % |

2007 | 689 | 68 | 9,87 % |

2006-2007 | 1247 | 124 | 9,94 % | 19,91 % |

2008 | 769 | 71 | 9,23 % |

2009 | 787 | 82 | 10,41 % |

2008-2009 | 1556 | 153 | 9,83 % | 19,64 % |

I ALT (2004-2009) | 3846 | 387 | 10,06 % |

Første toårsperiode: 2004 og 2005

I denne periode var der i alle institutionerne tilsammen 47 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i 2004 og 63 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i 2005, som gik på førtidspension uden nedsættelse af pensionsrettighederne. Det svarer til 9,71 % af de i alt 484 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i alle institutionerne tilsammen, som gik på pension i 2003[2], og 11,27 % af de i alt 559 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i alle institutionerne tilsammen, som gik på pension i 2004; tallet ligger altså tæt på 10 % (10,5 %) for den første toårsperiode (20,98 % i alt for 2004 og 2005). Disse tal overholder vedtægtens grænse på 10 %.

Anden toårsperiode: 2006 og 2007

I denne periode var der i alle institutionerne tilsammen 56 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i 2006 og 68 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i 2007, som gik på førtidspension uden nedsættelse af pensionsrettighederne. Det svarer til 10,04 % af de i alt 558 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i alle institutionerne tilsammen, som gik på pension i 2005 i henhold til artikel 52, og 9,87 % af de i alt 689 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i alle institutionerne tilsammen, som gik på pension i 2006 i henhold til artikel 52; tallet ligger altså under 10 % (9,94 %) for denne anden toårsperiode (19,91 % i alt for 2006 og 2007). Disse tal overholder vedtægtens grænse på 10 %.

Tredje toårsperiode: 2008 og 2009

Selv om 2009 ikke ifølge vedtægten skulle indgå i den femårige evalueringsrapport, har det været nødvendigt at medtage dette år, fordi der i vedtægten henvises til overholdelsen af en samlet sats for pensioneringer på 20 % over to år. Antallet af pensioneringer er analyseret for de tre toårsperioder, som der foreligger oplysninger om: 2004-2005, 2006-2007 og 2008-2009.

I perioden 2008-2009 var der i alle institutionerne tilsammen henholdsvis 71 og 82 tjenestemænd og midlertidigt ansatte, som gik på førtidspension uden nedsættelse af pensionsrettighederne under de to runder. Det svarer til 9,23 % af de i alt 769 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i alle institutionerne tilsammen, som gik på pension i 2007 i henhold til artikel 52, og 10,41 % af de i alt 787 tjenestemænd og midlertidigt ansatte i alle institutionerne tilsammen, som gik på pension i 2008 i henhold til artikel 52. Den samlede procentsats for de to runder i 2008 og 2009 ligger altså under 10 % (9,83 %) for denne tredje toårsperiode (19,64 % i alt for 2008 og 2009). Disse tal overholder vedtægtens grænse på 10 %.

- A.2) OVERHOLDELSEN AF ARTIKEL 39 I ANSÆTTELSESVILKÅRENE FOR DE ØVRIGE ANSATTE

- Fra 2004 til 31. december 2009 var der i alt 10 midlertidigt ansatte, som gik på førtidspension. De fordeler sig som følger:

- 2 MA i 2005 (EP)

- 2 MA i 2006 (EP)

- 3 MA i 2007 (2 EP og 1 KOM)

- 3 MA i 2008 (EP) og

- 3 MA i 2009 (EP).

- Dette antal ligger langt under det, som vedtægten tillader, nemlig op til otte pensioneringer af midlertidigt ansatte pr. år for alle institutionerne og et gennemsnit på ti hvert andet år.

B) OVERHOLDELSEN AF BUDGETNEUTRALITETEN

Beregningen af de samlede omkostninger ved foranstaltningen, siden den trådte i kraft i 2004, er foretaget ved hjælp af den samme metode, som blev anvendt ved udarbejdelsen af den tilsvarende finansieringsoversigt ("Revisionsrettens metode") , da den nye vedtægt blev vedtaget.

