EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING

af 29. april 2015

med bemærkningerne, der er en integrerende del af afgørelsen om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen og forvaltningsorganerne

EUROPA-PARLAMENTET,

— der henviser til sin beslutning om decharge for gennemførelsen af Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2013, Sektion III — Kommissionen,

— der henviser til sine afgørelser om decharge for gennemførelsen af budgettet for forvaltningsorganerne for regnskabsåret 2013,

— der henviser til forretningsordenens artikel 93 og bilag V,

— der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg (A8-0101/2015),

A. der henviser til, at Revisionsretten for 20. gang i træk har været ude af stand til at afgive en positiv revisionserklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af de betalinger, der ligger til grund for årsregnskabet, hvilket risikerer at undergrave legitimiteten af Unionens udgifter og politikker;

B. der henviser til, at Kommissionen, navnlig i en situation, hvor ressourcerne er knappe, bør gå foran med et godt eksempel ved at påvise den europæiske merværdi af sine udgifter og ved at sikre sig, at de finansielle midler, som den har delt eller fuldt ansvar for, anvendes i overensstemmelse med de gældende finansielle bestemmelser og forordninger;

C. der henviser til, at Kommissionen har det endelige ansvar for gennemførelsen af Unionens budget, men at medlemsstaterne er forpligtede til at samarbejde oprigtigt med Kommissionen om at sikre, at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning; der henviser til, at medlemsstaterne, navnlig i forbindelse med delt forvaltning af midler, har et særligt ansvar for gennemførelsen af Unionens budget;

D. der henviser til, at det i forbindelse med delt forvaltning er absolut nødvendigt, at de data, medlemsstaterne indsender om både indtægter og udgifter under delt forvaltning, er retvisende og nøjagtige; der henviser til, at det er afgørende, at medlemsstaterne forstår deres eget ansvar for forvaltningen af Unionens midler under delt forvaltning;

E. der henviser til, at den interinstitutionelle dialog, der er fastsat i artikel 318 i TEUF, giver mulighed for at anspore til en ny, resultatorienteret kultur i Kommissionen;

Delt og decentraliseret forvaltning: Mangler i Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning

Forbehold vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikter

1. kan ikke politisk sikre, at de kontrolprocedurer, der er indført i Kommissionen og i medlemsstaterne, giver de nødvendige garantier for alle de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed inden for landbrug og udvikling af landdistrikter, hvilket fremgår af følgende forbehold fra generaldirektøren for GD AGRI i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport af 31. marts 2014: — ABB 02 — Markedsforanstaltninger: 198,3 mio. EUR risikobehæftet; syv støtteordninger i ni medlemsstater med 11 elementer, for hvilke der er taget forbehold; Polen 77,6 mio. EUR, Spanien 54 mio. EUR, Frankrig 32,4 mio. EUR, Nederlandene 16,4 mio. EUR, Det Forenede Kongerige 8,5 mio. EUR, Italien 5 mio. EUR, Tjekkiet 2 mio. EUR, Østrig 1,9 mio. EUR, Sverige 0,5 mio. EUR — ABB 03 — Direkte betalinger: 652 mio. EUR risikobehæftet; 20 betalingsorganer, der dækker seks berørte medlemsstater: Spanien (15 ud af 17 betalingsorganer) 153 mio. EUR, Frankrig 203,4 mio. EUR, UK PRA England 118 mio. EUR, Grækenland 117,8 mio. EUR, Ungarn 36,6 mio. EUR, Portugal 28 mio. EUR — ABB 04 — Udgifter til udvikling af landdistrikter: 599 mio. EUR risikobehæftet; 31 betalingsorganer, der dækker 19 berørte medlemsstater: Belgien, Bulgarien (56,8 mio. EUR), Cypern, Tyskland (Bayern, Brandenburg), Danmark, Spanien (Andalusien, Asturias, Castilla la Mancha, Castilla y Léon, FOGGA Galicia, Madrid), Finland, Frankrig (ODARC, ASP (70,3 mio. EUR)), Det Forenede Kongerige (SGRPID Skotland, RPA England), Grækenland, Irland, Italien (AGEA 52,6 mio. EUR), AGREA Emilia-Romagna, OPR Lombardiet, OPPAB Bolzano, ARCEA Calabrien), Luxembourg, Nederlandene, Polen (56,7 mio. EUR), Portugal (51,7 mio. EUR), Rumænien (138,9 mio. EUR) og Sverige — ABB 05: 2,6 mio. risikobehæftet — IPARD-udgifter vedrørende Tyrkiet;

Forbehold vedrørende regionalpolitikken

2. kan ikke politisk sikre, at de kontrolprocedurer, der er indført i Kommissionen og i medlemsstaterne, giver de nødvendige garantier for alle de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed inden for regionalpolitikken, hvilket fremgår af de forbehold, generaldirektøren for GD REGIO har taget i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport af 31. marts 2014; bemærker, at der er taget forbehold over for 73 ud af 322 programmer som følge af forvaltnings- og kontrolsystemer, der kun er delvis pålidelige (i sammenligning med 85 ud af 317 operationelle programmer i 2012); bemærker, at de midlertidige betalinger til disse programmer fra 2007-2013, for hvilke der er taget forbehold, udgør 6 035,5 mio. EUR; bemærker, at Kommissionen har anslået det risikobehæftede beløb til 440,2 mio. EUR;

3. anerkender, at skønt disse forbehold er tegn på mangler i medlemsstaternes kontrolsystemer, er de også et effektivt redskab, som Kommissionen benytter til at fremskynde handling fra medlemsstaternes side for at afhjælpe manglerne og dermed beskytte Unionens budget;

Forbehold vedrørende beskæftigelse og sociale anliggender

4. kan ikke politisk sikre, at de kontrolprocedurer, der er indført i Kommissionen og i medlemsstaterne, giver de nødvendige garantier for alle de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed inden for beskæftigelse og sociale anliggender, hvilket fremgår af de forbehold, generaldirektøren for GD EMPL har taget i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport af 31. marts 2014; bemærker, at den årlige aktivitetsrapport indeholder et forbehold vedrørende betalinger for programmeringsperioden 2007-2013 for et risikobehæftet beløb på 123,2 mio. EUR i 2013; bemærker, at disse forbehold omfattede 36 ud af Den Europæiske Socialfonds (ESF's) 118 operationelle programmer (i sammenligning med 27 ud af 117 operationelle programmer i 2012);

Revisionsrettens revisionserklæring

Regnskaber og lovligheden og den formelle rigtighed af indtægter — blank erklæring

5. glæder sig over, at Unionens årsregnskab for regnskabsåret 2013 i alt væsentligt giver et retvisende billede af dens finansielle stilling pr. 31. december 2013, og bemærker med tilfredshed, at de indtægter, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige;

Forbehold vedrørende BNI-bidrag

6. tager forbehold over for den måde, hvorpå medlemsstaternes BNI-bidrag er beregnet, på grund af manglerne ( 1 ) ved Kommissionens kontrol af data ( 2 ) ; minder om, at Revisionsretten konkluderer, at Kommissionens kontrol af BNI-data ikke var tilstrækkeligt struktureret og fokuseret;

Lovligheden og den formelle rigtighed af forpligtelser — blank erklæring

7. bemærker med tilfredshed, at de forpligtelser, der ligger til grund for regnskabet for det regnskabsår, der afsluttedes den 31. december 2013, i alt væsentligt er lovlige og formelt rigtige;

Lovligheden og den formelle rigtighed af betalinger — afkræftende erklæring

8. finder det uacceptabelt, at betalingerne fortsat, for tyvende år i træk, er væsentligt fejlbehæftede;

9. konstaterer, at Revisionsretten baserer sin negative erklæring på det forhold, at overvågnings- og kontrolsystemerne kun er delvist effektive, og at betalingerne derfor er fejlbehæftede med en mest sandsynlig fejlprocent på 4,7 %;

10. minder om, at den mest sandsynlige fejlprocent i regnskabsåret 2012 blev anslået til 4,8 %, i regnskabsåret 2011 til 3,9 %, i regnskabsåret 2010 til 3,7 %, i regnskabsåret 2009 til 3,3 %, i regnskabsåret 2008 til 5,2 % og i regnskabsåret 2007 til 6,9 %, således at det gennemsnitlige niveau var omkring 4,6 % i den periode, der var omfattet af den tidligere flerårige finansielle ramme (FFR) for 2007-2013; noterer sig, at Revisionsrettens årsberetninger således viser en stabilisering af fejlprocenten i 2013 på samme niveau som gennemsnittet for FFR 2007-2013, hvilket ikke desto mindre viser en konstant stigende og negativ tendens siden 2009;

11. påpeger, at områderne under delt forvaltning ifølge Revisionsrettens årsberetning for 2013 har en anslået fejlprocent på 5,2 %; bemærker, at den anslåede fejlprocent for alle de andre aktionsudgifter (der hovedsagelig forvaltes af Kommissionen) er 3,7 %; fremhæver, at begge fejlfrekvenser er over væsentlighedstærsklen på 2 %; fremhæver, at områder under delt forvaltning har en fejlprocent, der er betydeligt højere end den, der vedrører alle andre aktionsudgifter;

12. bemærker, at generaldirektøren for GD REGIO i den årlige aktivitetsrapport af 31. marts 2014 som følge af forvaltnings- og kontrolsystemer, der kun er delvis pålidelige, har taget forbehold over for 73 ud af 322 programmer i 2013, hvilket er en mindre andel end i 2012 (85 ud af 317 operationelle programmer); bemærker, at det anslåede risikobehæftede beløb er 1 135,3 mio. EUR, og at disse forbehold og det tilhørende beløb vedrører de to programmeringsperioder 2007-2013 og 2000-2006;

13. noterer sig, at generaldirektøren for GD RTD har taget ét forbehold vedrørende det syvende forskningsrammeprogram (FP7) i den årlige aktivitetsrapport af 31. marts 2014, og at den anslåede virkning i 2013 ligger mellem 105,5 mio. EUR og 109,5 mio. EUR;

14. bemærker, at generaldirektøren for GD MARE har taget ét forbehold vedrørende Den Europæiske Fiskerifond i den årlige aktivitetsrapport af 31. marts 2014, og at det risikobehæftede beløb i 2013 var på 10,77 mio. EUR;

15. gør opmærksom på behovet for hele tiden at forbedre forvaltnings- og kontrolsystemerne i medlemsstaterne for at garantere bedre økonomisk forvaltning af Unionens midler og et fald i fejlprocenten i de respektive politiksektorer i løbet af programmeringsperioden 2014-2020;

Finansielle korrektioner og inddrivelser

16. bemærker, at de finansielle korrektioner, der blev rapporteret gennemført i 2013, faldt fra 3,7 mia. EUR i 2012 til 2,5 mia. EUR i 2013, og minder om, at de høje finansielle korrektioner i 2012 primært skyldtes én enkelt korrektion på 1,8 mia. EUR i Spanien med henblik på at rette op på strukturfondsudgifter for perioden 2000-2006; bemærker, at Kommissionen i 2013 gennemførte finansielle korrektioner og inddrivelser for i alt 3 362 mio. EUR, hvilket svarede til 2,3 % af betalingerne fra Unionens budget;

17. påpeger, at akkumuleringen af gennemførte finansielle korrektioner på det tidspunkt, hvor programmernes saldi gøres op, nogle gange er kunstig, og at de er uden betydning, eftersom de dukker op flere år efter, at de er blevet gennemført; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om den metodologiske ændring, hvor man gik fra bekræftede korrektioner til gennemførte korrektioner, som fandt sted i 2012, er den bedst egnede til at afspejle de faktiske forvaltnings- og kontrolsystemer i et givent regnskabsår;

18. bemærker, at det deraf følgende fald på 34 % i de finansielle korrektioner, der blev gennemført i 2013 (fra 3,7 mia. EUR til 2,5 mia. EUR) blev delvist kompenseret af en stigning på 27 % i gennemførte inddrivelser i 2013 (fra 0,7 mia. EUR til 0,9 mia. EUR);

19. beklager, at fejl først kan rettes flere år efter, at de er sket, på grund af de retlige rammer for beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, de pågældende procedurers kompleksitet og de mange kontrolniveauer, der findes på mange områder;

20. peger på, at den gennemsnitlige sum af finansielle korrektioner og inddrivelser, der blev gennemført i perioden 2009-2013, var 2,7 mia. EUR, hvilket svarer til 2,1 % af den gennemsnitlige sum af betalinger fra Unionens budget i samme periode; bemærker, at ovennævnte tendens ifølge Kommissionen kan forklares med afslutningen af programmeringsperioden 2000-2006 ( 3 ) ; bemærker navnlig for så vidt angår samhørighedspolitikken, at fire femtedele af de korrektioner, der blev lavet i perioden 2007-2013, vedrørte operationelle programmer i tidligere perioder ( 4 ) ; minder om, at medlemsstaterne har ret til at erstatte opdagede ikke-støtteberettigede udgifter med lovlige og formelt rigtige udgifter under den retlige ramme, som er gældende for strukturfondene;

