Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens rapport til Rådet om gennemførelsen af forordning (EF) nr. 2200/96 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager"

(2001/C 221/13)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 27. februar 2001 i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 23, stk. 2, at afgive tillægsudtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede José Manuel de las Heras Cabañas til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. maj 2001.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 382. plenarforsamling, mødet den 30. maj 2001, følgende udtalelse med 107 stemmer for, 1 imod og 4 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. I 1996 blev der påbegyndt en gennemgribende reform af den fælles markedsordning for frugt og grøntsager. Da Rådet vedtog forordningen blev det fastsat, at man fire år efter dens iværksættelse skulle vurdere, hvorledes de nye bestemmelser funger. Derfor har Kommissionen i januar 2001 fremlagt en rapport om gennemførelsen af forordningen.

1.2. To måneder tidligere havde Rådet måttet vedtage et hasteforslag fra Kommissionen om ændring af visse elementer i den fælles markedsordning for frugt og grøntsager, støtteordningen for henholdsvis producenterne af forarbejdede frugter og grøntsager samt støtteordningen for producenterne af visse citrusfrugter. ØSU afgav udtalelse(1) om dette forslag den 19. oktober 2000.

1.3. I denne udtalelse bad ØSU om, at rapporten blev ledsaget af supplerende forslag eller i det mindste retningslinjer om grundlæggende aspekter, som ikke var medtaget i det pågældende forslag. Blandt andet foreslog ØSU, at der blev set nærmere på følgende aspekter:

- Behovet for at forbedre kendskabet til produktion og markeder.

- Forbedring af kvalitetsnormerne for frugt og grøntsager samt kontrol heraf.

- Udvikling af producentorganisationerne og forbedring af deres effektivitet. Behovet for at fremme sammenslutninger af producentorganisationer og deres foreninger.

- Producentorganisationernes driftsfonde og -programmer - deres funktionsmåde og indpasning i foranstaltningerne for landdistriktudvikling - vurdering af, i hvilket omfang målene om kvalitetsforbedring, miljøbeskyttelse og fødevaresikkerhed er blevet nået.

- Muligheden for at harmonisere støttekriterierne for miljøforanstaltningerne inden for driftsprogrammerne.

- Interventionssystemets funktionsmåde og vurdering af behovet for at genindføre begrebet "alvorlig krise".

- Samhandel og overholdelse af fællesskabspræferencen.

- Særlige foranstaltninger for produkter, der er udsat for hård international konkurrence. En langsigtet løsning af problemet med nødder og johannesbrød samt støtten til visse forarbejdede frugter og grøntsager.

1.4. Nogle af disse punkter gennemgås i rapporten på en rent beskrivende måde, hvoraf intet kan udledes om de fremtidige retningslinjer, der bør drøftes. Derudover forbigås er en hel del spørgsmål, som ØSU tog op i sin udtalelse fra oktober. Derfor har ØSU udarbejdet nærværende initiativudtalelse for at se nærmere på de nødvendige fremtidige retningslinjer, som behandles i det følgende.

2. Generelle betragtninger

2.1. ØSU anerkender Kommissionens bestræbelser på at give et så komplet billede som muligt af mekanismerne i markedsordningen for frugt og grøntsager og deres funktionsmåde. Endvidere påskønner ØSU, at der i rapporten fremsættes visse forslag og rejses spørgsmål vedrørende de fremtidige retningslinjer med hensyn til handelsnormer og udvikling af producent- og brancheorganisationer. ØSU er klar over, at manglen på data gør det svært at analysere visse aspekter i rapporten.

2.2. Ikke desto mindre er mange af sektorens reelle problemer slet ikke taget op i rapporten, som derfor vanskeligt kan tjene som debatoplæg eller afstikke retningslinjer for forslag til forbedring af markedsordningen. Analysen af vigtige aspekter er mangelfuld, og der gives ikke tilstrækkelig forklaring på, hvorfor det ikke er lykkedes at øge koncentrationen af udbuddet, forbedre anvendelsen af driftsfondene eller udnytte de disponible budgetmidler mere effektivt.

