Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa /* KOM/2011/0785 endelig - 2011/0370 (COD) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Den 29. juni 2011 vedtog Kommissionen et forslag til den næste flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 om et budget til virkeliggørelse af Europa 2020-strategien. I sit forslag besluttede Kommissionen, at støtte til kulturelle og kreative sektorer skulle være et væsentligt element i den næste finansielle pakke, og foreslog et enhedsrammeprogram for "Et Kreativt Europa", der forener de nuværende programmer Kultur, Media og Media Mundus og omfatter en ny finansiel facilitet for at lette adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og organisationer i de kulturelle og kreative sektorer. Denne tilgang er en anerkendelse af disse sektorers vigtige bidrag til jobskabelse og vækst, idet de udgør 4,5 % af det samlede europæiske BNP i 2008 og tegner sig for omkring 3,8 % af arbejdsstyrken[1]. Ud over deres direkte bidrag til BNP udløser de afsmittende virkninger i andre økonomiske sektorer såsom turisme og giver indhold til informations- og kommunikationsteknologierne (IKT). I en bredere forstand vil kreativitet spille en væsentlig rolle i moderne uddannelse. Kreativiteten vil være en drivkraft for innovation, iværksætteri og intelligent og bæredygtig vækst og bidrage til social integration. Medlemsstaterne støtter en lang række kulturinitiativer, hvoraf mange er omfattet af statsstøttereglerne. Men selv om disse sektorer i de seneste år har oplevet højere vækstrater end gennemsnittet i mange lande, står de over for en række fælles udfordringer og vanskeligheder, og der er potentiale for yderligere vækst i fremtiden, hvis man følger en sammenhængende strategisk tilgang, og de rette katalysatorer bliver etableret. Et Kreativt Europa-rammeprogrammet vil bidrage til Europa 2020-målene og nogle af de tilhørende flagskibe ved at løfte de kulturelle og kreative sektorers udfordringer med hensyn til opsplitning, globalisering og overgang til digital teknologi, manglende data og mangel på private investeringer. Programmet skal søge at styrke konkurrenceevnen i de kulturelle og kreative sektorer ved at fokusere stærkt på kapacitetsopbyggende foranstaltninger og støtte til tværnational udbredelse af kulturelle frembringelser. Samtidig skal det spille en vigtig rolle for overholdelsen af EU's retlige forpligtelser til at bevare og fremme kulturel og sproglig mangfoldighed. Programmet skal være en enkel, genkendelig og let tilgængelig indgang for europæiske kunstnere og kulturarbejdere, og det skal give plads til aktiviteter både i og uden for Den Europæiske Union (EU). Et enhedsrammeprogram vil give mulighed for synergieffekter og gensidig inspiration på tværs af forskellige kulturelle og kreative sektorer. EU-foranstaltninger på dette område vil sigte mod at skabe systemiske virkninger og støtte politikudvikling og vil være af særlig værdi af følgende årsager: – den tværnationale karakter af aktiviteterne og deres virkninger, som vil supplere nationale og internationale programmer og andre EU-programmer – de stordriftsfordele og den kritiske masse, som EU-støtte kan skabe, og som sikrer en løftestangseffekt i forhold til supplerende midler – tværnationalt samarbejde, der kan stimulere mere omfattende, hurtige og effektive svar på globale udfordringer og har langsigtede systemiske virkninger for sektoren – opnåelse af mere lige vilkår i Europas kulturelle og kreative sektorer ved at tage hensyn til lande med lavere produktionskapacitet og/eller lande eller regioner med et begrænset geografisk område og sprogområde. Programmet skal specifikt være målrettet behov hos de kulturelle og kreative sektorer, der sigter mod at udfolde sig ud over nationale grænser, og have en stærk forbindelse til fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed, så det kan supplere andre EU-programmer såsom strukturfondsstøtte til investering i de kulturelle og kreative sektorer, restaurering af kulturarven, kulturel infrastruktur og kulturelle tjenesteydelser, digitaliseringsfonde for kulturarven og instrumenter for eksterne forbindelser. Endvidere vil det bygge på erfaringer og succes med eksisterende brands som Media og de europæiske kulturhovedstæder. 2. RESULTATER AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER 2.1. Høring og ekspertrådgivning Der blev afholdt en offentlig høring om kulturprogrammets fremtid mellem den 15. september og den 15. december 2010. Et betydeligt antal organisationer indsendte også separate oplæg. Med næsten 1 000 svar (589 fra enkeltpersoner og 376 fra organisationer og offentlige myndigheder) var det en god stikprøve til fremtidig analyse. Ved onlinehøringen blev der stillet en række spørgsmål på grundlag af resultaterne af den foreløbige evaluering. Et sammendrag af resultaterne blev offentliggjort i juni 2011[2]. Onlinehøringen blev fulgt op af et offentligt høringsmøde den 16. februar 2011 i Bruxelles med deltagelse af over 550 mennesker, hvoraf mange repræsenterede europæiske kulturorganisationer[3]. Ud over resultaterne af de offentlige høringer har Kommissionen inddraget den foreløbige evaluering af det nuværende program, der blev foretaget i 2010[4], tilbagemeldinger på Kommissionens grønbog "Frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale" (hvor der indkom omkring 350 svar), resultater af uafhængige undersøgelser samt anbefalinger fra eksperter i forbindelse med den åbne koordinationsmetode for kultur og en struktureret dialog med sektoren i perioden 2008-2010. Disse forskellige kilder fremhævede kulturprogrammets mange fordele, men afdækkede også områder, der kunne forbedres og forenkles. Et element, der navnlig kom frem, var behovet for at revidere målsætningerne i lyset af Europa 2020-strategien og EU's retlige og moralske forpligtelser til at bevare og fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed. Endvidere var der kraftig opbakning til det bidrag, programmet kan yde til styrkelsen af den kulturelle sektor gennem faglig udvikling og kapacitetsopbygning for kunstnere/kulturelle aktører i en international sammenhæng og fremme af den tværnationale udbredelse af kulturelle frembringelser, herunder bevægelighed for udøvende kunstnere og kulturarbejdere. Der var også tilslutning til prioriteringer af mere social art, bl.a. udvidelse af dårligt stillede gruppers adgang til kultur og deltagelse i kultur (social integration). Desuden blev kulturelle og kreative SMV'ers problemer med at få adgang til finansiering gentagne gange understreget. Kommissionen iværksatte en onlinehøring om Media 2007-programmets fremtid fra september til november 2010. 2 586 respondenter deltog i Kommissionens offentlige onlinehøring[5]. De repræsenterer en bred vifte af interessenter i den europæiske audiovisuelle sektor fra mange medlemsstater og andre europæiske lande. Onlinehøringen afslørede, at de vigtigste prioriteter for det fremtidige program, som respondenterne ser det, navnlig er: nye teknologier, manglerne i uddannelsen, opsplitning, støtteregler, mediekendskab og kvoter for europæiske værker. En særskilt onlinehøring om fremtiden for Media Mundus-programmet fandt sted fra marts til udgangen af maj 2011. Kommissionen modtog 367 svar fra 51 lande[6]. 86 % af svarene blev fremsendt af fagfolk fra medlemsstaterne. Interessenter, der deltog i Media Mundus-høringen, prioriterede aktioner til at fremme koproduktioner, dvs. støtte til koproduktionsmarkederne og internationale koproduktionsfonde. Interessenterne bakkede også kraftigt op om efter- og videreuddannelse. En offentlig høring om Media og Media Mundus fandt sted den 18. marts 2011 i Bruxelles[7], hvor næsten 250 interessenter såsom filmskabere, producenter, distributører, filminstruktører, udstillere, filmfonde osv. fremlagde deres synspunkter og diskuterede programmernes fremtid. Yderligere 900 mennesker fulgte med via en direkte transmission. De vigtigste resultater af høringen var: I de 20 år, Media har eksisteret, har programmet bidraget til i væsentlig grad at ændre Europas audiovisuelle landskab, de fleste europæiske film ville ikke være blevet set uden for deres hjemland uden Media-støtte, de europæiske animationsindustrier spiller nu en meget vigtig rolle på verdensmarkederne, og Media har en væsentlig betydning for udviklingen af europæiske koproduktioner. Imidlertid står sektoren nu over for store udfordringer og muligheder som følge af digitalisering og globalisering, og der vil være brug for støtte, så sektoren kan udvikle nye forretningsmodeller og drage fordel af de markedsbetingelser, der er ved at ændre sig. Det vil være meget vigtigt at støtte projekter på tværs af værdikæden og fokusere mere på publikumsopbygning, branding og filmkundskab. Kommissionen har også nedsat en række fokusgrupper med deltagelse af audiovisuelle interessenter for yderligere at udforske holdninger til programmet og har afholdt konferencer og møder med forskellige aktører i forbindelse med filmfestivalerne i Rotterdam, Berlin og Cannes i 2011. Et antal supplerende målrettede høringer blev afholdt med sigte på det afdækkede problem vedrørende adgang til finansiering med deltagelse af mange forskellige grupper af interessenter fra den audiovisuelle sektor samt musik-, forlags- og videospilsektorerne. Disse høringer involverede også EIB-Gruppen (Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond) og finansinstitutioner. Den 3. maj 2011 afholdt Kommissionen et seminar om fremme af kulturelle og kreative SMV'ers adgang til finansiering, der samlede repræsentanter fra europæiske finansinstitutioner inden for finansiering til SMV'er i de kulturelle og kreative sektorer, virksomheder fra disse sektorer og eksperter, som har arbejdet med spørgsmålet om adgang til finansiering på dette område. Tilbagemeldingerne fra alle disse høringer blev grundigt overvejet af Kommissionen og brugt i udarbejdelsen af både konsekvensanalyserapporterne og udformningen af det fremtidige program. 2.2. Konsekvensanalyse Tre konsekvensanalyser har bidraget til dette forslag, nemlig én om fortsættelse af det nuværende kulturprogram, en fælles konsekvensanalyse om de nuværende Media- og Media Mundus-programmer og en separat konsekvensanalyse om oprettelse af en finansiel facilitet for de kulturelle og kreative sektorer. Konsekvensanalyserne om Kultur og Media viser fire fælles problemer for de kulturelle og kreative sektorer, som vil skulle løses på EU-niveau for at opnå de ønskede virkninger. Det første er det opsplittede marked, der skyldes Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed, som fører til, at disse sektorer i al væsentlighed er splittet op efter nationale og sproglige grænser og mangler kritisk masse. I øjeblikket fører det til en tværnational udbredelse af værker og bevægelighed for kunstnere og branchefolk, der ligger under det optimale, samt geografiske ubalancer. Det begrænser også forbrugernes valgmuligheder og adgang til europæiske kulturelle frembringelser. Det andet er behovet for, at sektorerne tilpasser sig virkningerne af globaliseringen og overgangen til digital teknologi. Globaliseringen har tendens til at øge udbudskoncentrationen blandt et begrænset antal større aktører, hvilket udgør en trussel mod den kulturelle og sproglige mangfoldighed. Overgangen til digital teknologi har en enorm virkning på den måde, hvorpå kulturelle varer fremstilles, forvaltes, formidles, tilgås, forbruges og værdisættes, som både giver muligheder og udfordringer, og tværnationale tilgange og løsninger ville gavne sektoren. Det tredje er manglen på sammenlignelige data om den kulturelle sektor på europæisk og nationalt plan. Det har konsekvenser for koordineringen af politikker i Europa, som kan være en nyttig drivkraft for den nationale udvikling af politikker og systemiske ændringer med lave omkostninger for EU-budgettet og med fuld respekt for nærhedsprincippet. Det fjerde er de vanskeligheder, kulturelle og kreative SMV'er har med at få adgang til finansiering. Det skyldes, at mange af deres aktiver er af immateriel art, f.eks. ophavsret, hvilket normalt ikke afspejles i regnskaberne (i modsætning til patenter). Det skyldes også det forhold, at kulturelle frembringelser i modsætning til andre industrielle projekter generelt ikke masseproduceres, idet hver bog, opera, teaterstykke, film og videospil er en unik prototype, og virksomheder er normalt projektbaserede. Efter en vurdering af flere muligheder er konklusionen på begge, at en sammenlægning af Kultur, Media og Media Mundus og en ny finansiel facilitet i et fælles rammeprogram vil være fordelagtig sammenlignet med alle andre muligheder, der er overvejet, med hensyn til at nå de nødvendige mål, den nødvendige effektivitet, omkostningseffektivitet (resultat pr. udbetalt euro) og sammenhæng. 