KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.07.1995 
KOM(95)191 endelig udg 
BEREIMNG OM GENNEMFØREISEN AF ICTUNSTAITMNGER 
TIL FREMME AF MENNESKERETTIGHEDER OG DEMOKRATISERING 
(FOR ÅRET 1994) 

BERETNING OM GENNEMFØRELSEN AF FORANSTALTTVINGER 
TIL FREMME AF MENNESKERETTIGHEDER OG DEMOKRATISERING 
(FOR ÅRET 1994) 
INDLEDNING 
Nærværende beretning er udarbejdet af arbejdsgruppen for "menneskerettigheder", der er 
sammensat af repræsentanter for flere forskellige tjenestegrene. Den imødekommer 
Europa-Parlamentets ønske om en sammenhængende og effektiv indsats til fordel for 
menneskerettighederne og de demokratiske principper. 
For at gøre læsningen af beretningen lettere og fremhæve de nyskabende tiltag svarer 
opbygningen af den til den, der blev fulgt ved udarbejdelsen af den forudgående beretning 
for regnskabsåret 92/931. De forhold, der er forblevet uændrede i 1994, omtales kort, 
medens de nye elementer til gengæld er grundigt beskrevet. 
De principper og forpligtelser, der har været ledetråden i Unionens og Fællesskabets 
indsats på menneskerettighedsområdet, er gengivet i bilagl. til denne beretning, medens 
der nedenfor gøres rede for de budgetposter, der er indeholdt i kapitlet "Europæisk 
initiativ for demokrati og beskyttelse af menneskerettighederne" samt for de tematiske og 
geografiske prioriteringer, der er anvendt ved brugen af midlerne, samt aspekterne 
omkring fmansieringsafgørelserne. Ud over selve de finansielle midler beskrives de andre 
instrumenter til fremme af menneskerettighederne kort i bilage. 
Beretning om anvendelsen af de finansielle midler til forsvar af 
menneskerettigjiederne og fremme af demokratiseringen (for årene 1992-1993) -
26.11.93 - DOK FR 242-242847. GH, PE 207.805. 
AfsrûtA LEDENDE PRINCIPPER OG FORPUGIELSERI FORBINDELSE MED 
FÆLLESSKABEIS INDSATS 
De generelle rammer for Fællesskabets indsats til sikring og fremme af 
menneskerettighederne udgøres af De Forenede Nationers pagt, en række principper af 
universel karakter og diverse prioriteringer, der er fastlagt af det intemationale samfund 
på forskellige verdenskonferencer. Ved fastlæggelsen af de tematiske og geografiske 
prioriteringer af Fællesskabets indsats tages der også hensyn til diverse henstillinger fra 
internationale og regionale fora, til de af Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og 
andre institutioner opstillede mål samt til de specifikke behov, der er direkte forbundet 
med den situation, Fællesskabets partnere befinder sig i. Henvisningerne til intemationale 
og regionale fora tillige med de emner, der har fået forrang ved anvendelsen af de 
finansielle instrumenter for året 1994, er samlet i et notat, der er bilagt nærværende 
beretning (bilag 1). 
Afsnit B INSTRUMENTER TIL FREMME AF MENNESKERETTIGHEDERNE 
For at Det Europæiske Fællesskab kan opfylde sine forpligtelser på området for 
menneskerettigjieder og fremme af demokratiseringen, råder det over en bred vifte af 
instrumenter, herunder bestemmelser i aftaler med tredjelande og finansielle midler, der 
sætter Fællesskabet i stand til at støtte en række foranstaltninger til fordel for 
menneskerettighederne og de demokratiske principper i disse lande. Fællesskabets 
holdning hertil er styrket af princippet om, at der inden for det intemationale samarbejde 
først og fremmest skal satses på positive foranstaltninger, der kan tilskynde til at fremme 
demokratiet og menneskerettigjiederne; der bør først gribes til sanktioner, der vedtages 
inden for passende institutionelle rammer, når alle andre muligheder er udtømt. 
Anvendelsen af disse forskellige instrumenter siger meget om den rolle, Fællesskabet 
spiller i forholdet til tredjelande. I bilag 2 opregnes i korthed disse instrumenter. 
Afsnit C BUDGEIPOSTER OG ANDRE F1NANSIEUUE MIDLER, DER STÅR 
TDL RÅDIGHED FOR FREMME AF MENNESKERETTIGHEDERNE 
Budgetmidlerne udgør én af Fællesskabets muligheder for at øve en "positiv indsats". Det 
er et værdifuldt instrument, hvis anvendelse styres af følgende hovedprincipper: 
gennemsigtighed komplementaritet og sammenhæng-
Som følge af forøgelsen af budgetbevillingeme for 1994 til fordel for fremme af 
menneskerettigheder og demokratiske principper er det ikke muligt i denne anden 
beretning at give en udtømmende redegørelse for alle de budgetposter, der har 
konsekvenser for ovennævnte mål. Nedenfor vil der blot blive omtalt nogle 
betydningsfulde eksempler på disse supplerende midler. 
Visse midler, der specielt er afsat til fremme og forsvar af menneskerettighederne, tager 
især sigte på at støtte nyskabende initiativer af inciterende art, som, hvis de munder ud 
a-4 -
i et positivt resultat, derefter kan få lov til at videreudvikle sig i form af faglig bistand 
og få tildelt endnu større støttebeløb. Det er bl.a. tanken med visse foranstaltninger, der 
ydes støtte til under budgetposterne B7-522 og B7-523. 
Det Europæiske Fællesskabs budgetmidler fordeler sig på følgende måde: 
"specifikke" midler på budgettets poster, der i 1994 for første gang er samlet i ét 
kapitel med overskriften: "Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af 
menneskerettigjiedeme"; denne nygruppering, som Europa-Parlamentet har krævet, 
imødekommer ønsket om at sikre sammenhæng og gennemsigtighed i Fællesskabets støtte 
til foranstaltninger til fremme af menneskerettigheder og demokratiseringsprocesser; den 
afspejler også de nye ansvarsområder, som er medtaget i traktaten om Den Europæiske 
Union, samt visse strukturelle ændringer, der er foretaget i forskellige EF-institutioner; 
det samlede beløb på 59,1 mio. ECU, der er tildelt dette kapitel for året 1994 (45,1 mio. 
ECU for 1993) bekræfter tendensen til en konstant forøgelse af de budgetmidler, der er 
bestemt til fremme af menneskerettigheder og demokratiske principper; disse budgetposter 
er udtrykkeligt beregnet til virkeliggørelse af dette mål, med særlig vægt på fremme af 
de borgerlige og politiske rettigheder; de behandles særligt grundigt i nærværende 
beretning. 
