ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
COM (80)755 
Vol. 1980/9010 
Disclaimer 
Conformement au reglement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er fevrier 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communaute economique 
europeenne et de la Communaute europeenne de l'energie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1 ), tel que modifie par le reglement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1 ), ce dossier est ouvert au public. Le cas echeant, les documents 
classifies presents dans ce dossier ant ete declassifies conformement a !'article 5 dudit 
reglement. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1 ), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1 ), this file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation. 
In Obereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. 
Februar 1983 Ober die Freigabe der historischen Archive der Europaischen 
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europaischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, 
S. 1 ), geandert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003 
(ABI. L 243 vom 27.9.2003, S. 1 ), ist diese Datei der Offentlichkeit zuganglich. Soweit 
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Obereinstimmung mit Artikel 5 
der genannten Verordnung freigegeben. 
i I I 
. j ,. 
I 
• 
0 
0 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER 
KOM(80) 755 endelig udg. 
Bruxelles, den 20. november 1980 
INDUSTRIEL UDVIKLING OG INNOVATION 
(Meddelelse fra Kommissionen til Det europ~iske RAd 
i Luxembourg den 1. og 2. december 1980) 
KOM(80) 755 endelig udg. 
• 
0 
0 I. Problemstillingen Meddelelse til Det europmiske Rad 
Industrial udvikling og innovation -' 
Industrien i Fmllesskabet befinder sig i va.nskeligheder~ Der er alvorlige 
problemer i mange sektorer. Arbejdsl0sheden er h0j og til tagende. Malt bade 
pa den ene og den anden made aftager vor industrielle ydeevne i sammenlig­
ning med konkurrenternes. Vort handelsunderskud over for Japan for sa vidt 
a.ngar forarbejdede produkter stiger i foruroligende grad, og vort .overskud 
i forhold til USA er forsvundet. 
• •' 
I 1965 eksporterede vi 40% flere elektronikbaserede produkter, end vi impor­
terede. I 1976 holdt vi lige akk:urat balance, hvorimod japanerne i 1976 eks--
porterede na1sten ni gange sa mange elektroniske produkter, som de importerede. 
I 1965 eksporterede vi 3,7 gange sa meget maskineri og tra.nsportudstyr, som 
vi importerede. Henimod 1978 var dette faldet til 2,4 gange, medens Japan 
eksporterede niesten .ti ga.nge sa. mege-t, som det importerede.· De/ langsigtede­
f0lger af disse tendenser for besk~ftigelsen i industrien beh0ver ikke at_ 
blive udpenslet nmrmere. 
Innovation har vmret en historisk drivkraft for industrial udvikling i Europa. 
Lige siden den industrielle revolution har a:nvendelsen a:f nye opdagelser med--
f0rt 0konomisk valk:at, 0get beksmftigelse, indenlandsk velsta.nd og eksport til 
udlandet. Denne prooes, der til at begynde mad var baseret pa relativt simple 
teknologier, livede op igen i den f0rste del af dette arhundrede inden for. -
-industrier'som kemikalier, automobiler og elektriske app~rater og trader nu 
ind i en ny fase ved anvendelsen af elektroniske teknologier pa mange omrA­
der for ekonomisk aktivitet. Fremtidige udviklinger.pa omrlder sasom biotek- -_ 
nologi og marin udvikling ka.n allerede a.nes i horisonten. 
,. 
' : j 
-I 
-2 -
,· 
Innovation i industrien er· i det vaisentlige en markedsorienteret proces. 
Hoveda.nuv~ret hviler derfor s~vel pa virksomheder og enkeltpersoner som 
p! dam inden for bMe otfentlige og private sektore~, der er ansvarli~e 
for tilrettel~gelse af arbejdet, investeringsbeslutninger og offentlige 
indk0b. Budskabet skal derfor rettes til folk, der lever og arbejder over­
alt i 0konomien. Deter deres beslutninger og ha.ndlinger, der bestemmer det 
omfang, hvori det europmiske samfund gennem innovation kan fortsartte sin 
· 0konomiske og socia.le udvikling;. 
II. Faktorer i forandringen (1) 
1~ Vi starved et historisk vendepu.nkt, hvor den grundlmggende teknolo­
giske evne til u.dvikling og fremstilling, til salg· og handel, hurtigt 
spredes til en star del·af verdens0konomien. Uanset den fattigdom og 
underudvikling, som hersker i meget a.f den tredje verden, er der all~rede 
adskillige nyligt industrialiserede lande, der inden for mange sektorer 
effektivt konkurrerer med europmisk fremstillingsindustri. I fremtiden 
vil der blive end.nu flare. 