2.3. Grundlæggende aspekter af frugt- og grøntsektoren såsom åbningen af markedet for import fra tredjelande efter GATT-aftalerne, svækkelsen af fællesskabspræferencen og fytosanitære hindringer for EU's eksport burde have været behandlet i rapporten. Desuden ville det have været på sin plads at se nærmere på de konsekvenser, der må forventes af den fremadskridende liberalisering af handelen med landbrugsvarer inden for WTO, EU's indrømmelser i handelsaftaler med tredjelande, etableringen af frihandelszoner og EU's udvidelse.

2.4. Rapporten burde også have set nærmere på de problemer, der er med grænsebeskyttelsesmekanismerne, såsom for lave toldsatser for nogle produkter, hindringerne for, at indgangspriserne kan fungere effektivt, utilstrækkeligheden af den særlige beskyttelsesklausul og den mangelfulde anvendelse af importlicenser.

2.5. Endvidere bør det efter ØSU's mening tages i betragtning, at politikken for frugt- og grøntsektoren internationalt set kompliceres af dens konsekvenser for tredjelandene mht. bæredygtig udvikling, fødevaresikkerhed og menneskerettigheder. Det er derfor nødvendigt at drøfte nødvendigheden af at sikre, at de frugter og grøntsager, som EU importerer, er produceret på rimelige vilkår, således at der er garanti for, at menneskets værdighed, producenternes og arbejdstagernes sociale rettigheder samt miljøet i producentlandene respekteres.

2.6. ØSU savner en analyse af situationen for frugt og grøntsager, der anvendes i forarbejdningsindustrien, i betragtning af denne sektors stigende betydning. Den tegner sig efterhånden for over en tredjedel af produktionen, og forarbejdningsindustrien spiller en stor rolle for opretholdelsen af beskæftigelsen og erhvervsaktiviteten samt befolkningstallet i de frugt- og grøntsagsproducerende regioner. På baggrund af den vanskelige internationale konkurrencesituation for visse produkter, såsom asparges, abrikoser og kirsebær på dåse, anbefaler ØSU, at effekten af de nuværende støtteforanstaltninger for forarbejdede produkter undersøges nærmere. Hvis denne effekt viser sig at være betydelig, foreslår ØSU, at disse produkter medtages i foranstaltningerne under den fælles markedsordning for frugt og grøntsager.

2.7. ØSU henleder Kommissionens opmærksomhed på, at der på EU-plan bør føres en politik, som kan tilskynde til indførelse af forsikringer mod naturkatastrofer for frugt og grøntsager, som er forenelige med de ordninger, der i dag findes i nogle medlemsstater.

2.8. ØSU påpeger, at frugt- og grøntsagssektoren befinder sig i en vanskelig situation på grund af mangelen på arbejdskraft og de sociale problemer, der følger med den ukontrollerede stigning i antallet af indvandrere i de frugt- og grøntsagsproducerende regioner. Derfor bør der efter ØSU's mening træffes foranstaltninger for at regulere og forbedre situationen for de indvandrere, der er beskæftiget i sektoren. Der er et presserende behov for, at de offentlige myndigheder tager skridt til at sikre disse arbejdstageres integration i samfundet og på arbejdsmarkedet, og det bør overvejes at træffe foranstaltninger af administrativ og skattemæssig karakter, som giver sæsonarbejde bedre vilkår.