"supplerende" midler, der er hentet fra de bevillinger, der er afsat til finansiel og 
faglig bistand og samarbejde, samt fra andre instrumenter, der kan tjene til 
gennemførelsen af foranstaltninger, der betragtes som væsentlige, men som ikke er 
omfattet af de specifikke budgetmidler; disse midler anvendes først og fremmest til at 
fremme de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. 
Den supplerende anvendelse af disse midler gør det i lige høj grad muligt at fremme de 
borgerlige og politiske rettigheder såvel som de økonomiske, sociale og kulturelle 
rettigheder ud fra princippet om menneskerettighedernes udeleligjied. 
Derved bliver det muligt at støtte foranstaltninger til fordel for særlig udsatte 
samfundsgrupper. I den forbindelse kan nævnes: 
. børnene: der finansieres projekter for "gadebørn" i Brasilien, Guatemala, Peru og 
Rumænien 
. kvinderne: inden for rammerne af Fællesskabets tredje handlingsprogram på 
mellemlang sigt om lige muligheder for kvinder og mænd finansierer Kommissionen 
visse projekter (post B3-4012); den støtter også oprettelsen af virksomheder, 
kooperativer og andre jobskabelsesinitiativer, der tages af kvinder (budgetpost B3-
4010, ILE-programmet); her kan også nævnes NOW-initiativet (New Opportunities 
for Women, budgetposterne AO-2380, AO-1178 og B3-4012). 
. indfødte folkestammer: inden for rammerne af den finansielle og faglige bistand 
og det økonomiske samarbejde med udviklingslandene i Latinamerika og Asien 
(Rådets forordning 443/92 af 25. februar 1992) gennemfører Kommissionen talrige 
foranstaltninger til fordel for indfødte folkeslag, der tager sigte på at uddanne deres 
repræsentanter, fremme deres rettigheder og støtte deres egen organisering; disse 
foranstaltninger indebærer også en forbedring af de lokale befolkningers levevilkår, 
som indgår i de mål, der er opstillet for bevaring af de tropiske regnskove og sikring 
af de miljømæssige ressourcer. 
. Disse supplerende midler gør det også muligt at finansiere foranstaltninger, der er 
særlig ambitiøse, både set ud fra de tilsigtede mål og de finansielle forpligtelser; 
således er det blevet muligt at gennemføre de tre første fælles foranstaltninger, der 
er taget beslutning om efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union. 
Disse foranstaltninger, der gik ud på at yde valgteknisk bistand i hhv. Rusland, 
Sydafrika og Palæstina, er i vid udstrækning blevet finansieret over midlerne til 
udviklmgssamarbejde. 
. Et andet typisk eksempel på, at menneskerettigjiederne spiller en rolle ved 
anvendelsen af bistands- og udviklingsmidler er afsendelsen af 
menneskerettighedsobservatører til Rwanda, et tiltag, der blev gennemført af 
Kommissionen på grundlag af Rådets fælles holdning af 4. oktober 1994. 
Disse foranstaltninger er andet og mere end blot eksempler på anvendelsen af de 
supplerende midler - de er konkrete vidnesbyrd om Den Europæiske Unions engagement 
til fordel for menneskerettighederne og det direkte udslag heraf i marken, i form af 
konkrete aktioner, der har en reel virkning. 
I Budgetposter, der er saoiigt beregnet til fremme af menneskerettigheder og 
demokrati: kapitel B7-52 'Europæisk initiativ for demokrati og beskyttelse af 
menneskerettighederne". 
I det følgende gøres der rede for de prioriteringer, som Kommissionens tjenestegrene har 
foretaget ved anvendelsen af de otte ud af ni poster i kapitel B7-52 for regnskabsåret 
19942. Post B7-525 "Det Europæiske Forum for Vandrende Arbejdstagere", der forvaltes 
af GD V, er ikke medtaget i nærværende beretning. De med tal forsynede oplysninger er 
sammenfattet i et bilag (bilag 3) i oversigtsform. 
1. B7-5200 PHARE-programmet for demokrati (den tidligere post B7-5060), der for 
1994 er tildelt IQ QQQQQQ ECU 
B7-5210 TACIS-programmet for demokrati, der for 1994 er tildelt 10 000 000 ECU 
. B7-5200: PHARE-programmet for demokrati anvendes til støtte for udviklingen af demokrati 
og retsstatstilstande samt udvikling af civilsamfundet i de central - og østeuropæiske lande 
(Albanien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien, Den 
Tjekkiske Republik og Ungarn. 
. B7-5210: Denne bevilling skal dække iværksættelse af et program til støtte for udviklingen af 
demokrati, retsstat ogchrilsamfimd i de uafhængige stater i det tidligere Sovjettmionen (Armenien. 
Aserbajdsjan, Hviderusland, Cteprgjeq Kasakhstan. Kirgisistan. Moldova, Mongoliet, Rusland, 
Tadsjikistan, Turkmenistan. Ukraine og Usbekistan! Den hidrører fra TACIS-programmet. Et 
beløb på 100 000 ECU er afsat til Sakharov-stiftelsen for Nfenneskerettigheder. 
Anvendelse: 
Generelle overvejelser 
. Budgetposterne B7-5200 og B7-5210 udgør grundlaget for PHARE- og TACIS-
programmerne for demokrati, hvis formål er at bidrage til styrkelse af demokratiet og 
De oplysninger, der forekommer nedenfor i kursiv, er en gengivelse af de 
budgetmæssige anmærkninger. 
retsstaten og udviklingen af det civile samfund i de central- og østeuropæiske lande, i de 
nye uafhængige stater og i Mongoliet. Programmets gennemførelse er først og fremmest 
baseret på samarbejdet mellem ikke-statslige organisationer (NGO). 
. Programmet til fordel for demokratiet er et resultat af Europa-Parlamentets initiativ for 
demokrati og supplerer PHARE-programmerne for faglig bistand (for de central- og 
østeuropæiske landes vedkommende) og TACIS (for de nye uafhængige staters og 
Mongoliets vedkommende), som gennemføres af Europa-Kommissionen. En del af 
bevillingerne til faglig bistand inden for TACIS og PHARE er i øvrigt blevet anvendt til 
udvikling af det civile samfund (fem nationale programmer med titlen Udvikling af det 
civile samfund). 
