Hi *w* KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.12.1996 
KOM(96) 610 endelig udg. 
96/0318 (COD) 
m 
wm MgPDBLBLSS FRA KOMMISSION»» 
TIL RÅDET 00 EUROPA-PARLAMEMTBT 
EUROPÆISK VOLONTØRTJENESTE FOR UNGE 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om fastlæggelse af Falleøskabets handlingsprogram 
"Buropaisk volontørtjeneste for unge" 
m 
(forelagt af Kommissionen) 

- 2 -
EUROPÆISK VOLONTORTJENESTB FOR UNGE 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 
I. UDFORDRINGER 
II. NYTTEEN I FORBINDELSE MED FÆLLESKABSAKTIONEN 
Partnerskab 
Anerkendelse og opfølgning 
Mobilitet 
Samarbejde med tredjelande 
III. PROGRAMMET 
- 3 -
INDLEDNING 
1. Kommissionen foreslår et EF-handlingsprogram, der fokuserer på unges 
integration i voksenlivet gennem tværnationale almennyttige 
aktiviteter. Ifølge forslaget, som er et led i ungdomspolitikken, 
skal unge europæere tilbydes kompetencegivende erfaringer, som giver 
dem kvalifikationer og færdigheder og sætter dem i stand til at 
handle som ansvarlige borgere. 
2. Kommissionen ønsker således at skabe en passende ramme for 
udviklingen af en europæisk volontørtjeneste for unge, bidrage til 
de unges mobilitet som aktive borgere, etablere partnerskaber med 
henblik på de aktioner, der gennemføres i hver enkelt medlemsstat, 
fremme udveksling af erfaringer og overførsel af god praksis samt 
udvide samarbejdet mellem alle aktører, der beskæftiger sig med 
unges integration. 
3. Kommissionen søger med denne nye model, der bygger på partnerskaber 
mellem offentlige og private aktører på lokalt og tværnationalt 
plan, at give et større antal unge mulighed for at lære og udvikle 
sig og få indsigt i europæiske forhold. Der skal samtidig sikres en 
så stor gennemslagskraft og multiplikatoreffekt som muligt, både 
over for de unge selv og over for erhvervslivets strukturer, 
organisationer og øvrige repræsentanter. 
4. Tanken om en europæisk volontørtjeneste opstod for længe siden, men 
har hidtil ikke udmøntet sig i et egentligt fællesskabsinitiativ 
eller en egentlig fællesskabsaktion1. Men i de senere år har der 
efterhånden vist sig en ny politisk vilje. 
5. På fællesskabsplan har anden fase af "Ungdom for Europa"-programmet 
(1992-1994)2 gjort det muligt for Kommissionen at yde et bidrag til 
iværksættelsen af volontøraktiviteter i medlemsstaterne. Et af de 
vigtigste resultater af denne anden fase er uden tvivl 
bevidstgørelsen af medlemsstaterne. Efter forslag fra Kommissionen 
omfatter programmets tredje fase (1995-1999) også sådanne 
aktiviteter. Programmets kontekst bevirker, at aktionerne bliver 
meget begrænsede. Der er især tale om bevidstgørelse, 
foranstaltninger med multiplikatoreffekt og tilskyndelse til at 
udvikle dette koncept i medlemsstaterne. Foranstaltningerne 
gennemføres på centraliseret plan. 
6. Europa-Parlamentet har for sit vedkommende altid støttet tanken om 
en volontørtjeneste på fællesskabsplan. Allerede i 1991 foreslog det 
i sin rammebetænkning om en europæisk ungdomspolitik en udvidelse af 
Rapport fra ad hoc-komitéen vedrørende "Borgernes Europa" - EF-bulletin, supplement 
7/85 - se navnlig forslag om fastlæggelse af et program vedrørende "unge EF-
volontører, der kan deltage i udviklingsarbejdet" 
EFT L 217 af 6.8.1991 
- 4 -
"volontørtjenesten" for unge3. Den 22. september 1995 vedtog Europa-
Parlamentet en beslutning , ifølge hvilken en europæisk 
civiltjeneste vil kunne styrke og supplere udvekslingerne mellem 
unge borgere i Europa, og hvori nødvendigheden af et stadig tættere 
samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og "det stigende 
behov for vigtige aktioner til fordel for udviklingslandene" 
fremhæves. I samme beslutning anmodede Europa-Parlamentet 
Kommissionen om at udarbejde en meddelelse om indførelse af en 
europæisk civiltjeneste med det formål at indlede en bred høring med 
deltagelse af de berørte ikke-statslige organisationer og overveje 
konkrete midler til gennemførelse af denne civiltjeneste. 
Den tyske regering gav under sit formandskab i Rådet (juni-december 
1994) høj prioritet til volontørtjenesten. Drøftelserne førte til 
vedtagelse af 'Konklusioner fra Rådet og ministrene med ansvar for 
ungdomsanliggender om fremme af volontørtjeneste for unge'5. 
Disse konklusioner bekræfter den voksende interesse, der er i 
samtlige medlemsstater for at udvikle en volontørtjeneste på 
europæisk plan, og understreger bl.a., at en volontørtjeneste kan 
bidrage til at engagere de unge i Europas opbygning. Kommissionen 
opfordres til at "foreslå konkrete foranstaltninger med henblik på 
at lette samarbejdet mellem de lande, der deltager i programmet 
'Ungdom for Europa III', og mellem de organisationer, der 
beskæftiger sig med volontørtjeneste." 
Det fremhæves i øvrigt i Rådets resolution om samarbejdet med 
tredjelande på ungdomsområdet, som blev vedtaget på det spanske 
formandskabs initiativ den 5. oktober 1995, at samarbejdet med de 
tredjelande, med hvilke Fællesskabet har indgået associerings- eller 
samarbejdsaftaler, bør intensiveres, bl.a. på 
volontørtjenesteområdet. 
Betænkning fra Udvalget om Ungdom, Kultur, Uddannelse, Medier og Sport om EF-
politikkernes betydning for ungdommen - A3-142/91 
B4 -1127/95 (ep 193.734) 
EFT C 348 af 9.12.1994, s. 2 
- 5 -
8. På grundlag af disse anmodninger, som blev støttet af 
ungdomsorganisationerne, og under henvisning til de meget begrænsede 
erfaringer på området vedtog Kommissionen i januar 1996 på E. 
Cressons initiativ et arbejdsdokument vedrørende en europæisk 
volontørtjeneste for unge. Heri lægges grunden til de aktioner, der 
gør det muligt at finde frem til, hvorledes en volontørtjeneste af 
lang varighed kan decentraliseres inden for rammerne af det 
fremtidige flerårige program for at give de igangværende eller 
forestående aktioner i de forskellige medlemsstater en klar 
europæisk nytte . 
9. Europa-Parlamentet støttede for sit vedkommende Kommissionens 
forslag og gav et klart politisk signal ved i 1996 at oprette en ny 
budgetpost med en bevilling på 15 mio. ECU med henblik på en 
pilotaktion. Under hensyntagen til principperne i SEM 2 000-
programmet (Sound and efficient financial management) har 
Kommissionen iværksat pilotaktionen, som skulle give 2 500 unge 
mellem 18 og 25 år mulighed for at deltage. Pilotaktionen har 
allerede gjort det muligt at kontrollere rigtigheden af en række 
arbejdshypoteser af særlig betydning for gennemførelsen af det 
foreslåede program, bl.a. med hensyn til muligheden af at styre 
langvarige aktiviteter decentralt, nødvendigheden af at fastsætte en 
række støtteforanstaltninger, vigtigheden af at indføre mekanismer, 
der kan fremme nye former for partnerskaber (pilotnetværk) og den 
afgørende betydning, uddannelsen af de forskellige aktører har for 
projekternes succes og kvalitet. Alle disse aspekter samt andre mere 
konkrete oplysninger om forløbet af pilotaktionen beskrives nærmere 
i den første delrapport, som er bilagt dette dokument8. Endvidere 
vil den løbende evaluering af aktionen give interessante oplysninger 
om den daglige styring af denne form for aktion og vil således fra 
begyndelsen skabe gode betingelser for gennemførelsen af det 
flerårige program. Endelig må det bemærkes, at den uafhængige 
forudgående evaluering bekræfter, at disse forhold har stor 
betydning for det foreslåede programs opbygning. 
10. Kommissionen er ansvarlig for iværksættelsen af pilotaktionen, dens 
koordinering, opfølgning og evaluering efter det samarbejdsprincip, 
der er grundlaget for traktatens artikel 126. Derfor har samtlige 
medlemsstater fulgt Kommissionens forslag og udpeget de organer, der 
skal sørge for aktionens gennemførelse på nationalt plan. Endvidere 
har Kommissionen taget initiativ til at samle en opfølgningsgruppe 
bestående af repræsentanter udpeget af de kompetente ministre. 
Formålet er allerede fra begyndelsen at inddrage de nationale 
organer kraftigt i gennemførelsen på alle niveauer. Kommissionen har 
holdt individuelle møder med delegationer for hver enkelt 
medlemsstat, Norge og Island for at drøfte udviklingen og udsigterne 
på området. Disse drøftelser har muliggjort en fri og grundig 
B3-1011 
SEK (95) 1814/5 
Bilag 2 
- 6 -
udveksling af synspunkter om de generelle aspekter af denne aktion, 
om iværksættelsen af pilotaktionen og de juridiske og administrative 
hindringer. Endelig har Kommissionen ligeledes fortsat sin dialog 
med de ikke-statslige ungdomsorganisationer, navnlig Ungdomsforum. 
11. Hvad særlig angår opfølgningen af denne pilotaktion har Kommissionen 
allerede lagt grunden til den løbende evaluering inden for rammerne 
af det flerårige program. Medlemsstaterne og Europa-Parlamentet vil 
løbende blive underrettet om resultaterne af evalueringen. 
Kommissionen vil endvidere fremlægge endnu en delrapport om, 
hvorledes gennemførelsen af pilotaktionen inden for Fællesskabet og 
i tredjelande forløber. I denne forbindelse vil der også blive lagt 
særlig vægt på de aktiviteter i tredjelande, der tager hensyn til 
erfaringerne fra pilotaktionen, og som peger på eventuelle 
udviklingsmuligheder og måder, hvorpå man kan inddrage unge fra 
disse lande. På dette'grundlag vil aktionen vedrørende aktiviteterne 
i tredjelande begynde efter en specifik evaluering, der gennemføres 
som led i pilotaktionen. Delrapporten vil blive forelagt Europa-
Parlamentet og Rådet. Kommissionen vil tage hensyn til den under den 
fælles beslutningstagning vedrørende forslaget til afgørelse og vil 
i givet fald foreslå ændringer til forslaget, navnlig for så vidt 
angår aktiviteterne i tredjelande. 
12. Det forslag, der er genstand for dette dokument, tager fuldt ud 
hensyn til de principper, Kommissionen har opstillet vedrørende 
anden etape af programmet SEM 2000 ("Sound and efficient financial 
management"). Den foreslåede aktion bygger bl.a. på resultaterne af 
en forudgående evaluering, jf. bilaget , og på de første resultater 
af den igangværende pilotaktion, som er beskrevet i den første 
delrapport10. Det kan derfor fastslås, at det foreslåede program 
såvel retligt som økonomisk bygger på et solidt grundlag. 
13. I lighed med programmet "Ungdom for Europa" er dette forslag led i 
en ungdomspolitik på fællesskabsplan. Uden at foregribe fremtiden 
finder Kommissionen det nyttigt med en meget omhyggelig analyse af 
samspillet og synergien mellem de to programmer med henblik på en 
integreret udvikling af ungdomspolitikken på fællesskabsplan. 
14. Da der er tale om et ungdomspolitisk initiativ, må tre forhold slås 
fast for at undgå enhver fortolkningsfejl: 
The ex-ante evaluation of the Pluri-Annual European Voluntary Service programme for 
young people - Report prepared by The Tavistock Institute UK - oktober 1996 
10 Bilag 2 
- 7 -
I forbindelse med det foreslåede program skal alle midler 
tages i brug for at gøre det lettere for de unge, der har 
vanskeligst ved at deltage i handlingsprogrammer - på 
fællesskabs-, nationalt, regionalt eller lokalt plan - at 
blive inddraget i programmets aktiviteter. Dette vil gøre det 
muligt for dem at vise deres potentiale og evner og opnå 
kompetencegivende erfaringer. Det skal her understreges, at 
"Den europæiske volontørtjeneste" hverken er et program for 
eliten, eller et program for dårligt stillede unge, eller et 
program, der tager sigte på at bekæmpe udstødelse. 
Kommissionen, som støtter sig på resultaterne af den 
forudgående evaluering, lægger nemlig vægt på ikke at 
behandle dårligt stillede unge som en gruppe for sig, hvilket 
ville øge deres marginalisering. Kommissionen vil derimod 
åbne programmet for alle unge, uden forudgående betingelser. 
"Den europæiske volontørtjeneste" er frivillig, og de unge 
træffer selv beslutning herom. Volontørtjenesten skal ikke 
være en erstatning for militærtjeneste, alternativ tjeneste 
for militærnægtere eller obligatorisk civiltjeneste i 
medlemsstaterne, for på dette område har medlemsstaterne 
enekompetence. Det vil være op til de nationale lovgivninger, 
om det skal være muligt eventuelt at integrere militærnægtere 
i den europæiske volontørtjeneste på grundlag af aftaler 
mellem den europæiske volontørtjeneste og medlemsstaternes 
civile tjenester. 
Der er tale om aktiviteter, der ikke træder i stedet for 
eksisterende eller potentiel lønnet beskæftigelse. 
15. Dette dokument omfatter: 
en meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-
Parlamentet 
et forslag til Rådets og Europa-Parlamentets afgørelse om 
fastlæggelse af Fællesskabets handlingsprogram "Europæisk 
volontørtjeneste for unge" med bilag 
* * 
I meddelelsen behandles i rækkefølge: 
indledende bemærkning til den foreslåede aktion 
den europæiske nytte 
programmet "Den europæiske volontørtjeneste" 
- 8 -
I. BEMÆRKNING 
16. Unionstraktaten markerer en ny fase i processen hen imod en stadig 
snævrere union mellem de europæiske folk11. Det Europæiske Råd i 
Firenze har fremhævet betydningen1 af at lette unges integrering i 
voksenlivet og har i den forbindelse med interesse noteret sig idéen 
om en europæisk volontørtjeneste. Endelig drøftes flere tanker om 
den europæiske volontørtjeneste på regeringskonferencen i 
forbindelse med en styrkelse af unionsborgerskabet. 
17. Unge betragter nemlig ikke Det Europæiske Fællesskab som et 
skæbnefællesskab udsprunget af en vilje til at leve og handle 
sammen. Dette indebærer på længere sigt en fare for, at der sættes 
spørgsmålstegn ved resultaterne af den europæiske integration. 
18. Unges situation er i dag i Europa præget af usikkerhed og utryghed. 
Unges overgang fra en status som uddannelsessøgende til 
lønmodtagerstatus er ikke længere gnidningsløs. Fremtiden tegner sig 
stadig mere problematisk for mange tusinder unge europæere i dag på 
grund af de økonomiske vanskeligheder, den tiltagende 
individualisering af menneskets adfærd, de stadig større uligheder 
osv. Til gengæld har disse unge en stærk mobiliseringsevne. 
18. Unges overg 
19. Endelig stilles unge i dag over for en fundamental selvmodsigelse, 
som må søges løst. De udgør nemlig et mindretal, der på samme tid er 
den gruppe, der er i størst fare for at blive udstødt, og den 
gruppe, som forventes at styre vort fremtidige samfunds funktion og 
velfærd. 
20. Der er således tale om en dobbelt udfordring: størst mulig 
hensyntagen til unges forventninger og opfyldelse af samfundets 
behov. På denne baggrund er den foreslåede aktion en nyskabelse, 
hvor man søger at forene de unges liv som aktive borgere i en 
europæisk sammenhæng med erhvervelsen af færdigheder og 
kvalifikationer, som anerkendes på europæisk plan. Ved aktionen 
søger man endvidere at yde støtte til partnere, som følger de unges 
egne aktioner. De sammenslutninger og offentlige organer, der 
beskæftiger sig med integrering af unge, kan faktisk komme til at 
virke som "sociale løftestænger". 
21. At være aktør i det europæiske samfund betyder ikke, at man skal 
holde sig inden for Det Europæiske Fællesskabs område. Tværtimod 
skal der være en vekselvirkning med de borgere, der lever uden for 
Fællesskabets grænser. Tredjelande kan således drage fordel af de 
unge europæeres knowhow, og de unge europæere kan lære andre 
samfundsformer at kende, som er lige så gode som deres egne. 
Deltagelse i en aktion uden for Europa sammen med andre europæere 
11 Traktat om Den Europæiske Union - Afsnit I, artikel A 
12 Traktat om Den Europæiske Union, artikel B, stk. 1 
- 9 -
udgør endvidere et glimrende middel til at få fastslået et europæisk 
tilhørsforhold. 
22. For unge er manglende erfaring en af de største hindringer for 
social integration. Får de mulighed for at foretage sig noget 
almennyttigt i et andet EF-land - som foreslået i dette dokument -
vil det hjælpe deres indslusning i voksenlivet. 
23. "Europæisk volontørtjeneste for unge" er et program, som skal give 
unge reelle erfaringer og kvalifikationer som led i den personlige 
eller faglige udvikling: 
* På det personlige plan: programmet lærer unge at 
realisere deres egne beslutninger, tage et ansvar, 
være kritiske, udvikle selvstændighed og 
kommunikationsevne gennem tværnationale erfaringer, 
der gør Europa mere konkret. 
* På samfundsplan: programmet giver unge mulighed for 
aktivt og konkret at deltage i opbygningen af en 
europæisk solidaritet og for således at få øjnene op 
for samspillet mellem mennesker og vekselvirkningen 
mellem kollektive og individuelle interesser på lokalt 
og europæisk' plan. Mere specifikt må det ligeledes 
fremhæves, at en EF-aktion som den europæiske 
volontørtjeneste fremmer den grænseoverskridende 
forståelse mellem unge og andre borgere. 
* For så vidt angår den interkulturelle oplæring giver 
programmet de unge volontører mulighed for at forstå 
mangfoldigheden af og grænserne for deres egne 
traditioner og kulturer, forstå de forskellige 
kulturelle, sociale og økonomiske realiteter og åbne 
sig over for andre kulturer. I denne forbindelse må 
det nævnes, at bekæmpelsen af racisme og fremmedhad 
giver den foreslåede aktion en væsentlig nytte . 
- 10 -
III. NYTTE EN I FORBINDELSE | 
MED FÆLLESSKABSAKTIONEN I 
24. Fællesskabets rolle i det ungdomspolitiske samarbejde kompletterer 
medlemsstaternes rolle. I denne afgørelse foreslås en model baseret 
på subsidiaritetsprincippet, som navnlig udmøntes i et øget 
samarbejde med de kompetente myndigheder på alle niveauer. Modellen 
giver sig ligeledes udslag i etableringen af lokale og tværnationale 
partnerskaber, som bygger bro ikke alene mellem medlemsstaternes 
initiativer men også mellem unge fra alle lande. Som det fremgår af 
den forudgående evaluering, er en af de hyppigt nævnte 
forventninger, at det flerårige program vil bidrage til udviklingen 
af ungdomspolitikken i medlemsstaterne. 
25. "Europæisk volontørtjeneste for unge" tager sigte på at fremme unge 
europæeres borgerfølelse og udnytte deres bidrag til det europæiske 
samfund. Programmet skal være et middel til synliggørelse og 
illustration af, hvad det helt konkret kan betyde at være ung borger 
i det europæiske samfund i dag. 
26. Den lokale dimension er en helt central faktor i forbindelse med den 
europæiske volontørtjeneste. Når unge vil overtage ansvaret for 
deres skæbne, er de nødt til at begynde på lokalt plan. Et vellykket 
forsøg på lokalt plan giver bedre muligheder for at få succes i en 
større sammenhæng. Dette gælder for unge, som har lært deres 
oprindelige miljø bedre at kende og forstår de videre perspektiver, 
og for lokale virksomheder, som er med i forsøget, og som kan drage 
fordel af forsøget og styrke eller endog udvide deres virkefelt. 