Da rapporten ifølge vedtægten skal fremlægges "inden fem år" , og evalueringen derfor skal omfatte en femårig periode, er 2009-runden ikke medtaget i beregningerne af budgetneutraliteten i modsætning til de beregninger, som bruges til at kontrollere overholdelsen af procentsatsen for antallet af pensioneringer, hvor det var nødvendigt at medtage 2009. De pensioneringer, som er medtaget ved beregningen af budgetneutraliteten, er altså dem, der har fundet sted under de fem runder, som blev gennemført fra 2004 til 2008.

For at bevise, at foranstaltningen er budgetneutral, er de samlede omkostninger til førtidspensionering af de 304[3] personer i alle institutionerne tilsammen, som udtrådte af tjenesten mellem 2004 og den 31. december 2008, blevet sammenlignet med de budgetmæssige omkostninger, som ville være opstået, hvis de samme personer var gået på pension ved det fyldte 60. år[4]. Da det desuden er konstateret, at 71 % af alle førtidspensionister [5] ville være nået op på den maksimale alderspension, jf. vedtægtens artikel 77[6], senest otte måneder efter at være fyldt 60 år, er der også foretaget en sammenligning for denne situation[7]. Der er ikke foretaget nogen sammenligning vedrørende pensionering ved det fyldte 65. år, da medarbejdere, som bliver ved med at arbejde, indtil de fylder 65 år, i sagens natur ikke er interesseret i førtidspensionering.

De samlede omkostninger til førtidspensionering beregnes ved at lægge to faktorer sammen: omkostningerne til selve pensionen, som antages at skulle udbetales til de 304 førtidspensionister fra den dag, de går på pension, til den antagede statistiske dødsalder[8], og omkostningerne til deres afløsere i den samme periode.

Ved beregningen af omkostningerne til afløserne antages førtidspensionerede AD'er at blive afløst af AD5, AST/ex-B af AST3 og AST/ex-C af AST1. Ved beregningen af lønudviklingen for afløserne er der anvendt en sats på 3,4 %. Denne sats svarer til den årlige lønudvikling, som kan forventes i de kommende år ud fra det karriereforløb, som er fastsat i bilag 1B til vedtægten. Ved beregningen af udlandstillægget for afløserne er der anvendt en sats på 13,3 %[9]. Ved beregningen af de samlede omkostninger til afløserne er alle bidragene til pensionsordningen desuden medregnet. De således beregnede samlede omkostninger til førtidspensionering er derefter blevet sammenlignet med de samlede omkostninger til pensioner til de samme personer og deres afløsere i tilfælde af pensionering ved det fyldte 60. år[10] eller i den alder, hvor de ville være nået op på den maksimale alderspension.

Ud fra beregningerne kan man konstatere, at når man sammenligner omkostningerne til pensioner til førtidspensionister med omkostningerne til deres pensioner, hvis de går på pension ved det fyldte 60. år, er fordelen for institutionerne i gennemsnit på 56 507 EUR pr. person for hele den periode, hvor pensionen udbetales. Der konstateres desuden en fordel på 139 262 EUR, når man sammenligner de samme omkostninger med de omkostninger, som ville opstå, hvis de pågældende gik på pension, når de havde nået den alder, hvor de ville være nået op på den maksimale alderspension.

Det skal bemærkes, at anvendelsen af en lønudviklingstakt på 3,4 % ifølge bilag 1B til vedtægten (i stedet for 2,3 %) og anvendelsen af en gennemsnitlig statistisk dødsalder baseret på den forventede levetid ved fødslen (75 år for mænd og 81 år for kvinder og ikke 80 år for mænd og 84 år for kvinder, som er den forventede levetid ved 60 år) ved beregningen svarer til de værst tænkelige situationer for beregningen af omkostningerne til foranstaltningen. Hvis man anvendte en lønudviklingstakt på 2,3 % ved beregningen af lønningerne til afløserne og en højere forventet levetid, ville institutionernes besparelser være endnu større. Man har dog valgt at anvende "det værst tænkelige scenario" for at sikre sig, at gennemførelsen af foranstaltningen er budgetneutral.