3. FORSLAGETS JURIDISKE INDHOLD Retsgrundlaget for dette program er artikel 166, 167 og 173 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). EU's aktioner inden for erhvervsuddannelse er fastsat i artikel 166. EU's kompetencer på kulturområdet fastsættes i artikel 167, hvori der opfordres til, at EU bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den nationale og regionale mangfoldighed respekteres og samtidig fremhæves den fælles kulturarv og, om nødvendigt, støttes og udbygges medlemsstaternes indsats på dette område. Det fastsættes i artikel 173 i TEUF, at Unionen og medlemsstaterne sørger for, at de nødvendige betingelser for udviklingen af EU-industriens konkurrenceevne er til stede og herunder træffer foranstaltninger til at fremme et klima, der er gunstigt for initiativer og udvikling af virksomheder. Endvidere anerkendes det i artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, at det indre marked og den økonomiske vækst skal ledsages af respekt for EU's kulturelle og sproglige mangfoldighed. Det hedder i EU's charter om grundlæggende rettigheder (artikel 22), at Unionen respekterer kulturel og sproglig mangfoldighed. Endelig anerkendes Unionens mandat i international lovgivning, i UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, som er en del af Fællesskabets acquis. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Det samlede budget for aktionerne (2014-2020) beløber sig til 1,801 mia. EUR (løbende priser). 5. FAKULTATIVE ELEMENTER Det foreslåede program består af en ramme med tre delprogrammer: – et tværfagligt delprogram rettet mod alle kulturelle og kreative sektorer med en finansiel facilitet og støtte til tværnationalt politiksamarbejde og nyskabende tværfaglige aktioner – et kulturdelprogram rettet mod de kulturelle og kreative sektorer – et Media-delprogram rettet mod den audiovisuelle sektor. Den vejledende budgetbevilling vil være 15 % for det tværfaglige delprogram, 30 % for kulturdelprogrammet og 55 % for Media-delprogrammet. Programmets generelle mål vil være (i) at bevare og fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed i Europa og (ii) at styrke sektorens konkurrenceevne. Dermed vil det bidrage til EU 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer. De specifikke mål er følgende: – at støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet til at operere tværnationalt, bl.a. ved at styrke relationer og netværk mellem aktørerne – at fremme den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører og nå nye brugere i og uden for Europa – at styrke de kulturelle og kreative sektorers finansielle kapacitet – at støtte tværnationalt politiksamarbejde for at fremme politikudvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller. Hvert delprogram skal specificere sine egne prioriteringer og foranstaltninger og samtidig prioritere projekter med en systemisk virkning på sektorerne, f.eks. gennem støtte til nye forretningsmodeller, netværksopbygning og udveksling af knowhow, især om de pågældende sektorers overgang til digital teknologi og globalisering. Et andet vigtigt nyt mål bliver at øge interessen for europæiske værker gennem støtte til publikumsopbyggende aktiviteter. Den internationale dimension af Et Kreativt Europa bliver integreret gennem følgende foranstaltninger: – mulighed for deltagelse af tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, som har en førtiltrædelsesstrategi, EØS-lande, lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik, og Schweiz – mulighed for bilateralt samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer – specifikke aktioner målrettet internationale branchefolk (integration af Media Mundus). 6. FORENKLING Der er allerede gennemført en lang række forenklinger af forvaltningen af de eksisterende Kultur- og Media-programmer, men der vil imidlertid blive gennemført yderligere forbedringer inden for rammerne af Et Kreativt Europa. Der skal generelt gøres større brug af finansiering efter takst, afgørelser om tilskud og partnerskabsrammeaftaler, elektronisk ansøgning og rapportering for alle aktioner og en elektronisk portal for at reducere papirarbejdet for ansøgere og støttemodtagere. Antallet af instrumenter og indkaldelser af forslag, som forvaltes af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur under kulturdelprogrammet, skal forenkles ved at reducere de ni hovedkategorier til fire. Driftstilskuddene, der har givet anledning til forvirring blandt ansøgere og støttemodtagere, skal afskaffes til fordel for projekttilskud. Den finansielle facilitet vil medføre forbedret anvendelse af EU-midlerne gennem optimal udnyttelse af disse og videreanvendelse af revolverende fonde, hvorved Kommissionen kan opnå større effektivitet end med de traditionelle tilskud. En anden væsentlig forenklingsforanstaltning bliver sammenlægningen af de to informationsnetværk med henblik på at skabe stordriftsfordele og større gennemsigtighed for offentligheden ved kun at have ét EU-indgangspunkt, nemlig Et Kreativt Europa-kontorerne. Oprettelsen af ét enkelt programudvalg vil også bidrage til en mere omkostningseffektiv og strømlinet forvaltning af programmet, ikke blot i form af reducerede gennemførelsesomkostninger, men også gennem større effektivitet med større synergier mellem relevante politikker og sektorer til følge. 2011/0370 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 167, stk. 5, første led, artikel 173, stk. 3, og artikel 166, stk. 4, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af forslaget til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) Traktaten tager sigte på en stadig snævrere union mellem de europæiske folk og pålægger EU blandt andet at bidrage til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet den respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig sørger for, at de nødvendige betingelser for EU-industriens konkurrenceevne er til stede. I den henseende støtter og supplerer EU, hvor det er nødvendigt, medlemsstaternes indsats for at respektere den kulturelle og sproglige mangfoldighed, styrke konkurrenceevnen i de kulturelle og kreative sektorer i Europa og lette tilpasningen til ændringer i disse sektorer, navnlig gennem erhvervsuddannelse. (2) EU-støtten til de kulturelle og kreative sektorer bygger på erfaringerne fra følgende programmer og aktioner: Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF af 12. december 2006 om oprettelse af kulturprogrammet (2007-2013)[8], Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1718/2006/EF af 15. november 2006 om et støtteprogram for den europæiske audiovisuelle sektor (Media 2007)[9], Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1041/2009/EF af 21. oktober 2009 om oprettelse af et program for audiovisuelt samarbejde med branchefolk fra tredjelande (Media Mundus 2011-2013)[10], Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1622/2006/EF[11] af 24. oktober 2006 om en fællesskabsaktion vedrørende Den Europæiske Kulturhovedstad 2007-2019 og afgørelse nr. xy/2011[12] (det europæiske kulturarvsmærke). (3) I den "europæiske kulturdagsorden i en stadig mere globaliseret verden"[13], som Rådet tilsluttede sig i en resolution af 16. november 2007[14], fastsættes målene for EU's fremtidige aktiviteter for de kulturelle og kreative sektorer. Den sigter mod at fremme kulturel mangfoldighed og tværkulturel dialog, at fremme kulturen som katalysator for kreativitet inden for rammerne af vækst og job og at fremme kulturen som et afgørende element i EU's eksterne forbindelser. (4) I henhold til EU's charter om grundlæggende rettigheder, navnlig artikel 11 og 21, yder de kulturelle og kreative sektorer et vigtigt bidrag til bekæmpelsen af alle former for forskelsbehandling, herunder racisme og fremmedhad, og er en vigtig platform for ytringsfrihed. Artikel 22 indeholder en forpligtelse til at respektere kulturel og sproglig mangfoldighed. (5) UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed, der trådte i kraft den 18. marts 2007, og som EU er part i, sigter mod at styrke internationalt samarbejde, herunder internationale aftaler om fælles produktion og distribution, og solidaritet for at fremme alle landes kulturelle udtryksform. (6) EU har været medlem af Verdenshandelsorganisationen (WTO) siden den 1. januar 1995 og skal derfor generelt overholde forpligtelserne i WTO-aftalerne. (7) I meddelelsen fra Europa-Kommissionen[15] om den europæiske strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (Europa 2020-strategien) defineres en strategi, som sigter mod at omdanne EU til en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi, der sikrer høj beskæftigelse, produktivitet og social samhørighed. I denne strategi bemærkede Kommissionen, at EU har brug for at skabe mere attraktive rammebetingelser for innovation og kreativitet, bl.a. gennem vækstincitamenter til videnbaserede virksomheder og bedre adgang til finansiering for kulturelle og kreative sektorer. (8) EU-støtten til de kulturelle og kreative sektorer bygger på de betydelige erfaringer fra Kultur-, Media- og Media Mundus-programmerne. Disse programmer var genstand for regelmæssig overvågning og eksterne evalueringer, og der blev afholdt offentlige høringer om deres fremtid. (9) Det fremgår af disse overvågninger, evalueringer og offentlige høringer, at Kultur-, Media- og Media Mundus-programmerne spiller en meget vigtig rolle for beskyttelse og fremme af Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed, og at de er relevante for de kulturelle og kreative sektorers behov, men også at målene for ethvert nyt program bør tilpasses Europa 2020-målene. Det fremgår også af disse evalueringer og høringer samt af forskellige uafhængige undersøgelser, især undersøgelsen om de kulturelle og kreative industriers iværksætterdimension, at de kulturelle og kreative sektorer står over for fælles udfordringer, nemlig et stærkt opsplittet marked, virkningerne af overgangen til digital teknologi og globaliseringen, vanskeligheder med at få adgang til finansiering og mangel på sammenlignelige data, som alle kræver, at der gøres en indsats på EU-niveau. (10) De europæiske kulturelle og kreative sektorer er i sagens natur splittet op efter nationale og sproglige grænser. På den ene side fører opsplitningen til et kulturelt forskelligartet og stærkt uafhængigt kulturelt landskab, der giver stemme til de forskellige kulturelle traditioner, som udgør mangfoldigheden i vores europæiske arv. På den anden side fører opsplitningen til en begrænset tværnational udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører i og uden for Unionen, der ligger under det optimale, til geografiske ubalancer og – som følge heraf – til begrænsede valgmuligheder for forbrugerne. (11) Overgangen til digital teknologi har en enorm virkning på den måde, hvorpå kulturelle og kreative varer og tjenesteydelser fremstilles, formidles, tilgås, forbruges og værdisættes. Disse ændringer giver store muligheder for de kulturelle og kreative sektorer i Europa. Lavere distributionsomkostninger, nye distributionskanaler og nye muligheder for nicheprodukter kan lette adgangen og øge udbredelsen