27. I det af Kommissionen foreslåede initiativ gøres der ikke synderlig 
forskel på, hvad der er lokalt, og hvad der er europæisk. Det 
fremgår tydeligt, at Europa for alle unge er en chance, der må 
gribes. Initiativet forudsætter ligeledes, at de unge har et godt 
forhold til deres nære miljø, hvilket er en betingelse for en 
udvikling i større målestok. 
28. Som det vil fremgå af det følgende, er de initiativer, som 
Kommissionen foreslår at støtte ved denne afgørelse, egnet til at 
tilføre de igangværende eller kommende nationale aktioner en klar 
nytte på forskellige niveauer. 
29. Generelt vil initiativerne: 
gøre det muligt at udnytte medlemsstaternes erfaringer og 
give dem en fællesskabsdimension; 
fremme og støtte tilsvarende projekter i andre medlemsstater 
eller tilskynde de medlemsstater, der endnu ikke gennemfører 
sådanne projekter, til at tage initiativerne hertil; 
give unge større forståelse for Det Europæiske Fællesskabs 
værdier; 
fremme udveksling af erfaringer, kontakter, overførsel af god 
- 11 
praksis og samarbejde mellem alle, der beskæftiger sig med 
integrationen af unge; 
skabe en minimal ramme omkring disse aktioner ved at fjerne 
nogle af de hindringer på nationalt plan, som bremser 
tværnationale erfaringer med volontørtjeneste; 
fremme unges tværnationale mobilitet og supplere de øvrige 
udvekslingsprogrammer, der gennemføres af Fællesskabet. 
30. Specifikt vil initiativerne: 
give de unge volontører mulighed for at erhverve 
kvalifikationer og færdigheder gennem de erfaringer, de opnår 
i andre omgivelser end de sædvanlige, og som udvikler dem. 
Initiativerne giver dem også mulighed for på stedet og i 
praksis at se, hvorledes virkeligheden former sig for et 
europæisk samfund under opbygning. Endelig vil udnyttelsen af 
denne erfaring samt den opfølgning, der vil finde sted, øge 
nytte en af den fællesskabsaktion, der foreslås i dette 
dokument ; 
på længere sigt give de berørte personer mulighed for ud over 
de direkte fordele, de kan få af aktionen og dens 
multiplikatoreffekt, gennem de tværnationale partnerskaber at 
bygge bro mellem unge, der bor i Den Europæiske Union, og 
unge fra tredjelande. 
31. Det drejer sig således om gennem disse initiativer: 
dels at skabe forbindelse mellem de erfaringer, der opnås på 
nationalt plan og fællesskabsplan; 
dels at tilskynde til ikke alene nationale, men også 
tværnationale forsøg, som bevirker, at unge fra de 
forskellige EF-lande arbejder sammen for at opfylde et nøje 
fastlagt almennyttigt mål. 
32. I denne forbindelse vil fire vigtige elementer i programmet 
partnerskab, anerkendelse, opfølgning og mobilitet - kunne bidrage 
væsentligt til at øge nytte en af den fællesskabsaktion, der er 
genstand for dette dokument. 
Partnerskab 
33. Partnerskabsprincippet - ifølge hvilket den unge betragtes som 
fuldgyldig partner - er et af nøglelementerne i den foreslåede 
aktion: lokale partnerskaber i forbindelse med værtsprojekter og 
sendeprojekter mellem forskellige aktører, som har de behov, som 
søges opfyldt gennem disse projekter (mellem en eller flere 
ungdomsforeninger, miljøbeskyttelsesforeninger, foreninger til 
beskyttelse af den naturlige og kulturelle arv, foreninger, som 
tager sig af uddannelse og information og andre foreninger, 
indbyggerne i en by eller landsby, lokale myndigheder, 
forvaltninger); tværnationale partnerskaber omfattende tre parter, 
nemlig de unge volontører, værtsprojekterne og sendeprojekterne. 
12 -
34. I øvrigt vil aktionen "Europæisk volontørtjeneste" kunne føre til 
nye relationer mellem partnere med forskellige ønsker, som lærer at 
arbejde sammen. I denne forbindelse fremgår det af den forudgående 
evaluering, at der overalt i Europa findes talrige 
lokaludviklingsprojekter, ungdomsbevægelser, kommuner, nye sociale 
bevægelser og forskellige solidaritetsaktioner. Men disse mange 
initiativer arbejder sjældent sammen, ja de kan endog komme til at 
modarbejde hinanden. Fremdriften i de europæiske volontøraktioner 
kan derfor virke som en drivkraft på forskellige niveauer: 
sammenslutninger, organisationer, lokale myndigheder eller 
institutioner, som ved denne lejlighed har etableret et 
partnerskab, kan fortsætte deres samarbejde i forbindelse med 
andre projekter. En europæisk volontørtjeneste, som har 
bevist sin berettigelse, kan føre til andre initiativer af 
samme type og i samme område. Den kan ligeledes føre til 
erhvervsmæssige aktioner i områder, der er renoveret af 
volontørerne, eller tilstødende områder; 
lokale initiativer vil kunne skabe tværnationale kontakter 
med tilsvarende initiativer på europæisk plan. Såvel 
værtsprojekter som sendeprojekter vil således have gavn af 
overførslen af god praksis, som kan resultere i etablering af 
netværk af projekter, som bygger på de samme idéer, til 
fordel for de berørte befolkninger; 
deltagelsen i programmet "Europæisk volontørtjeneste for 
unge" vil gøre projekterne mere synlige og medføre bedre 
udnyttelse af de unges arbejde og initiativer. De unge vil 
ligeledes få lejlighed til at opdage deres aktions 
pædagogiske muligheder, som vil kunne udnyttes af andre unge 
i deres umiddelbare nærhed eller andre steder. Deltagelsen i 
programmet vil også udbrede kendskabet til lokalsamfundet og 
vise, hvor dynamisk det er. Projektdeltagerne opnår således 
internationale erfaringer. 
35. Endelig skal det fremhæves, at princippet om partnerskabet - det 
lokale, regionale, nationale, men også tværnationale partnerskab -
ikke alene gælder den egentlige europæiske volontørtjeneste, men 
også senere på opfølgningsstadiet, hvor de unge udnytter de 
indhøstede erfaringer og integrationsmulighederne. 
AnerArendelse og opfølgning 
36. Det foreslåede programs mål samt de forventede afledte virkninger 
indebærer anerkendelse af de unge volontørers indsats som borgere og 
af de opnåede kvalifikationer. Der er ikke tale om at udstede 
diplomer o.lign., men om at synliggøre programmets europæiske 
dimension og give unge mulighed for at gøre opmærksom på deres 
erfaringer i deres curriculum vitae. Som det fremgår af den 
forudgående evaluering, kan denne anerkendelse og synliggørelse have 
stor betydning for mange deltagere. Kommissionen foreslår derfor, at 
der i samarbejde med medlemsstaternes indføres en europæisk 
anerkendelsesprocedure. 
13 -
37. Den europæiske volontørtjeneste, der er omhandlet i dette forslag, 
giver plads til initiativer. Den kan stimulere initiativet og 
iværksætterånden både på det sociale område og på erhvervsområdet og 
kan endog føre til oprettelse af nye virksomheder. Et 
fællesskabsprogram som f.eks. "Unge borgere i Europa", som skal 
fremme unges integration i voksenlivet, kan ikke standses, lige når 
det begynder at få virkning. Programmet skal derfor tage hensyn til 
opfølgningen af de unge volontører. 
38. Hvad angår unges indslusning i voksenlivet er der tale om en 
nyskabelse. Der skal opstilles særlige retningslinjer for at hjælpe 
dem med at finde arbejde efter afsluttet tjeneste, oprette 
virksomheder eller finde en plads i uddannelses- og 
erhvervsuddanneIsessysternerne. 
39. Partnerne - på værtsplan og/eller sendeplan - kan med henblik herpå 
spille en rolle som sponsorer. De kan - enten der er tale om en 
person, en virksomhed eller en sammenslutning - hjælpe unge 
iværksættere med at fjerne hindringerne på deres vej . Den 
menneskelige og logistiske hjælp til projekterne er den mest 
nærliggende ledsageforanstaltning. Ofte er en oplysning eller en 
kontakt til en ny partner tilstrækkeligt til at fjerne indtrykket af 
et fjendtligt stemt miljø. 
40. Endvidere finder Kommissionen, at komplementariteten mellem 
programmets aktioner og de lokale initiativer bør udvikles i videst 
mulige udstrækning. Som led i de lokale initiativer kan der f.eks. 
tilbydes nye job, hvor unge, der har været volontører, kan udnytte 
deres erfaringer. 
Denne investering i fremtiden kan i mange tilfælde udløse en 
integrationsproces på længere sigt. 
Mobilitet 
41. I Kommissionens arbejdsdokument "Retningslinjer vedrørende en 
europæisk volontørtjenesteordning for unge" er der i punkt II anført 
en række administrative og juridiske hindringer for unges 
deltagelse. Det flerårige program, som er genstand for dette forslag 
til afgørelse, bygger på EU-traktatens artikel 126, som udelukker 
enhver harmonisering på området og således ikke kan løse problemerne 
med disse hindringer, der bremser udviklingen af en europæisk 
volontørtjeneste på tværnationalt plan. Det er først og fremmest op 
til medlemsstaterne at løse disse problemer. Kommissionens grønbog 
om uddannelse og forskning: Hindringer for den tværnationale 
mobilitet, er egnet til at skabe debat om den frie bevægelighed for 
volontører. 
42. De grundige drøftelser om forskellige aspekter af de problemer 
vedrørende opholdstilladelse, social beskyttelse og beskatning, der 
rejser sig i forbindelse med en europæisk volontørtjeneste, og 
navnlig de bilaterale samtaler mellem Kommissionen og 
medlemsstaternes delegationer, viser, at de fleste af problemerne 
kan løses administrativt i medlemsstaterne, således at så mange unge 
som muligt kan deltage i den europæiske volontørtjeneste. Dette er 
baggrunden for, at Kommissionen er gået pragmatisk og progressivt 
til værks og har udarbejdet det udkast til resolution, der findes i 
- 14 -
bilaget til forslaget til afgørelse. Med denne resolution søger 
Kommissionen at få medlemsstaterne til at engagere sig kraftigt i 
projektet. 
43. Det fremgår af ovenstående, at den europæiske volontørtjeneste for 
unge er et uddannelsesprojekt, der skal bidrage til de unge 
volontørers personlige udvikling gennem deltagelse i lokale 
almennyttige projekter. Den europæiske volontørtjeneste kan således 
på ingen måde ligestilles med lønnet beskæftigelse, og forholdet 
mellem volontør og værtsprojekt kan på ingen måde sammenlignes med 
forholdet mellem arbejdstager og arbejdsgiver. Endelig sikrer 
programmet, således som det er foreslået i dette dokument, at de 
unge volontører ikke kommer til at ligge værtslandet til last. 
Kommissionen har i øvrigt i denne forbindelse planer om at indgå 
forsikringsaftaler for at undgå problemer og sikre, at alle unge 
volontører, som deltager i programmet, er omfattet af 
socialsikringen. 
44. Medlemsstaterne bør på dette grundlag overveje at fastsætte 
administrative og retlige regler, der tager højde for den særlige 
situation, de unge volontører, der deltager i programmet "Europæisk 
volontørtjeneste", står i. I visse medlemsstater har man allerede 
løst problemet. Den udveksling af erfaringer og god praksis, som 
programmet fremmer, kan ligeledes gennemføres på dette niveau til 
fordel for de unge. 
45. Kommissionen er af den opfattelse, at tredjelandsstatsborgere, som 
lovligt har bopæl i en medlemsstat, bør have samme mulighed for 
mobilitet som medlemsstaternes statsborgere, også selv om der skal 
fastsættes særlige-regler, bl.a. for så vidt angår socialsikring og 
opholdstilladelse. 
Samarbejde med tredjelande 
46. Samarbejdet med tredjelande vedrører først og fremmest de lande, med 
hvilke Fællesskabet har indgået associeringsaftaler. 
Volontørtjenesten vil gradvis blive udvidet til at omfatte 
tredjelande på grundlag af en særlig evaluering. Udviklingen vil 
afhænge af, hvilket geografisk område der er tale om. Generelt kan 
landene inddeles i fire kategorier: 
1) ' Associerede lande og lande, der søger om optagelse 
2) Tredjelande i Middelhavsområdet 
3) Udviklingslande: AVS/Latinamerika og Asien 
4) De øvrige lande: SNG, ikke-associerede lande i Øst- og 
Centraleuropa, Sydafrika og ex-Jugoslavien 
47. For så vidt angår den første kategori knæsætter europaaftalerne 
eller de dertil knyttede tillægsprotokoller indgået med de 
associerede lande princippet om disse landes deltagelse i de 
fællesskabsprogrammer, der har et retligt grundlag. De lande, der 
ønsker det, kan således deltage på grundlag af betingelserne i 
associeringsaftalerne. 
48. Hvad angår tredjelandene i Middelhavsområdet er udveksling af unge 
allerede fastsat som mål i "MEDA"-forordningen og Barcelona-
erklæringen, - 15 -
49. For så vidt angår de øvrige lande skal den europæiske 
volontørtjeneste overvejes i de konkrete tilfælde under hensyntagen 
til de særlige politiske forhold, der hersker i de enkelte lande. 
Europæiske ungdomsorganisationer og forskellige sammenslutninger er 
allerede aktive i Sydafrika, ex-Jugoslavien og i lande, der er 
berettiget til PHARE- og TACIS-støtte, samt Latinamerika, Asien og 
AVS-landene. 
- 16 -
III. PROGRAMMET 
50. Kommissionen foreslår, at Rådet og Europa-Parlamentet på grundlag af 
traktatens artikel 126 vedtager en afgørelse om fastlæggelse af det 
flerårige program "Europæisk volontørtjeneste". Ifølge forslaget 
skal programmet udvikles gradvis og planmæssigt for på længere sigt 
at sikre dets kvalitet og dets gennemslagskraft målt i antallet af 
deltagere. Kommissionen vil ikke på dette stadium komme nærmere ind 
på de operationelle detaljer, men skabe en ramme, der er 
tilstrækkelig fleksibel til at virke overbevisende på de unge og de 
øvrige partnere. Det skal i den forbindelse fremhæves, at programmet 
skal iværksættes på grundlag af erfaringerne fra pilotaktionen og 
resultaterne af den forudgående evaluering. Som det fremhæves i de 
første konklusioner i den delrapport vedrørende pilotaktionen, der 
er vedføjet dette dokument, viser erfaringen endvidere, at en stor 
del af programmet skal gennemføres decentralt og efter "bottom up"-
metoden for at opfylde behovene hos aktørerne i marken. 
51. Som det fremhæves i den forudgående evaluering, indebærer et 
program, der beskæftiger sig med den personlige udvikling, en 
individualiseret fremgangsmåde. De individuelle valg skal støttes 
gennem en proces, der sikrer overensstemmelse mellem de unges behov, 
volontørtjenesteaktiviteterne og projektkravene. Denne konstatering 
bekræftes ligeledes af erfaringerne fra pilotaktionen. Dette er også 
grunden til, at programmet, stadig på grundlag af resultaterne af 
den forudgående evaluering, som bekræftes af de foreløbige 
resultater af pilotaktionen, er opbygget således, at det kan opfylde 
de unges individuelle behov. Der er fastsat forskellige former for 
volontørtjeneste, variabel varighed og mulighed for at kombinere 
forskellige pædagogiske valgmuligheder (artikel 1 og 2 i forslaget 
til afgørelse). Programmets fem aktionstyper (bilaget til forslaget 
til afgørelse) er således tænkt som et hele. De udgør en helhed og 
kan ikke betragtes som isolerede aktioner eller interventioner. 
52. Den europæiske volontørtjeneste inden for Fællesskabets grænser, der 
udføres af uiige (18-25-årige), som bor i Fællesskabet, er kernen i 
programmet. Størst betydning har de langvarige aktiviteter, der 
suppleres af kortvarige aktiviteter, som kan udvide adgangen til 
denne type aktiviteter og bevidstgøre de unge om det potentiale, der 
ligger i denne form for aktiviteter. 
53. Der er også planlagt langvarige og kortvarige aktiviteter med de 
tredjelande, med hvilke Fællesskabet har indgået associerings- og 
samarbejdsaftaler. Disse aktiviteter vil blive udviklet gradvis. 
54. Endvidere foreslås tre andre former for intervention, nemlig støtte 
til nyskabende netværk for på deri bedst mulige måde at opfylde unges 
nutidige behov, fremme af initiativet og iværksætterånden for at 
støtte udnyttelsen af erfaringerne, og supplerende foranstaltninger, 
der skal forbedre kvaliteten af samtlige aktiviteter i henhold til 
programmet og give dem en europæisk dimension. 
- 17 -
55. Endelig foreslår Kommissionen på grundlag af sin indsats på 
uddannelses- og ungdomsområdet og på grundlag af den forudgående 
evaluering, anbefalingerne i den forbindelse og de første resultater 
af pilotaktionen, at der gøres en positiv indsats for at gøre det 
lettere for de unge, der af kulturelle, sociale, økonomiske, fysiske 
og geografiske årsager har de største vanskeligheder med at få 
adgang til de handlingsprogrammer, der findes på fællesskabsplan og 
på nationalt, regionalt og lokalt plan, at deltage. Kommissionen 
foreslår ligeledes, at der gøres en indsats for at sikre, at 
programmet ikke bekræfter eller forstærker ulighederne mellem mænd 
og kvinder (artikel 1 og 4 i forslaget til afgørelse). 
I øvrigt bekræfter pilotaktionen også nødvendigheden af decentrale 
organer, der gør det muligt at finde frem til en fælles holdning. 
Pilotaktionen har således gjort det muligt for medlemsstaterne at 
foreslå oprettelse af organer, der kan iværksætte den 
decentraliserede del af pilotaktionen. Endvidere har pilotaktionen, 
stadig for så vidt angår samarbejdet med medlemsstaterne, kastet lys 
over de bestemmelser, der skal fastsættes for at fjerne hindringerne 
for de unge volontørers mobilitet (artikel 7 i forslaget til 
afgørelse og det vedføjede udkast til Rådets resolution). 
56. For så vidt angår de finansielle aspekter vil 
medfinansieringsmodellen blive anvendt. Offentlige og private fonde, 
som eksisterer på fællesskabsplan og på nationalt plan, kan blive 
opfordret til at yde økonomisk støtte som supplement til 
fællesskabsstøtten. 
AKTIONSTYPE 1: INDEN FOR FÆLLESSKABET 
57. Denne del vedrører støtte til europæiske volontøraktiviteter, der 
gennemføres inden for Det Europæiske Fællesskab af unge, som bor i 
Fællesskabet. 
58. Pilotaktionen har hurtigt vist, at de langvarige aktiviteter ikke i 
sig selv kan opfylde behovene hos forskellige målgrupper, navnlig 
dem, der har ringe eller ingen tværnationale erfaringer og/eller som 
umuligt kan give sig i kast med længerevarende aktiviteter. 
Endvidere bekræftes denne konstatering af resultaterne af den 
forudgående evaluering, som bl.a. bygger på resultaterne af 
Fællesskabets indsats på uddannelses- og ungdomsområdet. Det fremgår 
ligeledes, at det er vigtigt, at der også ydes støtte til kortvarige 
aktiviteter. Derfor har Kommissionen medtaget støtte til kortvarige 
aktiviteter i denne aktionstype. Disse aktiviteter gør det muligt 
for de unge at blive fortrolige med den europæiske volontørtjeneste 
og opdage dens potentiale og gennemslagskraft. De kortvarige 
aktiviteter kan ligeledes skabe interesse hos befolkningsgrupper, 
der normalt ikke tænker på at gøre volontørtjeneste på grund af 
deres faste arbejde eller sociale og økonomiske forhold: 
- 18 -
aktiviteterne giver unge, navnlig dem, der har de største 
vanskeligheder, og som aldrig har opnået erfaringer på 
europæisk plan, mulighed for at gøre sig sådanne erfaringer 
og kan eventuelt bane vej for europæiske aktiviteter af 
længere varighed 
aktiviteterne giver unge, som af familiemæssige, 
helbredsmæssige, materielle eller andre årsager ikke har 
mulighed for at deltage i længerevarende aktioner, mulighed 
for at deltage i en aktion som ansvarlige borgere og blive 
anerkendt som sådanne. 