Denne analyse og de beregninger, som er foretaget på grundlag af de faktiske tal for de 304 førtidspensionister, som gik på pension mellem 2004 og udgangen af december 2008, viser, at foranstaltningen under alle omstændigheder er budgetneutral. Med hensyn til tjenestemændenes fordeling i alderspyramiden støtter denne foranstaltning, der fungerer som et effektivt redskab til forvaltning af de menneskelige ressourcer, indsatsen for at forny medarbejderstaben, især i institutioner, som er blevet pålagt at fungere uden personaleforhøjelser, såsom Kommissionen. Tjenestemændenes voksende interesse for denne foranstaltning, som giver sig udslag i et stigende antal ansøgninger, er endnu en god grund til at videreføre foranstaltningen. Kommissionen mener derfor ikke, at det er hensigtsmæssigt at benytte sig af muligheden i artikel 9, stk. 2, sidste punktum, i bilag VIII. |

OMKOSTNINGER TIL FØRTIDSPENSIONERING* ÅRLIG LØNUDVIKLINGSTAKT (BILAG 1B TIL VEDTÆGTEN*) |

SAMLEDE OMKOSTNINGER for de 304 førtidspensionister og afløserne indtil den antagede statistiske dødsalder ♂: 75 år / ♀: 81 år | GENNEMSNITLIGE OMKOSTNINGER/PERSON for hele den periode, hvor der udbetales pension ( ~22 år i gennemsnit) | GENNEMSNITLIGE OMKOSTNINGER/PERSON/ÅR |

BESPARELSER FOR INSTITUTIONEN ved førtidspensionering ved det fyldte 60. år eller ved 70 % |

For alle de 304 pensionister for hele den statistisk anslåede periode, hvor der udbetales pension | 60 år | 17 178 042 € |

70 % | 42 335 727 € |

Pr. person for hele den statistisk anslåede periode, hvor der udbetales pension | 60 år | 56 507 € |

70 % | 139 262 € |

Pr. person pr. år for hele den statistisk anslåede periode, hvor der udbetales pension | 60 år | 2 568 € |

70 % | 6 330 € |

*Lønudviklingstakt: 3,4 %; justeringskoefficient: 3,48 % (anslået gennemsnit for hele den periode, hvor der udbetales pension).

**Beregningerne pr. person pr. år anføres kun til orientering, da der er brugt tilnærmelsesvise gennemsnit ved beregningen af de årlige omkostninger.

BILAG

1. Bilag 1: Generelle bemærkninger om de vigtigste elementer, som er anvendt

2. Bilag 2: Elementer, som er anvendt ved beregningen af omkostningerne

3. Bilag 3: Figurer

4. Fordeling af førtidspensioneringerne på de enkelte institutioner (2004-2008)

5. Antal pensioneringer i henhold til artikel 52 (år n-1) og antal personer, som er blevet udvalgt til førtidspensionering i alle institutionerne tilsammen (2004-2009)

6. Fordeling af førtidspensioneringer på mænd og kvinder i alle institutionerne tilsammen (2004-2008)

7. Fordeling af førtidspensioneringer på ansættelsesgrupper i alle institutionerne tilsammen (2004-2008)

8. Bilag 4: Fire eksempler på beregning af omkostningerne til førtidspensioneringer og pensioneringer ved det fyldte 60. år og/eller ved 70 %.

BILAG 1

GENERELLE BEMÆRKNINGER

OM DE VIGTIGSTE ELEMENTER, SOM ER ANVENDT VED BEREGNINGEN AF OMKOSTNINGERNE TIL FORANSTALTNINGEN VEDRØRENDE FØRTIDSPENSIONERING

Beregningerne er baseret på tre elementer: omkostningerne til pensionerne , omkostningerne til pensionsbidragene og omkostningerne til afløserne . Omkostningerne til pensionerne og omkostningerne til pensionsbidragene har en negativ indvirkning på EU's budget. Denne negative indvirkning opvejes dog rigeligt af det tredje element, nemlig omkostningerne til afløserne, hvilket betyder, at foranstaltningen vedrørende førtidspensionering alt i alt er fordelagtig for EU's budget.

