•A- -te KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 10 01.1996 
KOM(95) 542 endelig udg. 
95/0272 (ACC) 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSE 
om undertegnelse på Fællesskabets vegne 
af den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ 
og om notifikation af Fællesskabets midlertidige anvendelse heraf 
(forelagt af Kommissionen) 

Begrundelse 
Indledning 
Fjerde møderække af De Forenede Nationers konference vedrørende forhandling 
om en overenskomst til afløsning for den internationale overenskomst af 1983 om 
tropisk træ (International Tropical Timber Agreement - HT A) endte på den 14. 
plenarforsamling den 26. januar 1994 med, at der blev vedtaget en resolution om, 
at der skal indgås en ny overenskomst (bilag .). 
På dette sidste møde i konferencen tog Kommissionen på Det Europæiske 
Fællesskabs og på medlemsstaternes vegne igen forbehold, idet man ønskede at 
foretage en nærmere undersøgelse og bedømmelse af denne nye overenskomst 
(bilag ). Der var allerede tidligere taget forbehold på det møde, hvor det 
officielt konstateredes, at forhandlingerne var endt med en vis usikkerhed. 
Der var flere grunde til, at Fællesskabet mente det nødvendigt at tage forbehold. 
De vigtigste hang sammen med indholdet af Rådets forhandlingsdirektiver af den 
17. maj 1993 (dok 6207/93 - Proba 18 af 3.5.1993) samt den omstændighed, at 
visse medlemsstaters delegationer ikke havde mulighed for at konsultere deres 
nationale myndigheder om, hvorvidt denne situation, der i en vis forstand var en 
fuldbyrdet kendsgerning, kunne accepteres. 
Fællesskabet har overholdt sit mandat nøje og har i forhandlingerne udvist en 
åben og smidig indstilling, idet man har forsøgt at undgå, at alle træsorter 
(herunder træ fra skove i nordlige og tempererede regioner) henføres under over­
enskomsten, og at den internationale organisation for tropisk træ anerkendes som 
institution med ansvar for forvaltningen af alle skove i verden. 
Disse må er kun blevet delvis realiseret. 
Visse målsætninger i overenskomsten er blevet udvidet, således at de nu omfatter 
alle træsorter .og dermed alle skove. Der har ydermere været en svækkelse af 
producentslandenes engagement med liensyn til "Mod år 2000" (dvs. det 
tidspunkt, hvor al verdenshandel med tropisk træ skal baseres på princippet om 
bæredygtig vækst) og med hensyn til de økonomiske forpligtelser, som efter visse 
medlemsstaters opfattelse implicerede for store bindinger, og dette gjorde, at man 
inden for Fællesskabet mente, at det ville være formålstjenligt at overveje 
nærmere, inden man underskrev en sådan international forpligtelse. 
Gennem de seneste måneder har man i Kommissionen og i Rådets Proba-gruppe 
drøftet og analyseret overenskomstens indhold for at uddrage de elementer, der 
kan fremme beslutningstagningen, og eventuelt tilskynde Det Europæiske 
Fællesskab til at undertegne overenskomsten med henblik på at lade den anvende 
midlertidigt. Den Stående Skovbrugskomité har også bidraget til disse 
overvejelser på de punkter, der henhører under dette udvalg. 
Formålet med nærværende forslag er at gøre status over situationen og at 
forelægge EU's Råd et forslag, hvori man redegør for forskellige faglige og 
politiske overvejelser, der taler for, at man hæver det forbehold, der blev taget 
i Geneve, således at man kan deltage i den internationale overenskomst af 1994 
om tropisk træ. 
Det tilsigtes med denne fremgangsmåde at skabe en vis dynamik, således at EU 
får bedre mulighed for i højere grad at gøre sine synspunkter gældende i de 
internationale fora, hvor spørgsmål vedrørende handel, udvikling og miljø 
drøftes, ikke mindst på baggrund af det møde, som Kommissionen for 
Bæredygtig Udvikling afholdte i New York i april 1995. 
På ITTO's rådsmøde i Accra (Ghana) den 10.-18. maj 1995 besluttede 
Fællesskabet endeligt at meddele, at man agtede at igangsætte procedurer med 
henblik på at løfte det forbehold, der var blevet taget i Geneve. 
Med denne erklæring har Fællesskabet klart redegjort for sit udgangspunkt og for 
sin fortolkning af, hvorledes den kommende overenskomst bør anvendes, når den 
træder i kraft. 
Disse principper fremgår ligeledes af en kort erklæring, som vil blive deponeret, 
Fællesskabet undertegner overenskomsten og giver notifikation om midlertidig 
anvendelse heraf. 
II. Gennemgang af overenskomsten 
1. Den nye overenskomst om tropisk træ (ITTA) - Fællesskabets 
forhandlingsdirektiver 
Det første punkt vedrører spørgsmålet om, hvorvidt der er overensstemmelse 
mellem den nye overenskomst og Fællesskabets forhandlingsdirektiver. Det 
skønnes, at den nuværende overenskomst går langt videre end det, der er tilladt 
i henhold til Fællesskabets forhandlingsdirektiver. Blot den kendsgerning, at visse 
dele af overenskomsten nu gælder for samtlige træsorter og dermed for alle 
skove, må betragtes som en overtrædelse af Fællesskabets ønske om at holde sig 
alene til tropisk træ. I denne forbindelse henvises til artikel 1, litra a, b, f, 1 og 
n samt artikel 29 og 30. 
Det er dog klart, at tropisk træ fortsat er overenskomstens vigtigste område. Man 
behøver blot se på artikel 1, litra d, e, i, j, og k, og artikel 21. Det burde således 
ikke volde Fællesskabet større vanskeligheder at acceptere denne udvidelse af 
overenskomsten, så meget mere som Fællesskabets forhandlingsdirektiver direkte 
refererer til de resultater,, man nåede frem til på Rio-konferencen i 1992 
(UNCED), samt til Fællesskabets interesse i at bevare det internationale 
samarbejde. 
Udvidelse af overenskomstens dækningsområde 
Fællesskabet har altid været af den mening, at en udvidelse af overenskomstens 
dækningsområde ikke fremmer opfyldelsen af de tropiske producentlandes behov 
og ønsker, eftersom målet for alle produktaftaler må være at beskytte de 
geografiske produktionsområders interesser. Hvis man udvider dækningsområdet, 
sammenblander man dispositioner, der ikke nødvendigvis er homogene, og som 
de tropiske producentlande ikke bliver de eneste til at drage fordel af. 
Et tværstatsligt samarbejde vedrørende alle former for skove kræver et mere 
tilpasset forum, end hvad der står til rådighed inden for den internationale 
overenskomst om tropisk træ. Ydermere må en sådan løsning ikke være til hinder 
for forhandlinger om en fremtidig global konvention omfattende alle skove. 
Sigtet med "Mod år 2000" 
Der er tale om en fundamental målsætning for EU. Sprogbrugen i forbindelse 
med overenskomsten er tvetydig. Producentlandene har endvidere sammenkædet 
"Mod år 2000" og de økonomiske midlers dækning og har dermed bragt et sådant 
engagements gennemslagskraft i fare. 
Det økonomiske aspekt i forbindelse med overholdelsen af denne tidsfrist er 
tilsyneladende afklaret i overenskomstens artikel 21, hvori det hedder, at de 
skove, hvor der produceres tropisk træ, skal sikres en bæredygtig forvaltning på 
grundlag af en "Bali Partnership Fund". 
Det vil således sige, at producentlandenes engagement giver anledning til en vis 
skuffelse, men at man allligevel må gå ud fra at et sådant engagement eksisterer 
(jf. præamblen og artikel 1), også selv om det er mindre markant og i en vis 
forstand "drukner" i forhold til forbrugerlandenes engagement. 
I denne sammenhæng må det understreges, at EU i Geneve også har forpligtet sig 
formelt til at arbejde for bevaring, bæredygtig forvaltning og udvikling af alle 
skove i medlemsstaterne. Ved samme lejlighed gav EU udtryk for håb om, at 
man snarest kunne igangsætte forhandlinger om en verdensomspændende 
konvention vedrørende skove, således at man blandt andet kunne samle alle de 
målsætninger, der er fastlagt inden for "Mod år 2000", i en retsakt, der dækker 
alle typer skove, samt alle problemer i forbindelse med afskovning. 
Finansressourcer 
Der er her tale om et af de mest tornede problemer i den nye internationale 
overenskomst om tropisk træ. I artikel 1, litra g, tales der om ordninger for 
tilvejebringelse af nye, supplerende finansressourcer. 
Forskellige delegationer har flere gange gjort opmærksom på, at man med denne 
sprogbrug refererer for direkte til UNCED-engagementet. Ydermere vil det for 
disse delegationer være umuligt at indgå forpligtelser på deres nationale 
finansmyndigheders vegne. Dette var i øvrigt en af årsagerne til, at Fællesskabets 
delegationer i Geneve måtte indhente garantier hos de nationale 
finansadministrationer. 
Sproget er holdt i ret generelle vendinger, men det kan argumenteres, at den 
nyoprettede "Bali Partnership Fund" allerede opfylder kriterierne med hensyn til 
nye supplerende ordninger. Ydermere fremgår det tilsyneladende af artikel 21, 
at enhver form for direkte finansiel forpligtelse for medlemmerne kan afvises, 
eftersom der eksplicit tales om bidrag fra donorer, hvilket i kraft af ordet 
"donor" implicerer, at der er tale om en handling baseret på skønsret og 
frivillighed, og uden nogen form for tvang. 
Ikke-forskelsbehandling i handelssammenhæng 
En nærlæsning af artikel 36 viser, at det ikke vil være muligt at lægge denne nye 
internationale overenskomst om tropisk træ til grund for eventuelle multilaterale 
restriktive handelsforanstaltninger over for de træeksporterende lande, heller ikke 
over for lande, der ikke overholder "Mod år 2000". Der kan således under ingen 
omstændigheder blive tale om at indføre restriktioner for handel med tropisk træ, 
sålænge der ikke findes tilsvarende multilaterale handelsforanstaltninger over for 
træ fra tempererede og nordlige områder. 
Det ser således ud til, at princippet om ikke-forskelsbehandling er overholdt. 
Det kan dog beklages, at bestemmelserne ikke kan bringes i anvendelse over for 
eksport (de restriktive foranstaltninger, som visse producentlande, blandt andet 
Indonesien, har indført), men denne mangel er en følge af, at man for hurtigt har 
accepteret en global pakkeløsning med de indrømmelser, dette implicerer. 
Afsluttende bemærkninger - konklusion 
Man kan generelt konkludere, at det på baggrund af den internationale kontekst, 
som den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ indgår i, vil være 
både berettiget og formålstjenligt for EU at deltage i denne overenskomst. 
Det er vigtigt, at EU bevarer en vis dialog og et vist samarbejde på verdensplan 
med hensyn til tropisk træ og tropiske skove. I modsat fald vil det store pres, der 
udøves på flere niveauer, såvel nationalt som internationalt, kunne medføre, at 
der i stedet vedtages dnstiske - men sandsynligvis ikke-gennemførlige -
foranstaltninger med henblik på en egentlig beskyttelse af de tropiske skove inden 
for rammerne af en bæredygtig og rationel handel. 
Det er derfor vigtigt, at EU ikke isoleres eller holdes uden for de initiativer, der 
måtte træffes på højt niveau vedrørende handel og miljø. 
Det følger endvidere af artikel 41, at overenskomsten skulle være trådt i kraft pr. 
1. februar 1995, eller eventuelt senere. Forudsætningen herfor var, at den var 
blevet undertegnet af 12 producentlande med mindst 55% af producentlandenes 
stemmer og af 16 forbrugerlande med mindst 70% af denne landegruppes 
stemmer. Denne frist er udsat til den 1.9.1995, som følge al utilstrækkelige 
underskrifter. Det er værd at bemærke, at Fællesskabet og medlemsstaterne nu 
repræsenterer mere end 43% af de 70% af forbrugerlandenes stemmer, der 
kræves, for at overenskomsten kan træde i kraft. 
Det er derfor yderst vigtigt i økonomisk og politisk henseende, at Fællesskabet 
og medlemsstaterne deltager i denne overenskomst. 
III. Forslaget for Kommissionen 
Kommissionen foreslår Rådet og medlemsstaterne: 
at man hurtigst muligt undertegner 1994-overenskomsten om tropisk træ 
at man afgiver erklæring, at man agter at lade overenskomsten anvende 
midlertidigt 
at man som led i denne fremgangsmåde afgiver vedlagte fortolkningseklæring, 
hvis ordlyd er fastlagt ved forhandlinger med medlemsstaterne. 
Kommissionen anmoder Rådets formand om at udpege personer med beføjelse til 
at undertegne denne aftale på Fællesskabets vegne og til at deponere en 
notifikation om Fællesskabets midlertidige anvendelse heraf hos De Forenede 
Nationers generalsekretær. 
Senere, dvs. når alle nationale instanser har afgivet definitiv udtalelse, vil Rådet få 
forelagt forslag om ratificering/tiltrædelse af denne internationale overenskomst. 
