4.3.76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/19 
2.3.3.  Vedrørende  stk.  4, som  indeholder  undta-
gelse  fra princippet  om »kombineret  advokatskik«  af 
alle andre  former  for virksomhed  end repræsentation 
eller forsvar  for retten,  understreger  Udvalget  nød-
vendigheden  af, at der foretages  et yderligere  skridt  ad 
vejen  mod  en liberalisering  af juridiske  tjenesteydel-
ser. Det bemærkes,  at risikoen  for,  at erhvervets  ud-
øvere  ikke  overholder  de for alle  medlemsstaterne 
fælles  grundlæggende  etiske  principper,  især  f.eks. 
tavshedspligten,  ikke  er større,  når de kun  er under-
kastet  disciplinærreglerne  i deres  »hjemland«.  Udvalget 
finder  ligeledes,  at beskyttelsen  af interesser  (klientens 
eller modpartens)  vil være  tilstrækkelig  sikret,  når der 
er mulighed  for en undersøgelse,  som  i tilfælde  af 
påstand  om krænkelse  foretages  af fagorganisationen 
i værtslandet.  Denne  skulle  ligeledes  have  adgang  til 
at meddele  undersøgelsesresultaterne  til den tilsvaren-
de organisation  i »hjemlandet«,  som  forpligtes  til at 
oplyse  førstnævnte  om sin afgørelse,  mens  der i arti-
kel 6 fastsættes  mere  udstrakte  disciplinærbeføjelser 
vedrørende  repræsentation  og forsvar  for retten.  Af 
disse  grunde  og under  henvisning  til bemærkningerne 
under  punkt  2.1 om tjenesteydelsernes  lejlighedsvise 
karakter,  foreslår  Udvalget,  at denne  bestemmelse 
affattes  således: »Ved  udøvelse  af anden  virksomhed  end  den  un-
der stk.  1 nævnte  forbliver  advokaten  med  forbe-
hold af de grundlæggende  regler  for god  advo-
katskik  i værtslandet  underkastet  de regler  for 
erhvervet,  som  gælder  i den  medlemsstat,  som  er 
hans  seneste  opholdsland. 
I tilfælde  af, at fagorganisationen  i et værtsland 
over for  en advokat  nedlægger  påstand  om 
krænkelse,  kan  denne  organisation  foretage  en 
undersøgelse  og forelægge  rapport  for fagorgani-
sationen  i den  medlemsstat,  som  er hans  seneste 
opholdsland,  og hvor  den  pågældnede  fagorgani-
sation  har de disciplinære  beføjelser;  denne  med-
deler  fagorganisationen  i værtslandet  enhver  afgø-
relse,  som  træffes«. 
2.4. Artikel  5 
Udvalget  foreslår,  at ordene  »om  nødvendigt«  i andet 
punkt  udgår;  de overflødiggøres  af, at der er overladt 
medlemsstaterne  et skøn  med  hensyn  til at pålægge 
udenlandske  tjenesteydere  restriktioner. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 28. januar  1976. 
Henri  CANONGE 
Formand  for 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg 
Udtalelse  om  Kommissionens  forslag  til Rådet  vedrørende  prisfastsættelse  for visse 
landbrugsvarer  samt  visse  tilknyttede  foranstaltninger 
Den tekst,  som  har været  genstand  for udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr. C 31 af 11. februar  1976,  side  2. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  16. december  1975,  i medfør  af artikel  47 og 198  i traktaten 
om oprettelse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg  om det nævnte  emne. 
Nr. C 50/20 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4. 3. 76 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  136.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den 28. og 29. januar  1976,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til anmodning  om  udtalelse  af 15. 
og 16. december  1975  fra Rådet  for De europæiske 
Fællesskaber, 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel  47 
og 198, 
under  henvisning  til den  beslutning,  dets  præsidium 
traf den  15. december  1975  om at pålægge  Landbrugs-
afdelingen  at udarbejde  den pågældende  udtalelse, 
under  henvisning  til de udtalelser,  det  tidligere  har 
fremsat  om samme  spørgsmål,  samt  til »Studier  over 
status  over  den  fælles  landbrugspolitik«  og »Status 
over  den  fælles  landbrugspolitik«  forelagt  Rådet'af 
Kommissionen,  som  det  afgav  udtalelse  om den  17. 
juli 1975  (*), 
under  henvisning  til beretning  aflagt  af ordføreren, 
hr. de Caffarelli, 
under  henvisning  til 1975-beretningen  om  landbru-
gets situation  i Fællesskabet, 
under  henvisning  til den  store  betydning,  som  Kom-
missionens  forslag  har for Fællesskabets  producenter, 
forarbejdningsindustri  og forbrugere, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Landbrugs-
afdelingen  på mødet  den  19. og 20. januar  1976, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  136. 
plenarforsamling  den  28. og 29. januar  1976,  mødet 
den 29. januar  — 
(!) EFT  nr. C 270  af 26. 11. 1975. VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
med 30 stemmer  for,  23 stemmer  imod,  mens  20 
undlod  at stemme: 
1. Indledende  bemærkninger 
1.1. De  indledende  bemærkninger  tjener  til at pla-
cere kommissionsforslaget  i en general  økonomisk  og 
social  sammenhæng. 
1.2. Dette  forslag  indeholder  ingen  ny tankegang 
og bidrager  ikke  til at løse  problemerne  inden  for 
landbruget;  det kan  blot  medføre  nye  skævheder  in-
den for denne  sektor. 
1.3. Udvalget  mener  imidlertid  ikke,  at der  kan 
rettes  op på disse  skævheder  med  prisstigninger  ud 
over dem,  Kommissionen  har  foreslået.  Sådanne 
stigninger  ville  øge  omkostningerne,  men  ikke  med-
føre væsentlige  forbedringer  for flertallet  af bedrif-
terne  og ville  heller  ikke  beskytte  forbrugerne. 
1.4. Udvalget  mener  derimod,  at prispolitikkens 
grundlag  bør  ændres  og gennemføres  ud fra en pro-
duktionsplanlægning,  som  kan  hjælpe  landbrugerne  i 
deres  valg,  som  giver  EFs  middelhavsprodukter  en 
rimelig  beskyttelse  og de små  landbrugere  personlig 
indkomststøtte  til strukturudvikling. 