1) Omkostningerne til pensionerne er beregnet for følgende tilfælde:

førtidspensionering

pensionering ved det fyldte 60. år

pensionering ved 70 %

Indvirkning : budgetomkostninger

Ræsonnement : Førtidspensionisten får udbetalt sin pension i et større antal år, end hvis han var gået på pension ved det fyldte 60. år (eller ved 70 %), og pensionens størrelse gør det ikke muligt at opveje de yderligere omkostninger.

2) Omkostningerne til pensionsbidraget – forskellen mellem bidraget fra henholdsvis pensionister og afløsere indtil det fyldte 60. år (eller 70 %), vægtet med forskellen med hensyn til afløserens (lavere) bidrag, hvis pensioneringen først sker ved det fyldte 60. år (eller 70 %).

Indvirkning : budgetomkostninger

Ræsonnement : Pensionsbidraget er lavere, fordi bidraget fra en ung, nyansat medarbejder er lavere end det bidrag, som ville være blevet betalt af en højere lønnet medarbejder, som nu er gået på pension. Tabet skal imidlertid vægtes med højere lønomkostninger til afløseren og dermed et højere bidrag ved det fyldte 60. år (eller ved 70 %) på grund af de løntrin og forfremmelser, som sidstnævnte allerede vil have opnået på det pågældende tidspunkt, i sammenligning med det bidrag, som afløseren for pensionisten ville have indbetalt, hvis pensionisten først var gået på pension ved det fyldte 60. år.

3) Omkostningerne til afløseren – lønforskellen mellem pensionister og afløsere indtil det fyldte 60. år (eller den alder, hvor tjenestemanden har ret til en pension på 70 %), vægtet med forskellen med hensyn til afløserens (lavere) løn, hvis pensioneringen først sker ved det fyldte 60. år (eller 70 %).

Indvirkning : besparelse

Ræsonnement : Førtidspensionering gør det muligt at erstatte pensionisten med en ung, nyansat medarbejde i den laveste lønklasse. Fordelen skal dog vægtes med højere lønomkostninger til afløseren for førtidspensionisten ved det fyldte 60. år (eller ved 70 %) på grund af de løntrin og forfremmelser, som denne allerede vil have opnået på det pågældende tidspunkt. Den stilling i en højere lønklasse, som bliver ledig, har ingen indvirkning, både fordi bestemmelserne i den nye vedtægt kræver, at der er et minimum af forfremmelser til rådighed i hver lønklasse, hvilket betyder, at budgetmyndigheden er forpligtet til at tildele de manglende forfremmelser, og fordi institutionerne er forpligtet til at foretage en planlagt gennemsnitlig forvaltning af forfremmelserne som fastsat i vedtægten.

BILAG 2

ELEMENTER, SOM ER ANVENDT VED BEREGNINGEN AF OMKOSTNINGERNE

Alle de elementer, som er anvendt til beregningerne, er de elementer, som PMO anvender til at beregne pensionen til de pågældende pensionister.

Dødsalder : Beregningerne er foretaget på grundlag af den gennemsnitlige forventede statistiske levetid ved fødslen (ref. Eurostat): 75 år for mænd og 81 år for kvinder.