59. Endelig bevirker aktiviteterne, at lokale projekter, som ikke eller 
kun i begrænset omfang har en europæisk dimension, kan udvikle sig 
til tværnationale aktioner af længere varighed. 
60. Til forskel fra de langvarige aktiviteter fremmer de kortvarige 
aktiviteter støtten til projekter for grupper af unge, uden at dette 
dog udelukker muligheden af en mere individuel støtte, navnlig til 
aktiviteter, der varer længere end en måned. For så vidt angår 
aktiviteterne af kort varighed er de multikulturelle grupper et 
væsentligt led i den interkulturelle oplæring, men de kan også - som 
ligemænd - støtte unge, der aldrig har haft tværnationale 
oplevelser, og i endnu højere grad vanskeligt stillede unge. 
61. Det pædagogiske projekt, som ligger til grund for den europæiske 
volontørtjeneste, forudsætter en forberedelse og solid vejledning af 
de unge volontører for at lette unges integration i projekterne. 
Hvad særlig angår projekterne af lang varighed skal der fastsættes 
specifikke aktioner, som samler de unge volontører og har til formål 
at styrke den europæiske dimension i aktiviteterne, og navnlig at 
fremme den sproglige og interkulturelle oplæring. Som nævnt i den 
første delrapport vedrørende pilotaktionen er der allerede som led i 
denne iværksat foranstaltninger med henblik på forberedelse og 
styring af aktionen. 
62. Med hensyn til opfølgningen efter udført volontørtjeneste skal der 
ligeledes planlægges interventioner, som hjælper de unge volontører 
med at formulere og præcisere deres personlige projekt på længere 
sigt. 
AKTIONSTYPE 2 : TREDJELANDE 
63. De aktiviteter, der foreslås under aktionstype 2, er 
volontøraktiviteter, der gennemføres af Fællesskabets unge i 
tredjelande. 
Aktiviteterne i forbindelse med denne aktionstype, som opfylder 
programmets generelle mål, vedrører en gradvis udvikling af 
samarbejdet med tredjelande, der ligeledes er centreret om 
interkulturel oplæring og samarbejde mellem unge, om fremme af 
forståelse, udveksling af idéer og fred mellem Det Europæiske 
Fællesskab og tredjelande, om udvidelse af de unge EF-borgeres 
kendskab til og forståelse for levevilkårene i tredjelande, om at 
gøre unge EF-borgere og tredjelandsborgere bevidste om de kulturelle 
og sociale rigdomme i deres respektive lande, om diversificering af 
- 19 -
partnerskaberne mellem europæiske projekter og tredjelande og om 
tværregionalt samarbejde i disse tredjelande. 
64. Da dette område er meget komplekst, og da man har større erfaring 
med projekter inden for Fællesskabet end med projekter i 
tredjelande, foreslår Kommissionen en gradvis og pragmatisk 
udvikling. Resultaterne heraf vil blive fremlagt i forbindelse med 
en særlig evaluering, der gennemføres efter pilotaktionens 
afslutning. På dette grundlag vil der i første omgang blive udviklet 
kortvarige aktiviteter og støtte til initiativer, der skal berede 
vejen for en væsentlig udvikling af aktiviteterne af lang varighed. 
Der vil blive taget hensyn til disse aktiviteters særlige 
beskaffenhed under den løbende evaluering af programmet, som bl.a. 
er omhandlet under punkt 85. 
65. Endelig gælder bemærkningerne under punkt 59 og 60 ovenfor om 
forberedelse og vejledning af de unge volontører ligeledes 
aktiviteter i tredjelande. 
AKTIONSTYPE 3 : NYSKABENDE NETVÆRK 
66. Svarene på de forskellige indkaldelser af interessetilkendegivelser 
og Kommissionens mange bilaterale kontakter med potentielle 
.pilotnetværk og europæiske volontørtjenesteorganisationer inden for 
rammerne af pilotaktionen viser, at det kræver langtidsplanlægning 
at diversificere de aktiviteter, der bedst opfylder unges nuværende 
behov. Dette gælder såvel den europæiske volontørtjenestes adgang 
til netværk, der er aktive på en række områder med tilknytning til 
den samfundsmæssige udvikling, som åbningen af de eksisterende 
netværk af volontørorganisationer for andre udviklingsmodeller. 
Udfordringerne i forbindelse med denne diversificering og åbning 
fremhæves ligeledes i rapporten vedrørende den forudgående 
evaluering. 
67. Denne aktionstype vedrører både aktiviteter inden for Fællesskabet 
og aktiviteter i tredjelande og bygger således på ovennævnte 
erfaringer. Formålet er at give den europæiske volontørtjeneste 
adgang til netværk, der er aktive på en række områder, der har 
forbindelse med udviklingen af samfundet, at fremme bestræbelserne 
på at åbne volontørtjenesteorganisationerne og at lade programmet 
omfatte grupper, der har værdier, som også prioriteres højt af de 
unge selv. I hvert netværk vil der være indarbejdet 
evalueringsmekanismer, som løbende bidrager til tilpasningen af 
programmet og dets gennemførelse til de unges krav. 
AKTIONSTYPE 4 : STØTTE TIL DET FRIE INITIATIV OG IVÆRKSÆTTERÅNDEN 
68. Det har i forbindelse med pilotaktionen meget hurtigt vist sig, at 
de nationale myndigheder og de forskellige aktører i marken finder, 
at dette er et af de aspekter, der indebærer den største nytte . Der 
træffes foranstaltninger som led i pilotaktionen for at finde frem 
til egnede gennemførelsesregler. Det er dog klart, at såvel den 
europæiske anerkendelse som opfølgningen af de unge efter udført 
tjeneste kræver en klar retlig ramme, som indebærer samarbejde fra 
medlemsstaterne, og langtidsplanlægning. Derfor har Kommissionen 
ønsket at fastsætte en specifik aktionstype, som opfylder disse 
20 
behov. Og derfor har Kommissionen foreslået en artikel om 
anerkendelse i forslaget til afgørelse (artikel 8). 
Den støtte, der er fastsat i forbindelse med denne aktionstype, er 
nemlig en støtte til opfølgning af unge volontører og deres 
projekter inden for rammerne af partnerskaberne. Der er således ikke 
tale om præmier eller stipendier, der ydes direkte til de unge 
volontører. Projekterne kan antage mange forskellige former og 
vedrøre enten lancering og planlægning af initiativer, virksomheder 
osv. eller en supplerende uddannelse (almen uddannelse eller 
erhvervsuddannelse) 
69. Med hensyn til støtten til lancering eller oprettelse af 
virksomheder skal det fremhæves, at denne type støtte tager hensyn 
til iværksætternes alder, som betragtes som et aktiv og ikke som et 
handicap. 
70. Endelig vil denne aktionstype også fungere som en væsentlig 
indikator ved evalueringen af programmets opfølgning og 
gennemslagskraft. 
AKTIONSTYPE 5 : SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER 
71. Pilotaktionen og den forudgående evaluering gør det klart, at der 
skal iværksættes en række supplerende foranstaltninger inden for 
programmets rammer. Bl.a. viser den forudgående evaluering 
nødvendigheden af centraliserede og decentraliserede rekrutterings-, 
vejlednings- og rådgivningssystemer samt mekanismer, der gør det 
muligt at finde partnere til projekterne og organisationerne. I 
evalueringen anbefales det ligeledes at lade programmet omfatte en 
aktion, der skal fremme det lokale, regionale eller nationale 
samarbejde mellem institutioner/organisationer og mellem 
aktivitetssektorer (partnerskaber). Den første delrapport om 
pilotaktionen peger i samme retning. De aktioner, der indgår i 
aktionstype 5, har således til formål at støtte 
kvalitetsforbedringer og udvikling af den europæiske dimension i 
forbindelse med samtlige programmets aktiviteter. Aktionerne 
vedrører forberedelse og vejledning, støtte til udvikling af 
europæiske partnerskaber, oplysning og evaluering for så vidt angår 
samtlige aspekter af programmet og dets følgevirkninger. Der 
foreslås tre aktioner: 
5.1 Forberedelse og vejledning 
5.2 Europæiske partnerskaber 
5.3 Oplysning og evaluering 
5.1 Forberedelse og vejledning 
72. De i forbindelse med pilotaktionen etablerede kontakter med aktører 
på forskellige niveauer har hurtigt afsløret nødvendigheden af at 
lade de forskellige pædagogiske medarbejdere (vejledere, 
13 Det skal bemærkes, at Kommissionen i det 3. flerårige SMV-program, der blev vedtaget 
af Rådet den 14. november 1996, lægger vægt på unges oprettelse af virksomheder. 
- 21 -
referencepersoner osv.) og projektlederne få de værktøjer og 
beføjelser, der er nødvendige for at vejlede og forberede de unge 
volontører, således at disse kan optræde i en international 
sammenhæng. Som det fremgår af de følgende punkter, vil der blive 
gennemført punktvise forsøg i forbindelse med pilotaktionen. Men det 
står klart, at der er tale om et behov, som alene et flerårigt 
program - som tillader en langsigtet planlægning - kan opfylde. De 
aktioner, der er fastsat under dette punkt, opfylder dette behov. 
Der er to målgrupper: 
de pædagogiske medarbejdere 
lederne af de europæiske projekter 
73. Endvidere skal produktionen af undervisningsmateriale, der er nøje 
tilpasset både de kortvarige og de langvarige aktiviteter inden for 
den europæiske volontørtjeneste, støttes og fremmes. 
De pædagogiske medarbejdere 
74. Særlige pædagogiske medarbejdere skal støtte både de unge 
langtidsvolontører og værtsprojekterne: 
vejledere for de unge volontører, der deltager i 
værtsproj ekter 
referencepersoner, som er uafhængige af værtsprojekterne, på 
lokalt, regionalt eller nationalt plan. 
75. Værtsprojekterne skal opfylde kravene med hensyn til vejledning af 
de unge volontører i hele tjenestetiden. Det skal i denne 
forbindelse understreges, at vejledningen forudsætter, at der findes 
en stab af personlige vejledere, der har ansvaret for den 
pædagogiske og personlige støtte til de unge under deres ophold. 
76. Ud over vejlederstaben skal hver enkelt medlemsstat råde over en 
gruppe referencepersoner, som er uafhængige af værtsprojekterne, og 
som i fortrolighed og på tillidvækkende måde kan løse de forskellige 
problemer, som kan opstå for såvel de unge, deres vejledere ol lign, 
og de ansvarlige for værtsprojekterne. 
77. Vejlederne og referencepersonerne spiller således en central rolle i 
skabelsen af en vellykket europæisk volontørtjeneste af høj 
kvalitet. Aktionstype 5.1 har derfor særlig til formål at give de 
forskellige pædagogiske medarbejdere mulighed for at opnå de 
kvalifikationer og færdigheder, der er nødvendige for at vejlede 
unge, der deltager i internationale aktiviteter, særlig aktiviteter 
af lang varighed. 
- 22 -
Lederne af de europæiske projekter 
78. Om projekterne i forbindelse med den europæiske volontørtjeneste 
lykkes, afhænger ligeledes af kvaliteten af deres ledelse. Men 
lederne af lokale projekter, der ønsker at deltage i programmets 
aktioner, har ofte ingen eller kun lidt erfaring med ledelse af 
tværnationale projekter. Derfor finder Kommissionen det væsentligt 
at fastsætte mulighed for uddannelse på europæisk plan for at give 
denne målgruppe den erfaring og de instrumenter, der kræves for at 
lede sådanne projekter effektivt, 
5.2 Partnerskaber 
79. På dette stadium bekræfter pilotaktionen, at de lokale projekter, 
som ligger til grund for den europæiske volontørtjeneste, ofte ikke 
har de europæiske kontakter, der kræves for selv at finde frem til 
potentielle partnere. Pilotaktionen gør det muligt konkret at 
opfylde dette behov og eksperimentere med visse operationelle 
mekanismer, der kan opfylde behovet. Men det fremgår klart, at der 
er tale om en tidkrævende opgave, som nødvendiggør specifikke 
aktioner - der ligger uden for pilotaktionens muligheder og rammer. 
Der må fastsættes en helt nøjagtig frist og retlig ramme for 
aktionerne. Kommissionen har derfor i forbindelse med programmet 
foreslået en specifik aktion, der skal betragtes som en supplerende 
foranstaltning. 
Denne aktion skal ikke overlappe andre programmers støtte til 
lokaludvikling (Leda osv.) eller europæiske partnerskaber mellem 
lokale myndigheder (venskabsbyer osv.). Det drejer sig for 
Fællesskabet om i lyset af resultaterne af den forudgående 
evaluering at bidrage til medlemsstaternes bestræbelser for at 
stimulere partnerskaber. Der kan være tale om lokale, regionale 
eller nationale partnerskaber mellem aktører fra den offentlige 
eller private sektor, partnerskaber, som fokuserer på den europæiske 
volontørtjeneste og tilstræber en tværnational dimension. Det er 
ligeledes meningen gennem denne aktion at fremme etableringen af 
disse tværnationale partnerskaber. 
80. Det er nødvendigt at støtte forberedelsen, igangsætningen og 
realiseringen af sådanne partnerskaber, da de lokale 
projektmedarbejdere ofte ikke har de europæiske kontakter, der 
kræves for selv at finde frem til potentielle partnere. 
81. Endvidere bør man, som det fremgår af den forudgående evaluering, 
stimulere skabelsen af mekanismer, der kan sætte de forskellige 
partnere i forbindelse med hinanden, bl.a. for i så stor udstrækning 
som muligt at inddrage de små lokale sammenslutninger og de unge, 
der ikke er medlemmer af nogen sammenslutning. Visse af 
pilotaktionens aktiviteter tager sigte på at skabe sådanne forhold. 
Dette er baggrunden for, at Kommissionen retter sin indsats mod 
både de specialiserede organisationer og etableringen af 
pilotnetværk. 
- 23 -
5.3 Oplysning, undersøgelser og evaluering 
82. Et godt samarbejde på europæisk plan for så vidt angår oplysning, 
undersøgelser og evaluering er afgørende for fællesskabsaktionens 
succes. Som det fremgår af den forudgående evaluering må der skabes 
et system, der gør det muligt uden afbrydelser at indsamle og sprede 
oplysninger om aktionens gennemførelse. 
83. Med hensyn til oplysninger må man stimulere og støtte indførelsen af 
mekanismer, som på lokalt, regionalt og nationalt plan giver alle 
unge uhindret adgang til oplysninger og råd vedrørende de 
forskellige aspekter af programmet, herunder de retlige og 
administrative aspekter. Som resultaterne af den forudgående 
evaluering viser, skal de enkle og lettilgængelige midler af typen 
"lokalkontor" have en fortrinsstilling. Men der må også gøres en 
indsats for at skabe så mange forskellige informationskanaler som 
muligt, både offentlige, private, kommercielle mm., som f.eks. 
medier, kommuner, organisationer, der står for fritidsaktiviteter, 
arbejdsanvisninger og andre steder, der frekventeres af mange unge. 
Formålet er at komme i forbindelse med de unge, der ikke er 
medlemmer af de sædvanlige organisationer eller foreninger. Det 
fremgår også af den forudgående evaluering, at man ved en spredning 
af oplysningerne om de seneste års erfaringer med den europæiske 
volontørtjeneste, og navnlig med pilotaktionen, gennem diskussioner 
og udvekslinger af erfaringer skal bidrage til at kaste lys over den 
EU-nytte , den foreslåede aktion giver. 
84. Undersøgelserne vil gøre det muligt at få klarhed over en række 
aspekter i forbindelse med programmålene og navnlig i forbindelse 
med begreberne 'ansvarligt borgerskab1 og 'unges indslusning i 
voksenlivet1. Det understreges også i den forudgående evaluering, at 
det som led i aktionstype 5.3 skal være muligt for de unge selv at 
gennemføre feasibility-undersøgelser vedrørende volontørtjenesten. 
85. Det er med rette, at de generelle evalueringsproblemer i forbindelse 
med nyskabende programmer fremhæves i den forudgående evaluering. 
For så vidt angår programmet "Europæisk volontørtjeneste" hedder det 
i øvrigt i rapporten, at problemerne forstærkes på grund af 
resultaternes og processernes uhåndgribelige karakter. Det er nemlig 
vanskeligt at omsætte begreber som 'styrkelse af den personlige 
udvikling' eller 'fremme af et ansvarligt borgerskab' i konkret 
handling. 
86. Rapporten viser også, at det foreslåede program må sammenholdes med 
andre ungdomsprogrammer, navnlig programmet "Ungdom for Europa". 
Kommissionen mener i denne forbindelse, at man i overensstemmelse 
med anbefalingerne i den forudgående evaluering og som led i 
aktionstype 5.3 bør opstille en mere generel ramme for evaluering 
af ungdomsprogrammerne i forbindelse med evalueringen af det 
flerårige program. Kommissionen finder ligeledes, at evalueringen af 
pilotaktionen bør betragtes som et led i programevalueringen. 
Endelig hedder det i artikel 10 i udkastet til afgørelse, at 
Kommissionen i løbet af programmets andet år skal forelægge Europa-
Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport, på grundlag af hvilken 
der kan fastlægges eventuelle nye retningslinjer for iværksættelsen. 
24 -
87. Endelig tager Kommissionen de anbefalinger til sig, som er indeholdt 
i den forudgående evaluering, og som går ud på, at man skal lægge 
vægt på, at unge med forskellig baggrund deltager i 
evalueringsprocessen, og på, at de forskellige partnere inddrages 
aktivt i opstillingen af rammen for programmets evaluering. 
- 2 -
FORSLAG TIL 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE 
om fastlæggelse af Fællesskabets handlingsprogram 
"Europæisk volontørtjeneste for unge" 
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
særlig artikel 126, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen1, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2, 
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget3, 
i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B 4, og 
ud fra følgende betragtninger: 
På Det Europæiske Råds møde i Essen (9.-10. december 1994) og Cannes (26.-27. 
juni 1995) understregedes nødvendigheden af at iværksætte nye aktioner for at 
fremme den sociale og erhvervsmæssige integration af unge i Europa; 
i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Firenze (21.-22. juni 1996) 
fremhæves betydningen af at lette unges integrering i voksenlivet, og der 
udtrykkes i denne forbindelse interesse for idéen om en europæisk 
volontørtj eneste; 
Rådet har opfordret Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger med 
henblik på at lette det tværnationale samarbejde om volontørtjenesten5; 
Rådet har i sin resolution af 5. oktober 1995 om samarbejdet med tredjelande 
på ungdomsområdet fremhævet, at samarbejdet med de tredjelande, med hvilke 
Fællesskabet har indgået associerings- og samarbejdsaftaler, bør 
intensiveres, bl.a. for så vidt angår volontørtjenesten6; 
Konklusioner fra Rådet og ministrene med ansvar for 
ungdomsanliggender, forsamlet i Rådet den 30. november, om fremme af 
volontørtjeneste for unge, EFT C 348 af 9.12.1994. 