2.9. ØSU konstaterer, at frugt og grøntsektoren stadig må slås med strukturelle skævheder på markedet. Desuden er det velkendt, at nogle medlemsstater har et meget lavere forbrug af frugt og grønt end folkesundheden tilsiger. På denne baggrund anser ØSU det for nødvendigt, at der ydes større støtte til oplysningskampagner for frugt og grønt under såvel de horisontale forordninger som markedsordningen. I dette øjemed bør de eksisterende begrænsninger fjernes og producentorganisationerne bør tilskyndes til at anvende de disponible midler under markedsordningen til oplysningskampagner.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Handelsnormer

3.1.1. ØSU understreger på ny behovet for at forbedre kvaliteten og udvalget af frugter og grøntsager. Forbrugerne kræver mere information om deres smag, næringsværdi, oprindelse og produktionsmetode mm., så de har et bedre grundlag for at vælge. De kræver også bedre garantier med hensyn til fødevaresikkerhed og miljøbeskyttelse. På den anden side bør det anerkendes, at producenterne gør en stor indsats for at tilpasse sig markedets krav, og at de bidrager til beskyttelsen af miljøet i landdistrikterne.

3.1.2. ØSU anser det for positivt, at distributionssektoren anvender kvalitetskriterier, som er tilpasset de gældende regler, men udtrykker bekymring over den hastige vækst i antallet af mærker og ordninger for kvalitetsmæssig certificering af frugter og grøntsager, som inddrager miljøbeskyttelsesaspekter, hvilket kan skabe forvirring hos forbrugerne. Desuden stiller ØSU visse spørgsmålstegn ved de kriterier, som distributionssektoren pålægger producenterne, især fordi det ikke står klart, om alle producenter er underlagt samme kriterier.

3.1.3. Kvalitetsnormerne bør opretholdes og udvikles, da de er nødvendige for at gøre markedet mere gennemsigtigt og lette forbindelserne mellem markedsaktørerne og forbrugernes valg af produkter gennem nyttig information. ØSU mener også, at det fortsat skal være muligt at anvende normerne til styring af alvorlige kriser på markedet.

3.2. Producentorganisationerne

3.2.1. Producentorganisationerne er fortsat hovedhjørnestenen i den fælles markedsordning for frugt og grøntsager, og det konstateres i rapporten, at det ikke er lykkedes med reformen fra 1996 at organisere og samle udbuddet eller få producentorganisationerne til at fungere mere effektivt, hvorimod distributionen koncentreres stadig mere. Derfor vil det være hensigtsmæssigt i produktionsregionerne at undersøge, hvilke hindringer der stiller sig i vejen, og hvilke incitamenter der kan indføres via specifikke programmer for at tilskynde de små producenter til frivilligt at tilslutte sig producentorganisationerne og øge deres økonomiske størrelse. Her bør det overvejes at indføre incitamenter til etablering af producentorganisationer, samarbejdsstrukturer mellem producentorganisationer og fusioner mellem producentorganisationer og deres sammenslutninger.

3.2.2. For at fremme deltagelsen i producentorganisationerne bør det desuden overvejes at tilpasse godkendelseskriterierne og sikre, at producenterne inddrages i producentorganisationernes virksomhed og i kontrollen hermed.

3.3. Brancheorganisationer og brancheaftaler

3.3.1. ØSU er enig med Kommissionen i, at det kan være positivt at opbløde de eksisterende begrænsninger for at opnå større effektivitet og smidighed i anvendelsen af brancheaftaler, forudsat at de ikke påvirker den fri konkurrence på markedet.

3.4. Interventionsordningen

3.4.1. Ændringerne af interventionsordningen har ført til et betydeligt fald i tilbagekøbene af produkter fra markedet, men det har også vist sig, at ordningen er uegnet til at løse visse kriser. Derfor foreslår ØSU, at man overvejer muligheden for at indføre begrebet "alvorlig krise", så markedet kan reguleres i tilfælde af sæsonbetingede overskud af visse produkter, især sommerfrugter.

3.4.2. Strukturelle overskud skyldes manglende kendskab til de reelle produktionsforhold, og det bør overvejes at indføre supplerende foranstaltninger for at afbøde dette problem og gøre det muligt at tilpasse og omlægge produktionen i forhold til markedssituationen.