Aktionsmidler, betingelser for tildeling if støtte 
. Via programmet sker der en samfinansiering af projekter, der tager sigte på at fremme 
respekten for demokratiet og udvikle de demokratiske procedurer i regeringssammenhæng 
samt i de parlamentariske og administrative instanser samt i forskellige fora i det civile 
samfund (erhvervsmæssige sammenslutninger, foreninger, massemedier). 
- disse projekter skal gennemføres på grundlag af indgåede partnerskaber mellem ikke-
statslige organisationer i Den Europæiske Union og PHARE- og TACIS-modtagerlandene. 
Når det drejer sig om at forbedre-parlamentariske fremgangsmåder og praksis, kan 
ovennævnte NGO i Unionen også som partnere have uformelle grupper af politikere, der 
tilhører forskellige partier. 
- de projekter, hvortil der søges om samfinansiering, skal opfylde et af følgende tre 
formål: 
1 Erhvervelse og udnyttelse af kundskaber og fremgangsmåder vedrørende 
parlamentarisk praksis, for grupper af politikere, der er repræsentative for forskellige 
partier (parlamentarikere og folkevalgte repræsentanter for det kommunale og 
regionale selvstyre) og for det ved parlamenterne ansatte personale; 
2 Styrkelse af NGO og af sammenslutninger, der i kraft af deres formålsparagraffer 
og aktiviteter vedvarende bidrager til at fremme udviklingen af et demokratisk og 
pluralistisk samfund; 
3 Overførsel af specialkompetence og knowhow på områderne for demokratisk praksis 
og retsstatstilstande til erhvervsfaglige grupperinger og andre sammenslutninger i de 
berørte lande. 
Desuden skal projekterne henhøre under en af den nedenfor anførte aktivitetsområder: 
1. Parlamentarisk praksis og oiganisation: aktiviteter, der sikrer en rimelig behandling af 
oppositionspartierne, gennemsigtighed i den måde, de parlamentariske forsamlinger 
fungerer på, rimelige valglove og de folkevalgtes uafhængighed. 
2. Administrationens og den offentlige forvaltnings gennemsigtighed: praksis i forbindelse 
med lokalt selvstyre, udvikling af lokalsamfund, nærdemokrati, borgernes 
medbestemmelsesret, bekæmpelse af korruption. 
3. Udvikling af NGO og andre representative strukturer demokratisk praksis i de store 
masseorganisationer såsom grupper, der overvåger, at menneskelighederne respekteres, 
sammenslutninger af borgere, de politiske partier, fagforeningerne, 
arbejdsgiversammenslutningeme, forbmgersammenslutninger, handelskamre osv. 
4. Mediernes uafhængighed, pluralisme og ansvarsbevidsthed, i kraft af journalisternes 
uddannelse i deres fag og i presseetik, lovgivningen om pressen, overvågning af 
pressefriheden, dog bortset fra økonomiske bidrag til oprettelse af nye medier. 
5. Bevidstgørelse og uddannelse: skabelse af en tillidsvækkende atmosfære, forebyggelse 
af, mægling i, og løsning af konflikter, samfundsorientering, oplæring i gensidig tolerance 
og respekt i de multikulturelle samfund gennem undervisning i historie, 
samfundskundskab og kultur. 
6. fremme og sikring af menneskerettigheaeme: de borgerlige frmedsrettigheder, 
retsvæsen, politi, fængselsvæsen, beskyttelse af privatlivet. 
7. Varetagelse af boigemes sikkerhed (de væbnede styrker, den indre sikkerhed, politi og 
civilforsvar). 
8. Mndretalsrettigheder, lige muligheder, ikke-diskriminerende praksis i forbindelse med 
adgang til skoler og medier, ligestilling for mænd og kvinder, fuld og lige ret for alle 
borgere til at deltage i samfundets funktioner. 
Etableringen af programmet, bevillinger og indgående forpligtelser 
PHARErprogrammet for demokrati 
* 1992 
- Iværksættelse af programmet på forsøgsbasis udelukkende inden for rammerne af 
PHARE. Efter offentliggørelsen af udbud indkom 345 ansøgninger, og heraf blev 52 
projekter udvalgt. 
Tildeling 1992: 5 000 000 ECU 
* 1993 
- Størstedelen af bevillingerne for 1993 er blevet givet til projekter til et beløb på mellem 
10 000 og 200 000 ECU, de såkaldte makroprojekter. På baggrund af disse bevillinger 
er projekterne blevet givet i udbud blandt NGO i januar 1994, hvorefter der siden april 
1994 er indgået kontrakter. Af i alt 394 forslag fastholdt man 125 projekter (PHARE og 
TACIS). 
- En anden del af bevillingerne er gået til at finansiere projekter til beløb på mellem 
3 000 og 10 000 ECU, kaldet mikroprojekter. Disse, der er blevet gennemført af 
organisationer, der er hjemmehørende i PHARE-modtagerlandene, er ikke underkastet 
nogen partnerskabsfbrpligtelse, og de er blevet udvalgt efter en mere enkel 
fremgangsmåde. De forvaltes lokalt af Den Europæiske Unions delegationer eller af lokalt 
etablerede organisationer. 
Der er indgået forpligtelser for samtlige bevillinger. 
- Siden 1993 har Europa-Kommissionen til forvaltningen af programmet rekvireret 
specialiseret faglig bistand fra European Human Rights Foundation. 
Bevillinger for 1993 (budgetpost B7-600) 
Tildeling: 
I alt: 10 000 000 ECU 
[heraf samfinansiering af projekter: 9 000 000 ECU) 
heraf . makroprojekter: 8 000 000 ECU 
. mikroprojekter: 1 000 000 ECU 
. administration: 1 000 000 ECU] 
Indgåede forpligtelser 
. samfinansiering af projekter: 
.administration: 8 569 795 ECU 
1 000 000 ECU 
* 1994 
På 1994-budgettet er bevillingerne fordelt på rnakroprojekter, mikroprojekter og ad hoc-
projekter. 
- Bevillinger til makroprojekter blev givet i udbud i juli 1994. Blandt de 573 afgivne bud 
har Kommissionen til dato godkendt 74 projekter, for hvilke der i øjeblikket er ved at 
blive forhandlet kontrakter. Andre projekter er endnu ved at blive nærmere gennemgået. 
- Resultaterne af udbuddene i forbindelse med mikroprojekteme foreligger endnu ikke. 
- Ved hjælp af den nye ad hoc-procedure (finansiering af foranstaltninger til 
gennemsnitlig 250 000 ECU, der udvælges af Kommissionen på grundlag af den af Den 
Europæiske Union fastlagte prioritering) er 6 projekter blevet udvalgt til gennemførelse, 
og kontrakterne desangående blev undertegnet i januar 1995. 