6 EFT C 296 af 10.11.1995 
ts 
- 3 
Det Europæiske Råd anmodede på sit møde den 25. og 26. juni 1984 
medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at tilskynde 
unge til at deltage i projekter, som Fællesskabet gennemfører uden for sine 
grænser, og henstillede til medlemsstaterne at anerkende indførelsen af 
social beskyttelse for volontører, der arbejder med udviklingsprojekter, og 
afhjælpningen af mangler på dette område som et af målene for deres 
socialpolitik; 
Parlamentet har også ved mange lejligheder udtrykt støtte til udviklingen af 
volontørtjenesten på fællesskabsplan, bl.a. i sin beslutning af 22. september 
1995 om oprettelse af en europæisk civiltjeneste1; 
der findes forskellige former for volontørtjenesteordninger i flere 
medlemsstater, og en række ikke-statslige organisationer arbejder med sådanne 
ordninger; 
til trods for disse erfaringer er det dog endnu begrænset, hvad der findes af 
tværnationale volontørtjenesteaktioner; 
der skal skabes nye muligheder for at overføre og udnytte erfaringer og god 
praksis, og nye partnerskaber skal fremmes; 
i januar 1996 lanceredes en pilotaktion, som fortsætter, bl.a. for at finde 
frem til, hvorledes en volontørtjeneste af lang varighed kan decentraliseres 
inden for rammerne af det fremtidige flerårige program; der er udarbejdet en 
første delrapport om iværksættelsen af denne aktion indeholdende de første 
resultater af pilotaktionen; 
der er gennemført en uafhængig forudgående evaluering efter de principper, 
Kommissionen har opstillet for anden etape af programmet "SEM 2000" ("Sound 
and efficient management") ; 
det er på grundlag af den første delrapport og den forudgående evaluering 
allerede nu muligt at fastlægge programmets retlige og økonomiske struktur 
samt rammerne for dets administrative styring; Kommissionen vil fuldt ud tage 
hensyn til pilotaktionens midtvejsresultater (anden rapport) og de endelige 
resultater, som vil foreligge, når aktionen er afsluttet, i de drøftelser, 
der vil finde sted som led i den fælles beslutningstagning vedrørende 
forslaget til afgørelse, og vil eventuelt foreslå ændringer til sit forslag, 
bl.a. for så vidt angår aktiviteterne i tredjelande; 
en række retlige hindringer stiller sig i vejen for udviklingen af 
volontørtj enesten; 
derfor opstilles der ved denne afgørelse en fællesskabsramme med henblik på 
at overvinde disse hindringer og lette udviklingen af en tværnational 
volontørtjeneste; 
1 B4-1127/95 (EP 193.734). 
2 SEK (95) 1814/5 
U 
- 4 
unge får ved at deltage i sådanne aktiviteter erfaringer, som de kan lære af, 
og som kan fremme deres integration i voksenlivet; 
det vil være hensigtsmæssigt at styrke forbindelsen mellem aktioner, der 
gennemføres inden for rammerne af dette program, og aktioner, der udvikles 
som led i socialpolitikken, bl.a. de uddannelses- og 
beskæftigelsesforanstaltninger for unge, der støttes af Den Europæiske 
Socialfond (mainstream og fællesskabsinitiativet Employment-Youthstart), samt 
aktioner vedrørende bekæmpelse af racisme og fremmedhad og samarbejde med 
tredjelande; 
for at lette denne overgang til voksenlivet må der skabes komplementaritet 
mellem den europæiske volontørtjeneste og de lokale 
beskæftigelsesinitiativer; 
volontørtjenesten kan hjælpe med at opfylde nye sociale behov, og kan 
ligeledes pege på nye aktiviteter og fag, der kan inddrages; 
deltagelsen i de volontøraktioner, der er omhandlet i denne afgørelse, sker 
på helt frivillig basis; der er tale ulønnede aktiviteter, og forholdet 
mellem volontør og værtsprojekt kan under ingen omstændigheder sidestilles 
med forholdet mellem arbejdstager og arbejdsgiver; 
unge volontører, der deltager i dette program, vil være i besiddelse af de 
nødvendige subsistensmidler, således at de ikke vil ligge værtslandet til 
byrde ; 
volontørtjenesten skal ikke være en erstatning for militærtjeneste, 
alternativ tjeneste for bl.a. militærnægtere eller obligatorisk civiltjeneste 
i medlemsstaterne; tjenesten træder ikke i stedet for potentiel eller 
eksisterende lønnet beskæftigelse; 
alle unge med bopæl i en medlemsstat kan uden nogen form for 
forskelsbehandling ansøge om deltagelse i den europæiske volontørtjeneste; 
også fremme deltagelse af unge statsborgere fra tredjelande, som har lovlig 
bopæl i en medlemsstat; 
det er nødvendigt, at gennemførelsen af dette program baseres på lokale 
organer, som udpeges af medlemsstaterne i tæt samarbejde med de nationale 
myndigheder, der er ansvarlige for ungdomsspørgsmål, for at sikre, at 
fællesskabsaktionen støtter og supplerer nationale aktiviteter under 
overholdelse af subsidiaritetsprincippet, således som dette er formuleret i 
traktatens artikel 3 B; 
Kommissionen har i sin meddelelse af 13. juni 1995 om "En europæisk strategi 
til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer" påpeget, at 
der tages stadig flere lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer i hele 
Det Europæiske Fællesskab, da de i høj grad opfylder et behov; 
KOM(95) 273. 
2' 
- 5 -
den europæiske volontørtjeneste er af umiddelbar interesse for de lokale og 
regionale myndigheder, som skal støtte projekterne direkte, men også skal 
udarbejde lokalt informationsmateriale og følge de unge efter deres 
tj enesteperiode; 
arbejdsmarkedets parter bør spille en vigtig rolle i udviklingen af den 
europæiske volontørtjeneste, ikke alene for at undgå, at denne træder i 
stedet for potentielle eller eksisterende stillinger, men også for kunne 
udnytte de opnåede erfaringer og støtte de unges indslusning i voksenlivet; 
i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde1 er der fastsat et 
udvidet samarbejde på uddannelses- og ungdomsområdet mellem Det Europæiske 
Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og EFTA- og EØS-landene på 
den anden side; ifølge artikel 4 i protokol 31 skal EFTA- og EØS-landene fra 
1. januar 1995 deltage i samtlige fællesskabsprogrammer på uddannelses- og 
ungdomsområdet, som allerede er i kraft eller er vedtaget; 
programmet "Europæisk volontørtjeneste for unge" er åbent for deltagelse af 
de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med de vilkår 
for deltagelse i EF-programmer, der er fastsat i europaaftaler eller 
tillægsprotokoller, der er indgået eller skal indgås med disse lande; 
programmet er åbent for deltagelse af Cypern og Malta på grundlag af 
supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-
landene, efter procedurer, der skal aftales med disse lande; 
i associerings- og samarbejdsaftalerne er der fastsat mulighed for 
ungdomsudveks1inger; 
i denne afgørelse fastlægges der en finansieringsramme for hele programmets 
løbetid, som for budgetmyndigheden udgør det primære referencegrundlag i 
forbindelse med den årlige budgetbehandling, jf. Europa-Parlamentets, Rådets 
og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995; 
Fællesskabets finansielle overslag gælder indtil 1999 og skal gennemgås på ny 
med henblik på den efterfølgende periode; 
den 20. december 1994 blev der mellem Europa-Parlamentet, Rådet og 
Kommissionen indgået en "modus vivendi-aftale" og 
gennemførelsesforanstaltninger for retsakter vedtaget i henhold til 
fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Fastlæggelse af programmet "Europæisk volontørtjeneste for unge" 
1. Ved denne afgørelse fastlægges Fællesskabets handlingsprogram 
"Europæisk volontørtjeneste for unge", i det følgende benævnt "programmet", 
som det fremtræder i bilaget; programmet drejer sig om europæiske 
1 EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3. 
to 
- 6 -
volontørtjenesteaktiviteter for unge, der gennemføres i Fællesskabet og i 
tredjelande. 
Programmet vedtages for perioden 1. januar 1998 til 31. december 2002, 
2. Programmet er led i gennemførelsen af de generelle mål for det 
ungdomspolitiske samarbejde, der er fastsat i "Ungdom for Europa"-programmet 
(artikel 1, stk. 2) . Det har til formål under overholdelse af princippet om 
lige muligheder for mænd og kvinder at stimulere unge europæeres mobilitet 
som aktive borgere, give dem mulighed for at opnå kompetencegivende 
erfaringer inden for flere aktivitetssektorer, fremme deres aktive deltagelse 
i Europas opbygning og i samarbejdet mellem Det Europæiske Fællesskab og 
tredjelande gennem deltagelse i almennyttige tværnationale aktiviteter. 
Artikel 2 
Ramme - mål - midler 
1.1 dette program, der bygger på et intensiveret samarbejde mellem 
medlemsstaterne, tilbydes unge europæere kompetencegivende erfaringer, som 
anerkendes på tværnationalt plan, og som på samme tid tager sigte på en 
styrkelse af kvalifikationer og færdigheder og udøvelse af et ansvarligt 
borgerskab for at fremme unges integration i voksenlivet. 
2. I overensstemmelse med det almindelige mål i artikel 1 
fastsættes følgende specifikke mål for programmet; 
a) at intensivere deltagelsen af unge, der bor i en medlemsstat, 
i tværnationale aktiviteter - af lang eller kort varighed -
som er almennyttige og gennemføres i Fællesskabet og i 
tredjelande 
b) at fremme en kompetencegivende erfaring, der anerkendes på 
europæisk plan 
c) at fremme det frie initiativ og iværksætterånden hos de unge 
for at lette deres indslusning i voksenlivet og deres bidrag 
til opfyldelsen af programmets mål 
d) at lette samtlige unges adgang til programmet 
3. Med henblik herpå og i overensstemmelse med det almindelige 
mål i artikel 1 og de specifikke mål i stk. 2 fastsættes følgende delmål for 
programmets aktioner: 
a) at støtte tværnationale aktiviteter - af lang eller kort 
varighed - som er almennyttige og gennemføres i Fællesskabet 
og i tredjelande 
b) at støtte netværk til fremme af nyskabende initiativer, 
navnlig på det sociale, miljømæssige og kulturelle område og 
inden for bekæmpelse af forskellige former for udstødelse 
2j 
7 -
c) at støtte projekter, som gør det muligt for de unge volontører 
at udnytte den opnåede erfaring, og som tager sigte på at 
fremme opfølgningen 
d) at fremme og støtte forberedelsen, navnlig den sproglige og 
interkulturelle forberedelse og vejledning af de unge 
volontører, særlig i forbindelse med aktiviteter af lang 
varighed, af de pædagogiske medarbejdere og lederne af de 
europæiske projekter, således at de unge volontører kan komme 
til at deltage i kvalitetsprægede aktioner, der har 
forbindelse med programmets mål 
e) at sikre kvaliteten af samtlige aktiviteter inden for rammerne 
af programmet, støtte udviklingen af aktiviteternes europæiske 
dimension og bidrage til samarbejdet på ungdomsområdet ved at 
støtte medlemsstaternes indsats til forbedring af de 
europæiske volontørtjenester og -foranstaltninger, bl.a. 
gennem aktioner, der skal informere unge om programmets mål, 
og undersøgelser og løbende evalueringer, på grundlag af 
hvilke gennemførelsen af og hovedlinjerne i programmet kan 
tilpasses målgruppernes behov. 
Artikel 3 
Finansielle bestemmelser 
1. Finansieringsrammen til gennemførelsen af programmet andrager 
60 mio. ECU for perioden 1998-1999 og er i overensstemmelse med de 
finansielle overslag. Der vil efter fremgangsmåden i artikel 10 blive 
udarbejdet forslag med henblik på fastlæggelse af finansieringsrammen for 
programmets tre sidste år (2000-2002). 
2. Budgetmyndigheden godkender de årlige bevillinger inden for de 
finansielle overslags grænser. 
Artikel 4 
Positiv indsats for at lette adgangen til programmet 
1. Der lægges særlig vægt på, at alle unge uden 
forskelsbehandling får adgang til programmets aktiviteter. 
2. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for, at der gøres en 
indsats til gavn for de unge, der af kulturelle, sociale, fysiske, økonomiske 
eller geografiske årsager har de største vanskeligheder med at få adgang til 
de eksisterende handlingsprogrammer på fællesskabsplan og på nationalt, 
regionalt og lokalt plan. Indsatsen skal stå i forhold til målgruppens 
vanskeligheder. 
le? 
- 8 -
ATtlKei j 
Deltagelse af de associerede lande 
Programmet er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og 
Østeuropa i overensstemmelse med de vilkår for deltagelse i EF-programmer, 
der er fastsat i europaaftalerne eller i tillægsprotokoller, der er indgået 
eller skal indgås med disse lande. Programmet er åbent for deltagelse, af 
Cypern og Malta på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som 
dem, der gælder for EFTA-landene, efter procedurer, der skal aftales med 
disse lande. 
Artikel S 
Forbindelse med andre fællesskabsaktioner og samarbejde 
med de relevante internationale organisationer 
1. Kommissionen og medlemsstaterne drager omsorg for, at 
programmet er foreneligt med og supplerer medlemsstaternes og Fællesskabets 
øvrige aktiviteter vedrørende unge. 
2. Kommissionen og medlemsstaterne begunstiger et samarbejde om 
programmet, hvorved der skabes komplementaritet med arbejdet i de relevante 
internationale organisationer, især Europarådet. 
Artikel 7 
Samarbejde med medlemsstaterne 
1. Kommissionen og medlemsstaterne træffer de foranstaltninger, 
der er nødvendige for at udvikle de organer, der etableres på europæisk, 
nationalt, regionalt og lokalt plan for at gennemføre målene for programmet, 
lette unges og andre lokale partneres adgang til programmet, sikre evaluering 
og opfølgning af de deri fastsatte aktioner og overholde procedurerne for 
samråd og udvælgelse. 
2. Hver medlemsstat bestræber sig på at træffe de 
foranstaltninger, der er nødvendige, for at unge kan deltage i programmet 
uden at støde på hindringer, navnlig i form af nægtelse af en 
opholdstilladelse i værtsmedlemsstaten, som gælder i hele 
volontørtjenestetiden, og manglende mulighed for at bevare andre rettigheder, 
særlig vedrørende social beskyttelse. 
Artikel 9 
Anerkendelse 
De unge volontører modtager en europæisk attest udstedt af Kommissionen i 
samarbejde med medlemsstaterne, som bekræfter deres deltagelse i den 
europæiske volontørtjeneste og de erfaringer og kvalifikationer, de har 
opnået i denne periode. 
*?' 
- 9 -
Artikel 9 
Udvalg 
1. Kommissionen gennemfører programmet i henhold til denne 
afgørelse. 
2. Kommissionen bistås i denne forbindelse af et udvalg bestående 
af to repræsentanter pr. medlemsstat og med Kommissionens repræsentant som 
formand. 
3. Kommissionens repræsentant forelægger efter fremgangsmåden i 
stk. 4 udvalget et udkast til foranstaltninger vedrørende: 
udvalgets forretningsorden 
det årlige arbejdsprogram med henblik på iværksættelsen af 
programmets aktioner 
den generelle ligevægt mellem de forskellige aktionstyper i 
programmet 
kriterierne for den vejledende fordeling af midler mellem 
medlemsstaterne 
retningslinjerne for kontrol og evaluering af programmet. 
4. Udvalget udtaler sig om de i stk. 3 omhandlede udkast til 
foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsætte efter, hvor 
presserende det pågældende spørgsmål er. Udtalelsen afgives med det flertal 
af stemmer, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, med henblik på 
vedtagelse af afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. 
Ved afstemningerne i udvalget tildeles medlemsstaternes repræsentanters 
stemmer den vægt, der er fastsat i ovennævnte artikel. Formanden deltager 
ikke i afstemningen. 
Kommissionen vedtager de foranstaltninger, der finder 
umiddelbar anvendelse. Men hvis foranstaltningerne ikke er i overensstemmelse 
med udvalgets udtalelse, meddeles de straks Rådet af Kommissionen. I så fald: 
a) kan Kommissionen udsætte anvendelsen af de foranstaltninger, 
den har vedtaget, i to måneder fra datoen for denne meddelelse 
b) kan Rådet med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse 
inden for den i litra a) fastsatte frist. 
5. Kommissionen kan endvidere høre udvalget om alle andre 
spørgsmål vedrørende iværksættelsen af dette program. 
u 
10 -
6. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til 
foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette 
udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte efter, hvor 
presserende det pågældende spørgsmål er, i givet fald efter afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; endvidere har hver enkelt medlemsstat 
ret til at kræve sin holdning optaget i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Kommissionen 
underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til udtalelsen. 
Artikel 10 
Opfølgning og evaluering 
1. Så snart denne afgørelse er iværksat, træffer Kommissionen de 
nødvendige foranstaltninger til opfølgning og løbende evaluering af 
programmet under hensyn til det i artikel 1 omhandlede overordnede mål, til 
de specifikke mål, der er fastsat i bilaget, til bestemmelserne i artikel 4 
samt til eventuelle anvisninger fra det ved artikel 9 nedsatte udvalg. 
2. Kommissionen forelægger i løbet af programmets andet år 
Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport, på grundlag af hvilken der 
kan fastsættes eventuelle nye hovedlinjer og retningslinjer for 
iværksættelsen og en ny finansieringsramme, der dækker programmets tre sidste 
år. 
3. På baggrund af den i stk. 2 fastsatte evalueringsrapport og 
Kommissionens eventuelle forslag tager Europa-Parlamentet og Rådet stilling 
til muligheden af at ændre programmet, udbygge visse aktioner eller fastsætte 
nye aktioner. 
Artikel 11 
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. 
Udfærdiget i ,.., den .... 
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne 
Formand Formand 
V 
- 11 -
BILAG 
For at fremme unges mobilitet som aktive borgere, deres konkrete deltagelse i 
skabelsen af en europæisk solidaritet og deres integration i voksenlivet vil 
Fællesskabet støtte en europæisk volontørtjeneste inden for Fællesskabet og i 
tredjelande, opfølgning af aktiviteterne i den forbindelse samt europæiske 
samarbejdsaktioner, der tager sigte på at styrke aktiviteternes kvalitet og 
europæiske dimension. 
Grundprincipperne for fællesskabsaktionen er følgende: 
lokale partnerskaber mellem de forskellige offentlige/private 
aktører, der beskæftiger sig med unges integration i 
voksenlivet; 
tværnationale partnerskaber mellem værtsprojekter - godkendt 
af medlemsstaterne og Kommissionen - og sendeprojekter; 
garantier med hensyn til forberedelse og vejledning af unge 
volontører og materielle vilkår, forsikring og social 
beskyttelse; 
vejledere i værtsprojekterne, som spiller en vigtig rolle som 
rådgivere for de unge volontører og i forbindelse med 
anerkendelsen af de opnåede kvalifikationer og forberedelsen 
af opfølgningsaktionerne; 
anerkendelse af den kompetencegivende erfaring; 
opfølgning af de unge volontører og udnyttelse af de opnåede 
kvalifikationer. 
Med henblik herpå tilrettelægger Det Europæiske Fællesskab dette program, som 
omfatter fem aktionstyper, som er indbyrdes forbundet og tilstrækkelig 
fleksible til at opfylde de berørte unges behov på bedst mulige måde. 
AKTIONSTYPE 1:INDEN FOR FÆLLESSKABET 
1, Fællesskabet støtter tværnationale projekter af lang varighed 
(principielt mellem seks måneder og ét år) og kort varighed (principielt 
mellem tre uger og tre måneder) , som giver unge - mellem 18 og 25 år - som 
bor i en medlemsstat, mulighed for aktivt at deltage i aktiviteter, som 
bidrager til opfyldelse af samfundets behov på mange forskellige områder 
(social-, miljø-, kultur- og andre områder), og som direkte kan påvirke 
velfærden hos befolkningerne i værtssamfundene. Projekterne skal give 
Fællesskabets unge en erfaring, de kan lære af, sætte dem i forbindelse med 
andre kulturer og give dem et indblik i nye tanker og projekter i en 
interkulturel sammenhæng. 
2. Støtten til denne aktionstype bør ikke overstige 50% af de 
samlede afholdte udgifter, jf. dog punkt 3. 
Ih 
- 12 
3. I henhold til afgørelsens artikel 4, stk. 2, skal der gøres en 
indsats for at fremme adgangen for unge, der har vanskeligheder på det 
kulturelle, sociale, økonomiske, fysiske, psykiske eller geografiske plan. 
Indsatsen skal stå i forhold til de vanskeligheder, denne målgruppe har med 
at deltage i eksisterende handlingsprogrammer. I den forbindelse kan der ydes 
økonomisk støtte, der overstiger de 50%, der er fastsat i punkt 2, eller om 
nødvendigt støtte i form af andre aktiviteter, der kan lette denne målgruppes 
deltagelse, herunder forberedelses- og opfølgningsaktioner. 