3.5. Driftsfondene og deres anvendelse

3.5.1. Skønt der for nyligt er gennemført visse reformer, som skulle give producentorganisationerne sikkerhed for støtteniveauet til driftsfondene, samt en forenkling af reglerne for anvendelsen af driftsfondene, er disse aspekter ikke medtaget i rapporten. ØSU er af den opfattelse, at reglerne for tilskud til driftsfondene bør gøres endnu mere smidige, og procedurerne for indgivelse og forvaltning af drifts- og kontrolprogrammerne, som er en forudsætning for at modtage tilskud til driftsfondene, bør forenkles yderligere. Sideløbende hermed bør producentorganisationernes status og funktionsmåde, som anført i punkt 3.2.2, defineres bedre, eftersom det er dem, der nyder godt af denne støtte.

3.5.2. Det bekymrer også ØSU, at Kommissionen ikke har mere fyldestgørende data om foranstaltningerne under de operative programmer, som kunne give retningslinjer for en mere effektiv anvendelse af de midler, der afsættes til disse programmer.

3.5.3. Det bør overvejes at forhøje de offentlige tilskud til disse fonde efter bestemte kriterier, såsom de organiserede producenters økonomiske størrelse, behovet for øget organisering på regionalt plan, visse produkters lave rentabilitet på grund af strukturelle kriser. Endvidere kunne man tage hensyn til, hvilke foranstaltninger der er truffet med henblik på samarbejde mellem producentorganisationerne og fusioner mellem producentorganisationer eller deres sammenslutninger. Alt sammen med det mål at højne organisationsniveauet på udbudssiden.

3.6. Miljøbevidsthed

3.6.1. Reformen af den fælles markedsordning for frugt og grøntsager forsøgte at inddrage miljøbeskyttelse i producentorganisationernes initiativer. ØSU undrer sig over, at rapporten ikke går mere i dybden med dette emne, og anbefaler en nøje undersøgelse af anvendelsen af knappe naturressourcer, især ikke-fornyelig energi, herunder anvendelsen af vand i tørre områder. Det bør også undersøges, hvilken indvirkning produktionen af frugt og grøntsager generelt har på naturen.

3.6.2. ØSU understreger behovet for så hurtigt som muligt at udvikle mere økologiske produktionssystemer for frugt og grøntsager vel at mærke under hensyntagen til de økonomiske konsekvenser heraf ikke alene for producenterne, men også for forbrugerne. ØSU mener, at dette mål først kan opfyldes, når de importerede produkter fra tredjelande bliver underlagt samme krav.

3.7. Nødder

3.7.1. Kommissionens rapport viser, at sektoren for nødder og johannesbrød er udsat for hård konkurrence på grund af importen fra tredjelande, og at den spiller en stor rolle for fastholdelsen af landbobefolkningen og bekæmpelsen af ørkendannelse i vidtstrakte landbrugsegne i Middelhavsområdet. Ikke desto mindre burde den socioøkonomiske betydning og de begrænsede alternativer til disse afgrøder samt sektorens beskæftigelsesskabende betydning på lokalt plan undersøges grundigere.

3.7.2. De fleste tiårsplaner for forbedring af produktkvaliteten og afsætningen af nødder og johannesbrød udløber i 2001. Dette stiller nøddeproducenterne i en uholdbar situation og vil medføre, at produktionen opgives, eftersom foranstaltningerne under den fælles markedsordning og med henblik på udvikling af landdistrikterne er utilstrækkelige og ikke tilpasset denne sektors særlige situation. De udgifter, som støtten til denne sektor medfører for EU, bør ikke kun vurderes ud fra en økonomisk synsvinkel, men også under hensyntagen til den strategiske betydning, som den europæiske produktion af nødder og johannesbrød har i den internationale handel med disse produkter.