Det forventes, at der også for regnskabsåret 1994 vil blive indgået forpligtelser for 
samtlige bevillingers vedkommende-
Bevillinger for 1994 (budgetpost B7-5200) 
Tildeling 1994: 
I alt 10 000 000 ECU, fordelt på to trancher à 5 000 000 ECU 
[heraf samfinansiering af projekter: 9 000 000 ECU (1. tranche: 300 000 ECU)] 
heraf . makroprojekter: 6 000 000 ECU (1. tranche: 3 000 000 ECU) 
. mikroprojekter: 1 500 000 ECU (1. tranche: 750 000 ECU) 
. ad hoc-projekter: 1 500 000 ECU (1. tranche: 500 000 ECU) 
. administration: 1 000 000 ECU] 
Indgåede forpligtelser: de endelige tal foreligger endnu ikke 
TACIS-programmet for demokrati 
* 1993 
- Udvidelse til på forsøgsbasis at omfatte de af TACIS-programmet berørte lande 
- På grundlag af bevillingerne for 1993 blev der offentliggjort et første udbud 
(sideløbende med PHARE-programmet); der blev godkendt 42 projekter og undertegnet 
kontrakter for et samlet beløb af 3,15 mio. ECU; størstedelen af projekterne tog sigte på 
en styrkelse af NGO; man har også støttet projekter, som Kommissionen eller dens 
partnere har taget initiativ til, til et samlet beløb af 1 326 248 ECU 
*1994 
- det andet udbud blev offentliggjort i juli 1994 og omfattede de lande, der er 
støtteberettigede i henhold til TACIS-bestemmelserne; den rådgivende gruppe vedrørende 
demokrati godkendte 37 projekter til i alt 4,1 mio. ECU, og de er blevet forelagt 
Kommissionen til godkendelse; disse aktiviteter vil i det store og hele starte i begyndelsen 
af andet halvår af 1995; visse af de projekter, som Kommissionen eller dens partnere har 
taget initiativ til, og som blev godkendt i 1993, finansieres over 1994-budgettet. 
Programmet omfatter to komponenter: foranstaltningerne på Europa-Kommissionens 
initiativ (1) og foranstaltninger, der er foreslået og samfinansieret af NGO (2). 
(1) disse foranstaltninger tager sigte på specifikke områder, der er direkte knyttet til 
de pågældende landes politiske situation; de vedrører bl.a. de valgmæssige 
procedurer, presse- og mediefrihed og støtte til de demokratiske institutioner. I 
særdeles fortjener den bistand at blive nævnt, som Europa-Kommissionen har ydet 
ved afholdelsen af valg i Rusland (december 1993) og i Ukraine (marts 1994) samt 
en række særlige mediestøtteprogrammer med henblik på at undersøge den 
10 
mediemæssige dækning af parlaments- og præsidentvalgene i Rusland (december 
1993), Ukraine, Moldova og Hviderusland (i løbet af 1994); i medfør af disse 
foranstaltninger har det været muligt at offentliggøre en brochure med praktiske 
oplysninger om emnet "Medier og parlamentsvalg". Der er også ydet finansiel støtte 
til et projekt om orientering af de ukrainske parlamentsmedlemmer, der sidder i det 
nyvalgte parlament, på området for parlamentarisk praksis, gennem henvisninger til 
erfaringerne fra et nationalt parlament i Den Europæiske Union. 
I Moskva er der oprettet en task force kaldet "Democracy Programme Management 
Unit", hvis opgave det er at koordinere de forskellige initiativer fra Kommissionens 
side. Der kan dog også gennemføres projekter på opfordring af et TACIS-land. 
(2) denne del af programmet forvaltes sammen med PHARE-programmet for 
demokrati, og således også med bistand fra European Human Rights Foundation 
TACIS-programmet for demokrati 
Bevilling for 1993: 4 000 000 ECU 
Indgåede forpligtelser for 1993: 4 000 000 ECU 
Bevilling for 1994: 10 000 000 ECU 
Indgåede forpligtelser for 1994: 1 923 898 ECU (indtil dato) 
2. B7-5201 FæHesskabsforanstalminger til støtte for demokratiet og fredsprocessen i 
republikkerne i det tidligere Jugoslavien (ny budgetpost), for 1994 tildelt et beløb 
på 4 000 000 ECU (+ 1 000 000 som overførsel) 
Denne konto skal dække aktioner til støtte for fredsprocessen, neddæmpning af spændinger og 
demokratisk udvikling i republikkerne i det tidligere Jugoslavien (Slovenien, Kroatien, Serbien, 
Montenegro, Makedonien og Bosnien-Hercegovina). 
Forpligtelsesbevilling for 1994: p.m. 
400 000 ECU + 1 000 000 (overførsel) 
Allerede i 1993 blev der over budgetpost A-3030 gennemført særlige foranstaltninger til 
fordel for det tidligere Jugoslavien, til opfølgning af Det Europæiske Råds erklæringer 
fra mødet i Lissabon (i juli 1992) og i Edinburgh (december 1992). Opførelsen af denne 
post på budgettet vidner om den levende interesse, Europa-Parlamentet viser for 
spørgsmålet om menneskerettighedeme i det tidligere Jugoslavien, og især for ydelsen af 
bistand til voldtægts- og torturofrene (Warburton-rapporten). 
anvendelse: 
Da bevillingerne for 1994 var forbundet med et forbehold, har det været nødvendigt at 
frigøre dem gennem en ad hoc-procedure, hvorved de prioriterede mål blev nærmere 
præciseret. Midlerne er således blevet fordelt over tre aktivitetsområder: 
støtte til de fredsbestræbelser, der er taget beslutning om af det internationale 
samfund (foranstaltninger til skærpelse af kontrollen med sanktioner over for Serbien 
og Montenegro; foranstaltninger til fordel for den intemationale domstol, der skal 
pådømme forbrydelser begået i det tidligere Jugoslavien) 
11 
forsvar og sikring af menneskerettigheder og demokrati; styrkelse af det civile 
samfund, især gennem støtte til lokale NGOer 
støtte til de uafhængige medier (den trykte presse og de audiovisuelle medier), især 
med det formål at sætte dem i stand til at indkøbe udstyr 
Bevilling for 1994: 4 000 000 ECU + 1 000 000 (overførsel) 
Indgåede forpligtelser for 1994: 4 811 500 ECU 
3.a B7-522 Menneskerettigheder og demokrati i udviklingslande (tidligere konto B7-
5053), for 1994 tildelt et beløb på 14 000 000 ECU 
3.b B7-523 Demokratiseringsprocessen i Latinamerika (tidligere konto B7-5078), for 
1994 tildelt et beløb på 13 000 000 ECU 
(a) Denne bevilling er bestemt til at dække foranstaltninger vedrørende rnerineskerettigheder og 
demokrati i tilknytning til Fællesskabets udviklingspolitik, bl.a i visse lande ved Middelhavets 
sydkyst. 