på verdensplan. Med henblik på at gribe disse muligheder og tilpasse sig digitaliseringen og globaliseringen må de kulturelle og kreative sektorer udvikle nye kvalifikationer og kræve bedre adgang til finansiering til opgradering af udstyr, udvikle nye produktions- og distributionsmetoder og tilpasse deres forretningsmodeller. (12) De nuværende distributionsmetoder understøtter filmfinansieringssystemet. Der er imidlertid et stigende behov for at fremme nye, attraktive, lovlige onlinetilbud og for at tilskynde til innovation. Det er derfor vigtigt at fremme nye distributionsmetoders fleksibilitet for at nye forretningsmodeller kan opstå. (13) En af de største udfordringer for de kulturelle og kreative sektorer, især små aktører, bl.a. små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og mikrovirksomheder, er deres problemer med at få adgang til de midler, de har brug for til at finansiere deres aktiviteter, skabe vækst, fastholde deres konkurrenceevne eller blive internationale. Mens det er en fælles udfordring for SMV'er generelt, er situationen væsentligt vanskeligere i de kulturelle og kreative sektorer, fordi mange af deres aktiver er af immateriel art, på grund af deres aktiviteters prototypeprofil, den manglende investeringsparathed hos aktører i sektorerne samt de finansielle institutioners utilstrækkelige investeringsvillighed. (14) Pilotprojektet "European Creative Industries Alliance" (alliance mellem de kreative industrier i Europa) er et tværfagligt politisk initiativ, der primært støtter de kreative industrier på politisk plan. Det sigter mod at udnytte yderligere midler til de kreative industrier optimalt og stimulere andre industriers og sektorers efterspørgsel på de kreative industriers tjenesteydelser. Nye værktøjer til bedre støtte for innovation i kreative industrier vil blive afprøvet og optimeret, således at de kan indgå i en politiklæringsplatform for europæiske, nationale og regionale interessenter. (15) Der er behov for at samle de enkelte aktuelle EU-programmer for de kulturelle og kreative sektorer i et fælles omfattende rammeprogram for mere effektivt at støtte kulturelle og kreative aktører med at udnytte de muligheder, overgangen til digital teknologi og globalisering giver, og hjælpe dem med at løse de problemer, som i øjeblikket fører til markedsopsplitning. For at være effektivt bør der i programmet tages hensyn til delsektorernes specifikke art, deres forskellige målgrupper og deres særlige behov gennem skræddersyede tilgange med uafhængige delprogrammer. (16) Den europæiske kulturhovedstad og det europæiske kulturarvsmærke hjælper med til at forstærke følelsen af at tilhøre et fælles kulturområde og bidrager til at styrke værdien af kulturarv. Der bør sikres finansiering til disse to EU-aktioner. (17) Deltagelse i programmet vil være åben for tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der har en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er oprettet i medfør af de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende aftaler, for EFTA-lande, der har tiltrådt EØS-aftalen, og for lande i det europæiske naboskabsområde i overensstemmelse med de procedurer, der er defineret i disses landes rammeaftaler for deres deltagelse i EU-programmer. Det Schweiziske Forbunds deltagelse er underlagt særlige aftaler. (18) Programmet bør endvidere være åbent for bilaterale og multilaterale samarbejdsaktioner med andre tredjelande på grundlag af nærmere definerede supplerende bevillinger. (19) Samarbejdet mellem programmet og internationale organisationer på det kulturelle og audiovisuelle område såsom UNESCO, Europarådet og især Eurimages, OECD og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) skal udvikles. (20) Det er nødvendigt at sikre europæisk merværdi af alle aktioner, der gennemføres inden for programmets rammer, komplementaritet med medlemsstaternes aktiviteter og overholdelse af artikel 167, stk. 4, i traktaten samt andre EU-aktiviteter, navnlig inden for uddannelse og forskning og innovation, industri- og samhørighedspolitik samt turisme og eksterne forbindelser. (21) I denne forordning fastlægges der for hele programmets varighed en samlet finansieringsramme som omhandlet i punkt [17] i den interinstitutionelle aftale af XX/YY/201Z mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetsamarbejde og forsvarlig økonomisk forvaltning, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure. (22) I overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer, overdrog Kommissionen i 2009 gennemførelsesopgaver i forbindelse med forvaltning af programmet for fællesskabsaktioner inden for uddannelse, audiovisuelle medier og kultur til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur. Kommissionen kan derfor på grundlag af en cost-benefit-analyse anvende et eksisterende forvaltningsorgan til gennemførelse af Kreativt Europa-programmet 2014-2020 som fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EU-programmer. (23) Med hensyn til programmets gennemførelse bør de kulturelle og kreative sektorers specifikke karakter tages i betragtning, og man bør især være opmærksom på at sikre, at de administrative og finansielle procedurer forenkles. (24) Med hensyn til Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og med hensyn til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) bør der udarbejdes og gennemføres passende foranstaltninger for at forebygge svig og for at inddrive midler, som er tabt eller er blevet udbetalt eller anvendt uretmæssigt. (25) Som anført i Kommissionens rapport om virkningerne af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelser om ændring af lovgrundlaget for EU-programmerne inden for områderne livslang læring, kultur, ungdom og medborgerskab af 30. juli 2010 har den omfattende afkortning af fristerne i forvaltningsprocedurerne øget programmernes effektivitet. Denne type forenkling bør fortsættes. (26) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette program bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser, som bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser[16]. (27) I overensstemmelse med principperne for resultatafhængig vurdering bør procedurerne for overvågning og evaluering af programmet omfatte detaljerede årsberetninger og henvise til de specifikke, målbare, realiserbare, relevante og tidsbundne mål og indikatorer, der er fastsat i denne forordning. (28) EU's finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger under hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert og efter omstændighederne med sanktioner. (29) Der bør fastlægges regler for overgangen fra Kultur 2007-, Media 2007- og Media Mundus-programmerne til det program, der oprettes med denne forordning. (30) På baggrund af de foreslåede aktioners tværnationale og internationale karakter kan målene for denne forordning ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene. På grund af disse aktioners omfang og forventede virkninger kan tværnationale resultater bedre opnås gennem en indsats på EU-plan. EU kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at støtte opfyldelsen af målene om at bevare og fremme kulturel og sproglig mangfoldighed i Europa og styrke de kulturelle og sproglige sektorers konkurrenceevne fra 1. januar 2014 til 31. december 2020 ‑ VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I Generelle bestemmelser Artikel 1 Formål Med denne forordning oprettes programmet Et Kreativt Europa til støtte for de europæiske kulturelle og kreative sektorer (i det følgende benævnt "programmet") for perioden 1. januar 2014 til 31. december 2020. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: 1. "kulturelle og kreative sektorer": alle sektorer, hvis aktiviteter er baseret på kulturelle værdier og/eller kunstneriske og kreative udtryksformer, hvad enten disse aktiviteter er markeds- eller ikke-markedsorienterede, og uanset hvilken type struktur der gennemfører dem. Disse aktiviteter omfatter skabelse, fremstilling, formidling og bevarelse af varer og tjenesteydelser, som giver kulturelle, kunstneriske eller kreative udfoldelser konkret form, samt funktioner i tilknytning hertil som undervisning, forvaltning eller regulering. De kulturelle og kreative sektorer omfatter navnlig arkitektur, arkiver og biblioteker, kunsthåndværk, audiovisuelle værker (såsom film, tv, videospil og multimedier), kulturarv, design, festivaler, musik, udøvende kunstarter, forlagsvirksomhed, radio og visuelle kunstarter 2. "aktør": branchefolk, en organisation, en virksomhed eller en institution, der er aktiv i de kulturelle og kreative sektorer 3. "finansielle formidlere": finansielle institutioner, der stiller eller har planer om at stille lånefaciliteter eller supplerende ekspertise vedrørende de kulturelle og kreative sektorer til rådighed. Artikel 3 Europæisk merværdi 1. Programmet støtter kun de aktioner og aktiviteter, der giver en potentiel europæisk merværdi og bidrager til at nå målene i Europa 2020-strategien og dens flagskibsinitiativer. 2. Europæisk merværdi sikres især gennem: a) den tværnationale karakter af aktiviteterne og deres virkninger, som vil supplere nationale og internationale programmer og andre EU-programmer b) de stordriftsfordele og den kritiske masse, som EU-støtte skaber, og som sikrer en løftestangseffekt i forhold til supplerende midler c) tværnationalt samarbejde, der stimulerer mere omfattende, hurtige og effektive svar på globale udfordringer, og som skaber langsigtede systemiske virkninger for sektorerne d) opnåelse af mere lige vilkår i Europas kulturelle og kreative sektorer ved at tage hensyn til lande med lav produktionskapacitet og/eller lande eller regioner med et begrænset geografisk område og sprogområde. Artikel 4 Programmets generelle mål Programmets generelle mål er følgende: a) at sikre bevarelse og fremme af Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed b) at styrke de kulturelle og kreative sektorers konkurrenceevne med henblik på at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Artikel 5 Programmets specifikke mål Programmets specifikke mål er følgende: a) at støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorers evne til at operere tværnationalt b) at fremme den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører og nå nye brugere i og uden for Europa c) at styrke den finansielle kapacitet hos de kulturelle og kreative sektorer og især små og mellemstore virksomheder og organisationer d) at støtte tværnationalt politiksamarbejde for at fremme politikudvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller. Artikel 6 Programmets struktur Programmet består af følgende delprogrammer: a) et tværfagligt delprogram rettet mod alle kulturelle og kreative sektorer b) et kulturdelprogram rettet mod de kulturelle og kreative sektorer c) et Media-delprogram rettet mod den audiovisuelle sektor. KAPITEL II Det tværfaglige delprogram Artikel 7 Facilitet for de kulturelle og kreative sektorer 1. Kommissionen opretter en facilitet, der er målrettet de kulturelle og kreative sektorer, og som forvaltes inden for rammerne af et EU-gældsinstrument for små og mellemstore virksomheder. Faciliteten har følgende prioriteringer: a) at lette adgangen til finansiering for små og mellemstore virksomheder og organisationer i de kulturelle og kreative sektorer i Europa b) med sigte herpå at forbedre finansielle institutioners evne til at vurdere kulturelle og kreative projekter, herunder teknisk bistand og netværksforanstaltninger. 