21. minder Kommissionen og medlemsstaterne om, at de har pligt til at træffe korrigerende foranstaltninger for at beskytte Unionens budget i tilfælde af ineffektive kontrolsystemer og regelstridige udgifter; påpeger, at Kommissionen og medlemsstaterne anvender sådanne korrigerende foranstaltninger, og bemærker, at hvis der ikke havde været anvendt sådanne korrigerende foranstaltninger i forbindelse med de 2013-betalinger, som Revisionsretten har revideret, ville den samlede anslåede fejlforekomst have været 6,3 % i stedet for 4,7 %; fremhæver, at Revisionsretten fandt, at myndighederne i forbindelse med en række fejlbehæftede transaktioner, navnlig inden for områder under delt forvaltning, havde tilstrækkelige oplysninger til rådighed, til at de kunne have opdaget og korrigeret fejlene; kræver derfor, at Revisionsretten i sine fremtidige årsberetninger beregner fejlfrekvensen i tilfælde af, at alle korrigerende foranstaltninger var blevet truffet;

22. beklager desuden det forhold, at disse foranstaltninger stadig har en begrænset økonomisk indvirkning på Unionens budget, eftersom over 40 % af de finansielle korrektioner, der blev gennemført i 2013, ikke betragtes som formålsbestemte indtægter ( 5 ) , men kan anvendes af de samme medlemsstater, som har forårsaget disse korrektioner inden for samhørighedspolitikken, hvilket undergraver den præventive effekt af finansielle korrektioner;

23. bemærker, at ca. 28 % af de finansielle korrektioner, der blev gennemført i 2013, medførte en nettoreduktion af EU-finansieringen til det pågældende program og den pågældende medlemsstat inden for samhørighedspolitikken;

24. bemærker med bekymring, at ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 29. september 2014 ikke nødvendigvis giver pålidelige oplysninger om medlemsstaternes tilbagetrækninger, inddrivelser og udestående inddrivelser af strukturfondsmidler, idet Kommissionen anfører, at den på grund af visse svagheder i medlemsstaternes tal har måttet vælge en forsigtig tilgang, for at sikre at ovenstående beløb ikke er for højt sat ( 6 )

25. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at indføre forsvarlige procedurer med henblik på at verificere tidspunktet for, årsagen til og beløbet for korrigerende foranstaltninger og på at tilvejebringe oplysninger, der så vidt muligt afstemmer det år, hvor betalingen bliver foretaget, med det år, hvor den pågældende fejl opdages, og det år, hvor inddrivelser eller finansielle korrektioner anføres i noterne til regnskabet, således at der tages hensyn til hele procedurens flerårighed; finder det ligeledes afgørende, at der fremlægges fuldstændige oplysninger om inddrivelser og finansielle korrektioner, og at der er fuld gennemsigtighed i data vedrørende frigørelse af midler og traktatbrudsprocedurer for det relevante år;

Den sammenfattende rapport og de årlige aktivitetsrapporter

26. noterer sig, at Kommissionens generaldirektører tog i alt 17 kvantificerede forbehold i forbindelse med udgifter; peger på, at det lavere antal kvantificerede forbehold i 2013 (21 i 2012) ikke havde den virkning, at det mindskede størrelsen af det risikobehæftede beløb, og at det maksimale samlede risikobehæftede beløb, som Kommissionen anførte i sin sammenfattende rapport ( 7 ) , ligger under 4 179 mio. EUR, hvilket svarer til 2,8 % af alle de udbetalte udgifter;

27. anmoder Kommissionen om at gøre yderligere rede for beregningen af det risikobehæftede beløb ( 8 ) ved at forklare den anslåede virkning af korrektionsmekanismerne på dette tal og i sin sammenfattende rapport afgive en ordentlig »forvaltningserklæring« på grundlag af generaldirektørernes årlige aktivitetsrapporter;

28. minder om, at de kumulative tal, Kommissionen anvender, gælder for korrektionsmekanismer, som Kommissionen og medlemsstaterne har indført flere år efter udbetalingen af midlerne (især i perioderne 1994-1999 og 2000-2006), og bemærker, at hverken Revisionsretten eller Kommissionen på det tidspunkt fremlagde præcise fejlprocenter;

Presset på budgettet

29. er bekymret over, at regnskaberne på grund af Rådets uacceptable holdning under forhandlingerne om Unionens årsbudget og på trods at det høje niveau af betalinger viser, at de uindfriede finansielle forpligtelser (under udgiftsområde 1b, hovedsagelig regionalpolitikken, niveauet af uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2013 anslås til 23,4 mia. EUR, efter at have ligget på 5 mia. EUR ved udgangen af 2010, 11 mia. EUR ved udgangen af 2011 og 16 mia. EUR ved udgangen af 2012) og anden gæld fortsatte med at vokse i 2013; bemærker, at de ved årets udgang beløb sig til 322 mia. EUR ( 9 ) , og at dette beløb sandsynligvis vil blive større i 2014;

30. påpeger, at de uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2013 udgjorde 322 mia. EUR, og at dette beløb forventedes at stige i løbet af 2014; mener, at dette er i modstrid med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning som fastsat i artikel 310 i TEUF og dermed sætter spørgsmålstegn ved budgettets lovlighed;

31. understreger, at disse »overhængende« finansielle forpligtelser er et særligt bekymrende problem, fordi betalingslofterne for første gang er fastsat til at skulle forblive mere eller mindre stabile i faste priser i en årrække ( 10 )

32. påpeger, at de økonomiske ressourcer er knappe i en tid med økonomisk krise; bemærker imidlertid, at det maksimale udgiftsniveau under udgiftsområderne i FFR for store dele af budgettets vedkommende er delt op i årlige bevillinger pr. medlemsstat; bemærker, at måden, hvorpå midlerne absorberes af medlemsstaterne, ofte bliver det vigtigste politikmål (»use it or lose it«) ( 11 ) ; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme et skift fra en udgiftsorienteret til en resultatorienteret kultur, der fokuserer på de opnåede resultater med udgangspunkt i principperne om produktivitet, effektivitet og sparsommelighed;

33. påpeger, at bruttosummen af forfinansieringer androg 79,4 mia. EUR ved udgangen af 2013, og insisterer på, at meget lange forfinansieringsperioder kan medføre en øget risiko for fejl eller tab; understreger, at denne risiko i særlig høj grad gør sig gældende for udgiftsområde 4 i budgettet (EU som global aktør), hvor der for en typisk aktion går fire år fra indgåelsen af forpligtelsen til Kommissionens registrering af de endelige udgifter;

34. opfordrer indtrængende Kommissionen til igen at udarbejde og offentliggøre et »langsigtet likviditetsoverslag«, der viser de fremtidige betalingsbehov, med henblik på at sikre, at de godkendte årlige budgetter kan dække de nødvendige betalinger; kræver, at Kommissionen om nødvendigt forelægger ændringer til de eksisterende forordninger, i tilfælde af at de årlige budgetter ikke kan tilvejebringe tilstrækkelige bevillinger til at matche det fornødne niveau af betalinger;

35. gentager, at det er nødvendigt at arbejde på at finde langsigtede løsninger, som gør det muligt for Kommissionen igen at få kontrol med sit budget; bemærker, at der især er behov for et øget fokus på ansvarlighed samt på præstationer og resultater af udgifter; fremhæver i denne forbindelse, at Parlamentet er nødt til at spille en større rolle i kontrollen med udgifter og resultater;

Finansielle instrumenter

36. bemærker at, der ved udgangen af 2013 var oprettet 941 finansieringstekniske instrumenter under 176 operationelle programmer (OP'er) under Den Europæiske Regionale Udviklingsfond (ERUF) og Den Europæiske Sociale Udviklingsfond (ESF) i 25 medlemsstater; er navnlig bekymret over, at kun 47 % af de 14,3 mia. EUR (6,7 mia. EUR), der var blevet betalt til de finansieringstekniske instrumenter, rent faktisk var blevet udbetalt til de endelige støttemodtagere, selv om dette tal er udtryk for en stigning i sammenligning med de 4,7 mia. EUR, der var udbetalt ved udgangen af 2012; bemærker, at den gennemsnitlige udbetalingsrate på 47 % ved udgangen af 2013 dækker over en vis variation mellem fondene og medlemsstaterne; bemærker, at den gennemsnitlige udbetalingsrate dækker alle 900 fonde: dem, der blev oprettet i 2008, såvel som de nye, der blev oprettet i 2013, og hvis gennemførelse først var ved at begynde; tager med i betragtning, at skønt nogle fonde præsterer utilfredsstillende resultater, er der andre, som allerede har opnået 100 % absorption, og som nu reinvesterer revolverende fonde;

37. bemærker, at der er oprettet 14 finansieringstekniske instrumenter i medlemsstaterne under Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne; bemærker, at der er udbetalt 443,77 mio. EUR til banker i Rumænien, Bulgarien, Grækenland, Italien og Litauen fra Unionens budget frem til udgangen af 2013; udtrykker bekymring over, at ikke en eneste euro af dette beløb er nået frem til de endelige støttemodtagere; bemærker, at der fra seks finansieringstekniske instrumenter, som er oprettet under Den Europæiske Fiskerifond, blev udbetalt 72,37 mio. EUR til banker i Grækenland, Rumænien, Bulgarien, Estland, Letland og Nederlandene; bemærker, at det kun er i Letland, at de disponible beløb er blevet udbetalt fuldt ud til de endelige støttemodtagere, mens der i Rumænien kun er udbetalt 28 % til de endelige støttemodtagere, 77 % i Bulgarien, 91 % i Estland og slet intet i Nederlandene og Grækenland ( 12 )

38. beklager desuden, at disse instrumenter er komplekse og vanskelige at gøre regnskab for på korrekt vis, hvilket også gør den offentlige kontrol mere besværlig; opfordrer Kommissionen til at sørge for større gennemsigtighed og til regelmæssigt at rapportere om løftestangseffekter, tab og risici såsom investeringsbobler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at give et fuldstændigt overblik over antallet af projekter, der finansieres under hvert af de finansieringstekniske instrumenter, og de opnåede resultater, til klart at angive, i hvilket omfang Unionens budgetbevillinger er blevet anvendt til at samfinansiere disse projekter under de finansieringstekniske instrumenter, samt til at fremlægge en omfattende cost-benefit-analyse af de finansieringstekniske instrumenter sammenlignet med mere direkte typer af projektfinansiering;

39. glæder sig over, at gennemførelsen af de finansielle instrumenter systematisk er blevet medtaget på dagsordenen under de årlige revisionsmøder, og at manglerne er blevet analyseret og afhjælpende foranstaltninger foreslået; anerkender med tilfredshed, at manglerne på dette område for den kommende periode 2014-2020 er blevet korrigeret (dvs. betalinger bliver kun overført til de fonde, der forvalter finansielle instrumenter, når de faktiske udbetalinger til de endelige støttemodtagere har nået en vis procentdel);

40. henstiller, at Kommissionen — i betragtning af presset på budgettet for betalinger og den omstændighed, at artikel 140, stk. 7, i forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (finansforordningen) kræver, at for store saldi vedrørende finansielle instrumenter bør undgås — sikrer, at bidrag fra Unionens budget til sådanne instrumenter afspejler det reelle cash flow-behov;

41. er særdeles bekymret over nogle af Revisionsrettens konklusioner om effektiviteten af at blande tilskud, der ydes under regionale investeringsfaciliteter, med lån fra finansieringsinstitutter for at støtte Unionens eksterne politikker ( 13 )

42. påpeger, at skønt faciliteterne blev udformet korrekt, blev de mulige fordele ved blanding ikke realiseret fuldt ud på grund af mangler ved Kommissionens forvaltning; anmoder Kommissionen om kun at udbetale midler, når støttemodtageren rent faktisk har brug for dem, og om at forbedre sin overvågning af gennemførelsen af Unionens tilskud;

Kommissionens og medlemsstaternes ansvar ved delt forvaltning

43. fremhæver, at Kommissionen i henhold til artikel 317 i TEUF bærer det endelige ansvar for gennemførelsen af Unionens budget; påpeger, at mens det er Kommissionen, der gennemfører budgettet ved delt forvaltning, er gennemførelsesopgaverne delegeret til medlemsstaterne i medfør af artikel 59 i finansforordningen og kræver dermed deres politiske og finansielle ansvar; understreger derfor, at medlemsstaterne bør handle i streng overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og ikke bør undergrave deres eget ansvar for forvaltningen af Unionens midler;

44. noterer sig Kommissionens meddelelse af 28. oktober 2014 om vedtagelsen af den interinstitutionelle arbejdsgruppes anbefalinger om indførelsen og anvendelsen af nationale erklæringer (COM(2014) 688); påpeger, at fremlæggelsen heraf er frivillig, og glæder sig derfor over, at fire medlemsstater — Danmark, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige — har besluttet at fremlægge dem; beklager imidlertid, at disse erklæringer er forskellige med hensyn til udformning, omfang, bredde og rapporteringsperiode, og bemærker, at de som følge heraf ikke er særlig anvendelige;

45. gør opmærksom på, at de nationale forvaltningserklæringer, som de fire ovennævnte medlemsstater har fremsendt, ifølge adskillige udsagn fra Revisionsretten har meget begrænset værdi i Revisionsrettens revisionsproces og ikke kan betragtes som en pålidelig kilde til information i forbindelse med udstedelsen af revisionserklæringen;