Endvidere lyk:kes det for De forenede Stater og Japan -de to andre 
store industrialiserede poler i den frie handels ·verd.ens0konomi -i . for­
skellig grad og pa forskellig ma.de at bevare dares 0konomiske forrang. 
Som f0lge heraf bliver det internationale pres for industrial fornyelse 
i Europa stmrkere, og behovet for en vellykket innovation e_r langt mere 
tyngende1 vi kan ik:ke mere selv vmlge tempoet. 
2. Men innovation st0der pa indre hindringer. For det f0rste er ny investe­
ring et n0dvendigt middel hertil, ·og det nuvmrende lave l0nsomhedsniveau 
i mange firmaer, som f0rer til alt for fa investeringer, ma virke brem­
sende pa mange innovationer, der ellers ville vmre inden for vor raakk:e­
vidde. 
For det andet, og mere f'undamentalt, forstmrkes modstanden mod forandring -
af det ejeblikkelige 0konomiske, sociaJe og kulturelle klima. Endvidere _ 
fremkalder den afmatning og nedgang i beskaftigelsen inden for industrien 
som finder sted overalt i den europmiske ekonomi, sociale holdninger;- ' 
/ 
(1) Se ogsa Rapport om viese etrukturelle aspekter ved vmksten, KOM (78) 255 
endelig udg. at 22. juni 1978. .. 
0 
0 
" 
o. -3 -
som ofte er fjendtlige over for forandring. Dette kommer sig af, at 
hej. levestandard. og t'uld. beskmftigelse efter tredive lra ha.stig izko­
nomisk v~kst ta.gas for givet, og a:f stivheder, endog utilstrcakkelig­
heder i uddannelse og oplaringe 
Samtidig er de teknologiske egenska.ber ved nye opdagelser stadig mere 
avancerede. I fremtiden vil megen innovation kr~e en hidtil uset grad 
af ledelsesmassig og teknologisk fairdighed, bade af innovator og de~, 
der arbejder for ham. De.:.,. hersker imidlertid ku.n ringe tvivl om, at 
uddannelses- og oplmringssystemerne inden for vore 0konomier, p~ nogle 
-fa undtagelser nmr, i den foregaende generation ikk.e har .magtet at aka.be 
den fleksibilitet og de holdninger, ·som villa g0re det muligt for den 
europmiske 0konomi at udvikle sig pa den made, som de nuvarende interna­
tion·ale og tekn~logiske -fa.ktorer krmver. S:tivhed og tidsforsinke-lse i • 
uddannelsessystemet samt individuelle og sociale hindringer for omsko~ 
ling af de lidt mldre virker som en alvorlig bremse pa mulighederne for 
innovation i Vore 0konomier. 
-3. _ ·Endvidere nyder inn,overende virksomheder i De forenede Stater og Japan 
godt af et stort hjemrnemarked savel-som ~f ekstra. st0tte fra et nyt og 
sa!I'deles malrettet udvalg a.f statslige foransta.ltninger. I Europa frem­
byder kun de-; fallesskabsomspande,nde marked et tilsvarende potential, 
men i mange henseender er det spredt. 
III. Malet for og omfanget af innovation 
0 Innovationspoli tik ma rettes mod de hindringer, som vi st0der pa .i dag, fordi 
den europaiske 0konomis afhangighed af eksterne naturlige ressourcer pabyder 
·en udviklingsstrategi, der er baseret pa maksimal brug af vore rigelige men­
neskelige og teknologiske ressourcer. Vi, har ikke rad til i resten af dette 
arhundrede at lade denne vor relative fordel forringes yderligere, for vi 
har ingen a.nden at smtte i stedet. 
Innovationspolitik kari begunstige socialt o~ 0konomisk fremskridt overalt i 
det europmiske samfund, latte industrielle _strukturers tilpasning til andrin-
-• ger i energipris og -disponibili tet, teknologi og internationale handelsm0n­
stre og kan st0tte genskabelse a.f konk:urrenceevne for kritiske _0konomiske 
a.kt i vi tater. 
Valgmuligheden med hensyn til fora.ndring er blevet pavirket af innovationens 
· vidtspandende natur i det moderne samfund og a:f den made, hvorpa nye processer 
potentielt ber0rer mange aktiviteter. Givet er det, at initiativet til at . _ 
anvende nye muligheder pahviler virksomheden og den enkelte, bade i den offent-· 
-lige og den private sektor. Men muligheden for at g0re dette, bestemmes pa · · 
forhand a.f det sooiale og 0konomiske klima samt resultaterne a.f forsknings-, 
~ ~-"'~• •·· -r--.--.-. T--,.,. -•-~ -1· •-1 l ·r.' -~. I ·• ,~-r • ··-•:· '•t 1-•!· .• I ~ ,. )'' •; ~-1 :1•·"l ;-'' I' 
I 
l: 
-4-
finans-, uddannelses- og oploorirP"ss;:,-stemerne. Disse er,· modsmtningsvis, 
i overvaaldende grad under de offentlige myndigheders ind:flyde;tse. Derfor 
er det bydende m,dvendigt a.0
, tage problemet innovation i Europa op p! 
offentligt plan og fmlles;_kabsplan. 