4 . Der ydes støtte til : 
Langvarige aktiviteter 
5. De langvarige aktiviteter skal fokusere på kompetencegivende 
erfaringer, der opnås ved at deltage i projekter inden for rammerne af den 
europæiske volontørtjeneste, og på opfølgning af de aktiviteter, der 
gennemføres for unge. 
6. Fællesskabet sørger for anerkendelse på europæisk plan af de 
kvalifikationer, der erhverves gennem disse kompetencegivende erfaringer, og 
for opfølgningen af de unge volontører efter afslutningen af aktiviteterne. 
Forberedelses- og vejledningsaktioner 
7. Aktioner (bl.a. sproglige og interkulturelle), der tager sigte 
på at styrke aktiviteternes europæiske dimension, forberede de unge 
volontører, der deltager i langvarige aktiviteter, inden afrejsen og fremme 
deres integration under aktiviteternes gennemførelse og efter afsluttet 
volontørtjeneste. 
8. Aktioner (bl.a. uddannelse i projektformulering), der skal 
fremme udarbejdelsen af projekter til opfølgning af de unge volontører efter 
afsluttet volontørtjeneste. 
Kortvarige aktiviteter 
9. Fællesskabet vil støtte kortvarige tværnationale projekter, 
der konkret skal bevidstgøre de unge om den indflydelse, sådanne aktiviteter 
kan få på deres liv, og som skal gøre samtlige partnere fortrolige med 
begrebet aktivt borgerskab. 
10. Disse projekter vil i første række vedrøre grupper af unge. 
Der kan blive tale om støtte til individuel deltagelse i et værtsprojekt, 
afhængigt af projektets varighed og beskaffenhed og af den unge volontørs 
profil. 
AKTIONSTYPE 2 : TREDJELANDE 
1. Fællesskabet vil støtte tværnationale projekter af lang 
varighed (principielt mellem seks måneder og ét år) og kort varighed 
(principielt mellem tre uger og tre måneder) , som giver unge - mellem 18 og 
25 år - som bor i en medlemsstat, mulighed for aktivt at deltage i 
aktiviteter i tredjelande, som bidrager til opfyldelse af samfundets behov på 
V 
- 13 -
mange forskellige områder (social-, miljø-, kultur- og andre områder), og som 
direkte kan påvirke velfærden hos befolkningerne i værtssamfundene. 
Projekterne skal give de unge en kompetencegivende erfaring, sætte dem i 
forbindelse med andre kulturer og give dem et indblik i nye tanker og 
projekter i en interkulturel, ikke-kommerciel sammenhæng. 
2. De bevillinger, der ydes til denne projekttype, dækker i 
princippet omkostningerne i forbindelse med de aktiviteter, som unge med 
bopæl i medlemsstaterne deltager i. 
3 . Støtten ydes til : 
Langvarige aktiviteter 
4. De langvarige aktiviteter skal fokusere på kompetencegivende 
erfaringer, der opnås ved at deltage i europæiske volontørtjenesteprojekter, 
og på opfølgning af de aktiviteter, der gennemføres for unge. 
5. Fællesskabet sørger for anerkendelse på europæisk plan af de 
kvalifikationer, der erhverves gennem disse kompetencegivende erfaringer, og 
for opfølgningen af de unge volontører efter afslutningen af aktiviteterne. 
Forberedelses- og vejledningsaktioner 
6. Aktioner, der gør det muligt at etablere eller konsolidere 
grundlaget for udviklingen af tværnationale projekter som led i den 
europæiske volontørtjeneste i tredjelande, navnlig langvarige aktiviteter. 
7. Aktioner (bl.a. sproglige og interkulturelle), der tager sigte 
på at styrke aktiviteternes europæiske dimension, forberede de unge 
volontører, der deltager i langvarige aktiviteter, inden afrejsen og fremme 
deres integration under aktiviteternes gennemførelse og efter afsluttet 
volontørtj eneste. 
8. Aktioner (bl.a. uddannelse i projektformulering), der skal 
fremme udarbejdelsen af projekter til opfølgning af de unge volontører efter 
afsluttet volontørtjeneste. 
Kortvarige aktiviteter 
9. Fællesskabet vil støtte kortvarige tværnationale projekter, 
der konkret skal bevidstgøre unge om den indflydelse, disse aktiviteter kan 
få på deres liv, og gøre samtlige partnere fortrolige med begrebet aktivt 
borgerskab. 
10. Projekterne vil i første række vedrøre grupper af unge. Der 
kan blive tale om støtte til individuel deltagelse i et værtsprojekt, 
afhængigt af projektets varighed og beskaffenhed og af den unge volontørs 
profil. 
% 
- 14 
AKTIONSTYPE 3 : NYSKABENDE NETVÆRK 
1. Der vil blive ydet støtte til aktioner, der gennemføres inden 
for rammerne af nyskabende netværk, navnlig på social-, miljø- og 
kulturområdet og inden for bekæmpelse af de forskellige former for 
udstødelse. 
2. Støtten vedrører nyskabende netværk mellem initiativer inden 
for Fællesskabet og i tredjelande. 
3. Støtten til disse nyskabende netværk skal dække dels 
udviklingen af egentlige europæiske volontørtjenesteaktiviteter, der 
organiseres af netværkene, dels integrationen af volontørtjenestedimensionen 
i disse netværk. 
AKTIONSTYPE 4: STØTTE TIL DET FRIE INITIATIV OG IVÆRKSÆTTERÅNDEN 
1. Der kan ydes støtte til projekter, der tager sigte på konkret 
at udnytte de erfaringer, de unge opnår under den europæiske 
volontørtjeneste, og på denne måde fremme deres integration i voksenlivet. 
2. Støtten vil give de unge volontører mulighed for at udvikle 
deres initiativ og iværksætterånd ved at gøre det muligt for dem: 
at gå i gang med supplerende uddannelsesprojekter; 
at tage volontørtjenesteinitiativer i fortsættelse af 
de gennemførte aktiviteter; 
at lancere erhvervsaktiviteter, herunder oprette 
virksomheder. 
3. Der skal lægges særlig vægt på at involvere partnere 
(offentlige og/eller private) i disse projekter for at støtte, bistå og 
sponsere de unge i deres bestræbelser på at blive integreret i voksenlivet. 
AKTIONSTYPE 5: SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER 
5.1 Forberedelse og vejledning 
1. Ud over den egentlige volontørtjeneste vil der også blive ydet 
støtte til aktioner, der skal hjælpe de pædagogiske medarbejdere og lederne 
af de europæiske projekter med deres arbejde. Aktionerne vedrører aktiviteter 
i Fællesskabet og i tredjelande. De skal dels sikre kvaliteten af den 
kompetencegivende erfarings indhold, dels bidrage til udvikling af 
anerkendelsesmetoder. 
2. Ved pædagogiske medarbejdere forstås de personer, der optræder 
som vejledere for de unge volontører under den europæiske volontørtjeneste 
inden for rammerne af værtsprojekter, og dem, der optræder som 
referencepersoner for de unge volontører og projekterne inden for rammerne af 
nationale, regionale eller lokale støttestrukturer. 
V 
- 15 -
3. Projekter, hvis deltagere har ringe eller slet ingen erfaring 
med tværnationale aktiviteter, vil få særlig opmærksomhed. 
Pædagogiske medarbejdere 
4. Aktiviteter med henblik på at forberede og støtte de 
pædagogiske medarbejdere i deres indsats for at hjælpe og vejlede de unge 
volontører inden for rammerne af en tværnational volontørtjeneste. 
Ledere af de europæiske projekter 
5. Aktiviteter, der skal udvikle projektledernes evne til at 
udføre deres administrative opgaver i en europæisk sammenhæng (finansiel og 
administrativ forberedelse og opfølgning af europæiske projekter, juridiske 
aspekter osv.). 
5.2 Partnerskaber 
1. Fællesskabet vil støtte aktiviteter til stimulering af 
lokale/regionale/nationale partnerskaber - mellem offentlige og private 
aktører - der er centreret om den europæiske volontørtjeneste, og som kan 
udvikle sig til tværnationale partnerskaber. 
2. Der vil blive ydet støtte til aktiviteter, der skal lette og 
fremme etableringen af tværnationale partnerskaber mellem 
lokale/regionale/nationale partnerskaber, der ønsker at gøre en fælles 
indsats inden for rammerne af dette program, enten i Fællesskabet eller i 
tredj elande. 
3. Projekter/lokale initiativer, der har ringe eller slet ingen 
erfaring med/mulighed for kontakter på europæisk plan, vil få særlig 
opmærksomhed. 
5.3 Oplysning, undersøgelser og evaluering 
1. Støtte til bevidstgørelses-, oplysnings- og 
rådgivningsaktiviteter på lokalt, regionalt, nationalt og tværnationalt plan 
for at fremme opfyldelsen af programmets mål. 
2. Hvad navnlig angår undersøgelserne og evalueringen i 
forbindelse med programmålene vil Fællesskabet koncentrere sin indsats om 
analyse og formidling af oplysninger og om støtte til EF-samarbejdet på dette 
område. Kommissionen sørger i samarbejde med medlemsstaterne for den løbende 
opfølgning og evaluering af programmet med henblik på dets eventuelle 
tilpasning til de behov, der opstår under gennemførelsen. 
T£ 
- 16 
UDKAST TIL RÅDETS RESOLUTION 
Rådet er af den opfattelse, at følgende foranstaltninger bør træffes for at 
sikre den faktiske iværksættelse af programmet "Europæisk volontørtjeneste 
for unge". 
A_, Opholdsret 
Ud fra den betragtning, at deltagerne i den europæiske volontørtjeneste for 
unge i henhold til programmet modtager tilstrækkelige subsistensmidler og er 
omfattet af en passende social beskyttelse, således at de ikke vil ligge 
værtslandet til last, træffer medlemsstaterne de nødvendige bestemmelser, for 
at disse deltagere: 
O i tilfælde af statsborgere fra medlemsstaterne: 
uden videre kan få udstedt en opholdstilladelse. 
O i tilfælde af tredjelandsstatsborgere med lovlig bopæl i en 
medlemsstat: 
uden vanskeligheder kan få udstedt en opholdstilladelse og 
eventuelt et visum, der gælder for hele volontørtjenestetiden, og ved deres 
tilbagevenden fra den europæiske volontørtjeneste kan bevare deres 
opholdstilladelse i den medlemsstat, hvor de har deres sædvanlige bopæl. 
O i tilfælde af tredjelandsstatsborgere med bopæl i tredjelande: 
kan få hjælp ved opfyldelsen af formaliteterne for at opnå en 
opholdstilladelse og om nødvendigt et visum, der gælder for hele 
volontørtj enestetiden. 
B. Social beskyttelse 
1. Generelt 
Medlemsstaterne sørger for, at unge volontører, der deltager i 
programmet, i hele volontørtjenestetiden nyder passende social beskyttelse. 
Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for 
at unge volontører - der er statsborgere i en medlemsstat eller i et 
tredjeland, og som har lovlig bopæl i en medlemsstat - der deltager i 
programmet, i hele volontørtjenestetiden kan bevare deres 
socialsikringsrettigheder, herunder deres ret til eventuelle ikke-
bidragspligtige ydelser. 
2. Specifikt 
Ud fra den betragtning, at den europæiske volontørtjeneste for 
unge giver kompetencegivende erfaringer som led i et uofficielt 
uddannelsesprogram, træffer medlemsstaterne alle de nødvendige 
foranstaltninger. 
- 17 
a) for så vidt angår arbejdsløshedsydelser 
for at arbejdssøgende statsborgere fra medlemsstaterne eller 
tredjelande med lovlig bopæl i en medlemsstat efter den europæiske 
volontørtjeneste kan bevare en erhvervet ret til arbejdsløshedsydelser og i 
volontørtjenestetiden kan fritages for pligten til at stå til rådighed for 
arbej dsmarkedet. 
b) for så vidt angår børnetilskud 
for at forældrene til de unge volontørers forældre - som er 
statsborgere fra medlemsstaterne eller tredjelande med lovlig bopæl i en 
medlemsstat - fortsat kan modtage børnetilskud. 
C. Beskatning oa opkrævning af sociale bidrag 
Medlemsstaterne vil bestræbe sig på at træffe alle nødvendige 
foranstaltninger for at undgå, at den europæiske volontørtjeneste for unge 
sidestilles med lønnet beskæftigelse, og for derfor at undgå, at der opkræves 
skat eller sociale bidrag i forbindelse med volontørtjenesten. 
LtO 
- 1 -
0220348.RI 
Europæisk volontørtjeneste for unge 
Flerårigt program "Europæisk volontørtjeneste" 
Finans i eringsovers igt 
k 
- 2 -
1. AKTIONENS BETEGNELSE 
Europæisk volontørtjeneste 
2. BUDGETPOST 
B3 - 1011 
3. RETSGRUNDLAG 
Artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Union 
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 97/ af 
4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 
4.1 Aktionens generelle formål 
Dette forslag til program har til formål at lette udviklingen af 
volontørtjenesteaktiviteter for unge mellem 18 og 25 år inden for Den 
Europæiske Union og i tredjelande (associerede lande, Middelhavslande, 
udviklingslande osv.). Programmet "Europæisk volontørtjeneste" vil give unge 
kompetencegivende erfaringer, der anerkendes på europæisk plan (indførelse af 
en europæisk "label") og af de socioøkonomiske aktører. Ifølge programmet 
skal unge kunne deltage i værtsprojekter som volontører med en kortvarig 
tjeneste (tre uger til tre måneder) eller langvarig tjeneste (seks til tolv 
måneder). Volontørerne kan f.eks. arbejde med personlig hjælp, 
socialtjeneste, miljøbeskyttelse, bevarelse/udnyttelse af den naturlige og 
kulturelle arv, bekæmpelse af narkotikamisbrug, bekæmpelse af racisme og 
fremmedhad og kunstneriske, sportslige eller kulturelle aktiviteter osv. 
Unge vil gennem de erfaringer, de således opnår, og som ad forskellige veje 
leder dem frem til en traditionel almenuddannelse eller erhvervsuddannelse, 
få et originalt middel til social integration, samtidig med at de får 
mulighed for aktivt at deltage i Europas opbygning - herunder opbygningen af 
en europæisk identitet eller et europæisk borgerskab - og bidrage til 
solidariteten mellem EU og tredjelande. 
Programmet omfatter fem aktionstyper. I de første fire typer inddrages unge 
direkte gennem: 
- lang- eller kortvarig volontørtjeneste i EU for unge med bopæl i EU 
(aktionstype 1); 
- lang- eller kortvarige aktiviteter i tredjelande for unge fra EU 
(aktionstype 2) ; de kortvarige aktiviteter kan omfatte unge fra forskellige 
medlemsstater, som arbejder med samme projekt i et tredjeland; 
- volontørtjenesteaktiviteter i forbindelse med nyskabende netværk på 
forskellige områder, der har betydning for den samfundsmæssige udvikling 
(aktionstype 3); 
Ui 
- 3 -
- projekter vedrørende opfølgning af volontørtjenesteaktiviteterne i 
form af støtte til det frie initiativ og iværksætterånden i forlængelse af de 
erfaringer, de unge har erhvervet som volontører (aktionstype 4). 
Den femte aktionstype vil omfatte en række supplerende foranstaltninger, der 
skal lette programmets afvikling, fremme kvaliteten og styrke den europæiske 
dimension (forberedelse/vejledning, koordinering, oplysning, undersøgelser, 
evaluering, partnerskaber). 
4.2 Aktionens løbetid og reglerne for dens fornyelse eller forlængelse 
Femårigt handlingsprogram (1998-2002) 
Fornyelse og revision på grundlag af resultaterne af programevalueringen. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstype 
Ingen 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
Generelt vil de fleste af projekterne, som også modtager finansiering fra 
andre kilder i den offentlige eller private sektor (implicerede 
institutionelle partnerskaber: ikke-statslige organisationer, lokale 
myndigheder, private initiativer, virksomheder) modtage et tilskud på højst 
50% af omkostningerne. Der kan eventuelt ydes et større tilskud, såfremt 
deltagerne er unge, der har vanskeligheder med at få adgang til eksisterende 
handlingsprogrammer, eller såfremt et projekt har nyskabende karakter. 
Undtagelsesvis kan der ydes tilskud på over 50% til informationsvirksomhed 
eller undersøgelser, der gennemføres af tredjemand, og til aktiviteter til 
fremme af det frie initiativ og iværksætterånden. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved aktionen (forbindelsen 
mellem de individuelle og de samlede omkostninger) 
7.1.1. Beregningsmetode og aktivitetstype 
Beregningen af aktionens samlede omkostninger bygger dels på et skøn over 
omkostningerne i forbindelse med hver af de planlagte aktioner, som afhænger 
af aktionernes beskaffenhed, dels på en opgørelse over aktionernes forventede 
hyppighed og omfang. De samlede omkostninger ved aktionen beregnes således 
ved at gange disse omkostninger pr. enhed med antallet af aktiviteter, 
såfremt disse kan kvantificeres (punkt 1 nedenfor), eller ved at ekstrapolere 
de data, der kan udledes af de igangværende pilotforsøg eller af de 
beslægtede aktiviteter, der gennemføres som led i Fællesskabets udvekslings-
V 
4 -
og mobilitetsprogrammer, såfremt der er tale om aktiviteter, der defineres 
ved deres omfang (punkt 2 nedenfor). 
1. Den kvantitative model kan benyttes ved følgende aktiviteter: 
- lang- og kortvarige volontørtjenesteaktiviteter i EU 
lang- og kortvarige volontørtjenesteaktiviteter i 
tredjelande 
- volontørtjenesteaktiviteter inden for rammerne af nyskabende 
netværk 
- støtte til det frie initiativ og iværksætterånden 
aktiviteter vedrørende forberedelse og vejledning af 
pædagogiske medarbejdere og projektledere (vejledere, 
koordinatorer, rådgivere) 
2. Den "globale" model er mere velegnet til følgende aktiviteter: 
- partnerskaber 
- undersøgelser, oplysning, evaluering 
programkoordinering og -iværksættelse (centralt og 
decentralt). 
7.1.2. Tilknyttede omkostninger pr. enhed 
Kort- og langvarig volontørtjeneste i og uden for EU 
Hvad angår disse aktiviteter er grundprincippet en EF-medfinansiering, som 
principielt ikke må overstige 50% af projektets samlede omkostninger. 
Hvad angår aktiviteterne i forbindelse med den aktionstype, der vedrører 
tredjelande, er det alene udgifterne vedrørende unge volontører, som bor i et 
EU-land, der dækkes af bevillingerne til programmet "Europæisk 
volontørtjeneste". 
Langvarige aktiviteter 
Kommissionens finansielle støtte vil blive anvendt til medfinansiering af 
følgende støtteberettigede udgifter, der afholdes i en 
vclontørtjenesteperiode : 
- godtgørelse til de unge volontører 
forsikringsomkostninger: syge-, ulykkes-, invalide- og 
ansvarsforsikring 
- logi 
- kost 
- forberedelser (bl.a. sproglig og interkulturel oplæring) 
- rejseomkostninger 
administrativ styring og opfølgningsomkostninger (vejledning og 
støtte på stedet) under hele tjenesteperioden og diverse omkostninger 
(specifikke programomkostninger). 
U-f 
- 5 
Kommissionens finansielle bidrag må ikke overstige 50% af projektets samlede 
budget. Gennemsnitsomkostningerne fastsættes skønsmæssigt på følgende niveau 
på grundlag af erfaringerne fra pilotaktionen: 
EU/langv. akt 
Volontargodtgørelse 
Forsik ingsomkostninger 
Logi 
Kost 
Forberedelse 
Rejseomkostninger 
Opfølgning/administration/andre omkostninger 
IALT 
Fællesskabsbidrag ECU 
2200 
250 
2500 
2800 
1400 
500 
750 
10400 
5200 Tredjelande/langv. akt 
Volontørgodtgørelse 
Forsikringsomkostninger 
Logi 
Kost 
Forberedelse 
Rejseomkostninger 
Opfølgning/administration/andre omkostninger 
I ALT 
Fællesskabsbidrag ECU 
1400 
800 
2000 
2200 
1400 
1000 
1300 
10100 
5050 
w 
- 1 -
Logisk må medfinansieringen fra kilder uden for Fællesskabet navnlig dække 
kost og logi (udnyttelse af tilskud i form af naturalier) . Således vil 
fællesskabsbidraget sikre dækning af en række elementer, som er nødvendige 
for projektets gennemførelse: rejse, forsikring, godtgørelse, forberedelse, 
opfølgning. 