2. Prioriteringerne gennemføres som defineret i bilag I. Artikel 8 Tværnationalt politiksamarbejde Med henblik på at fremme politikudvikling, innovation, publikumsopbygning og forretningsmodeller i de kulturelle og kreative sektorer gennemfører Kommissionen følgende støtteforanstaltninger for tværnationalt politiksamarbejde: a) tværnational udveksling af erfaringer og knowhow om nye forretningsmodeller, peerlæringsaktiviteter og netværkssamarbejde blandt kulturaktører og beslutningstagere vedrørende udvikling af de kulturelle og kreative sektorer b) markedsdata, undersøgelser, prognose- og jobværktøjer, evalueringer, politikanalyse og støtte til statistiske undersøgelser c) gebyr for medlemskab af Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område for at udvikle dataindsamling og analyse i de kulturelle og kreative sektorer d) afprøvning af nye og tværfaglige erhvervsstrategier for finansiering, distribution og værdiansættelse af skabelse e) konferencer, seminarer og politisk dialog, bl.a. inden for området kultur- og mediekundskab f) støtte til de nationale medlemmer af netværket af Et Kreativt Europa-kontorer i forbindelse med følgende opgaver: – fremme Et Kreativt Europa-programmet på nationalt plan – bistå de kulturelle og kreative sektorer med hensyn til Et Kreativt Europa-programmet og tilvejebringe information om de forskellige typer af støtte, der er tilgængelige i henhold til EU-politikken – fremme grænseoverskridende samarbejde mellem branchefolk, institutioner, platforme og netværk i de kulturelle og kreative sektorer – støtte Kommissionen ved at yde bistand med hensyn til kulturelle og kreative sektorer i medlemsstaterne, f.eks. gennem levering af data om disse sektorer – støtte Kommissionen med at sikre god kommunikation og formidling af programmets resultater og virkninger. KAPITEL III Kulturdelprogrammet Artikel 9 Kulturdelprogrammets prioriteringer 1. Prioriteringerne inden for styrkelse af sektorens kapacitet er følgende: a) at støtte aktioner, der giver aktørerne færdigheder og knowhow, som fremmer tilpasningen til digitale teknologier, herunder afprøvning af nye tilgange til publikumsopbygning og forretningsmodeller b) at støtte aktioner, der gør aktørerne i stand til at internationalisere deres karrierer i og uden for Europa c) at yde støtte til at styrke europæiske aktører og internationale kulturnetværk med henblik på at lette adgangen til faglige muligheder. 2. Prioriteringerne inden for fremme af tværnational udbredelse er følgende: a) at støtte international turnévirksomhed, arrangementer og udstillinger b) at støtte udbredelsen af europæisk litteratur c) at støtte publikumsopbygning som et middel til at stimulere interessen for europæiske kulturelle frembringelser. Artikel 10 Støtteforanstaltninger i kulturdelprogrammet Kulturdelprogrammet yder støtte til følgende foranstaltninger: a) samarbejdsforanstaltninger, der samler aktører fra forskellige lande for at gennemføre aktiviteter i enkeltsektorer eller på tværs af sektorerne b) aktiviteter, der gennemføres af europæiske organer med deltagelse af netværk af aktører fra forskellige lande c) aktiviteter, der gennemføres af organisationer, som sørger for en europæisk pr-platform for udvikling af nye talenter og stimulerer udbredelsen af kunstnere og værker med en systemisk effekt i stor målestok d) støtte til litterær oversættelse e) særlige aktioner med det formål at opnå større synlighed for de europæiske kulturers rigdom og mangfoldighed og stimulere interkulturel dialog og gensidig forståelse, f.eks. gennem europæiske kulturpriser, det europæiske kulturarvsmærke og de europæiske kulturhovedstæder. KAPITEL IV Media-delprogrammet Artikel 11 Media-delprogrammets prioriteringer 1. Prioriteringerne inden for styrkelse af sektorens kapacitet er følgende: a) at lette erhvervelsen af kvalifikationer og udviklingen af netværk og især at fremme anvendelsen af digitale teknologier for at sikre tilpasning til markedsudviklingen b) at øge audiovisuelle aktørers evne til at udvikle audiovisuelle værker med potentiale til at kunne udbredes i og uden for Europa og at lette europæiske og internationale koproduktioner, bl.a. med tv-stationer c) at fremme udvekslinger mellem virksomheder ved at lette audiovisuelle aktørers adgang til markeder og erhvervsværktøjer, så de kan øge deres projekters synlighed på europæiske og internationale markeder. 2. Prioriteringerne inden for fremme af tværnational udbredelse er følgende: a) at støtte biografdistribution gennem tværnational markedsføring, branding, distribution og udstilling af audiovisuelle projekter b) at støtte tværnational markedsføring og distribution på onlineplatforme c) at støtte publikumsopbygning som et middel til at stimulere interessen for audiovisuelle værker, især gennem pr, events, filmkundskab og festivaler d) at fremme nye distributionsmetoders fleksibilitet for at nye forretningsmodeller kan opstå. Artikel 12 Støtteforanstaltninger i Media-delprogrammet Media-delprogrammet yder støtte til følgende foranstaltninger: a) støtte til udvikling af et omfattende tilbud om erhvervelse af nye kvalifikationer, videndeling og netværksinitiativer b) støtte til audiovisuelle aktører for at udvikle europæiske audiovisuelle værker med øget potentiale til grænseoverskridende udbredelse c) støtte til aktiviteter med det formål at lette europæiske og internationale koproduktioner, bl.a. tv d) lette adgangen til professionelle audiovisuelle handelsarrangementer og markeder og anvendelsen af onlineerhvervsværktøjer i og uden for Europa e) oprette støtteordninger for distribution af europæiske film uden for produktionslandet på alle platforme og for internationale salgsaktiviteter f) lette udbredelsen af europæiske film på verdensplan og af internationale film i Europa på alle platforme g) støtte til et europæisk netværk for biografejere, der foreviser en betydelig andel europæiske film uden for produktionslandet, bl.a. integration af digitale teknologier h) støtte til initiativer, der viser og fremmer en mangfoldighed af europæiske audiovisuelle værker i) støtte til aktiviteter, der sigter mod at øge publikums viden og interesse j) støtte til innovative aktioner, der afprøver nye forretningsmodeller og værktøjer på områder, som sandsynligvis vil blive påvirket af indførelsen og anvendelsen af digitale teknologier. KAPITEL V Resultater og formidling Artikel 13 Sammenhæng og komplementaritet 1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der er overordnet sammenhæng og komplementaritet med: a) relevante EU-politikker, navnlig på områderne for uddannelse, beskæftigelse, sundhed, forskning og innovation, erhvervsliv, turisme, retlige anliggender og udvikling b) andre relevante EU-finansieringskilder inden for kultur- og mediepolitik, navnlig Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, forsknings- og innovationsprogrammer samt de finansielle instrumenter vedrørende retlige anliggender og medborgerskab, eksterne samarbejdsprogrammer og førtiltrædelsesinstrumenter. Der er især vigtigt at skabe gennemførelsessynergier mellem programmet og de nationale og regionale strategier for intelligent specialisering. 2. Denne forordning finder anvendelse og gennemføres under hensyntagen til EU's internationale forpligtelser. Artikel 14 Overvågning og evaluering 1. Kommissionen sikrer regelmæssig overvågning og ekstern evaluering af Et Kreativt Europa-programmet i forhold til nedenstående resultatindikatorer. Der skal tages hensyn til, at den supplerende virkning af andre aktiviteter på EU-plan og nationalt plan, som påvirker de kulturelle og kreative sektorer, afgør, om resultaterne nås: a) Indikatorer for de generelle mål, der er fastsat i artikel 4: – sektorernes andel af beskæftigelsen og andel af BNP – andelen af personer, der angiver, at de har adgang til europæiske kulturelle værker. b) Indikatorer for de specifikke mål, der er fastsat i artikel 5: For så vidt angår målet om at støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorer i artikel 5, litra a): – internationalisering af kulturelle aktører og antal tværnationale partnerskaber, der oprettes – antal læringserfaringer etableret for kunstnere/kulturaktører, der har øget deres kompetencer og beskæftigelsesevne. For så vidt angår målet om at fremme den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører og udbredelse til nye brugere i og uden for Europa i artikel 5, litra b): Kulturdelprogrammet: – antal personer, der direkte og indirekte nås gennem projekter, som støttes af programmet. Media-delprogrammet: – antal biografgængere til europæiske film i Europa og på verdensplan (de 10 vigtigste markeder uden for Europa) – andel af europæiske audiovisuelle værker i biografer, i tv og på digitale platforme. For så vidt angår målet om at styrke de kulturelle og kreative sektorers finansielle kapacitet i artikel 5, litra c): – lånevolumen bevilget inden for rammerne af den finansielle facilitet – antal finansielle institutioner, der giver adgang til finansiering til de kulturelle og kreative sektorer, og institutionernes geografiske spredning – antal endelige støttemodtagere under den finansielle facilitet, deres nationale oprindelse og delsektorer. For så vidt angår målet om at støtte tværnationalt politiksamarbejde i artikel 5, litra d): – antal medlemsstater, der gør brug af resultaterne af den åbne koordinationsmetode i deres nationale politikudvikling og antal nye initiativer. 2. Resultaterne af overvågnings- og evalueringsprocessen anvendes ved gennemførelsen af programmet. 3. Evalueringen skal have det rette omfang og foretages rettidigt, således at den kan indgå i beslutningsprocessen. a) Ud over den regelmæssige overvågning foranlediger Kommissionen, at der udarbejdes en ekstern evalueringsrapport senest i slutningen af 2017 med henblik på at vurdere, i hvor høj grad målene er nået, samt vurdere effektiviteten af programmet og dets europæiske merværdi på baggrund af en beslutning om videreførelse, ændring eller afbrydelse af programmet. Evalueringen skal tage højde for mulighederne for forenkling, den interne og eksterne samhørighed, målenes fortsatte relevans og foranstaltningernes bidrag til EU's prioriteringer af intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. I evalueringen skal der ligeledes tages højde for evalueringsresultaterne af den langsigtede virkning af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF, afgørelse nr. 1718/2006/EF og afgørelse nr. 1041/2009/EF. b) De langsigtede virkninger af foranstaltningerne og bæredygtigheden af disse virkninger evalueres af Kommissionen, og denne evaluering medtages i en eventuel beslutning om videreførelse, ændring eller afbrydelse af efterfølgende programmer. Artikel 15 Kommunikation og formidling 1. Modtagere i projekter, der støttes af programmet, sikrer kommunikation og udbredelse af information om den EU-støtte, de har modtaget, og de opnåede resultater. 2. Netværket af Et Kreativt Europa-kontorer, jf. artikel 8, litra f), sikrer kommunikation og udbredelse af information om den tildelte EU-støtte og de resultater, der er opnået for deres land. KAPITEL VI Adgang til programmet Artikel 16 Bestemmelser vedrørende tredjelande og internationale organisationer 1. Programmet skaber kulturel mangfoldighed på internationalt plan i overensstemmelse med UNESCO-konventionen fra 2005 om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed. 2. Delprogrammerne er åbne for deltagelse af følgende lande, under forudsætning af at de nødvendige betingelser opfyldes, herunder betingelserne vedrørende Media-delen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/13/EU af 10. marts 2010 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester, og at der stilles supplerende bevillinger til rådighed: a) tiltrædende lande, kandidatlande og potentielle kandidatlande, der har en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og generelle vilkår og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer, der er oprettet i medfør af de respektive rammeaftaler, associeringsrådsafgørelser eller lignende b) de EFTA-lande, som deltager i EØS, på de betingelser, der er fastsat i EØS-aftalen c) Det Schweiziske Forbund på grundlag af en bilateral aftale, som indgås med dette land d) landene i det europæiske naboskabsområde efter de procedurer, der er aftalt med de pågældende lande i henhold til rammeaftalerne om deres deltagelse i EU-programmerne. 3. Programmet er åbent for bilaterale eller multilaterale samarbejdsaktioner målrettet udvalgte lande eller regioner på grundlag af supplerende bevillinger. 4. Programmet tillader samarbejde og fælles aktioner med lande, der ikke deltager i programmet, og med internationale organisationer, som er aktive i de kulturelle og kreative sektorer såsom UNESCO, Europarådet, OECD og Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) på grundlag af fælles bidrag til realiseringen af programmets mål. KAPITEL VII Gennemførelsesbestemmelser Artikel 17 Programmets gennemførelse Med henblik på programmets gennemførelse vedtager Kommissionen årlige arbejdsprogrammer ved hjælp af gennemførelsesretsakten i overensstemmelse med rådgivningsproceduren i artikel 18, stk. 2. De årlige arbejdsprogrammer skal omfatte de opstillede mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoden og det samlede beløb for finansieringsplanen. De skal endvidere omfatte en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af de beløb, der er afsat til hver enkelt aktion, og en vejledende tidsplan for gennemførelsen. Endelig omfatter de i forbindelse med tilskud prioriteringerne, de væsentligste evalueringskriterier og den maksimale sats for medfinansiering. Artikel 18 Udvalgsprocedure 1. Kommissionen bistås af Udvalget for programmet Et Kreativt Europa. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 19 Finansielle bestemmelser 1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet udgør 1 801 000 000 EUR for den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1. 2. Bevillingerne til programmet kan også dække udgifter til forberedende aktiviteter, tilsyns-, kontrol-, audit- og evalueringsaktiviteter, som umiddelbart kræves til forvaltningen af programmet og virkeliggørelse af dets mål, herunder navnlig undersøgelser, ekspertmøder, informations- og kommunikationsaktioner, herunder kommunikation om EU's politiske prioriteringer, for så vidt angår denne forordnings generelle mål, udgifter i forbindelse med it-netværk, der fokuserer på informationsbehandling og -udveksling, og alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen afholder i forbindelse med forvaltningen af programmet. 3. Bevillingerne kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand i forbindelse med sikring af overgangen mellem programmet og de foranstaltninger, der vedtages i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF, afgørelse nr. 1718/2006/EF og afgørelse nr. 1041/2009/EF. Om nødvendigt kan der afsættes bevillinger i budgettet efter 2020 til dækning af lignende udgifter for at muliggøre forvaltning af aktioner, som ikke er afsluttet den 31. december 2020. 4. Kommissionen gennemfører tilskud fra EU i medfør af forordning XX/2012 [finansforordningen]. 5. Kommissionen kan i behørigt begrundede sager beslutte, at omkostninger, der er direkte forbundet med gennemførelsen af støttemodtagende aktioner, er tilskudsberettigede, også selv om sådanne omkostninger afholdes af støttemodtageren før indsendelse af ansøgningen om tilskud. Artikel 20 Beskyttelse af EU's finansielle interesser 1. Kommissionen træffer egnede foranstaltninger til at sikre, at EU's finansielle interesser bliver beskyttet, når der gennemføres aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning; beskyttelsen skal sikres ved foranstaltninger til forebyggelse af svig, bestikkelse og andre ulovlige aktiviteter, ved effektiv kontrol og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt efter omstændighederne ved sanktioner, der skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsens grovhed og have afskrækkende virkning. 2. Kommissionen eller dens befuldmægtigede og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underkontrahenter, som har modtaget EU-midler. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter procedurerne i forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 foretage kontrol og inspektion på stedet hos økonomiske aktører, der direkte eller indirekte er berørt af finansieringen, for at klarlægge, om der er begået svig, bestikkelse eller andre ulovlige aktiviteter, der berører EU's finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om ydelse af tilskud eller en kontrakt om EU-finansiering. 3. Samarbejdsaftaler med tredjelande og internationale organisationer, aftaler om tilskud, afgørelser om ydelse af tilskud og kontrakter som følge af gennemførelsen af dette program skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage denne kontrol og inspektion på stedet; denne bestemmelse berører ikke stk. 2. KAPITEL VIII Afsluttende bestemmelser Artikel 21 Ophævelse og overgangsbestemmelser 1. Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF, afgørelse nr. 1718/2006/EF og afgørelse nr. 1041/2009/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014. 2. De aktiviteter, der er blevet iværksat før den 31. december 2013 på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1855/2006/EF, afgørelse nr. 1718/2006/EF og afgørelse nr. 1041/2009/EF, forvaltes indtil deres afslutning i henhold til bestemmelserne i nævnte afgørelser. Artikel 22 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Den anvendes fra 1. januar 2014. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne Formand Formand BILAG I GENNEMFØRELSESORDNINGER FOR DEN FINANSIELLE FACILITET FOR DE KULTURELLE OG KREATIVE SEKTORER Kommissionen opretter en facilitet, der er målrettet de kulturelle og kreative sektorer, og som forvaltes inden for rammerne af et EU-gældsinstrument for små og mellemstore virksomheder. Den finansielle støtte, der ydes, øremærkes små og mellemstore virksomheder og organisationer i de kulturelle og kreative sektorer. 1. Opgaver Faciliteten for de kulturelle og kreative sektorer udfører følgende opgaver: a) yder garantier til passende finansielle formidlere fra alle lande, der deltager i Et Kreativt Europa-programmet b) leverer supplerende ekspertise og kapacitet til finansielle formidlere til at vurdere risici i forbindelse med aktører i de kulturelle og kreative sektorer. 2. Udvælgelse af formidlere Formidlerne udvælges i overensstemmelse med bedste markedspraksis, hvad angår: – lånefinansieringsvolumen, der stilles til rådighed for kulturelle og kreative aktører og/eller – kulturelle og kreative aktørers adgang til finansiering og/eller – den pågældende formidlers risikotagning i forbindelse med lån til kulturelle og kreative aktører. 3. Varighed af faciliteten for de kulturelle og kreative sektorer Individuelle garantier kan have en løbetid på op til l0 år. I overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i forordning XX/2012 [finansforordningen] tildeles indtægter og betalinger, der er frembragt via garantierne, til den pågældende finansielle facilitet. For så vidt angår finansielle faciliteter, som blev etableret under den foregående flerårige finansielle ramme, tildeles indtægter og betalinger, der er frembragt via aktiviteter, som blev påbegyndt i den foregående periode, til den finansielle facilitet i den nuværende periode. 4. Kapacitetsopbygning Kapacitetsopbygning under faciliteten for de kulturelle og kreative sektorer er i al væsentlighed levering af ekspertydelser til de finansielle formidlere, der indgår en facilitetsaftale under faciliteten for de kulturelle og kreative sektorer med det formål at give hver enkelt finansiel formidler supplerende ekspertise og kapacitet til at vurdere risici i forbindelse med finansiering af de kulturelle og kreative sektorer. Yderligere kan aktører i de kulturelle og kreative sektorer drage fordel af denne kapacitetsopbygning ved at udvikle passende kompetencer til at opstille forretningsplaner og udarbejde nøjagtig information om deres projekter, der kunne hjælpe den finansielle formidler med at vurdere de kulturelle og kreative projekter på en effektiv måde. 5. Budget Budgetbevillingerne dækker samtlige omkostninger ved faciliteten, herunder betalingsforpligtelser over for finansielle formidlere som f.eks. tab i forbindelse med garantistillelse, administrationsgebyrer til EIF, der forvalter EU-ressourcerne, og andre støtteberettigede omkostninger og udgifter. 6. Synlighed og oplysningsindsats Alle formidlere sørger for, at det på passende vis fremgår og er gennemskueligt, at der er ydet støtte fra EU, bl.a. ved at give tilstrækkelige oplysninger om de finansieringsmuligheder, programmet giver. Det skal sikres, at de endelige støttemodtagere er tilstrækkeligt informeret om de eksisterende finansieringsmuligheder. BILAG II FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME 1.1. Forslagets/initiativets betegnelse Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa 1.2. Berørt(e) politikområde(r) inden for ABM/ABB-strukturen[17] Afsnit 15 Uddannelse og kultur 1.3. Forslagets/initiativets art ü Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[18] ¨ Forslaget/initiativet vedrører en forlængelse af en eksisterende foranstaltning ¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning 1.4. Mål 1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører Programmet vil bidrage til Europa 2020-strategien (KOM(2010) 2020 af 3.3.2010) ved at a) sikre bevarelse og fremme af Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed b) styrke de kulturelle og kreative sektorers konkurrenceevne med henblik på at fremme intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. 1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter Specifikke mål: a) at støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet til at operere tværnationalt b) at fremme den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører og nå nye brugere i og uden for Europa c) at styrke de kulturelle og kreative sektorers finansielle kapacitet d) at støtte tværnationalt politiksamarbejde for at fremme politikudvikling, innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller. Berørte ABM/ABB-aktiviteter: 15.04 Et Kreativt Europa 1.4.3. Forventede resultater og virkninger Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at have for modtagerne/målgruppen. Programmet vil styrke de kulturelle og kreative sektorers tilpasning til globaliseringen og digitaliseringen og øge den tværnationale handel med kulturelle frembringelser og kunstneres og andre branchefolks turnévirksomhed og derved forbedre programmets mulighed for at operere internationalt og bidrage til økonomisk vækst og beskæftigelse. Det vil ske ved at målrette projekter, der kan fremme knowhow og kompetencer til at sikre fuld udnyttelse af det potentiale, digitaliseringen giver, til at nå et større publikum, udvikle nye forretningsmodeller og få del i nye indtægtskilder (og derved også hjælpe med at nedbringe afhængigheden af offentlige midler). Ved at gå målrettet efter multiplikatorer vil man søge at opnå en eksponentiel virkning. En mere målrettet støtte til tværnational udbredelse af værker ventes at give stordriftsfordele ved at skabe fysiske netværk for kunstnere, branchefolk og værker eller en bredere digital distribution uden for de traditionelle distributionskæder og derved fremme en genindvinding af omkostninger gennem mere omfattende forevisninger og større publikum. Opbygningen af et rammeprogram, der integrerer de tidligere Kultur-, Media 2007- og Media Mundus-programmer, vil sikre en mere glidende informationsstrøm mellem sektorerne og hjælpe til at øge videndelingen om f.eks. nye erhvervskompetencer. Det gør etableringen af netværk, samarbejde og strategiske partnerskaber mellem operatører lettere, end det ville have været tilfældet med to særskilte programmer. Endvidere vil inkluderingen af et finansielt instrument hjælpe de kulturelle og kreative sektorer med at nå finansiel stabilitet, investere i innovation, nå nye vækstmarkeder gennem digital distribution og salg og derved nå ud til et nyt og større publikum. 