Forslag 
Rådets afgørelse af 
om undertegnelse og midlertidig anvendelse af den internationale 
overenskomst af 1994 om tropisk træ på Fællesskabets vegne 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig 
artikel 113 i forening med artikel 228, stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ, hvorom der er forhandlet på 
baggrund af resolution 93 (IV), "Det nye partnerskab om udvikling: Cartagena-
engagementet", og målsætningerne i slutdokumentet "The Spirit of Cartagena", som 
De Forenede Nationers konference for handel og udvikling vedtog på sin 8. 
møderække, står åbent for undertegnelse i tidsrummet fra den 1. april 1994 til den 1. 
januar 1995; 
Rådet for Den Internationale Organisation for Tropisk Træ har besluttet at udsætte 
denne frist til den 1. september 1995 eller til en dato, der ligger så tæt som muligt 
herpå; 
den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ forlænges i henhold til over­
enskomstens artikel 42, stk. 3, indtil den nye overenskomst træder i kraft midlertidigt 
eller endeligt; 
overenskomstens målsætninger er i overensstemmelse med den fælles handelspolitik; 
medlemsstaterne opfordres til at deltage med finansielle bidrag i de foranstaltninger, 
som overenskomsten omfatter; 
alle medlemsstater har gjort klar', at de agter at undertegne nævnte overenskomst og 
at gennemføre den midlertidigt; det følger således, at Fællesskabet må undertegne 
overenskomsten, der er deponeret hos De Forenede Nationers generalsekretær, og så 
hurtigt som muligt meddele, at det agter at anvende den nye overenskomst 
midlertidigt -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Fællesskabet undertegner så hurtigt som muligt den internationale 
overenskomst af 1994 om tropisk træ, der er deponeret hos De Forenede 
Nationers generalsekretær. Teksten er vedlagt som bilag til denne afgørelse. 
Fællesskabet meddeler De Forenede Nationers generalsekretær, at det agter at 
lade den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ anvende 
•midlertidigt, jf. overenskomstens artikel 40 og 41, stk. 2. 
Artikel 2 
Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, der er beføjet til at 
undertegne overenskomsten på Fællesskabets vegne og til at deponere notifikationen 
om Fællesskabets midlertidige anvendelse heraf. 
Udfærdiget i Bruxelles På Rådets vegne 
Formand 
Erklæringer til optagelse i mødeprotokollen 
1. Rådet og Kommissionen erklærer, at de træffer nærværende afgørelse for, at den 
internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ kan træde i kraft så hurtigt 
som muligt. Afgøreisen har et pragmatisk sigte og træffes ud fra ønsket om at 
afpasse sig bedst muligt efter den eksisterende praksis. Afgørelsen foregriber ikke 
på nogen måde grundlaget for eller indholdet af eventuelle fremtidige retsakter 
vedrørende basisprodukter, og således heller ikke en eventuel fornyelse af 
nærværende overenskomst. 
2. Medlemsstaternes repræsentanter samlet i Rådet erklærer, at deres respektive 
regeringer er indstillet på hurtigst muligt sammen med Fællesskabet at undertegne 
den nye internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ og at varetage den 
midlertidige anvendelse heraf i forening med Det Europæiske Fællesskab. Stater, 
som ikke ved en regeringsbeslutning kan træffe beslutning om midlertidig 
anvendelse af overenskomsten, indleder snarest muligt deres parlaments 
ratificeringsprocedure. I afventning af denne ratificering træffer staterne foran­
staltninger til sikring af, at overenskomsten kan finde anvendelse for så vidt angår 
Fællesskabets beføjelser. 
Udkast til erklæring 
fra Det Europæiske Fællesskab og dettes medlemsstater 
til De Forenede Nationer 
Det Europæiske Fællesskab og dettes medlemsstater fortolker bestemmelserne i 1994-
overenskomsten om tropisk træ således: 
a) 1994-overenskomsten om tropisk træ gælder udelukkende for tropisk træ og 
tropiske skove, medmindre overenskomstens anvendelsesområde ændres, jf. 
artikel 35 
b) eventuelle finansielle bidrag, med undtagelse af det bidrag til det administrative 
budget, der omhandles i artikel 19, er ganske frivillige. 
DE FORENEDE NATIONERS KONFERENCE OM HANDEL OG 
UDVIKLING 
Genève 
DEN INTERNATIONALE 
OVERENSKOMST 
OM TROPISK TRÆ, 1994 
DE FORENEDE NATIONER 
New York og Genève, 1994 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
Indledning , 
Fortegnelse over stater og organisationer, der var repræsenteret ved De For­
enede Nationers konference om forhandling om en efterfølgeroverenskomst 
til den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ 
Dagsorden for De Forenede Nationers konference om forhandling om en 
efterfølgeroverenskomst til den internationale overenskomst af 1983 
om tropisk træ 
Formel erklæring fra forbrugermedlemmer 
Resolution vedtaget af konferencen 
Den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ 
A°u 
INDLEDNING 
1. Under hensyntagen til beslutningen i Det Internationale Råd for Tropisk Træ (ITTC) på dets 
11. møde den 4. december 1991 og i overensstemmelse med den mødekalender, der blev 
godkendt af Rådet for Handel og Udvikling (Trade and Development Board) den 14. oktober 
1992, indkaldte UNCTAD's generalsekretær den 13. april De Forenede Nationers konference 
om forhandling om en efterfølgeraftale til den internationale overenskomst af 1983 om tropisk 
træ. Konferencen, som blev åbnet af Carlos Fortin, stedfortræder for UNCTAD's 
generalsekretær, direktør for "Commodities Division", og B.C.Y. Greezailah, eksekutivdirektør 
for Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, blev afholdt i Palais des Nations i Genève 
i fire dele: Den første fra den 13. til den 16. april 1993, den anden fra den 21. til den 25. juni 
1993, den tredje fra den 4. til den 15. oktober og den fjerde fra den 10. til den 26. januar 1994. 
Wisber Loeis (Indonesien) blev valgt til formand for konferencen, og Yolande Goedkoop-Van 
Opijnen (Nederlandene) og Jorge Barba (Ecuador) blev valgt til næstformænd. Jorge Barba, som 
var fraværende ved anden og tjerde del af konferencen, blev erstattet af Christian Espinoza 
(Ecuador) som næstformand for anden og fjerde del af konferencen. 
2. Konferencen havde fået forelagt særskilte forslag fra producent- og forbrugergrupper, der er 
medlemmer af Den Internationale Organisation for Tropisk Træ (ITTA) (TD/TIMBER.2/R.1), 
en sammenlignende opstilling af den eksisterende tekst til den internationale overenskomst om 
tropisk træ side om side med de særskilte tekster i de forslag, der var blevet forelagt af 
producent- og forbrugergrupperne, der er medlemmer af ITTO (TD/TIMBER.2/R.2) og en tekst 
sammensat af forslagene om en efterfølgeroverenskomst til ITTA 1983. Denne tekst var baseret 
på de særskilte tekster i de forslag, der var blevet forelagt af producent- og forbrugergrupperne 
(TD/TIMBER 2/R.3), og var blevet udarbejdet af UNCTAD's generalsekretær i samarbejde med 
ITTO's eksekutivdirektør i overensstemmelse med den resolution, der blev vedtaget den 16. april 
1993 på konferencens tjerde plenarmøde. På konferencen blev der også forelagt: Et oplæg fra 
formanden for ITTC om uformelle konsultationer vedrørende en efterfølgeroverenskomst til den 
internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ på ITTC's fjortende session 
(TD/TIMBER.2/CRP.1); formandens reviderede diskussionsoplæg (TD/TIMBER.2/CRP.2); og 
et oplæg (TD/TIMBER.2/R.4) med udkast til artikler forelagt af formanden efter dennes 
konsultationer afholdt i medfør af den operative paragraf 1 i resolutionen (TD/TIMBER.2/12), 
der blev vedtaget ved slutningen af konferencens tredje del. 
3. Den 21. januar 1994 blev der rundsendt en formel erklæring af forbrugermedlemmerne i 
TD/TIMBER.2/L.6 (se s. 10). Én erklæring om bæredygtig forvaltning af skovene i Den 
Europæiske Union udarbejdet af Den Europæiske Union blev cirkuleret på konferencen den 24. 
januar 1994 (TD/TIMBER.2/L.7). 
Deltagelse og akkreditiver 
4. Repræsentanter fra 61 stater deltog i konferencen som deltagere og 2 som observatører. Den 
første dei af konferencen havde deltagelse af 57 stater, hvoraf de 55 deltog som deltagere og 2 
som observatører. Den anden del havde deltagelse af repræsentanter fra 50 stater, som alle deltog 
som egentlige deltagere. Den tredje del havde deltagelse af repræsentanter fra 52 stater, der alle 
*>n> 
deltog som egentlige deltagere, og den tjerde del af repræsentanter fra 49 stater, hvoraf de 48 
deltog som deltagere og 1 som observatør. Der deltog repræsentanter fra EU ved alle 
konferencens dele. 
5. En række FN-organer og specialorganer og beslægtede organer i FN og en national 
befrielsesbevægelse, der var inviteret til at deltage i henhold til Generalforsamlingens resolution 
3280 (XXIX), sendte observatører til konferencen. En mellemstatslig organisation og 19 ikke-
statslige organisationer deltog i konferencen efter dennes beslutning (se s. 7 og 8). 
6. På hver del af konferencen blev de deltagende staters repræsentanters akkreditiver godkendt 
efter henstilling fra Akkreditivkomitéen. 
Konferencens struktur 
7. På sit første plenarmøde den 13. april 1993 vedtog konferencen sin dagsorden, som den 
fremstår i TD/TIMBER.2/4 (se s. 9) og sin forretningsorden (TD/TIMBER.2/5) og oprettede en 
eksekutivkomité for hele konferencen under forsæde af konferencens formand støttet af to 
næstformænd til at behandle punkt 8 og 9 på dagsordenen under en lukket session. Derefter blev 
der udnævnt en akkreditivkomité til at undersøge de deltagende staters repræsentanters 
akkreditiver (se afsnit 11 ndf.) 
8. Eksekutivkomitéen holdt 11 møder. På dets første møde den 13 april 1993 nedsatte den en 
økonomisk og teknisk komité og en finansiel og administrativ komité. Formanden for 
Eksekutivkomitéen indkaldte i det nødvendige omfang en uformel kontaktgruppe til at tage sig 
af en række vigtige spørgsmål, der var til behandling i Eksekutivkomitéen. 
9. Den Økonomiske og Tekniske Komité havde David Bolten (Canada) som formand, mens Den 
Finansielle og Administrative Komité havde Eugene Capito (Gabon) som formand. Denne blev 
i sit fravær på den tjerde del af konferencen erstattet af E.O. Nseyire (Ghana). 
10. På sit 12. plenarmøde nedsatte konferencen en red aktionsgruppe, som fra en redaktionelt og 
sprogligt synspunkt skulle undersøge teksten til artiklerne uden at røre ved indholdet af disse, og 
som skulle udarbejde en samlet tekst til en ny aftale. Gruppen, som var åben for deltagelse fra 
alle interesserede parters side, kom ikke desto mindre til at bestå af en kerne af ti medlemmer, 
fem repræsentanter for producentgruppen og fem repræsentanter for forbrugergruppen. Gruppen 
holdt tre møder: Christian Espinoza (Ecuador) var formand for første og andet møde, og E.O. 
Nsekyire (Ghana) var formand for det tredje møde. 
11. Akkreditivkomitéen, som blev udpeget af konferencen på dens 3. plenarmøde den 14. april 
1993, bestod af følgende lande: Congo, Japan, Mexico, Nederlandene og Filippinerne. S. Isee 
(Japan) blev valgt til formand for akkreditivkomitéen. Komitéen holdt fire møder og udarbejdede 
fire rapporter (TD/TIMBER.2/6),TD/TIMBER.2/8,TD/TIMBER.2/11 OGTD/TIMBER.2/13), 
som blev godkendt af konferencen. 
Ai{ 
Konferencens afslutning 
12. På sit 14. og afsluttende plenarmøde den 26. januar 1994 fastlagde konferencen teksten til 
den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ (se s. 12) og vedtog en afsluttende 
resolution, som indgår i TD/TIMBER.2/14 (se s. 11). Ved overenskomstens vedtagelse fremsatte 
flere delegationer erklæringer, hvoraf der findes referater i TD/TIMBER.2/15. 
Ikrafttrædelse og varighed 
13. Overenskomsten er åben for undertegnelse i De Forenede Nationers hovedkvarter i New 
York fra den 1. april 1994 til en måned efter datoen for den ikrafttrædelse og kan undertegnes 
af regeringer, der var inviteret til De Forenede Nationers konference om forhandling af en 
efterfølgeroverenskomst til den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ. For at 
overenskomsten kan træde endeligt i kraft, skal 12 regeringer fra producentlandene med mindst 
55% af de samlede stemmer som fastsat i overenskomstens bilag A og 16 regeringer for 
forbrugerlande med mindst 70% af de samlede stemmer som fastsat i overenskomstens bilag B 
enten undertegne overenskomsten endeligt eller deponere ratifikations-, accept-, godkendelses-
eller tiltrædelsesinstrumenter. Hvis betingelserne for den endelige ikrafttrædelse ikke er opfyldt 
den 1. februar 1995 træder overenskomsten i kraft midlertidigt på denne dato eller på en eller 
anden dato seks måneder herefter, hvis 10 regeringer i producentlandene med mindst 50% af de 
samlede stemmer som fastsat i overenskomstens bilag A og 14 regeringer i forbrugerlande med 
mindst 65 % af de samlede stemmer som fastsat i overenskomstens bilag B enten har undertegnet 
overenskomsten definitivt eller har deponeret ratifikations-, accept-, godkendelses- eller 
tiltrædelsesinstrumenter eller har underrettet depositaren om, at de vil anvende overenskomsten 
midlertidigt. 
14. Hvis betingelserne for den endelige ikrafttrædelse ikke er opfyldt den 1. september 1995, 
opfordres De Forenede Nationers generalsekretær til at anmode de regeringer, som enten har 
undertegnet overenskomsten definitivt eller har deponeret ratifikations-, accept-, godkendelses-
eller tiltrædelsesinstrumenter eller har underrettet depositaren om, at de vil anvende 
overenskomsten midlertidigt, til at mødes, så snart det er praktisk muligt for at afgøre, om 
overenskomsten helt eller delvis skal sættes i kraft midlertidigt eller endeligt mellem dem 
indbyrdes. De regeringer, som beslutter at sætte overenskomsten i kraft midlertidigt mellem dem 
indbyrdes, kan eventuelt mødes fra tid til anden tor at tage situationen op til fornyet overvejelse 
og afgøre, om denne overenskomst skal træde i kraft endeligt mellem dem indbyrdes. 
15. Overenskomsten vil forblive i kraft i en periode af fire år fra datoen for dens ikrafttrædelse, 
medmindre Rådet beslutter at forlænge, genforhandle eller bringe den ophør. Det er fastsat i 
overenskomsten, at Rådet kan beslutte at udvide overenskomsten i højst to perioder på hver tre 
år. 
A<: 
FORTEGNELSE OVER STATER OG ORGANISATIONER, DER VAR 
REPRÆSENTERET VED DE FORENEDE NATIONERS KONFERENCE OM 
FORHANDLING OM EN EFTERFØLGEROVERENSKOMST TIL DEN 
INTERNATIONALE OVERENSKOMST AF 1983 OM TROPISK TRÆ* 
I. Deltagere 
Afghanistan 
Algeriet 
Australien 
Bahrain 
Belgien** 
Bolivia 
Brasilien 
Bulgarien 
Cameroon 
Canada 
Chile 
Colombia 
Congo 
Costa Rica 
Côte d'Ivoire 
Danmark 
Dominikanske Republik 
Ecuador 
Egypten 
El Salvador 
Filippinerne 
Finland 
Forenede Kongerige Storbritannien 
Nordirland 
Forenede Republik Tanzania 
Frankrig 
Gabon 
Ghana 
Grækenland 
Honduras 
Indonesien 
Irland 
Italien 
II. Observatører 
Demokratiske Folkerepublik Korea 
Indien og Japan 
Kina 
Liberia 
Luxembourg** 
Malaysia 
Myanmar 
Mexico 
Myanmar 
Nederlandene 
Nepal 
New Zealand 
Norge 
Panama 
Papua Ny Guinea 
Paraguay 
Peru 
Portugal 
Republikken Korea 
Russiske Føderation 
Schweiz 
Slovakiet 
Spanien 
Sverige 
Thailand 
Trinidad og Tobago 
Tyskland 
USA 
Venezuela 
Ækvatorialguinea 
Østrig 
Den Europæiske Union 
Stater 
* En fuldstændig fortegnelse over deltagerne blev omdelt under journalnummer 
TD/TIMBER.2/INF. 1, TD/TIMBER.2/INF.2, TD/TIMBER.2/INF.3 og TD/TIMBER.2/INF.4. 
** Belgien repræsenterede Luxembourg ved første, anden og fjerde del. 
A6 
Inviteret til at deltage i overensstemmelse med Generalforsamlingens resolution 3280 (XXIX) 
Azanias Panafrikanske Kongres 
De Forenede Nationer 
Konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter 
Den Økonomiske Kommission for Europa 
De Forenede Nationers Udviklingsprogram 
De Forenede Nationers Miljøprogram 
* * * 
Det Internationale Handelscenter UNCTAD/GATT 
Specialiserede og beslægtede organer 
FN's Levnedsmiddel-og Landbrugsorganisation 
Den Internationale Arbejdsorganisation 
Den internationale Valutafond 
Den Almindelige Overenskomst om Told og Udenrigshandel 
Mellemstatslige organisationer 
Organisationen for Afrikansk Enhed 
Ikke-statslige organisationer 
Advice and Research for Development and Environment 
Center for Energy and Environmental Studies 
Centre for Resource and Environmental Studies 
Friends of the Earth (England, Northern Ireland and Wales) 
Friends of the Earth (Ghana) 
Friends of the Earth (USA) 
Indonesian Network for Forest Conservation 
International Alliance of the Indigenous Tribal Peoples of the Tropical Forests 
International Council of Environmental Law 
International Studies Association 
International Technical Tropical Timber Association 
National Wildlife Federation 
Nuu-Chah-Nulth Tribal Council 
Rainforest Action Network 
Save the Rain Forests 
Sierra Club 
Traffic international 
World Conservation Union 
World Wide Fund for Nature 
M 
DAGSORDEN FOR DE FORENEDE NATIONERS KONFERENCE OM FORHANDLING 
OM EN EFTERFØLGEROVERENSKOMST TIL DEN INTERNATIONALE 
OVERENSKOMST AF 1983 OM TROPISK TRÆ 
1. Åbning af konferencen 
2. Vedtagelse af dagsordenen 
3. Vedtagelse af forretningsordenen 
4. Valg af præsidium 
5. Repræsentanternes akkreditiver 
(a) Udnævnelse af medlemmer til Akkreditivkomitéen 
(b) Akkreditivkomitéens rapport 
6. Adgang for observatører 
7. Nedsættelse af det fornødne antal komiteer og arbejdsgrupper 
8. Udarbejdelse af en efterfølgeroverenskomst til den internationale overenskomst af 1983 
om tropisk træ 
9. Behandling og vedtagelse af afsluttende resolutioner 
10. Eventuelt 
At 
FORMEL ERKLÆRING FRA FORBRUGERMEDLEMMERNE 
Nedenfor anførte stater samt Det Europæiske Fællesskab, der deltager i De Forenede Nationers 
konference om forhandling om en efterfølgeroverenskomst til den internationale overenskomst 
af 1983 om tropisk træ: 
1. Anerkender betydningen af bevarelse og bæredygtig forvaltning af alle former for skove, 
2. bemærker den høje standard for bæredygtighed, der allerede er opnået af individuelle 
lande i forvaltningen af deres respektive skove, 
3. bemærker ligeledes de nationale tilsagn, som individuelle regeringer har afgivet om 
bæredygtig forvaltning af deres skove senest i år 2000, 
4. bemærker yderligere de internationale initiativer, der allerede er truffet i retning af 
bæredygtig forvaltning af skove, samt de initiativer, der vil kunne træffes i fremtiden, 
5. er klar over det ønskelige i, at alle træproducerende stater opfylder sammenligneligt høje 
standarder for bæredygtig skovforvaltning, 
6. bekræfter derfor, at: 
Alle nedenfor anførte stater forpligter sig til at gennemføre passende 
retningslinjer og kriterier for bæredygtig forvaltning af deres skove, der kan 
sammenlignes med dem, der er udarbejdet af Den Internationale Organisation for 
Tropisk Træ, 
de stater, der allerede har nået en høj standard for bæredygtig forvaltning af 
deres skove, forpligter sig til at opretholde og styrke den bæredygtige forvaltning 
af deres skove frem til år 2000, og 
der bør stilles passende midler til rådighed for de forbrugende udviklingslande 
for at sætte dem i stand til at opfylde målsætningen om bæredygtig 
skovforvaltning, 
7. anmoder generalsekretæren for De Forenede Nationers Konference om Handel og 
Udvikling om at offentliggøre og rundsende denne erklæring sammen med konferencens 
officielle dokumenter. 
Australien, Belgien/Luxembourg. Canada, Danmark, Det Europæiske Fællesskab, Finland, 
Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Japan, Kina, Republikken Korea, Nederlandene, New 
Zeahnd, Norge, Portugal, Spanien, Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland, Den 
Russiske Føderation, Schweiz, Sverige, Tyskland, USA, Østrig. 
/t<3 
RESOLUTION VEDTAGET AF KONFERENCEN 
De Forenede Nationers konference om forhandling om en efterfølgeroverenskomst til den 
internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ. 
som mødtes i Genève fra den 13. til den 16. april 1993, fra den 21. til den 25. juni 1993, fra 
den 4. til den 15. oktober 1993 og fra den 10. til den 26. januar 1994, 
som giver udtrvk for sin taknemmelighed over de faciliteter og serviceydelser, der blev stillet til 
rådighed af UNCTAD's generalsekretær, 
som giver udtrvk for sin påskønnelse af det bidrag, der blev ydet af formanden, resten af 
præsidiet og sekretariatet, 
som har udfærdiget teksten til den internationale overenskomst fra 1994 om tropisk træ på 
arabisk, engelsk, fransk, kinesisk, russisk og spansk, 
1. anmoder generalsekretæren for De Forenede Nationer om at sende kopier af 
teksten til aftalen til alle regeringer og mellemstatslige organisationer, der er 
inviteret til konferencen, til overvejelse, 
2. anmoder De Forenede Nationers generalsekretær om at foretage det nødvendige 
for, at overenskomsten er åben for undertegnelse i De Forenede Nationers 
hovedkvarter i New York i den periode, der er fastlagt i overenskomstens artikel 
38, 
3. henleder opmærksomheden på de procedurer, som stater og mellemstatslige 
organisationer som nævnt i overenskomstens artikel 5 kan følge for at blive 
parter i den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ, og opfordrer 
dem til at deponere de nødvendige dokumenter til dette formål. 