Kortvarige aktiviteter 
De kortvarige aktiviteter vil principielt blive organiseret gruppevis for at 
mindske omkostningerne og samtidig fremme mulighederne for interkulturel 
oplæring. 
Erfaringerne med de udvekslinger af unge, der gennemføres som led i 
programmet "Ungdom for Europa", viser, at omkostningerne ekskl. forsikring og 
rejse for en ung ligger på ca. 25 ECU pr. dag. Regnes der med en 
gennemsnitlig varighed på 60 dage, beløber opholds- og programomkostningerne 
for en volontør sig således til 1500 ECU. Den samlede pris pr. enhed for de 
kortvarige aktiviteter er således følgende: 
U 
- 2 -
EU/kortv. akt. 
Opholds- og programomk. 
Rejseomkostninger 
Forsikring 
IALT 
Fællesskabsbidrag ECU 
1500 
500 
100 
2100 
1050 Tredjelande/kortv. akt. 
Opholds- og programomk. 
Rejseomkostninger 
Forsikring 
IALT 
Fællesskabsbidrag ECU 
1500 
1000 
200 
2700 
1350 
Nyskabende netværk 
De nødvendige beløb til denne aktionstype er beregnet på grundlag af 
erfaringerne fra de pilotnetværk, der er etableret i forbindelse med 
pilotaktionen "Europæisk volontørtjeneste". På grund af aktionernes særlige 
beskaffenhed (nyskabende og eksperimenterende dimension, integrerede 
projekter for så vidt angår forberedelse, opfølgning, vejledning og 
evaluering) er udgiften pr. volontør væsentlig højere. De første netværk, der 
blev etableret inden for rammerne af pilotaktionen, peger på, at 
fællesskabsbidraget pr. volontør til denne aktivitetstype vil beløbe sig til 
8.000 ECU, hvis man regner med ca. 40 volontører pr. netværk. Dvs. at 
enhedsprisen pr, netværk vil ligge på 320.000 ECU. 
Støtte til det frie initiativ og iværksætterånden 
Gennemsnitlig støtte for en supplerende uddannelse: 4.000 ECU (kan eventuelt 
sammenlignes med den gennemsnitlige uddannelsesstøtte til arbejdssøgende i 
Frankrig i 1996: 5,31 mia. francs fordelt på 236.000 praktikforløb, dvs. 
22.500 francs eller 3.468 ECU pr. praktikforløb). 
Gennemsnitlig iværksætterstøtte/støtte til realisering af et initiativ: da 
det vil være mere kompliceret at realisere disse initiativer end at 
iværksætte en uddannelsesaktion, er man gået ud fra, at der kræves et større 
støttebeløb. Omkostningen pr.' enhed er således skønsmæssigt fastsat til 6.000 
ECU. 
Supplerende foranstaltninger 
Vejledning: på grundlag af den erfaring, der er opnået, siden pilotaktionens 
iværksættelse, og den akkumulerede erfaring fra andre fællesskabsaktioner har 
det været muligt: 
at fastslå prisen for de strukturer, der varetager den 
decentraliserede gennemførelse (nationale organer) og den 
centraliserede opfølgning/koordinering (operationelt støtteorgan) af 
de forskellige aktivitetstyper, som vil blive iværksat i forbindelse 
med vejledningsforanstaltningerne inden for rammerne af den 
europæiske volontørtj eneste : 
U 
- 3 -
- skønsmæssigt at fastsætte den gennemsnitlig enhedsomkostning for 
den pædagogiske støtte til vejledere, koordinatorer, rådgivere og 
projektledere til 30.000 ECU pr. seminar med 30 deltagere. 
Partnerskab: for at beregne omkostningerne ved partnerskaberne er der draget 
en parallel til lignende støtteaktioner til fordel for etablering af netværk 
og samarbejde, som gennemføres på uddannelses- og ungdomsområdet. 
Oplysning-undersøgelser-evaluering: beløbet for disse aktioner er beregnet 
ved en ekstrapolation af erfaringerne med uddannelses- og ungdomsprogrammerne 
og med pilotaktionen vedrørende den europæiske volontørtjeneste. 
k% 
- 4 
7.1.3. Elementer, der indgår 1 beregningen (aktionstype 1 og 2) 
(figur) 
Beregningen bygger på den hypotese vedrørende det nøjagtige antal volontører 
og deres fordeling, der fremgår af punkt 9.1.1. 
Beregningen er følgende: 
EU langv. akt.: 
EU kortv. akt.: 
Tredjelande langv.akt.: 
Tredjelande kortv.akt.: dvs. for 1998: 
for 1999: 
dvs. for 1998: 
for 1999: 
dvs. for 1998: 
for 1999: 
dvs. for 1998: 
for 1999: Antal volont. 
2870 
3575 
Antal volont. 
1080 
2205 
Antal volont. 
pm 
360 
Antal volont. 
pm 
220 Omk. pr. enhed 
5200 
5200 
Omk. pr. enhed 
1050 
1050 
Omk. pr. enhed 
5050 
Omk. pr. enhed 
1350 I alt (ECU) 
14.924.000 
18.590.000 
1.134.000 
2.315.250 
1.818.000 
297.000 Afrundet (mio. ECU) 
14,90 
18,60 
1,10 
2,30 
1,80 
0,30 
7.2 Omkostningernes fordeling på aktionens elementer 
- 5 -
FORDELING 1998 1999 2000 2001 2002 MECU 
IALT 
INDEN FOR#Æl 
A1 Langvarige aktiviteter 
A2 Kortvarige aktiviteter 
Subtotal aktionstype 1 
W ^TRED^E^DE 
B1 Langvarige aktiviteter 
B2 Kortvarige aktiviteter 
Subtotal aktionstype 2 
AktionstypG 3 NYSKABENDE NETVÆRK 
C Støtte til nyskabende netværk 
D Støtte til det frie 
initiativ og uddannelse 
E Forberedelse og vejledning 
(uddannelse, koordinering) 
F Partnerskaber 
G Oplysning/undersøgelser/ 
evaluering 
Subtotal aktionstype 5 ETTERAND 14,9 
1.1 
16 
pm 
pm 
pm 
1,6 18,6 
2,3 
20,9 
1,8 
0,3 
2,1 
2,2 
3,6 
0,7 
1.4 
5,7 WÊ 
fe-'ifM 
%*. m* 
4,6 
1.8 
7,4 M 
^o 
- 6 -
7.3 Driftsudgifter til undersøgelser, eksperter osv., som er medtaget i budgettets del B 
Undersøgelser 
Ekspertmøder 
Konferencer og kongresser 
Oplysning og publikationer 
IALT 1998 
0,4 
0,3 
0,2 
0,5 
1,4 1999 
0,6 
0,3 
0,2 
0,7 
1,8 2000 2001 2002 Mio. EC 
lait 
7.4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillingerne 
Forpligtelsesbevillinger 
Betalingsbevillinger 
IALT 1998 
25 
i 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002+.. 17,5 
7,5 
25 1999 
35 
24,5 
10,5 
35 2000 2001 2002 lait 
17,5 
32 
10,5 
60 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
I samtlige kontrakter, aftaler og retlige forpligtelser, der indgås mellem 
Kommissionen og tilskudsmodtagerne, er det bestemt, at Kommissionen og 
Revisionsretten kan foretage en kontrol på stedet hos den direkte 
tilskudsmodtager eller hos den indirekte tilskudsmodtager, såfremt der er 
tale om en aktivitet, der styres decentralt. Bl.a. har tilskudsmodtagerne 
pligt til at fremlægge en rapport og et regnskab, som analyseres med hensyn 
til indhold og udgifternes støtteberettigelse. Analysen afhænger af 
genstanden for fællesskabsfinansieringen og tager hensyn til de kontraktlige 
forpligtelser og principperne om sund økonomisk og finansiel forvaltning. 
Aftalerne mellem Kommissionen cg de organer, der skal styre de decentrale 
aktiviteter, indeholder mindsteklausuler, som disse organer skal indføje i 
aftalerne med de endelige tilskudsmodtagere, således at både disse 
tilskudsmodtagere og Fællesskabet sikres den størst mulige beskyttelse. 
- 7 -
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke mål og målgrupper 
Udgangspunkt 
Der findes volontørtjenesteordninger i større eller mindre målestok i visse 
medlemsstater. Aktiviteterne er endnu begrænsede med hensyn til omfang, 
indhold, tværnational karakter, konkrete resultater med hensyn til social 
integration og samspil med andre institutionelle aktører i samfundet. Ej 
heller på fællesskabsplan er der konsekvens på dette område. Indførelsen af 
en europæisk dimension ville gøre denne type aktivitet meget mere interessant 
og virkningsfuld og øge unges forståelse af og engagement i den europæiske 
opbygning, som de skal arbejde videre med i fremtiden. 
Der er således ikke fastsat fælles mål for volontørtjenesteordningerne. 
Hertil kommer, at visse støtteforanstaltninger til prioriterede målgrupper -
navnlig unge - som iværksættes på nationalt plan, i mange lande er 
ineffektive. Mange foranstaltninger giver større grænseomkostninger og mindre 
effektivitet. 
Indsatsen for at integrere unge ved at tilbyde dem beskæftigelse forstyrres 
undertiden af en række uønskede forhold: foranstaltningen er ikke 
adfærdsregulerende, dvs. at tilskudsmodtagerne ville have handlet på samme 
måde uden foranstaltningen; støtten eller tilskuddet ydes på bekostning af 
andre personer, der ikke modtager tilskud, dvs. ingen nettotilgang af 
arbejdspladser eller aktivitetsfremgang; støtte til en målgruppe, der har 
problemer, flytter problemerne over på en anden gruppe. Tilsammen medfører 
dette en udvandende effekt. Antallet af arbejdspladser, der faktisk skabes, 
viser sig at være mindre end antallet af støttede arbejdspladser. På grund af 
volontøraktiviteternes særlige beskaffenhed (vægt på skabelse af nye 
aktiviteter og tjenester), individuelle opfølgning og lokale tilknytning 
skulle disse effekter slå mindre igennem. Dette er en stor fordel og sikrer 
aktiviteternes effektivitet. 
Global påvirkning 
Programmet "Europæisk volontørtjeneste" lægger op til, at man behandler 
problemet med unges sociale og erhvervsmæssige integration under en ny 
synsvinkel, således at der ikke alene fokuseres på, om de pågældende unge er 
beskæftigelsesegnede. Programmet indebærer ligeledes iværksættelse af 
foranstaltninger, som direkte gavner de unge i stedet for at gavne de 
forskellige aktører eller formidlere (navnlig i erhvervslivet), som 
traditionelt gør en indsats for at fremme integrationen. 
Denne fremgangsmåde bidrager til at bygge bro mellem beskæftigelses- og 
socialpolitikken og den politik, der føres med hensyn til den offentlige 
sektor, navnlig de aspekter, der vedrører unge. Formålet er at tage større 
hensyn til ændringerne i voksenlivets tilrettelæggelse (skift mellem lønnet 
beskæftigelse, samfundsmæssige aktiviteter, tid til sig selv osv.). 
Zl 
- 8 
Den europæiske volontørtjeneste afviger fra de nationale foranstaltninger 
(støttede aftaler, uddannelsesstøtte, volontøraktiviteter) på en række 
punkter : 
- en europæisk dimension (eller international for så vidt angår 
aktiviteterne i tredjelande); nytte i form af sproglig og interkulturel 
oplæring; 
- konkret bidrag til den aktive udvikling af begrebet europæisk 
borgerskab og til unges definition af begrebets indhold; 
- lokal tilknytning/overensstemmelse mellem volontøropgaverne og de 
ikke opfyldte behov i lokalsamfundet (nye aktiviteter); smidighed og 
tilpasningsevne, kvalitetspræget individuel opfølgning af den unge volontør; 
- mulighed for at "tilbageføre" de opnåede erfaringer til sendelandet 
eller for at lade dem forblive i værtslandet, mulighed for at oprette en ny 
virksomhed efter periodens udløb på grundlag af støtten til det frie 
initiativ og uddannelsesstøtten; 
- ingen ensidig og øjeblikkelig fokusering på de unges egnethed til 
at bestride et arbejde eller på deres kvalifikationer, men derimod på en 
samlet stimulering af deres sociale evner, som giver dem ny energi og en 
positiv holdning, gør dem solidariske og ansvarsbevidste i et miljø 
("udlandet"), som betyder et brud med de gamle vaner. De unge skal tilbydes 
en erfaring, som bevirker, at de føler sig hjemme i samfundet, og gør dem 
samfundsbevidste; effekten er vanskelig at måle i ecu, men den er afgørende 
for den sociale samhørighed; 
- forberedelse af de unge til et arbejdsliv, som vil afvige fra det 
traditionelle livsforløb, vi kender, nemlig uddannelse-arbejde-pension; 
lokal gennemslagskraft: afledte aktiviteter, styrkelse af det 
sociale bånd, afskaffelse af de generaliseringer, der følger af uvidenhed, 
osv. 
Kritisk masse 
For at programmet "Europæisk volontørtjeneste" kan få den ønskede 
gennemslagskraft, må aktiviteten - først og fremmest antallet af unge 
volontører, der berøres - nå op på et vist mindsteniveau. Uden en sådan 
kritisk masse vil aktionen ikke få den tilsigtede effekt. Antallet af aktører 
vil være for begrænset i forhold til problemets størrelse (et misforhold 
mellem antallet af potentielle tilskudsmodtagere og institutionelle partnere 
og den reelle aktivitetsstrøm), og den europæiske dimension og programmets 
egenart vil forsvinde i strømmen af projekter, der henvender sig til unge. 
Aktionens multiplikatoreffekt kan kun udvikle sig på europæisk plan, såfremt 
et mindsteantal partnere (unge, lokale myndigheder, sammenslutninger, 
virksomheder osv.) inddrages. Er der mange, der handler, innoverer, ændrer 
vanerne og etablerer nye partnerskaber, kan den planlagte aktion få 
væsentlige og varige følger, ændre folks adfærd i dybden og gøre den 
europæiske volontørtjeneste dynamisk og uafhængig. 
<s* 
- 9 
I betragtning af programmets ambitionsniveau (med hensyn til forberedelse, 
opfølgning, tilpasning til unges behov og endelige mål) må der investeres 
meget fra begyndelsen under hensyntagen til den kritiske masse, hvis de 
nødvendige infrastrukturer skal forrentes, hvis interessen skal vækkes på 
lokalt plan, og hvis der skal skabes afledte aktiviteter. Den eksterne 
forudgående evaluering, der blev gennemført under udarbejdelsen af dette 
forslag, bekræfter, at der er et meget stort aktivitetspotentiale inden for 
volontørtjenesten, hvilket også bekræftes af de første resultater af 
pilotaktionen (over 700 værtsprojekter - hvoraf mange involverer flere 
volontører - er talt op på tre måneder af det støtteorgan, der koordinerer 
den decentrale del af pilotaktionen). 
Den kritiske masse, dvs. det mindste aktivitetsniveau, der er nødvendigt, kan 
ikke nås med det nuværende budget og de gældende finansielle overslag (1995-
1999) . Men det vil være logisk at gå ud fra, at målet vil blive nået, 
efterhånden som programmet udvikler sig. Målene for de første to år med 
hensyn til antallet af unge volontører ligger mellem følgende grænseværdier: 
(figur) 
Ar 
Antal unge 1998 
4000-4400 1999 2000 
6500-7000 2001 2002 
På grundlag af de erfaringer, der opnås under Kommissionens pilotaktion (i 
1996 og 1997), og den gode praksis, der udvikles, skulle programmet allerede 
i 1998 kunne blive udvidet. I betragtning af udgangsniveauet (forsøgsstadiet) 
er det rimeligt at sætte sig som mål, at antallet af unge volontører i 1998, 
programmets første år, skal være næsten dobbelt så stort som under 
pilotaktionen, hvorefter der må tilstræbes en 50% stigning i det følgende år. 
Man vil rigtig begynde at nærme sig den kritiske masse målt i nye aktiviteter 
og antallet af volontører i løbet af det tredje år, og det skulle kunne gå 
hurtigt. I løbet af pilotaktionens to år og programmets første to år vil der 
nemlig være etableret netværk, bevidstgjort potentielle partnere, indkørt 
infrastrukturer og forberedt projekter, således at alt er klart til den 
planlagte aktivitetsforøgelse. 
Sandsynligvis vil evalueringen af programmet "Europæisk volontørtjeneste" i 
løbet af det andet år vise, at der må lægges vægt på visse aktiviteter: 
ungdomsundersøgelser, oplysning af de unge og de forskellige aktører, 
uddannelser, etablering af netværk, visse aktivitetstyper. Dette indebærer, 
at man må regne med muligheden af kursændringer og nye finansielle rammer med 
henblik på programmets fortsættelse (fra år 2000). 
Yderligere bemærkning 
Der vil inden for rammerne af den europæiske volontørtjeneste blive udviklet 
mange aktiviteter, hvoraf de fleste direkte involverer de unge. Derfor har 
det indledningsvis interesse at sammenholde de samlede omkostninger, hvormed 
en volontør belaster fællesskabsbudgettet, med de omkostninger, hvormed en 
^h 
- 10 -
ung ikke-erhvervsaktiv person belaster det nationale budget. En volontør, der 
udfører tjeneste af lang varighed, belaster i alt fællesskabsbudgettet med 
5.200 ECU. Dette beløb kan sammenlignes med nedenstående oplysninger om 
- de offentlige udgifter pr. studerende i EU-landene 
(figur) 
Offentlig udgift pr. studerende (1992) 
(sidste del af studiet) 
LAND Gennemsnitsudgift 
(ECU) LAND Gennemsnitsudgift 
(ECU) 
Tyskland 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Grækenland 
Luxembourg 
Spanien 
Finland 046 
483 
277 
169 
904 
664 Frankrig 
Irland 
Italien 
Nederlandene 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 
Sverige 
Ikke-vægtet gennemsnit 638 
600 
507 
718 
989 
485 
4.707 
De offentlige tilskud til de studerendes leveomkostninger er ikke medtaget i 
ovenstående tal. 
- den garanterede minds te indkomst pr. år (for alle aldersgrupper 
gælder for unge, der opfylder betingelserne herfor) 
Garanteret mindsteindkomst pr. år 
(1992) 
LAND Garanteret indkomst 
(ECU) LAND Garanteret indkomst 
(ECU) 
Tyskland 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Grækenland 
Luxembourg 
Spanien 
Finland 3.096 
5.400 
4.464 
7.788 Frankrig 3.792 
Irland 3.624 
Italien 3.000 
Nederlandene 6.396 
Portugal 
Det Forenede Kongerige 2.988 
Sverige 
Ikke-vægtet gennemsnit 4.505 
- 11 -
9.1.1. Aktionstype 1 & 2: lang- og kortvarige aktiviteter 
I den forudgående evaluering fremhæves det, at programmet for at være 
sammenhængende skal bygge på de unges individuelle behov, og at det således 
skal være fleksibelt. Derfor konkluderes det i den forudgående evaluering, at 
programmet "Europæisk volontørtjeneste" skal omfatte ikke alene langvarige 
aktiviteter, men også kortvarige aktiviteter, således at de unge kan 
kombinere forskellige muligheder. 
En aktionstype, som omfatter kortvarige aktiviteter, gør det lettere at 
inddrage unge, der har vanskeligt ved at få adgang til eksisterende 
programmer (på grund af deres økonomiske eller sociale situation, 
uddannelsesniveau, handicap osv.), i programmet. En langvarig 
volontørtjeneste vil ikke være egnet for disse unge. Det fremhæves nemlig i 
den forudgående evaluering, at interessen for at opnå erhvervs- og anden 
erfaring i udlandet ofte hænger sammen med gode skoleresultater og høje 
indkomster, og at vanskeligt stillede unge (etniske minoriteter, unge med 
lave indkomster) vil være mindre tilbøjelige til at deltage i en langvarig 
volontørtj eneste. 
