[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 22.2.2006

SEK(2006) 227 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2005-2009

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Baggrund

Stabilitets- og vækstpagten, der trådte i kraft den 1. juli 1998, er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke grundlaget for prisstabilitet og for en stærk holdbar vækst, som virker beskæftigelsesfremmende. I 2005 blev pagten ændret for første gang. Med reformen anerkendtes pagtens nytte med hensyn til at fastholde finanspolitisk disciplin, men hovedsigtet var at øge dens effektivitet og økonomiske fundament og sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], som indgår i pagten, fastsætter, at medlemsstaterne skal forelægge stabilitets- eller konvergensprogrammer og årlige opdateringer heraf for Rådet og Kommissionen (medlemsstater, der allerede har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) stabilitetsprogrammer, og medlemsstater, der endnu ikke har indført den fælles valuta, forelægger (opdaterede) konvergensprogrammer). Cyperns første konvergensprogram blev forelagt i maj 2004. I overensstemmelse med forordningen afgav Rådet den 5. juli 2004 en udtalelse på grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg. I overensstemmelse med samme procedure bliver de opdaterede stabilitets- og konvergensprogrammer vurderet af Kommissionen og undersøgt af ovennævnte udvalg, mens Rådet kan undersøge dem.

I disse programmer skal medlemsstaterne specificere deres mellemfristede målsætning for budgetstillingen og anføre deres økonomisk-politiske foranstaltninger med henblik på at nå og opretholde denne stilling, herunder de underliggende økonomiske antagelser. Reformen af pagten betyder, at den mellemfristede målsætning bør differentieres for de enkelte medlemsstater i lyset af den økonomiske og budgetmæssige forskellighed i Unionen, herunder hvad angår den finanspolitiske risiko for holdbarhed. Herudover indebærer reformen, at der bør opnås en mere symmetrisk tilgang til finanspolitikken over konjunkturforløbet gennem en øget budgetdisciplin i økonomisk gode tider, mens "større strukturreformer" med en konstaterbar virkning på den langsigtede holdbarhed bør tages i betragtning i forbindelse med en midlertidig afvigelse fra den mellemfristede målsætning eller tilpasningskursen hen imod den.

Under hensyntagen til Kommissionens prognose fra efteråret 2005, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og de konjunkturkorrigerede saldi samt de overordnede økonomiske retningslinjer, der indgår i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008, har Kommissionen gennemgået den for nylig forelagte opdatering af Cyperns konvergensprogram og har på grundlag af sin vurdering nedenfor vedtaget en henstilling med henblik på Rådets udtalelse herom.

Vurdering

1. Cypern forelagde sin anden opdatering af sit konvergensprogram for perioden 2005-2009 den 14. december 2005, altså efter fristen den 1. december i henhold til den nye adfærdskodeks[3], fordi myndighederne ville medregne de budgetforanstaltninger, der blev bekendtgjort i anden uge af december. Programmet følger i store træk den modelstruktur for stabilitets- og konvergensprogrammer, der er specificeret i adfærdskodeksen[4].

2. Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Cypern havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skulle dette underskud korrigeres senest i 2005. I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den tidligere opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Cypern til ihærdigt at gennemføre de påtænkte foranstaltninger for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP inden 2005, sikre, at gældskvoten begyndte at falde inden da, og gennemføre pensions- og sundhedsreformer.

3. På grundlag af en robust vækst i produktiviteten og beskæftigelsen var Cyperns reale BNP-vækst (3½ %) blandt de højeste i EU i de seneste ti år. Nettolåntagningen i forhold til resten af verden (det eksterne underskud) er steget (4¾ % af BNP i 2004) på grund af tab af konkurrenceevne og skærpet konkurrence i nogle af Cyperns vigtigste eksportsektorer. Dette svarede stort set til lånebehovet i den offentlige sektor, hvor underskuddet blev på 4 % af BNP i 2004. HICP-inflationen holdt sig under 3 % i det meste af tiårsperioden.

4. I opdateringen påregnes en real BNP-vækst på lige over 4 % i perioden 2006-2009 baseret på en forventet styrkelse af den endelige indenlandske efterspørgsel og et positivt bidrag fra den eksterne sektor. Dette virker plausibelt indtil 2007, men lidt optimistisk i 2008 og 2009. Som følge heraf kan konjunkturerne, der afspejles af outputgabet, blive gunstigere, end fremskrivningerne i programmet lader formode. Det eksterne underskud forventes at falde støt fra 5⅓ % af BNP i 2006 til 2¾ % i 2009.

5. Den årlige HICP-inflation, der holdt sig omkring 2 % i 2005 på trods af højere priser på energi og uforarbejdede fødevarer, ventes at svæve omkring dette niveau i hele programperioden. Denne fremskrivning virker realistisk. Efter Cyperns indtræden i ERM II den 2. maj 2005 har CYP/EUR-vekselkursen holdt sig tæt på centralkursen. Afkastet af statsobligationer faldt i løbet af 2005 og nåede i begyndelsen af 2006 under 4 %. Spændet i forhold til afkastet i euroområdet er mindsket til under 100 basispoint. Cypern sigter mod optagelse i euroområdet den 1. januar 2008.

6. I den nye opdatering anslås underskuddet i 2005 til 2½ % af BNP mod 2¾ % af BNP i efterårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene og lige under 3 % i den foregående opdatering. Forskellen i forhold til den foregående opdatering skyldes, at renteudgifterne blev omkring ½ % af BNP lavere end forventet.

7. På grundlag af nedbringelsen af underskuddet til under 3 % af BNP i 2005 vil man i opdateringen konsolidere de offentlige finanser yderligere indtil 2009, hvor underskuddet skulle nærme sig ½ % af BNP og bruttogælden skulle være på 53½ % af BNP. Efter at være nået op på ¾ % af BNP i 2005 forventes det primære overskud at stige gradvis til 1¾ % af BNP i 2009. Nedbringelsen af underskuddet skyldes en nedskæring af udgiftskvoten på ca. 4 % af BNP, som delvis udlignes af et fald i indtægtskvoten (på 2 %). Justeringen er baseret på strukturelle nedskæringer i de løbende primære udgifter, besparelser på renteudgifterne og en kombination af strukturelle foranstaltninger og engangsforanstaltninger på indtægtssiden. Den mere gradvise justering i perioden 2006-2008 i forhold til det foregående program skyldes en lidt lavere BNP-vækst.

8. Beregninger fra Kommissionens tjenestegrene på basis af programmet efter den i fællesskab aftalte metode viser, at det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede offentlige underskud eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) forbedres fra ca. 3 % af BNP i 2005 til omkring ½ % af BNP i 2009, dvs. med mere end 0,5 procentpoint om året i gennemsnit på baggrund af en gradvis indsnævring af outputgabet. Den manglende forbedring af den strukturelle saldo i 2007 viser den ventede forværring af Cyperns nettoposition i forhold til EU’s budget, efter at de midlertidige kompenserende tilskud i forbindelse med tiltrædelsen af EU indstilles i 2006. I opdateringen udpeger man tydeligt en mellemfristet budgetmålsætning om et strukturelt underskud på ½ % af BNP, som man tager sigte på at opfylde i 2009. Eftersom denne mellemfristede budgetmålsætning er strengere end minimumsreferenceværdien (anslået til et underskud på tæt ved 2 % af BNP), skulle den, hvis den efterleves, opfylde målet om at give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle produktionsvækst på lang sigt.

9. Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Da turismen er så vigtig for Cypern, er risiciene for det makroøkonomiske scenario hovedsagelig forbundet med den geopolitiske udvikling i regionen. De makroøkonomiske prognoser for 2008 og 2009 er en smule optimistiske, og skattefremskrivningerne forekommer at være ret gunstige. Imidlertid har den cypriotiske regering hidtil mere end opfyldt sine budgetmålsætninger, og i opdateringen gentager den sit tilsagn om at træffe supplerende foranstaltninger, hvis det er påkrævet for at opnå den planlagte justering.

10. Under hensyn til det forventede resultat i 2005 og en afvejning af risiciene for budgetmålene forekommer programmets budgetstilling at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005, jf. Rådets henstilling efter artikel 104, stk. 7. Fra og med 2008 synes den også at være tilstrækkelig til at give en sikkerhedsmargen mod at overskride referenceværdien for underskuddet på 3 % af BNP med normale makroøkonomiske udsving og til at sikre, at programmets mellemfristede budgetmål (-½ % af BNP) næsten nås i 2009. Rytmen i tilpasningen for at opfylde programmets mellemfristede målsætning er i det store og hele i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten.

11. Gældskvoten vurderes til at have udgjort 70½ % af BNP i 2005 og dermed ligge over referenceværdien på 60 % af BNP. I opdateringen ventes en støt nedbringelse af gældskvoten til 53½ % i 2009 som følge af en stigende primær saldo, høj nominel BNP-vækst og fra og med 2006 gældsreducerende stock flow-tilpasninger (dekumulering af amortiseringsfonde). Risiciene i forbindelse med denne udvikling forekommer i det store og hele at være afbalancerede. Gældskvoten synes at være tilstrækkeligt nedadgående.

12. Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Cypern ud til at være udsat for en høj risiko, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt, og i programmet erkender man endvidere, at omfattende foranstaltninger for at reformere pensions- og sundhedssystemet er nødvendige for at begrænse den ventede kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter i tidsrummet frem til 2050 og for at mindske risikoen for holdbarheden på lang sigt.

13. De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Mere specifikt er Cypern på vej til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat, og gør, hvad der er påkrævet for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning, mens gældskvoten udviser en nedadgående trend fra og med 2005. I programmet forudser man desuden et fald i det eksterne underskud.

14. Cyperns nationale reformprogram, som blev forelagt den 11. november 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: i) at styrke F&U og innovation og udbredningen af informations- og kommunikationsteknologi, ii) at opgradere den grundlæggende infrastruktur, iii) at styrke udviklingen af menneskelige ressourcer og iv) social samhørighed. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, er afspejlet i budgetfremskrivningerne i opdateringen af konvergensprogrammet. De påtænkte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i overensstemmelse med de prioriteter, der er opstillet i det nationale reformprogram. Opdateringen indeholder navnlig foranstaltninger for at overvåge og bedre kontrollere de offentlige udgifter.

På baggrund af ovennævnte vurdering hilses den strukturelle tilpasning, der er planlagt i programperioden, velkommen, når underskuddet er bragt ned under 3 % af BNP i 2005. I lyset af Rådets henstillinger af 5. juli 2004 efter artikel 104, stk. 7, bør Cypern:

i) i overensstemmelse med det opdaterede konvergensprogram gennem permanente foranstaltninger sikre, at budgetkonsolideringen med henblik at opfylde programmets mellemfristede målsætning fortsættes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud

ii) kontrollere sine udgifter til offentlige pensioner og gennemføre yderligere reformer på pensions- og sundhedsområdet for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE

i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om Cyperns opdaterede konvergensprogram 2005-2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

15. Den [14. marts] 2006 gennemgik Rådet Cyperns opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2005-2009.

16. På grundlag af en robust vækst i produktiviteten og beskæftigelsen var Cyperns reale BNP-vækst (3½ %) blandt de højeste i EU i de seneste ti år. Nettolåntagningen i forhold til resten af verden (det eksterne underskud) er steget (4,8 % af BNP i 2004) på grund af tab af konkurrenceevne og skærpet konkurrence i nogle af Cyperns vigtigste eksportsektorer. Dette svarede stort set til lånebehovet i den offentlige sektor, hvor underskuddet blev på 4,1 % af BNP i 2004. HICP-inflationen holdt sig under 3 % i det meste af tiårsperioden.

17. Den 5. juli 2004 fastslog Rådet, at Cypern havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, af samme dato skulle dette underskud korrigeres senest i 2005. I sin udtalelse af 8. marts 2005 om den tidligere opdatering af konvergensprogrammet for perioden 2004-2008 opfordrede Rådet Cypern til ihærdigt at gennemføre de påtænkte foranstaltninger for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP inden 2005, sikre, at gældskvoten begyndte at falde inden da, og gennemføre pensions- og sundhedsreformer.

18. I den nye opdatering anslås underskuddet i 2005 til 2½ % af BNP mod 2¾ % af BNP i efterårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene og lige under 3 % i den foregående opdatering. Forskellen i forhold til opdateringen skyldes, at renteudgifterne blev ½ % af BNP lavere end forventet.

19. Det nye program følger i store træk modellen og datakravene for stabilitets- og konvergensprogrammerne i den nye adfærdskodeks[6]. Opdateringen blev forelagt to uger efter fristen, der i henhold til adfærdskodeksen udløb den 1. december, fordi myndighederne ville medtage de budgetforanstaltninger, der blev bekendtgjort i anden uge af december.

20. I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, påregnes en real BNP-vækst på lidt over 4 % i perioden 2005-2009. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser frem til 2007 og lidt optimistiske antagelser i 2008 og 2009. Som følge heraf kan konjunkturerne, der afspejles af outputgabet, blive gunstigere, end fremskrivningerne i programmet lader formode. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

21. På grundlag af nedbringelsen af underskuddet til under 3 % af BNP i 2005 vil man i opdateringen konsolidere de offentlige finanser yderligere indtil 2009, hvor underskuddet skulle nærme sig ½ % af BNP. Efter at være nået op på ¾ % af BNP i 2005 forventes det primære overskud at stige gradvis til 1¾ % af BNP i 2009. Nedbringelsen af underskuddet skyldes en nedskæring af udgiftskvoten på ca. 4 % af BNP, som delvis udlignes af et fald i indtægtskvoten (på 2 %). Justeringen er baseret på strukturelle nedskæringer i de løbende primære udgifter, besparelser på renteudgifterne og en kombination af strukturelle foranstaltninger og engangsforanstaltninger på indtægtssiden. Den mere gradvise justering i perioden 2006-2008 i forhold til det foregående program skyldes en lidt lavere BNP-vækst.

22. I programperioden er det planlagt, at den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo uden engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger), beregnet efter den i fællesskab aftalte metode, skal forbedres med gennemsnitligt godt ½ % af BNP om året fra et underskud på ca. 3 % BNP i 2005 til ca. ½ % i 2009. Den manglende forbedring af den strukturelle saldo i 2007 viser den ventede forværring af Cyperns nettoposition i forhold til EU’s budget, efter at de midlertidige kompenserende tilskud i forbindelse med tiltrædelsen af EU indstilles i 2006. I programmet sættes den mellemfristede målsætning for budgetstillingen til et strukturelt underskud på ½ % af BNP, og der sigtes på at nå denne stilling senest i 2009. Eftersom denne mellemfristede budgetmålsætning er strengere end minimumsreferenceværdien (anslået til et underskud på tæt ved 2 % af BNP), skulle den, hvis den efterleves, opfylde målet om at give en sikkerhedsmargen mod et uforholdsmæssigt stort underskud. Programmets målsætning på mellemlang sigt er lagt på et passende niveau, fordi den ligger inden for det referenceområde, der er fastlagt for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne i stabilitets- og vækstpagten og adfærdskodeksen, ligesom den på passende vis afspejler gældskvoten og den gennemsnitlige potentielle produktionsvækst på lang sigt.

23. Risiciene i forbindelse med programmets budgetfremskrivninger synes i det store og hele at være i balance. Da turismen er så vigtig for Cypern, er risiciene for det makroøkonomiske scenario hovedsagelig forbundet med den geopolitiske udvikling i regionen. De makroøkonomiske prognoser for 2008 og 2009 er en smule optimistiske, og skattefremskrivningerne forekommer at være ret gunstige. Imidlertid har den cypriotiske regering hidtil mere end opfyldt sine budgetmålsætninger, og i opdateringen gentager den sit tilsagn om at træffe supplerende foranstaltninger, hvis det er påkrævet for at opnå den planlagte justering.

24. Under hensyn til det forventede resultat i 2005 og en afvejning af risiciene for budgetmålene forekommer programmets budgetstilling at være forenelig med en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud i 2005, som Rådet henstiller. Den synes også at give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold efter 2008. Den forekommer desuden at være tilstrækkelig til at sikre, at programmets mellemfristede målsætning næsten opfyldes i 2009, som forudset i programmet. I årene efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud er rytmen i tilpasningen til programmets mellemfristede målsætning som indikeret i programmet i det store og hele i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, som specificerer, at den årlige forbedring af strukturbalancen for euroområdet og ERM II-medlemsstaterne bør være 0,5 % af BNP som referenceværdi, og at tilpasningen bør være højere i økonomisk gode tider og kan være lavere i økonomisk dårlige tider.

25. Gældskvoten skønnes at være nået op på 70,5 % af BNP i 2005, altså over traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. I programmet er gældskvoten fremskrevet til at falde til 53½ % af BNP i 2009. Risiciene med hensyn til den fremskrevne udvikling i gældskvoten ser i det store og hele ud til at være afbalancerede. Med hensyn til denne risikovurdering ser gældskvoten ud til at være tilstrækkeligt aftagende hen imod referenceværdien.

26. Med hensyn til de offentlige finansers holdbarhed ser Cypern ud til at være udsat for en høj risiko, når man ser på de fremskrevne budgetudgifter til en aldrende befolkning. En konsekvent gennemførelse af den planlagte konsolidering af de offentlige finanser på mellemlang sigt vil mindske risiciene for holdbarheden på lang sigt, og i programmet erkender man endvidere, at omfattende foranstaltninger for at reformere pensions- og sundhedssystemet er nødvendige for at begrænse den ventede kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter i tidsrummet frem til 2050 og for at mindske risikoen for holdbarheden på lang sigt.

27. De påtænkte foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser er stort set i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer for perioden 2005-2008. Mere specifikt er Cypern på vej til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden den frist, Rådet har sat, og gør, hvad der er påkrævet for at opfylde sin mellemfristede budgetmålsætning, mens gældskvoten udviser en nedadgående trend fra og med 2005.

28. Cyperns nationale reformprogram, som blev forelagt den 11. november 2005 som led i den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse, peger på følgende udfordringer med betydelige indvirkninger på de offentlige finanser: i) at styrke F&U og innovation og udbredningen af informations- og kommunikationsteknologi, ii) at opgradere den grundlæggende infrastruktur, iii) at styrke udviklingen af menneskelige ressourcer og iv) social samhørighed. Budgetvirkningerne af de foranstaltninger, der er skitseret i det nationale reformprogram, er afspejlet i budgetfremskrivningerne i opdateringen af konvergensprogrammet. De påtænkte foranstaltninger på det statsfinansielle område er i overensstemmelse med de prioriteter, der er opstillet i det nationale reformprogram. Opdateringen indeholder navnlig foranstaltninger for at overvåge og bedre kontrollere de offentlige udgifter.

På baggrund af ovennævnte vurdering hilser Rådet den strukturelle tilpasning, der er planlagt i programperioden, velkommen, når underskuddet er bragt ned under 3 % af BNP i 2005. I lyset af henstillingerne efter artikel 104, stk. 7, opfordrer Rådet Cypern til:

- i overensstemmelse med det opdaterede konvergensprogram gennem permanente foranstaltninger at sikre, at budgetkonsolideringen med henblik at opfylde programmets mellemfristede målsætning fortsættes efter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud

- at kontrollere sine udgifter til offentlige pensioner og gennemføre yderligere reformer på pensions- og sundhedsområdet for at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Real BNP-vækst (procentvis ændring) | KP dec. 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |

KOM nov. 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | ikke rele-vant |

HICP-inflation (%) | KP dec. 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |

KOM nov. 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | ikke rele-vant |

Outputgab (% af potentielt BNP) | KP dec. 20051 | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |

KOM nov. 20055 | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 20041 | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | ikke rele-vant |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP dec. 2005 | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM nov. 2005 | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 2004 | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | ikke rele-vant |

Primær saldo (% af BNP) | KP dec. 2005 | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |

KOM nov. 2005 | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 2004 | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | ikke rele-vant |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP dec. 20051 | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM nov. 2005 | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 2004 | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | ikke rele-vant |

Strukturel saldo2 (% af BNP) | KP dec. 20053 | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 |

KOM nov. 20054 | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 2004 | ikke rele-vant | ikke rele-vant | ikke rele-vant | ikke rele-vant | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP dec. 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |

KOM nov. 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | ikke rele-vant | ikke rele-vant |

KP dec. 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | ikke rele-vant |

Anm.: 1 Beregning foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 Konjunkturjusteret saldo (som i de tidligere rækker), eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. 3 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra programmet (engangsindtægter på 1,0 % af BNP i 2004, 0,9 % i 2005 og 0,3 % i 2006-2008). 4 Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger taget fra Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2005 (1,0 % af BNP i 2004 og 0,6 % i 2005). 5 Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,0 %, 3,5 %, 3,5 % og 3,5 % i årene 2004-2007. 6 Underskudsfremskrivningen for 2006 blev foretaget efter et scenario uden ændringer af politikken, eftersom budgetudkastet for 2006 ikke forelå, da Kommissionens tjenestegrene udarbejdede deres prognose i efteråret 2005, hvilket også delvis forklarer en højere underskudsfremskrivning for 2007. Kilde: Konvergensprogrammet (KP), økonomiske prognoser fra efteråret 2005 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM), beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] "Specifikationer for gennemførelsen af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjerne for konvergensprogrammernes indhold og form", der blev godkendt af Økofin-Rådet af 11. oktober 2005.

[3] Udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om "Specifikationerne for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten og retningslinjerne for konvergensprogrammernes indhold og form", godkendt af Økofin-Rådet den 11. oktober.

[4] Programmet indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de valgfrie data, der kræves i adfærdskodeksen.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der refereres til i dette dokument, findes på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Programmet indeholder alle de obligatoriske og de fleste af de valgfrie data, der kræves i adfærdskodeksen. Der mangler valgfrie data om udviklingen på arbejdsmarkedet (især beskæftigelsen (antal arbejdstimer) og produktiviteten (antal arbejdstimer)) og om bidrag til den potentielle BNP-vækst.