(b) Denne bevilling er bestemt til at dække finansieringen af særlige aktioner, der skal bidrage til 
demokratiseringsprocessen i Latinamerika, herunder Haiti og Cuba, især til at hjælpe dem, der 
kæmper i Centralamerikas borgerkrige, tilbage til en normal tilværelse, når kampene ophører. 
Den kan også anvendes til at støtte demokratisk valgte myndigheder, der har været ofre for 
kupforsøg, og som fortsat nyder Det Europæiske Fællesskabs tillid. 
Denne artikel dækker også udgifter til undersøgelser, etøpertmøder, konferencer og kongresser, 
information og publikationer, der er direkte forbundet med gennemførelsen af formålet med den 
foranstaltning, de er en integrerende del af, med undtagelse af de udgifter, der vedrører 
forvaltningen af disse foranstaltninger eller den generelle administration (jf. Kommissionens 
meddelelse af 22. april 1992). 
anvendelse: 
Anvendelsen af disse konti behandles i en årsberetning, som Kommissionen udarbejder 
i overensstemmelse med den resolution, som Rådet og medlemsstaterne, forsamlet i 
Rådet, vedtog den 28. november 1991 om memeskerettigheder, demokrati og udvikling. 
Det drejer sig om bevillinger, der bruges til at germemføre de prioriterede mål, der er 
opstillet i ovennævnte resolution. Hidtil er der offentliggjort to beretninger: for hhv. 
regnskabsåret 1992 (SEK(92) 1915, endelig udg., af 21. oktober 1992) og for 
regnskabsåret 1993 (KOM(94) 42, endelig udg., af 23. februar 1994). 
a For regnskabsåret 1994 vedrører et stort antal foraristaltninger, der finansieres over 
konto B7-522, bistand til afholdelse af valg, konsolidering af retsstaten, støtte til sikring 
af den dømmende magts iialhængighed og til sikring af frie og uafhængige medier, støtte 
til sårbare grupper og bevidstgørelse af offentligheden omkring 
mermeskei^ighe&spørgsmål. Geografisk set er det især Afrika, som de over denne konto 
finansierede projekter er centreret om. Af særlig betydning er de projekter, der støttes i 
de af Israel besatte områder, og som bl.a. tager sigte på at udarbejde en række 
grundlæggende lovtekster, der sikrer respekten for de palæstinensiske borgeres 
fundamentale rettigheder og en vis ligevægt myndighederne imellem 
- En ganske særlig opmærksomhed (dvs. over en tredjedel af 1994-bevillingerne) er viet 
valghandlinger og folkeafstemninger, hvorved det bliver muligt at praktisere og styrke 
befolkningernes medbestemmelsesret i forbindelse med rjeslutningsprocesserne, og tillige 
viet foraristaltninger til fremme og bevidstgørelse af den brede offentlighed omkring 
12 
mermeskerettighedssrjørgsmål. Med hensyn til styrkelsen af det civile samfund tager 
^Fællesskabets indsats især sigte på alfabetisering og konsolidering af det sociale netværk 
»gennem ydelse af støtte til lokale sammenslutninger og en forbedring af 
kommunikationsmidlerne. 
- En væsentlig del af bevillingerne går til foranstaltninger til fordel for sikring af 
pressefriheden. 
- Der lægges særlig vægt på at styrke retsstaten, især i de lande, der er på vej til et, 
demokratisk styre; de foranstaltninger, der støttes, har til formål at sikre retssystemets 
uafhængighed, udarbejdelse af grundlove, ligesom der ydes støtte til parlamentariske 
aktiviteter og i al almindelighed til institutioner af demokratisk karakter. 
- Principperne om "good governance" og gennemsigtighed i den offentlige sagsbehandling 
prioriteres højt. 
- Angående fremme og forsvar af menneskerettighederne lægges der ganske særlig vægt 
på de mest udsatte sarnfundsgruppers rettigheder, herunder kvinder, børn og indfødte 
folkeslag. 
- En særlig opmærksomhed vies endvidere ofrene for voldshandlinger og væbnede 
konflikter. 
- Et af Fællesskabets nye aktionsområder i tiden fremover er forebyggelse og løsning af 
konflikter. 
- Finansieringen af konferencer og seminarer er begrænset til det mindst mulige, hvilket 
også gælder for alle de andre poster inden for dette kapitel. 
I 1994 er der indgået forpligtelser for samtlige bevillinger 
b. Budgetpost B7-523, der blev oprettet i 1990 med henblik på at støtte 
demokratiseringsprocessen i Mellemamerika og Chile, blev i det følgende år udvidet til 
at omfatte alle latinamerikanske lande. Hovedformålet med denne bevilling er at støtte 
demokratiseringsprocessen i hele den latinamerikanske region og styrke fredsprocessen, 
især i Mellemamerika. 
Med henblik herpå er der blevet foretaget en emnemæssig prioritering, ud fra de generelle 
retningslinjer, der er nedfældet i Rådets resolution af 28. november 1991, og tillige ud 
fra de specifikke retningslinjer i forordning 443/92 og i samarbejdsaftaler, der er indgået 
med de berørte lande. Følgende temaer har fået forrang: 
* støtte til afholdelse af valg (samt støtte til foranstaltninger efter afholdelsen af valg) 
* styrkelse af retsstaten, i form af: 
. støtte til parlamenternes og de andre folkevalgte institutioners virksomhed 
. understøttelse af retssystemerne med henblik på at sikre deres iiafhængighed, og 
generelt støtte til de forskellige retslige forsvarsmidler 
. støtte til lovgivningsreformer og reformer af landenes grundlove 
. støtte til reformer af fængselsvæsen og straffelovgivning 
* styrkelse af det civile samfund 
. bevidstgørelse og oplysning om borgernes rettigheder og pligter 
. fremme af ytringsfiiheden og organisationsfriheden 
. styrkelse af ikke-statslige organisationer og af diverse foreninger og 
sammenslutninger 
* særlig støtte til dem, der taler menneskerettighedernes sag 
* støtte til udsatte grupper: børn, kvinder, indfødte folkeslag og voldsofre 
* støtte til oplysnings-, uddannelses- og bevidstgørelsesprvjekter på området for 
menneskerettigheder, der specielt tager sigte på personalet inden for politiet, de væbnede 
styrker og sikkerhedsstyrkerne 
13 
Hvad de forskellige prioriterede tiltag angår, så fortjener det flerårige program til fremme 
af mermeskeretti^iederne i Mellemamerika, der lanceredes i 1992, særlig opmærksomhed, 
for så vidt som der hermed er indgået et snævert partnerskab omkring undersøgelsen af 
menneskerettighedssituationen og særlige projekter vedrørende retshjælp, understøttelse 
af domstolene og oplysning af særlige målgrupper såsom personalet inden for politiet og 
de væbnede styrker, der er særlig involveret i bestræbelserne for at befæste demokratiet. 