14. (afsluttende) plenarmøde 
26. januar 1994 
JzO 
DEN INTERNATIONALE OVERENSKOMST OM TROPISK TRÆ, 1994 
INDHOLD 
PRÆAMBEL 
KAPITEL I. FORMÅL 
Artikler 
1. Formål 
KAPITEL II. DEFINITIONER 
2. Definitioner 
KAPITEL III. ORGANISATION OG ADMINISTRATION 
3. Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, hovedsæde og 
struktur 
4. Medlemskab af organisationen 
5. Medlemskab for mellemstatslige organisationer 
KAPITEL IV. DET INTERNATIONALE RÅD FOR TROPISK TRÆ 
6. Sammensætningen af Det Internationale Råd for Tropisk Træ 
7. Rådets beføjelser og funktioner 
8. Rådets formand og næstformand 
9. Rådets samlinger 
10. Stemmefordeling 
11. Rådets afstemningsprocedure 
12. Rådets afgørelser og henstillinger 
13. Beslutningsdygtighed i Rådet 
14. Samarbejde og samordning med andre organisationer 
15. Adgang for observatører 
16. Eksekutivdirektør og personale 
KAPITEL V PRIVILEGIER OG IMMUNITETER 
17. Privilegier og immuniteter 
KAPITEL VI. FINANSIELLE FORHOLD 
18. Regnskaber 
19. Administrationskontoen 
20. Den særlige konto 
21. Bali-partnerskabskontoen 
22. Betalingsformer 
23. Revision og offentliggørelse af regnskaber 
%4 
INDHOLD (fortsat) 
KAPITEL VII. ORGANISATIONENS VIRKSOMHED 
24. Organisationens politiske arbejde 
25. Organisationens projektaktiviteter 
26. Nedsættelse af komiteer 
27. Komiteernes opgaver 
KAPITEL VIII. FORHOLDET TIL DEN FÆLLES RÅVAREFOND 
28. Forholdet til Den Fælles Råvarefond 
KAPITEL IX. STATISTIKKER, UMDERSØGELSER OG OPLYSNINGER 
29. Statistikker, undersøgelser og oplysninger 
30. Årsberetning og årlig gennemgang : a 
KAPITEL X. DIVERSE BESTEMMELSER 
31. Klager og tvister 
32. Medlemmernes almindelig forpligtelser 
33. Fritagelse for forpligtelser 
34. Præference- og hjælpeforanstaltninger samt særforanstaltninger 
35. Gennemgang 
36. Forbud mod diskriminering 
KAPITEL XI. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 
37. Depositar < 
38. Undertegnelse, ratifikation, accept og godkendelse 
39. Tiltrædelse 
40. Meddelelse om midlertidig anvendelse 
41. Ikrafttræden 
42. Ændringer 
43. Udtræden 
44. Udelukkelse 
45. Afregning med udtrædende eller udelukkede medlemmer eller med 
medlemmer, der ikke kan acceptere en ændring 
46. Gyldighedsperiode, forlængelse og ophør 
47. Forbehold 
48. Supplerende bestemmelser og overgangsbestemmelser 
BILAG 
A. Fortegnelse over producentlande, der har ressourcer af tropisk 
skov og/eller er nettoeksportører af tropisk træ opgjort i mængder, 
og fordeling afstemmer med henblik på artikel 41 
B. Fortegnelse over forbrugerlande og fordeling af stemmer med 
henblik på artikel 41 
£T 
PRÆAMBEL 
Parterne i denne overenskomst -
som henviser til erklæringen og handlingsprogrammet vedrørende en ny økonomisk 
verdensorden, det integrerede råvareprogram, det nye partnerskab i udviklingssamarbejdet, 
Cartagena-forpligtelsen og de relevante målsætninger i Cartagena-aftalen, 
som henviser til den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ og som anerkender det 
arbejde, som Den Internationale Organisation for Tropisk Træ har gjort, og de resultater, den 
har opnået siden sin oprettelse, herunder en strategi for at skabe en international handel med 
tropisk træ baseret på bæredygtig forvaltning, 
som yderligere henviser til Rio-deklarationen om miljø og udvikling, den ikke-juridisk bindende 
autoritative principerklæring om en global konsensus vedrørende forvaltning, bevarelse og 
bæredygtig udvikling af alle former for skove og de relevante kapitler i Agenda 21 som vedtaget 
af De Forenede Nationers konference om miljø og udvikling i juni 1992 i Rio de Janeiro, De 
Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og konventionen om biologisk 
diversitet, 
som erkender betydningen af træ for økonomierne i træproducerende lande, 
som yderligere erkender behovet for at arbejde for og anvende sammenlignelige og passende 
retningslinjer og kriterier for forvaltning, bevarelse og bæredygtig udvikling af alle former for 
skove med træproduktion, 
som tager hensyn til forbindelserne mellem handelen med tropisk træ og det internationale 
træmarked og behovet for at anlægge et globalt perspektiv for at forbedre gennemsigtigheden på 
det internationale træmarked, 
som er opmærksom på alle medlemmernes tilsagn, som blev fremsat på Bali, Indonesien, i maj 
1990 om at sikre, at eksporten af tropisk træ i år 2000 vil være baseret på en bæredygtig 
forvaltning af skovene, og som anerkender princip 10 i den ikke-juridisk bindende autoritative 
principerklæring om en global konsensus vedrørende forvaltning, bevarelse og bæredygtig 
udvikling af alle former for skove, hvori det fastslås, at nye og supplerende finansielle ressourcer 
bør stilles til rådighed for udviklingslandene for at sætte dem i stand til på bæredygtigt grundlag 
at forvalte, bevare og udvikle deres skove, bl.a. ved tilplantning og genplantning med skov, 
bekæmpelse af skovrydning og forringelse af skov- og landområder, 
som ligeledes er opmærksom på e1 m erklæring, hvorved alle de forbrugende medlemmer, som 
er parter i den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ, på den fjerde samling den 
21 januar 1994 i Genève ved De Forenede Nationers konference om forhandling om en 
efterfølgeroverenskomst til den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ forpligtede 
sig til at bevare eller inden år 2000 sikre en bæredygtig forvaltning af deres respektive skove, 
som ønsker at skabe stærkere rammer for den politiske udvikling og det internationale samarbejde 
mellem medlemmerne med henblik på at finde losninger på de problemer, som sektoren for 
tropisk træ konfronteres med -
er blevet enige om følgende: 
^3 
KAPITEL I. FORMAL 
Artikel 1 
Formål 
Formålet med den internationale overenskomst af 1994 om tropisk træ (i det følgende benævnt 
"denne aftale") er i erkendelse af medlemmernes suverænitet over deres naturressourcer som 
defineret i princip 1, litra a), i den ikke-juridisk bindende autoritative principerklæring om en 
global konsensus vedrørende forvaltning, bevarelse og bæredygtig udvikling af alle former for 
skove: 
(a) At skabe effektive rammer for konsultationer, internationalt samarbejde og politisk 
udvikling mellem alle medlemmerne med hensyn til alle relevante aspekter af sektoren for tropisk 
træ, 
(b) at skabe et forum for konsultationer til fremme af ikke-diskriminerende handelspraksis 
inden for træhandelen, 
(c) at bidrage til en bæredygtig udvikling, 
(d) at styrke medlemmernes evne til at gennemføre en strategi, der skal sikre, at 
eksporten af tropisk træ og træprodukter i år 2000 er baseret på en bæredygtig forvaltning af 
skovene, 
(e) at fremme en udvidelse og spredning af den internationale handel med tropisk træ 
baseret på en bæredygtig forvaltning ved at forbedre de strukturelle betingelser på de 
internationale markeder, ved på den ene side at tage hensyn til en stigning i forbruget og 
forsyningsstabiliteten på lang sigt og på den anden side til priser, der afspejler omkostningerne 
ved en bæredygtig skovforvaltning, og som er lønsomme for producenterne og rimelige for 
forbrugerne, og tillige ved at forbedre adgangen til markederne, 
(f) at fremme og støtte forskning med henblik på at forbedre forvaltningen af skovene 
og udnyttelsen af træ og på at styrke kapaciteten til at bevare og styrke andre skowærdier i 
træproducerende tropiske skove, 
(g) at udvikle og bidrage til ordninger, der tager sigte på at tilføre nye og supplerende 
finansielle midler og den ekspertise, der er nødvendig for at styrke de producerende medlemmers 
evne til at nå denne overenskomsts formål, 
(h) at forbedre markedsinformationen for at sikre større gennemsigtighed på det 
internationale marked for tropisk træ, bl.a ved at indsamle, udarbejde og udsende oplysninger 
om træhandelen, herunder oplysninger om de arter, der handles med, 
(i) at arbejde for en øget og mere intensiv videreforarbejdning af tropisk træ fra 
bæredygtige kilder i producerende medlemslande med henblik på at fremme disse landes 
industrialisering og dermed øge deres eksportindtægter, 
å-cy 
(j) at tilskynde medlemmerne til at støtte og udvikle genplantningen af tropisk træ til 
industriel brug, forvaltningen af skovene og genopretningen af nedslidte skovområder, under 
skyldig hensyntagen til interesserne i de lokalsamfund, som er afhængig af skovressourcer, 
(k) at forbedre markedsføring og distribution af producerende medlemmers eksport af 
tropisk træ, baseret på en bæredygtig forvaltning, 
(1) at tilskynde medlemmerne til i forbindelse med handelen med tropisk træ at føre en 
politik, der tager sigte på en bæredygtig udnyttelse og bevarelse af de træproducerende skove og 
deres genetiske ressourcer og på opretholdelse af den økologiske balance i de pågældende 
områder, 
(m) at fremme adgangen til og overførsel af teknologier og teknisk samarbejde for at 
gennemføre denne overenskomsts formål, herunder i de tilfælde, hvor dette sker på favorable og 
særlig gunstige vilkår efter nærmere aftale, og 
(n) at tilskynde til udveksling af informationer om det internationale træmarked. 
Jts 
KAPITEL II. DEFINITIONER 
Artikel 2 
Definitioner 
I denne overenskomst forstås ved: 
1. "Tropisk træ": tropisk træ til industriel brug, bortset fra nåletræ, der vokser eller 
produceres i de lande, der ligger mellem den nordlige og den sydlige vendekreds. Udtrykket 
omfatter rundtræ, opskåret træ, finér og krydsfiner. Krydsfiner, der i et vist omfang indeholder 
nåletræ af tropisk oprindelse, er også omfattet af denne definition. 
2. "Videreforarbejdning": forarbejdning af rundtræ til primærvarer, halvfabrikata og 
færdigvarer, der fuldt ud eller næsten fuldt ud er fremstillet af tropisk træ. 
3. "Medlem": en regering eller en mellemstatslig organisation som omhandlet i artikel 5, 
der har erklærer sig indforstået med at være bundet af denne overenskomst, uanset om den er 
trådt i kraft midlertidigt eller endeligt. 
4. "Producerende medlem": et land, der har ressourcer af tropisk skov og/eller er 
nettoeksportør af tropisk træ opgjort i mængde, og som er opført i bilag A og bliver part i denne 
overenskomst eller et land, der har ressourcer af tropisk skov og/eller er nettoeksportør af tropisk 
træ opgjort i mængde, og som ikke er opført i bilag A, men bliver part i denne overenskomst 
og af Rådet med det pågældende lands samtykke erklæres for at være et producerende medlem. 
5. "Forbrugende medlem": et land, der er opført i bilag B, og som bliver part i denne 
overenskomst, eller et land, der ikke er opført i bilag B, men bliver part i denne overenskomst 
og af Rådet med det pågældende lands samtykke erklæres for at være et forbrugende medlem. 
6. "Organisation": Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, der er oprettet i 
henhold til artikel 3. 
7. "Råd": Det Internationale Råd for Tropisk Træ, der er oprettet i henhold til artikel 6. 
8. "Kvalificeret flertal": et flertal, hvortil der kræves mindst to tredjedele af de 
tilstedeværende og stemmeafgivende producerende medlemmers stemmer og mindst 60% af de 
tilstedeværende og stemmeafgivende forbrugende medlemmers stemmer, optalt hver for sig, 
forudsat at disse stemmer er afgivet af mindst halvdelen af de tilstedeværende og 
stemmeafgivende producerende medlemmer og mindst halvdelen af de tilstedeværende og 
stemmeafgivende forbrugende medlemmer. 
n 
9. "Simpelt fordelt tiertal": et flertal, hvortil der kræves mere end halvdelen af de 
tilstedeværende og stemmeafgivende producerende medlemmers stemmer og mere end halvdelen 
af de tilstedeværende og stemmeafgivende forbrugende medlemmers stemmer, optalt hver for sig. 
10. "Regnskabsår": perioden fra den 1. januar til den 31. december. 
11. "Frit anvendelige valutaer": tyske mark, franske francs, japanske yen, pund sterling, US-
dollars og enhver anden valuta, som en kompetent international valutaorganisation fra tid til 
anden måtte betegne som en valuta, der finder udbredt anvendelse som betalingsmiddel for 
internationale transaktioner, og som sædvanligvis omsættes på de vigtigste valutamarkeder. 
KAPITEL III. ORGANISATION OG ADMINISTRATION 
Artikel 3 
Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, 
hovedsæde og struktur 
1. Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, som blev oprettet ved den internationale 
overenskomst af 1983 om tropisk træ, administrerer fortsat bestemmelserne i denne overenskomst 
og overvåger dens gennemførelse. 
2. Organisationen udfører sit arbejde ved hjælp af Det Internationale Råd for Tropisk Træ, 
der er oprettet i henhold til artikel 6, de i artikel 26 omhandlede komiteer og andre hjæljpeorganer 
samt eksekutivdirektøren og personalet. 
3. Organisationens hovedsæde ligger i Yokohama, medmindre Rådet træffer anden 
beslutning ved kvalificeret flertal. 
4. Organisationens hovedsæde skal altid være beliggende på et medlems territorium. 
Artikel 4 
Medlemskab af organisationen 
Der er to medlemskategorier i organisationen, nemlig: 
(a) producerende medlemmer og 
(b) forbrugende medlemmer. 
Artikel 5 
Medlemskab for mellemstatslige organisationer 
1. Enhver henvisning i denne overenskomst til "regeringer" skal forstås som omfattende Det 
Europæiske Fællesskab og enhver anden mellemstatslig organisation, der er ansvarlig for 
forhandling, indgåelse og gennemførelse af internationale overenskomster, især 
råvareoverenskomster. Følgelig skal enhver henvisning i denne overenskomst til undertegnelse, 
ratifikation, accept eller godkendelse, meddelelse om midlertidig anvendelse eller tiltrædelse for 
sådanne mellemstatslige organisationers vedkommende forstås som omfattende en henvisning til 
disse mellemstatslige organisationers undertegnelse, ratifikation, accept eller godkendelse, 
meddelelse om midlertidig anvendelse eller tiltrædelse. 
2. Ved afstemning om spørgsmål, der ligger inden for sådanne mellemstatslige 
organisationers kompetenceområde, udøver disse deres stemmeret ved afgivelsen af et antal 
stemmer svarende til det samlede antal stemmer, der i henhold til artikel 10 tilkommer deres 
medlemsstater. I sådanne tilfælde kan de mellemstatslige organisationers medlemsstater ikke 
stemme individuelt. 
^<v 
KAPITEL IV. DET INTERNATIONALE RAD FOR TROPISK TRÆ 
Artikel 6 
Sammensætningen af Det Internationale Råd for Tropisk Træ 
1. Organisationens højeste myndighed er Det Internationale Råd for Tropisk Træ, der består 
af alle organisationens medlemmer. 
2. Hvert medlem repræsenteres i Rådet af én repræsentant og kan udpege suppleanter og 
rådgivere til at deltage i Rådets samlinger. 
3. En suppleant bemyndiges til at handle og stemme på en repræsentants vegne i dennes 
fravær eller under særlige omstændigheder. 
Artikel 7 
Rådets beføjelser og funktioner 
1. Rådet udøver alle sådanne beføjelser og varetager eller drager omsorg for udførelsen af 
alle sådanne funktioner, som er nødvendige for gennemførelsen af bestemmelserne i denne 
overenskomst. 
2. Rådet vedtager med kvalificeret flertal sådanne regler og forskrifter, som er nødvendige 
for at gennemføre bestemmelserne i denne overenskomst, og som er i overensstemmelse hermed, 
herunder Rådets egen forretningsorden samt forskrifter for organisationens finansielle forhold og 
personale. Disse finansielle forskrifter skal blandt andet indeholde bestemmelser om modtagelse 
og forbrug af midler på administrationskontoen og den særlige konto og Bali-partnerskabsfonden. 
Rådet kan i sin forretningsorden fastsætte en procedure, hvorved det uden at afholde møde kan 
afgøre specifikke spørgsmål. 
3. Rådet fører sådanne protokoller, som er nødvendige for udøvelsen af dets funktioner i 
henhold til denne overenskomst. 
Artikel 8 
Rådets formand og næstformand 
1. Rådet vælger for hvert kalenderår en formand og en næstformand, som ikke aflønnes af 
organisationen. 
2. Formanden og næstformanden vælges, den ene blandt repræsentanterne for de 
producerende medlemmer og den anden blandt repræsentanterne for de forbrugende medlemmer. 
Disse hverv går på skift hvert år mellem de to medlemskategorier, idet dette dog ikke er til 
hinder for, at den ene eller begge under særlige omstændigheder kan genvælges af Rådet med 
kvalificeret flertal. 
3. I tilfælde af formandens midlertidige fravær indtræder næstformanden i dennes sted. 
Såfremt både formanden og næstformanden midlertidigt er fraværende, eller såfremt en af dem 
eller begge er fraværende i den resterende del af den tjenesteperiode, for hvilken de er valgt, kan 
2i 
Rådet, alt efter omstændighederne, besætte posterne med repræsentanter for de producerende 
medlemmer og/eller repræsentanter for de forbrugende medlemmer midlertidigt eller for den 
resterende del af den tjenesteperiode, for hvilken den eller de pågældende forgængere er valgt. 
Artikel 9 
Rådets samlinger 
1. Rådet holder som hovedregel mindst én ordinær samling om året. 
2. Rådet træder sammen i ekstraordinære samlinger, når det træffer afgørelse herom eller 
på begæring af: 
a) eksekutivdirektøren i forståelse med formanden for Rådet, eller 
b) et flertal af producerende medlemmer eller et flertal af forbrugende medlemmer, 
eller 
c) medlemmer, der råder over mindst 500 stemmer. 
3. Rådssamlinger holdes i organisationens hovedsæde, medmindre Rådet med kvalificeret 
flertal træffer anden bestemmelse. Hvis Rådet på indbydelse fra et medlem træder sammen et 
andet sted end i organisationens hovedsæde, skal det pågældende medlem afholde de yderligere 
udgifter, der er forbundet med, at mødet ikke holdes i hovedsædet. 
4. Indkaldelser til samlinger og dagsordenen herfor fremsendes til medlemmerne af 
eksekutivdirektøren med mindst seks ugers varsel undtagen i nødstilfælde, hvor indkaldelse skal 
ske med mindst syv dages varsel. 
Artikel 10 
Stemmefordeling 
1. De producerende medlemmer råder tilsammen over 1000 stemmer og de forbrugende 
medlemmer råder tilsammen over 1000 stemmer. 
2. De producerende medlemmers stemmer fordeles således: 
a) 400 stemmer fordeles ligeligt mellem de tre producerende områder Afrika, 
Asien/Stillehavsområdet og Latinamerika. De stemmer, der således er tildelt hvert af 
disse områder, fordeles derefter ligeligt mellem de producerende medlemmer i det 
pågældende område; 
b) 300 stemmer fordeles mellem de producerende medlemmer i forhold til deres respektive 
andele af samtlige producerende medlemmers samlede ressourcer af tropisk skov, og 
i o 
c) 300 stemmer fordeles mellem de producerende medlemmer i forhold til den 
gennemsnitlige værdi af deres respektive nettoeksport af tropisk træ i den seneste 
treårsperiode, for hvilken der foreligger endelige tal. 
3. Uanset bestemmelserne i stk. 2 fordeles det samlede antal stemmer, der er tildelt de 
producerende medlemmer i det afrikanske område og beregnet i henhold til stk. 2, ligeligt 
mellem alle producerende medlemmer i det afrikanske område. Såfremt der foreligger 
overskydende stemmer tildeles hver af disse stemmer et producerende medlem i det afrikanske 
område på følgende måde: Den første stemme tildeles det producerende medlem, der har fået 
tildelt det største antal stemmer beregnet i henhold til stk. 2, den næste stemme tildeles det 
producerende medlem, der har fået tildelt det næsthøjeste antal stemmer, og så fremdeles indtil 
alle overskydende stemmer er fordelt. 
4. Med henblik på beregning af stemmefordelingen i henhold til stk. 2, litra b), forstås ved 
"ressourcer af tropisk skov" produktive, sluttede løvskove som defineret af De Forenede 
Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO). 
5. De forbrugende medlemmers stemmer fordeles således: Hvert forbrugende medlem 
tildeles forlods ti stemmer; de resterende stemmer fordeles mellem de forbrugende medlemmer 
i forhold til gennemsnittet af de pågældende medlemmers respektive nettoimport af tropisk træ 
i den treårsperiode, der begynder fire kalenderår forud for stemmefordelingen. 
6. Rådet fordeler stemmerne for hvert regnskabsår i begyndelsen af den første samling i det 
pågældende år i overensstemmelse med denne artikel. En sådan fordeling er gældende for resten 
af det pågældende år, jf. dog bestemmelserne i stk. 7. 
7. Når der sker ændringer i organisationens medlemskab, eller når et medlems stemmeret 
suspenderes eller generhverves i henhold til bestemmelserne i denne overenskomst, omfordeler 
Rådet stemmerne inden for den eller de berørte medlemskategorier i overensstemmelse med 
denne artikel. Rådet fastsætter i så fald tidspunktet for en sådan omfordelings ikrafttræden. 
8. Der må ikke forekomme brøkdele af stemmer. 
Artikel 11 
Rådets afstemningsprocedure 
1. Hvert medlem er berettiget til af afgive det antal stemmer, det råder over, og intet 
medlem kan dele sine stemmer. Stemmer, som et medlem er bemyndiget til at afgive i henhold 
til stk. 2, kan dog afgives afvigen:Je fra det pågældende medlems egne stemmer. 
2. Ved skriftlig meddelelse til Rådets formand kan et producerende medlem på eget ansvar 
bemyndige et andet producerende medlem, og et forbrugende medlem kan på eget ansvar 
3* 
bemyndige et andet forbrugende medlem til at repræsentere sine interesser og til at afgive sine 
stemmer på Rådets møder. 
3. Undlader et medlem at stemme, anses del for ikke at have deltaget i afstemningen. 
Artikel 12 
Rådets afgørelser og henstillinger 
1. Rådet tilstræber at vedtage alle afgørelser og henstillinger med enstemmighed. Kan 
enstemmighed ikke opnås, vedtager Rådet alle afgørelser og henstillinger med simpelt fordelt 
flertal, medmindre der i henhold til denne overenskomst kræves kvalificeret flertal. 
2. Anvender et medlem bestemmelserne i artikel 11, stk. 2, og har det pågældende medlem 
afgivet sine stemmer på et af Rådets møder, anses dette medlem, for så vidt angår stk. 1, for at 
være til stede og have afgivet sine stemmer. 
Artikel 13 
Beslutningsdygtighed i Rådet 
1. Rådet er på sine møder beslutningsdygtigt, når et flertal af producerende medlemmer og 
et flertal af forbrugende medlemmer er til stede, forudsat at disse medlemmer råder over mindst 
to tredjedele af det samlede antal stemmer i deres respektive kategorier. 
2. Er Rådet hverken beslutningsdygtigt i henhold til stk. 1 på den for mødet fastsatte dag 
eller den følgende dag, er det på samlingens følgende dage beslutningsdygtigt, når et flertal af 
producerende medlemmer og et flertal af forbrugende medlemmer som nævnt i artikel 4 er til 
stede, forudsat at disse medlemmer råder over et flertal af det samlede antal stemmer i deres 
respektive kategorier. 
3. Et medlem, der er repræsenteret i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, anses for at 
være til stede. 
Artikel 14 
Samarbejde og samordning med andre organisationer 
1. Rådet træffer alle hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på konsultation eller 
samarbejde med De Forenede Nationer og denne organisations organer, såsom De Forenede 
Nationers Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD), Kommissionen for Bæredygtig 
Udvikling (CSD), de mellemstatslige organisationer, herunder Den Almindelige Overenskomst 
om Told og Udenrigshandel og Konventionen om international handel med udryddelsestruede 
vilde dyr og planter (CITES) og de ikke-statslige organisationer 
2. Organisationen gør i videst mulig udstrækning brug af eksisterende mellemstatslige, 
statslige og ikke-statslige organisationers faciliteter, servicefunktioner og sagkundskab med 
henblik på at undgå dobbeltarbejde i bestræbelserne på at nå de ved denne overenskomsts 
fastlagte mål og for at øge eifektiviteten af disse organisationers virksomhed og sikre, at de i 
højere grad supplerer hinanden. 
Artikel 15 
Adgang for observatører 
Rådet kan indbyde enhver regering, der ikke er medlem, eller enhver af de i artikel 14, 20 og 
29 omhandlede organisationer, som har interesse i organisationens arbejde, til som observatører 
at overvære Rådets møder. 
Artikel 16 
Eksekutivdirektør og personale 
1. Rådet udnævner med kvalificeret flertal eksekutivdirektøren. 
2. Rådet fastsætter ansættelsesvilkårene for eksekutivdirektøren. 
3. Eksekutivdirektøren er organisationens øverste administrative embedsmand og er 
ansvarlig over for Rådet for administrationen og gennemførelsen af denne overenskomst i 
overensstemmelse med Rådets afgørelser. 
4. Eksekutivdirektøren ansætter personalet i overensstemmelse med forskrifter, der 
fastsættes af Rådet. Rådet fastsætter på sin første samling med kvalificeret flertal det antal 
ledende og overordnede medarbejdere, som eksekutivdirektøren kan ansætte. Eventuelle 
ændringer i antallet af ledende og overordnede medarbejdere vedtages af Rådet med kvalificeret 
flertal. Personalet er ansvarlig over for eksekutivdirektøren. 
5. Hverken eksekutivdirektøren eller de øvrige medarbejdere må have nogen økonomisk 
interesse i produktion af eller handel med tropisk træ eller i erhvervsmæssig virksomhed i 
tilknytning hertil. 
6. I udøvelsen af deres hverv må eksekutivdirektøren og det øvrige personale ikke indhente 
eller modtage instruktioner fra noget medlem eller fra nogen myndighed uden for organisationen. 
De skal afstå fra enhver handling, som vil kunne skade deres omdømme som internationale 
embedsmænd, der i sidste instans er ansvarlige over for Rådet. Hvert medlem skal respektere, 
at eksekutivdirektørens og det øvrige personales ansvar udelukkende er af international karakter, 
on må ikke søge at påvirke dem i udøvelsen af deres hverv. 
*>3 
KAPITEL V. PRIVILEGIER OG IMMUNITETER 
Artikel 17 
Privilegier og immuniteter 
1. Organisationen har status som juridisk person. Den kan i særdeleshed indgå aftaler, 
erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom samt foretage retsforfølgning. 
2. Den status og de privilegier og immuniteter som organisationen, eksekutivdirektøren, 
dens personale og eksperter samt medlemmernes repræsentanter nyder, mens de opholder sig på 
Japans territorium, skal fortsat være undergivet aftalen om hovedsædet mellem Japans regering 
og Den Internationale Organisation for Tropisk Træ, som blev undertegnet i Tokyo den 27. 
februar 1988, med de ændringer, som måtte være nødvendige for at sikre, at denne overenskomst 
kan fungere tilfredsstillende. 
3. Organisationen kan med forbehold af Rådets godkendelse indgå aftaler med et eller flere 
lande vedrørende den status og de privilegier og immuniteter, som måtte være nødvendige for 
at sikre, at denne overenskomst kan fungere tilfredsstillende. 
4. Overflyttes organisationens hovedsæde til et andet land, indgår det pågældende medlem 
snarest muligt med organisationen en aftale om hovedsædet, som skal godkendes af Rådet. I 
afventning af en sådan aftale anmoder organisationen den nye værtsregering om inden for 
rammerne af sin nationale lovgivning at indrømme fritagelse fra beskatning af vederlag, der 
udbetales af organisationen til dennes ansatte, og af organisationens aktiver, indkomst og anden 
ejendom. 
5. Aftalen om hovedsædet er uafhængig af denne overenskomst. Den udløber dog: 
(a) efter aftale mellem værtsregeringen og organisationen, 
(b) hvis organisationens hovedsæde flyttes fra værtsregeringens landområde, eller 
(c) hvis organisationen ophører med at eksistere. 
KAPITEL VI. FINANSIELLE FORHOLD 
Artikel 18 
Regnskaber 
1. Der oprettes følgende konti: 
(a) en administrationskonto, 
(b) en særlig konto, 
(c) en Bali-partnerskabsfond, og 
(d) eventuelle andre konti, som Rådet måtte tinde passende og nødvendige. 
2. Eksekutivdirektøren er ansvarlig for administrationen af disse konti, og Rådet tager 
hensyn hertil ved fastsættelsen af sine finansielle bestemmelser. 
Artikel 19 
Administrationskontoen 
1. De udgifter, der er nødvendige i forbindelse med administration af denne overenskomst, 
føres på administrationskontoen og dækkes ved årlige bidrag, der indbetales af medlemmerne i 
overensstemmelse med disses respektive forfatningsmæssige eller institutionelle procedurer og 
ansættes i overensstemmelse med stk. 3, 4 og 5. 
2. Udgifter i forbindelse med delegationer til Rådet og de i artikel 26 nævnte komiteer og 
andre hjælpeorganer under Rådet afholdes af de pågældende medlemmer. I tilfælde, hvor et 
medlem anmoder organisationen om at udføre særlige opgaver, skal Rådet pålægge det 
pågældende medlem at betale de hermed forbundne omkostninger. 
3. Inden udgangen af hvert regnskabsår godkender Rådet organisationens 
administrationsbudget for det følgende regnskabsår og ansætter hvert medlems bidrag til dette 
budget. 
4. Hvert medlems bidrag til administrationsbudgettet for hvert regnskabsår skal svare til den 
andel, som dets stemmetal på tidspunktet for godkendelsen af administrationsbudgettet for det 
pågældende regnskabsår udgør af .Ue medlemmers samlede antal stemmer. Ved ansættelse af 
bidragene beregnes hvert medlems stemmetal uden hensyntagen til suspension af noget medlems 
stemmeret eller nogen deraf følgende omfordeling af stemmer. 
5. Det første bidrag fra medlemmer, der tiltræder organisationen efter denne overenskomst 
ikrafttræden, ansættes af Rådet på grundlag af det antal stemmer, som det pågældende medlem 
vil få tildelt, og i forhold til den resterende periode af det løbende regnskabsår, dog således at 
de øvrige medlemmers bidrag for det pågældende regnskabsår ikke ændres derved. 
35" 
6. Bidragene til administrationsbudgetterne forfalder til betaling på den første dag i hvert 
regnskabsår. Bidrag fra medlemmer for regnskabsår, i hvilket de tiltræder organisationen, 
forfalder til betaling på den dato, på hvilken de optages som medlemmer. 
7. Har et medlem ikke indbetalt sit fulde bidrag til administrationsbudgettet senest fire 
måneder efter forfaldstidspunktet i henhold til stk. 6, anmoder eksekutivdirektøren det 
pågældende medlem om at betale hurtigst muligt. Har medlemmet endnu ikke indbetalt sit bidrag 
senest to måneder efter denne anmodning, anmodes det om at meddele grunden til, at det ikke 
har kunnet betale. Har det pågældende medlem efter udløbet af en periode på syv måneder efter 
forfaldstidspunktet endnu ikke indbetalt sit bidrag, suspenderes dets stemmerettigheder, indtil det 
fulde bidrag er betalt, medmindre Rådet med kvalificeret flertal træffer anden afgørelse. Hvis et 
medlem på den anden side har betalt sit fulde bidrag til administrationsbudgettet, senest fire 
måneder efter at bidraget forfalder i overensstemmelse med stk. 6 i denne artikel, gives der et 
fradrag i dette bidrag, som kan fastsættes af Rådet i organisationens finansielle bestemmelser. 
8. Et medlem, hvis stemmerettigheder er blevet suspenderet i henhold til stk. 7, er fortsat 
forpligtet til at indbetale sit bidrag. 
Artikel 20 
Den særlige konto 
1. Der oprettes to underkonti under den særlige konto: 
a) projektforundersøgelses-underkontoen og 
b) projekt-underkontoen. 
2. Der er følgende finansieringsmuligheder for den særlige konto: 
a) Den Fælles Råvarefond 
b) regionale og internationale finansieringsinstitutioner og 
c) frivillige bidrag. 
3. Midler, der indestår på den særlige konto, anvendes udelukkende til godkendte 
projektforundersøgelser eller projekter. 
4. Alle udgifter, der bogføres på projektundersøgelses-underkontoen, refunderes over 
projektunderkontoen, såfremt de pågældende projekter senere godkendes og finansieres. Såfremt 
Rådet seks måneder efter denne overenskomst ikrafttræden ikke har modtaget midler til optagelse 
på projektforundersøgelses-underkontoen, tager det situationen op til fornyet overvejelse og 
træffer passende foranstaltninger. 
5. Alle indtægter og udgifter, som vedrører nærmere bestemte projekter eller 
projektforundersøgelser, føres på den særlige konto. Alle udgifter i forbindelse med sådanne 
projekter eller projektforundersøgelser, herunder rådgiveres og eksperters vederlag og 
rejseudgifter, debiteres den særlige konto. 
3<5 
6. Rådet fastsætter med kvalificeret flertal de betingelser, på hvilke det i påkommende 
tilfælde vil kunne støtte projekter finansieret ved lån i tilfælde, hvor et eller flere medlemmer 
frivilligt har påtaget sig samtlige forpligtelser og det fulde ansvar for sådanne lån. Organisationen 
påtager sig ingen forpligtelser for sådanne lån. 
7. Rådet kan med de pågældendes samtykke udpege og støtte enhver selvstændig enhed, 
herunder et eller flere medlemmer, med henblik på at disse modtager lån til finansiering af 
godkendte projekter og påtager sig alle forpligtelser i forbindelse hermed, idet organisationen dog 
forbeholder sig ret til at føre tilsyn med anvendelsen af lån og til at følge gennemførelsen af 
således finansierede projekter. Organisationen er dog ikke ansvarlig for garantier, der frivilligt 
stilles af enkelte medlemmer eller andre selvstændige enheder. 
8. Intet medlem er i kraft af sit medlemskab af organisationen ansvarligt for forpligtelser, 
der opstår som følge af noget andet medlems eller andre selvstændige enheders optagelse af lån 
eller udlån i forbindelse med projekter. 
9. Hvis der tilbydes organisationen frivillige, ikke øremærkede bidrag, kan Rådet godtage 
sådanne bidrag. Sådanne midler kan anvendes til godkendte projektforundersøgelser og projekter. 
10. Eksekutivdirektøren tilstræber på sådanne betingelser, som Rådet måtte fastsætte, at 
tilvejebringe tilstrækkelige og sikre midler til finansiering af projektforundersøgelser og projekter, 
der er godkendt af Rådet. 
11. Bidrag til nærmere bestemte, godkendte projekter må udelukkende anvendes til de 
projekter, som de oprindelig var tiltænkt, medmindre Rådet med bidragyderens samtykke træffer 
anden afgørelse. Efter fuldførelsen af et projekt tilbagebetaler organisationen til hver bidragyder 
til bestemte projekter eventuelle overskydende midler i forhold til hver enkelt bidragyders andel 
i de samlede bidrag, der oprindelig blev stillet til rådighed til finansiering af det pågældende 
projekt, medmindre bidragyderen tiltræder en anden ordning. 
Artikel 21 
Bali-partnerskabsfonden 
1. Der oprettes herved en fond for bæredygtig forvaltning af skove med produktion af 
tropisk træ til at bistå producerende medlemmer med at foretage de investeringer, der er 
nødvendige for at realisere målet i artikel 1, litra (d), i denne overenskomst. 
2. Fonden skal bestå af: 
(a) Bidrag fra bidragsydende medlemmer, 
(b) halvtreds procent af de indtægter, der opstår som resultat af aktiviteter med 
relation til den særlige konto., 
(c) Midler fra andre private og offentlige kilder, som organisationen kan acceptere 
i overensstemmelse med sine finansielle bestemmelser. 
3^ 
3. Fondens midler bevilges kun af Rådet til forundersøgelsesprojekter og projekter, der 
opfylder det i denne artikels stk. 1 anførte mål og godkendes i overensstemmelse med artikel 25. 
4. Ved bevilling af midler fra fonden skal Rådet tage hensyn til: 
(a) de særlige behov hos de medlemmer, hvis skovbrugssektors bidrag til disse landes 
økonomi påvirkes negativt af gennemførelsen af strategien, der frem til år 2000 skal sikre en 
eksport af tropisk træ, der er baseret på en bæredygtig forvaltning, 
(b) behovene hos medlemmer med betydelige skovområder, som iværksætter 
bevarelsesprogrammer i skove med træproduktion. 
5. Rådet undersøger hvert år, om de midler, fonden har til rådighed, er tilstrækkelige, og 
bestræber sig på at skaffe yderligere midler til producerende medlemmer, der har behov for 
sådanne midler til at opfylde fondens formål. Størrelsen af de midler, der er til rådighed, får 
indflydelse på medlemmernes evne til at gennemføre den strategi, der er nævnt i denne artikels 
stk. 4, litra (a). 
6. Rådet fastlægger de politiske retningslinjer og de finansielle bestemmelser for fondens 
drift, herunder bestemmelser om afregning af mellemværender ved denne overenskomsts ophør 
eller udløb. 
Artikel 22 
Betalingsform 
1. Bidrag til administrationskontoen erlægges i frit anvendelige valutaer og undtages fra 
valutarestriktioner. 
2. Finansielle bidrag til den særlige konto og Bali-partnerskabsfonden erlægges i frit 
anvendelige valutaer og undtages fra valutarestriktioner. 
3. Rådet kan også træffe afgørelse om at godtage andre former for bidrag til den særlige 
konto eller Bali-partnerskabsfonden, herunder videnskabeligt eller teknisk udstyr eller personale, 
til dækning af behovet i forbindelse med gennemførelsen af godkendte projekter. 
Artikel 23 
Revision og offentliggørelse af regnskaber 
1. Rådet udnævner uafhængige revisorer til revision af organisationens regnskaber. 
2. De uafhængigt reviderede regnskaber vedrørende administrationskontoen, den særlige 
konto og Bali-partnerskabsfonden forelægges medlemmerne snarest muligt og senest seks 
måneder efter udgangen af hvert regnskabsår; regnskaberne behandles af Rådet med henblik på 
godkendelse så vidt muligt på dets førstkommende samling. Et resumé af de reviderede 
regnskaber og status offentliggøres derefter. 
38 
KAPITEL VII. ORGANISATIONENS VIRKSOMHED 
Artikel 24 
Organisationens politiske arbejde 
For at nå de mål, der er fastsat i artikel 1, iværksætter organisationen politisk arbejde og 
projektaktiviteter inden for områder som økonomisk information og markedsinformation, 
genplantning og forvaltning af skove og skovbrugsindusti, der skal være afbalanceret sådan, at 
det politiske arbejde og projektaktiviteterne i videst mulig udstrækning integreres. 
Artikel 25 
Organisationens projektaktiviteter 
1. Med skyldig hensyntagen til udviklingslandenes behov kan medlemmer forelægge forslag 
om projektforundersøgelser og projekter for Rådet inden for områder som forskning og 
udvikling, markedsinformation, yderligere og øget træforarbejdning i producerende medlemslande 
og genplantning og forvaltning af skove. Projektforundersøgelser og projekter bør bidrage til at 
nå et eller flere af denne overenskomsts målsætninger. 
2. Rådet tager ved godkendelse af projektforundersøgelser og projekter hensyn til: 
(a) deres relevans for denne overenskomsts målsætninger, 
(b) deres miljømæssige og sociale virkninger, 
(c) det ønskelig i at opretholde en passende geografisk balance, 
(d) de producerende udviklingsregioners interesser og særlige karaktertræk, 
(e) det ønskelige i en rimelig fordeling af midlerne blandt de områder, der er nævnt 
i denne artikels stk. 1, 
(f) deres omkostningseffektivitet, og 
(g) behovet for at undgå dobbeltarbejde. 
3. Rådet fastlægger et program og procedurer for forelæggelse, evaluering og prioritering 
af projektforundersøgelser og projekter, hvortil der søges om finansielle midler fra 
organisationen, samt for gennemførelse, opfølgning og evaluering. Rådet træffer afgørelse om 
godkendelse af projektforundersøgelser og projekter, hvortil der indrømmes støtte i form af lån 
eller sponsorstøtte i overensstemmelse med artikel 20 eller 21. 
4. Eksekutivdirektøren kan indstille udbetalingen af fondens midler til en 
projektuiidersøgelse eller et projekt, hvis de anvendes i strid med projektdokumentet, eller hvis 
der er tale om bedrageri, spild, forsømmelighed eller dårlig ledelse. 
35 
Eksekutivdirektøren forelægger ved næste samling Rådet en beretning til overvejelse. Rådet 
træffer de fornødne foranstaltninger. 
5. Rådet kan med kvalificeret flertal bringe sin sponsorstøtte til enhver 
projektforundersøgelse eller projekt til ophør. 
Artikel 26 
Nedsættelse af komiteer 
1. Følgende komiteer nedsættes herved som komiteer under organisationen: 
a) Komitéen for Økonomisk Information og Markedsinformation; 
b) Komitéen for Genplantning og Forvaltning af Skove: 
c) Komitéen for Skovbrugsindustri og 
d) Komitéen for Finanser og Administration. 
2. Rådet kan med kvalificeret flertal nedsætte andre komiéer og hjælpeorganer, hvis det 
anser det for nødvendigt. 
3. Alle medlemmer kan deltage i hver af de pågældende komitéer. Rådet fastsætter 
komiteernes forretningsorden. 
4. De i stk. 1 og 2 nævnte komiteer og hjælpeorganer er ansvarlige over for Rådet og 
arbejder i henhold til dettes generelle anvisninger. Rådet indkalder til møder i komiteer og 
hjælpeorganer. 
Artikel 27 
Komiteernes opgaver 
1. Komitéen for Økonomisk Information og Markedsinformation skal: 
a) løbende undersøge, om de statistiske oplysninger og andre oplysninger, som 
organisationen har behov for, foreligger og har den rette kvalitet; 
b) analysere de statistiske data og særlige indikatorer, som Rådet træffer afgørelse om, med 
henblik på overvågning af den internationale handel med tropisk træ; 
c) løbende følge det internationale marked for tropisk træ, den aktuelle situation og 
udsigterne på kort sigt på grundlag af de i litra b) omhandlede data og andre relevante 
oplysninger, herunder oplysninger om handel, der ikke foreligger dokumenterede 
oplysninger om; 
d) fremsætte henstillinger til Rådet om behovet for og arten af sådanne undersøgelser 
vedrørende tropisk træ, som bør gennemføres, herunder priser, markedselasticitet, 
markedsføring af nye produkter og udsigterne for det internationale marked for tropisk 
træ på lang sigt, samt overvåge og følge eventuelle undersøgelser, som Rådet har ønsket 
gennemført; 
ko 
e) udføre eventuelle andre opgaver vedrørende de økonomiske, tekniske og statistiske 
aspekter i forbindelse med tropisk træ, som Rådet pålægger den; 
t) medvirke ved ydelse af hjælp i form af teknisk samarbejde med udviklingsmedlemslande 
med henblik på at forbedre deres relevante statistiske tjenester. 
2. Komitéen for Genplantning of Forvaltning af Skove skal: 
(a) fremme samarbejdet mellem medlemmerne som partnere i arbejdet på at fremme 
skovbrugsvirksomhed i medlemslandene, bl.a. inden for følgende områder: 
(i) genplantning 
(ii) rehabilitering 
(iii) skovforvaltning, 
(b) tilskynde til øget teknisk bistand og teknologioverførsel til udviklingslandene 
inden for områderne genplantning og forvaltning af skove, 
(c) opfølge igangværende aktiviteter på dette område og påpege og tage stilling til 
problemer og eventuelle løsninger herpå i samarbejde med de kompetente organisationer, 
(d) regelmæssigt undersøge det fremtidige behov inden for den internationale handel 
med tropisk træ til industriel brug og på dette grundlag udvælge og vurdere eventuelle egnede 
ordninger og foranstaltninger med henblik på genplantning og forvaltning af skove, 
(e) lette overførslen af viden om genplantning og forvaltning af skove med bistand 
fra kompetente organisationer, 
(f) samordne og harmonisere disse samarbejdsaktiviteter inden for genplantning og 
forvaltning af skove med relevante aktiviteter i andre organisationer, f.eks. Fødevare- og 
Landbrugsorganisationen (FAO), De Forenede Nationer Miljøprogram (UNEP), Verdensbanken, 
De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP), regionale udviklingsbanker og andre 
kompetente organisationer. 
3. Komitéen for Skovbrugsindustri skal: 
(a) fremme samarbejdet mellem producerende og forbrugende medlemmer som 
partnere i udviklingen af forarbejd iingsvirksomhed i producerende medlemslande, blandt andet 
på følgende områder: 
(i) produktudvikling via teknologioverførsel, 
(ii) udvikling af menneskelige ressourcer og uddannelse 
(ii) standardisering af nomenklaturen for tropisk træ, 
(iv) harmonisering af specifikationerne for forarbejdede varer, 
W 
(v) tilskynde til investeringer og fællesforetagender, og 
(vi) markedsføring, herunder fremme af mindre kendte og mindre benyttede 
arter. 
(b) fremme udveksling af oplysninger med henblik på at lette strukturelle ændringer, 
der er forbundet med øget og mere intensiv videreforarbejdning til fordel for alle medlemslande, 
især udviklingslande, 
(c) overvåge igangværende aktiviteter på dette område samt påvise og tage stilling 
til løsninger herpå i samarbejde med de kompetente organisationer, 
(d) tilskynde til øget teknisk samarbejde med hensyn til forarbejdning af tropisk træ. 
4. For at fremme organisationens politik og projektarbejde på en afbalanceret måde skal 
Komitéen for Økonomisk Information og Markedsinformation, Komitéen for Genplantning og 
Forvaltning af Skove og Komitéen for Skovbrugspolitik hver især: 
(a) være ansvarlige for at sikre en effektiv bedømmelse, overvågning og evaluering 
af projektforundersøgelser og projekter, 
(b) fremsætte henstillinger til Rådet vedrørende projektforundersøgelser og projekter, 
(c) følge gennemførelsen af projektforundersøgelserne og projekterne og drage 
omsorg for indsamling og videregivelse af oplysninger om resultaterne af projekter i så vid 
udstrækning som muligt til gavn for alle medlemmer, 
(d) formulere og fremsætte politiske ideer for Rådet, 
(e) med jævne mellemrum gennemgå resultaterne af projektarbejdet og det politiske 
arbejde og fremsætte henstillinger over for Rådet om fremtiden for organisationens program, 
(1) med jævne mellemrum gennemgå strategierne, kriterierne og de prioriterede 
områder for programudviklingen og projektarbejdet som indeholdt i organisationens handlingsplan 
og stille forslag om ændringer til Rådet, 
(g) tage hensyn til behovet for at styrke kapacitetsopbygningen og udviklingen af 
menneskelige ressourcer i medlemslandene, 
(h) udføre enhver anden opgave, der har forbindelse med denne overenskomsts 
målsætninger, og som de får pålagt af Rådet. -
5. Forskning og udvikling skal være en fælles opgave for de komiteer, der er omtalt i denne 
artikels stk. 1, 2 og 3. 
6. Komitéen for Finanser og Administration skal: 
(a) foretage undersøgelser og fremsætte henstillinger over for Rådet vedrørende 
godkendelse af organisationens forslag til administrationsbudget og organisationens 
ledelsesmæssige dispositioner, 
V«2-
(b) foretage en gennemgang af organisationens aktiver for at sikre en fornuftig 
forvaltning af aktiver og for at sikre, at organisationen har tilstrækkelige reserver til at udføre 
sit arbejde. 
(c) foretage undersøgelser og fremsætte henstillinger over for Rådet om de 
budgetmæssige konsekvenser af organisationens årlige arbejdsprogram og om, hvilke 
forholdsregler der skal træffes for at sire sig de midler, der er nødvendige for at finansiere det, 
(d) komme med forslag til Rådet om valg af uafhængige revisorer og gennemgå de 
af dem reviderede regnskaber, 
(e) komme med forslag til Rådet om eventuelle ændringer, den måtte finde 
nødvendigt at foretage i forretningsordenen eller de finansielle bestemmelser, 
(f) gennemgå organisationens indtægter og undersøge, i hvilket omfang de begrænser 
sekretariatets arbejde. 
<*3 
KAPITEL VIII. FORHOLDET TIL DEN FÆLLES RAVAREFOND 
artikel 28 
Forholdet til Den Fælles Råvarefond 
Organisationen skal udnytte Den Fælles Råvarefonds faciliteter fuldt ud. 
v? 
KAPITEL IX. STATISTIK, UNDERSØGELSER OG OPLYSNINGER 
Artikel 29 
Statistik, undersøgelser og oplysninger 
1. Rådet etablerer nære forbindelser med relevante mellemstatslige, statslige og ikke-statslige 
organisationer med henblik på at sikre adgangen til ajourførte og pålidelige data og oplysninger 
om handelen med tropisk træ samt relevante oplysninger om ikke-tropisk træ og forvaltning af 
skove med produktion af træ. I samarbejde med sådanne organisationer skal organisationen 
indsamle og samordne og, hvor det er relevant, offentliggøre sådanne statistiske oplysninger om 
produktion, udbud, lagre, forbrug af og handel med tropisk træ samt priserne herpå og tillige om 
omfanget af gavntræressourcerne og forvaltningen af skove med træproduktion. 
2. Medlemmerne indgiver i videst muligt omfang og i overensstemmelse med deres 
nationale lovgivning inden for en rimelig frist sådanne statistikker og oplysninger om tropisk træ, 
handelen med tropisk træ og de aktiviteter, der iværksættes for at nå frem til en bæredygtig 
forvaltning af skove med træproduktion, samt alle andre relevante oplysninger, som Rådet 
anmoder om. 
3. Rådet drager omsorg for, at der gennemføres alle relevante undersøgelser af 
udviklingstendenserne og problemerne på kort og mellemlang sigt på de internationale markeder 
for træ og af de fremskridt, der gøres men hensyn til at nå frem til en bæredygtig forvaltning af 
skove med træproduktion. 
Artikel 30 
Årsberetning og årlig undersøgelse 
1. Rådet offentliggør senest seks måneder efter udgangen af hvert kalenderår en årsberetning 
om sin virksomhed samt alle andre oplysninger, det finder passende. 
2. Rådet undersøger og vurderer hvert år: 
(a) situationen inden for den internationale træsektor, 
(b) andre faktorer, spørgsmål og udviklingstendenser, som findes relevante for at nå 
denne overenskomsts målsætninger. 
3. Undersøgelsen foretages ru baggrund af: 
(a) oplysninger, der indgives af medlemmerne om national produktion, udbud, lagre, 
forbrug af og handel med samt priser på træ, 
(b) andre statistiske data og specifikke indikatorer, der meddeles af medlemmer efter 
opfordring fra Rådet,-
K 
(c) oplysninger, der indgives af medlemmer om de fremskridt, der gøres i retning 
af en bæredygtig forvaltning af deres skove med træproduktion, 
(d) andre relevante oplysninger, som Rådet måtte have adgang til enten direkte eller 
gennem organisationer under De Forenede Nationer og mellemstatslige, statslige eller ikke-
statslige organisationer. 
4. Rådet fremmer udvekslingen af synspunkter mellem medlemslandene vedrørende: 
(a) status for bæredygtig forvaltning af skove med træproduktion og hermed 
beslægtede spørgsmål i medlemslandene, 
(b) ressourcestrømme og -krav i relation til målsætninger, kriterier og retningslinjer 
fastsat af organisationen. 
5. Efter opfordring skal Rådet forsøge at styrke medlemslandenes, især 
udviklingsmedlemslandenes, tekniske kapacitet til at indsamle de data, der er nødvendige for en 
hensigtsmæssig informationsformidling, herunder tilrådighedsstillelse af midler til uddannelse og 
faciliteter til medlemmer. 
6. Resultaterne af undersøgelsen optages i referaterne fra Rådets drøftelser. 
4* 
KAPITEL X. DIVERSE BESTEMMELSER 
Artikel 31 
Klager og tvister 
Klager over, at et medlem har undladt at opfylde sine forpligtelser i henhold til denne 
overenskomst, og tvister vedrørende fortolkningen eller anvendelsen af denne overenskomst, 
indbringes for Rådet til afgørelse. Rådets afgørelser om disse spørgsmål er endelige og bindende. 
Artikel 32 
Medlemmernes almindelige forpligtelser 
1. Medlemmerne udfolder i gyldighedsperioden for denne overenskomst deres bedste 
bestræbelser for og samarbejder om at fremme virkeliggørelsen af de deri fastlagte målsætninger 
og undlader enhver handling i modstrid hermed. 
2. Medlemmerne forpligter sig til at acceptere og gennemføre Rådets afgørelser i henhold 
til bestemmelserne i denne overenskomst og søger at afstå fra at indføre foranstaltninger, der 
virker som en begrænsning af eller er i modstrid med disse afgørelser. 
Artikel 33 
Fritagelse for forpligtelser 
1. Er det på grund af særlige omstændigheder, nødsituationer eller force majeure, der ikke 
udtrykkeligt er omhandlet i denne overenskomst, påkrævet, kan Rådet med kvalificeret flertal 
fritage et medlem for en forpligtelse i henhold til denne overenskomst, hvis det pågældende 
medlem på tilfredsstillende måde over for Rådet godtgør, hvorfor forpligtelsen ikke kan opfyldes. 
2. Når et medlem fritages for en forpligtelse i henhold til stk. 1, angiver Rådet udtrykkeligt, 
på hvilke betingelser og vilkår og for hvilket tidsrum det pågældende medlem er fritaget for 
forpligtelsen, samt begrundelsen herfor. 
Artikel 34 
Præference- og hjælpeforanstaltninger samt særforanstaltninger 
1. Importerende medlemmer blandt udviklingslandene, hvis interesser påvirkes negativs af 
foranstaltninger, der træffes i henhold til denne overenskomst, kan anmode Rådet om at 
iværksætte passende præference- og hjælpeforanstaltninger. Rådet overvejer at træffe egnede 
foranstaltninger i overensstemmelse med resolution 93 (IV), afsnit III, stk. 3 og 4, vedtaget af 
De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling. 
2. Medlemmer i kategorien af mindst udviklede lande, som defineret af De Forenede 
Nationer, kan anmode Rådet om at træffe særforanstaltninger i overensstemmelse med resolution 
93 (IV), afsnit III, stk. 4, og med stk.56 og 57 i Paris-erklæringen og handlingsprogrammet for 
1990'erne til fordel for de mindst udviklede lande. 
<// 
Artikel 35 
Gennemgang 
Rådet gennemgår denne overenskomsts rækkevidde fire år efter dens ikrafttræden. 
Artikel 36 
Ikke-diskriminering 
Intet i denne overenskomst giver bemyndigelse til at anvende forholdsregler til at begrænse eller 
forbyde international handel med træ eller træprodukter, især for så vidt de vedrører indførsel 
og anvendelse heraf. 
l{? 
KAPITEL XI. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 
Artikel 37 
Depositar 
De Forenede Nationers generalsekretær udpeges herved til depositar for denne overenskomst. 
Artikel 38 
Undertegnelse, ratifikation, accept og godkendelse 
1. Denne overenskomst skal være åben for undertegnelse fra den 1. april 1994 og indtil en 
måned efter dens ikrafttrædelsesdato i De Forenede Nationers hovedsæde for regeringer, der var 
indbudt til De Forenede Nationers konference om forhandling om en efterfølgeroverenskomst til 
internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ. 
2. De i stk. 1 nævnte regeringer kan: 
a) ved undertegnelsen af denne overenskomst erklære sig indforstået med, at de med denne 
undertegnelse er bundet af denne overenskomst (endelig undertegnelse), eller 
b) efter undertegnelsen af denne overenskomst ratificere, acceptere eller godkende den ved 
deponering af et instrument med denne virkning hos depositaren. 
Artikel 39 
Tiltrædelse 
1. Denne overenskomst skal være åben for tiltrædelse for alle staters regeringer på de af 
Rådet fastsatte betingelser, som skal indeholde en tidsfrist for deponering af 
tiltrædelsesinstrumenterne. Rådet kan dog give udsættelse til regeringer, der ikke er i stand til 
at tiltræde inden den i tiltrædelsesbetingelserne fastsatte frist. 
2. Tiltrædelse sker ved deponering af et tiltrædelsesinstrument hos depositaren. 
Artikel 40 
Meddelelse om midlertidig anvendelse 
En signatarregering, der har til hensigt at ratificere, acceptere eller godkende denne 
overenskomst, eller en regering, for hvilken Rådet har fastsat betingelser for tiltrædelse, men 
som endnu ikke har været i stand til at deponere sit instrument, kan til enhver tid meddele 
depositaren, at den vil anvende denne overenskomst midlertidigt, enten når den træder i kraft i 
henhold til artikel 41, eller, hvis den allerede er trådt i kraft, fra en nærmere angiven dato. 
V5 
Artikel 41 
Ikrafttræden 
1. Denne overenskomst træder endeligt i kraft den 1. februar 1995 eller på et hvilket som 
helst tidspunkt derefter, hvis 12 producerende landes regeringer, som råder over mindst 55% af 
det samlede antal stemmer, der er anført i bilag A til denne overenskomst, og 16 forbrugende 
landes regeringer, som råder over mindst 70% af det samlede antal stemmer, der er anført i bilag 
B til denne overenskomst, har undertegnet denne overenskomst endeligt eller har ratificeret, 
accepteret eller godkendt den i henhold til artikel 38, stk. 2, eller tiltrådt den i henhold til artikel 
39. 
2. Er denne overenskomsts ikke trådt i kraft endeligt den 1. februar 1995, træder den i kraft 
midlertidigt på denne dato eller på et hvilket som helst tidspunkt inden for seks måneder derefter, 
hvis ti producerende landes regeringer, som råder over mindst 50% af det samlede antal 
stemmer, der er anført i bilag A til denne overenskomst, og 14 forbrugende landes regeringer, 
som råder over mindst 65% af det samlede antal stemmer, der er anført i bilag B til denne 
overenskomst, har undertegnet denne overenskomst endeligt eller har ratificeret, accepteret eller 
godkendt den i henhold til artikel 38, stk. 2, eller har meddelt depositaren i henhold til artikel 
40, at de vil anvende denne overenskomst midlertidigt. 
3. Er betingelserne for ikrafttræden i henhold til stk. 1 eller 2 ikke opfyldt den 1. september 
1995, opfordrer De Forenede Nationers generalsekretær de regeringer, der har undertegnet denne 
overenskomst endeligt eller har ratificeret, accepteret eller godkendt den i henhold til artikel 38, 
stk. 2, eller har meddelt depositaren, at de vil anvende denne overenskomst midlertidigt, til at 
træde sammen så hurtigt som muligt for at træffe afgørelse om, hvorvidt denne overenskomst 
skal træde i kraft inden for deres egen kreds, midlertidigt eller endeligt, i sin helhed eller delvis. 
Regeringer, der beslutter at lade denne overenskomst træde i kraft midlertidigt inden for deres 
egen kreds, kan fra tid til anden træde sammen for at vurdere situationen og træffe afgørelse om, 
hvorvidt denne overenskomst skal træde i kraft endelige inden for deres kreds. 
4. For enhver regering, der ikke i henhold til artikel 40 har meddelt depositaren, at den vil 
anvende denne overenskomst midlertidigt, og som deponerer sit ratifikations-, accept-, 
godkendelses- eller tiltrædelsesinstrument efter denne overenskomsts ikrafttræden, træder 
overenskomsten i kraft på datoen for deponeringen. 
5. De Forenede Nationers generalsekretær indkalder til Rådets første samling så hurtigt som 
muligt efter denne overenskomst ikrafttræden. 
Artikel 42 
Ænd ringer 
1. Rådet kan med kvalificeret flertal fremsætte henstilling til medlemmerne om ændring af 
denne overenskomst. 
2. Rådet fastsætter en dato, på hvilken medlemmerne skal have meddelt depositaren deres 
accept af ændringen. 
9c 
3. En ændring træder i kraft 90 dage efter, at depositaren har modtaget meddelelse om 
accepten fra medlemmer, der udgør mindst to tredjedele af de producerende medlemmer og råder 
over mindst 75% af de producerende medlemmers stemmer, og fra medlemmer, der udgør 
mindst to tredjedele af de forbrugende medlemmer og råder over mindst 75% af de forbrugende 
medlemmers stemmer. 
4. Efter at depositaren har underrettet Rådet om, at betingelserne for ændringens 
ikrafttræden er opfyldt, og uanset bestemmelserne i stk. 2 vedrørende den af Rådet fastsatte dato, 
kan et medlem stadig meddele depositaren sin accept af ændringen, såfremt en sådan meddelelse 
indgives inden ændringens ikrafttræden. 
5. Ethvert medlem, der ikke har givet meddelelse om accept af en ændring senest på den 
dato, en sådan ændring træder i kraft, ophører fra denne dato med at være part i denne 
overenskomst, medmindre det pågældende medlem over for Rådet har godtgjort, at accepten ikke 
kunne opnås i tide på grund af vanskeligheder med at afslutte de forfatningsmæssige eller 
institutionelle procedurer, og Rådet beslutter at forlænge fristen for accept af ændringen for det 
pågældende medlem. Et sådant medlem er ikke bundet af ændringen, før det har givet meddelelse 
om sin accept deraf. 
6. Er betingelserne for ændringens ikrafttræden ikke opfyldt på den af Rådet i henhold til 
stk. 2 fastsatte dato, anses ændringen for bortfaldet. 
Artikel 43 
Udtræden 
1. Et medlem kan på et hvilket som helst tidspunkt efter denne overenskomsts ikrafttræden 
udtræde af overenskomsten ved at give skriftlig meddelelse herom til depositaren. Det 
pågældende medlem skal samtidig underrette Rådet om det skridt, det har taget. 
2. Medlemmets udtræden får virkning 90 dage efter, at depositaren har modtaget 
meddelelsen. 
3. Udtræden fritager ikke medlemmet for de finansielle forpligtelser, det har påtaget sig i 
forhold til organisationen. 
Artikel 44 
Udelukkelse 
1. Finder Rådet, at et medlem har misligholdt sine forpligtelser i henhold til denne 
overenskomst, og fastslår det endvidere, at en sådan misligholdelse i væsentlig grad hæmmer 
overenskomstens gennemførelse, kan det med kvalificeret flertal udelukke det pågældende 
medlem fra denne overenskomst. Rådet giver omgående depositaren meddelelse herom. Seks 
måneder efter datoen for Rådets afgørelse ophører det pågældende medlem med at være part i 
denne overenskomst. 
sv 
Artikel 45 
Afregning med udtrædende eller udelukkede medlemmer eller med medlemmer, der ikke kan 
acceptere en ændring 
1. Rådet træffer bestemmelse om afregning med et medlem, der ophører med at være part 
i denne overenskomst som følge af: 
a) manglende accept af en ændring af denne overenskomst i henhold til artikel 42, 
b) udtræden af denne overenskomst i henhold til artikel 42, eller 
c) udelukkelse fra denne overenskomst i henhold til artikel 44. 
2. Rådet tilbageholder alle bidrag, som et medlem, der ophører med at være part i denne 
overenskomst, har indbetalt til administrationskontoen, den særlige konto og Bali-
partnerskabsfonden. 
3. Et medlem, der ikke længere er part i denne overenskomst, har ikke krav på nogen andel 
i organisationens likvidationsprovenu eller andre aktiver. Et sådant medlem er heller ikke 
ansvarlig for betaling af nogen andel af organisationens eventuelle underskud ved denne 
overenskomsts ophør. 
Artikel 46 
Gyldighedsperiode, forlængelse og ophør 
1. Denne overenskomst forbliver i kraft i en periode på fire år regnet fra 
ikrafttrædelsesdatoen, medmindre Rådet med kvalificeret flertal træffer afgørelse om at forlænge 
dens gyldighedsperiode, at genforhandle den eller at bringe den til ophør i henhold til 
bestemmelserne i denne artikel. 
2. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe afgørelse om at forlænge denne overenskomsts 
gyldighedsperiode med to perioder af hver tre år. 
3. Hvis forhandlinger om en ny overenskomst til afløsning af denne overenskomst er 
afsluttet inden udløbet af den i stk. 1 nævnte periode på fire år, eller, alt efter omstændighederne, 
inden udløbet af den i stk. 2 nævnte forlængelse af gyldighedsperioden, og hvis den nye 
overenskomst endnu ikke er trådt i kraft midlertidigt eller endeligt, kan Rådet med kvalificeret 
flertal forlænge gyldigheden af denne overenskomst, indtil den nye overenskomst træder i kraft 
midlertidigt eller endeligt. 
4. Er der forhandlet en ny overenskomst, som træder i kraft i en periode, hvor gyldigheden 
af denne overenskomst er forlænget i henhold til stk. 2 eller 3, ophører denne overenskomst, som 
forlænget, ved den nye overenskomsts ikrafttræden. 
5. Rådet kan til enhver tid med kvalificeret flertal træffe afgørelse om at bringe denne 
overenskomst til ophør med virkning fra en af Rådet fastsat dato. 
<rt 
6. Uanset denne overenskomsts ophør fortsætter Rådet sin virksomhed i en periode på højst 
18 måneder for at gennemføre organisationens likvidation, herunder afvikling af regnskaber, og 
det skal, med forbehold af relevante afgørelser, der skal træffes med kvalificeret flertal, i denne 
periode have de beføjelser og varetage de funktioner, som måtte være nødvendige med henblik 
herpå. 
7. Rådet giver depositaren meddelelse om enhver afgørelse, der træffes i henhold til denne 
artikel. 
Artikel 47 
Forbehold 
Der kan ikke tages forbehold med hensyn til nogen bestemmelse i denne overenskomst. 
Artikel 48 
Supplerende bestemmelser og overgangsbestemmelser 
1. Denne overenskomst efterfølger den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ. 
2. Alle akter, som er udstedt af eller på foranledning af organisationen eller nogen af dennes 
organer i medfør af den internationale overenskomst af 1983 om tropisk træ, som er i kraft på 
datoen for denne overenskomsts ikrafttrædelse, og hvori der ikke er fastsat nogen bestemmelser 
om udløb på denne dato, har fortsat gyldighed, medmindre de ændres i henhold til 
bestemmelserne i denne overenskomst. 
Til bekræftelse heraf har undertegnede, behørigt befuldmægtigede med henblik herpå, 
underskrevet denne overenskomst på de anførte datoer. 
Udfærdiget i Geneve den seksogtyvende januar nitten hundrede og fireoghalvfems. Den arabiske, 
engelske, franske, kinesiske, russiske og spanske tekst har samme gyldighed. 
r3 
BILAG A 
Fortegnelse over producentlande, der har ressourcer af tropisk skov og/eller er 
nettoeksportører af tropisk træ opgiort i mængder, og fordeling af stemmer med henblik på 
artikel 41 
Bolivia 21 
Brasilien 133 
Cameroon 23 
Colombia 24 
Congo 23 
Costa Rica 9 
Côte d'Ivoire 23 
Dominikanske Republik 9 
Ecuador 14 
El Salvador 9 
Filippinerne 25 
Gabon 23 
Ghana 23 
Guyana 14 
Honduras 9 
Indien 34 
Indonesien 170 
Liberia 23 
Malaysia 139 
Mexico 14 
Myanmar 33 
Panama 10 
Papua Ny Guinea 28 
Paraguay 11 
Peru 25 
Tanzania 23 
Thailand 20 
Togo 23 
Trinidad og Tobago 9 
Venezuela 10 
Zaire 23 
Ækvatorialguinea 23 
alt 1 000 
^ 
BILAG B 
Fortegnelse over forbrugerlande og fordeling af stemmer med 
henblik på artikel 41 
Afghanistan 
Algeriet 
Australien 
Bahrain 
Bulgarien 
Canada 
Chile 
Egypten 
Europæiske Fællesskab 
Belgien/Luxembourg 
Danmark 
Forenede Kongerige 
Frankrig 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Tyskland 
Finland 
Japan 
Kina 
Nepal 
New Zealand 
Norge 
Republikken Korea 
Russiske Føderation 
Schweiz 
Slovakiet 
Sverige 
USA 
Østrig 10 
13 
10 
12 
10 
14 
(302) 
26 
11 
42 
44 
13 
13 
35 
40 
18 
25 
35 
10 
320 
36 
10 
10 
10 
97 
13 
11 
11 
10 
51 
11 
alt 1 000 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 542 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-95-582-DA-C 
ISBN 92-77-95536-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
SS