Afløserens grundløn : differentieret alt efter pensioneringsåret:

Pensionering mellem: | AD | AST1 | AST3 |

1.7.2004–30.6.2005 | 3998 | 2440 | 3123 |

1.7.2005–30.6.2006 | 4086 | 2493 | 3192 |

1.7.2006–30.6.2007 | 4180 | 2551 | 3265 |

1.7.2007–30.6.2008 | 4239 | 2586 | 3311 |

1.7.2008–30.6.2009 | 4366 | 2664 | 3410 |

Førtidspensionering

Årlige omkostninger til førtidspension | Grundløn x procentsats pension x 12 [pic] For personer, hvis pension ikke når op på eksistensminimum på grundlag af den erhvervede pensionssats, er det den pension, som PMO rent faktisk udbetaler, som medregnes (anvendelse af en procentsats på grundlønnen for en AST0101): fra 1.7.2004 til 30.6.2005: 2341,61 fra 1.7.2005 til 30.6.2006: 2393,13 fra 1.7.2006 til 30.6.2007: 2448,17 fra 1.7.2007 til 30.6.2008: 2482,44 fra 1.7.2008 til 30.6.2009: 2556,91 |

Samlede omkostninger til pensionisten indtil død | Årlige omkostninger til pension x (gennemsnitlig dødsalder – pensioneringsalder + 1) |

Samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død | [pic] Den årlige lønudvikling er beregnet ud fra det karriereforløb, som er fastsat i bilag 1B til vedtægten (3,4 %). |

Bidrag fra afløseren | Betaling af bidrag (10,9 %) fra afløseren i perioden fra pensionistens alder ved førtidspensionering til pensionistens død |

Omkostninger til førtidspensionering | Samlede omkostninger til pensionisten indtil død + samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død – bidrag fra afløseren |

Normal pensionering

Pensionsprocent | Pensionsprocent, hvis pensionisten havde arbejdet til det fyldte 60. år, dvs. (60 år – alder ved pensionering) x 2 % + pensionsprocent ved førtidspensionering [pic] Pensionen kan højst udgøre 70 %. Alle procentsatser over 70 % gælder for pensionister, der modtager eksistensminimum (% * AST0101) – se forklaringer under Årlige omkostninger til førtidspension |

Årlige omkostninger til den kommende pensionist ved det fyldte 60. år | Grundlønnen for pensionisten ved det fyldte 60. år under hensyntagen til den gennemsnitlige årlige stigning pga. løntrin og forfremmelser, dvs.: Sidste månedlige grundløn x 12 x årlig stigning (60 år – alder ved førtidspensionering) |

Samlede omkostninger til den kommende pensionist indtil det fyldte 60. år | Summen af grundlønningerne for den kommende pensionist indtil det fyldte 60. år under hensyntagen til den gennemsnitlige årlige stigning pga. løntrin og forfremmelser |

Årlige omkostninger til pensionisten fra det fyldte 60. år til død | Pensionsprocent ved det fyldte 60. år x de årlige omkostninger til den kommende pensionist ved det fyldte 60. år |

Samlede omkostninger til pensionisten indtil død | Årlige omkostninger til pensionisten fra det fyldte 60. år til død x (dødsalder – 60 år) |

Samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død | Den årlige lønudvikling er beregnet ud fra det karriereforløb, som er fastsat i bilag 1B til vedtægten (3,4 %). |

Den kommende pensionists bidrag indtil det fyldte 60. år | Samlede omkostninger til den kommende pensionist indtil det fyldte 60. år x 10,9 % |

Afløserens bidrag indtil pensionistens død | Samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død x 10,9 % |

Omkostninger til normal pensionering | Samlede omkostninger til den kommende pensionist indtil det fyldte 60. år + samlede omkostninger til pensionisten indtil død + samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død – den kommende pensionists bidrag indtil det fyldte 60. år – afløserens bidrag indtil pensionistens død |

Pensionering ved 70 %

Pensionsprocent | Loftet på 70 % anvendes kun på personer, hvis pensionsprocent ved det fyldte 60. år ikke overstiger 70 %. For personer, hvis pensionsprocent ved det fyldte 60. år overstiger 70 %, er de årlige pensionsomkostninger lig med omkostningerne ved pensionering ved det fyldte 60. år. |

År, som kræves for at nå op på 70 % | (70 % - pensionsprocent ved 60 år) / (2 % + 5 % x pensionsprocent ved 60 år) [pic] De ansatte erhverver flere pensionsgivende tjenesteår efter det fyldte 60. år (yderligere 5 % af de pensionsrettigheder, som er erhvervet ved det fyldte 60. år) |

Pensionsalder | Alder svarende til 60 år + det antal år, som er nødvendige for at nå op på 70 %, dog max. 65 år. |

Årlige omkostninger til den kommende pensionist ved 70 % | Sidste månedlige grundløn x 12 x årlig stigning (alder ved 70 % – alder ved førtidspensionering) |

Samlede omkostninger til den kommende pensionist indtil 70 % | Summen af den kommende pensionists grundlønninger indtil 70 % under hensyntagen til den årlige gennemsnitlige stigning pga. løntrin og forfremmelser |

Årlige omkostninger til pensionisten fra 70 % til død | 70 % x årlige omkostninger til den kommende pensionist ved 70 % |

Samlede omkostninger til pensionisten indtil død | Årlige omkostninger til pensionen efter 70 % indtil død x (dødsalder – alder ved pensionering ved 70 %) |

Samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død | Den årlige lønudvikling er beregnet ud fra det karriereforløb, som er fastsat i bilag 1B til vedtægten (3,4 %). |

Bidrag fra den kommende pensionist indtil 70 % | Samlede omkostninger til den kommende pensionist indtil 70 % x 10,9 % |

Afløserens bidrag indtil pensionistens død | Samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død x 10,9 % |

Omkostninger til normal pensionering | Samlede omkostninger til den kommende pensionist indtil 70 % + samlede omkostninger til pensionisten indtil død + samlede omkostninger til afløseren indtil pensionistens død – bidrag fra den kommende pensionist indtil 70 % – afløserens bidrag indtil pensionistens død |

Udlandstillæg | 13,3 %: procentsats anvendt ved beregningen af det foreløbige budgetforslag for 2010 |

Justeringskoefficient | Den gennemsnitlige anvendte justeringskoefficient på 3,48 % er beregnet på grundlag af de foreliggende årlige tal: Justeringskoefficient 2004: 7,02316 % Justeringskoefficient 2005: 5,94000 % Justeringskoefficient 2006: 5,09164 % Justeringskoefficient 2007: 4,48229 % Justeringskoefficient 2008: 3,00952 % Skøn for justeringskoefficient 2009: 3,00952 % og fra 2010: 3,00 % Gennemsnit: = 7,02316 + 5,94 + 5,09164 + 4,48229 + 3,00952 + 3,00952 + 3*16)/22 = 3,48 % |

Bilag 3:

Fordeling af førtidspensioneringerne på de enkelte institutioner (2004-2009)

[pic]

[pic]

[pic]

[pic]

EUROPA-KOMMISSIONEN

[pic]

RÅDET

[pic]

EUROPA-PARLAMENTET

[pic]

DOMSTOLEN

[pic]

REVISIONSRETTEN

[pic]

DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG

[pic]

REGIONSUDVALGET

[pic]

AGENTURER

[pic]

[pic]

Beregningseksempel for en førtidspensionist, som går på pension ved det fyldte 56. år Sammenligning af omkostningerne ved førtidspensionering og pensionering ved 70 % (ved det fyldte 63. år)

[pic]

[pic]

[pic]

[1] I henhold til vedtægtens artikel 77.

[2] I henhold til artikel 52.

[3] En person, som havde ret til at benytte sig af denne foranstaltning, trak sin ansøgning tilbage, hvilket reducerede det samlede antal pensioneringer i perioden 2004-2008 fra 305 til 304.

[4] Pensionering som omhandlet i artikel 22 i bilag XIII til vedtægten.

[5] 216 personer.

[6] 70 % af den sidste grundløn.

[7] Ved beregningen af denne situation gik man ud fra, at de resterende 29 % også gik på pension ved det fyldte 60. år.

[8] 75 år for mænd og 81 år for kvinder (kilde: Eurostat).

[9] På grundlag af gennemsnitssatsen for de tillæg, som indgår i Kommissionens budget.

[10] Pensionering som omhandlet i artikel 22 i bilag XIII til vedtægten.