1.5. Dette  fremgår  imidlertid  ikke  af Kommissio-
nens  forslag;  med  den  nuværende  stigningstakt  i 
udgifterne  til prispolitikken  er der  ingen  konkrete 
økonomiske  muligheder  for en effektiv  strukturpoli-
tik og fremme  af landbrugssammenslutninger. 
1.6. Udvalget  er derfor  stærkt  foruroliget  over,  at 
landbrugspolitikken  ikke  sikrer  den  nødvendige 
strukturudvikling,  men  blot  øger  EFs  udgifter,  og 
mener,  at der  må  samarbejdes  med  de politiske  og 
sociale  kredse  i højere  grad  om udformning  af en ny 
fælles  landbrugspolitik. 
1.7. Erhvervs-  og samfundslivet  er for tiden  præget 
af den  generelle  inflatoriske  situation,  der  hersker  i 
Fællesskabet  og i verden  som  helhed.  Inflationsraten 
varierer  dog  betydeligt  fra medlemsstat  til medlems-
stat. 
4. 3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/21 
1.8. Alle  kategorier  af arbejdstagere  i Fællesskabet 
er udsat  for en beskæftigelseskrise,  hvis  lige ikke  er set 
siden  sidste  verdenskrig. 
1.9. Virksomhedernes  produktionsomkostninger 
har på grund  af inflationen  været  ude  for en generel 
stigning. 
1.10.  I  den  periode,  Kommissionen  behandler,  har 
verdensmarkederne  været  stillet  over  for  stigende 
efterspørgsel  efter  levnedsmidler;  men  det europæiske 
landbrug  har  dog  takket  være  den  fælles  landbrugs-
politik  kunnet  sikre  Fællesskabets  forbrugere  forsy-
ninger  til stabile  priser.  Det  ser i dag ud til, at Europa 
i en verden,  som  i lang  tid fremover  synes  at skulle 
leve med  dybtgående  uligheder  i råstoffordelingen, 
har en værdifuld  trumf  på hånden,  nemlig  dets  land-
brugs-  og levnedsmiddelproduktionspotentiel. 
1.11.  Til  trods  herfor  konstaterer  Kommissionen, 
at EF-landbrugernes  indkomst  faldt  betydeligt  i 1974, 
og at selv  om landbrugets  indkomst  er forbedret  som 
helhed  i 1975,  er denne  generelle  tendens  resultatet  af 
tendenser,  der varierer  stærkt  fra land  til land  og fra 
bedrifttype  til bedrifttype. 
1.12.  Som  forholdene  for øjeblikket  er i Fællesska-
bets samfunds-  og erhvervsliv  — navnlig  hvad  angår 
beskæftigelsen  — kan  man  derfor  rejse  spørgsmålet, 
hvilke  konsekvenser  Kommissionens  forslag  vil få 
ikke blot  for  landbruget  og landbrugerne,  men  for 
hele Fællesskabets  fremtid. 
2. Bemærkninger  til Kommissionens  forslag 
2.1. Kommissionen  anfører  i sine  indledende  be-
mærkninger,  at den  har  ladet  sig lede  af de retnings-
linjer,  som  den  tidligere  har redegjort  for i sit memo-
randum  om tilpasning  af den  fælles  landbrugspolitik, 
i sin status  over  den  fælles  landbrugspolitik  samt  af 
Rådets  konklusioner  vedrørende  status  over  den 
fælles  landbrugspolitik. 
2.2. I  denne  forbindelse  minder  Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg  om,  at det  i sin udtalelse  af 27. 
februar  1974  i hovedtrækkene  godkendte  de generelle 
retningslinjer  i memorandummet  om tilpasning  af den 
fælles  landbrugspolitik,  men  at det dog  fremsatte  en 
lang række  — til dels  kritiske  — bemærkninger.  Ved-rørende  netop  dette  punkt  henviser  Udvalget  også  til 
sine bemærkninger  til den  allerede  nævnte  studie  over 
status  over  den  fælles  landbrugspolitik. 
2.3. Udvalget  beklager,  at der  ikke  i Kommissio-
nens  forslag  tages  hensyn  til de bemærkninger,  det 
har fremsat  i ovenanførte  dokumenter.  Man  burde 
navnlig  have  lagt  vægt  på Udvalgets  bemærkninger 
om at få fastlagt  produktionsmålsætninger,  gennem-
ført direkte  støtte  til visse  landbrugsbedrifter,  sikret 
større  ligevægt  med  hensyn  til beskyttelsen  af de 
enkelte  landbrugsprodukter  samt  en bedre  geografisk 
og sektoriel  fordeling  af EUGFLs  midler. 
2.4. Den  objektive  metode,  som  Kommissionen  har 
anvendt  ved  uformningen  af det  foreliggende  pris-
forslag,  er baseret  på moderne  bedrifter  som  define-
ret i Rådets  direktiv  72/159/EØF,  og Det  økonomiske 
og sociale  Udvalg  har  allerede  tidligere  godkendt 
denne  metodes  princip.  I øvrigt  konstaterer  Udvalget, 
at Kommissionen  selv  er af den  opfattelse,  at den  ob-
jektive  metode  kun  er en generel  indikator,  som  an-
vendes  sammen  med  andre  indikatorer,  og at den  på 
grund  af sin komplicerede  beskaffenhed  er behæftet 
med en række  usikkerhedsmomenter,  som  Kommis-
sionen  har til hensigt  at reducere  mest  muligt. 
Udvalget  godkender  Kommissionens  bestræbelser  på 
at forbedre  den objektive  metode,  navnlig: 
— ved  at gøre  informationsnettet  mere  repræsenta-
tivt for at få et mere  præcist  kendskab  til referen-
cebedrifterne; 
— ved  kortere  frister  inden  for indgivelsen  til Kom-
missionen  og dennes  behandling  af de indsamlede 
oplysninger. 
Et bedre  kendskab  til referencebedrifternes  situation 
bør ledsages  af en lige  så vigtig  bestræbelse  vedrø-
rende  de øvrige  landbrugsbedrifter,  som  stadig  udgør 
det store  flertal  i Fællesskabet. 