46. beklager endvidere i forbindelse med ovennævnte meddelelse fra Kommissionen af 28. oktober 2014, at der ikke er sket væsentlige fremskridt med hensyn til at forbedre den finansielle styring, hvilket kan føre til et fortsat tab af Unionens midler som følge af forkerte beslutninger på politisk og forvaltningsmæssigt niveau; kræver en sanktionsordning for det tilfælde, at medlemsstater indsender ukorrekte programoplysninger og erklæringer;

47. opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at tage konkrete og meningsfulde skridt for at muliggøre de nødvendige fremskridt med hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder den øgede anvendelse af instrumentet nationale erklæringer, som i praksis ikke kræver nogen stor ekstra indsats (angiveligt under én fuldtidsækvivalent om året pr. medlemsstat), og bemærker samtidig, at det er af stor betydning, at medlemsstaterne gennem et offentligt dokument tager politisk ansvar for anvendelsen af Unionens midler; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ikke blot at offentliggøre de nationale erklæringer, men også de årlige sammendrag og forvaltningserklæringerne, for at give mere indsigt i og opnå en reel forbedring af den økonomiske forvaltning; opfordrer indtrængende Kommissionen til at afgive en henstilling til Parlamentet og Rådet om at fremme anvendelsen af nationale erklæringer i overensstemmelse med anbefalingerne fra den interinstitutionelle arbejdsgruppe om indførelsen og anvendelsen af nationale erklæringer;

48. finder det afgørende at fremme fuldstændig gennemsigtighed i anvendelsen af strukturfondene gennem offentliggørelse af revisionsbilagene for de udpegede projekter;

Pålideligheden af de data, som medlemsstaterne indsender

49. bemærker, at den manglende pålidelighed af kontrollen på første niveau, som udføres af medlemsstaterne, undergraver troværdigheden af de årlige aktivitetsrapporter, som Kommissionens tjenestegrene udarbejder, og den sammenfattende rapport, der vedtages af Kommissionen, idet de delvis er baseret på resultaterne af de kontroller, de nationale myndigheder gennemfører; gentager sit tidligere krav om, at Kommissionen evaluerer, og om nødvendigt korrigerer, medlemsstaternes data for at tilvejebringe pålidelige og objektive årlige aktivitetsrapporter;

50. anmoder om, at generaldirektørerne i deres årlige aktivitetsrapporter redegør detaljeret for de fejlprocenter, medlemsstaterne har underrettet dem om, samt for de korrektioner, Kommissionen i givet fald har foretaget på operationelt programniveau;

De medlemsstater, der præsterer dårligst

51. ser med tilfredshed på den oversigt over Revisionsrettens revisionsresultater for midler under delt forvaltning inden for landbrugs- og samhørighedspolitikken 2009-2013, som blev offentliggjort sammen med Revisionsrettens årsberetning for 2013, og som delvis imødekommer Parlamentets anmodning, der blev fremsat i dechargebeslutningen fra 2012, om landespecifikke oplysninger vedrørende delt forvaltning;

52. gør opmærksom på, at Slovakiet, Det Forenede Kongerige og Spanien har de højeste fejlprocenter ifølge de tal, Revisionsretten har fremlagt vedrørende beløbene for og procentdelen af risikobehæftede midler for så vidt angår Den Europæiske Regionale Udviklingsfond, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden (kildedata, der indgår i de årlige aktivitetsrapporter 2013 for GD for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion og GD for Regionalpolitik og Bypolitik);

53. gør opmærksom på, at Rumænien, Bulgarien og Portugal har de højeste fejlprocenter ifølge de tal, Revisionsretten har fremlagt vedrørende beløbene for og procentdelen af risikobehæftede midler for så vidt angår Den Europæiske Garantifond for Landbruget og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (kildedata, der indgår i den årlige aktivitetsrapport 2013 for GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikterne);

54. anmoder Revisionsretten om at udvikle sin egen landespecifikke rapporteringsmetode, der ikke bare tager de risikobehæftede beløb i betragtning, men også medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, såvel som de korrektionsmekanismer, Kommissionen og medlemsstaterne anvender til at vurdere, hvordan forvaltningen udvikler sig i de medlemsstater, der præsterer dårligst, og anbefale de bedst mulige løsninger;

55. minder om, at korruption er til alvorlig skade for Unionens midler; er bekymret over de data, der viser, at nogle medlemsstater er særligt berørt af dette fænomen, og minder i denne forbindelse om Kommissionens henstilling af 29. maj 2013 med henblik på Rådets henstilling om Italiens nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Italiens stabilitetsprogram for 2012-2017 ( 14 ) ; opfordrer til en hurtig vedtagelse af direktivet om bekæmpelse af svig mod Unionens finansielle interesser ved hjælp af straffelovgivningen;

Interessekonflikter

56. beklager, at lovgivningen vedrørende interessekonflikter hos medlemmer af parlamentet, regeringen og lokalrådene er vag og utilstrækkelig i nogle medlemsstater; opfordrer Kommissionen til nøje at undersøge den aktuelle situation og om nødvendigt fremkomme med henstillinger eller sågar retligt bindende løsninger, hvis der er behov for sådanne; mener, at det samme bør være gældende for kandidatmedlemmer og medlemmer af Kommissionen;

Indtægter: BNI-baserede egne indtægter

57. bemærker, at der i Revisionsrettens revision (jf. årsberetningen for 2013, punkt 2.27) ikke blev fundet væsentlige fejl i Kommissionens beregning af medlemsstaternes bidrag og deres betalinger, som for størstedelens vedkommende er baseret på prognoser for data vedrørende bruttonationalindkomsten (BNI) for 2013;

58. kræver, at Kommissionen sikrer, at Eurostats og medlemsstaternes data er identiske, idet BNI-indikatoren udgør det centrale benchmark, ikke bare for EU's indtægter, men også for dets udgifter;

59. minder om den kritik, Revisionsretten fremsatte i sin årsberetning for 2012 vedrørende den manglende effektivitet af Kommissionens kontrol af BNI-data (jf. årsberetningen for 2012, punkt 2.41); understreger, at vedvarende brug af generelle forbehold og den alt for lange varighed af kontrolcyklussen for BNI-data, der anvendes i forbindelse med egne indtægter, kan føre til budgetmæssig usikkerhed, som det er fremgået af drøftelserne mellem medlemsstaterne om forslag til ændringsbudget nr. 6 til det almindelige budget 2014 ( 15 )

60. beklager, at nogle medlemsstater ikke har forudset, at det vil medføre en stigning i deres budgetbidrag, til trods for at de siden foråret 2014 har været bekendt med ændringerne i den statistiske metode til udregning af BNI-bidrag;

61. beklager, at Kommissionen insisterede på at behandle dette dossier, som om det blot var rent teknisk ( 16 ) , til trods for at den siden foråret 2013 har været bekendt med, at ændringerne i den statistiske metode til udregning af BNI-bidrag ville medføre en stor stigning i nogle medlemsstaters bidrag;

62. minder om, at Revisionsretten i sin udtalelse nr. 7/2014 ( 17 ) konkluderede, at Kommissionens forslag om at give mulighed for under særlige omstændigheder at udsætte betalingerne af moms- og BNI-saldiene og justeringerne heraf kan gøre ordningen for egne indtægter mere kompleks og øge den budgetmæssige usikkerhed i medlemsstaterne;

63. påpeger navnlig, at Kommissionens forslag om ændring af forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 om gennemførelse af afgørelse 2007/436/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (COM(2014) 704) kun giver medlemsstaterne mulighed for at udskyde fristen for overdragelse af midlerne, hvis positive moms- og BNI-saldi og justeringer giver anledning til betydelige beløb, og bemærker, at Kommissionen, hvis medlemsstaterne har store negative moms- og BNI-saldi og justeringer, kan blive tvunget til at opkræve supplerende indtægter via et ændringsbudget;

64. beklager, at Rådet endnu ikke har været i stand til at gøre fremskridt med hensyn til reformen af ordningen for egne indtægter på grundlag af disse lovgivningsmæssige forslag, til trods for at Kommissionen foreslog en overordnet reform af ordningen for egne indtægter, som blev hilst velkommen af Parlamentet ( 18 ) , og som sigtede mod at gøre ordningen for egne indtægter mere retfærdig, mere forståelig, mere gennemsigtig og mere effektiv og at mindske de nationale bidrag;

Foranstaltninger, der skal træffes

65. opfordrer indtrængende Kommissionen til at: — afkorte varigheden af dens kontrolcyklus for BNI-data, der anvendes i forbindelse med egne indtægter, til maksimalt fire år, hvis det er nødvendigt i forbindelse med iværksættelsen af en traktatbrudsprocedure og/eller med pålæggelsen af strenge frister for ophævelse af forbeholdene — begrænse brugen af generelle forbehold til særlige tilfælde, hvor der er betydelig risiko for, at Unionens finansielle interesser ikke er beskyttet, dvs. når en medlemsstat foretager større revisioner under kontrolcyklussen eller med ujævne mellemrum — udarbejde en handlingsplan for at afhjælpe de mangler, Revisionsretten afslørede i sin særberetning nr. 11/2013, og aflægge rapport herom til Parlamentet og Revisionsretten senest i slutningen af juni 2015 — iværksætte og nøje overvåge en detaljeret handlingsplan med klare mål for at tackle problemerne med udarbejdelsen af Grækenlands nationalregnskaber — fremlægge en ændring af Kommissionens ovennævnte forslag (COM(2014) 704) med henblik på at give Kommissionen beføjelse til at udsætte godtgørelsen af beløbene i tilfælde af negative saldi og justeringer;

66. gør opmærksom på de svagheder, Revisionsretten fandt i særberetning nr. 2/2014 »Forvaltes præferencehandelsordningerne hensigtsmæssigt?«, i kontrolstrategien og risikostyringen i Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige, som har ført til potentielle tab for Unionens budget; bemærker, at disse svagheder blev bekræftet af beløbene for potentielt mistede indtægter i disse tre medlemsstater; bemærker, at Revisionsretten ved at ekstrapolere de fejl, der blev fundet i stikprøven for 2009, har skønnet, at det beløb i told, som risikerer at gå tabt i disse medlemsstater som følge af forældelse, er 655 mio. EUR; bemærker, at dette svarer til omkring 6 % af den samlede sum af importtold, der blev opkrævet i de fem udvalgte medlemsstater det år, heraf 167 mio. EUR for Tysklands vedkommende, 176 mio. EUR for Frankrigs vedkommende og 312 mio. EUR for Det Forenede Kongeriges vedkommende;

Landbrug

Landbrug: udfordringer i forbindelse med demografi og støttemodtagerstruktur

67. påpeger, at demografiske ændringer påvirker den fælles landbrugspolitik mere end nogen anden EU-politik, idet næsten en tredjedel af de 12 millioner EU-landbrugere, som deler mere end 45 % af Unionens budget, er over 65 år, og kun 6 % er under 35 år ( 19 ) ; glæder sig over programmet til fremme af unge landbrugere, der derfor er fremlagt inden for rammerne af reformen af den fælles landbrugspolitik;

68. beklager, at de foranstaltninger, Kommissionen har iværksat inden for landbrugspolitikken, indtil videre ikke har været i stand til rette op på den geografiske ubalance, og opfordrer Kommissionen til at genoverveje budgetstøtten på landbrugsområdet i lyset af dette;

69. fremhæver, at mindre end 2 % af Unionens landbrugere modtager 31 % af de direkte betalinger under den fælles landbrugspolitik; påpeger, at den fælles landbrugspolitik navnlig bør rettes mod små landbrugere, og mener, at den nuværende praksis yderligere undergraver den politiske accept af den fælles landbrugspolitik;

70. minder om, at Parlamentet og Rådet for at gøre den fælles landbrugspolitik mere retfærdig indførte ( 20 ) en reduktion af betalinger over 150 000 EUR og et muligt loft over direkte betalinger; kræver derfor, at Revisionsretten reviderer produktiviteten og effektiviteten af denne foranstaltning med henblik på sine kommende årsberetninger;

71. påpeger, at Tjekkiet efterfulgt af Slovakiet, Ungarn, Tyskland og Bulgarien har de mest ulige landbrugssystemer ( 21 ) ; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sørge for en bedre balance i deres støttemodtagerstruktur og kræver, at generaldirektøren for GD AGRI hvert år i sin årlige aktivitetsrapport vedlægger vejledende tal for fordelingen af den direkte støtte under den fælles landbrugspolitik til producenter, opdelt på medlemsstater og kategorier af støttemodtagere;

Landbrug: fejlprocent under den første søjle

72. beklager, at betalingerne fra Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) ikke var uden væsentlig fejlforekomst i 2013, idet Revisionsretten anslog den mest sandsynlige fejlprocent til at være 3,6 % (3,8 % i 2012) ( 22 ) , og at to ud af de fem undersøgte kontrolsystemer vedrørende de udgiftsførte betalinger blev anset for at være ineffektive, to delvis effektive, og kun ét blev anset for at være effektivt;

73. fremhæver, at de nationale myndigheder i forbindelse med 33 ud af de 101 kvantificerbare fejl, som Revisionsretten fandt, havde tilstrækkelige oplysninger til at forhindre, opdage og korrigere disse fejl, i det mindste delvist, og at den mest sandsynlige fejlprocent for dette område ville have været 1,1 % lavere og dermed forholdsvis tæt på væsentlighedstærsklen på 2 %, såfremt alle disse oplysninger var blevet anvendt korrekt; understreger, at medlemsstaterne har et stort ansvar for at sikre en korrekt og lovlig gennemførelse af Unionens budget, når de er ansvarlige for forvaltningen af Unionens midler;

Krydsoverensstemmelse

74. bemærker, at Revisionsrettens revision også omfattede krydsoverensstemmelseskravene, og at tilfælde, hvor krydsoverensstemmelseskravene ikke blev overholdt, blev behandlet som fejl, hvis det kunne påvises, at overtrædelsen skete i det år, hvor landbrugeren ansøgte om støtte; påpeger, at Revisionsretten medtager mangler inden for området krydsoverensstemmelse i deres beregning af fejlprocenten, men bemærker, at krydsoverensstemmelse efter Kommissionens opfattelse ikke vedrører berettigelsen til betalinger, men kun udløser administrative sanktioner;

75. noterer sig, at Kommissionen i sit svar til Revisionsretten fremfører, at den retlige ramme for programmeringsperioden 2014-2020 er blevet forenklet, og anmoder Kommissionen om inden udgangen af 2015 at aflægge rapport om, hvordan disse forenklingsforanstaltninger har fungeret i praksis, og hvilke yderligere foranstaltninger der kan træffes for så vidt angår eventuelle tilbageværende komplekse regler og betingelser for støtteberettigelse;

Fejlprocenter i markedsforanstaltninger

76. er bekymret over, at fejlprocenten for så vidt angår markedsforanstaltninger på landbrugsområdet ligger på 7,44 % ifølge Kommissionens egen beregning; beklager dybt, at dette er den næsthøjeste fejlprocent inden for et politikområde i 2013;

77. understreger, at de forbehold, der blev taget af generaldirektøren for GD AGRI i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport for 2013, bekræfter den alarmerende situation med hensyn til markedsforanstaltninger, idet der er identificeret syv støtteordninger i ni medlemsstater, navnlig frugt- og grøntsektoren, omstrukturering af vinavl, investeringer i vinsektoren, eksportrestitutioner for fjerkræ samt skolemælksordningen;

78. henleder opmærksomheden på, at mange mindre programmer som f.eks. skolefrugt- og skolemælksordningen ikke er brugervenlige, til dels på grund af bureaukratiet i forbindelse hermed, og at deres absorption og gennemførelse derfor er suboptimal;

79. beklager dybt de væsentlige mangler i de kontrolprocedurer, der anvendes i forbindelse med anerkendelse af producentsammenslutninger ( 23 ) for frugt og grønt i Polen, Østrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, som Revisionsretten afslørede i sin årsberetning for 2013, og som bekræftes af generaldirektøren for GD AGRI, der i generaldirektoratets årlige aktivitetsrapport har taget et forbehold på grundlag af, at generaldirektoratet har anslået, at 25 % af de samlede udgifter under denne foranstaltning er risikobehæftet, dvs. 102,7 mio. EUR;

80. beklager især de mangler, Kommissionen har fundet i forbindelse med foranstaltningen til omstrukturering af vinavl i Spanien, som begrundede det forbehold, generaldirektøren for GD AGRI har taget på grundlag af en korrigeret fejlprocent på 33 % og et risikobehæftet beløb på 54 mio. EUR og foranstaltningen »fjerkræeksport i Frankrig« på grundlag af en korrigeret fejlprocent på 69,6 % og et risikobehæftet beløb på 29,3 mio. EUR;

Pålideligheden af medlemsstaternes data i forbindelse med direkte betalinger

81. bifalder, at GD AGRI, eftersom de fejlprocenter, medlemsstaterne meddeler i deres kontrolstatistikker, ikke altid dækker alle restfejlforekomstens komponenter og ikke altid er pålidelige, gennemførte en individuel vurdering af hvert enkelt betalingsorgan på grundlag af alle til rådighed værende oplysninger, herunder konklusionerne fra Revisionsrettens revisioner;

82. fastholder Revisionsrettens påstand ( 24 ) om, at resultaterne af denne nye tilgang viser, at medlemsstaternes kontrolstatistikker, erklæringerne fra betalingsorganernes direktører og godkendelsesorganernes arbejde kun giver en begrænset sikkerhed;

83. påpeger, at Kommissionen var nødt til at opjustere de fejlprocenter, som 42 ud af 68 betalingsorganer med en restfejlprocent på over 2 % havde oplyst, til trods for at næsten alle betalingsorganerne for de direkte betalinger var akkrediteret og godkendt af godkendelsesmyndighederne, og til trods for at 79 ud af de 82 forvaltningserklæringer, som betalingsorganerne afleverede, modtog en blank revisionspåtegning fra godkendelsesorganerne i 2013, hvilket bekræftede rigtigheden af de forvaltningserklæringer, som betalingsorganernes direktører fremlagde;

84. gør opmærksom på, at de fem betalingsorganer med den højeste fejlprocent var: 1. Det Forenede Kongerige, RPA 5,66 % (medlemsstatens indberetning: 0,67 %) 2. Grækenland, OKEPE 5,17 % (medlemsstatens indberetning: 0,83 %) 3. Spanien, AVGA 4,71 % (medlemsstatens indberetning: 1,93 %) 4. Portugal, IFAP 4,37 % (medlemsstatens indberetning: 0,82 %) 5. Rumænien, PIAA 4,27 % (medlemsstatens indberetning: 1,77 %)

85. beklager, at den nuværende retlige ramme ikke fastsætter sanktioner for ukorrekt eller svigagtig indberetning ( 25 ) fra betalingsorganernes side;

86. opfordrer EU-tjenestemændene til at øge tilsynet og overvåge og koordinere tættere med de nationale betalingsorganer i de respektive medlemsstater med henblik på at rette op på de mangler, som de oplever, navnlig for så vidt angår de betalingsorganer, der konstant har præsteret utilfredsstillende resultater i de sidste tre år, for at gøre forvaltningen af betalinger mere effektiv;

Det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) og markidentifikationssystemet (LPIS)

87. er enig i det synspunkt, som Kommissionen og Revisionsretten har givet udtryk for, at det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem (IFKS) samlet set spiller en central rolle med hensyn til at forhindre og reducere fejlene i landbrugernes anmeldelser, og påpeger, at dets korrekte funktion burde have sikret, at de direkte betalinger på landbrugsområdet var uden væsentlig fejlforekomst:

88. beklager dybt, at vedvarende svagheder med hensyn til at få udelukket ikke-støtteberettigede arealer fra markidentifikationssystemet og i den administrative behandling af anmeldelser bidrager væsentligt til de fejl, der stadig er i EGFL-betalingerne;

89. fremhæver endnu en gang den horisontale dimension af de mangler, der er fundet i markidentifikationssystemet; bemærker, at Revisionsretten siden 2007 har undersøgt IFKS i 38 betalingsorganer i alle 28 medlemsstater, og beklager dybt, at kun syv af kontrolsystemerne blev vurderet som effektive, 22 blev anset for at være delvist effektive, og ni kontrolsystemer blev anset for at være ineffektive; opfordrer Kommissionen til at sikre, at de finansielle risici for budgettet er dækket af finansielle nettokorrektioner;

Procedurer, som skal sikre inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb

90. er bekymret over det forhold, som Revisionsretten ( 26 ) har rapporteret, at beløb, der var tabt på grund af uregelmæssigheder eller forsømmelser, som vedrører ansøgninger fra 2008 eller tidligere, først var blevet meddelt debitorerne i Irland med stor forsinkelse, og at der ikke var gennemført inddrivelses- eller fuldbyrdelsesprocedurer i flere år;

91. anfører, at Unionen frem til udgangen af 2012 afholdt 2,3 mio. EUR ud af de 6,7 mio. EUR i udestående fordringer, der vedrører disse ansøgningsår i henhold til 50/50-reglen på trods af den forsinkelse, Revisionsretten har konstateret i underretningsproceduren, og frygter, at midlerne er definitivt tabt for Unionens budget;

92. er ligeledes bekymret over Revisionsrettens konklusioner om, at de italienske myndigheder ikke registrerede, om udestående fordringer skyldtes uregelmæssigheder eller administrative fejl, hvilket potentielt vil kunne føre til, at der afholdes uretmæssige udgifter over Unionens budget; anmoder Kommissionen om at foretage en detaljeret analyse af denne situation og rapportere tilbage inden årets udgang;

93. bemærker, at de medlemsstater, der har præsteret dårligst med hensyn til inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb ifølge de data, der fremlægges i GD AGRI's årlige aktivitetsrapport for 2013 ( 27 ) , er Bulgarien med en inddrivelsesrate på 4 %, 21 % i Grækenland, 25 % i Frankrig, 25 % i Slovenien, 27 % i Slovakiet og 33 % i Ungarn; er bekymret over de lave inddrivelsesniveauer på visse områder og anmoder om en rapport fra Kommissionen om årsagerne dertil og mulighederne for at opnå forbedringer;

Regnskabsafslutningsproceduren

94. bemærker, at Kommissionen traf fire overensstemmelsesafgørelser i 2013, som førte til korrektioner på 1 116,8 mio. EUR (861,9 mio. EUR vedrørende EGFL og 236,2 mio. EUR vedrørende Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)), hvilket svarer til omkring 2 % af Unionens budget for 2013 til landbrug og udvikling af landdistrikterne (1,4 % i perioden 2008-2012);

95. påpeger, at dette beløb ikke kan sammenlignes med den mest sandsynlige fejlprocent, som Revisionsretten fastsætter, eftersom Kommissionens overensstemmelsesrevisioner er systembaserede, ikke kontrollerer de underliggende transaktioners formelle rigtighed, omfatter udgifter, der vedrører flere regnskabsår, samt fører til finansielle korrektioner, der for 65 procents vedkommende er faste korrektioner, og dermed ikke gør det muligt at beregne en årlig fejlprocent ( 28 )

96. understreger, at stigningen i 2013 i det gennemsnitlige niveau af finansielle korrektioner i sammenligning med perioden 2008-2012 ifølge Revisionsretten ( 29 ) hovedsagelig kan forklares med reduktionen af puklen af uafsluttede revisionssager fra 553 ved udgangen af 2012 til 516 ved udgangen af 2013, og at afslutningen af disse sager, som vedrørte regnskabsårene før 2010, medførte finansielle korrektioner på 881 mio. EUR (79 % af totalen);

97. er bekymret over, at uafhængigheden af det forligsorgan, som kan inddrages i den efterprøvende regnskabsafslutning, ikke er sikret af de bestemmelser, der gælder for øjeblikket ( 30 )

Udvikling af landdistrikterne, miljø, fiskeri og sundhed

98. bemærker, at betalingerne inden for udvikling af landdistrikterne, miljø, fiskeri og sundhed ikke var uden væsentlig fejlforekomst i 2013, med en reduktion af den mest sandsynlige fejlprocent til 6,7 % mod 7,9 % i 2012, og at syv ud af de 13 undersøgte overvågnings- og kontrolsystemer vedrørende de udgiftsførte betalinger blev vurderet til at være delvis effektive og seks ineffektive;

99. er enig i den holdning, Revisionsretten giver udtryk for, at den mest sandsynlige fejlprocent ville have været reduceret til 2 %, hvis de nationale myndigheder havde benyttet alle de oplysninger, de havde til rådighed, til at forhindre, opdage og korrigere fejl; understreger, at medlemsstaterne har et stort ansvar med hensyn til at sikre en korrekt og lovlig gennemførelse af Unionens budget, når de er ansvarlige for forvaltningen af Unionens midler;

100. beklager dybt, at den mest sandsynlige fejlprocent, beregnet af Revisionsretten for udvikling af landdistrikterne, som man har haft i de sidste tre år, var 8,2 %, og at den i 2013 var 7,9 % ( 31 ) ; udtrykker sin stærke beklagelse over, at dette er den højeste fejlprocent inden for et politikområde i 2013;

101. bemærker, at de fejl, Revisionsretten har fundet, hovedsagelig opstod, fordi støttemodtagerne ikke overholdt støtteberettigelseskravene, reglerne for offentlige indkøb ikke blev anvendt korrekt, og landbrugets miljøforpligtelser ikke blev overholdt;

102. er bekymret over, at Revisionsretten har konstateret, at private støttemodtageres formodet bevidste overtrædelser bidrog til en ottendedel af fejlprocenten inden for udvikling af landdistrikterne, og beklager dybt, at den særlige foranstaltning til udvikling af landdistrikterne »forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter« tegnede sig for det væsentligste bidrag til fejlprocenten for private investeringer ( 32 ) , hvilket førte til, at Revisionsretten gav udtryk for alvorlig bekymring vedrørende foranstaltningens effektivitet med hensyn til at nå sine politikmål;

103. er enig i det synspunkt, Revisionsretten har fremsat ( 33 ) , at fejlene til dels skyldtes reglernes kompleksitet og mangfoldigheden af støtteordninger under 2007-2013-programmerne: 46 foranstaltninger i alt til udvikling af landdistrikterne, hver med sine egne regler og krav;

104. anerkender det stigende omfang af suspensioner og afbrydelser af betalinger fra Kommissionens side, som sikrer, at der systematisk gennemføres korrigerende foranstaltninger i de tilfælde, hvor der er konstateret mangler;

105. bifalder Kommissionens ændrede tilgang til beregning af restfejlprocenten, som tager alle relevante revisioner og oplysninger i betragtning med henblik på at justere den fejlprocent, som medlemsstaterne har indberettet;

106. beklager dybt, at de data, medlemsstaterne fremsender vedrørende resultaterne af deres kontroller, ikke er pålidelige; bemærker, at godkendelsesmyndighederne kun afgav en erklæring med forbehold, hvori der var angivet en fejlprocent på over 2 %, til ni ud af 74 betalingsorganer ( 34 ) , hvorimod Kommissionen afgav en erklæring med forbehold til 31 betalingsorganer i 24 medlemsstater ( 35 )

107. beklager den manglende kvalitet af nogle medlemsstaters afhjælpende foranstaltninger og fraværet af en systematisk tilgang til at udrydde årsagerne til fejl i alle medlemsstaterne; understreger, at der mangler en forebyggende indsats mod udbredte svagheder på EU-plan;

108. erkender, at hovedfaktorerne bag underudnyttelsen af bevillingerne på 4 300 000 EUR i kapitel 17 04 Fødevare- og fodersikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og plantesundhed er de 900 000 EUR, som vedrører formålsbestemte indtægter for forskellige programmer, der kan anvendes i 2014, og 2 000 000 EUR, som vedrører beredskabsfonden; bemærker, at der fra sidstnævnte beløb blev fremført 50 % eller 1 000 000 EUR til 2014, som blev gennemført i det pågældende år (til behandling af bluetonguesygdommen i Tyskland);

Anmodninger til Kommissionen, medlemsstaterne og Revisionsretten vedrørende landbrug og udvikling af landdistrikterne

109. anmoder Revisionsretten om at beregne separate fejlprocenter for markedsforanstaltninger og direkte betalinger under den fælles landbrugspolitiks første søjle;

110. henstiller, at Kommissionen aktivt overvåger gennemførelsen af afhjælpende foranstaltninger vedrørende manglerne i det kontrolsystem, der gælder for EU-støtte til anerkendelse af producentsammenslutninger for frugt og grønt i Polen, og i de operationelle programmer for producentorganisationer i Østrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige;

111. opfordrer indtrængende Kommissionen til at anskueliggøre EU-merværdien af landbrugsmarkedsforanstaltningerne i betragtning af risikoen for potentielle tab, der kan ramme Unionens budget, og anmoder Kommissionen om at overveje at afskaffe dem, hvis denne risiko er for høj; anmoder Kommissionen om i sin beretning om opfølgningen på decharge til Kommissionen for 2013 at rapportere om de foranstaltninger, som Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har truffet i lyset af revisionsbesøget vedrørende eksportrestitutioner for fjerkræ i Frankrig;

112. anmoder Kommissionen om at udarbejde forslag med sigte på at sanktionere svigagtige eller ukorrekte indberetninger fra betalingsorganernes side, som skal omfatte følgende tre dimensioner: kontrolstatistikker, betalingsorganernes erklæringer og det arbejde, der udføres af godkendelsesorganerne; anmoder om, at Kommissionen tillægges beføjelse til at trække godkendelsen af betalingsorganet tilbage i tilfælde af alvorlige vildledende oplysninger;

113. opfordrer indtrængende generaldirektøren for GD AGRI til at overveje den reelle merværdi af år efter år at udskyde forbehold med begrundelse i manglerne ved markidentifikationssystemet, når disse mangler har en tydelig horisontal dimension;

114. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at IFKS udnyttes fuldt ud, og navnlig sikre, at landbrugsparcellernes støtteberettigelse og størrelse vurderes og registreres korrekt af medlemsstaterne, og at medlemsstaterne omgående træffer korrigerende foranstaltninger, hvis det opdages, at IFKS er ramt af systemiske fejl;

115. opfordrer indtrængende Kommissionen til at kaste lys over de forhold, som Revisionsretten rapporterer om Irland og Italien i punkt 3.24 og 3.25 i sin årsberetning for 2013, vedrørende uregelmæssigheder med hensyn til inddrivelsen af uretmæssigt udbetalte beløb, træffe de nødvendige korrigerende foranstaltninger og rapportere herom til Parlamentet senest i juni 2015;

116. opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage skridt til yderligere at nedbringe puklen af uafsluttede revisionssager i regnskabsafslutningsproceduren, således at alle revisioner, der er udført før 2012, kan afsluttes inden udgangen af 2015;

117. anmoder navnlig om, at mandatet for medlemmerne af det forligsorgan, der er involveret i regnskabsafslutningsproceduren, begrænses tidsmæssigt til en periode på i første omgang tre år, der eventuelt kan forlænges med højst et år; anmoder endvidere om, at mulige interessekonflikter i forbindelse med behandlingen af disse sager undgås, og at medlemsstaterne ikke er repræsenteret i forligsorganet, når de er direkte berørt af finansielle korrektioner;

118. anmoder Kommissionen om at rapportere til Parlamentet om gennemførelsen af loftet for de direkte betalinger under den fælles landbrugspolitik i detaljer og for hver enkelt medlemsstat;

119. kræver en mindre bureaukratisk fælles landbrugspolitik for at reducere fejlprocenterne; glæder sig derfor over den forpligtelse, Kommissionen har påtaget sig, med hensyn til at gøre forenkling og subsidiaritet til en af hovedprioriteterne i de næste fem år; anmoder om, at betalingsorganer, som konstant præsterer utilfredsstillende resultater, i ekstreme tilfælde fratages deres akkreditering;

120. opfordrer Kommissionen til rettidigt at forelægge en detaljeret plan for at mindske bureaukratiet inden for den fælles landbrugspolitik med 25 % inden for de næste fem år;

121. anmoder Revisionsretten om at undersøge politikområdet udvikling af landdistrikterne i et særskilt kapitel i årsberetningen eller som minimum at beregne særskilte fejlprocenter for politikområdet udvikling af landdistrikterne, fiskeripolitikken og programmet LIFE+;

122. henstiller, at Kommissionen sikrer, at medlemsstaternes handlingsplaner vedrørende udvikling af landdistrikterne er fuldstændige og omfatter alle regioner og foranstaltninger inden for deres dækningsområde, navnlig investeringsforanstaltninger, og tager højde for Kommissionens og Revisionsrettens revision;

123. spørger til Kommissionens opfølgning i betragtning af de tilfælde af formodet bevidste overtrædelser, som Revisionsretten har indberettet til OLAF, især hvad angår foranstaltningen til udvikling af landdistrikterne »forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter«, og anmoder Kommissionen om i sin beretning om opfølgning af decharge til Kommissionen for 2013 at foretage en fuldstændig evaluering af denne foranstaltnings udformning i lyset af de kritiske bemærkninger, Revisionsretten har fremsat vedrørende dens effektivitet;

124. opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsen af programmerne for udvikling af landdistrikterne og i sine overensstemmelsesrevisioner at tage højde for de gældende regler, herunder hvor det er relevant, dem der er vedtaget på nationalt plan, for at mindske risikoen for at gentage de svagheder og fejl, man stødte på i programmeringsperioden 2007-2013;

Fiskeri

125. bemærker det forbehold, som GD MARE har fremsat om en fejlprocent på over 2 % i forbindelse med nogle medlemsstaters oplyste udgifter, én rapport, der vurderes som upålidelig, og én manglende rapport; beklager dybt situationen for så vidt angår den pågældende medlemsstat; konstaterer imidlertid, at situationen er forbedret efter Kommissionens henstillinger til denne medlemsstat;

126. beklager, at Revisionsretten ud over disse bemærkninger ikke har redegjort mere detaljeret for resultatet af sine revisioner for det særlige område fiskeri og maritime anliggender, og opfordrer til, at oplysningerne bekendtgøres af hensyn til gennemsigtigheden;

127. noterer sig, at 92,31 % af de betalinger, som gennemføres af GD MARE, gennemføres til tiden; bemærker imidlertid med bekymring, at antallet af forsinkede betalinger er steget i forhold til det foregående regnskabsår; bemærker med tilfredshed, at der i 2013 betaltes mindre i morarenter, og opfordrer derfor GD MARE til at overholde sine betalingsfrister i overensstemmelse med de relevante bestemmelser;

Regionalpolitik, transport og energi

Europa 2020

128. fremhæver, at under dette politikområde (45 311 mio. EUR) gik 96 % (43 494 mio. EUR) af de samlede betalinger i 2013 til regionalpolitikken, der primært implementeres gennem Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden, 1 059 mio. EUR til mobilitet og transport og 758 mio. EUR til energi;

129. anerkender den afgørende rolle, som Unionens regionalpolitik spiller med hensyn til at mindske de regionale forskelle, fremme økonomisk, social og territorial samhørighed mellem regionerne i medlemsstaterne og mellem medlemsstaterne; anerkender, at denne politik er den vigtigste langsigtede EU-politik til investering i realøkonomien, som repræsenterer 29 % af Unionens samlede budgetudgifter i 2013 og er et veletableret redskab til at skabe vækst og beskæftigelse i Unionen, hvilket støtter opfyldelsen af Europa 2020-strategiens mål;

130. anerkender den vigtige rolle, som transport- og energipolitikker spiller med hensyn til at etablere sikre, bæredygtige og konkurrencedygtige transport- og energisystemer og -ydelser for Unionens borgere og virksomheder, og understreger disse politikkers bidrag til gennemførelse af Europa 2020-strategiens mål;

131. glæder sig over, at Kommissionen evaluerer regionalpolitikkens effektivitet, produktivitet, sammenhæng og europæiske merværdi gennem den efterfølgende revision; forventer at modtage regelmæssige ajourføringer af Kommissionens evaluering;

132. understreger, at Kommissionen bør sikre, at den modtager ensartede og pålidelige oplysninger fra medlemsstaterne om anvendelsen af EFRU-midler; mener, at disse oplysninger bør vise fremskridtene i de operationelle programmer, ikke kun i finansiel henseende, men også med hensyn til resultater ( 36 )

133. henleder opmærksomheden på flerårigheden af samhørighedspolitikkens forvaltningssystem og understreger, at den endelige evaluering af uregelmæssigheder i forbindelse med gennemførelsen af politikkerne først vil være mulig ved afslutningen af programmeringsperioden;

Fejl

134. bemærker, at der var fejl i 102 (57 %) af de 180 transaktioner, der er blevet revideret af Revisionsretten; noterer sig, at Revisionsretten er 95 % sikker på, at fejlprocenten i populationen ligger mellem 3,7 % og 10,1 % (henholdsvis minimum og maksimum), og at den på grundlag af de 40 fejl, den har kvantificeret, anslår den mest sandsynlige fejlprocent til at være 6,9 % (2012: 6,8 %);

135. fremhæver, at myndighederne i 17 tilfælde af kvantificerbare fejl begået af støttemodtagere havde tilstrækkelige oplysninger til at forhindre, opdage og korrigere disse fejl, inden de anmeldte udgifterne over for Kommissionen; bemærker, at hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den mest sandsynlige fejlprocent, der er anslået for dette kapitel, have været tre procentpoint lavere; understreger, at medlemsstaterne har et stort ansvar for at sikre en korrekt og lovlig gennemførelse af Unionens budget, når de er ansvarlige for forvaltningen af Unionens midler;

136. gør opmærksom på, at de største risici i forbindelse med overholdelsen af EFRU og Samhørighedsfonden samt af mobilitet, transport og energi vedrører fejl i forbindelse med reglerne for offentlige indkøb (39 %), ikke-støtteberettigede projekter/aktiviteter eller støttemodtagere (22 %), ikke-støtteberettigede udgifter medtaget i omkostningsanmeldelser (21 %) samt manglende overholdelse af reglerne om statsstøtte for EFRU og Samhørighedsfonden; glæder sig over, at Kommissionen har iværksat tiltag for at afbøde disse risici, og opfordrer den til fortsat at yde vejledning og tilvejebringe uddannelse for forvaltningsmyndighederne vedrørende de identificerede risici; forventer, at de nye forordninger og regler for programmeringsperioden 2014 til 2020 vil bidrage til at reducere risikoen for fejl og til at opnå bedre resultater gennem en større forenkling og præcisering af procedurerne;

Pålideligheden af medlemsstaternes indberetninger

137. bemærker, at medlemsstaternes myndigheder fremsendte 322 nationale revisionserklæringer vedrørende deres operationelle programmer, og at disse erklæringer i 209 tilfælde (65 %) angav en fejlforekomst på under 2 %; noterer sig, at Kommissionen, da den kontrollerede oplysningerne, kun kunne bekræfte medlemsstaternes indberetning af fejlprocenterne i 78 nationale revisionserklæringer; noterer sig, at Kommissionen var nødt til at korrigere 244 revisionserklæringer ( 37 ) ; anmoder Kommissionen om fremover at redegøre for alle detaljer vedrørende ændringer af fejlprocenter, som GD REGIO foretager;

138. konstaterer, at Kommissionen fandt, at alle nationalt reviderede fejlprocenter i indberetningerne fra Slovakiet var upålidelige, 10 ud af 15 fejlprocenter i indberetningerne fra Ungarn, to ud af syv i indberetningerne fra Bulgarien og en ud af fire i indberetningerne fra Belgien; anmoder Kommissionen om at anskueliggøre, hvorvidt og hvordan de faste korrektioner, der blev pålagt for at beskytte Unionens budget (25 % i ét program og 10 % i ni programmer i Slovakiet, to i Bulgarien og Italien og ét i Belgien ( 38 ) ), rettede op på situationen;

139. understreger, at indberetningen af fejl i følgende operationelle programmer var særligt upålidelig: Medlemsstat Program Titel Fastlagt beløb i mio. EUR MS' fejlprocent i årlige kontrolrapporter (%) KOM's fejlprocent/faste korrektion (%) BE 2007BE162PO001 Bruxelles, regional konkurrenceevne 56,93 6,23 10 BG 2007BG161PO002 Teknisk bistand 1 466,43 4,10 10 DE 2007DE162PO006 EFRU Bremen 142,01 0,31 5 DE 2007DE161PO003 EFRU Mecklenburg-Vorpommern 1 252,42 0,81 5 DE 2007DE162PO005 EFRU Hessen 263,45 0,04 5 ETC 2007CB063PO052 Interreg IV Italien/Østrig 60,07 2,77 10 ETC 2007CG163PO030 Slovenien/Tjekkiet 92,74 0,96 10 ETC 2007CB163PO019 Mecklenburg-Vorpommern/Polen 132,81 0,02 5 HU 2007HU161PO001 Økonomisk udvikling 2 858,82 0,71 5 HU 2007HU161PO007 Transport 5 684,24 0,54 5 HU 2007HU161PO003 Nyugat-Pannónia 463,75 1,30 5 HU 2007HU161PO004 Dél-Alföld 748,71 1,30 5 HU 2007HU161PO005 Közép-Dunántúl 507,92 130 5 HU 2007HU161PO006 Észak-Magyaroszág 903,72 1,30 5 HU 2007HU161PO009 Észak-Alföld 975,07 1,30 5 HU 2007HU161PO011 Dunántúl 705,14 1,30 5 HU 2007HU161PO001 Közép-Magyarország 1 467,20 0,10 5 IT 2007IT161PO007 Udvikling Mezzogiorno 579,04 0,63 10 IT 2007IT161PO008 Calabrien 1 499,12 2,45 10 SL 2007SL161PO001 Regionalt udviklingspotentiale 1 783,29 2,80 5 SL 2007SL161PO002 Infrastruktur 1 562,06 2,80 5 SK 2007SK161PO006 Konkurrenceevne og økonomisk vækst 968,25 0 25 SK 2007SK161PO005 Sundhed 250,00 1,79 25 SK 2007SK161PO001 Informationssamfundet 843,60 1,79 10 SK 2007SK16UPO001 Forskning & udvikling 1 209,42 1,30 10 SK 2007SK161PO002 Miljø 1 820,00 0,33 10 SK 2007SK161PO004 Transport 3 160,15 0,74 10 SK 2007SK161PO003 Regionalt OP 1 554,50 0,32 10 SK 2007SK161PO007 Teknisk bistand 97,60 1,79 10 SK 2007SK162PO001 Bratislava 95,21 1,79 10 UK 2007UK162PO001 Lavlandet & højlandet i Skotland 375,96 5,98 8,42 UK 2007UK161PO002 Det vestlige Wales & dalene 1 250,38 0,36 5 UK 2007UK162PO012 Det østlige Wales 72,45 0,36 5

140. anmoder Kommissionen om fremover i sin årlige aktivitetsrapport at rapportere fejlprocenterne pr. program som indberettet af medlemsstaterne og accepteret/justeret af Kommissionen;

141. tager til efterretning, at Kommissionen på grundlag af sin egen vurdering fandt, at det arbejde, der var udført af 40 nationale revisionsmyndigheder, som stod for revisionen af 90 % af bevillingerne fra EFRU og Samhørighedsfonden i programmeringsperioden 2007-2013, generelt set var pålideligt;

Forvaltnings- og kontrolsystemer

142. opfordrer Kommissionen til at yde mere rådgivning og teknisk bistand til medlemsstaterne; anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at være særligt opmærksomme på at forenkle procedurerne, herunder dem for støttemodtagere, hvilket kan have fordele både med hensyn til revision og faldende fejlprocenter og samtidig øge forvaltnings- og kontrolsystemernes effektivitet;

143. glæder sig over, at der siden 2011 er sket en forbedring med hensyn til forvaltningen af midlerne i Østrig, Tjekkiet og Rumænien; er bekymret over den forringede forvaltning af EFRU i Slovakiet, Spanien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige ( 39 )

144. påpeger, at forbeholdene i 50 ud af 75 tilfælde opretholdtes i et år eller længere; opfordrer Kommissionen til at forelægge oplysninger med henblik på at vurdere, om svaghederne og regionerne blev ved at være de samme, og på at finde ud af, hvorfor de nationale myndigheder ikke var i stand til at rette fejlene på effektiv vis;

145. støtter indtrængende afbrydelse og suspension af betalingerne anvendt af Kommissionen som et effektivt og forebyggende redskab for at beskytte Unionens finansielle interesser;

146. er bekendt med bestemmelserne i den nye retlige ramme for programmeringsperioden 2014-2020, der fastsætter, at alvorlige mangler som defineret i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 ( 40 ) , der opdages af Kommissionen eller Revisionsretten, efter at årsregnskabet er afleveret, vil medføre finansielle nettokorrektioner for de pågældende programmer; kræver, at Kommissionen fremlægger en liste over disse tilfælde i god tid før Kommissionens dechargeprocedure for 2014;

147. glæder sig over de forbedrede kontrol-. og revisionsprocedurer, der er fastsat i den retlige ramme for programmeringsperioden 2014-2020 og navnlig med hensyn til forvaltningskontrollen, inden forvaltningsmyndighedernes attestering af årsregnskaberne for de enkelte programmer og deres indgivelse af forvaltningserklæringer til Kommissionen; bemærker, at Kommissionens muligheder for at træffe korrigerende foranstaltninger blev yderligere forbedret, da man fjernede medlemsstaters mulighed for at genanvende midler, hvilket har resulteret i finansielle nettokorrektioner; glæder sig over oprettelsen af et kompetencecenter for opbygning af administrativ kapacitet i forbindelse med europæiske struktur- og investeringsfonde; støtter den øgede resultatorientering og samhørighedspolitikkens tematiske fokusering, som bør sikre et skift væk fra fondenes udnyttelseskriterier hen imod udgifternes kvalitet og en høj merværdi af de medfinansierede aktioner;

148. minder om punkt 165 i sin beslutning, der ledsagede dechargeafgørelsen til Kommissionen for 2012, hvori Parlamentet anmodede om en harmonisering af behandlingen af fejl i forbindelse med offentlige udbud under delt forvaltning; glæder sig over den harmonisering, Kommissionen har foretaget i sin afgørelse C(2013) 9527 af 19. december 2013 om opstilling og vedtagelse af retningslinjerne for fastlæggelse af finansielle korrektioner, som Kommissionen skal foretage, for så vidt angår udgifter, der finansieres af Unionen under delt forvaltning, for manglende overholdelse af reglerne for offentlige udbud; gør opmærksom på, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU ( 41 ) skal gennemføres af medlemsstaterne frem til den 18. april 2016; mener, at dette vil medføre betydelige ændringer i udbudsprocedurerne og muligvis vil nødvendiggøre yderligere metodologiske ændringer;

149. tager til efterretning, at Revisionsrettens metodologi skal være konsekvent og anvendes inden for alle forvaltningsområder; forstår, at en yderligere tilpasning muligvis kan føre til uoverensstemmelser mellem Revisionsrettens definitioner af en ulovlig transaktion inden for direkte og delt forvaltning;

Finansielle korrektioner

150. bemærker, at Kommissionen i 2013 traf afgørelse om finansielle korrektioner til et samlet beløb på 912 371 222 EUR i forbindelse med medlemsstaternes operationelle programmer, hvoraf 239,50 mio. EUR pålagdes Tjekkiet, 147,21 mio. EUR pålagdes Ungarn, og 95,47 mio. EUR pålagdes Grækenland;

151. opfordrer Kommissionen til at foretage løbende resultatvurderinger under og efter gennemførelsen af projekter, som er foreslået af medlemsstaterne i forbindelse med strukturfondene med henblik på at øge projekternes effektivitet og øge kontrollen med anvendelsen af offentlige midler, således at den kan afsløre eventuelt misbrug eller svig i forbindelse med gennemførelsen af projekterne;

152. opfordrer Kommissionen til at etablere en mekanisme til udveksling af oplysninger mellem de nationale kontrolmyndigheder, der muliggør krydsrevisioner af transaktioner mellem to eller flere medlemsstater, for at bekæmpe grænseoverskridende svig i forbindelse med strukturfondene og — med tanke på de nye bestemmelser og den flerårige finansramme 2014-2020 — ESI-fondene (Den Europæiske Socialfond — ESF, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling — EFRU, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne — ELFUL, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond — EHFF) og sikre en tværgående tilgang til beskyttelsen af Unionens finansielle interesser;

153. bemærker endvidere, at seks medlemsstater (Tjekkiet, Grækenland, Spanien, Ungarn, Polen og Rumænien) i programmeringsperioden 2007-2013 var ansvarlige for 75 % (svarende til 1 342 mio. EUR) af de bekræftede finansielle korrektioner under EFRU/Samhørighedsfonden og ESF;

Frigørelser

154. beklager, at det i 2013 var nødvendigt at frigøre 397,8 mio. EUR, heraf 296,7 mio. fra Tjekkiet alene; mener, at frigørelser er i modstrid med forsvarlig økonomisk forvaltning; er bekymret over den fortsat manglende evne i visse regioner til at udnytte de bevilgede midler og opfordrer Kommissionen til at finde frem til de problemer, der er årsag til denne situation i de pågældende regioner; opfodrer desuden Kommissionen til at udarbejde og forelægge en detaljeret plan for forbedring af absorptionsevnen i de regioner, hvor den er særlig lav;

155. påpeger, at fastsættelsen af en støtteberettigelsesperiode blev indført i den nye forordning for programmeringsperioden 2014-2020 for at fastsætte en tidsramme, inden for hvilken de nødvendige investeringer skulle foretages, og for at tilskynde programmyndighederne til at foretage rettidige investeringer med henblik på vækst og beskæftigelse i Unionen, idet dette vil mindske risikoen for, at midlerne ikke bliver brugt inden for den fastsatte støtteberettigelsesperiode og dermed for frigørelser;

Finansieringstekniske instrumenter

156. noterer sig, at medlemsstaternes forvaltningsmyndigheder indberettede, at der ved udgangen af 2013 var i alt 941 finansieringstekniske instrumenter i brug i 25 medlemsstater: 91 % udgør finansieringstekniske instrumenter til virksomheder, 6 % til byudviklingsprojekter og 3 % til midler til energieffektivitet/vedvarende energi; bemærker, at den samlede værdi af operationelle programmers (OP'ers) bidrag til de finansieringstekniske instrumenter beløb sig til 14 278,20 mio. EUR, heraf 9 597,62 mio. EUR i strukturfondsmidler; bemærker, at kun 47 % af OP-bidragene, eller 6 678,20 mio. EUR, er udbetalt til de endelige støttemodtagere blot to år før, programmerne afsluttes;

157. er bekymret over, at Kommissionen i sin konsoliderede årsberetning for 2013 om gennemførelsen af de finansieringstekniske instrumenter — i henhold til artikel 67, stk. 2, litra j), i Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 ( 42 ) — konkluderede, at forvaltningsmyndighederne i medlemsstaterne ikke gav det fulde billede af gennemførelsen af de finansieringstekniske instrumenter, og at nogle data viste »unøjagtigheder« i forhold til dataene for de finansieringstekniske instrumenter i Ungarn og Italien;

Grækenland

158. er bekymret over gennemførelsen af de prioriterede projekter i Grækenland, der forvaltes af taskforcen; konstaterer, at det er nødvendigt at fremskynde 48 prioriterede projekter; noterer sig, at hovedproblemerne ifølge Kommissionen er: a) forsinkelser i modningsfasen, b) forsinkelser med hensyn til licensgivning, c) ophævelse af kontrakter på grund af kontrahenternes manglende likviditet og d) langvarige ankesager i forbindelse med procedurerne for tildeling; opfordrer derfor Kommissionen til at komme med en opdatering vedrørende de prioriterede projekter i opfølgningsberetningen for 2013;

Lago Trasimeno

159. noterer sig, at OLAF i december 2014 gennemførte en undersøgelsesmission for at drøfte mulige fejl eller forsømmelser i forbindelse med EU-finansieringen af cykelstier rundt om Lago Trasimeno i Italien; opfordrer Kommissionen til at orientere Parlamentet om den videre udvikling i beretningen om opfølgning af decharge 2013;