3.7.3. På denne baggrund og i betragtning af den krise, som denne produktion er kastet ud i, beklager ØSU, at rapporten ikke peger på muligheder for anvendelse af stabile landbrugspolitiske foranstaltninger, som kan sikre sektorens fremtid. ØSU henviser endnu en gang til behovet for indkomststøtte, som det har peget på i tidligere udtalelser(2).

3.8. Støtte til forarbejdning af citrusfrugter

3.8.1. ØSU er enig med Kommissionen i, at den nye ordning har vist sin nytte i de fleste citrusfrugtproducerende regioner og gjort det muligt at fastholde forarbejdningen på samme niveau og bevare forarbejdningsvirksomhederne. Men ordningens øvrige resultater har ikke været så tilfredsstillende på grund af den manglende tilpasning af tærsklerne til markedsudviklingen, den indkomstnedgang, som begrænsningerne af støtten har medført for producenterne, og de indviklede og bureaukratiske gennemførelsesbestemmelser.

3.8.2. Ved gennemgangen af anvendelsen af ordningen for forarbejdning af citrusfrugter kommer Kommissionen ikke ind på baggrunden for den nyligt vedtagne reform, såsom stigningen i produktionen af og efterspørgslen efter citrusfrugtsaft, og den nævner heller ikke, at de kraftige begrænsninger af støtten har øget tilbagekøbene af citrusfrugter, hvilket går ud over sammenhængen i rapporten.

3.9. Den fælles markedsordning for frugt og grøntsager i sameksistens med den nye forordning for udvikling af landdistrikterne

3.9.1. I betragtning af sektorens bestræbelser på hurtigt at tilpasse sig markedsudviklingen bør komplementariteten mellem foranstaltningerne under den fælles markedsordning og politikken for udvikling af landdistrikterne bevares, således at producentorganisationerne effektivt kan udnytte begge finansieringskilder på en sammenhængende måde. Kontrolforanstaltningerne, som skal forhindre overlapning af finansieringen, bør ikke begrænse mulighederne for finansiering af strukturforbedringer.

3.10. Budgetspørgsmål

3.10.1. ØSU anser det for nødvendigt at foretage en mere detaljeret analyse af den samlede finansiering af den fælles markedsordning for på et realistisk grundlag at kunne vurdere udgiftsniveauet og dets tilpasning til sektorens behov og dermed drage konklusioner, som giver mulighed for at fastlægge retningslinjer for en mere effektiv anvendelse af de disponible midler.

3.11. National kontrol og EF-kontrol

3.11.1. Rapporten omtaler den kontrol, som Kommissionens særlige inspektørkorps har foretaget af medlemsstaternes anvendelse af handelsnormerne. Resultaterne af denne kontrol bør efter ØSU's mening offentliggøres, eftersom disse normer bidrager til markedets gennemsigtighed.

4. Konklusioner

4.1. ØSU bemærker, at Kommissionen har gjort sig umage for at beskrive den aktuelle situation i sektoren, og finder, at rapporten som informativ tekst er acceptabel. ØSU stiller dog spørgsmålstegn ved, om den kan bruges som oplæg til fastlæggelsen af retningslinjer for en sammenhængende debat om sektorens problemer og for lovgivningsforslag, som kan forbedre den fælles markedsordning for frugt og grøntsager. Efter ØSU's opfattelse bør der foretages en bredere og mere detaljeret analyse af problematikken i sektoren med forslag til løsningsmuligheder.

4.2. ØSU opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at gå ind i en dybere debat, som ikke begrænser sig til indholdet i rapporten, og opfordrer Kommissionen til hurtigt at fremlægge forslag om tilpasning af den fælles markedsordning under hensyntagen til bemærkningerne i denne udtalelse.

Bruxelles, den 30. maj 2001.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) EFT C 14 af 16.1.2001 (ændring af forordningerne 2200, 2201 og 2202).

(2) EFT C 14 af 16.1.2001, EFT C 116 af 20.4.2001.