Mange inr.ovationer i for.n a.f -nye produkter tillader yderligere forandrin­
ger i de processer, hvorved eksisterende produkter og tjenesteydelser 
leveres. Som et resultat heraf pavirker innovation i telekommunikation, 
mikroelektronik og materialevidenskab ismr store omrader af industri og 
tjenesteydelser indtil det punkt, hvor den er blevet en fmlles forandrings­
.faktor i hel_e vort samfund og 0konomi. 
Selv om n0dvendigheden af at anvende avancerede teknologier er relativt 
velaccepteret, og de internationale indsatser er tydelige (2), pask0nnes 
spillerummet og behovet for innovation i hele.vor 0konomi ikke altid f'uldt 
og halt. 
F.eks. er fremme af innovation bade i fors·yningen med og brugen a.f energi 
af vital betydning. Den vil kunne aka.be nye muligheder for industrien og 
have en positiv virkning pa beskmftigelsen. E.ndvidere vil mange af de nye 
teknologier og nye fmrdigheder kunne eksporteres. Deter, af alle disse 
grunde; vigtigt, at politikker for tilskyndelse til innovation ofrer smrlig 
opmmrksomhed pa energi. 
Mange da.gligda.gs anv~ndelser kan g0re bru.g a£ de mast avancerede teknolo­
gier og materialer. Vor knaphed pa ressourcer b0r ogsA klares ved at anvende 
alternative lokale ressourcer af substituerbare og rigelige materialer ved 
at udvikle en genbrugs0konomi og ved anderledes mad.er for udformning og 
£remstilling af produkter, sa deres levetid forlamges, og udskiftning og 
reparation lattes. 
Omfattende innovationsstrategier indebaarer derfor anvendelse af mange hen­
sigtsmaassige teknologier ved opbygning af et komplekst og samordnet produk­
tionssystem. Datte vil yderligere kunne forbedre m~lighederne for ivarksmt­
terinitiativer i hele 0konomien og udvikle erun,dlaget for eksport af tekno­
logier, der er egnede for et bredere spektrum af krav i hele verdens0konomien. 
-(2) Se ogsA "Det europmiske samf'und og de nye informationstelcnologier: et 
fmllesskabsinitiativ" (KOM (79) ~50 endelig udg. af 6. december 1979. • 
0 
0 
0 5 -
Innovation beh0ver ikke at vrore i modstrid med samfundsmmssige vrerdier i 
Europa. Den kan'hjrelpe os til at na. vore mal, dersom den ikke alene rettes 
mod a.nvencielse af teknologi i produktionen, men ogsa mod problemer i f9r­
bindelse med social og ~konomiek organisation. 
IV. De offentlige m:yndifiheders rolle · 
De offentlige myndigheder har en VcBseritlig rolle at spille inden for inno­
vation for at skabe betingelserne for en vellykket udviklin~ i fremtiden: 
f0rst ved at bibringe offentligheden en forstaelse af vor situation og' 
vore fremtidsudsigter saint gennem deres afg0rend~ indflydelse pa uddannel­
ses-og oplroringssystemer; 
dernrost som vrosentlige 0konomiske faktorer a.nsvarlige for tilrettelreggelse 
af mange fremstillings- og serviceaktivitete~, vresentlige offentlige indk~b, 
en star del af forsknings- og udviklingsudgifter, og beslutningskompetence 
om de st0rst mulige fordele ved koordinering pa forskellige administrations­
niveauer savel lokale, nationale som europmiske; 
for det tredje, og som det vigtigste, gennem deres indflydelse pa: 0konomisk 
politik, som pavirkerenkeltpersoners og firmaers reaktioner. 
Innovation inden for inq.ustri- og serviceaktivi tater bestemmes hovedsagelig 
af markedet. Dersom innovation imidlertid_foregar i sammenhamg med defensive 
og statiske holdriinger og sociale strukturer, ka.n det meget vel vise sig at 
vrore for sent at drage ford.el af markedsmulighederne. Saledes b0r en offent­
lig innovationspolitik vmre rettet mod forskellige niveauer af problemet: 
. a.) skabelse a.f et klima a.f holdriinger, som er modtageligt for mndringer. Dette 
indebrorer, at de reelle 0konomiske valgmuligheder, som vi star overfor 
hjemme og overs0isk, skal forkla.res, ·sa rent irrationelle faktorer i den 
politiske proces undgas. 