Målgruppe: Målgruppen for programmet "Europæisk volontørtjeneste" er navnlig 
unge europæere mellem 18 og 25 år. 
Selv om aktionen potentielt har hele denne aldersgruppe som målgruppe, er den 
egentlige målgruppe mere begrænset: unge, der ønsker at opnå alternative 
erfaringer, inden de begynder at arbejde, unge, der falder uden for de 
traditionelle uddannelsesforløb, unge arbejdssøgende, unge uden 
kvalifikationer, vanskeligt stillede unge (af geografiske, sociale, 
kulturelle, fysiske, økonomiske og andre årsager). forskellige undersøgelser, 
der er nævnt i den forudgående evaluering, viser, at afhængig af landene 
deltager mellem 12 og 42% af de unge i volontørtjenesteaktiviteter (i ordets 
brede betydning og uden hensyn til varighed). Målgruppen er potentielt mindst 
lige så stor som denne gruppe unge, der allerede er volontører. 
Specifikke mål: at arbejde for, at unge - 18-25-årige - med bopæl i en 
medlemsstat deltager i volontørtjenesteaktiviteter i samtlige unionslande og 
i de tredjelande, med hvilke Det Europæiske Fællesskab har indgået 
associerings- eller samarbejdsaftaler. 
Disse volontørtjenesteaktiviteter skal give unge nye muligheder for personlig 
udvikling og erhvervsmæssig integration gennem deres deltagelse i 
aktiviteter, der direkte er til gavn for et værtssamfund, og som giver de 
unge, der ikke længere er bundet af de krav, de klassiske uddannelsesforløb 
stiller, en tilknytning til dette værtssamfund. 
Den aktionstype, der vedrører tredjelande, vil fremme aktiviteter i lande 
uden for Fællesskabet. De unge vil gennem deres tjeneste i disse lande få 
styrket deres solidaritetsfølelse, tolerance og interesse for andre. 
Ç£ 
- 12 
(figur) 
Hypotetisk fordeling af unge volontører på aktionstype 1, 2 og 3 
(grundlag for beregningerne): 
År 
Kortvarig 
EU 
Tredjelande 
Langvarig. 
EU 
Tredjelande 
Aktionstype 1 & 2 i alt 
Nyskabende netværk 
Antal unge i alt 1998 
1080 
1080 
pm 
2870 
2870 
pm 
3950 
200 
4150 1999 
2425 
2205 
220 
3935 
3575 
360 
6360 
280 
6640 2000 2001 2002 
-*"' "-5 år 
' 
-, 
Det skønnes, at fordelingen mellem langvarige og kortvarige projekter vil 
være i forholdet 40:60. EU-projekter og tredjelandsprojekter fordeler sig i 
forholdet 90:10 på grund af, at det er dyrere og mere kompliceret at 
gennemføre projekter i tredjelande. 
Budget: 
Aktionstype 1 og 2 
FORDELING 
AKTIONSTYPE 1 INDEN FOR FÆLLESSKABET 
A1 LANGVARIGE AKTIVITETER 
A2 KORTVARIGE AKTIVITETER 
SUBTOTAL AKTIONSTYPE 1 
AKTIONSTYPE 2 TREDJELANDE 
B1 LANGVARIGE AKTIVITETER 
B2 KORTVARIGE AKTIVITETER 
SUBTOTAL AKTIONSTYPE 2 
IALT 1998 
14,9 
1,1 
16,0 
pm 
pm 
pm 
16,0 1999 
18,6 
2,3 
20,9 
1,8 
0,3 
2,1 
23,0 2000 2001 2002 IALT 
Disse udgiftsbeløb tager ikke hensyn til de forskellige 
støtteforanstaltninger, der skal iværksættes sideløbende med programmets 
gennemførelse, og som er omfattet af aktionstype 5. 
For at begrænse udgifterne kan det overvejes i højere grad at inddrage 
aktører fra den private sektor i programmet. F.eks. vil de virksomheder, som 
er interesseret i den europæiske dimension i den oplæring, der finder sted i 
forbindelse med den europæiske volontørtjeneste, have mulighed for at deltage 
i de "langvarige" aktiviteter i programmet til gavn for de unge, der arbejder 
eller er praktikanter i virksomheden. Virksomheden vil da skulle bidrage til 
volontørudgifterne med et beløb svarende til det teoretiske 
fællesskabsbidrag. I denne forbindelse vil det være fornuftigt at give de 
- 13 -
pågældende virksomheder mulighed for at trække dette bidrag fra i de 
afgifter, de betaler til uddannelse (lærlingeafgift, erhvervsskat, "1% til 
uddannelse" osv.). 
I så fald vil omkostningerne vedrørende denne kategori af unge ikke belaste 
programmets budget. Dette gælder såvel de omkostninger, der direkte vedrører 
aktiviteterne. sojn omkostningerne i forbindelse med 
vejledningsfgranstaltningerne. 
Dette vil gøre det muligt at øge antallet af volontører, f.eks. således: 
Sabbatår 1998 1999 2000 2001 2002 5 år 
heraf EU (80%) ill 
200 
heraf tredjelande (20%) 50 
Det er i øvrigt afgørende, at virksomhederne også bidrager på andre måder end 
økonomisk til det europæiske volontørtjenesteprogram. Det vil være en stor 
fordel, hvis de bl.a. deltager i ledsage- og især 
opfølgningsforanstaltningerne og giver de unge volontører råd og tilskud i 
form af naturalier eller på anden måde sponserer dem. Et sådant engagement 
fra virksomhedernes side vil være til gavn for alle parter: for 
virksomhederne selv, som derved giver begrebet "samfundsbevidst virksomhed" 
konkret indhold, for værtssamfundet, som får fordel af virksomhedens 
integrationsindsats, og for den unge selv, hvis handlekraft udløses og 
udnyttes i kraft af dette engagement. 
9.1.2. Nyskabende netværk 
Pilotaktionen har vist, og den forudgående evaluering har bekræftet, at det 
er nødvendigt at opmuntre de organisationer og institutioner, der beskæftiger 
sig med volontørtjeneste, til nytænkning og til at indrette sig efter de 
unges og samfundets nuværende forventninger (miljø, bekæmpelse af racisme, 
bekæmpelse af narkotikamisbrug osv.). 
Specifikke, mål: at intensivere samarbejdet mellem medlemsstaterne og deres 
tværregionale og lokale samarbejde (etablering af tværnationale forbindelser 
som en videreudvikling af de lokale forbindelser) og samarbejdet mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne ved at udveksle erfaringer, udvikle fælles 
initiativer, etablere og styrke netværk og forbindelser inden for 
Fællesskabet til brug for unge samt iværksætte samordnede foranstaltninger, 
som direkte gavner de unge. At stimulere udviklingen af nye 
interinstitutionelle partnerskaber, som involverer sammenslutninger, lokale 
myndigheder og virksomheder på lokalt og europæisk plan. 
Målgruppe: ikke-statslige organisationer, lokale myndigheder, institutioner, 
som er tilsluttet eller ønsker at blive tilsluttet netværk med henblik på at 
iværksætte integrerede tværnationale volontørtjenesteprojekter, som har en 
kraftig tematisk og/eller nyskabende dimension. 
Ç& 
- 14 -
Budget: 
Nyskabende netværk 
Antal netværk 
Antal volontører (ca. 40 pr. netværk) 
Omkostninger (i mio. ECU) 1998 
5 
200 
1,6 1999 
7 
280 
2,2 2000 2001 2002 5 år 
9.1.3. Støtte til det frie initiativ og iværksætterånden 
De volontørtjenesteaktiviteter, der iværksættes på grundlag af programmet 
"Europæisk volontørtjeneste", har et langsigtet perspektiv. Der skal være 
tale om en frugtbar erfaring, et springbræt, der fører til oprettelse af nye 
virksomheder. Når der er mulighed for, at konstruktive og dynamiske projekter 
opstår efter volontørtjenesten, er det vigtigt, at initiativtageren dertil 
ikke bremses, f.eks. af økonomiske årsager (indledende investering, 
tilvejebringelse af startkapital osv.). Dette ville skabe en modsætning 
mellem programmets mål, nemlig på længere sigt at få unge til at deltage i 
varige samfundsmæssige aktiviteter, og de midler, der er fastsat i 
programmet. 
Den unge volontør, der har opnået færdigheder, kvalifikationer og selvtillid 
under volontørtjenesten, får således tilbudt et instrument, nemlig støtten 
til det frie initiativ og iværksætterånden, som gør det muligt for ham 
konkret at udnytte sine erfaringer på en hensigtsmæssig måde. 
Målgruppe: unge, der har deltaget i aktiviteter i forbindelse med 
pilotaktionen eller programmet "Europæisk volontørtjeneste". Kvantitativt 
regner man med at støtte en forlængelse af aktionens langvarige aktiviteter 
med ca. 10% og af de kortvarige aktiviteter med 2,5%. 
Specifikke mål: at støtte de projekter og initiativer, der er iværksat af de 
unge under eller efter volontørtjenesten, og på grundlag af resultaterne 
heraf at gøre det lettere for dem at deltage i supplerende 
uddannelsesaktiviteter, som de har valgt under volontørtjenesten; at give de 
unge mulighed for at udnytte deres erfaringer med henblik på social og 
erhvervsmæssig integration og beskæftigelse, og at give dem mulighed for at 
få anerkendt de kompetencegivende erfaringer, de har opnået, ved at indføre 
en attest, der forsynes med et europæisk kvalitetsmærke ("label"), og 
udstedes efter volontørtjenesten; at gøre det muligt for de lokale 
myndigheder at skabe eller øge fremdriften i samfundet, stimulere jobskabelse 
og sociale aktiviteter og eksperimentere med nye former for indslusning af de 
unge. 
Der kan vælges mellem to former for støtte, afhængig af hvad den unge har 
lært under volontørtjenesten, og hvilke behov han har konstateret: 
- Støtte til iværksættelse af nye initiativer. Denne støtte er ikke 
en støtte til oprettelse af virksomheder, men snarere en tilskyndelse 
til at udvise initiativ og løse de begyndervanskeligheder, der alt 
for ofte afskrækker de unge. 
15 -
- Støtte til uddannelse eller supplerende uddannelse. Denne støtte 
har til formål at opfylde det behov for nye eller supplerende 
uddannelser, som opstår under og formuleres efter volontørtjenesten. 
Der vil blive fastsat kriterier for udvælgelse af projekterne, idet man vil 
se på deres seriøsitet (dvs. sandsynligheden for, at de er levedygtige) og 
deres afhængighed af fællesskabsbidraget (dvs. sandsynligheden for, at de 
ikke bliver til noget uden fællesskabsstøtten). 
Budget (pris pr. enhed: 
initiativ = 6.000 ECU): uddannelsesstøtte = 4.000 ECU; støtte til det frie 
AR 
Støttetype 
IALT Initiativ 
Uddannels 1998 
antal mio.ECU 
165 1,0 
165 0,7 
330 1,7 1999 
antal mio. Ecu 
235 1,4 
235 1,0 
470 2,4 2000 2001 2002 5 år 
9.1.4. Supplerende foranstaltninger 
Pilotaktionen har vist, og den forudgående evaluering har bekræftet, at det 
er nødvendigt at træffe en række supplerende foranstaltninger i forbindelse 
med programmet. Det er bl.a. nødvendigt på centralt og decentralt plan at 
udvikle systemer for ansættelsesstøtte og støtte til forberedelse og 
rådgivning af volontørerne (nationale organer) og clearing-mekanismer for 
projekterne og organisationerne (centralt organ i forbindelse med nationale 
organer). Det anbefales ligeledes at lade programmet omfatte en aktion til 
fremme af samarbejdet på lokalt, regionalt eller nationalt plan mellem 
institutioner/organisationer og mellem aktivitetssektorer (partnerskaber). 
I øvrigt bekræfter pilotaktionen nødvendigheden af decentrale organer 
(udpegning af nationale organer i hver enkelt medlemsstat) og centrale 
organer (etablering af organer, der kan yde operationel støtte) med henblik 
på udvikling af en fælles holdning og iværksættelse og koordinering af de 
forskellige aktionstyper (bl.a. ved at anvende telekommunikationsnet og 
udvikle fælles databaser), således at vægten flyttes fra europæisk plan til 
lokalt plan. 
Specifikke mål: Det vil således være nødvendigt at støtte nationale organers 
indsats på dette område ved et fællesskabsbidrag til deres 
driftsomkostninger. 
Pilotaktionen har givet medlemsstaterne lejlighed til at foreslå de organer, 
som skal gennemføre den decentrale del. I de fleste tilfælde er der tale om 
de samme nationale kontorer som dem, der er etableret som led i programmet 
"Ungdom for Europa", hvilket vil øge effektiviteten og nedbringe 
omkostningerne væsentligt (således som det allerede er tilfældet i 
forbindelse med pilotaktionen). Men i betragtning af de mange aktiviteter, 
der er fastsat, og nødvendigheden af en meget nøjere individuel opfølgning 
end den, der er tale om ved udvekslinger af unge, vil en væsentlig styrkelse 
af kontorernes virkemidler (menneskelige og materielle) være nødvendig i 
samarbejde med medlemsstaterne. 
C>o 
- 16 -
Et centralt organ, der kan yde operationel støtte og hjælpe med at koordinere 
de nationale organer, er ligeledes nødvendigt for at styre nettet af 
nationale organer, sørge for konsekvensen i deres handlinger og deltage i 
indførelsen af støtte- og rådgivningsmekanismer, der kan reagere på såvel 
rutinesituationer som nødsituationer, jf. anbefalingen i den forudgående 
evaluering. Dette støtteorgan, som under ingen omstændigheder skal yde 
Kommissionen teknisk og administrativ bistand, skal benyttes af de nationale 
organer, med hvilke det skal samarbejde ved indsamling, gennemgang, 
sammenstilling og spredning af alle former for oplysninger om de forskellige 
programaktiviteter. Det skal bl.a. sørge for indførelse af et edb-system, som 
gør det muligt for de nationale organer at følge aktiviteterne næsten 
uafbrudt (bl.a. med hensyn til udbud af og efterspørgsel efter sende-
/værtsprojekter og volontører). 
Partnerskaberne skal med hensyn til den europæiske volontørtjeneste og i et 
tværnationalt perspektiv stimulere det lokale, regionale og nationale 
samarbejde mellem aktører fra den offentlige og private sektor. 
Målgruppe: Målgruppen består af de forskellige aktører, der er involveret i 
gennemførelsen, opfølgningen, koordineringen og ledelsen af projekterne. Dvs. 
nationale organer, som udpeges af medlemsstaterne for at afløse Fællesskabet 
på en række områder (stimulering af projekter, oplysning af målgrupper, 
koordinering af forberedelses- og vejledningsaktiviteter, støtte til og 
opfølgning af projekter, tilslutning til det netværk, der etableres mellem 
kontorerne, forbindelser med lokale myndigheder osv.). Der er tale om 
offentlige og private institutionelle partnere, som kan gribe ind i 
volontøraktiviteterne på forskellige niveauer (lokalt/regionalt/nationalt). 
De forberedelses-/vejledningsforanstaltninger, der er omfattet af 
vejledningsaktionen, tager sigte på samtlige aktører, der beskæftiger sig med 
iværksættelse, gennemførelse og opfølgning af projekterne: volontørernes 
vejledere, projektkoordinatorer og -ledere, rådgivere, undervisere osv. 
Aktionen "oplysning/undersøgelser" henvender sig til alle, der er omfattet af 
programmet (som modtagere af oplysningerne og som genstand for 
undersøgelserne), nemlig unge europæere mellem 18 og 25 år og andre aktører 
med ansvar for ungdomspolitikken. 
Budget (mio. ECU) 
1998 
Aktionstype 5 SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER 
D Vejledning 
E Partnerskaber 
F Oplysning/undersøgelser/opfølgning/evaluering 
Subtotal aktionstype 5 3,6 
0,7 
1,4 
5,7 1999 
4,6 
1 
1,8 
7,4 2000 2001 2002 5 år 
- 17 -
Skønnet over omkostningerne ved denne aktionstype bygger på erfaringerne fra 
pilotaktionen i 1996 og fra fællesskabsaktionerne på uddannelses- og 
ungdomsområdet og for så vidt angår forberedelses-/vejledningsaktiviteteme 
på antallet af berørte personer og omkostningerne pr. enhed (jf. nedenfor). 
Fællesskabets bidrag til finansiering af nationale og centrale 
koordinationsorganer. (Som referenceramme har man valgt tilskuddet til de 
nationale organer, der under pilotaktionen har beskæftiget sig med 
volontørtjenesten, nemlig 1,6 mio. ECU i 1996, og tilskuddet til 
pilotaktionens støtteorgan, nemlig 0,6 mio. ECU i 1966). 
Organer, der sørger for koordinering, 
information og operationel 
støtte i forbindelse med 
programmets gennemføreise 
Nationalt plan (medfin ./medlemsstater) 
Centralt plan 
IALT 1998 
1.8 
0,6 
2,4 1999 
2 
0,8 
2,8 2ÔÔÔ 2001 2002 IALT 
Uddannelsesaktiviteter: omkostninger og beregningsgrundlag 
Omkostninger 
heraf uddannelse af 1998 1999 2000 2001 2002 5 år 
pædag. medarbejdere 0,6 0,9 
heraf uddannelse af 
koordinatorer 0,6 0,9 
Beregningsgrundlag 
Antal seminarer for pæd. medarb. 
Antal seminarer for koordinatorer 
Omkostninger pr. seminar (ECU) 1998 
20 
20 
30000 1999 
30 
30 
30000 2000 2001 2002 5 år 
9.2. Begrundelse for aktionen 
9.2.1. På grund af den usikre økonomiske og sociale situation, mange unge 
europæere befinder sig i i dag (usikre beskæftigelsesudsigter, fare for 
social udstødelse, nye uddannelsesbehov), må der lægges stor vægt på 
overgangen til voksenlivet. Programmet "Europæisk volontørtjeneste" tager 
GI 
- 18 -
hensyn til denne situation, som er fælles for de fleste af medlemsstaterne. 
Volontørtjenestebegrebet skal udforskes nærmere, og der skal være mulighed 
for at give det en tværnational dimension (således at det ikke kun omfatter 
Europa, men også tredjelande) . Unge får herved nye muligheder for at blive 
integreret i voksenlivet og for at finde ud af, hvad der ligger i begrebet 
europæisk borgerskab. 
9.2.2. Kommissionen har i de senere år konstateret, at medlemsstaterne, 
Europa-Parlamentet og de ikke-statslige organisationer med stadig større 
styrke kræver vedtagelse af konkrete foranstaltninger, der skal forbedre og 
udvide de europæiske volontørtjenesteaktiviteter som led i det europæiske 
samarbejde om ungdomsanliggender. Den forudgående evaluering, som er 
gennemført i henhold til de finansielle retningslinjer "SEM 2000", har 
bekræftet, at betingelserne for iværksættelse af et flerårigt 
volontørtjenesteprogram er opfyldt: støtte fra medlemsstaterne, støtte fra de 
organisationer, der kan deltage, og reel interesse hos de unge. 
9.2.3. I Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, i 
konklusionerne fra Det Europæiske Råds møder i Essen (december 1994), Cannes 
(juni 1995) og Firenze (juni 1996) lægges der vægt på nødvendigheden af at 
fremme regionale og lokale initiativer, der gør det muligt at skabe 
arbejdspladser, der opfylder de nye behov, og af at forstærke indsatsen mod 
unges sociale og erhvervsmæssige udstødelse, bl.a. ved at udvikle 
volontørtjenesten. Kommissionen finder, at det initiativ, dette forslag 
lægger op til, kan give et overblik over disse nye behov og bidrage til deres 
opfyldelse. 
9.2.4. Samarbejdet på ungdomsområdet får mening, når det betragtes fra en 
global synsvinkel og indgår i et samlet socialt projekt. Den europæiske 
volontørtjeneste vil bygge bro mellem ungdomsaktiviteterne, spørgsmålet om 
borgernes deltagelse og problemet med unges sociale integration. 