Udvalget  minder  derfor  om,  at det flere  gange  har an-
modet  om,  at de regionale  og socio-strukturelle  for-
anstaltninger  styrkes  til fordel  for bedrifter,  hvis  ind-
komst  endnu  ikke  har nået  det ønskede  niveau. 
2.5. Den  objektive  metode  tager  bl.a.  hensyn  til 
følgende  to  hovedfaktorer  ved  vurderingen  af 
niveauet  for de fælles  landbrugspriser: 
— løndudviklingen  for lønmodtagere  uden  for land-
bruget; 
Nr. C 50/22 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4.3. 76 
— udviklingen  i priser  på landbrugets  produktions-
midler,  herunder  kapitalens  aflønning. 
2.6. Kommissionen  har  i sin begrundelse  kun  i 
ringe  grad  underbygget  sine  påstande  om lønudvik-
lingen  uden  for landbrugsområdet.  Udvalget  mener, 
at en nøjere  sammenligning  havde  gjort  det muligt 
langt  bedre  at anskueliggøre  den  store  spredning  i 
landbrugernes  indkomst  og den  kendsgerning,  at 
nogle  landbrugeres  indkomster  ligger  under  visse  an-
dre indkomster  uden  for landbruget. 
2.7. Endvidere  er Kommissionens  opfattelse  base-
ret på udviklingen  i de senest  tre år, selv  om Rådet 
og Kommissionen  i 1975  var af den  opfattelse,  at det 
som følge  af særligt  inflationsprægede  konjunkturer 
ville være  langt  mere  hensigtsmæssigt  at benytte  de to 
seneste  år som  grundlag,  hvis  man  ønskede  at nærme 
sig de faktiske  forhold  mest  muligt.  Med  de nuvæ-
rende  konjunkturer  mener  Udvalget,  at de grunde, 
som Rådet  påberåbte  sig i 1975,  stadig  gælder,  og at 
det derfor  ville  have  været  at foretrække  at benytte 
samme  metode  som  sidste  år. Udvalget  mener  i alle 
tilfælde,  at det  ville  være  ønskeligt  i fremtiden,  om 
referenceperioden  var fast. 
2.8. Anvendelsen  af den  objektive  metode  skulle  i 
følge  Kommissionen  have  ført  til forslag  om en gene-
rel prisstigning  i RE  på 4,6  %. Kommissionen  gør 
endvidere  opmærksom  på,  at »såfremt  Italien  ikke 
tages  med  i beregningen«  (på baggrund  af den  valuta-
riske  udvikling  de seneste  år i dette  land)  »ville  stig-
ningen  i det generelle*  niveau  for de fælles  landbrugs-
priser  være  på 9,1 %«. 
2.9. Man  kan  ikke  uden  forbehold  godkende 
Kommissionens  argumentation  for så vidt  angår  virk-
ningerne  af den  monetære  udvikling  i Italien  på de 
gennemsnitlige  priser  i Fællesskabet.  Hvis  man  uden 
at ændre  den  metode,  Kommissionen  anvender,  bru-
ger de officielle,  endelige  italienske  data  fra ISTAT 
(Istituto  Nazionale  di Statistice),  kommer  man  faktisk 
til det resultat,  at det ikke  er nødvendigt  at udelade 
de italienske  data  fra beregningen  for at berettige  en 
gennemsnitlig  prisforhøjelse  på omkring  9 %. 
2.10.  Forskellen  mellem  4,6 % og 9,1 % kunne  om 
nødvendigt  illustrere,  hvorledes  en manglende  økono-
misk og monetær  union  kan  påvirke  den  fælles  land-
brugspolitiks  mekanismes  virkemåde,  og EØF-land-
brugernes  indkomst. 
2.11.  Med  udgangspunkt  i disse  to tal og under 
hensyntagen  til »andre  indikatorer«  har  Kommissio-nen imidlertid  fundet  det »hensigtsmæssigt  med  en 
generel  stigning  i de fælles  priser  for produktionsåret 
1976/1977  på ca. 7,5 %«. 
2.12.  Udvalget  anfører,  at den  af Kommissionen 
foreslåede  gennemsnitssats  kan  diskuteres  af følgende 
to fundamentale  årsager: 
— for det første  er den  ikke  af en sådan  art,  at den 
gør det muligt  for referencebedrifterne,  endsige  de 
øvrige  bedrifter,  at følge  lønindkomstudviklingen 
i de øvrige  sektorer,  idet  der må tages  hensyn  til 
en rimelig  aflønning  af kapitalen,  til prisudviklin-
gen for produktionsmidlerne  og produktiviteten; 
— for det  andet  reduceres  denne  genemmsnitsstig-
ning i de fleste  tilfælde  endnu  mere  på grund  af 
de agro-monetære  foranstaltninger. 
2.13.  Da  man  imidlertid  for det første  allerede  har 
accepteret  og benyttet  den  objektive  metode  med  an-
vendelse  af referencebedrifter  og ikke  har andre  ana-
lyseinstrumenter  for øjeblikket;  da ,der for det andet, 
som tidligere  nævnt  i denne  udtalelse,  ikke  er grund 
til at bidrage  til inflationen;  da for det tredje  struk-
turændringer  er nødvendige,  og der for det fjerde  må 
findes  frem  til et kompromis-tal,  som  ikke  fremkom-
mer ved,  at Italien  holdes  uden  for en fællesskabs-
beslutning,  så må man  mene,  at et kompromis-tal  på 
omkring  7,5 % — 8 %, som  allerede  i sig selv  ville 
være  højere  end  mellemværdien  mellem  4,6  % og 
9,1 % skulle  kunne  accepteres. 
2.14.  Udvalget  finder,  at de agro-monetære  foran-
staltninger  kræver  nærmere  overvejelse.  Det  økono-
miske  og sociale  Udvalg  har i sin studie  over  status 
over den  fælles  landbrugspolitik  og ved  andre  lejlig-
heder  tilkendegivet,  at man  går  ind  for  den  fælles 
landbrugspolitiks  principper.  Som  Rådet  den  11. no-
vember  1975  gjorde  opmærksom  på,  »blev  land-
brugsmarkedernes  enhed  bragt  i fare  som  følge  af 
svingninger  i valutakurserne  ...»,  hvorfor  Udvalget 
kun kan  støtte  tanken  om  genindførelse  af enheds-
markedet. 