Privatisering af infrastrukturprojekter, der finansieres med EU-midler

160. bemærker, at Unionen har finansieret moderniseringen af et vanddistributionsnet i Skorkov (CZ) med et beløb på 1,1 mio. EUR; er bekymret over, at de kommunale myndigheder har bortforpagtet anvendelsen af vanddistributionssystemet til en virksomhed, der allerede forvalter det lokale kloaknet; bemærker, at sidstnævnte også blev samfinansieret med 1,4 mio. EUR fra EU's fonde, og at prisen for levering af drikkevand er steget med 45 %; mener, at drikkevand er et offentligt gode, og at alle borgere skal have adgang til drikkevand af høj kvalitet til en rimelig pris;

161. opfordrer Kommissionen til at underrette Parlamentet om alle tilfælde, hvor projekter med en EU-andel på mindst 30 % efterfølgende er blevet privatiseret;

Den Europæiske Unions Solidaritetsfond

162. tager Kommissionens rapport om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond for 2013 ( 43 ) til efterretning; er overrasket over, at der ikke er taget hånd om de bekymringer, der kom til udtryk i Revisionsrettens særberetning nr. 24/2012, og som blev støttet af Parlamentets beslutning af 3. april 2014 om Den Europæiske Revisionsrets særberetninger i forbindelse med decharge for 2012 for Kommissionen ( 44 ) ; kræver, at Kommissionen redegør for, hvordan der blev rådet bod på de mangler i forbindelse med leveringen af katastrofebistand til Abruzzi-regionen, som Revisionsretten opdagede, i den ændrede forordning om Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, som trådte i kraft den 28. juni 2014, navnlig hvad angår indførelsen af ajourførte nationale katastrofeberedskabsplaner, indførelsen af katastrofeindkøbsordninger, oprettelse af midlertidig indkvartering i katastroferamte områder og tilbageførsel til Unionens budget af eventuelle indtægter genereret af solidaritetsfondsprojekter;

Foranstaltninger, der skal træffes

163. kræver, at Kommissionen redegør detaljeret for, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til de forvaltnings- og kontrolsystemer, der i 2013 blev anset for at være delvis effektive, i god tid før dechargeproceduren for 2014 ( 45 )

164. opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med Revisionsrettens anbefaling at foretage en vurdering af de »kontroller på første niveau«, som blev gennemført i programmeringsperioden 2007-2013 i henhold til artikel 32, stk. 5, i finansforordningen; opfordrer Kommissionen til desuden at foretage en vurdering af pålideligheden af de oplysninger, som godkendelsesorganerne i medlemsstaterne har fremsendt til GD REGIO's årlige aktivitetsrapport; glæder sig over de vurderinger, der er gennemført siden 2010 ved hjælp af målrettede revisioner af højrisikoprogrammer inden for rammerne af revisionsundersøgelsen »Bridging the assurance gap«;

165. opfordrer Revisionsretten til at forelægge Parlamentet en detaljeret rapport om udviklingen i fejlprocenten (for hvert år, hver enkelt sektorpolitik og for hver medlemsstat) i hele perioden for den foregående flerårige finansielle ramme (2007-2013);

166. opfordrer Kommissionen til at anmode revisionsmyndighederne om at attestere rigtigheden af de data for finansielle korrektioner, der indberettes af godkendelsesmyndighederne for hvert OP; mener, at disse detaljerede oplysninger bør offentliggøres i bilaget til GD REGIO's årlige aktivitetsrapport;

167. opfordrer Kommissionen til i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent at redegøre for sine grunde til ikke at tage forbehold (eller til at tage forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes afvigelser fra Kommissionens gældende vejledning eller fra godkendte revisionsstrategier;

168. støtter Revisionsrettens anbefaling om, at Kommissionen bør anmode medlemsstaterne om, at de i deres forvaltningserklæringer (jf. finansforordningens artikel 59, stk. 5, litra a), medtager en eksplicit bekræftelse af, at de »kontroller på første niveau«, som forvaltnings- og attesteringsmyndighederne gennemfører, er effektive;

169. opfordrer Kommissionen til at anmode de nationale myndigheder om at give feedback på, hvorvidt de fastlagte projektmål inden for EFRU/Samhørighedsfonden og ESF er blevet opfyldt; mener, at dette bør gøres på en sådan måde, at de registrerede data er sammenlignelige på EU-plan; mener, at borgere, der er berørt af opfyldelsen af projektmålene, bør have mulighed for at vurdere projektet, når det er gennemført;

170. opfordrer Kommissionen til at gøre nærmere rede for »unøjagtighederne« i de finansieringstekniske instrumenter og vurdere resultaterne i detaljer i GD REGIO's årlige aktivitetsrapport for 2014;

171. anerkender Kommissionens bestræbelser på at gå over til en resultatorienteret kultur; anmoder derfor Kommissionen (GD REGIO) om i sin forvaltningsplan og årlige aktivitetsrapport at medtage en vurdering af sit arbejde med hensyn til at øge samhørighedspolitikkens produktivitet, effektivitet og virkning; anmoder Kommissionen om ud over budgetgennemførelsestilgangen at kontrollere resultaterne i forhold til mål og at anvende evalueringerne bedre, samt om at støtte medlemsstaterne og deres forvaltningsmyndigheder med hensyn til at opnå den bedst mulige kvalitet i deres evalueringsrapporter; fremhæver i denne forbindelse behovet for fremover at tænke over og vurdere projektresultaterne, udbyttet af investeringerne og den reelle merværdi for økonomien, beskæftigelsen og regionaludviklingen;

Beskæftigelse og sociale anliggender

Europa 2020

172. fremhæver, at ESF-midlerne bidrager markant til opfyldelsen af målene for beskæftigelses- og socialpolitikken; bemærker, at der i rapporteringsåret til dette formål blev stillet lån til rådighed for betalinger til en værdi af 14,1 mia. EUR, heraf 98 % via ESF; mener imidlertid, at det er nødvendigt at foretage en vurdering af fondens resultater, ikke så meget for at måle absorptionsniveauet for fonden, men snarere hvor effektiv den er med hensyn til at skabe jobs og få arbejdsløse tilbage på arbejdsmarkedet; anmoder om, at der inden årets udgang forelægges en detaljeret analyse af de opnåede resultater, som Parlamentets politiske vurdering af ESF kan baseres på;

173. fremhæver ESF's betydning for investeringer i foranstaltninger med henblik på jobskabelse og bekæmpelse af arbejdsløshed, i menneskelig kapital, uddannelse og erhvervsuddannelse, social inklusion og adgang til sociale tjenesteydelser;

174. understreger, at midler fra Den Europæiske Socialfond ifølge forordning (EF) nr. 1083/2006 ikke må bruges til udflytning af arbejdspladser fra en medlemsstat til en anden; insisterer på, at Kommissionen og medlemsstaterne gennemfører en ordentlig kontrol for at sikre, at denne form for misbrug af Unionens midler ikke finder sted;

175. bemærker, at medlemsstaternes intention om at absorbere EU-midler bør tilstræbe opnåelse af resultater og opfyldelse af målsætninger, der støttes af ESF, og ikke må forhindre en konsekvent gennemførelse af effektive kontrolforanstaltninger, der især ved støtteberettigelsesperiodens afslutning kan føre til, at man ikke opdager, at regler bliver tilsidesat, og at man følgelig finansierer projekter, der er for dyre, er dårligt gennemført eller ikke kan forventes at sikre det ønskede resultat;

176. understreger, at nedbringelsen af ungdomsarbejdsløsheden er særligt presserende; glæder sig over, at der er øremærket over 12,4 mia. EUR fra ESF og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i den nye programmeringsperiode; opfordrer Kommissionen til at bistå medlemsstaterne med at gennemføre EU-midlerne og sikre sig, at disse penge anvendes til det formål, de er bestemt til; opfordrer Kommissionen til at etablere et system for programmeringsperioden 2014-2020, som gør det muligt at rapportere om, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at integrere dårligt stillede personer eller grupper (dvs. unge, ældre, langtidsledige, romaer) på arbejdsmarkedet;

Romaer

177. påpeger, at de midler, der er til rådighed til integration af romaer, ikke altid er blevet brugt til dette formål; er bekymret over, at mange romaer oplever diskrimination og social udstødelse og lever under meget ringe socioøkonomiske forhold; er også særligt bekymret over oplysningerne om, at gennemsnitsindkomsten i 90 % af romahusstandene ifølge en undersøgelse, der blev gennemført af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder ( 46 ) i 2012, lå under den nationale fattigdomsgrænse, og at gennemsnitligt omkring 45 % af romaerne boede under meget usle boligforhold;

178. opfordrer Kommissionen til at støtte en effektiv gennemførelse af de nationale strategier for romaernes integration på lokalt og regionalt plan og sikre, at budgetudgifterne er rettet mod målene i de centrale politikker;

Fejl

179. bemærker, at der var fejl i 50 (27 %) af de 182 transaktioner, der er blevet revideret af Revisionsretten; bemærker, at Revisionsretten på grundlag af de 30 fejl, den har kvantificeret, anslår den mest sandsynlige fejlprocent til at være 3,1 % (3,2 % i 2012); bemærker, at de nationale myndigheder i 13 tilfælde af kvantificerbare fejl begået af støttemodtagere havde tilstrækkelige oplysninger til at forhindre, opdage og korrigere disse fejl, inden de anmeldte udgifterne over for Kommissionen; mener, at hvis alle disse oplysninger var blevet brugt til at korrigere fejl, ville den mest sandsynlige fejlprocent, der er anslået for dette kapitel, have været 1,3 procentpoint lavere; understreger, at medlemsstaterne har et stort ansvar for at sikre en korrekt og lovlig gennemførelse af Unionens budget, når de er ansvarlige for forvaltningen af Unionens midler;

180. bemærker, at der ifølge Revisionsrettens årsberetning er sket et lille fald i den anslåede fejlprocent for området beskæftigelse og sociale anliggender, der lå på 3,1 % i 2013 mod 3,2 % året før; bemærker, at denne fejlprocent dog var den næstlaveste blandt alle politikområder, og forventer, at fejlprocenten nedbringes yderligere i løbet af de kommende år;

181. bemærker, at fejlene inden for dette politikområde i lighed med tidligere år drejede sig om ikke-støtteberettigede udgifter (93 % vedrørende for høje indirekte omkostninger, for meget anmeldt i personaleomkostninger samt ukorrekt beregnede omkostninger) og manglende overholdelse af reglerne for offentlige udbud (7 %);

182. noterer sig Revisionsrettens anbefaling af, at Kommissionen sammen med medlemsstaterne bør følge op på de svagheder, der er konstateret vedrørende DG EMPL's risikobaserede tematiske revision af forvaltningskontrollerne, og glæder sig over de nye retningslinjer, Kommissionen har udarbejdet for yderligere at styrke forvaltningskontrollernes pålidelighed i programmeringsperioden 2014-2020; bemærker, at disse retningslinjer, som er baseret på erfaringerne fra tidligere programmeringsperioder, er blevet forelagt medlemsstaterne og vil blive offentliggjort i første halvår 2015; understreger, at det er meget vigtigt, at myndighederne i medlemsstaterne anvender de oplysninger, de har adgang til, så de kan opdage og korrigere fejl, inden de anmoder om refusion fra Kommissionen, da det vil kunne nedbringe fejlfrekvensen på området for beskæftigelse og sociale anliggender væsentligt;

183. tilskynder GD EMPL til at forfølge sit mål for ESF om i højere grad at gå fra en situation, hvor det er nødvendigt at korrigere fejl, til en situation, hvor man undgår fejl, og støtter GD EMPL's bestræbelser på at hjælpe de medlemsstater med de højeste fejlprocenter for ESF med at forbedre deres systemer gennem anvendelse af bedste praksis; bemærker i denne forbindelse, at GD EMPL's administrative kapacitet og organisation bør svare til det arbejde og ansvar, som generaldirektoratet har i forhold til medlemsstaterne;

Pålideligheden af medlemsstaternes indberetninger

184. beklager, at fejlagtige »kontroller på første niveau« i de nationale forvaltnings- og kontrolsystemer stadig var en hovedkilde til fejl; er dybt bekymret over, at medlemsstater synes at være mindre omhyggelige med anvendelsen af EU-midler sammenlignet med, hvordan de anvender deres nationale budgetter, selv om de har et stort ansvar for at sikre en korrekt og lovlig gennemførelse af Unionens budget, når de er ansvarlige for forvaltningen af Unionens midler; bemærker, at følgende programmer viste sig at have særlige systemiske svagheder: Polen, Spanien (Castilla y Leon), Rumænien, Portugal, Italien (Sicilien), Tyskland (Bund), Tyskland (Thüringen), Tjekkiet og Ungarn; bemærker derudover, at Kommissionens tematiske revisioner afslørede svagheder i forvaltnings- og kontrolsystemerne i de operationelle programmer for Irland (menneskelig investeringskapital), Slovakiet (uddannelse) og Spanien (Comunidad Valenciana);

185. påpeger, at Kommissionen i forbindelse med gennemgangen af de fejlprocenter, medlemsstaterne har indberettet i deres årlige kontrolrapporter, har forhøjet fejlprocenten med mere end 2 % for følgende operationelle programmer (OP'er): Medlemsstat OP nummer Midlertidige betalinger 2013 EUR MS' fejlprocent i den årlige kontrolrapport (%) KOM's korrektion (%) Forskel (%) IT 2007IT052PO009 Bolzano 934 530 4,95 7,11 2,16 CZ 2007CZ052PO001 Prag Adapabilita 3,58 6,45 2,87 SK 2007SK05UPO002 OP beskæftigelse & soc. inklusion 86 718 231 1,65 4,66 3,01 UK 2007UK052PO002 Lavlandet & højlandet i Skotland 74 251 497 1,95 10,59 8,64 IT 2007IT052PO001 Abruzzi 0,2 15,9 15,88 ES 2007ES052PO011 Rioja 0,38 37,76 37,38 Derudover anså Kommissionen de årlige kontrolrapporter for følgende OP'er for at være fuldstændigt utroværdige, hvilket udløste en fast korrektion: Medlemsstat OP nummer Midlertidige betalinger 2013 EUR MS' fejlprocent i den årlige kontrolrapport (%) KOM's faste korrektion (%) Forskel (%) LU 2007LU052PO001 Operationelt program ESF 4 285 659 0,46 2,0 1,54 IT 2007IT051PO001 Campanien 77 486 332 0,38 2,0 1,62 BE 2007BE052PO001 Den tysktalende befolkningsgruppe 0,0 2,0 2 ES 2007ES052PO002 Castilla y León 10 607 012 0,0 2,0 2,0 BE 2007BE052PO003 Den føderale stat 3,66 5,0 1,34 IT 2007IT051PO007 OP uddannelse 78 589 393 0,4 5,0 4,6 BE 2007BE052PO005 Flandern 118 201 220 1,61 10,0 8,39 UK 2007UK051PO002 Det vestlige Wales og dalene 149 600 091 0,36 10,0 9,64 UK 2007UK052PO001 Det østlige Wales 9 476 602 0,36 10,0 9,64 IT 2007IT052PO012 Toscana 61 978 561 1,11 25 23,89 IT 2007IT052PO016 Sardinien 23 478 530 0,13 25 24,87

186. glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen har truffet konkrete afhjælpende foranstaltninger, herunder både forebyggende og korrigerende foranstaltninger, og over de risikobaserede revisioner, som GD EMPL har gennemført;

187. bifalder, at Kommissionen fortsatte sin strikse politik med afbrydelse og suspension af betalingerne i 2013; finder det i denne sammenhæng bemærkelsesværdigt, at Kommissionen gennemførte finansielle korrektioner i 2013, der beløb sig til 842 mio. EUR, heraf 153 mio. EUR for 1994-1999, 472 mio. EUR for 2000-2006 og 217 mio. EUR for 2007-2013; bemærker, at følgende medlemsstater i løbet af de tre programmeringsperioder havde den højeste finansielle korrektion: Medlemsstat Kumulativ accepteret/besluttet finansiel korrektion (mio. EUR) Kumulativ gennemført finansiel korrektion (mio. EUR) Italien 497,7 497,7 Rumænien 312,1 299,1 Spanien 1 070,1 1 064,3

188. bemærker endvidere, at den årlige aktivitetsrapport fra GD EMPL indeholder et forbehold vedrørende betalinger for programmeringsperioden 2007-2013 for et risikobehæftet beløb på 123,2 mio. EUR i 2013; bemærker, at dette forbehold omfattede 36 ud af ESF's 118 operationelle programmer (i sammenligning med 27 ud af 117 operationelle programmer i 2012); Programmeringsperioden 2007-2013 Medlemsstat OP nummer Navn Forbehold BELGIEN 2007BE051PO001 Konvergens Hainaut Fuldstændigt 2007BE052PO002 Trojka Wallonien-Bruxelles Fuldstændigt 2007BE052PO003 Føderalt Omdømmemæssigt 2007BE052PO004 Bruxelles-hovedstaden: beskæftigelse og social samhørighed Omdømmemæssigt 2007BE052PO005 Flandern Fuldstændigt TJEKKIET 2007CZ052PO001 Prag Adaptabilita Omdømmemæssigt 2007CZ05UPO001 Menneskelige ressourcer og beskæftigelse Delvist omdømmemæssigt FRANKRIG 2007FR052PO001 Nationalt operationelt program FSE Delvist Tyskland 2007DE051PO002 Mecklenburg-Vorpommern Fuldstændigt 2007DE052PO003 Berlin Fuldstændigt IRLAND 2007IE052PO001 Investering i menneskelig kapital Delvist omdømmemæssigt ITALIEN 2007IT051PO001 Campanien Fuldstændigt 2007IT051PO007 OP uddannelse Fuldstændigt 2007IT052PO001 Abruzzo Delvist omdømmemæssigt 2007IT052PO009 Bolzano Fuldstændigt 2007IT052PO012 Toscana Fuldstændigt 2007IT052PO016 Sardinien Fuldstændigt POLEN 2007PL051PO001 OP menneskelig kapital Delvist RUMÆNIEN 2007RO051PO001 Udvikling af menneskelige ressourcer Fuldstændigt SLOVAKIET 2007SK05UPO001 OP uddannelse Delvist 2007SK05UPO002 OP beskæftigelse og social inklusion Delvist omdømmemæssigt SPANIEN 2007ES051PO003 Extremadura Delvist 2007ES051PO005 Andalusien Fuldstændigt 2007ES052PO003 Valencia Kommune Omdømmemæssigt 2007ES052PO004 Aragonien Fuldstændigt 2007ES052PO005 Balearerne Fuldstændigt 2007ES052PO007 Catalonien Omdømmemæssigt 2007ES052PO008 Madrid Delvist omdømmemæssigt 2007ES052PO011 Rioja Omdømmemæssigt 2007ES05UPO001 Tilpasningsevne og beskæftigelse Delvist 2007ES05UPO002 Bekæmpelse af diskrimination Delvist 2007ES05UPO003 Teknisk bistand Delvist DET FORENEDE KONGERIGE 2007UK051PO002 Det vestlige Wales og dalene Fuldstændigt 2007UK052PO001 Det østlige Wales Fuldstændigt 2007UK052PO002 Lavlandet & højlandet i Skotland Fuldstændigt 2007UK052PO003 Nordirland Delvist Programmeringsperioden 2000-2006 Medlemsstat OP nummer Navn Forbehold FRANKRIG 1999FR053DO001 Mål 3 nationalt Omdømmemæssigt 2000FR162DO021 Nord-Pas-de-Calais ITALIEN 1999IT161PO006 Calabrien SVERIGE 1999SE161DO001 Norrbotten och Västerbotten DET FORENEDE KONGERIGE 1999GB161DO005 Højlandet og øerne i Skotland 2000GB162DO013 Det vestlige Skotland

189. påpeger, at forbeholdene i 30 ud af 79 tilfælde opretholdtes i et år eller længere — uden hensyntagen til tilbagevendende forbehold udstedt for de samme programmer; opfordrer Kommissionen til at forelægge oplysninger med henblik på at vurdere, om svaghederne og regionerne blev ved at være de samme, og hvorfor de nationale myndigheder ikke var i stand til at rette fejlene på effektiv vis; noterer sig de tilbagevendende forbehold i Belgien (regional konkurrenceevne og beskæftigelse, beskæftigelse og social samhørighed), Tyskland (Thüringen og Berlin), Irland (investering i menneskelig kapital), Italien (Campanien, kompetencer og udvikling), Slovakiet (uddannelse), Spanien (Extremadura, Andalusien, Balearerne, Catalonien, Rioja; tilpasningsevne og beskæftigelse, bekæmpelse af diskrimination, teknisk bistand) og Det Forenede Kongerige (højlandet og øerne i Skotland, lavlandet og bakkelandet i Skotland), spørger i denne forbindelse Kommissionen, hvorfor disse forbehold optrådte gentagne gange, og hvilke foranstaltninger Kommissionen har truffet for at rette op på situationen;

190. fremhæver, at de midlertidige betalinger til OP'er i 2007-2013 til en værdi af 2 159,4 mio. EUR er omfattet af forbeholdene; bemærker, at Kommissionen har anslået det risikobehæftede beløb i 2013 til 123,3 mio. EUR;

191. støtter Revisionsretten, når den anmoder Kommissionen om i sin årlige aktivitetsrapport konsekvent at redegøre for sine grunde til ikke at tage forbehold (eller til at tage forbehold med en mindre finansiel effekt) i de tilfælde, hvor dette skyldes afvigelser fra Kommissionens gældende vejledning eller fra godkendte revisionsstrategier;

192. er fortsat bekymret over systemiske svagheder i spanske og italienske forvaltnings- og kontrolsystemer, som forværres af decentraliserede og delegerede statsstrukturer;

193. anmoder GD EMPL om at medtage den tabel over de nationale årlige kontrolrapporter, som det har fremlagt som svar på spørgsmål 19 i dechargespørgsmålene, i sin årlige aktivitetsrapport;

194. opfordrer Kommissionen til at sikre, at de nationale myndigheder, der er ansvarlige for at forvalte strukturfondene, bestræber sig på at løse problemet med, at der opkræves højere personaleomkostninger for EU-projekter end for nationalt finansierede projekter;

195. noterer sig behørigt Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af budgettet, især med hensyn til beskæftigelse og sociale anliggender, men beklager de begrænsede henvisninger til ligestilling på dette område samt det utilstrækkelige fokus på beskæftigelse, social solidaritet og ligestilling i dette års særberetninger fra Revisionsretten;

196. gentager sit krav om en videreudvikling af kønsspecifikke indikatorer og data, således at det bliver muligt at evaluere Unionens almindelige budget ud fra et kønsperspektiv og overvåge kønsbudgetteringsindsatsen;

Frigørelser

197. er bekymret over, at det kan blive nødvendigt at frigøre 129 mio. EUR ved udgangen af 2014 i seks medlemsstater (Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Spanien, Italien og Det Forenede Kongerige);

Mikrofinansieringsfaciliteten Progress

198. konstaterer, at Unionen har bidraget med 100 mio. EUR til mikrofinansieringsfaciliteten Progress; minder om, at Den Europæiske Investeringsfond, som implementerer mikrofinansieringsfaciliteten Progress på vegne af Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank indberettede, at 52 udbydere af mikrokredit i 20 medlemsstater havde underskrevet aftaler under mikrofinansieringsfaciliteten Progress, og at 31 895 mikrolån til en værdi af 260,78 mio. EUR allerede var blevet udbetalt til mikroiværksættere; er i denne forbindelse bekymret over, at der ikke lægges tilstrækkelig vægt på spørgsmålet om demokratisk ansvarlighed, når der oprettes finansieringsinstrumenter;

Foranstaltninger, der skal træffes

199. opfordrer Kommissionen til, når den godkender OP'erne til den nye programmeringsperiode, at sikre sig, at medlemsstaterne har overvejet alle de forenklingsmuligheder, der findes i forordningerne om de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020;

200. opfordrer Kommissionen til i sin opfølgende beretning om decharge 2013 at rapportere om, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at administrere ovennævnte OP'er under forbehold og afhjælpe de afslørede svagheder;

201. opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at medlemsstaternes myndigheder med ansvar for forvaltning af strukturfonde tager hånd om problemet med højere personaleomkostninger i forbindelse med Unionens projekter end i forbindelse med projekter finansieret med nationale midler;

202. opfordrer Kommissionen til at lægge pres på medlemsstaterne og indtrængende opfordre dem til at gennemføre romastrategien og sikre gennemførelsen af de EU-midler, der er målrettet mod romaerne;

203. opfordrer Kommissionen til at lægge pres på medlemsstaterne og indtrængende opfordre dem til aktivt og konkret at bekæmpe arbejdsløshed, navnlig ungdomsarbejdsløshed;

Eksterne forbindelser

Presset på budgettet

204. glæder sig over dechargeprocessens øgede fokus på at forbedre resultaterne for at opnå de bedst mulige resultater for EU-skatteydernes penge; opfordrer Kommissionen til i denne forbindelse at forstærke sin indsats for at forbedre tilbagemeldingsprocessen i evalueringscyklussen, således at de indhøstede erfaringer fra fortidens praksis og evalueringsanbefalinger i endnu højere grad bidrager til bedre beslutningstagning, programmering og gennemførelse af Unionens bistand i fremtiden;

205. er alvorligt bekymret over, at der blandt de af 2013-budgettets betalingsbevillinger, som blev forvaltet af Kommissionens Generaldirektorat for Udvikling og Samarbejde (GD DEVCO), manglede 293 mio. EUR i betalingsbevillinger, og at datoen for godkendelse af de nødvendige yderligere midler medførte en overførsel til det efterfølgende år og dermed lagde mere pres på de allerede beskedne betalingsbevillinger for 2014;

206. bemærker med bekymring den voksende forskel mellem på den ene side Unionens internationale forpligtelser, dens ambitiøse politiske rammer og nye instrumenter (såsom udviklingsdagsordenen for perioden efter 2015 og de eksterne finansieringsinstrumenter for perioden 2014-2020) og på den anden side Unionens man