9.2.5. Det flerårige program "Europæisk volontørtjeneste" vil således være et 
væsentligt middel til social integration og puste nyt liv i bestræbelserne på 
at socialisere de mange unge europæere, som har stadig vanskeligere ved at 
overskue fremtiden på grund af de vedvarende økonomiske problemer, den stadig 
mere individualiseret adfærd og de stadig større uligheder. 
9.2.6. Den europæiske volontørtjeneste vil både give mulighed for at erhverve 
færdigheder og kvalifikationer, der anerkendes på europæisk plan, og for at 
øge samfundsbevidstheden trods dagliglivets realiteter i et multikulturelt 
samfund. 
9.2.7. Med henblik herpå søger man i forbindelse med den europæiske 
volontørtjeneste at give konkrete svar, der er tilpasset de unge. Som nævnt i 
den forudgående evaluering er det nemlig nødvendigt at tage individuelle 
hensyn ved opfyldelsen af de specifikke behov hos de forskellige kategorier 
af unge, der skal deltage i programmet. 
9.2.8. Aktiviteterne inden for rammerne af den europæiske volontørtjeneste 
giver således nyskabende svar på de nye krav, der stilles på 
uddannelsesområdet, på problemerne med unges sociale integration og på de 
særlige vanskeligheder ved overgangen til voksenlivet og det ansvar, der 
- 19 -
følger med. At programmet trods den tværnationale dimension er lokalt 
forankret vil fremme tilpasningen til de stadige forandringer, verden 
oplever. Samtidig vil den rolle som aktive aktører, de unge har fået, gøre 
det muligt at skabe overensstemmelse mellem deres specifikke behov og den 
foreslåede aktion, hvilket er i overensstemmelse med anbefalingerne i den 
forudgående evaluering. 
9.2.9. De iværksatte aktiviteter, som bygger på en aktiv og konkret 
deltagelse i en ny samfundsorden og på de stærke sociale bånd, der findes i 
dette samfund, skal gøre det muligt for de unge at udvikle deres sociale og 
faglige kvalifikationer og bidrage til velfærden i værtssamfundet. Muligheden 
for at forsøge sig som aktiv og ansvarlig borger i et fremmed land, et 
fremmed miljø og en fremmed kultur vil bidrage til deres integration i et 
omskifteligt samfund, samtidig med at de får en positiv og sammenhængende 
europæisk identitet. 
9.2.10. Denne erfaring vil således give de unge et nyt og mere afklaret syn 
på deres tilknytning som borgere til det samfund, der er rammen om og giver 
mening til deres individuelle liv. Samtidig vil den bidrage aktivt til 
konsolidering af Fællesskabet ved at give begrebet borgerskab en europæisk 
drejning. De unge vil således i kraft af de opgaver, de påtager sig at udføre 
til fordel for det lokale værtssamfund, først og fremmest opleve sig selv som 
borgere i Europa. 
9.2.11. Endvidere vil det foreslåede program i kraft af de fastsatte 
aktioners beskaffenhed og de mange unge volontører, der involveres, i høj 
grad være til fordel for samfundet med hensyn til økonomisk udvikling og 
social samhørighed, idet det vil stimulere iværksætterånden, fremme 
uddannelsen, gøre de unge bedre egnet til at påtage sig et arbejde, fremme 
mobiliteten og skabe nye aktiviteter. 
9.2.12. Den europæiske volontørtjenestes aktiviteter vil gavne det 
socioøkonomiske netværk i lokalsamfundet umiddelbart (nye aktiviteter) og på 
længere sigt gennem de afledte virkninger og aktiviteter (kvantitative: 
bruttoforøgelse af aktiviteterne, kvalitative: stimulering af nye former for 
aktiviteter) , til fordel for de unge (integration på længere sigt) og for 
værtssamfundet (øget velfærd). 
9.2.13. Den europæiske volontørtjeneste har en sådan fremdrift, at den kan 
virke som en drivkraft, idet de sammenslutninger, organer, myndigheder og 
institutioner, der har etableret et partnerskab ved denne lejlighed, kan 
fortsætte deres samarbejde i forbindelse med andre projekter. En aktivitet 
inden for rammerne af den europæiske volontortjeneste kan, når den har bevist 
sin berettigelse, medføre, at der tages andre initiativer af samme slags. 
9.2.14. De forskellige foranstaltninger i programmet tager alle sigte på et 
tværnationalt samarbejde, som giver en væsentlig nytte (bl.a. sprogligt og 
interkulturelt) til de aktioner, der iværksættes af medlemsstaterne eller de 
organisationer, der beskæftiger sig med volontørtjeneste. 
&k 
20 -
9.2.15. Programmet vil ved sin store spændvidde og integrationsmålsætning 
give unge, der faktisk er udstødte (på grund af deres korte skolegang, 
manglende kvalifikationer eller lave indkomst), muligheder for mobilitet på 
europæisk plan. 
9.2.16. De iværksatte aktiviteter vil gøre de unge til det middel, der skal 
give lokalsamfundene en europæisk dimension og bringe dem sammen i et 
europæisk netværk. 
9.2.17. Den gamle volontørtjenestetradition, der lever i bedste velgående i 
visse lande, er så godt som ikke-eksisterende på europæisk plan. De af 
Kommissionen foreslåede aktiviteter er således helt nye i forhold til de 
aktiviteter, der allerede findes i hver enkelt medlemsstat, og som de vil 
supplere og forbedre ved at indføre en ny praksis og udvide horisonten. 
9.2.18. Et flerårigt volontørtjenesteprogram med en europæisk dimension vil 
udgør en platform for forsøgene på at fremme udviklingen af et europæisk 
regelsæt for unge volontører, der, som det fremgår af den forudgående 
evaluering, vil gøre det muligt at fjerne mange af hindringerne for en 
optimal udvikling af den foreslåede aktion og at udnytte hele dets 
potentiale. 
9.2.19. Den aktion, der foreslås i dette forslag til afgørelse, bygger på 
komplementariteten mellem Fællesskabets og medlemsstaternes roller, som giver 
sig udslag i et udvidet samarbejde med de kompetente myndigheder på alle 
niveauer (fællesskabsplan, nationalt, regionalt og lokalt plan). Den 
manifesterer sig også ved oprettelsen af institutionelle partnerskaber på 
lokalt og tværnationalt plan, som vil lette de initiativer, der involverer 
medlemsstater og tredjelande og disses respektive borgere. I den forudgående 
evaluering fremhæves det kraftigt, at der bør etableres sådanne partnerskaber 
og netværk for at forbedre programmets kvalitet og give såvel store som små 
organisationer og institutioner adgang til det. 
9.2.20. Fællesskabsaktionen vil kunne sikre de lokale og nationale aktioner 
en reel europæisk dimension og gøre dem mere sammenhængende. Dette gælder 
både med hensyn til fordeling af midler og med hensyn til de opnåede 
resultater. 
9.2.21. I overensstemmelse med erfaringerne fra pilotaktionens iværksættelse 
og med anbefalingerne i den forudgående evaluering er der fastsat 
retningslinjer for aktionens gennemførelse, som forener decentralisering, 
effektivitet og økonomisk udnyttelse af midler og formidlere, således at 
størstedelen af bevillingerne går direkte til de unge. 
9.2.22. Fællesskabsaktionen vil gøre det muligt at skabe en fælles pulje af 
kapital, sagkundskab, partnere og netværk (en "clearing"-mekanisme for 
projekterne og udvikling af forberedelsesmoduler) og give aktiviteternes 
pædagogiske indhold en europæisk dimension (interkulturel og sproglig 
oplæring). Aktionen vil således frembyde en klar økonomisk fordel 
(stordriftsfordel, udnyttelse af fælles midler) og pædagogisk fordel 
(international og interkulturel dimension) i forhold til medlemsstaternes 
enkeltstående initiativer på området. 
- 21 -
9.2.23. Den medfinansiering, der kræves for at iværksætte de i programmet 
"Europæisk volontørtjeneste" fastsatte aktiviteter, vil hovedsagelig finde 
sted i forbindelse med værtsprojektet. Programmet vil således kun belaste de 
nationale budgetter meget lidt. I den forudgående evaluering bemærkes det, at 
denne finansieringsmekanisme, som friholder de offentlige finanser, der i 
alle lande er præget af nedskæringer, udgør et meget positivt aspekt af det 
foreslåede program. 
9.2.24. Den tværnationale dimension i den europæiske volontørtjeneste er en 
klar fordel for forberedelsen af de unges overgang til voksenlivet i et 
samfund, der bliver stadig mere præget af internationalisering og 
globalisering. 
9.2.25. Indsatsen for at indsamle private midler og forhandlingerne om 
nedbringelse af visse omkostninger (transport, forsikring) vil blive mere 
troværdige på grund af aktionens internationale dimension. Oprettelsen af en 
fond, der skal indsamle yderligere midler, bl.a. i den private sektor (store 
europæiske virksomheder), vil kraftigt mindske den økonomiske byrde eller øge 
antallet af volontørtjenesteaktiviteter pr. år. 
9.2.26. Handlingsprogrammet "Europæisk volontørtjeneste" styrker individets 
personlige udvikling. Programmet kan på grundlag af sit almennyttige formål, 
den viden, det genererer (miljømæssig, sproglig, geografisk, historisk, 
social, faglig osv.), og de kulturelle udvekslinger, det bidrager til (mellem 
forskellige samfundsgrupper, aldersgrupper, nationaliteter osv.), beskrives 
som en global undervisningsmetode, som bygger på alle menneskets aspekter og 
fremmer den selvforståelse og forståelse af andre, der er en forudsætning for 
udøvelsen af et ansvarligt borgerskab. 
9.2.27. Den europæiske volontørtjeneste giver nemlig på samme tid en 
teoretisk og praktisk indføring i, hvad der forstås ved borgerskab. Den 
samler personer med forskellig geografisk, kulturel eller social baggrund 
omkring et fælles projekt, hvor de kan lære at være ansvarlige, selvstændige 
og solidariske. Programmet gør alle deltagere til aktører, der ser på 
samfundet med nye øjne og kan deltage aktivt i dette samfund. 
9.2.28. De aktiviteter, de unge volontører deltager i, vil gøre det muligt 
for dem: 
på det personlige plan at lære at realisere deres egne 
beslutninger, tage et ansvar, være kritiske og udvikle deres 
selvstændighed og kommunikationsevner. Der er det særlige ved den 
oplæring, der støttes af den europæiske volontørtjeneste, at den er 
ønsket og tilstræbt af de unge selv og ikke påtvinges dem mod deres 
vilje; 
- på samfundsplan at opleve solidariteten i det daglige og således 
forstå menneskernes indbyrdes afhængighed og tage hensyn til såvel 
kollektive som individuelle interesser; 
UL 
- 22 -
- på det sociale plan bedre at opfatte visse sociale behov og 
baggrunden herfor, de sociale strukturers funktion og den rolle, de 
selv spiller, samt de krav, der stilles af fagfolk med kendskab til 
de pågældende aktivitetsområder; 
- for så vidt angår den interkulturelle oplæring at forstå grænserne 
for den enkeltes traditioner og kultur, klare de forskellige 
kulturelle, sociale og økonomiske realiteter og bearbejde deres 
opfattelse af disse realiteter. 
9.2.29. Den europæiske volontørtjeneste bygger på partnerskaber mellem 
sammenslutninger, beboere i en by eller landsby, folkevalgte på lokalt plan, 
myndigheder og virksomheder. Programmet samler unge fra andre egne af verden 
om et værtsprojekt, som kan bidrage til velværet i deres nærmiljø. Det fører 
til etablering af nye partnerskaber mellem institutioner, hvilket i den 
forudgående evaluering er fremhævet som et meget væsentligt og interessant 
punkt. 
9.2.30. For så vidt angår aktiviteterne i tredjelande vil samarbejdet med GD 
I og VIII kunne gøre det muligt at øge komplementariteten og synergieffekten 
og gøre forsøg med nye former for samarbejde og volontøraktiviteter. 
9.3. Opfølgning og evaluering af aktionen 
I henhold til artikel 10 i forslaget til afgørelse om fastlæggelse af 
programmet "Europæisk volontørtjeneste" skal Kommissionen, så snart 
afgørelsen er iværksat, træffe de nødvendige foranstaltninger til opfølgning 
og løbende evaluering af programmet under hensyn til det overordnede mål og 
de specifikke mål. 
Opfølgning 
Kommissionen vil til stadighed overvåge programmets gennemførelse for at 
sikre dets effektivitet. Kommissionen vil ved denne opfølgning bl.a. tage 
hensyn til : 
de regelmæssige rapporter, de forskellige koordinationsorganer og 
institutionelle partnere skal forelægge den, 
- bidragene fra de unge selv, som er målgruppe for programmet. Det er nemlig 
bestemt, at de unge skal inddrages kraftigt i programmets opfølgning og 
evaluering på måder, der endnu ikke er fastsat, f.eks. ved at deltage i 
seminarer, gennemføre interviews, føre dagbog osv. 
I øvrigt vil den støtte, der ydes som led i støtten til de frie initiativ og 
iværksætterånden, i sagens natur (opfølgning af en volontøraktivitet), udgøre 
et middel til opfølgning af programmet (navnlig aktionstyperne 1, 2 & 3). 
Resultatindikatorer 
Følgende indikatorer, hvoraf flere anbefales i den forudgående evaluering, 
kan lægges til grund ved opfølgningen og evalueringen af programmet : 
G 
- 23 -
Output-indikatorer 
Kvantitative 
Generelle ucuciciic: 
- antal og oprindelse af de unge, der deltager i programmet 
- andel af vanskeligt stillede unge, der deltager i programmet 
- lighed mænd/kvinder 
Specifikke 
- antal og oprindelse af de unge, der deltager i hver aktionstype 
antal værtsprojekter og sendeprojekter, der er forelagt 
Kommissionen (aktionstype 1 og 2) 
- forhold mellem langvarige/kortvarige aktiviteter og aktiviteternes 
gennemsnitlige varighed (aktionstype 1 og 2) 
- forhold mellem aktiviteter inden for Fællesskabet og i tredjelande 
(aktionstype 1 og 2) 
andel af volontørtjenesteaktiviteter, der omdannes til 
initiativer/uddannelser (aktionstype 4) 
- andel af mislykkede volontørtjenesteaktiviteter (aktionstype 1, 2 & 
3) 
- andel af mislykkede støtteforanstaltninger til fremme af det frie 
initiativ og iværksætterånden (aktionstype 4) 
Kvalitative 
Generelle 
- klassificering af aktivitetssektorerne 
- geografisk fordeling af aktiviteterne; forhold mellem partnerskaber 
(nord-syd, regional tilknytning) 
Specifikke 
- kvalitet af det pædagogiske indhold (aktionstype 1, 2 & 3) 
- sproglige resultater (aktionstype 1, 2 & 3) 
- projektets nyskabende dimension (aktionstype 3 og 4) 
- fordel for værtssamfundet (aktionstype 1, 2 & 3) 
Virkningsindikatorer 
Kvantitative 
Generelle 
- andel af nye aktiviteter, der skabes af de unge selv 
- stigning i efterspørgslen fra volontørerne og i udbuddet af 
aktiviteter fra de forskellige institutionelle partnere 
Specifikke 
- andel af de unge, der har udført volontørtjeneste, som kommer i 
arbejde (aktionstype 1, 2 & 3) 
- antal af afviste ansøgninger om volontørtjeneste (aktionstype 1 og 
2) 
Cfi 
- 24 
Kvalitative 
Generelle 
- tilpasning af aktiviteterne til de individuelle behov 
udbredelse af volontørtjenesteordningen i lande uden egentlig 
tradition for sådanne ordninger 
- unges deltagelse og ansvarliggørelse 
bidrag til definition og udvikling af begrebet europæisk 
borgerskab, de forskellige .. partneres opfattelse af den europæiske 
dimension 
Specifikke 
- bidrag til lokaludviklingen (aktionstype 1, 2 & 3) 
- klassificering af de af volontøren opnåede erfaringer (aktionstype 
1, 2 & 3) 
bevarelse af den sociale fremdrift, der genereres af 
volontørtjenesten i lokalområdet, efter volontørernes afrejse 
(aktionstype 1, 2 & 3) 
- udnyttelse af de erfaringer, der opnås under volontørtjenesten 
(aktionstype 1, 2 & 3) 
udnyttelse af de erfaringer, der opnås under en 
opfølgningsaktivitet (aktionstype 4) 
- opretholdelse af tværnationale partnerskaber efter afslutningen af 
volontørtjenesten (aktionstype 1, 2, 3 & 5) 
Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? 
I afgørelsens artikel 10 hedder det, at Kommissionen i løbet af programmets 
andet år forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport, på 
grundlag af hvilken der kan fastsættes eventuelle nye retningslinjer for 
iværksættelsen og en ny finansieringsramme, der dækker programmets tre sidste 
år. Ved denne evaluering tages der ligeledes hensyn til resultaterne af 
evalueringen af pilotaktionen og den endelige evaluering af programmet 
"Ungdom for Europa". 
Som nævnt ovenfor, vil programmet således blive evalueret i løbet af det 
andet år. Kommissionens evalueringsrapport vil bl.a. bygge på en eksterne 
evaluering foretaget af et uafhængigt organ. Ved evalueringen tages der 
ligeledes hensyn til (gennem de oplysninger, der fremkommer ved en analyse af 
ovennævnte indikatorer) de unges mening (selvevaluering) og opfattelsen hos 
de forskellige personer, der er direkte involveret i projekterne 
(koordinationsorganer, institutionelle partnere), eller hos projekternes 
målgrupper (lokale myndigheder, sammenslutninger, kvarterer og landsbyer 
osv.), der har haft fordel af de unge volontørers tilstedeværelse. Ved 
evalueringen tages der ligeledes hensyn til resultaterne af en sammenligning 
mellem en gruppe unge, der har været omfattet af programmet, og en 
kontrolgruppe af unge, der ikke har været omfattet. 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION 
Den faktiske anvendelse af de nødvendige administrative ressourcer er en 
følge af Kommissionens årlige afgørelse om tildeling af ressourcer, hvori der 
- 25 -
navnlig tages hensyn til personale og yderligere bevillinger, som 
budgetmyndigheden måtte have tildelt. 
10.1 Indebærer aktionerne en forøgelse af Kommissionens personale? 
STILLINGSBESKRI­
VELSE 
Tjenestemands­
ansatte eller 
midlertidigt 
ansatte A 
B 
C 
Andre former for 
ressourcer 
| IALT 1 PERSONALE, DER 
GENNEMFØRER AKTIONEN 
Faste 
stillinger 
8 
1 
2 
11 Midlerti­
dige stil­
linger 
2 
2 HERAF 
Personale, der 
i for­
vejen er 
ansat 
8 
3 
2 
13 Ekstra 
personale 
1 • i VARIG­
HED 
fra 
1998 
fra 
1998 
10.2 De finansielle virkninger af ansættelse af ekstra personale 
(I ECU) 
B BELØB BEREGNINGSMETODE 
Tjenestemænd 
Midlertidigt ansatte 
Andre ressourcer 
(budgetpost angives) 
'"1 I 
Personale omkostningerne i relation til gennemførelse af denne aktion er dækket takket være det eksisterende 
personales indsats: 11 Tjenestemænd + 2 midlertidige ansatte (stillingsbetegnelser Al, A2, A4, A5) samlet 
1.300.000 ECU/år.) 
1 
- 26 
10.3 Stigning i andre driftsomkostninger som følge af aktionen 
(I ECU) 
BUDGETPOST BELØB BEREGNINGSMETODE 
A 2510 Udvalgsmøder 46 200 2 udvalgsmøder om året 
(2 repræsentanter pr. medlemsstat) 
IALT 125 400 
Programmet vil derudover medføre ekstraudgifter til møder (post A 2500, 3 møder om året for de nationale 
organer: 36.000 ECU på grundlag af 3x15 medlemmer x 800 ECU) og tjenesterejser (post A 1300, 3 
tjenesterejser pr. år pr. medlemsstat: 36.000 ECU på grundlag af 3x15 tjenesterejser x 800 ECU). Disse udgifter 
vil blive dækket af de eksisterende midler. 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 610 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-96-656-DA-C 
ISBN 92-78-13161-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg