DA Den Europæiske Unions Tidende C 205/22

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2014/C 205/11)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer (2)

»Pecorino Crotonese«

EF-nr.: IT-PDO-0005-01111 – 13.5.2013

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse

»Pecorino Crotonese«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Italien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.3. Oste

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pecorino Crotonese« er en hård eftervarmet ost fremstillet udelukkende af fåremælk.

Når den sendes på markedet i de friske, halvhårde og modne varianter, herunder revet, har den følgende fysiske karakteristika: Form: cylindrisk med flade ender og lige eller let konvekse sider. Vægt: mellem 0,5 kg og 5 kg. Oste, der er modnet i mere end seks måneder, kan veje op til 10 kg. Dimensioner: Dimensionerne varierer afhængigt af ostens vægt. For oste, der vejer mellem 0,5 kg og 5 kg, varierer højden mellem 6 cm og 15 cm, og diameteren mellem 10 cm og 20 cm. For oste, der vejer over 5 kg, varierer højden mellem 15 cm og 20 cm, og diameteren mellem 20 cm og 30 cm.

Fedtindholdet i tørstoffet skal være på mindst 40 %, proteinindholdet skal være mindst 25 %, vandindholdet skal være mindst 30 %, og mærkerne fra kurven er synlige på ostene.

»Pecorino Crotonese Fresco« (»Frisk Pecorino Crotonese«): hvid eller lys strågul skorpe. Særpræget, blød og let syrlig smag med tynd skorpe. De særprægede mærker fra kurven er klart synlige. Ostemassen er blød, regelmæssig og cremet. Den er mælkehvid og har enkelte huller.

»Pecorino Crotonese Semiduro« (»Halvhård Pecorino Crotonese«): tyk, lysebrun skorpe. Intens og velafbalanceret smag. Ostemassen er fast og har enkelte huller.

»Pecorino Crotonese Stagionato« (»Moden Pecorino Crotonese«) efter en lang modningsperiode (mere end seks måneder): hård, brun skorpe. Kan være overtrukket (behandlet) med olivenolie eller olivenmask. Intens, særpræget smag med en meget let pikant eftersmag. Ostemassen er lys strågul og har enkelte huller.

Organoleptiske kendetegn: Lige efter, at osten er skåret op, afgiver den en let duft af fåremælk, blandet harmonisk med andre dufte, der er typiske for osten, som f.eks. hø, vilde urter, hasselnød og røg.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Mælk: rå fåremælk, der er varmebehandlet eller pasteuriseret i henhold til gældende bestemmelser.

Osteløbe: osteløbepasta fra gedekid.

Udviklingen af naturlige mælkesyrebakterier, som findes i den mælk, der anvendes til fremstilling af osten, er tilladt, og det samme er brugen af naturlige vallestartkulturer og mælkestartkulturer, der stammer fra eller er til stede i produktionsområdet.

Salt: (NaCl) stensalt.

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse)

Den daglige basisfoderration året rundt består hovedsageligt af foderplanter fra det geografiske område. De dyr, hvis mælk anvendes, græsser normalt på græs, og fodres med ikke-fermenteret hø dyrket i området. Foderrationen kan suppleres med gmo-frie koncentrater, der stammer fra områder uden for det geografiske område, navnlig på vinterdage, hvor fårene ikke kan græsse. Fodertilskuddet må ikke overstige 40 % af den samlede fodermængde i årets løb. Dyrene opdrættes delvis fritgående: Fåreflokkene græsser frit, inden de vender tilbage til folden om aftenen, men der føres tilsyn med dyrene, som vaccineres og behandles efter behov. Flokkene er på græs fra september til juni.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Opdræt, mælkeproduktion, ostefremstilling og modning.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.

—

3.7. Specifikke mærkningsregler

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pecorino Crotonese« markedsføres hel eller udskåret i henhold til gældende bestemmelser. Etiketten på »Pecorino Crotonese« skal ikke blot være forsynet med de lovbestemte oplysninger, men også med følgende: »Pecorino Crotonese«-logoet efterfulgt af udtrykket »Denominazione di Origine Protetta« (»Beskyttet oprindelsesbetegnelse«) eller akronymet »D.O.P.« (»BOB«), EU-symbolerne og eventuelt en henvisning til EU-forordningen; producentens og/eller pakkevirksomhedens firmanavn og adresse. Når produktet er bestemt til internationale markeder, kan udtrykket »Denominazione di Origine Protetta« og EU-logoet anføres på bestemmelseslandets sprog. Produktets logo består af to felter: Det grafiske logo til venstre og logoteksten til højre. Logoet skal anbringes på ostene via brændemærkning eller farvestempling, mens bogstaverne skal trykkes på siden.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område

Det område, hvor osten fremstilles og modnes, omfatter hele det administrative område i følgende kommuner i Crotone-provinsen: Belvedere Spinello, Caccuri, Carfizzi, Casabona, Castelsilano, Cerenzia, Cirò, Cirò Marina, Cotronei, Crotone, Crucoli, Cutro, Isola di Capo Rizzuto, Melissa, Mesoraca, Pallagorio, Petilia Policastro, Rocca di Neto, Roccabernarda, San Mauro Marchesato, San Nicola Dell’Alto, Santa Severina, Savelli, Scandale, Strongoli, Umbriatico og Verzino; hele det administrative område i følgende kommuner i Cantanzaro-provinsen: Andali, Belcastro, Botricello, Cerva, Cropani, Marcedusa, Petronà, Sellia, Sersale, Simeri Crichi, Soveria Simeri og Zagarise; hele det administrative område i følgende kommuner i Cosenza-provinsen: Bocchigliero, Calopezzati, Caloveto, Campana, Cariati, Cropalati, Crosia, Mandatoriccio, Crosia, Paludi, Pietrapaola e San Giovanni in Fiore, Scala Coeli og Terravecchia.

5. Tilknytning til det geografiske område

5.1. Det geografiske områdes egenart

Det geografiske produktionsområde er ensartet såvel geografisk som historisk/kulturelt og stort set sammenfaldende med Marquessate di Crotone (markgrevskabet Crotone), som siden 1390 har været betegnelsen for det pågældende område.

Produktionsområdet er kendetegnet ved de lokale bakker bestående af ler fra pliocæn, som er typisk for Crotone-provinsen, og de bjergområder, der støder op til denne provins, mellem Sila Piccola og Sila Grande. Med hensyn til fysisk geografi er dette område meget sammenhængende, idet Sila-plateauerne i vid udstrækning benyttes som naturlige sommergræsningsområder for de flokke, der opdrættes i bakkerne mellem disse bjerge og Det Ioniske Hav. Disse særlige terrænforhold har påvirket det lokale klima, som er kendetegnet ved kolde vintre og varme somre, men relativt små daglige temperaturudsving. Luftfugtigheden er ensartet med en gennemsnitlig relativ luftfugtighed på 58 %.

Produktionsområdet for »Pecorino Crotonese« tæller 398 fårebedrifter med i alt omkring 49 000 får. Dette tal er vokset med omkring 4 % i de seneste 10 år, mens antallet af får i Italien generelt har været faldende.

Det anvendte opdrætssystem er delvis fritgående græsning kombineret med sæsonbetonede flytninger til og fra græsgangene i bjergene. Produktionsområdet har mange græsgange (over 40 % af det udnyttede landbrugsareal er græsmarker og permanente græsarealer), hvor der vokser plantefamilier, som anses for at være af ringe interesse for husdyrhold eller endog betragtes som ukrudt, men de findes i store mængder i de marginale områder, der er typiske for produktionsområdet. Græsarealet i produktionsområdet er tilstrækkeligt ensartet. Floraen på de naturlige græsgange i markgrevskabet består hovedsageligt af lokale økotyper af friske plantearter — som f.eks. rajgræs, kløver, cikorie, hanekløver og lucerne.

I området anses stillingen som ostemester for at være prestigefyldt og vidner om en lang, historisk dokumenteret tradition. Ydermere har brugen af familien som arbejdskraft i ostefremstillingen bidraget til at bevare de anvendte teknikker uændrede gennem tiden. Ostemagerens knowhow er et vigtigt element for produktets karakteristika — og fremstillingen foregår rent faktisk ved håndkraft. Det er af største vigtighed, at ostemagerne ved, hvordan de skal finde mælkens rette koaguleringspunkt, så ostemassen kan slås i stykker med et lokalt redskab kendt som »miscu«, hvorved den reduceres til partikler på størrelse med riskorn. Dette redskabs form gør det muligt at slå ostemassen i stykker på en energisk måde, der fjerner en del fedt, så den overskydende valle får et mælket udseende. Denne valle er lokalt kendt som »lacciata« og er et tegn på, at ostemassen er blevet forarbejdet korrekt. Et andet meget vigtigt skridt er rystning af ostemassen for at bidrage til dræning af valle (en proces kendt som »frugatura«) og manuel presning af ostemassen i kurveforme. Ostemassen rystes så igen og vendes, hvorefter den igen presses ned i kurvene, inden den til slut nedsænkes i »lacciata«-vallen. Osten syrner i en eller flere dage, før modningen begynder. Efterhånden som ostene modner, udvikler der sig typiske mug- og skimmelarter på overfladen. Ostemageren fører tilsyn med denne proces og skal vide, hvordan de korrekt fremstillede oste kan udvælges og resten kasseres. Efterhånden som ostene modner, er det vigtigt at vurdere det rette tidspunkt, hvor ostene skal vendes, børstes eller vaskes og overtrækkes med olivenolie eller olivenmask.

5.2. Produktets egenart

»Pecorino Crotonese« har følgende særpræg:

— en let duft af fåremælk blandet harmonisk med andre dufte, der er typiske for osten, som f.eks. hø, vilde urter, hasselnød og røg. Ingen af disse dufte er fremherskende, allerhøjst er duften af fåremælk svagt fremherskende

— kompakt ostemasse med enkelte huller. Osten har en meget lidt elastisk tekstur i munden. Når den tygges, kan ostens granulære karakter føles, idet kornene smelter godt i munden efter tygning. Tilstedeværelsen af fedt kan fornemmes, men uden nogen smøragtig fornemmelse. Kropstemperaturen og selve det at tygge, givere det samme aromatiske indtryk, som når osten skæres, men på en mere fuldstændig og markant måde, navnlig når den synkes. På dette tidspunkt fylder den typiske smag munden, og eftersmagen varer længe

— tydelige mærker fra kurven på osten.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

— Den særlige karakter ved opdræt i delvis løsdrift betyder, at dyrene hovedsageligt græsser på den vilde flora i produktionsområdet. De særprægede smagsnuancer i »Pecorino Crotonese« stammer fra særlige komponenter som f.eks. terpener og sesquiterpener, som kun er til stede i mærkbare mængder i visse plantefamilier som f.eks. Poaceae, Brassicaceae, Apiaceae, Asteraceae og andre, som får normalt æder. I foderafgrøder er sådanne komponenter derimod kun til stede i små eller meget små mængder. Da de er meget aromatiske og knyttet til nogle bestemte planter, afspejler deres tilstedeværelse i osten det område, hvor dyrene har græsset. Det er således den vilde mikroflora, der er bestemmende for »Pecorino Crotoneses« organoleptiske egenskaber. Desuden beskytter den traditionelle praksis med græsning i bjergene fårene mod miljø- og ernæringsmæssig stress i sommerens hede, hvorved mælken bevarer sine smagskomponenter.

— Områdets klima har afgørende indflydelse på modningsprocessen og bidrager til at give »Pecorino Crotonese« dens typiske struktur. Gennem århundreder har den luftfugtighed, der kendetegner området, bidraget til at udvikle modningsteknikkerne, og den er en vigtig miljøressource i ostemodningsprocessen. For at osten kan modnes korrekt, må luftfugtigheden ikke være for høj, da dette vil medføre risiko for, at osten ikke tørrer korrekt, eller for svingende for at sikre ensartede vilkår under hele modningsperioden. Den omstændighed, at luftfugtigheden generelt er konstant, betyder, at »Pecorino Crotonese« modner gradvist. Dette giver osten dens særprægede fysiske struktur, som f.eks. dens fasthed og mangel på huller.

— Den uløselige tilknytning til områdets menneskelige ressourcer, som bestemmes af osteriteknikken, der stammer fra den århundredlange lokale tradition blandt ostemestrene/ostemagerne, har muliggjort, at mælkeforarbejdningen i Crotoneområdet har bevaret sit ry uændret. Den omstændighed, at der næsten udelukkende anvendes familie som arbejdskraft, er ikke blot en garanti for de traditionelle teknikkers kontinuitet, men vidner også om et højtspecialiseret og håndværksmæssigt produktionssystem, som derfor er uløseligt forbundet med menneskelige ressourcer, som ikke findes i andre lokale sammenhænge. De specialiserede færdigheder er særlig afgørende i de faser, der udføres ved håndkraft, nemlig koagulering, anbringelse i forme og behandling og kontrol under ostens modning.

— Brugen af naturlige vallestartkulturer og mælkestartkulturer, som stammer fra og findes i produktionsområdet, skaber en vigtig mikrobiologisk tilknytning til området. En vallestarter, der stammer fra lokal mælk, sikrer, at osten indeholder mælkesyrebakterier, som er typiske for oprindelsesområdet, hvilket bidrager til at give osten dens specifikke særpræg.

»Pecorino Crotonese« udgør en integrerende del af det landdistrikt, der udgør produktionsområdet: Den kan spores meget langt tilbage i tiden, endog til før middelalderen, og eksport så langt tilbage som til det 16. århundrede kan dokumenteres. Under de østrigske vicekonger (1707-34) blev der eksporteret ost i stor stil. I starten af januar 1712 solgte præsten, Giacinto Tassone af Cutro, i Neapel »200 cantara Cotrone-ost fra dette års produktion, som hverken er opsvulmet, ormædt, brudt eller krakeleret« til den neapolitanske købmand Aniello Montagna. I løbet af de seneste 25 år er navnet løbende blevet brugt på produktetiketter og af en organisation af lokale fåreavlere, og producenter uden for regionen har gjort talrige forsøg på efterligning.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006 (3))

De italienske myndigheder har indledt den nationale indsigelsesprocedure ved at offentliggøre forslaget om anerkendelse af den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Pecorino Crotonese« i Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana (den italienske statstidende) nr. 46 af 23. februar 2012.

Produktspecifikationens fulde tekst findes på webstedet: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

eller alternativt

ved at gå direkte til netstedet for det italienske ministerium for landbrug, fødevarer og skovbrug (www.politicheagricole.it) og klikke på »Qualità e sicurezza« (i øverste højre hjørne af skærmen) og derefter på »Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE«.

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12. Erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012.

(3) Se fodnote 2.