Etableringen i januar 1994 af et udvalg for menneskerettigheder i Latinamerika, der bl.a. 
rummer repræsentanter for GD I, GD Vin, GD X og DG IA, og som indtil dato er trådt 
sammen i alt ni gange, har givet mulighed for ikke blot at undersøge hvert enkelt projekt, 
men også for at drøfte, hvilke af dem der bør satses særligt på, så der opnås en optimal 
udnyttelse af de til rådighed stående midler på denne budgetpost. 
B7-522 
Bevilling for 1994: 14 000 000 ECU 
Indgåede forpligtelser for 1994: 14 000 000 ECU 
B7-523 
Bevilling for 1994: 13 000 000 ECU 
Indgåede forpligtelser for 1994: 12 999 978 ECU 
4. B7-5240 Tilskud til visse former for virksomhed, der udføres af organisationer, som 
forfølger menneskerettighedsfremmende formål (tidligere konto A-3030 og B7-
5067), der for 1994 er tildelt et beløb på 5 000 000 ECU 
Denne bevilling er bestemt til at dække ydelse af tilskud til organisationer, som forfølger humanitære og 
menneskerettighedsfremmende formål, som f.eks. Det Europæiske Menneskerettighedsinstitut og Det 
Europæiske Institut for Ytringsfrihed. 
Den skal ligeledes dække udgifterne i forbindelse med administrationen af denne budgetpost samt inspektion 
af projekter, som har modtaget tilskud. 
Der ydes støtte i form af tilskud til projekter såvel uden for Fællesskabet (udviklingslande, mellem- og 
østeuropæiske lande m.m.) som i Fællesskabet med henblik på at: 
- støtte revalideringscentre for torturofre og andre organisationer, der yder konkret bistand til ofre for 
menneskerettighedskrænkelser, og som bør tildeles den samme andel af støtten fra denne konto, som de 
hidtil har modtaget 
- uddanne personer, der er ansvarlige for bevidstgørelsen af andre om menneskerettighederne (dommere, 
advokater, ledende administrative personale, personer med ansvar for uddannelsen af politi og 
sikkerhedsstyrker, undervisere etc.) 
- styrke respekten for menneskerettighederne og yde bistand til børn, der er ofre for 
menneskerettighedskrænkelser 
- støtte uddannelsesinitiativer i organisationer, der arbejder for at beskytte menneskerettighederne 
- støtte kontrollen med fængslerne på verdensplan og udsendelsen af efterfølgende rapporter. 
Der gives prioritet til projekter, som indebærer konkret og direkte bistand. Projekter vedrørende 
undersøgelser og akademiske seminarer af særlig betydning tages så vidt muligt i betragtning. 
Der er afsat en bevilling på 200 000 ECU til Det Internationale Fængselsobservationsorgan (OIP). 
anvendelse: 
Denne budgetpost er ikke underkastet nogen geografisk begrænsning, og den åbner 
mulighed for at få dækket alle de prioriterede emner, der ikke falder ind under de andre 
budgetposter. Dens midler bruges til afprøvning af nye idéer og foraristaltninger, der skal 
gennemføres på nyskabende områder. Således er de første foraristaltninger til fordel for 
14 
torturofre blevet finansieret over denne konto, inden der på Europa-Parlamentets initiativ 
blev oprettet en særskilt post til dette formål. På baggrund af det store behov, der er for 
sådanne tiltag, har det været nødvendigt at anvende meget strenge udvælgelseskriterier 
og afvise en væsentlig del af projekterne, da bevillingerne hurtigt var opbrugt, og da der 
allerede var indgået forpligtelser for 88% af dem i løbet af første halvdel af 
regnskabsåret. Det er dog fra denne konto, man har kunnet skyde midler til, da 
bevillingerne på den konto, der er særlig beregnet for hjælp til torturofre, var helt 
opbrugt. Der er også herfra ydet støtte til særlige projekter til igangsættelse af den 
intemationale domstols aktiviteter (projekt for støtte til de vidner, der kommer tilrejsende 
for at aflægge vidnesbyrd, inddragelse af unge jurister, oplysningskampagne omkring 
domstolens rolle) til et beløb af 530 000 ECU. Med henblik på at sikre opfølgningen af 
henstillingerne i Warburton-rapporten er der bevilget 734 000 ECU til 8 projekter 
vedrørende psyko-social bistand til ofre for alvorlige overtrædelser af 
menneskerettighederne, især kvinder og børn. Sluttelig har midlerne også åbnet muligfred 
for en dyberegående behandling af menneskerettighedsaspekteme i forbindelse med 
bistand til afholdelse af valg. 
1 1994 blev der indgået forpligtelser for samtlige bevillinger føllet var oppe på 88% 
allerede efter første halvdel af regnskabsåret) 
Bevillinger for 1994: 5 000 000 ECU 
Indgåede forpligtelser for 1994: 5 000 000 ECU 
5. B7-5241 Støtte fra Den Europæiske Union til ikke-statslige organisationer, der 
arbejder for beskyttelse og fremme af menneskerettighederne i lyridet (tidligere 
konto B7-5079), i 1994 tildelt et beløb på 500 000 ECU 
Denne bevilling er bestemt til at dække fællesskabsstøtte til ikke-statslige organisationer, der 
arbejder for beskyttelse og fremme af memeskerettigfrederne i Tyrkiet. 