1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer Angiv indikatorerne for overvågning af forslagets/initiativets gennemførelse. a) Indikatorer for generelle mål (artikel 4 i forordningen): – sektorernes andel af beskæftigelsen og andel af BNP [mål for 2020: forhøjelse på 5 % i andelen af beskæftigelsen og andelen af BNP] – andelen af personer, der angiver, at de har adgang til europæiske kulturelle frembringelser uden for produktionslandet [mål for 2020: forhøjelse på 2 procentpoint sammenlignet med Eurobarometerundersøgelsen 2007]. b) Indikatorer for specifikke mål (artikel 5 i forordningen): For så vidt angår støtte til de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet (artikel 5, litra a)): – internationalisering af kulturelle aktører og antal oprettede tværnationale partnerskaber [mål for 2020: oprettelse af 10 000 tværnationale partnerskaber] – antal læringserfaringer etableret for kunstnere/kulturaktører, der har øget deres kompetencer og beskæftigelsesevne [mål for 2020: 300 000 branchefolk med læringserfaringer]. For så vidt angår fremme af den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører og udbredelse til nye brugere i og uden for Europa (artikel 5, litra b)): Kulturdelprogram: – antal personer, der direkte og indirekte nås gennem projekter støttet af programmet [100 mio. mennesker]. Media-delprogram: – antal biografgængere til europæiske film i Europa og på verdensplan (de 10 vigtigste markeder uden for Europa) [mål for 2020: 325 mio. biografgængere (i Europa), 165 mio. biografgængere (i verden, 10 mest relevante markeder) (10 % stigning)] – procent europæiske audiovisuelle værker i biografer, i tv og på digitale platforme [mål for 2020: 60 % for biografer, 67 % for tv, 67 % for digitale platforme] For så vidt angår styrkelse af de kulturelle og kreative sektorers finansielle kapacitet (artikel 5, litra c)): – lånevolumen bevilget inden for rammerne af den finansielle facilitet [mål for 2020: lån til en værdi af 1 mia. EUR] – antal finansielle institutioner, der giver de kulturelle og kreative sektorer adgang til finansiering, og institutionernes geografiske spredning [mål for 2020: finansielle institutioner fra 10 forskellige lande] – antal støttemodtagere under den finansielle facilitet, deres nationale oprindelse og delsektorer [mål for 2020: 15 000 støttemodtagere fra fem forskellige delsektorer]. For så vidt angår støtte til tværnationalt politisk samarbejde (artikel 5, litra d)): – antal medlemsstater, der gør brug af resultaterne af den åbne koordinationsmetode i deres nationale politikudvikling og antal nye initiativer [mål for 2020: Hver medlemsstat, der deltager i den åbne koordinationsmetode, udnytter resultaterne og iværksætter mindst ét initiativ]. 1.5. Forslagets/initiativets begrundelse 1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt Programmet vil løfte de udfordringer, de kulturelle og kreative sektorer står over for i form af opsplitning, globalisering og overgang til digitalisering, manglende data og manglende privat investering, og bidrage til opfyldelse af Europa 2020-målene ved at sætte skub i innovation, iværksætteri og intelligent bæredygtig vækst og social integration. Det øger sektorernes bidrag til andelen af beskæftigelse og vækst, som i øjeblikket udgør 4,5 % af det samlede BNP i 2008 og omkring 3,8 % af arbejdsstyrken. 1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side Ud over komplementaritet med andre EU-politikker og -programmer vil det nye initiativ have følgende merværdi ved EU's inddragelse: – den tværnationale karakter af aktiviteterne og virkningerne af deres output, som vil supplere nationale og internationale programmer og andre EU-programmer – de stordriftsfordele og den kritiske masse, som EU-støtte kan give, og som sikrer en løftestangseffekt i forhold til supplerende midler – tværnationalt samarbejde, der kan stimulere mere omfattende, hurtige og effektive svar på globale udfordringer og har langsigtede systemiske virkninger for sektoren – opnåelse af mere lige vilkår i Europas kulturelle og kreative sektorer ved at tage hensyn til lande med lav produktionskapacitet og/eller lande eller regioner med et begrænset geografisk område og sprogområde. 1.5.3. Erfaringer fra lignende, tidligere gennemførte foranstaltninger Ifølge resultater fra flere evalueringer af tidligere programmer og offentlige høringer herom vil Et Kreativt Europa-programmet indføre foranstaltninger, der er tilpasset sektorens nuværende og fremtidige behov, og forenkle forvaltningen og gennemførelsen af programmet. De drastiske ændringer i sektoren i form af digitalisering og globalisering og teknologien, der er under stadig forandring, kræver massiv tilpasning fra de kulturelle og kreative aktørers side. Disse behov afspejles i den foreslåede aktion. Programmet fremmer nye kompetencer såsom udvikling af nye forretningsmodeller og indtægtskilder, bl.a. kvalifikationer inden for markedsføring og publikumsopbygning, ajourført knowhow inden for IKT og bedre viden om emner som ophavsret, og gør også noget ved den aktuelle mangel på markedsdata. Man vil kunne nå nye geografiske markeder og produktmarkeder ved at indføre en international dimension i hele programmet og f.eks. et øget fokus på videospil. Programmet vil være fleksibelt med henblik på yderligere eksperimenter gennem støtte til pilotprojekter. Endvidere opfylder programmet behovet for foranstaltninger til fremme af medie- og kulturkundskab med henblik på at opbygge og øge publikumsmassen og bidrage til en kritisk forståelse af europæiske kulturelle og kreative frembringelser. Med programmet oprettes der et genkendeligt og enkelt fælles indgangspunkt for kulturelle og kreative aktører i Europa. Et fælles Et Kreativt Europa-kontor vil spare ressourcer og forbedre forvaltningen af kontorerne, lette anvendelsen og gøre programmet mere synligt. Yderligere forenkling vil blive indført for at fremskynde den operationelle forvaltning af programmet. Det vil bl.a. omfatte: forbedringer af dataindsamling og analyseværktøjer og ressourcer, større anvendelse af finansiering med faste beløb og enhedstakster, rammeaftaler for partnerskaber, tilskudsbeslutninger, nedbringelse af antallet af instrumenter, for så vidt angår kultur, portaler for støttemodtagere og andre IKT-værktøjer for at reducere papirarbejdet for ansøgere/støttemodtagere, elektronisk ansøgning og endelige rapportblanketter for alle aktioner. 1.5.4. Sammenhæng med andre relevante finansielle instrumenter og eventuel synergivirkning Programmet vil være helt komplementært i forhold til andre EU-instrumenter. Intet andet EU-program fremmer den tværnationale mobilitet for kunstnere/kulturaktører og branchefolk på det audiovisuelle område eller udbredelsen af værker. Med hensyn til sproglig mangfoldighed vil programmet supplere EU's aktioner vedrørende sprogindlæring. Imidlertid sigter programmet ikke mod formel eller uformel læring, som er dækket af Erasmus for Alle-programmet, men fokuserer på at fremme peerlæring og øget læring blandt kulturorganisationer om emner, hvor sektoren har store udfordringer. Programmet vil supplere EU's kulturpolitik ved at nå kulturaktører direkte og derved bidrage til at fremkalde systemiske ændringer i EU's politiske prioriteringer. I modsætning til anden EU-støtte som EFRU, ESF og rammeprogrammet for konkurrence og innovation (CIP) vil programmet specifikt være målrettet de kulturelle og kreative sektorers behov med et ønske om at operere ud over de nationale grænser og med en stærk forbindelse til fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed. Den nuværende EFRU-/ESF-støtte er til bevarelse, rehabilitering og udvikling af kulturarven, udvikling af kulturel infrastruktur, byfornyelse, støtte til turisme, fremme af iværksætteri, støtte til IKT-baserede kulturelle tjenester og forbedring af menneskelig kapital med et meget stærkt fokus på innovation og regional eller lokal udvikling. Desuden vil støtten til politikudvikling være til fordel for videndeling i medlemsstaternes udvikling af regionalpolitikker. CIP giver SMV'er adgang til finansiering (gennem garanti og egenkapital) og anvendelse af digitale teknologier og indhold, men her er tale om generiske værktøjer uden nogen formidling af sektorspecifik ekspertise. Den finansielle facilitet, der oprettes af programmet for at styrke den finansielle kapacitet hos Europas kulturelle og kreative sektorer, vil fokusere på disse sektorers særlige behov med henblik på at give de finansielle institutioner en større forståelse af risikovurderingen i disse sektorer og stimulere netværkssamarbejdet mellem dem. Massedigitalisering af kulturarv vil ikke blive støttet gennem kulturdelprogrammet, men kan finansieres via strukturfondene. Derudover indarbejdes politikker og aktioner i relation til digitalisering og informationsindsamling hos Europeana (det europæiske digitale bibliotek) i den digitale dagsorden for Europa. International finansiering under kulturdelprogrammet vil hjælpe den europæiske kultursektor med at operere internationalt og fremme målsætningerne i det interne program. I modsætning til andre EU-instrumenter, som sigter mod kultursamarbejde med tredjelande, er det et multilateralt og ikke et bilateralt værktøj og er ikke målrettet mod udviklingssamarbejde i tredjelande. Det vil dog skabe synergieffekter med disse programmer, når de kulturelle og kreative sektorer er opbygget. 1.6. Varighed og finansielle virkninger þ Forslag/initiativ af begrænset varighed – þ Forslag/initiativ gældende fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020 – þ Finansiel virkning fra 2014 til 2020 (og efter 2020 for betalinger) ¨ Forslag/initiativ af ubegrænset varighed – gennemførelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ – derefter gennemførelse i fuldt omfang 1.7. Påtænkt(e) forvaltningsmetode(r)[19] þ Direkte central forvaltning ved Kommissionen þ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til: – þ forvaltningsorganer – ¨ organer oprettet af Fællesskaberne[20] – þ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver – ¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. artikel 49 i finansforordningen ¨ Delt forvaltning sammen med medlemsstaterne ¨ Decentral forvaltning sammen med tredjelande þ Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere) Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger". Bemærkninger Programmet vil blive gennemført af: – Kommissionen, for så vidt angår følgende aktionslinjer: særlige aktioner inden for kulturdelprogrammet (priser, europæiske kulturhovedstæder, det europæiske kulturarvsmærke osv.), støtte til koproduktionsfonde og støtte til tværnationalt politiksamarbejde – Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA), for så vidt angår resterende aktionslinjer – EIF, for så vidt angår den finansielle facilitet for de kulturelle og kreative sektorer – internationale koproduktionsfonde baseret i Europa (organer, jf. artikel 54 i finansforordningen), for så vidt angår koproduktionsaktionslinjen. 2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER 2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering Hyppighed og betingelser angives. Kommissionen sikrer regelmæssig overvågning og ekstern evaluering af Et Kreativt Europa-programmet i forhold til resultatindikatorerne, der er anført i 1.4.4. Der skal tages hensyn til, at vurderingen af indikatorerne afhænger af den supplerende virkning af andre aktiviteter på EU-plan og nationalt, som påvirker den kulturelle og kreative sektor. Kommissionen forelægger senest den 31. december 2017 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en evalueringsrapport om de opnåede resultater og de kvalitative og kvantitative aspekter af gennemførelsen af programmet. Evalueringen skal indeholde den efterfølgende evaluering af de foregående programmer. 