MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG - Enkle og papirløse rammer for told og handel

Indhold

Baggrunden

Indledning

1. Baggrunden

2. Udfordringerne

2.1. Hvad forventer erhvervslivet af toldmyndighederne?

2.2. Hvad forventer samfundet af toldmyndighederne?

2.3. Konklusion

3. Målsætningerne

3.1. Radikal forenkling og modernisering af lovgivning og procedurer

3.2. Interoperabilitet ved hjælp af konvergerende IT-rammer

4. Hvordan kan disse mål nås? - Foranstaltningerne

4.1. Forenkling af toldlovgivningen og integrering af sikkerhedsaspekter

4.1.1. Generel brug af elektroniske angivelser og elektronisk dataudveksling

4.1.2. Betydeligt færre toldbehandlinger

4.1.3. En samlet sikkerhedsstillelse

4.1.4. Fælleseuropæiske tilladelser

4.1.5. Revision af bestemmelserne om toldskyld og rollerne for toldstederne ved de ydre grænser og inde i EU

4.1.6. Nye roller for de erhvervsdrivende og speditørerne

4.1.7. Et retsgrundlag for nye værktøjer og arbejdsmetoder

4.1.8. Elektroniske signaturer, elektroniske dokumenter og elektronisk arkivering

4.1.9. Standardisering og harmonisering af informationskravene

4.2. Rationalisering af forretningsgangen ved hjælp af moderne teknologi

4.2.1. Grænseflader mellem toldmyndigheder og mellem toldmyndigheder og erhvervsdrivende

4.2.2. Sikre betalinger via internettet

4.2.3. Et samlet elektronisk adgangspunkt til EU for de erhvervsdrivende

4.2.4. Gennemsigtighed

KONKLUSION

Bilag 1: Handlingsplan

Bilag 2: Væsentligste omkostninger og fordele for erhvervsdrivende og toldmyndigheder

Baggrunden

Denne meddelelse bygger på Rådets resolution om forenkling af toldprocedurer [1] samt Kommissionens foregående meddelelse om en toldunionsstrategi [2] og Rådets dermed forbundne resolution [3]. Den er et svar på Rådets anmodning om at udarbejde en handlingsplan for, hvordan EF's toldregler og -procedurer kan forenkles og rationaliseres, og arbejdsmetoderne gøres mere effektive ved hjælp af informationsteknologi, risikoanalyser og moderne revisionssystemer. Den tager endvidere sigte på at gennemføre målsætningerne for eEuropa på toldområdet [4] og initiativerne vedrørende bedre regulering [5]. Endelig tager den højde for, hvordan den kommende udvidelse af EU vil ændre arbejdet for toldstederne ved de ydre grænser og inde i landet. Samtidig fremlægges en meddelelse fra Kommissionen om toldvæsenets rolle i forbindelse med sikring af de ydre grænser [6].

[1] EFT C 332 af 07.11.1996, s. 1.

[2] KOM(2001) 51 endelig udg. af 08.02.2001.

[3] EFT C 171 af 15.06.2001, s. 1.

[4] KOM(2002) 263.

[5] KOM(2001) 726 endelig udg. (Kommissionens meddelelse om bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer af 05.12.2001).

[6] KOM(2003) 452 endelig, 24.07.2003.

Indledning

Globaliseringen og liberaliseringen af handelen, de stigende handelsmængder, kravet om rettidige leveringer, nye avancerede produkter og transporttjenester samt væksten i den elektroniske handel har konstant medført nye udfordringer for toldmyndighederne [7].

[7] Se Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om en toldunionsstrategi (KOM(2001) 51 endelig udg. af 08.02.2001).

Desuden haster det med at finde løsninger, der kan forene sikkerhedshensyn og handelsfremme, da der er behov for at beskytte vores samfund mod farlige eller skadelige produkter, og da begivenhederne den 11. september 2001 har vist, at det er nødvendigt at integrere de sikkerhedsmæssige aspekter bedre i toldprocedurerne. Selv om disse mål synes at være modstridende, gør anvendelsen af IT-værktøjer i kombination med moderne risikoforvaltningsteknikker det muligt at svare igen på denne udvikling. For at disse teknikker kan være effektive, skal visse import- og eksportoplysninger imidlertid være til rådighed på et tidligt tidspunkt (så vidt muligt inden varerne ankommer til grænsen), og disse oplysninger skal via en fælles kommunikationskanal fremsendes elektronisk til eller stilles elektronisk til rådighed for toldmyndighederne og andre instanser ved grænsen.

Desuden skal toldmyndighederne medvirke i samme omfang i hele toldunionen, og derfor må risikoanalyser og -vurderinger udformes, så de tager højde for det indre marked. Dette aspekt er særlig vigtigt med tanke på den kommende udvidelse, der vil medføre store forskydninger af EU's ydre grænser. Et første svar på denne udfordring vil være at indføre papirløse varebevægelser og samtidig indskrænke grænsekontrollen til hovedsagelig at omfatte sikkerhedsmæssige aspekter og flytte andre former for kontrol ud til de toldmyndigheder, der er kompetente for den erhvervsdrivendes lokaliteter, hvorved risikoen for svig og overtrædelse af reglerne reduceres mest muligt.

Set i et bredere europæisk perspektiv er eEurope [8] nu blevet en politisk prioritet, og de nationale myndigheder er blevet enige om at komme på nettet senest i år 2005, så de kan yde borgerne en bedre service og forbedre forvaltningen.

[8] KOM(2002) 263 endelig udg., s. 10.

Det er logisk og på linie med tankerne bag toldunionen, at toldmyndighederne benytter sig af denne lejlighed til at indføre forenklede og papirløse rammer for samhandelen og dermed foregå med et godt eksempel på e-forvaltning i toldunionen.

Det er den samme tankegang, der ligger bag medlemsstaternes egne individuelle strategier for, hvordan toldbehandlingen kan gøres elektronisk under hensyntagen til nationale metoder og krav. Dette har imidlertid medført forskellige IT-løsninger og måske endda forskellige måder at gennemføre toldbestemmelser og -procedurer på, samtidig med at de gamle hindringer for det indre marked er blevet opretholdt, og nye risikerer at blive indført (f.eks. digitale hindringer), hvilket er i strid med målsætningen om, at de erhvervsdrivende skal behandles lige.

Erhvervsdrivende, der har aktiviteter i mere end én medlemsstat, skal overholde forskellige betingelser for elektronisk adgang til toldbehandling, og det skaber unødvendige udgifter og hindrer det indre marked i at fungere korrekt. Selv erhvervsdrivende, der kun er etableret i en enkelt medlemsstat, men som importerer eller eksporterer varer gennem en anden medlemsstats område, kan få problemer, fordi der ikke er nogen fælles datakrav eller fælles grænseflader. Det er også en hindring for den elektroniske kommunikation mellem toldadministrationerne, at der ikke er nogen fælles standarder (bortset fra det nye edb-baserede forsendelsessystem (NCTS)). Den kommende udvidelse vil forværre denne situation og skabe yderligere hindringer.

Desuden er de nuværende toldprocedurer ikke længere tidssvarende, fordi de er for komplicerede og baseret på anvendelsen af papirdokumenter. Det er ikke omkostningseffektivt at bibeholde de mange forskellige toldprocedurer, der er baseret på papirdokumenter og forholdsvis høje toldsatser, og udvikle IT-løsninger for procedurer, der ikke længere kan begrundes økonomisk. Desuden kan varebevægelser, der finder sted gennem flere medlemsstater, ikke længere overvåges effektivt af toldmyndighederne uden fælles grænseflader og data.

Medlemsstaterne kan ikke selv skabe de nødvendige retlige og elektroniske rammer. Derfor må Kommissionen fungere som en "katalysator", der kan sikre, at de har de nødvendige retlige og praktiske forudsætninger til at indføre forenklede og papirløse rammer for told og handel og samkøre de eksisterende IT-systemer. De erhvervsdrivende, der følger reglerne, vil dermed kunne arbejde på mere "erhvervsvenlige" vilkår, hvor den kontrol, der skal beskytte borgerne og virksomhederne, gennemføres så effektivt og problemfrit som overhovedet muligt.

Europa-Kommissionen opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til at godkende følgende strategiske mål:

* Toldprocedurerne revideres fuldstændig og forenkles radikalt på basis af moderne teknikker, herunder en udstrakt brug af IT [9] og risikoanalyser.

[9] Dette svarer til den anmodning, som Rådet fremsatte tilbage i 1996 (EFT C 332 af 07.11.1996, s. 1), og som blev delvis imødekommet med reformen af toldprocedurer med økonomisk betydning.

* as administrações aduaneiras da Comunidade actuem como se se tratasse de uma única administração; tal implica que o intercâmbio de informações entre os operadores e as autoridades aduaneiras de qualquer Estado-Membro, bem como entre essas autoridades, se desenrole do mesmo modo, a concessão de autorizações válidas em toda a Comunidade com prazos estritos e a aplicação de regras processuais, interfaces, requisitos de dados e critérios em matéria de risco comuns;

* Toldvæsenets arbejde indrettes på en sådan måde, at de erhvervsdrivende kan drage nytte af det indre marked, dvs. uanset hvor toldproceduren indledes og afsluttes.

* Toldmyndighederne skal medvirke til at sikre, at det indre marked fungerer korrekt, og at der hverken indføres eller opretholdes nogen form for hindringer, heller ikke af digital art.

* Toldmyndighedernes kontrol ved EU's ydre grænser skal være af samme grundighed og pålidelighed, især når beskyttelsen af samfundet og den offentlige sikkerhed står på spil. En sådan kontrol vil normalt være baseret på oplysninger, der opnås inden varernes ankomst og afgang. Andre former for kontrol skal normalt foretages på grundlag af periodiske angivelser og revisioner hos den erhvervsdrivende. Dette kræver en fælles risikoforvaltning.

* De IT-systemer, som medlemsstaterne benytter til toldbehandlingen, skal kunne tilbyde de erhvervsdrivende de samme faciliteter og være fuldstændig interoperative, idet EU's toldunion er et centralt led i det indre marked [10].

[10] Dette svarer til den anmodning, som Rådet fremsatte i sin resolution om en toldunionsstrategi (EFT C 171 af 15.06.2001, s. 1).

Formålet med denne meddelelse er at få den nødvendige politiske opbakning fra både Rådet og Europa-Parlamentet til at gennemføre disse målsætninger. Samtidig udstikker den rammerne og de vigtigste etaper for den fælles indsats, som Kommissionen, medlemsstaterne (nuværende og kommende) og de erhvervsdrivende skal lægge for dagen med henblik på at indføre nye forenklede og papirløse rammer for told og handel.

1. Baggrunden

Såvel på europæisk som på internationalt og nationalt plan gør man en indsats og træffer foranstaltninger for at fremme den legitime handel gennem anvendelse af IT og forbedring og forenkling af lovgivningen.

Ved topmødet i Sevilla i juni 2002 blev der vedtaget to vigtige politiske initiativer, "eEurope" og "bedre regulering".

Formålet med eEurope 2005 [11] er at skabe gunstige betingelser for øget produktivitet, modernisere de offentlige serviceydelser og skabe jobs med henblik på at gøre Europa til den mest konkurrencedygtige og dynamiske vidensbaserede økonomi. Blandt de centrale mål er:

[11] KOM(2002) 263 endelig udg. af 28.5.2003.

* Interaktive offentlige serviceydelser på nettet (e-forvaltning), der er tilgængelige for alle via forskellige platforme. Dette kræver en interoperabilitetsramme, vedtaget i fællesskab, der kan gøre det muligt at levere fælleseuropæiske e-forvaltningsydelser til borgere og virksomheder.

* Revision af lovgivning, der berører e-business.

Formålet med initiativet om "bedre regulering", som er en af foranstaltningerne i hvidbogen om nye styreformer i EU [12], er at forenkle EU-lovgivningen for at mindske virksomhedsomkostningerne i Europa og øge borgernes retssikkerhed.

[12] KOM(2001) 428 endelig udg. af 25.7.2001.

I denne sammenhæng spiller toldområdet en vigtig rolle. Ved at fremme elektronisk fremsendelse af harmoniserede data via fælles grænseflader kan de erhvervsdrivende undgå at skulle udfylde en lang række angivelser med lignende eller endda identiske data ved de forskellige grænsetoldsteder. Samtidig vil alle import- og/eller eksportformaliteter (f.eks. på miljø-, sundheds- og plantesundhedsområdet) kunne ordnes gennem et og samme adgangspunkt/gateway.

På internationalt plan er fremme af samhandelen og edb-baserede toldprocedurer på den politiske dagsorden, både i WTO og WCO og i de bilaterale aftaler, som Fællesskabet har indgået eller forhandler om i øjeblikket.

Som følge af den ministererklæring, der blev vedtaget under WTO-konferencen i Doha, indgår fremme af samhandelen som en integrerende del i WTO's nuværende arbejdsprogram. De vigtigste foranstaltninger til at fremme samhandelen er forenkling af toldreglerne, anvendelse af moderne teknologi og gennemsigtighed. Hvis Fællesskabet fortsat vil være en nøglespiller i indsatsen for at fremme samhandelen på verdensplan, må det selv være med helt fremme i forreste række hvad angår moderne toldbehandling.

Med WCO's Customs Data Model er man desuden nået til enighed om toldvæsenets informationsbehov. I overensstemmelse med den reviderede Kyoto-konvention [13] findes der en global standard for gennemførelse af toldbestemmelser vedrørende indledningsvis nedsatte krav til elektroniske data og efterfølgende indgivelse af periodiske angivelser og dokumentation.

[13] EFT L 86 af 2.4.2003, s. 3.

Det er derfor nødvendigt, at der i alle EU-initiativer, der træffes med henblik på at forenkle og harmonisere toldprocedurerne og dermed fremme samhandelen, tages fuld højde for den internationale udvikling.

De nuværende forudsætninger, både på europæisk og internationalt plan, giver en enestående mulighed for forenkling og automatisering på toldområdet. Det er derfor vigtigt at udnytte denne mulighed til at fastsætte mål og midler med henblik på at indføre forenklede og papirløse rammer for toldbehandlingen, så erhvervslivet ikke skal lide under, at EU-lovgivningen gennemføres af 15 (og snart 25) forskellige nationale myndigheder.

2. Udfordringerne

Toldmyndighederne står i dag over for nye arbejdsmæssige udfordringer, fordi de erhvervsdrivende og samfundet stiller nye og tilsyneladende modstridende krav. De skal kunne forvalte den øgede mængde af varer, der krydser grænserne, hurtigere end tidligere og med et voksende krav om at mindske omkostninger og forsinkelser. Samtidig skal de løse et stadigt stigende antal alvorlige kontrolspørgsmål, bl.a. med hensyn til miljø, sundhed, beskyttelse og sikkerhed [14].

[14] Se Kommissionens meddelelse "På vej mod en integreret forvaltning af de ydre grænser for medlemslandene af den Europæiske Union" (KOM(2003) 233 endelig udg. af 7.5.2002) og Kommissionens meddelelse om sikring af de ydre grænser (KOM(2003) 452 endelig, 24.07.2003).

Toldvæsenets vigtigste rolle har traditionelt set været at opkræve told og landbrugsafgifter og dermed bidrage til EU's budget, og en af dets vigtigste opgaver er stadig at opkræve merværdi- og punktafgifter til medlemsstaternes budget. I dag er toldmyndighederne også et centralt led i globaliseringsprocessen og en faktor, der kan påvirke landes og virksomheders konkurrenceevne, da de spiller en central rolle i overvågningen og forvaltningen af den internationale handel.

Toldvæsenet er den første forsvarspost hvad angår kontrol af såvel personer som varer fra tredjelande og afsløring af ulovlig import af dyr og dyreprodukter samt overtrædelser af veterinærlovgivningen.

Håndhævelse er også en af toldmyndighedernes vigtige opgaver. De fungerer som dørvogtere, der skal beskytte mod farlige eller endda ulovlige aktiviteter, der kan true vores samfund og vores handelspartnere. Toldmyndighedernes arbejde med at håndhæve lovgivningen omfatter ikke blot grænsekontrolstederne, men dækker hele Fællesskabets område.

Både erhvervslivet og samfundet stiller store forventninger til toldmyndighederne.

2.1. Hvad forventer samfundet af toldmyndighederne?

Ud over deres traditionelle indtægtsskabende rolle er toldmyndighederne også i høj grad med til at beskytte samfundet.

Toldvæsenet er til gavn for EU's økonomi, der f.eks. må beskyttes mod dumping, subsidiering og varemærkefalsk.

Toldvæsenet gør ikke alene en indsats for at beskytte den offentlige sundhed mod sundhedsfarlige stoffer (f.eks. dioxin, narkotika og hormoner), men også for at beskytte miljøet (radioaktivitet og affald) og udryddelsestruede plante- og dyrearter (CITES-konventionen).

Desuden er toldvæsenet med til at bekæmpe kriminelle aktiviteter, som f.eks. børnepornografi, ulovlig handel med våben eller varer med dobbelt anvendelse, hvidvask af penge og omgåelse af internationale sanktioner (embargoer).

Toldvæsenet beskytter også samfundets økonomiske interesser ved at bekæmpe svig (i forbindelse med egne indtægter, moms og punktafgifter) og at sikre en korrekt anvendelse af landbrugs- eller handelspolitiske instrumenter (eksportrestitutioner, antidumpingtold, eksport- og importlicenser). Toldangivelser er det vigtigste grundlag for statistiske oplysninger, der hjælper de erhvervsdrivende med at udforme markedsstrategier og medlemsstaterne og Kommissionen med at forberede forhandlinger med deres handelspartnere.

Endelig bidrager toldvæsenet til den regionale integration ved at fremme præferencehandelen mellem lande og regioner og således øge den regionale velstand.

2.2. Hvad forventer erhvervslivet af toldmyndighederne?

Systemer til at forvalte forsyningskæden og et øget samarbejde har reduceret leveringstiderne helt enormt ved hjælp af IT-applikationer, der forbinder alle de berørte aktører. Hvis toldbehandlingen holdes uden for dette kredsløb, vil det kunne hindre leveringer til tiden ("just-in-time delivery").

Set på denne nye baggrund er det naturligt, at erhvervslivet også har visse forventninger til toldmyndighederne, bl.a. om større effektivitet, bedre service og øget produktivitet.

Faktorer som transportomkostninger, de lovgivningsmæssige rammer, let adgang til informationer, et forudsigeligt transaktionsforløb, herunder grænsekontrol, der involverer flere forskellige instanser, er alle med til at skabe konkurrencemæssige fordele og nye muligheder for erhvervslivet.

Et strategisk partnerskab

Toldmyndighederne er et afgørende led (eller en afgørende hindring) i forsyningskæden, og de forventes derfor at lette handelstransaktionerne. Erhvervslivet har stor interesse i at indgå et strategisk partnerskab med toldmyndighederne.

Hurtig og forudsigelig frigivelse af varer

Multimodal transport og elektronisk handel har øget behovet for og kapaciteten til at foretage hurtige leveringer, og dette har ført til globalt integrerede produktions- og distributionssystemer, der skal sikre leveringer til tiden. På denne baggrund er det nødvendigt med en enkel og forudsigelig toldkontrol og -procedure, der involverer forskellige instanser.

Lige vilkår i hele EU

De erhvervsdrivende har behov for forudsigelige og gennemsigtige retlige og operationelle rammer, der kan sikre en ensartet fortolkning af lovgivningen i hele EU og en ensartet toldpraksis. Derved vil de kunne arbejde på lige vilkår.

Erhvervslivet vil desuden gerne undgå uventede forsinkelser, når de lancerer deres varer på det indre marked. Et fælles adgangspunkt for indgivelse af toldangivelser og andre formaliteter (i stedet mange forskellige kommunikationskanaler til forskellige myndigheder/instanser) i forbindelse med alle import- og eksporttransaktioner vil kunne bidrage til at nå dette mål.

Mindre bureaukrati og yderligere forenklinger for erhvervsdrivende, der følger reglerne

Erhvervslivet forventer, at den nødvendige (legitime og velfunderede) kontrol ikke medfører besværlige og komplicerede procedurer, der øger deres omkostninger. Virksomheder, der overholder reglerne, bør nyde godt af en yderligere forenkling af procedurerne. Ved hjælp af risikoanalysemetoder, der anvendes ens i hele Fællesskabet, vil kontrolbyrden blive mindsket.

Sammenhængende lovgivning

Importører og eksportører skal ikke blot overholde toldbestemmelserne, men også forskellige skattemæssige, landbrugsrelaterede, handelspolitiske samt miljø- og sundhedsmæssige krav. Der må skabes større sammenhæng i disse krav for at fremme samhandelen, nedbringe antallet af fejl og gøre det lettere at overholde reglerne.

2.3. Konklusion

Toldmyndighederne risikerer i dag mere end nogensinde at få en modstridende rolle, da de både skal lette samhandelen og samtidig kontrollere, at bestemmelserne efterleves. Dertil kommer, at de skal tilpasse sig til nye handelsmønstre og ny teknologi.

3. Målsætningerne

Toldvæsenet skal leve op til modsatrettede krav om dels at gennemføre et stigende antal kontrolforanstaltninger for at beskytte EU's finansielle, sociale, sikkerheds- og erhvervsmæssige interesser, dels at fremme legitime handelstransaktioner. Denne udfordring kræver en dobbelt løsning:

3.1. Radikal forenkling og modernisering af lovgivning og procedurer

Ved at omstrukturere procedurerne vil toldvæsenet kunne gøre brug af moderne værktøjer og teknologi, som kan sikre en mere ensartet anvendelse af lovgivningen og dermed mindske omkostningerne for erhvervslivet og risikoen for fejl.

Der må derfor skabes nogle nye rammer, således at:

* de nuværende mange forskellige toldordninger og særlige regler reduceres til visse grundlæggende procedurer, som f.eks. import-, eksport- og suspensionsprocedurer, og antallet af fælles regler og datakrav øges mest muligt, så der kun findes særlige regler i tilfælde, hvor en undtagelse fra de generelle regler er begrundet i vigtige økonomiske hensyn

* varer som en hovedregel frigives hurtigt, når den erhvervsdrivende inden varernes ankomst eller afgang har fremlagt de oplysninger, der er nødvendige for at foretage en risikobaseret kontrol af varerne, idet den afgiftsmæssige og handelspolitiske kontrol hovedsagelig foretages af det toldsted, der er kompetent for den erhvervsdrivendes etableringssted, og hvor told- og afgiftsskylden normalt opstår

* alle transaktioner mellem den erhvervsdrivende og toldmyndighederne kan og som regel bliver behandlet elektronisk

* EU's toldmyndigheder kan arbejde som en enkelt administration, hvilket omfatter mulighed for informationsudveksling mellem de erhvervsdrivende og toldmyndighederne i alle medlemsstater samt indbyrdes mellem de forskellige toldmyndigheder, indrømmelse inden for stramme frister af tilladelser, der gælder i alle medlemsstater, og brug af fælles procedureregler, grænseflader, datakrav og risikokriterier

* toldmyndighederne kan dele data elektronisk med andre offentlige myndigheder for at sikre en korrekt anvendelse af bl.a. skatte-, landbrugs-, handels-, sundheds- og plantesundhedsmæssige foranstaltninger i forbindelse med import eller eksport og dermed med tiden realisere målet om et samlet kontaktpunkt.

Disse krav er endnu ikke helt indbygget i de nuværende bestemmelser, formaliteter og systemer på toldområdet. Ifølge de nye regler bør det i overensstemmelse med toldunionens principper ikke gøre nogen forskel, om en toldtransaktion berører en eller flere medlemsstaters område. Efter udvidelsen vil størstedelen af importen og eksporten alligevel falde ind under sidstnævnte kategori.

3.2. Interoperabilitet ved hjælp af konvergerende IT-rammer

Information og dokumentation er de vigtigste redskaber for kontrollen af den internationale grænseoverskridende samhandel. Hvis toldmyndighederne er elektronisk forbundet med hinanden, vil denne kontrol normalt omfatte udveksling af oplysninger mellem de erhvervsdrivende og toldvæsenet inden varernes ankomst eller afgang for at tilvejebringe de nødvendige data til sikkerhedskontrollen og acceptable frigivelsesfrister.

Medlemsstaterne har allerede gjort en betydelig indsats for at udvikle IT-systemer, men da de nuværende systemer er forskellige (en situation, der svarer til forholdene inden harmoniseringen af de nationale toldbestemmelser), udligner de forskellige regelsæt og data fordelene ved den harmonisering, der er opnået, navnlig som følge af manglende interoperabilitet.

Det er derfor vigtigt at skabe grænseflader mellem nuværende og planlagte nationale systemer og at indføre en enkelt fælles grænseflade for erhvervslivet, hvilket indebærer konvergerende rammer, fælles standarder og eventuelt fælles strukturer.

4. Hvordan kan disse mål nås? - Foranstaltningerne

I dette afsnit beskrives de vigtigste trin i en handlingsplan, der tager udgangspunkt i, at der både er behov for en sammenhængende og hensigtsmæssig lovgivning samt praktiske foranstaltninger for at kunne skabe enkle og papirløse rammer for told og handel. Der må indføres en overgangsperiode, hvor elektroniske og papirbaserede procedurer anvendes sideløbende med hinanden.

4.1. Forenkling af toldlovgivningen og integrering af sikkerhedsaspekter

Hovedparten af EF-toldkodeksen og dens gennemførelsesbestemmelser blev udarbejdet i 1980'erne og vedtaget i henholdsvis 1991 og 1993, med undtagelse af reglerne om forsendelse og toldprocedurer af økonomisk betydning. Disse bestemmelser er således hverken ajour med den seneste udvikling, de internationale forsyningskædeforhold eller de nedsatte toldsatser.

Med den øgede fokus, der i den seneste tid er blevet lagt på sikkerhedsaspekterne i forbindelse med varebevægelser, stilles der desuden krav om, at risikorelaterede data [15] skal kunne udveksles i realtid mellem medlemsstaternes toldmyndigheder på den ene side og mellem toldmyndighederne og andre instanser (f.eks. politi og veterinære myndigheder) på den anden side. Dette vil sætte toldmyndighederne i stand til at beslutte, hvilke forsendelser de vil underkaste grundig fysisk kontrol ved grænsen. Dette kan navnlig føres ud i livet ved at gøre brug af informationsteknologi og vedtage den nødvendige lovgivning på fællesskabsniveau, som bør indeholde bestemmelser om brugen af informationsteknologi og gøre det muligt at overkomme de vanskeligheder, der er forbundet med de mange forskellige nationale lovregler (f.eks. om databeskyttelse).

[15] Herunder vedrørende følsomme varer (f.eks. farlige kemikalier) eller varer, der frembyder en risiko (f.eks. varer, der er omfattet af højere told eller afgifter).

Hvis der skabes fælles procedureregler og grænseflader, vil det blive lettere at rationalisere toldbehandlingen, veterinærkontrollen og andre procedurer.

En revision af toldlovgivningen bør derfor tage sigte på følgende:

* at generalisere brugen af elektroniske angivelser (bl.a. ledsagedokumenter) og elektronisk dataudveksling

* at forenkle og reducere nuværende toldprocedurer og andre ordninger

* at ensrette de forenklede procedurer, tilpasse dem til kravene om elektronisk databehandling og udvide deres anvendelsesområder

* at omdefinere rollerne for toldstederne ved de ydre grænser og inde i EU

* at omdefinere erhvervsdrivendes og speditørers rettigheder og forpligtelser

* at indføre nye værktøjer og metoder i toldlovgivningen.

Denne modernisering og forenkling af toldlovgivningen vil reducere omkostningerne for erhvervslivet, øge borgernes retssikkerhed (bedre regulering) og gøre det muligt for erhvervslivet og borgerne at drage fuld nytte af de muligheder, der ligger i IT-procedurer og det indre marked.

4.1.1. Generel brug af elektroniske angivelser og elektronisk dataudveksling [16]

[16] Dette er en nødvendig forudsætning for, at der kan indføres en papirløs toldbehandling.

I både EF-toldkodeksen og dens gennemførelsesbestemmelser betragtes elektroniske angivelser og elektronisk informationsudveksling som undtagelsen, mens papirbaserede angivelser og indgivelse af papirdokumenter er reglen. Toldlovgivningen bør tilpasses, så den elektroniske kommunikation bliver lagt til grund for import- og eksporttransaktioner, både mellem erhvervsdrivende og toldvæsenet og mellem de forskellige toldmyndigheder. Derved vil både erhvervslivet og toldmyndighederne nyde godt af en uhindret informationsstrøm, der omfatter fælles datakrav og fælles grænseflader. Kun under særlige omstændigheder kan der gøres brug af angivelser i papirform. Forenklinger, som f.eks. mundtlige angivelser for rejsende, vil selvfølgelig fortsat finde anvendelse.

Ledsagedokumenter (fakturaer, oprindelsescertifikater) bør så vidt muligt indgives elektronisk ifølge princippet om et enkelt kontaktpunkt eller opbevares i en database, som er tilgængelig for toldvæsenet (f.eks. importtilladelser). Hvis dette ikke er muligt, skal der indføres særlige krav med henblik på at sikre dokumenternes ægthed[a1].

4.1.2. Betydeligt færre toldbehandlinger [17]

[17] Dette er ikke en nødvendig forudsætning for, at der kan indføres en papirløs toldbehandling, men vil lette den elektroniske behandling af toldtransaktioner.

Det foreslås at sammenlægge de nuværende 13 toldbehandlinger [18] og andre særordninger (bl.a. vedrørende midlertidig opbevaring, returvarer og produkter fra havfiskeri) med henblik på at forenkle og skabe større sammenhæng i lovgivningen og i den forbindelse etablere en fælles base af centrale data, samtidig med at omkostningerne forbundet med at efterleve bestemmelserne reduceres. Mindre variation betyder også færre forskellige procedurer i medlemsstaterne.

[18] Artikel 4, nr. 15 og 16, i toldkodeksen.

De nuværende spredte bestemmelser i EF-toldkodeksen vil kunne grupperes under følgende tre former for toldprocedurer, dog med visse variationer, hvis det er nødvendigt og tilstrækkeligt begrundet:

* import (herunder gældende bestemmelser for frembydelse for toldvæsenet, summarisk angivelse, midlertidig opbevaring, overgang til fri omsætning, bl.a. anvendelse til særlige formål, aktiv forædling [tilbagebetalingsordning], intern forsendelse [indførsel af varer], returvarer, produkter fra havfiskeri, tilintetgørelse og afståelse)

* eksport (herunder gældende eksportbestemmelser, genudførsel, passiv forædling og intern forsendelse [udførsel af varer])

* suspensionsprocedurer (herunder gældende bestemmelser for ekstern forsendelse, toldoplag, aktiv forædling [suspensionsordning], forarbejdning under toldkontrol, midlertidig indførsel, frizoner og frilagre).

Moms og punktafgifter kan suspenderes ifølge toldsuspensionsprocedurer for at fremme anvendelsen af destinationsprincippet (dvs. at afgiften betales i den medlemsstat, hvor importøren eller kunden er etableret).

4.1.3. En samlet sikkerhedsstillelse [19]

[19] Dette er ikke en nødvendig forudsætning for, at der kan indføres en papirløs toldbehandling, men en fælles sikkerhedsstillelse for alle toldordninger vil være lettere at behandle elektronisk.

Ved at sammenlægge alle suspensionsprocedurerne vil det være muligt at anvende en samlet sikkerhedsstillelse for alle procedurer, der nu gennemføres hver for sig, forudsat at der er givet tilladelse til de varianter, der ønskes anvendt. Denne sikkerhedsstillelse vil, som det nu er tilfældet på forsendelsesområdet, også omfatte moms og punktafgifter og vil kunne forvaltes elektronisk.

4.1.4. Fælleseuropæiske tilladelser [20]

[20] Dette er ikke en nødvendig forudsætning for, at der kan indføres en papirløs toldbehandling, men tager sigte på at forenkle toldarbejdet.

Ifølge den nuværende toldlovgivning er forenklede procedurer, ordninger om særlige anvendelsesformål og toldprocedurer af økonomisk betydning i praksis begrænset til at omfatte den medlemsstat, der udsteder tilladelsen. Selv om der juridisk set er mulighed for at anvende fælleseuropæiske tilladelser, der har gyldighed i flere medlemsstater, bliver de sjældent anvendt i praksis, fordi medlemsstaterne har vetoret for transaktioner på deres eget område. Så længe denne vetoret findes, vil en almen anvendelse af fælleseuropæiske tilladelser ikke være mulig. I den forbindelse skal det bemærkes, at bindende tariferings- og oprindelsesoplysninger fra en medlemsstat allerede i dag har gyldighed i samtlige medlemsstater.

EU-lovgivningen bør fremme beslutninger, der omfatter hele EU. Derfor bør tilladelser til centrale forenklede toldbehandlinger indrømmes af det toldsted, der er kompetent for det sted, hvor den erhvervsdrivende er etableret, fører sit hovedbogholderi eller udøver sin væsentligste økonomiske virksomhed (de nøjagtige kriterier for, hvem der er de kompetente myndigheder, når disse betingelser er opfyldt i mere end én medlemsstat, er endnu ikke fastlagt). På denne måde kan det sikres, at kontrollen er effektiv, og at tilladelserne bevilges inden for rimelige frister.

En sådan tilladelse vil være gyldig i hele EU, og de ansvarlige toldmyndigheder vil skulle konsultere partnermyndighederne for at sikre, at de planlagte kontrolmekanismer er gennemførlige og effektive. Fælles revisorhold vil foretage revisioner med henblik på at fastlægge de mest egnede kontrolmekanismer. Standardtilladelser vil lette dette arbejde og bidrage til at overvinde sprogproblemer.

Princippet om, at en beslutning også omfatter tilfælde, hvor et selskab, der er etableret i en medlemsstat, har juridisk uafhængige datterselskaber i andre medlemsstater, kan udvides til at gælde for andre områder, som f.eks. bindende tariferings- og oprindelsesoplysninger.

4.1.5. Revision af bestemmelserne om toldskyld og rollerne for toldstederne ved de ydre grænser og inde i EU [21]

[21] Dette er ikke en nødvendig forudsætning for, at der kan indføres en papirløs toldbehandling, men tager sigte på at øge sikkerheden og skabe mere forudsigelige rammer for de erhvervsdrivende. Det er en forudsætning for en centraliseret toldekspedition.

Virkeliggørelsen af det indre marked den 1. januar 1993 medførte en kraftig stigning i antallet af forsendelser, der skal angives ved de ydre grænser, og et øget behov for kommunikation mellem toldstederne ved de ydre grænser og inde i EU.

Som følge af den øgede samhandel, nødvendigheden af en hurtig frigivelse af varerne og det faktum, at handelsmæssige import- og eksportoplysninger normalt foreligger i elektronisk form, inden toldtransaktionen rent faktisk foretages, er det nødvendigt at revidere rollerne for toldstederne ved de ydre grænser og inde i EU.

* Selv om det stadig vil være muligt at foretage hele toldbehandlingen ved grænseovergangsstedet, vil de fleste erhvervsdrivende sikkert foretrække ikke at gøre det med tanke på de fordele, der ligger i at foretage toldbehandlingen samlet og centralt hos den erhvervsdrivende selv (udsættelse af tidspunktet for indgivelse af en fuldstændig angivelse med den nødvendige dokumentation, periodiske angivelser, betalingshenstand). Ved eksport foretages toldbehandlingen allerede nu på den erhvervsdrivendes etableringssted.

* Ved at centralisere toldbehandlingen får grænsetoldstederne større mulighed for at koncentrere sig om varernes antagelighed og sikkerhedskontrol. Toldstederne inde i EU udfører alle andre former for kontrol (navnlig vedrørende told og andre afgifter samt handelspolitiske foranstaltninger, undtagen når det er påkrævet med en kontrol ved grænsen) hos de erhvervsdrivende ved hjælp af revisioner og kontrolbesøg på stedet baseret på fælles fastsatte og anvendte risikokriterier.

* Ifølge denne ordning opstår toldskylden (og den dermed forbundne skatteskyld) normalt på den erhvervsdrivendes etableringssted.

* Toldprocedurerne vil kunne gøres mere forudsigelige for de erhvervsdrivende, hvis en manglende overholdelse af toldbestemmelserne, der ikke skyldes bedrageriske hensigter, ikke længere medfører, at der opstår toldskyld, når det kan konstateres, at dette ikke havde nogen væsentlig indvirkning på den korrekte gennemførelse af proceduren [22]. I sådanne tilfælde vil administrative sanktioner, baseret på en fortegnelse udarbejdet på fællesskabsplan, kunne sikre en bedre overholdelse i fremtiden. Formålet med denne løsning vil være at skabe ens konkurrencevilkår for alle erhvervsdrivende i Fællesskabet, uden at skade Fællesskabets økonomiske interesser.

[22] En lignende bestemmelse findes allerede i EF-toldkodeksens artikel 204 og i artikel 859 i dens gennemførelsesbestemmelser og vil kunne udvides til at omfatte andre tilfælde.

4.1.6. Nye roller for de erhvervsdrivende og speditørerne [23]

[23] Selv om dette spørgsmål ikke er direkte knyttet til e-told, vil man bedre kunne indkredse den godkendte erhvervsdrivendes profil ved at anvende informationsteknologi.

Ifølge de nuværende principper i EF-toldkodeksen skal importører og eksportører indgive de nødvendige oplysninger til toldmyndighederne, når varerne frembydes fysisk, så toldmyndighederne kan udtage visse varer til yderligere undersøgelse. På grund af den store stigning i samhandelen og behovet for en hurtigere toldbehandling er denne fremgangsmåde blevet umulig at følge i praksis, og derfor gøres der i vid udstrækning brug af forenklede procedurer (som f.eks. lokal toldbehandling) med henblik på at lette arbejdet for både erhvervsdrivende og toldmyndigheder. Sådanne procedurer betragtes imidlertid som undtagelser fra reglen ifølge EF-toldkodeksen. Tiden er nu inde til at tage højde for den seneste udvikling og indføre de almene begreber "godkendt erhvervsdrivende" og "godkendt speditør".

Den godkendte erhvervsdrivende:

* kan angive varer elektronisk til indførsel i EU ved så vidt muligt inden varernes ankomst at fremlægge visse centrale data (herunder om varerne angives til indførsel eller til en suspensionsprocedure). Disse varer kan have bestemmelsessted i forskellige medlemsstater

* kan angive varer elektronisk til udførsel, normalt inden deres afgang, ved at fremlægge visse centrale data. Disse varer kan udføres fra EU gennem en anden medlemsstat end den, hvor den erhvervsdrivende er etableret

* er i princippet kun omfattet af grænsekontrol, der foretages med henblik på at bekæmpe smugling og af sikkerhedsmæssige årsager

* foretager fuldstændige elektroniske angivelser, beregner toldafgifter på en regelmæssig basis, sikrer, at de kvantitative lofter overholdes, og revideres regelmæssigt af toldmyndighederne. Der kan indrømmes visse forenklinger (f.eks. fritagelse for anmeldelseskrav), hvis toldmyndighederne efter aftale med den erhvervsdrivende har adgang til de relevante data, idet der tages hensyn til behovet for datasikkerhed

* indrømmes forskellige grader af forenklinger alt efter, hvilke varetyper der handles med, hvor stor en handelsmængde der er tale om, hvor pålidelige og gennemsigtige bogføringssystemerne er, og i hvor høj grad den erhvervsdrivende efterlever toldbestemmelserne. Kriterierne for, hvilke forenklinger der indrømmes, er de samme i hele Fællesskabet.

Den godkendte speditør eller transportør kan:

* overtage nogle af de forpligtelser, der normalt påhviler den godkendte erhvervsdrivende (f.eks. indgive en toldangivelse eller -anmeldelse på den erhvervsdrivendes vegne)

* fremlægge visse støttedokumenter (f.eks. ved varernes ankomst eller ved deres udførsel fra EU) og

* håndtere samlede forsendelser, der er bestemt til en række forskellige import- eller eksportvirksomheder (eventuelt i forskellige medlemsstater), hvis de har tilladelse til at benytte en suspensionsprocedure ved indførsel i EU og fremlægger de nødvendige data ved udførsel.

Importører og eksportører, der ikke ønsker at gøre brug af ordningen med godkendte erhvervsdrivende eller speditører/transportører, eller som ikke opfylder betingelserne herfor, vil ikke kunne benytte sig af forenklede procedurer og vil ved indførslen, ifølge en angivelse indgivet inden varernes ankomst, skulle vælge mellem:

* overgang til fri omsætning eller

* en suspensionsprocedure (hvilket kræver sikkerhedsstillelse).

I tilfælde af eksport vil de nødvendige data skulle fremlægges, inden varerne lastes, for at gøre det muligt at foretage en sikkerhedskontrol.

Under alle omstændigheder kan de erhvervsdrivende også gøre brug af en toldklarerer (som med fordel kan være en godkendt speditør eller transportør).

4.1.7. Et retsgrundlag for nye værktøjer og arbejdsmetoder [24]

[24] Dette er direkte knyttet til indførelsen af en papirløs toldbehandling.

Samtidig med at bestemmelserne og procedurerne omstruktureres, bør der indføres moderne og effektive værktøjer og metoder i EU's toldlovgivning med henblik på at øge effektiviteten og sikre et tilsvarende kontrolniveau ved alle toldstederne. Dette omfatter:

* selvangivelse og efterfølgende revisioner som den almindelige form for toldangivelse for godkendte erhvervsdrivende

* fælles metoder og fælles kriterier for risikoforvaltning

* fælles revisionsstandarder, også for forudgående revisioner [25]

[25] Eventuelle forudgående revisioner udføres, inden tilladelsen bevilges.

* fælles akkrediteringsstandarder for indrømmelse af tilladelser, baseret på handelsmængde, proceduretype, risikoparametre, efterkommelse af bestemmelser og resultaterne af en forudgående revision (på linje med Stairway-konceptet)

* aftalememoranda [26], der kan give en vis fleksibilitet i forholdet mellem toldmyndigheder og erhvervsdrivende med hensyn til tilladelser og kontrolordninger. Der kan eventuelt udarbejdes en standardformular herfor

[26] Anvendes hovedsageligt i forbindelse med fælleseuropæiske tilladelser og forenklede procedurer.

* et samarbejde baseret på princippet om et enkelt kontaktpunkt mellem de erhvervsdrivende på den ene side og toldmyndighederne og andre kontorer eller instanser på den anden side

* anvendelse af retningslinjer og forklarende bemærkninger, når der ikke kræves retlige bestemmelser, men hvor det er nødvendigt at harmonisere praksis, med henblik på at sikre gennemsigtigheden og en lige behandling af de erhvervsdrivende.

4.1.8. Elektroniske signaturer, elektroniske dokumenter og elektronisk arkivering [27]

[27] Dette er en nødvendig forudsætning for, at der kan indføres en papirløs toldbehandling.

Et af de store spørgsmål, der er forbundet med anvendelsen af informationsteknologi, er, hvordan man sikrer ægtheden og pålideligheden af de data, der udveksles eller lagres elektronisk, som f.eks. fakturaer [28], konnossementer, oprindelses- eller ægthedscertifikater og licenser.

[28] Se direktiv 2001/115/EF med hensyn til moms.

Gennem elektroniske signaturer kan man attestere ægtheden af de personer, der undertegner et elektronisk dokument. Der er allerede indført EF-lovgivning om den retlige anerkendelse af elektroniske signaturer.

Direktivet om elektroniske signaturer er blevet gennemført i næsten samtlige medlemsstater. Dermed har elektroniske og håndskrevne signaturer den samme retlige gyldighed og anerkendelse som bevis under retssager i medlemsstaterne.

Som følge heraf:

i) bør de medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, gennemføre direktiv 1999/93/EF om elektroniske signaturer

ii) bør der indsættes en særlig bestemmelse i EF-toldkodeksen, der udtrykkeligt anerkender den retlige gyldighed af elektroniske signaturer og dokumenter i toldprocedurer, uanset hvor langt de forskellige medlemsstater er nået på området

iii) bør medlemsstaterne sørge for interoperabilitet, når den erhvervsdrivende anvender en elektronisk signatur, der er godkendt i henhold til bestemmelserne i den medlemsstat, hvor han er etableret.

4.1.9. Standardisering og harmonisering af informationskravene [29]

[29] Dette er en nødvendig forudsætning for, at der kan indføres en papirløs toldbehandling.

Standardiserede og harmoniserede informationskrav og -procedurer er af central betydning for at kunne sikre en effektiv informationsudveksling mellem alle parter, der er involveret i internationale grænseoverskridende varebevægelser.

Indsatsen for at standardisere og harmonisere informationskravene bør være i overensstemmelse med G7-gruppens arbejde. Initiativer, der tager sigte på at harmonisere de fakultative rubrikker i SAD [30] og SAM [31] , bør føres ud i praksis. De oplysninger, der skal overføres til en anden medlemsstat, må nødvendigvis være ens i hele Fællesskabet.

[30] Det administrative enhedsdokument (Single Administrative Document).

[31] Den administrative enhedsmeddelelse (Single Administrative Message).

Det er vigtigt, at informationsstrømmen ikke hindres: de erhvervsdrivende bør kun indgive oplysninger én gang (eller to gange, hvis den første angivelse er ufuldstændig, og der er behov for supplerende oplysninger), og andre medlemsstater bør om nødvendigt have adgang til en medlemsstats oplysninger.

Der skal også findes løsninger på problemer, der opstår på grund af forskellige nationale bestemmelser, som f.eks. skatteordninger (bl.a. nedsatte momssatser og punktafgifter). EF-toldkodeksen kan ikke løse disse problemer, men SAD og SAM kan danne ramme om en eventuel standardisering.

4.2. Rationalisering af forretningsgangen ved hjælp af moderne teknologi [32]

[32] Dette er direkte knyttet til indførelsen af en papirløs toldbehandling.

Når informationskravene er blevet harmoniseret eller standardiseret, bør toldvæsenets grænseflade foreligge i samme form for de erhvervsdrivende i alle medlemsstater. Dette er ikke kun af symbolsk betydning for EU, men kan også bidrage til at overvinde sprogproblemer.

4.2.1. Grænseflader mellem toldmyndigheder og mellem toldmyndigheder og erhvervsdrivende

For at kunne fungere som et samlet toldvæsen må toldstederne over hele EU være internt forbundet med hinanden. Derfor må det sikres, at der er passende grænseflader mellem de forskellige elektroniske toldsystemer.

De erhvervsdrivende bør kunne foretage deres angivelser eller anmeldelser direkte fra deres egne IT-systemer (eventuelt via en clearingcentral eller en toldklarerer) og indgive alle de nødvendige oplysninger elektronisk til toldmyndighederne ved hjælp af en standardgrænseflade. Der kan indrømmes fritagelse for visse anmeldelseskrav, hvis den pågældende erhvervsdrivende frivilligt har givet toldmyndighederne elektronisk adgang til sine regnskaber. Der bør også udvikles passende fælles grænseflader for sådanne tilfælde. Små og mellemstore virksomheder bør have mulighed for at indgive toldangivelser og -anmeldelser via internettet.

4.2.2. Sikre betalinger via internettet

Kommissionen fremlægger i sit eEurope-initiativ [33] en række løsninger på de tekniske sikkerhedsproblemer, herunder en handlingsplan for chipkort, og vil fortsætte arbejdet med identifikations- og autentifikationsteknikker.

[33] KOM(2002) 263 endelig udg. af 28.5.2002.

Denne udvikling bør følges nøje, og der bør findes hensigtsmæssige løsninger på de forskellige problemer.

4.2.3. Et samlet elektronisk adgangspunkt for de erhvervsdrivende

Det er vigtigt for de erhvervsdrivende at have et samlet elektronisk adgangspunkt til Fællesskabet. Fra dette punkt vil de have adgang til de relevante toldbehandlings- og informationssystemer, og uanset antallet af bestemmelseslande vil de kun skulle indgive oplysningerne én gang.

4.2.4. Gennemsigtighed

Oplysninger om toldprocedurer, forenklinger, akkrediteringskriterier, retningslinjer osv. bør være tilgængelige på internettet på et sprog, der er vidt udbredt i den internationale handel.

KONKLUSION

I sin meddelelse om en toldunionsstrategi [34] fastslog Kommissionen, at der er behov for at forenkle og rationalisere toldlovgivningen for at tage højde for ændringerne i samhandelen og bekæmpe bedrageri. Der lægges særlig vægt på at udbrede anvendelsen af moderne teknik og en bedre informationsformidling, så de erhvervsdrivende og toldvæsenet kan anvende lovgivningen på ensartet vis.

[34] KOM(2001) 51 endelig udg. af 08.02.2001.

I sin resolution af 30. maj 2001 om en toldunionsstrategi [35] opfordrede Rådet Kommissionen til "at udvikle et generelt program til omlægning af toldprocedurerne til edb og udveksling af toldoplysninger samt en realistisk strategi for udvikling og brug af informationsnetværk i toldarbejdet".

[35] EFT C 171 af 15.06.2001, s. 1.

Under forummet om elektronisk toldbehandling i Toledo i maj 2002 blev de erhvervsdrivende enige om at arbejde hen imod målet om forenklede og papirløse rammer for told og handel, hvorved legitime varebevægelser kan foregå ubesværet og med mindst mulig indblanding fra toldvæsenets side.

Dette er den eneste måde, hvorpå man kan undgå yderligere afvigelser fra principperne for det indre marked og en stigning i antallet af bilaterale ordninger (som det er tilfældet med fælleseuropæiske tillader). Kun en standardisering og forenkling af toldprocedurerne kan forhindre virksomhederne i at skaffe sig tilladelse dér, hvor det passer dem bedst, hvilket kunne få betydelige økonomiske følger for visse medlemsstater og i sidste instans føre til konkurrenceforvridning. Kun hvis der indføres ensartede og integrerede toldprocedurer, kan de europæiske selskaber undgå at blive påført høje administrationsomkostninger og at blive stillet væsentligt ringere end deres konkurrenter.

Desuden sikrer den foreslåede fremgangsmåde, at den offentlige sikkerhed og sundhed samt miljøbeskyttelsen ikke bliver bragt i fare. Dermed bliver det muligt at undgå, at visse grænseovergangssteder og -områder i EU anses for mindre sikre, og at visse regioner og havne affolkes.

Den eneste vej frem er at give toldmyndighederne og de erhvervsdrivende de optimale betingelser for at udføre deres arbejde.

Nuværende lovgivning, systemer og procedurer må revideres og forenkles, og der må skabes papirløse rammer. Eventuelle tekniske og lovgivningsmæssige mangler vil skulle afhjælpes for at kunne nå frem til en integreret retlig og teknisk ramme. EU-regelsættet vil blive forbedret, så det ajourføres med den seneste udvikling på logistikområdet, de nedsatte toldsatser og den kommende udvidelse.

Toldkontrollen vil blive mindre besværlig for de erhvervsdrivende og vil indgå som et effektivt led i handelstransaktionerne.

Hovedaktørerne og deres respektive roller er blevet fastlagt, og der er stillet forslag til en handlingsplan. De offentlige myndigheder (Kommissionen, toldvæsenet og andre myndigheder) og den private sektor (de erhvervsdrivende) vil skulle drøfte denne handlingsplan og udføre deres specifikke opgaver i fællesskab på basis af fortsat åbenhed og kontakt.

Hvis denne strategi for forenklede og papirløse rammer for told og handel skal give gode resultater, må hovedaktørerne gøre en indsats for at gennemføre den.

Bilag 1 indeholder en første handlingsplan, og bilag 2 giver en oversigt over omkostninger og fordele for de erhvervsdrivende og toldmyndighederne.

Bilag 1

Forslag til foranstaltninger under e-told

1

1. Hvilken type foranstaltning foreslås?

Retlig

Forslag til ændring af EF-toldkodeksen (ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92).

2. Formål/indhold (hovedspørgsmål):

Tilpasse toldkodeksen til princippet om, at elektroniske angivelser og meddelelser er reglen, og at papirbaserede angivelser er undtagelsen.

Fastlægge forudsætningerne for digitale toldprocedurer.

Rationalisere (normale og forenklede) toldprocedurer og -behandlinger (fra 13 til 3) for at standardisere dem mest muligt og etablere en fælles base af centrale data.

Omdefinere rollerne og ansvarsområderne for toldstederne ved de ydre grænser og inde i EU.

Anvende en samlet sikkerhedsstillelse for alle toldbehandlinger.

Udbrede anvendelsen af en centraliseret toldbehandling.

Etablere et retsgrundlag for nye værktøjer og metoder (f.eks. risikoanalysemodeller og databaser).

3. Foranstaltningens vigtighed: Stor

4. Forventede resultater af den foreslåede foranstaltning:

Forslag til en ny forordning fra Rådet og Europa-Parlamentet om ændring af EF-toldkodeksen.

5. Måling af de opnåede resultater:

Vedtagelse af forslaget.

Gennemførelse i medlemsstaterne.

6. Omkostninger og fordele [36] for de vigtigste aktører:

[36] En forundersøgelse, der omfatter en cost/benefit-analyse, er i øjeblikket under forberedelse. Indtil de endelige resultater af forundersøgelsen foreligger, kan Kommissionen kun komme med formodninger på basis af kontakter med medlemsstaterne og erhvervslivet.

6.1. Kommissionen

Omkostninger: En lille forøgelse af budgettet til tjenesterejser (analyse af situationen i medlemsstaterne som led i forundersøgelsen) og møder. Midlertidigt behov for mindst to A-tjenestemænd (en arbejder allerede med sagen) og tekniske rådgivere svarende til et mandår.

Fordele: Enklere lovgivning, lettere gennemførelse for medlemsstaterne og forbedret håndhævelse af toldlovgivningen, da det bliver betydeligt lettere at opdage svig. Forbedret afgiftsopkrævning (egne indtægter) som en direkte følge af ovenstående (opdagelse af svig) samt sandsynligvis flere korrekt udfyldte toldangivelser.

6.2. Medlemsstaterne

Omkostninger: De lovgivningsmæssige forberedelser skulle ikke indebære ekstra omkostninger (bortset fra deltagelse i møder og seminarer), i det mindste hvad angår de nuværende medlemsstater, da det drejer sig om at foregribe ændringer og udviklingstendenser. Hvad angår de nye medlemsstater er disse omkostninger allerede planlagte og budgetterede som led i gennemførelsen af "regelværket".

Fordele: De samme som for Kommissionen. En mere effektiv allokering af menneskelige og andre ressourcer som følge af omstrukturering af toldprocesser og -procedurer og afskaffelse af dobbeltarbejde mellem medlemsstaterne med hensyn til foranstaltninger og kontrol. En mere effektiv anvendelse af NCTS-investeringer og -infrastruktur, selv om de ydre grænser flyttes, og antallet af forsendelser falder. Opretholdelse af toldsteder i de nuværende medlemsstater, der ikke er beliggende ved de ydre grænser. Forbedret sikkerhed og overholdelse af bestemmelserne.

6.3. De erhvervsdrivende

Omkostninger: Investeringer for at få adgang til tjenesterne (bl.a. kundesoftware og uddannelse, netværk/telekommunikationsomkostninger og eventuelle sikkerhedsforanstaltninger). Omkostninger til at tilvejebringe og opretholde en fælles grænseflade for toldvæsenet (den samme for alle medlemsstater).

Fordele: Mange og tilbagevendende. En hurtigere toldbehandling og frigivelse af varer. Forenkling og rationalisering af de regler og procedurer, der skal overholdes (f.eks. fælleseuropæiske tilladelser og en samlet sikkerhedsstillelse for alle toldbehandlinger). Øget gennemsigtighed, samarbejde og ensartethed i interaktionen med toldmyndigheder. Færre omkostninger som følge af automatiseringen af toldprocedurerne. Et fælles elektronisk adgangspunkt til EU. Øget fleksibilitet i strukturen for samarbejdet med toldmyndighederne.

7. Hvornår er foranstaltningen planlagt til at finde sted?

Efter de forberedende tekniske drøftelser i Toldkodeksudvalget (påbegyndt i 2002, afsluttes sidst i 2003) forventes det formelle forslag at blive forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet i 2004 (hvis midlerne er tilgængelige).

8. Foranstaltningens varighed:

Ca. 1,5 år indtil forelæggelse af forslag (afhængigt af midlerne).

9. Ressourcemæssige konsekvenser (for Kommissionen)

Mindst to A-tjenestemænd (fuldtid) og en ekstern rådgiver i et år.

Forslag til foranstaltninger under e-told

2

1. Hvilken type foranstaltning foreslås?

Retlig

Forslag til ændring af gennemførelsesbestemmelserne til EF-toldkodeksen (kommissionsforordning).

2. Formål/indhold (hovedspørgsmål):

Det samme som i tabel 1, men på et mere "teknisk" niveau (= en brugsvejledning til toldkodeksen).

Tilpasse bestemmelserne til princippet om, at elektroniske angivelser og meddelelser er reglen, og at papirbaserede angivelser er undtagelsen.

Fastlægge forudsætningerne for digitale toldprocedurer.

Rationalisere (normale og forenklede) toldprocedurer og -behandlinger (fra 13 til 3) for at standardisere dem mest muligt og etablere en fælles base af centrale data.

Omdefinere rollerne og ansvarsområderne for toldstederne ved de ydre grænser og inde i EU.

Anvende en samlet sikkerhedsstillelse for alle toldbehandlinger.

Udbrede anvendelsen af en centraliseret toldbehandling.

Etablere et retsgrundlag for nye værktøjer og metoder (f.eks. risikoanalysemodeller og databaser).

3. Foranstaltningens vigtighed: Stor

4. Forventede resultater af den foreslåede foranstaltning:

Forslag til en ny kommissionsforordning om ændring af gennemførelsesbestemmelserne til EF-toldkodeksen.

5. Måling af de opnåede resultater:

Vedtagelse af forslaget.

Gennemførelse i medlemsstaterne.

6. Omkostninger og fordele [37] for de vigtigste aktører (de samme som i tabel 1, se nedenfor):

[37] En forundersøgelse, der omfatter en cost/benefit-analyse, er i øjeblikket under forberedelse. Indtil de endelige resultater af forundersøgelsen foreligger, kan Kommissionen kun komme med formodninger på basis af kontakter med medlemsstaterne og erhvervslivet.

6.1. Kommissionen

Omkostninger: En lille forøgelse af budgettet til tjenesterejser (analyse af situationen i medlemsstaterne som led i forundersøgelsen) og møder. Midlertidigt behov for mindst to A-tjenestemænd (en arbejder allerede med sagen) og tekniske rådgivere svarende til et mandår.

Fordele: Enklere lovgivning, lettere gennemførelse for medlemsstaterne og forbedret håndhævelse af toldlovgivningen, da det bliver betydeligt lettere at opdage svig. Forbedret afgiftsopkrævning (egne indtægter) som en direkte følge af ovenstående (opdagelse af svig) samt sandsynligvis flere korrekt udfyldte toldangivelser.

6.2. Medlemsstaterne

Omkostninger: De lovgivningsmæssige forberedelser skulle ikke indebære ekstra omkostninger (bortset fra deltagelse i møder og seminarer), i det mindste hvad angår de nuværende medlemsstater, da det drejer sig om at foregribe ændringer og udviklingstendenser. Hvad angår de nye medlemsstater er disse omkostninger allerede planlagte og budgetterede som led i gennemførelsen af "regelværket".

Fordele: De samme som for Kommissionen. En mere effektiv allokering af menneskelige og andre ressourcer som følge af omstrukturering af toldprocesser og -procedurer og afskaffelse af dobbeltarbejde mellem medlemsstaterne med hensyn til foranstaltninger og kontrol. En mere effektiv anvendelse af NCTS-investeringer og -infrastruktur, selv om de ydre grænser flyttes, og antallet af forsendelser falder. Opretholdelse af toldsteder i de nuværende medlemsstater, der ikke er beliggende ved de ydre grænser. Forbedret sikkerhed og overholdelse af bestemmelserne.

6.3. De erhvervsdrivende

Omkostninger: Investeringer for at få adgang til tjenesterne (bl.a. kundesoftware og uddannelse, netværk/telekommunikationsomkostninger og eventuelle sikkerhedsforanstaltninger). Omkostninger til at tilvejebringe og opretholde en fælles grænseflade for toldvæsenet (den samme for alle medlemsstater).

Fordele: Mange og tilbagevendende. En hurtigere toldbehandling og frigivelse af varer. Forenkling og rationalisering af de regler og procedurer, der skal overholdes (f.eks. fælleseuropæiske tilladelser og en samlet sikkerhedsstillelse for alle toldbehandlinger). Øget gennemsigtighed, samarbejde og ensartethed i interaktionen med toldmyndigheder. Færre omkostninger som følge af automatiseringen af toldprocedurerne. Et fælles elektronisk adgangspunkt til EU. Øget fleksibilitet i strukturen for samarbejdet med toldmyndighederne.

7. Hvornår er foranstaltningen planlagt til at finde sted?

Før og efter Rådets og Europa-Parlamentets vedtagelse af den nye forordning om ændring af toldkodeksen. Forberedende tekniske drøftelser i Toldkodeksudvalget forventes påbegyndt, når forslaget om ændring af toldkodeksen forelægges, og afsluttet et år efter forslagets vedtagelse.

8. Foranstaltningens varighed:

1-2 år (afhængigt af Rådets og Parlamentets midler og fremskridt).

9. Ressourcemæssige konsekvenser (for Kommissionen)

Samme som i tabel 1.

Forslag til foranstaltninger under e-told

3

1. Hvilken type foranstaltning foreslås?

Operationel (samarbejde mellem medlemsstater)

Pilotprojekt om automatiseret eksport.

2. Formål/indhold (hovedspørgsmål):

Pilotprojektet vil omfatte indirekte eksport til et tredjeland og involvere mindst to medlemsstater (med eksporttoldstedet i den ene medlemsstat og udgangstoldstedet i den anden).

Ved seminaret i Finland i december 2002 meldte tre medlemsstater sig til at deltage i pilotprojektet, nemlig Tyskland, Italien og Belgien. De erhvervsdrivende gav udtryk for interesse i at deltage gennem udvalgte selskaber.

3. Foranstaltningens vigtighed: Stor

4. Forventede resultater af den foreslåede foranstaltning:

Sikre (i et edb-baseret toldsystem) at varer, der er angivet til eksport, passiv forædling eller genudførsel, har forladt toldområdet og er på vej til et tredjeland, efter at eksportens lovlighed er blevet kontrolleret.

Integrere tredjelandes datakrav vedrørende sikkerhedsaspekter (og fastlægge fælles datakrav for eksport til tredjelande) i informationsudvekslingen mellem afgangs- og udgangstoldstedet.

Sikre optimalt samarbejde mellem toldstederne i de berørte medlemsstater.

Identificere flaskehalse og problemer, der skal løses.

Dele erfaringerne og resultaterne med andre nuværende og kommende medlemsstater og erhvervsdrivende og fungere som en model for den automatiserede eksportprocedure, der skal anvendes i hele Fællesskabet, og som et første konkret resultat af initiativet vedrørende elektronisk told efter indførelsen af det nye edb-baserede forsendelsessystem (NCTS). Afholde et seminar med alle interesserede parter.

5. Måling af de opnåede resultater:

Medlemsstaternes og Kommissionens evaluering af resultaterne (rapport), gennemførelse i de berørte medlemsstater.

6. Omkostninger og fordele for de vigtigste aktører:

6.1. Kommissionen

Omkostninger: Omkostningerne vil blive dækket under Told 2007 (området for elektronisk told) og budgettet for det indre marked (seminar).

Fordele: At identificere problemer (retlige og tekniske), herunder sikkerhedsaspekter, inden lovgivningen ændres (da eksport allerede er en procedure, der foregår i to trin, vil der ikke være behov for de store ændringer af toldkodeksen, men først og fremmest af gennemførelsesbestemmelserne), og inden grænsefladerne fastlægges.

Et konkret billede af kravene i andre lande (som f.eks. CSI [38]) kan lægges til grund for automatiseringen af eksportprocedurerne i medlemsstaterne.

[38] CSI: Container Security Initiative ("initiativet om sikring af containere").

6.2. Medlemsstaterne

Omkostninger: Det kan blive nødvendigt at foretage visse tekniske tilpasninger af NCTS-infrastrukturen.

Fordele: De samme som for Kommissionen.

Udnyttelse af NCTS-investeringer/infrastruktur, selv om de ydre grænser flyttes, og antallet af forsendelser falder. Opretholdelse af toldsteder i de gamle medlemsstater, der ikke er beliggende ved de ydre grænser. Forbedret sikkerhed og overholdelse af bestemmelserne.

6.3. De erhvervsdrivende

Omkostninger: Eventuelle tekniske tilpasninger til den elektroniske grænseflade med toldvæsenet.

Fordele: En hurtigere toldbehandling og frigivelse af varer. Bedre bevis for eksport med henblik på beskatning. Forenkling og rationalisering af de regler og procedurer, der skal overholdes (herunder udenlandske landes krav inden for rammerne af CSI).

7. Hvornår er foranstaltningen planlagt til at finde sted?

I løbet af 2003 og hele 2004. Der er allerede afholdt forberedende møder.

8. Foranstaltningens varighed:

Ca. 1-2 år (afhængigt af ressourcerne).

9. Ressourcemæssige konsekvenser (for Kommissionen)

Samme som i tabel 1.

Forslag til foranstaltninger under e-told

4

1. Hvilken type foranstaltning foreslås?

Teknisk

Evaluering af de nuværende IT-systemer med henblik på at skabe en ramme for konvergens mellem medlemsstaterne.

2. Formål/indhold (hovedspørgsmål):

Skabe en ramme for konvergens mellem medlemsstaterne (som i øjeblikket bruger forskellige elektroniske systemer til toldbehandling og dermed forbundne formål) med henblik på større interoperabilitet. Der er behov for en teknisk evaluering.

3. Foranstaltningens vigtighed: Stor

4. Forventede resultater af den foreslåede foranstaltning:

Identificere problemerne og foreslå løsninger for at sikre, at medlemsstaternes IT-systemer er interoperable.

Fastsætte de tekniske specifikationer for konvergens.

Udarbejde og offentliggøre en rapport på basis af oplysninger fra medlemsstaterne.

5. Måling af de opnåede resultater:

Medlemsstaternes og Kommissionens evaluering af resultaterne, godkendelse af en konvergenskøreplan.

6. Omkostninger og fordele for de vigtigste aktører:

6.1. Kommissionen

Omkostninger: Arbejdet vil blive udført af medlemsstaterne (med bistand fra Kommissionen) inden for rammerne af Told 2007. Mødeomkostningerne vil blive dækket under Told 2007 (elektronisk told).

Fordele: Hvis der med konvergens mellem systemerne kan opnås interoperabilitet, kan man undgå de finansielle og menneskelige ressourcer, der ville være nødvendige for et centralt baseret kommissionssystem.

6.2. Medlemsstaterne

Omkostninger: Rejseomkostningerne vil blive dækket under Told 2007. Menneskelige ressourcer: 1 person pr. medlemsstat.

Fordele: Medlemsstaterne har allerede investeret mange penge og ressourcer i deres IT-systemer. Hvis de kan benytte sig af dem (i stedet for at indføre et nyt system) ved hjælp af tekniske tilpasninger, vil de kunne spare på de offentlige udgifter og menneskelige ressourcer (ikke behov for ny uddannelse).

6.3. De erhvervsdrivende

Omkostninger: Visse tekniske tilpasninger, i takt med at de nuværende grænseflader ændres.

Fordele: De erhvervsdrivende, der allerede foretager deres toldtransaktioner elektronisk, er vant til at benytte det IT-system, der findes i den medlemsstat, hvor de er etableret. Hvis medlemsstatens IT-system kan opretholdes, vil ingen yderligere uddannelse og tekniske investeringer være nødvendige.

7. Hvornår er foranstaltningen planlagt til at finde sted?

I hele 2003 og 2004.

8. Foranstaltningens varighed:

Ca. 2 år.

9. Ressourcemæssige konsekvenser (for Kommissionen)

Samme som i tabel 1 + en edb-specialist.

Forslag til foranstaltninger under e-told

5

1. Hvilken type foranstaltning foreslås?

Teknisk

Fastlægge passende grænseflader med henblik på interoperabilitet.

2. Formål/indhold (hovedspørgsmål):

For at opnå interoperabilitet mellem medlemsstaterne (som i øjeblikket bruger forskellige elektroniske toldsystemer) er det vigtigt at fastlægge passende tekniske grænseflader mellem følgende aktører:

Mellem de forskellige toldmyndigheder.

Mellem toldmyndighederne og andre myndigheder ("one-stop-shop").

Mellem toldmyndighederne og de erhvervsdrivende.

3. Foranstaltningens vigtighed: Stor

4. Forventede resultater af den foreslåede foranstaltning:

Identificere problemerne og foreslå løsninger for at sikre, at medlemsstaternes IT-systemer er interoperable.

Fastsætte de tekniske specifikationer for konvergens.

Udarbejde og offentliggøre en rapport på basis af oplysninger fra medlemsstaterne.

5. Måling af de opnåede resultater:

Medlemsstaternes og Kommissionens evaluering af resultaterne. Udarbejde og godkende grænsefladespecifikationer.

6. Omkostninger og fordele for de vigtigste aktører:

6.1. Kommissionen

Omkostninger: Arbejdet vil blive udført af medlemsstaterne (med bistand fra Kommissionen) inden for rammerne af Told 2007. Mødeomkostningerne vil blive dækket under Told 2007 (elektronisk told).

Fordele: Hvis der med konvergens mellem systemerne kan opnås interoperabilitet, kan man undgå de finansielle og menneskelige ressourcer, der ville være nødvendige for et centralt baseret kommissionssystem.

6.2. Medlemsstaterne

Omkostninger: Yderligere omkostninger til ajourføring af software, men disse omkostninger svarer til dem, der normalt ville være forbundet med vedligeholdelse og udvikling af deres software.

Fordele: Medlemsstaterne har allerede investeret mange penge og ressourcer i deres IT-systemer. Hvis disse systemer kan anvendes (i stedet for at indføre nye systemer) gennem passende grænseflader, vil medlemsstaterne kunne spare på de offentlige udgifter.

6.3. De erhvervsdrivende

Omkostninger: Investeringer forbundet med adgang til tjenesterne, herunder kundesoftware og uddannelse.

Fordele: Generelt lavere omkostninger for selskaberne i EU, da de kun vil skulle anvende en enkelt grænseflade til alle toldmyndighederne i EU (i modsætning til de nuværende 15 og snart 25 forskellige grænseflader).

7. Hvornår er foranstaltningen planlagt til at finde sted?

I hele 2004 og 2005.

8. Foranstaltningens varighed:

Ca. 2 år.

9. Ressourcemæssige konsekvenser (for Kommissionen)

Samme som i tabel 1 + en edb-specialist.

Forslag til foranstaltninger under e-told

6

1. Hvilken type foranstaltning foreslås?

Teknisk

Fastlægge fælles standarder for fælles datakrav.

2. Formål/indhold (hovedspørgsmål):

For at opnå interoperabilitet mellem medlemsstaterne (som i øjeblikket bruger forskellige elektroniske toldsystemer) er det vigtigt at fastlægge fælles standarder for udveksling af data mellem følgende aktører:

Mellem de forskellige toldmyndigheder.

Mellem toldmyndighederne og andre myndigheder ("one-stop-shop").

Mellem toldmyndighederne og de erhvervsdrivende.

Det er desuden vigtigt at blive enige om en fælles base af centrale data (ligesom under NCTS), der som et minimum skal udveksles mellem disse aktører, og som vil muliggøre en elektronisk behandling af varestrømmen.

3. Foranstaltningens vigtighed: Stor

4. Forventede resultater af den foreslåede foranstaltning:

Fastlægge en fælles base af centrale data og standarder.

5. Måling af de opnåede resultater:

Udarbejde og godkende en liste over centrale data og standarder.

6. Omkostninger og fordele for de vigtigste aktører:

6.1. Kommissionen

Omkostninger: Arbejdet vil blive udført af medlemsstaterne (og Kommissionen) i Toldkodeksudvalget og inden for rammerne af Told 2007. Mødeomkostningerne vil i sidstnævnte tilfælde blive dækket under Told 2007 (elektronisk told).

Fordele: En fælles standardiseret base af centrale data vil fremme udvekslingen af informationer mellem aktørerne.

6.2. Medlemsstaterne

Omkostninger: Rejseomkostninger + 1 person pr. medlemsstat.

Fordele: De samme som for Kommissionen.

6.3. De erhvervsdrivende

Omkostninger: Omkostninger til tilpasning af eksisterende datastrukturer og -koder.

Fordele: Generelt lavere omkostninger for selskaberne i EU, som vil få adgang til standardiserede og fælles data på EU-plan.

7. Hvornår er foranstaltningen planlagt til at finde sted?

I hele 2003 og 2004.

8. Foranstaltningens varighed:

Ca. 2 år.

9. Ressourcemæssige konsekvenser (for Kommissionen)

Samme som i tabel 1 + en edb-specialist.

Bilag 2

Væsentligste omkostninger og fordele for erhvervsdrivende og toldmyndigheder

>TABELPOSITION>