Godkendt forpligtelsesbevilling for 1994: 500 000 ECU. 
anvendelse: 
Anvendelsen af disse midler foregår i snævert samarbejde med Kommissionens delegation 
i Ankara, Herved bliver det muligt at gennemføre aktiviteter i Tyrkiet vedrørende 
undervisning, uddannelse og oplysning om menneskerettighederne. De projekter, der 
modtager støtte, vedrører især torturofre, kvinder, det civile samfund og kredse inden for 
retspleje, skoler og universiteter. Et af formålene med programmet er at styrke de lokale 
foreningers sagkundskab og indflydelse i forbindelse med deres arbejde for forsvaret af 
menneskerettighederne og fremme af de demokratiske værdier. Kontoen har bl.a. gjort det 
muligt at støtte det arbejde, der udføres af den tyrkiske memeskerettighedsorganisation, 
via dens tre revalideringscentre for torturofre (Ankara, Istanbul, Izmir), og via dens 
dokumentationscenter, der er placeret i Ankara. 
I 1994 er der indgået forpligtelser for samtlige bevillinger 
Bevilling for 1994: 500 000 ECU 
Indgåede forpligtelser for 1994: 500 000 ECU 
15 
6. B-7527 Støtte til genoptræningscentre for torturofre og til organisationer, der yder 
konkret bistand til ofre for overtrædelser af menneskerettighederne (ny artikel), for 
1994 tildelt et beløb på 2 000 000 ECU 
awendelse: 
Fællesskabets indsats på området for bistand til torturofre har gennem de seneste år været 
støt stigende, og på Europa-Parlamentets initiativ er der for 1994 oprettet en særlig konto, 
der har fået tildelt 2 mio. ECU, til opfølgning af en af de prioriterede tiltag i 
handlrngsprogrammet fra verdenskonferencen om menneskerettigheder. Dette initiativ, der 
rent faktisk imødekommer et presserende behov, har langt fra været tilstrækkeligt med 
hensyn til allokering af midler. Ansøgningerne om finansiering nåede i september op på 
over 5 mio. ECU, samtidig med at hele det disponible budget allerede var opbrugt i løbet 
af juli måned. Ligesom tidligere har det været nødvendigt at finansiere visse projekter til 
støtte for torturofre over konto B7-5240. Dermed har Fællesskabet i 1994 indgået 
forpligtelser for et samlet beløb på 2 551 000 ECU til fordel for 39 projekter, 
sammenholdt med de 13 projekter, der blev finansieret i 1993 til et beløb af 1 015 000 
ECU. 
I 1994 var der allerede i iuli måned indgået forpligtelser for samtlige bevillinger 
Bevilling for 1994: 2 000 000 ECU 
Indgåede forpligtelser for 1994: 2 000 000 ECU 
Afsnit D ASPEKTER OMKRING PROCEDUREN FOR FINANSIERING AF 
AKnVTIEIER TIL FREMME AF MENNESKERETTIGHEDER OG 
DEMOKRATI 
Menneskerettighedsdimensionens stigende betydning og tilvejebringelsen af væsentlige 
budgetmæssige ressourcer, fordelt på Kommissionens forskellige tjenestegrene, har gjort 
det stadig vanskeligere at sikre en sammenhængende politik, ligesom der kræves en øget 
kærdineringsindsats. Den fra flere tjenestegrene rekrutterede gruppe vedrørende 
"menneskerettigheder" har siden de indledende møder gennem en intensiv 
konsultationsprocedure bestræbt sig på at fastlægge en række fælles referencer og kriterier 
for benyttelsen af de finansielle iristrumenter, der tager sigte på at fremme 
menneskerettighederne. Disse referencer og kriterier er derpå blevet benyttet af de særlige 
ad hoc-grupper for hver enkelt budgetposts vedkommende. 
Indtil dato har ovennævnte gruppe, der blev oprettet i 1991, holdt 22 møder. 
Takket være en indsats fra samtlige gruppens medlemmer er der udført et prisværdigt 
arbejde med at harmonisere proceduren på de forskellige niveauer, og i 1994 blev der 
opnået visse forbedringer, bl.a med hensyn til fastlæggelsen af retningslinjer og 
mdkredsningen af kriterier. Derfor hedder det i bestemmelserne til gennemførelse af 
budgettet for 1994, at forslagene er udarbejdet på grundlag af retningslinjer og kriterier, 
der er fastlagt i den stående tværfaglige arbejdsgruppe (nr. 52) vedrørende koordinering 
af menneskerettigjiederne (KOM(94) PV 722). 
16 
i) Udvælgelse af støttemodtagere 
a. Udvælgelsesprocessen 
I den foregående beretning blev der nævnt to fremgangsmåder: 
. indkaldelse af ansøgninger (PHARE- og TACIS-programmerne for demokrati) 
. behandling af ansøgninger, der indgives på eget initiativ af de potentielle 
støttemodtagere 
11994 er der to fremgangsmåder i princippet blevet fastholdt. Dog er der rettet op på den 
manglende smidighed, der præger fremgangsmåden "indkaldelse af ansøgninger", idet en 
del af bevillingerne dels er blevet forbeholdt ad hoc-foranstaltninger. hvis formål 
fastlægges af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af Den Europæiske Unions 
politiske prioritering, dels forbeholdt projekter til mindre end 10 000 ECU, de såkaldte 
mikro-projekter. der gennemføres på delegationernes ansvar af diverse NGO'er, der er 
placeret i PHARE-modtagerlandene, og som ikke forpligter sig til at indgå partnerskab. 
For så vidt angår fremgangsmåde 2 med ansøgninger indgivet på eget initiativ, har en 
grundig dialog med de potentielle støttemodtagere gjort det muligt at få udvalgt projekter, 
der både opfylder deres egne og Fællesskabets prioriterede målsætninger. 
b. Ansøgningsformularer 
Det drejer sig her om et vigtigt aspekt af den sammenhængende fremgangsmåde, som 
man ønsker at anvende over for de potentielle støttemodtagere. For disse kommer ofte ud 
for forskellige ansøgnmgsprocedurer, alt efter hvilken tjenestegren de er i kontakt med, 
hvilket medfører ekstra arbejde og betydelig spild af tid. Gennem et indledende forsøg 
på at standardisere arisøgningsformularerne har det været muligt at mindske denne 
ulempe. 
Gruppen for menneskerettigheder og demokrati går ind for en standardisering af 
ansøgningerne om finansiering for alle de budgetposters vedkommende, der vedrører 
menneskerettigbeder og demokrati. 
c. Arten af støttemodtagere 
Modtagerne af støtte kan være offentlige instanser, intemationale organisationer, NGO'er 
eller andre sarnmenslutninger i det civile samfund. 
Sidstnævnte råder over en ekspertise og en lokal erfaring, som - inden for rammerne af 
de på regionalt og internationalt plan formulerede prioriteringer - bidrager til udstikningen 
af sådanne retningslinjer for indsatsen, der direkte imødekommer målgruppernes ønsker 
og forventninger. 