2.15.  Kommissionen  mener,  at det  i forbindelse 
med prisfastsættelsen  vil være  hensigtsmæssigt  at gå 
et skridt  videre  i denne  retning  med  en ændring  af de 
»grønne  kurser«. 
2.16.  Udvalget  må  imidlertid  understrege,  at 
bestræbelserne  for at genindføre  enhedsmarkedet  kun 
kan finde  sted,  hvis  der i visse  lande  sker  en væsentlig 
begrænsning  i den prisstigning  i RE,  som  Kommissio-
nen har foreslået  og mener  er »hensigtsmæssig«,  hvis 
4. 3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/23 
referencebedrifterne  skal  have  indkomstforhold,  der 
svarer  til indkomsten  for de øvrige  erhverv  i området. 
2.17.  Udvalget  godkender  Kommissionens  målsæt-
ning  og opfattelse,  men  betvivler  dog,  at landbru-
gerne  efter  de sidste  to års indkomstforringelse  kan 
tåle virkningerne  af en valutasituation,  som  i visse 
medlemslande  har  haft  særlig  vidtrækkende  konsek-
venser,  og som  landbrugerne  er uden  ansvar  for. 
Udvalget  understreger,  at når dette  kan  siges  om refe-
rencebedrifterne,  så kan  det med  endnu  større  beretti-
gelse  siges  med  hensyn  til de øvrige  landbrugsbedrif-
ter. De  udgør  langt  størstedelsen  af Fællesskabets 
landbrugsbedrifter  og de personer,  der er beskæftiget 
her, kan  under  den  øjeblikkelige  alvorlige  beskæfti-
gelseskrise  tvinges  til at søge  over  i andre  fag,  som 
der ikke  er nogen  fremtid  i. 
2.18.  Det  gentager  det mange  gange  tidligere  frem-
satte  synspunkt,  at det  er nødvendigt  at iværksætte 
forskellige  former  for fælles  politik,  navnlig  en struk-
tur- og regionaludviklingspolitik. 
2.19.  Når  alt kommer  til alt og især  af de i punkt 
2.12.  nævnte  årsager  kan  Kommissionens  forslag  ved-
rørende  priserne  i alt væsentligt  godkendes,  under 
forbehold  af visse  forbedringer.  Men  da de mindre 
konkurrencedygtige  bedrifter  imidlertid  kan  få van-
skelighed  ved  at overleve,  er det så meget  desto  vigti-
gere,  at prispolitikken  afbalanceres  på en langt  mere 
hensigtsmæssig  måde  gennem  strukturændringer,  der 
om nødvendigt  ledsages  af midlertidige  foranstaltnin-
ger til imødegåelse  af vanskelighederne. 
2.20.  Udvalget  må imidlertid  ikke  se bort  fra,  at 
med Fællesskabets  nuværende  finansieringsform  kan 
stigende  udgifter  for  EUGFLs  garantisektion,  som 
skyldes  det nugældende  prissystem,  meget  vel med-
føre,  at disse  bliver  betragtet  som  en hindring  for 
finansieringen  af Fællesskabets  politik  på  andre 
områder,  såsom  social-,  regional-  og forskningspoli-
tikken. 
3. Bemærkninger  vedrørende  de enkelte  produkter 
3.1. Udvalget  bemærker  generelt,  at samtlige  fore-
slåede  foranstaltninger  for  de forskellige  produkter 
ikke rummer  en tilstrækkelig  tilskyndelse  til at frem-
bringe  kvalitetsprodukter. 
3.2. Kommissionen  foreslår  en prisfastsættelse  for 
de enkelte  produkter.  Den  gør opmærksom  på, at når 
den »foreslår  differentierede  prisforhøjelser  alt efter 
varerne,  har den  taget  hensyn  til den  aktuelle  situa-tion på de forskellige  landbrugsmarkeder  og til de 
udsigter  på kort  og mellemlang  sigt,  som  aftegner  sig 
på disse  markeder«. 
3.3. Udvalget  gør opmærksom  på, at dette  er et af 
de kriterier,  der skal  benyttes  ved  en prisfastsættelse, 
men det er ikke  det eneste.  Det  vil gerne  understrege, 
at markedssituationen  hænger  direkte  sammen  med 
markedsforvaltningen;  men  da erhvervskredsene  ikke 
hidtil  har haft  tilstrækkelig  indflydelse  herpå,  kan  føl-
gerne  af denne  forvaltning  ikke  væltes  over  på produ-
centerne. 
3.4. Udvalget  konstaterer,  at Kommissionen  ikke 
har benyttet  sig af lejligheden  til at forbedre  ordnin-
gerne  for de forskellige  produkter,  således  at der kan 
indføres  samme  beskyttelse  af landbrugere  fra Fælles-
skabets  forskellige  egne,  hvilket  Det  økonomiske  og 
sociale  Udvalg,  Parlamentet,  Ministerrådet  (land-
brugsministrene)  gentagne  gange  har givet  udtryk  for, 
navnlig  i forbindelse  med  vurderingen  af »Status  over 
den fælles  landbrugspolitik«. 
3.5. Udvalget  vil ikke  give  det udsenede  af, at det i 
denne  udtalelse  nærmere  behandler  de foranstaltnin-
ger, som  Kommissionen  har  foreslået  for de enkelte 
produkter,  men  peger  dog  på,  at der  heriblandt  er 
fundet  frem  til nye  løsninger,  som  sammenlignet  med 
de nugældende  ordninger  er betydningsfulde. 
3.6. Følgende  bemærkninger  omhandler  i hovedsa-
gen dette  spørgsmål. 
3.7. Korn 
3.7.1.  Udvalget  bemærker  for  det  første,  at der  i 
Kommissionens  prisforslag  denne  gang  i modsætning 
til de tidligere  år for visse  kategorier  af korn  fastsæt-
tes stigninger,  der  overstiger  det  generelle  prisgen-
nemsnit. 
3.7.2.  Udvalget  konstaterer,  at der er nye  retnings-
linjer  for  Fællesskabets  kornpolitik.  Prisstrukturen 
for de forskellige  kornsorter  er nemlig  baseret  på sor-
ternes  udnyttelsesværdi  som  foder.  Udvalget  godken-
der i det mindste  i princippet  disse  nye  retningslinjer. 
Dog bemærkes  det,  at indførelsen  af en ensartet  inter-
ventionspris  for korn  medfører  risiko  for,  at produ-
centernes  indtægter  i mange  tilfælde  i visse  regionaler 
af Fællesskabet  falder  i betænkelig  grad. 
3.7.3.  Endvidere  foreslår  Kommissionen,  at brød-
kornsproduktionen  fremmes.  Denne  foranstaltning 
går i retning  af en kvalitetspolitik,  som  Det  økono-
Nr. C 50/24 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4. 3.76 
miske  og sociale  Udvalg  har anbefalet  i adskillige  af 
sine udtalelser.  Det  sætter  imidlertid  spørgsmålstegn 
ved effektiviteten  af de foreslåede  foranstaltninger 
med hensyn  til prisforskellen  mellem  brødkorn  og 
korn  til andre  formål.  På den  anden  side  er udvalget 
skeptisk  med  hensyn  til, om  det  påtænkte  interven-
tionssystem  for brødkorn  har mulighed  for at opfylde 
de tilstræbte  målsætninger. 
3.7.4.  Hvis  der  ikke  indføres  en interventionspris 
for brødkorn,  vil det  derfor  være  nødvendigt,  at 
Kommissionen  nøje  følger  udviklingen  på dette  mar-
ked, så den  om nødvendigt  kan  gribe  ind på det rig-
tige tidspunkt  og på passende  måde  for at undgå  risi-
koen  for at bringe  den  for Fællesskabet  nødvendige 
brødkornsproduktion  i fare. 
3.7.5.  Endelig  henleder  Udvalget  Kommissionens 
og Rådets  opmærksomhed  på de tekniske  og admini-
strative  problemer,  som  alle  disse  foranstaltninger  vil 
medføre,  og især  på den  kendsgerning,  at det er van-
skeligt  at iværksætte  en videnskabeligt  set forsvarlig 
metode  til bestemmelse  af, om  det  drejer  sig  om 
brødkorn  eller  foderkorn. 
3.8. Mælk  og mejeriprodukter 
3.8.1.  I  sin analyse  af forholdene  i denne  produk-
tionssektor  fremhæver  Kommissionen  de nuværende 
overskud  af skummetmælkspulver  og risikoen  for,  at 
der indtræder  en forværring  på kort  sigt.  Udvalget  er 
klar over  den  nuværende  situations  alvor,  men 
fremsætter  dog  følgende  bemærkninger: 
— den  meget  ringe  prisstigninger  pr. 1. marts  og det 
meget  beskedne  årlige  gennemsnit  (3,7%)  er 
udtryk  for en virkelig  diskriminering  i sammenlig-
ning  med  andre  produkter  og går i høj  grad  ud 
over mælkeproducenterne; 
— siden  1968  har Kommissipnen  konstant  søgt  at få 
producenterne  til at producere  mere  æggehvide-
stof ved  at ændre  forholdet  mellem  fedtstof  og 
æggehvidestof,  som  i 1968  var på 70/30,  men  som 
nu er blevet  ændret  til det nuværende  forhold  på 
55/45.  Fællesskabet  har  imidlertid  ikke  haft  held 
til at iværksætte  nogen  dynamisk  politik  med 
henblik  på eksport  af dette  æggehivdestof,  f.eks.  i 
form  af ost; 
— den  foreslåede  ophævelse  af den  automatiske  in-
tervention  for mælkepulver  til en garanteret  pris 
og indførelsen  af en licitationsordning  udgør  en 
fare for de priser,  som  betales  producenterne,  i en 
sådan  grad  at selve  betydningen  af orienterings-prisen  trues.  Desuden  opvejes  denne  ændring  ikke 
af nogen  forbedring  af interventionen  hverken 
hvad  angår  en omvurdering  af interventionsprisen 
eller ved en udvidelse  til at omfatte  nye kategorier 
af ost; 
— sådanne  forslag  fører  til den  konstatering,  at 
Kommissionen  ændrer  den  fælles  landbrugspolitik 
fuldstændigt,  idet  den  søger  at hæmme  den  ani-
malske  produktion; 
— i almindelighed  og specielt  i visse  af Fællesskabets 
regioner  vil forslagene  for mælk  og mejeriproduk-
ter sammen  med  de landbrugsmonetære  foran-
staltninger  medføre  en nedgang  i mælkeproducen-
ternes  indkomst. 
3.8.2.  Med  hensyn  til de foreslåede  konjunkturfor-
anstaltninger  — som  f.eks.  obligatorisk  iblanding  af 
tørmælk  i foder  — konstateres  Udvalget,  at Kommis-
sionen  virkelig  har  gjort  sig klart,  hvor  omfattende 
foranstaltninger,  der er nødvendige. 
3.8.3.  Uden  at tage  stilling  til, om et sådant  forslag 
lader  sig forene  med  Fællesskabets  eller  de nationale 
lovgivninger  — specielt  på baggrund  at dets  obligato-
riske  og tvingende  karakter  — eller  med  de interna-
tionale  forpligtelser,  stiller  Udvalget  imidlertid 
spørgsmålet,  om  obligatorisk  iblanding  af tørmælk, 
således  som  dette  påtænkes,  ikke  risikeres  at medføre 
alt for  store  produktionsomkostningsstigninger  — 
også  når man  tager  prisstigningen  på korn  i betragt-
ning — navnlig  inden  for svine-  og særlig  fjerkræav-
len uden  tilstrækkelig  kompensation  for  sektorerne 
for forædling  af animalske  produkter.  Det  vides  i 
øvrigt,  at disse  sektorer  som  helhed  ikke  råder  over 
en markedsordning,  der er lige  så dækkende  som  an-
dre landbrugssektorers.  Under  alle  omstændigheder 
henleder  Udvalget  opmærksomheden  på de tekniske 
vanskeligheder,  der vil opstå  i forbindelse  med  gen-
nemførelsen  af en sådan  beslutning  (f.eks.  den  nød-
vendige  denaturering). 
3.8.4.  I  alle tilfælde  bør Kommissionens  forslag  om 
obligatorisk  iblanding  af,  tørmælk  kun  overvejes, 
såfremt  der ikke  er andre  muligheder  for at anvende 
disse  overskud.  Udvalget  foreslår,  nu hvor  dette 
overskud  eksisterer,  at det  kan  tjene  som  udgangs-
punkt  for en forråds-  og stabiliseringspolitik  på ver-
densplan.  Udvalget  anmoder  ligeledes  Kommissionen 
om at intensivere  sin efterforskning  efter  metoder  til 
at undgå  sådanne  situationer  i fremtiden. 
3.8.5.  Endelig  må Kommissionens  forslag  om obli-
gatorisk  iblanding  af tørmælk  ledsages  af fornuftige 
foranstaltninger  til kontrol  af indførselen  af proteiner. 
4.3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/25 
3.8.6.  Udvalget  godkender  de forbrugsstimuler  ende 
foranstaltninger.  I denne  forbindelse  bemærker  det, 
at mælkeoverskuddene  udgør  en meget  ringe  procent-
del af den  samlede  produktion,  hvorfor  en forbrugs-
stigning  er af særlig  vigtighed. 
3.8.7.  Udvalget  konstaterer,  at Kommissionen  i sin 
analyse  bemærker,  at der i 1,4 milh  stalde  i EF er un-
der 10 køer.  Udvalget  er derfor  overrasket  over,  at 
prisforslagene  ikke  ledsages  af et omfattende  forslag 
om strukturforanstaltninger.  Thi det er indlysende,  at 
kommissionsforslagene  på mælkeområdet  kun  kan 
accepteres  af et ubetydeligt  antal  mælkeproducenter. 
Udvalget  mener  ikke,  at de foreslåede  omstillingsfor-
anstaltninger  er tilstrækkelige  til at medføre  produk-
tionsomstilling  af større  betydning  og det anbefaler, 
at man  tager  mere  vidtgående  skridt.  Efter  Udvalgets 
mening  bør  omstillingspræmierne  ledsages  af pas-
sende  foranstaltninger  for mejerier  samt  for arbejds-
tagere,  hvis  beskæftigelse  kan rammes. 
3.9. Oksekød 
3.9.1.  I  sin analyse  af oksekødssektoren  når  Kom-
missionen  frem  til, at denne  i modsætning  til mejeri-
sektoren  vil  opnå  forbedrede  markedsforhold  i 
1976/1977.  Man  må regne  med  relativt  høje  markeds-
priser  samt  en tendens  i retning  af stigende  priser  i 
første  halvår  af 1976  og første  halvår  af 1977. 
3.9.2.  Derfor  foreslår  Kommissionen  udover  en 
forhøjelse  på 8 % af orienteringsprisen  først  og frem-
mest  en bredere  margen  mellem  orienteringsprisen  og 
interventionsprisen,  som  en undtagelse  fra markeds-
ordningen  for oksekød,  ophævelse  af præmieordning, 
hvis indførelse  netop  blev  begrundet  med  udvidelsen 
af margenen  mellem  orienterings-  og interventions-
pris, ligesom  den  såkaldte  eximprocedure  i forbin-
delse  med  importordningen  foreslås  erstattet  af en 
ordning,  hvorefter  import  kobles  sammen  med  inter-
ventionskøbene. 
3.9.3.  Hertil  har Udvalget  følgende  bemærkninger: 
— det  beklager,  at de foreslåede  foranstaltninger, 
ligesom  det var  tilfældet  med  mejeriprodukterne, 
udelukkende  forekommer  at være  dikteret  af den 
øjeblikkelige  situation  og savner  langsigtede  per-
spektiver; 
— det  modsætter  sig en ophævelse  af præmieordnin-
gen, idet  det mener,  at noget  sådant  vil medføre 
en standsning  af de politiske  bestræbelser  for 
opretholdelse  og udvidelse  af kødproduktions-
besætningerne; — det nærer  derfor  frygt  for,  at foranstaltningerne 
på oksekødområdet,  sammenholdt  med  den 
omstillingspolitik,  Kommissionen  har  anbefalet 
for mejerisektoren,  vil blive  endnu  en hindring  for 
en indstilling  af mælkeproduktionen  og omstilling 
til kødproduktion,  hvilket  dog  er Kommissionens 
mål. 
3.10.  Udprægede  middelhavsprodukter 
3.10.1.  Udvalget  henviser  til de betænkeligheder, 
det har givet  udtryk  for i sin studie  af 27. november 
1975  over  »Aktuelle  perspektiver  for  landbrugspro-
duktionen  i Fællesskabets  Middelhavsområde«,  især 
hvad  angår  de aftaler,  der for nylig  er indgået  med 
middelhavsområdet. 
3.10.2.  Udvalget  mener  ikke,  at de foranstaltnin-
ger, der  foreslås  i forbindelse  med  de foreliggende 
prisforslag,  kan  bidrage  til opfyldelsen  af de udvik-
lingsmålsætninger,  som  dog  indgår  i Kommissionens 
middelhavspolitik. 
3.10.3.  Specielt  med  hensyn  til hård  hvede,  kan 
Udvalget  ikke  gå ind  for  den  foreslåede  pris  og de 
principper,  Kommissionen  foreslår  for anvendelsen  af 
hektarpræmien,  som  det  i øvrigt  principielt  godken-
der. Udvalget  finder  det  endvidere  nødvendigt  at 
hæve  denne  præmies  størrelse,  så man  opfylder 
målsætningerne  om dels  en mere  rimelig  fordeling  af 
støtten  til fordel  for de vanskeligst  stillede  produk-
tionsområder  og dels  om sikring  af det støtteniveau, 
som indtil  nu har  været  gældende  for denne  under-
skudsproduktion. 
3.10.4.  Trods  gunstige  markedsperspektiver  for ris 
kan prisforslagene  kun  yderligere  forringe  interessen 
for visse  af Fællesskabets  egne.  Udvalget  anmoder 
atter  om,  at bestemmelserne  for markedet  forbedres, 
således  at fællesskabspræferencen  faktisk  sikres,  samt 
om særlige  støtteformer,  så man  undgår  enhver  tilba-
gegang,  hvis  virkninger  især  ville  blive  følelige  i visse 
af Fællesskabets  egne. 
3.10.5.  Udvalget  konstaterer,  at prisstigningen  for 
olivenolie  ligger  langt  under  gennemsnittet.  Støttebe-
løbet  sættes  heller  ikke  op.  Da  beskyttelsen  mod 
import  fra tredjelande  kun  er lidet  effektiv,  risikerer 
man,  at disse  forslag  kommer  til at medføre  omfat-
tende  intervention  og kommer  til at gå ud over  pro-
Nr. C 50/26 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4.3.76 
ducenterne.  Da olievenolieproduktion  er af stor  sam-
fundsmæssig  betydning  i visse  af Fællesskabets  ugun-
stigt stillede  egne,  finder  Udvalget  det nødvendigt,  at 
støttens  størrelse  tages  op til overvejelse,  og at der 
gennemføres  en omstruktureringsplan  for  olivenpro-
duktion,  så producenternes  levevilkår  kan  forbedres. 
3.11.  Selv  om frugt-  og grøwstf  gsdyrkning  indebæ-
rer særligt  høje  omkostninger,  som  følge  af nødven-
digheden  af en stor  arbejdsstyrke,  og som  følge  af, at 
Fællesskabets  beskyttelse  stadig  er utilstrækkelig,  er 
der i forslagene  for denne  produktgruppe  ikke  fastsat 
en prisstigning,  der overstiger  gennemsnittet.  Da sek-
toren  for frugt,  grønsager  og forarbejdede  produkter 
er meget  konkurrencefølsom,  minder  Udvalget  atter 
om nødvendigheden  af streng  overholdelse  af fælles-
skabspræferencen.  For at nå dette  mål,  ville  det være 
ønskeligt,  om der  kunne  skabes  en mere  smidig  for-
bindelse  mellem  tilbagetagelsesprisen  og referencepri-
sen. Endelig  henviser  Udvalget  i denne  sammenhæng 
til bemærkningerne  og  forslagene  i den  allerede 
nævnte  studie  fra Det økonomiske  og sociale  Udvalg. 
Udvalget  anerkender  endvidere  forslaget  om præmie 
for rydning  af æble-  og pæretræer,  men  tvivler  på, at 
præmiens  størelse  er tilstrækkelig  til at virke  som  et 
incitament. 
3.12.  Om  vinsektoren  siger  Kommissionen  til sidst, 
at prisforslagene  på vinområdet  er fremsat  i forvent-
ning om,  at Rådet  samtidig  vil vedtage  forslagene  om 
forbedring  af situationen  på vinmarkedet.  Kommis-
sionen  opfatter  prisforslagene  og de dermed  for-
bundne  foranstaltninger  som  en helhed. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den 29. januar  1976. Udvalget  minder  om,  at den  har udtalt  sig om de for-
skellige  forslag  til forordninger  på vinområdet,  som  i 
øjeblikket  drøftes  i Rådet,  og at det har foreslået  an-
dre supplerende  foranstaltninger.  Det fremhæver  over 
for Rådet,  at' der bør  træffes  afgørelse  om disse  for-
slag og om prisforslagene  samtidig,  således  som  også 
Kommissionen  ønsker  det. 
Udvalget  ønsker,  at Kommissionen  og Rådet  gennem-
går vinavlernes  anmodninger  for at finde  frem  til pas-
sende  forslag  til løsning  af denne  sektors  problemer. 
4. Med  hensyn  til  Kommissionens  forslag  til 
ændring  af direktivet  om  landbrug  i bjergegne  og 
visse  ugunstigt  stillede  områder,  minder  Udsalget  om, 
at det går ind for,  at Fællesskabet  deltager  med  50 % 
af de udgifter,  der kan  ydes  godtgørelse  for.  Udvalget 
konstaterer  med  tilfredshed,  at der  er taget  skridt  i 
denne  retning. 
Idet Udvalget  henviser  til den  generelle  økonomiske 
udvikling,  understreger  det,  at det  er nødvendigt  at 
hæve  loftet  for hektarstøtte. 
5. I  en afsluttende  bemærkning  ønsker  Udvalget 
endnu  en gang  at henvise  til sin allerede  citerede  stu-
die over  »Status  over  den  fælles  landbrugspolitik«  og 
understreger,  at det for landbrugssektoren  er nødven-
digt at indtage  en samlet  holdning  for  at sikre  en 
retfærdig  ligevægt  mellem  de forskellige  aspekter, 
hvad  enten  det drejer  sig om markederne,  de struktu-
relle eller  sociale  problemer  eller  forholdet  til tredje-
lande. 
Henri  CANONGE 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske  og sociale  Udvalgs  udtalelse 
Følgende  ændringsforslag,  blev  forkastet  under  debatten: 
På side  1 indføjes  før punkt  1: 
»Med  forbehold  af nedenstående  bemærkninger  accepterer  afdelingen  Kommissionens  forslag«. 
4. 3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/27 
Resultatet  af afstemningen: 
37 stemte  for,  44 stemte  imod,  12 undlod  at stemme. 
Punkt  2.5. 
Første  led affattes  således: 
»— lønudviklingen  for lønmodtagere  uden  for landbruget  i de fleste  medlemsstater«. 
Resultatet  af afstemningen: 
17 stemte  for,  41 stemte  imod,  32 undlod  at stemme. 
Punkt  2.6. 
i anden  linje  slettes  udtrykket 
»... lønudviklingen  uden  for landbrugsområdet«  og erstattes  med  følgende:  »lønudviklingen 
inden  for og uden  for landbrugsområdet«. 
Resultatet  af afstemningen: 
30 stemte  for,  36 stemte  imod,  24 undlod  at stemme. 
Punkt  2.8. 
følgende  tilføjes: 
»De foreslåede  forhøjelser  af landbrugspriserne  vil forøge  landbrugsindkomster  og land-
brugspriser  i nogle  medlemsstater  i en tid, da andre  indkomster  er fastlåset.  Landbrugspriser 
bør derfor  være  fastsat  på et niveau,  som  ikke  forårsager  en stigning  af forbrugerprisin-
dekset  i fødevaresektoren  i 1976«. 
Resultatet  af afstemningen: 
25 stemte  for,  42 stemte  imod,  27 undlod  at stemme. 
Punkt  2.11.  — 2.12. 
Punkt  2.11.  (nu punkt  2.12  i Udvalgets  udtalelse)  og 2.12  (i afdelingens  udtalelse)  affattes  således: 
»Afdelingen  ser gerne,  at landbrugssektoren  og navnlig  de moderne  bedrifter  får mulighed 
for at holde  trit med  indkomstudviklingen«  inden  for andre  sektorer  end  landbruget,  således 
at der for så vidt  angår  prisfastsættelsen  tages  hensyn  til udviklingen  i produktionsomkost-
ningerne,  til produktivitetsfremgangen,  markedssituationen  og  de tilstræbte  produkti-
onsmål. 
Afdelingen  er af den  opfattelse,  at de bedrifter,  som  til trods  for de foreslåede  priser  oplever 
et socialt  set uacceptabelt  indkomstefterslæb,  bør støttes  gennem  midlertidige  produktions-
neutrale  foranstaltninger«. 
Resultatet  af afstemningen  med  angivelse  af navn: 
42 stemte  for,  46 stemte  imod,  22 undlod  at stemme. 
Nr. C 50/28 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 4.3.76 
Punkt  2.11.  (nu punkt  2.12  i Udvalgets  udtalelse) 
I sidste  sætning  tilføjes  efter  »agro-monetære  foranstaltninger«: 
»Den  nuværende  prismekanisme  er ineffektiv  og ude  af stand  til at sikre  den  økonomiske 
lighed  mellem  producenterne  i de forskellige  medlemsstater,  idet  der  fortsat  er uro  på 
valutamarkedet,  flydende  valutakurser  og forskelle  mellem  inflationsraten  i de forskellige 
medlemsstater. 
Udvalget  beklager,  at hverken  Kommissionen  eller  medlemsstaterne  er indstillet  på gennem-
førelsen  af et nyt internationalt  valutasystem,  der kan  stabiliserne  valutaerne«. 
Resultatet  af afstemningen: 
17 stemte  for, 53 stemte  imod,  25 undlod  af stemme. 
Punkt  2.16.  (nu punkt  2.17  i Udvalgets  udtalelse) 
I 2. og 3. linje  slettes  følgende: 
»efter  de sidste  to års indkomstforringelse  ...«. 
Resultatet  af afstemningen: 
7 stemte  for, 9 stemte  imod,  29 undlod  at stemme. 
Punkt  3.9.3. 
Andet  led i dette  punkt  slettes: 
Resultatet  af afstemningen: 
8 stemte  for, 35 stemte  imod,  16 undlod  at stemme.  * 
Punkt  3.10.2. 
I anden  linje  efter  ordene  »de  foreliggende  prisforslag«  indføjes:  »som  generelt  fører  til lavere 
priser  for eller  dårligere  beskyttelse  af landbrugsvarer  i den sydlige  del af Fællesskabet...«. 
Begrundelse 
Ifølge  Kommissionens  forslag  skal  for eksempel  prisen  for blød  hvede  forhøjes  med  9,5 %, mens 
prisen  for hård  hvede  kun  forhøjes  med  5,5 %; majsprisen  forhøjes  med  9,5 %, men  prisen  for 
ris kun  med  7,2 %; medens  man  må nøjes  med  3 % forhøjelse  af olivenolie,  der er af fundamen-
tal betydning  for de dårligt  stillede  områder,  forhøjes  olieholdige  frø med  ikke  mindre  end 
8 %. Tobakken  forhøjes  med  5 % og vinen  med  6,5 %. 
Resultatet  af afstemningen: 
17 stemte  for, 21 stemte  imod,  24 undlod  af stemme. 
Følgende  punkter  i afdelingens  udtalelse  er blevet  slettet  eller  ændret  på grund  af ændrings-
forslag,  der blev  vedtaget  under  debatten: 
4. 3. 76 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 50/29 
Punkt  2.11. 
»Afdelingen  kan ikke  acceptere  denne  gennemsnitsstigning  af to væsentlige  årsager«. 
Punkt  2.12. 
»Afdelingen  mener  derfor,  at den  gennemsnitlige  stigning  i de fælles  priser  bør  ligge  på 
den øverste  af de nævnte  procentsatser«. 
Punkt  2.18. 
»Det  ovenfor  anførte  bestyrker  afdelingen  i den  antagelse,  at det generelle  niveau  for de 
fælles  priser,  som  i år er foreslået,  ikke  er tilstrækkelig  højt«. 
Udtalelse  om  forslag  til Rådets  direktiv  om  ændring  af direktiverne  66/403/EØF  og 
70/458/EØF  om handel  med  læggekartofler  og grønsager 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for  udtalelsen,  er offentliggjort  i De europæiske 
Fællesskabers  Tidende  nr.  C 267  af 21. november  1975,  side  14. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  10. november  1975,  i medfør  af artikel  198  i traktaten  om opret-
telse  af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og sociale 
Udvalg  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin  136.  plenarforsamling,  afholdt  i 
Bruxelles  den  28. og 29. januar  1976,  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til anmodning  om undtalelse  af 10. 
november  1975  fra Rådet  for De europæiske  Fælles-
skaber, 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel 
198, 
under  henvisning  til den  beslutning,  Udvalgets  præsi-
dium  traf  den  25.  november  1975  om  at pålægge 
Landbrugsafdelingen  at forberede  Udvalgets  arbejde, 
under  henvisning  til mundtlig  beretning  aflagt  af ord-
føreren  hr. Murphy, under  henvisning  til udtalelse  fremsat  af Landbrugs-
afdelingen  på mødet  den  19. og 20. januar  1976, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på plenarfor-
samlingen  den  28.  og 29.  januar  1976,  mødet  den 
28. januar  1976  — 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
enstemmigt: 
Udvalget  konstaterer,  at det i kommissionsdokumen-
ter foreslås  at forlænge  de »nationale  tilsvarende 
værdier,  som  de har  fremsat  over  for  visse  tredje-
lande,  med  et år«.  Kommissionen  foreslår  endvidere,