Dette betyder, at man ma opmuntre den sociale, erhvervsmmssige·og geografiske 
mobilitet, som krmves i forbindelse med innovative mndringer og om n0dven­
digt forstrarker det sociale siklcerhedsnet". Det betyder ogsa, at man ma pa­
virke innovationens karaktertrmk og hastighed, sa man overbeviser ·arbejds­
tagere om, at amdringen vil blive grad.vis og ikke brutai; og at der vil blive 
givet st0tte til alternative.muUgheder. ' · 
... 
.. 
6 -
Deter ocsa v~sentlie,-t, at der i uddannelses- og oplffiringssystemer ind­
bygges den n0dvendige g;rad af fleksibilitet bade vedr0rende antal og kva­
litet. 
b) Der er dcrefter mulighed for en bredere nyvurdering af forbindelserne 
mellem en lang rakke offentlige politikker og offentlige aktiviteter og 
innovationsprocessen. I denne forbindelse kan vu.rdering og endog efterlig-­
ning af mere vellykkede aspekter af politikken i andre lande meget vel 
vise sig at vmre en frugtbar metode. 
De mange muligheder for innovation omfatter ogsa dern, som f0lger af 
offentlig politik inden for milj0, forureningskontrol, sundhed og arbejds­
forhold. Sammenhmngen mellem offentlig finansieret forskning ogudvikling -
skal ogsa overvejes for pa den ene side at tilvejebringe den grundlaggende 
langsigtede teknologiske forskning, som selskaber har vanskelig · ved at 
gennemf0re selv, men som vore konkurrenters·offentlige myndigheder genn~m­
f0rer, og pa den an.den side at bringe forskning og udvikling tattere til 
praktiske 0konomiske anvendelser. At gere dette vil uden tvivl indebare at 
fremrne mind.re virksomheders mulighed for at anvende forsknings- og udvik-O 
lin~resultater eller selv at ga ind i kollektiv forskning og udvikling. 
c) Endelig er.der et afgerende omrade inden for offentlig politik, som pavirker 
lysten til at investere og innovere. De offentlige myndigheder kunne gere 
rneget mere for at forbedre innovationsklimaet ved at mindske skattebyrden 
pa innovation, pa energibesparelse og pa beskaftigelsen. Den ansporende 
virkning, som skattenedsattelse har sammenlignet med st0ttesysterner, b0r 
gennemgas n0je, ,og myndighederne b0r vare klar over den betydning, ~eres 
politik, bestemmelser og praksis i forbindelse med risikovillig ~pital og 
offentlige indk0b har i forbindelse med ansporing til innovation og inve­
stering isar for sma. firmaers vedkommende. Vi b0r d.rage nytte af de ameri­
kanske erfaringer. 
X X X 
Fffillesskabet og medlemsstaterne kan styrke den offentlige bevidsthed om hin­
dringerne for innovation og det patraigende behov for at vende den eksisterende 0 
utilfredsstillende tendens. Medlemsstaternes regering ber tale klart og enigt, 
eftersom budskabet ofte vil v::ere uvelkomment. Budskabet er ikke alene henvendt 
til den enkelte, til lederen eller til offentligheden i almindelighed, men ogsa 
• 
0 
0 -7 -
til mange af statens styrelser, som bestemmer omfang og hastighed af ffindringer, 
og som har indflydelse pa klimaet for. amdringer i det 1ange l0b. Fmllesskabet 
ma s0rge for, at bade etablerede f~llesskabspolitikker og nye forslag -hvor 
disse kw1 v.e:re :rolevante -frenuner og ikke hirnirer innovation. Og Kommissionen 
vil handle i overenssternme1ee he:rmed. 
En sund innovationsstrategi b0r danne bro mellem industristrategier og viden­
skabelige og teknologiske poli tikker. Vi ma sikre, at den yderligere integre­
ring af hjemmemarkedet inden for F@llesskabet fortsat giver firmaer lyst til · 
at innovere og investere. Her har o:ffentlige myndigheder en afg0rende rolle at 
spille. Vi b0r mere aktivt udveksle oplysninger inden for Fmllesskabet og mellem 
Faillesskabet og resten af verden som vellykkede innova.tionspolitikker. For·sin 
del vil Kommissionen gennemga grundene til de nm,-arende utilstr·a:,kkelige resul­
_tater af innovation i Fmllesskabet isa:,r i sammenligning med dem, som er opna.et 
i De forenede Stater og Japan. 
Det europmiske Rad opfordres til at godkende denne an~lyse -og generelle fre~­
gangsma.de i forbindelse med et af de vigtigste problemer, som den europmisk'e 
industri star overfor. 
\ 
I