2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem 2.2.1. Konstaterede risici A: De vigtigste risici og de vigtigste årsager til fejl Følgende vigtige risici og årsager til fejl er blevet afdækket for Et Kreativt Europa-programmet på grundlag af dem, der allerede er rapporteret for det nuværende Media- og Kulturprogram: – Særlig målgruppe: De fleste deltagere i programmet vil sandsynligvis være små og mellemstore organisationer, der opererer i de audiovisuelle og kreative sektorer. Nogle af dem har måske ikke et stærkt finansielt fodfæste eller avancerede forvaltningsstrukturer. Det kan påvirke deres finansielle og operationelle kapacitet til at forvalte EU-midler. – Fejl med hensyn til støtteberettigelse af udgifter i budgetbaserede tilskud på grund af komplekse regler, utilstrækkelig støttedokumentation opbevaret af støttemodtagerne eller utilstrækkelige skrivebordskontroller: Denne risiko vil stadig bestå under Et Kreativt Europa-programmet, men bør være lavere end for den nuværende generation af programmer på grund af forenklede regler, øget brug af enhedstakster og faste beløb og forbedrede og bedre målrettede skrivebordskontroller (jf. 2.2.2). – Begrænset risiko for dobbeltfinansiering, da enheder kan få flere tilskud under forskellige EU-programmer. Det bør bemærkes, at de fleste af aktionerne under det nuværende Media- og Kulturprogram og Et Kreativt Europa-programmet forvaltes af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA). Afhjælpningen af ovennævnte risici vil derfor hovedsagelig være organets ansvar. B: Forventede fejlfrekvenser Tal for 2009 og 2010 viser, at fejlfrekvensen for Media-programmet er meget lav (under 0,50 %). Det bekræftes af de vejledende tal, der indtil nu er tilgængelige for 2011. For Kulturprogrammet var fejlfrekvensen for 2009 0,57 % og ventes også at ligge noget under 2 % i 2011 ifølge de foreløbige tal, nemlig på ca. 0,6-0,7 %. Væsentligheden for den potentielle risikoværdi som følge af fejlfrekvensen var for 2010 over grænsen på 2 % (4,28 %), men stikprøven af revisioner viste et mindre budgetbeløb end i 2009 og 2011. Derfor ligger den flerårige fejlfrekvens for årene 2009-2011 på under 1 %. Vedrørende fejlfrekvensen for 2010 viste analysen, der blev udført af EACEA, at de fleste af dem faldt inden for de vigtigste risici, der blev identificeret ovenfor. Der er udformet en handlingsplan, som omfatter foranstaltninger til at forbedre kvaliteten af den information, støttemodtagerne får om deres finansielle forpligtelser, en strategi til at forbedre effektiviteten og virkningerne af overvågningsbesøg, en strategi til at forbedre skrivebordskontroller og en konsolidering af revisionsplanen for 2011. På grundlag af fejlfrekvenserne for 2009 og 2010 og overslaget over de sandsynlige fejlfrekvenser for 2011, kan det konkluderes, at graden af manglende overholdelse for Et Kreativt Europa-programmet forventes at ligge noget under grænsen på 2 %. Denne formodning underbygges af, at der er planer om at gennemføre supplerende forenklings- og kontrolforanstaltninger sammenlignet med de nuværende programmer (jf. 2.2.2). 2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r) A: Information om det interne kontrolsystem Kontrolsystemet for Et Kreativt Europa-programmet bliver risikobaseret. Det vil omfatte følgende hovedkontroller, som for det meste skal gennemføres af EACEA. Det samme kontrolsystem gennemføres for aktioner, som direkte forvaltes af EAC. 1. I udvælgelsesfasen: – kontrol af ansøgernes operationelle og finansielle kapacitet – kontrol af støtteberettigelses- og udelukkelseskriterier – budget- og indholdsevaluering og -kontrol – juridisk og finansiel kontrol – afdækning af sager om potentiel dobbeltfinansiering ved hjælp af passende it-værktøjer. 2. I kontraktforvaltningsfasen: – finansielle kredsløb baseret på funktionsadskillelse – bredere anvendelse af finansiering efter takster og faste beløb for at mindske risikoen for fejl – for budgetbaserede tilskud skal det defineres, hvilke skrivebordskontroller der skal anvendes på endelige regnskaber baseret på en vurdering af de involverede risici og omkostningerne til kontroller: * for tilskud over en vis grænse kræves revisionspåtegninger, der skal være obligatoriske ved den sidste udbetaling * for mindre tilskud skal støttemodtagerne fremlægge stikprøver på fakturaer, idet indholdet af stikprøverne vil blive fastlagt for hver aktion efter en risikobaseret analyse. – regelforenkling samt forbedring af klarhed og gennemsigtighed af den information, støttemodtagerne får om de pågældende regler – forbedring af effektiviteten af overvågningsbesøg ved hjælp af risikobaserede kriterier for valg af projekter, der skal besigtiges, og kvalitetskriterier med henblik på opfølgning af deres gennemførelse. 3. Efterfølgende – årlig plan for efterfølgende revision (risikobaseret og tilfældig udvælgelse) på grundlag af en omfattende risikoanalyse – ad hoc-revisioner, der skal foretages, når der er alvorlige bekymringer for uregelmæssigheder og/eller mistanke om svig. Afslutningsvis ventes den konkrete kontrolbyrde for støttemodtagerne at blive mindre sammenlignet med den nuværende situation, da en del af den forventede lavere risiko for manglende overholdelse vil være et resultat af yderligere forenklinger og bedre kvalitet af de underbyggende oplysninger, støttemodtagerne får. 4. Kommissionens tilsyn med EACEA Ud over kontrol med tilskudsprocessen vil Kommissionen også anvende de kontrolforanstaltninger, der kræves for gennemførelsesorganer i overensstemmelse med finansforordningens art. 59. Den vil overvåge og kontrollere, at EACEA når passende kontrolmål for de aktioner, som det får ansvaret for at forvalte. Tilsynet vil blive integreret i samarbejdet mellem EACEA og det GD, det hører under, og i organets halvårsrapport. B: Overslag over omkostninger til kontrol med aktioner, der forvaltes af EACEA og EAC. 1. I udvælgelses- og kontraktforvaltningsfaserne 1.1 Personaleomkostninger Overslaget er beregnet under hensyntagen til de kontrolaktiviteter, der gennemføres under de nuværende Media- og Kulturprogrammer: – af det operationelle og finansielle personale, der varetager iværksættelse og kontrol – i alle faser af projektets livscyklus (udvælgelse, kontraktindgåelse og udbetalinger). Antal medarbejdere, der udfører kontrolaktiviteter || Standardomkostninger || I alt (1 år) Kontraktansatte (EACEA): 21,75 || 64 000 EUR || 1 392 000 EUR Midlertidigt ansatte (EACEA): 6,6 || 127 000 EUR || 838 200 EUR Tjenestemænd: 1,6 (den del, der forvaltes af EAC) || 127 000 EUR || 212 200 EUR || || I alt for programmets varighed: 17 096 800 EUR 1.2. Andre omkostninger || Standardomkostninger || I alt (1 år) Kontrolbesøg på stedet (EACEA) || 1 000 EUR || 95 000 EUR Revisionspåtegninger, der skal leveres af støttemodtagerne (EACEA) || 1 300 EUR || 2 550 000 EUR Kontrolbesøg på stedet (den del, der forvaltes af EAC) || 1 000 EUR || 6 000 EUR Revisionspåtegninger, der skal leveres af støttemodtagerne (den del, der forvaltes af EAC) || 1 300 EUR || 150 000 EUR || || I alt for programmets varighed: 19 607 000 EUR 2. Efterfølgende kontroller 2.1 Personale Antal medarbejdere, der udfører kontrolaktiviteter || Standardomkostninger || I alt (1 år) Kontraktansatte (EACEA): 1 || 64 000 EUR || 64 000 EUR Midlertidigt ansatte (EACEA): 0,2 || 127 000 EUR || 25 400 EUR Tjenestemænd (den del, der forvaltes af EAC): 0,1 || 127 000 EUR || 12 700 EUR || || I alt for programmets varighed: 714 700 EUR 1.2. Efterfølgende revisioner Tilfældige, risikobaserede ad hoc-revisioner || Standardomkostninger || I alt (1 år) EACEA || 10 500 EUR || 409 500 EUR EAC || 10 500 EUR || 25 000 EUR || || I alt for programmets varighed: 3 041 500 EUR 3. Samlede omkostninger til kontrol i EACEA og EAC sammenlignet med det driftsbudget, der skal forvaltes På baggrund af et driftsbudget på 1 678,7 EUR til Et Kreativt Europa er de samlede kontrolomkostninger til aktioner, der forvaltes af EACEA og EAC, ca. 2,40 % af budgettet. 2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder Angiv eksisterende eller påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger Et lavt antal tilfælde af svig kombineret med meget lave fejlfrekvenser betyder, at foranstaltningerne til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder i det nye program skal være forholdsmæssige og omkostningseffektive. Ud over anvendelse af alle lovfæstede kontrolmekanismer udarbejder GD EAC en strategi til bekæmpelse af svig i tråd med Kommissionens nye strategi til bekæmpelse af svig, der blev vedtaget den 24. juni 2011, for bl.a. at sikre, at dets interne kontroller til bekæmpelse af svig rettes ind efter Kommissionens strategi, og at dets risikoforvaltningsmetoder er gearet til at identificere risikoområder og håndtere disse på passende vis. Om nødvendigt etableres der netværksgrupper og passende it-værktøjer til analyse af sager om svig i relation til Erasmus for Alle-programmet. Med henblik på at afbøde potentielle tilfælde af svig og uregelmæssigheder påtænkes følgende foranstaltninger: – forebyggelse af potentielle tilfælde af svig og uregelmæssigheder medtages allerede ved iværksættelsen af programmet gennem forenkling af regler og den bredere anvendelse af enhedstakster og faste beløb – systematisk kontrol af potentiel dobbeltfinansiering og afdækning af modtagere af flere tilskud – ad hoc-revisioner, der vil blive foretaget, når der er alvorlige bekymringer for uregelmæssigheder og/eller mistanke om svig – forvaltningsorganet vil skulle indberette potentielle tilfælde af svig og uregelmæssigheder til Kommissionen på ad hoc-basis såvel som i deres regelmæssige rapportering. 3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER 3.1. Berørt(e) udgiftspost(er) i budgettet og udgiftsområde(r) i den flerårige finansielle ramme · Eksisterende udgiftsposter i budgettet I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag Nummer [Betegnelse………………………...……….] || OB/IOB[21] || fra EFTA-lande[22] || fra kandidat-lande[23] || fra tredje­lande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordningen 5 || 15.01 Administrationsudgifter vedrørende politikområdet uddannelse og kultur, artikel 1-3 || IOB || JA || JA || JA || NEJ 3 || 15.01.04.31 Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur – Bidrag fra programmer under udgiftsområde 3b || IOB || JA || JA || JA || NEJ · Nye budgetposter, som der er søgt om I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne. Udgifts-område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftstype || Bidrag Nummer [Betegnelse…..] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidat-lande || fra tredjelande || i.h.t. artikel 18, stk. 1, litra aa), i finansforordningen 3 || 15.01.04.04 Et Kreativt Europa – udgifter til administrativ forvaltning || Ikke-opdelte || JA || JA || JA || NEJ 3 || 15.04.01 Et Kreativt Europa || OB || JA || JA || JA || NEJ 3.2. Anslåede virkninger for udgifterne 3.2.1. Sammenfatning af de anslåede virkninger for udgifterne i mio. EUR (3 decimaler) Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || Nummer || Udgiftsområde 3 GD: EAC || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År efter 2020 || I ALT  Aktionsbevillinger || || || || || || || || || Budgetpostens nummer || Forpligtelser || (1) || 178,670 || 198,139 || 218,564 || 239,022 || 260,243 || 280,850 || 303,212 || || 1 678,700 Betalinger || (2) || 107,197 || 158,513 || 174,855 || 244,503 || 266,739 || 288,369 || 311,700 || 126,824 || 1 678,700 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[24] || || || || || || || || || Budgetpostens nummer || || (3) || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || || 122,3 Bevillinger til GD EAC I ALT || Forpligtelser || =1+1a +3 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 || Betalinger || =2+2a +3 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 || || || || || || || || || || Kommissionen overvejer (delvist) at uddelegere gennemførelsen af dette program ud til et forvaltningsorgan. Beløb og fordeling af anslåede omkostninger skal muligvis justeres, afhængigt af graden af uddelegering.  Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || || ||  Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || || || Bevillinger I ALT under BUDGETOMRÅDE 3 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || 193,000 || 213,000 || 234,000 || 256,000 || 278,000 || 301,000 || 326,000 || || 1 801,000 Betalinger || =5+ 6 || 121,525 || 173,374 || 190,291 || 261,481 || 284,496 || 308,519 || 334,488 || 126,824 || 1 801,000 Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet:  Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || || Betalinger || (5) || || || || || || || ||  Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || || Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-4 i den flerårige finansielle ramme (referencebeløb) || Forpligtelser || =4+ 6 || || || || || || || || Betalinger || =5+ 6 || || || || || || || || Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || Administration i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT GD: Uddannelse og Kultur ||  Menneskelige ressourcer || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,703 || 41,946  Andre administrationsudgifter || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 GD Uddannelse og Kultur I ALT || Bevillinger || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 i mio. EUR (3 decimaler) || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År efter 2020 || I ALT Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 198,804 || 218,804 || 239,804 || 262,058 || 284,312 || 307,566 || 332,893 || || 1 844,241 Betalinger || 127,331 || 179,178 || 196,095 || 267,539 || 290,808 || 315.085 || 341,381 || 170,065 || 1 887,482 3.2.2. Anslåede virkninger på aktionsbevillingerne – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger – þ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler) Der angives mål og resultater ò || || Media-delprogrammets resultater || Type resultat || Gns. omkostninger ved resultatet || Samlet antal resultater (2014-2020) || Omkostninger i alt || SPECIFIKT MÅL NR. 1: Støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet til at operere tværnationalt || - Resultat || Nye kvalifikationer og netværkssamarbejde [resultater: antal kurser/workshopper/events] || 0,150 || 425 || 63,7 || - Resultat || Udvikling af audiovisuelle projekter (inkl. tv-produktion) [resultater: antal projekter] || 0,110 || 2 301 || 253,1 || - Resultat || Støtte til koproduktionsfonde [resultat: antal støttede koproduktionsfonde] || 0,300 || 48 || 14,3 || - Resultat || Audiovisuelle markeder, reklameværktøjer og delprogrammer [resultat: antal projekter] || 0,1925 || 452 || 87,1 || - Resultat || Innovative projekter inden for IKT, der kan anvendes i AV-branchen [resultat: antal anvendelsesområder for IKT i branchen] || 0,500 || 30 || 15,2 || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || 3 256 || 433,4 || SPECIFIKT MÅL NR. 2: Fremme den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører og nå nye brugere i og uden for Europa || - Resultat || Distributionskampagner for europæiske film uden for produktionslandet [resultat: antal projekter] || 0,046 || 6 932 || 318,9 || - Resultat || International gruppering af sælgere, distributører og rettighedsindehavere [resultat: antal grupperinger] || 0,271 || 40 || 10,8 || - Resultat || Netværk af biografer, der viser størstedelen af europæisk producerede film [resultat: antal biografnetværk] || 13,893 || 7 || 97,2 || - Resultat || Filmfestivaler og -begivenheder [resultat: antal festivaler og begivenheder] || 0,040 || 645 || 26 || - Resultat || Initiativer vedrørende filmkundskab [resultat: projekter] || 0,040 || 269 || 10,7 || - Resultat || Nye markedsførings- og reklameværktøjer [resultat: antal projekter, der f.eks. skaber platforme for filmsamfund] || 0,040 || 213 || 8,5 || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || 472,1 || OMKOST­NINGER I ALT || 11 362 || 905,5 || Der angives mål og resultater ò || || Kulturdelprogrammets resultater || Type resultat[25] || Gns. omkostninger ved resultatet || Antal resultater i alt || Omkostninger i alt || SPECIFIKT MÅL NR. 2: Støtte de europæiske kulturelle og kreative sektorers kapacitet til at operere tværnationalt || - Resultat || Samarbejdsforanstaltninger såsom aktiviteter, der fremmer peerlæring || 0,360 || 356 || 128,1 || - Resultat || Europæiske netværk såsom dem, der fremmer kapacitetsopbygning || 0,100 || 132 || 13,2 || - Resultat || Europæiske platforme såsom dem, der indeholder en struktur for international faglig udvikling || 0,340 || 39 || 13,2 || - Resultat || Særlige aktioner såsom priser, europæiske kulturhovedstæder, det europæiske kulturarvsmærke osv. label, || 0,406 || 48 || 19,4 || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || 575 || 173,9 || SPECIFIKT MÅL NR. 2: Fremme den tværnationale udbredelse af kulturelle og kreative frembringelser og aktører og nå nye brugere i og uden for Europa || - Resultat || Samarbejdsforanstaltninger såsom aktiviteter, der fremmer internationale turnéer || 0,360 || 553 || 199,2 || - Resultat || Europæiske netværk såsom dem, der fremmer publikumsopbygning || 0,100 || 205 || 20,5 || - Resultat || Europæiske platforme såsom dem, der skaber internationale karrierer || 0,340 || 60 || 20,5 || - Resultat || Litterær oversættelse og reklamestøtte || 0,05 || 859 || 42,9 || - Resultat || Særlige aktioner såsom priser, europæiske kulturhovedstæder, det europæiske kulturarvsmærke osv. || 0,406 || 74 || 30,2 || || || || || || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || 1 751 || 313,3 || OMKOST­NINGER I ALT || 2 326 || 487,2 || . Der angives mål og resultater ò || || Det tværfaglige delprograms resultater || Type resultat || Gns. omkostninger ved resultatet || Samlet antal resultater (2014-2020) || Omkostninger i alt || SPECIFIKT MÅL NR. 1: Styrke de kulturelle og kreative sektorers finansielle kapacitet || - Resultat || Etablering af faciliteten for de kulturelle og kreative sektorer [resultater: antal lån ydet af banker til aktører over en periode på syv år] || 848 [EIF-gebyr plus forventet tab] || 14 420 || 211,20 || Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || 211,20 || SPECIFIKT MÅL NR. 2: Støtte tværnationalt politisk samarbejde || - Resultat || Netværk af Kreativt Europa-kontorer || 0,226 || 189 || 42,7 || - Resultat || Undersøgelser, evalueringer og politikanalyse [bemærk: Dette omfatter også Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuele Område] || 0,317 || 36 || 11,4 || - Resultat || Tværnationale udvekslinger og netværk || 1,585 || 4 || 6,4 || - Resultat || Afprøvning af nye tværfaglige strategier || 1,132 || 4 || 4,5 || - Resultat || Konferencer, seminarer og politisk dialog || 0,232 || 42 || 9,8 || Subtotal for specifikt mål nr. 2 || 275 || 74,8 || || || || OMKOST­NINGER I ALT || || 286,00 || 3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne 3.2.3.1. Resumé – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger – þ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder: i mio. EUR (3 decimaler) || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT UDGIFTS­OMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || 5,619 || 5,619 || 5,619 || 5,873 || 6,127 || 6,381 || 6,708 || 41,946 Andre administrations­udgifter || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 0,505 || 3,535 UDGIFTS­OMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || 6,124 || 6,124 || 6,124 || 6,378 || 6,632 || 6,886 || 7,213 || 45,481 Uden for UDGIFTS­OMRÅDE 5[26] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || Menneskelige ressourcer || || || || || || || || Andre administrations-udgifter[27] || 14,330 || 14,861 || 15,436 || 16,978 || 17,757 || 20,150 || 22,788 || 122,3 Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || || I ALT || 20,454 || 20,985 || 21,560 || 23,356 || 24,389 || 27,036 || 30,001 || 167,78 3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer – ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer – þ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af mennskelige ressourcer som anført herunder: Overslag angives i fuldtidsækvivalenter || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || I ALT  Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte) || XX 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentations­kontorer) || 40 || 40 || 40 || 42 || 44 || 46 || 48 || 300 || XX 01 01 02 (i delegationer) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || || || ||  Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter: FTE)[28] || XX 01 02 01 (KA, V og UNE under den samlede bevillingsramme) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 9 || 57 || XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || || || || XX 01 04 yy [29] || - i hoved­sædet[30] || || || || || || || || - i delega­tionerne || || || || || || || || XX 01 05 02 (KA, V og UNE – indirekte forskning) || || || || || || || || 10 01 05 02 (KA, V og UNE – direkte forskning) || || || || || || || || Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || || || I ALT || 48 || 48 || 48 || 50 || 52 || 54 || 57 || 357 XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit. Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, hvortil kommer de eventuelle yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger. Beløb og fradrag justeres i overensstemmelse med resultaterne af den forventede uddelegeringsproces. Opgavebeskrivelse: Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Gennemførelse af programmet Eksternt personale || Gennemførelse af programmet 3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme – ü Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme for 2014-2020. – ¨ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme. Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse. – ¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres[31]. Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse. 3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen – Forslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelse om samfinansiering med tredjemand – Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag: i mio. EUR (3 decimaler) || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I alt Organ, som deltager i samfinansieringen, angives || || || || || || || || Samfinansierede bevillinger I ALT || || || || || || || || 3.3. Anslåede virkninger for indtægterne – þ Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne – ¨ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger: ¨ for egne indtægter ¨ for diverse indtægter i mio. EUR (3 decimaler) Indtægtspost på budgettet || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[32] År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || Indsæt så mange kolonner som nødvendigt for at vise varigheden af virkningerne (jf. punkt 1.6) Artikel…………. || || || || || || || || For diverse indtægter, der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der påvirkes. . Det oplyses, hvilken metode der er benyttet til at beregne virkningen på indtægterne. . [1] Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU's creative industries, TERA Consultants, marts 2010. Se også, hvilken vægt der lægges på de kulturelle og kreative sektorer i den europæiske konkurrenceevnerapport 2010, arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, KOM(2010) 614. [2] Et sammendrag af resultaterne af onlinehøringen vedrørende Kulturprogrammet efter 2013 kan ses på: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/consultation-on-the-future-culture-programme_en.htm. [3] Et sammendrag af denne offentlige høring kan ses på: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc/culture/summary-public-meeting-16-02-2011_en.pdf. [4] Den foreløbige evaluering kan ses på: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/culture/2010/progreport_en.pdf. [5] Et sammendrag af resultaterne af onlinehøringen vedrørende Media-programmet efter 2013 kan ses på: http://ec.europa.eu/culture/media/programme/docs/overview/online_consultation_summary_en.pdf. [6] Et sammendrag af resultaterne af onlinehøringen vedrørende Media Mundus-programmet efter 2013 kan ses på: http://ec.europa.eu/culture/media/mundus/pub