RAPPORT FRA KOMMISSIONEN

ÅRSRAPPORT 2014

OM NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET

1.Indledning

Dette er den 22. årsrapport om anvendelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet i EU's lovgivningsarbejde. Rapporten fremlægges i henhold til artikel 9 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet (herefter kaldet "protokol nr. 2"), der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

I rapporten ses der på, hvordan de forskellige EU-institutioner og -organer har gennemført disse to principper, og hvordan praksis har udviklet sig sammenlignet med de foregående år. Den indeholder også en analyse af flere af Kommissionens forslag, som var genstand for begrundede udtalelser i 2014. Eftersom mekanismen for kontrol med anvendelsen af nærhedsprincippet og den politiske dialog mellem de nationale parlamenter og Kommissionen hænger nøje sammen, skal denne rapport ses som et supplement til Kommissionens årsrapport for 2014 om forbindelserne mellem Europa-Kommissionen og de nationale parlamenter.

2.Institutionernes anvendelse af principperne

2.1.Kommissionen

I årenes løb har Kommissionen indført procedurer for vurdering af overholdelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet på forskellige stadier af beslutningsprocessen i overensstemmelse med principperne for bedre regulering. Kommissionsformand Jean-Claude Juncker har understreget, at overholdelsen af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet har en central plads i den nye Kommissions arbejde.

Inden Kommissionen foreslår nye initiativer, kontrollerer den, om EU har ret til at gribe ind, og om et indgreb er berettiget. Der offentliggøres køreplaner for alle større nye initiativer. De indeholder på et tidligt tidspunkt en foreløbig beskrivelse af det mulige initiativ og eksisterende evalueringsarbejde og en oversigt over Kommissionens planer for gennemførelse af en konsekvensanalyse og høring. De omfatter også en indledende begrundelse for foranstaltningerne i lyset af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

Når det er nødvendigt at foretage en konsekvensanalyse, dvs. når der forventes væsentlige konsekvenser, opfordres interessenter via en offentlig høring til at udtale sig om behovet for at træffe foranstaltninger og om de mulige løsninger på de konstaterede problemer. På grundlag af svarene på denne høring og andre relevante input analyseres via konsekvensanalyserne bl.a. subsidiariteten, og proportionaliteten i de undersøgte muligheder vurderes. Den 19. maj 2015 vedtog Kommissionen – i overensstemmelse med Kommissionsformand Jean-Claude Junckers politiske prioriteringer – en pakke med foranstaltninger til bedre regulering med nye integrerede retningslinjer for bedre regulering, herunder en opdateret vejledning i vurdering af nærhed og proportionalitet i forbindelse med konsekvensanalyse af nye initiativer.

I 2014 blev der foretaget 25 konsekvensanalyser. Efter omhyggelig kontrol i det uafhængige kvalitetskontrolorgan, Udvalget for Konsekvensanalyse, blev otte af disse konsekvensanalyser anset for at mangle forbedringer med hensyn til nærhed eller proportionalitet eller begge dele. Denne andel på 32 % svarer til de foregående år.

F.eks. fandt Udvalget for Konsekvensanalyse, at konsekvensanalysen af et forslag til afgørelse om øget EU-samarbejde om bekæmpelse af sort arbejde burde indeholde yderligere bevis til støtte for årsagerne til, at behovsbaseret samarbejde mellem medlemsstaterne ikke skulle kunne tackle de relevante problemer. Endvidere blev det anbefalet at lade retsgrundlaget for initiativet fremgå mere klart. Der blev også efterlyst nærmere oplysninger om proportionaliteten i den foretrukne mulighed med henblik på at påvise, hvorfor tættere former for samarbejde på tværs af alle 28 medlemsstater ville være nødvendige i betragtning af, at arbejdsgivere og medlemsstater foretrak andre muligheder. Den endelige rapport blev ændret i overensstemmelse med udvalgets anbefalinger. F.eks. kom retsgrundlaget til at fremstå mere klart, og proportionalitetsaspekterne blev forklaret bedre (s. 43).

I forbindelse med konsekvensanalysen af samordningen af frekvenser til trådløst PMSE-lydudstyr bad Udvalget for Konsekvensanalyse om en bedre begrundelse for proportionaliteten i initiativet ved at sammenligne anslåede udgifter med de konstaterede fordele og søgte også at tydeliggøre merværdien og nødvendigheden af foranstaltningen på EU-niveau i modsætning til medlemsstatsniveau. Efter disse kommentarer fra udvalget lagde man i analyseafsnittene mere vægt på virkningen af de forskellige brugerkategorier (mindre over for større brugere). Det blev også gjort klart i rapporten, at en stor del af omkostningerne nødvendigvis ville blive afholdt i basisscenariet, hvilket således satte sammenligningen af omkostninger og fordele ind i en tydeligere kontekst.

Gennem sine anbefalinger bidrog Udvalget for Konsekvensanalyse til at forbedre analysen af overensstemmelsen med nærheds- og proportionalitetsprincipperne og sørgede for kritisk information til Kommissionens politiske beslutningsproces. Af den begrundelse, som ledsager et lovforslag, fremgår det også, hvordan forslaget overholder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

Nærhed og proportionalitet er også centrale overvejelser i forbindelse med retrospektive evalueringer, hvor det vurderes, hvorvidt EU-foranstaltninger reelt leverer de forventede resultater med hensyn til effektivitet, nyttevirkning, kohærens, relevans og merværdi på EU-plan. Med sådanne evalueringer undersøges det, om EU-foranstaltninger fortsat er nødvendige, eller om målene kunne nås bedre på andre måder. Kommissionen er forpligtet til at "evaluere først" og analysere tidligere resultater, inden potentielle lovændringer overvejes. Ved at indsamle dokumentation og uddrage erfaringer, som kan indgå i beslutningsprocessen, gør EU evaluering til en integreret og permanent del af sin beslutningsproces sammen med vurderingerne af nærhed og proportionalitet.

2.2.Opfølgning på begrundede udtalelser fra de nationale parlamenter