Dette forklarer, hvorfor disse sarnmenslutninger i stadig stigende omfang er blevet 
inddraget i realiseringen af Fællesskabets hovedmål, gennem etablering af smidige 
partnerskaber, der ikke indebærer nogen egentlig NGO-status, som det er tilfældet med 
De Forenede Nationer og Europarådet. 
17 
De fleste budgetposter udelukker ikke nogen bestemt modtagerkategori. I forbindelse med 
TACIS- og PHARE-programmerne for demokrati lægges der dog særlig vægt på et 
samarbejde mellem NGOer i EU-medlemsstaterne og lokale NGOer. Budgetposten 
"Demokratiseringsprocessen i Latinamerika" er udelukkende forbeholdt lokale 
institutioner. 
ii) Projekternes størrelse 
Projekternes størrelse varierer overordentlig meget. Der er således projekter lige fra 5 000 
ECU op til over 1 000 000 ECU. For projekter under PHARE- og TAOS-programmeme 
for demokrati er der dog ved udbuddet fastlagt et loft på 200 000 ECU. Tendensen i 
forbindelse med ad hoc-projekterne går i retning afret store projekter til omkring 250 000 
ECU. Mange administratorer af projekterne er enige om, at der er visse vanskeligheder 
at forvalte en række små projekter af beskedent omfang, idet disse ofte indebærer lige så 
store administrative omkostninger som de mere ambitiøse projekter. 
iii) Gennemgangen af projekter 
I 1994 har arbejdsgruppen bestående af repræsentanter for de tjenestegrene, der 
beskæftiger sig med menneskerettighedsproblematikken, for første gang fået lagt 
referencer og prioriteringer i faste baner. Kriterierne for behandlingen af projekterne er 
fastlagt ud fra de i bilag 1 omhandlede principper og prioriteringer. 
iv) Samråd og beslutningstagning 
Hvert projekt er blevet behandlet i et samråd mellem de forskellige (tematisk og 
geografisk) involverede tjenestegrene. Desuden konsulteres finanskontrollen systematisk, 
tillige med de finansielle tjenestegrene samt Den Juridiske Tjeneste. Anvendelsen af 
bevillingerne er altid underlagt Revisionsrettens tilsyn. 
Som foreslået i konklusionerne af 92-93-beretningen er beslutnmgsprøceduren blevet 
harmoniseret. Alle beslutninger er truffet af Kommissionen i form afskriftlig procedure. 
Europa-Parlamentet informeres på flere planer, enten om et specifikt emne eller på ÊQ 
mere generel måde. Ved hjælp af de skriftlige og mundtlige forespørgsler, der rettes til 
Kommissionen, modtager parlamentsmedlemmerne punktuelle oplysninger om særlige 
aspekter. Desuden offentliggøres der hvert år en beretning om opfølgningen af Rådets 
resolution om menneskerettigheder og demokrati i udviklingslandene af 28. november 
1991, som især vedrører anvendelsen af posterne B7-522 (ex-B7-5053) og B7-523 (ex-
B7-5078). Desuden dækker nærværende beretning, der er udarbejdet på Parlamentets 
opfordring, hele den indsats på mermeskerettighedsområdet, der er indeholdt i kapitlet 
"Europæisk initiativ for demokrati" (bortset fra kontoen for Det Europæiske Forum for 
Vandrende Arbejdstagere). 
v) Evalueringssystemet 
Der er anvendt forskellige former for evaluering: 
. Alle støttemodtagere skal indgive en beretning om de gennemførte aktiviteter samt om 
de udgifter, der er afholdt under projekterne, inden sagsbehandlingen kan afsluttes. 
18 
. Der er blevet inddraget eksperter og uafliængige organisationer i evalueringen af visse 
grupper af projekter i forbindelse med budgetposterne "Menneskerettigheder og demokrati 
i udviklingslande" og "Demokratiseringsprocessen i Latinamerika", ligesom de enkelte 
delegationer har udført en detaljeret verificering på stedet af de gennemførte projekter. 
vi) Forvaltning 
Den tendens, der var i 1993 til at overdrage forvaltningen af visse bevillinger på 
menneskerettighedsområdet til specialiserede eksterne organisationer, er blevet fastholdt 
og vil uundgåeligt blive endnu mere fremherskende, på baggrund af forøgelsen af 
bevillingerne, samtidig med at de personalemæssige ressourcer er knappe. 
KONKLUSIONER 
Siden sidste år kan det konstateres, at der er opnået markante resultater i forbindelse med 
bestræbelserne for at sikre sammenhæng og gennemsigtighed i anvendelsen af 
budgetmidler til fordel for menneskerettighederne og de grundlæggende frmedsrettigheder. 
Der har fundet en positiv udvikling sted, ikke blot på det strukturelle plan, men også på 
det indholdsmæssige plan. På grundlag af mere præcist udformede retnirigslinjer har man 
bestræbt sig for at tage initiativer og sætte skub i en forstærket dialog med 
støttemodtagerne for sammen med dem at gå i gang med en række initiativer i 
overensstemmelse med de principper og prioriterede retningslinjer, der er fastlagt på 
regionalt og internationalt plan, således at man har kunnet sikre en synergi mellem Det 
Europæiske Fællesskab og dets partnere i det intemationale samfund 
19 
BILAG 1 
DE PRINCIPPER OG FORPIIGIELSER, DER STYRER 
FÆLLESSKABETS INDSATS 
De generelle rammer for Fællesskabets indsats til sikring og fremme af 
memeskerettighedeme udgøres af De Forenede Nationers pagt, en række principper af 
universel karakter og diverse prioriteringer, der er fastlagt af det internationale samfund 
på forskellige verdenskonferencer. Ved fastlæggelsen af de tematiske og geografiske 
prioriteringer af Fællesskabets indsats tages der også hensyn til diverse henstillinger fra 
internationale fora, til de af Det Europæiske Råd, Europa-Parlamentet og andre 
institutioner opstillede mål samt til de specifikke behov, der er direkte forbundet med den 
situation, Fællesskabets partnere befinder sig i. 
a) Universelle principper 
De allervæsentligste principper på området for menneskerettighederne og de demokratiske 
værdier er indeholdt i FNs verdenserklæring om menneskerettighederne fra 1948 samt 
i de to intemationale pagter, der supplerer den, og som drejer sig om hhv. de civile og 
politiske rettigheder og de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder. 
Ved fastlæggelsen af prioriteter på mellemlang og kort sigt bør Det Europæiske 
Fællesskab tage hensyn til konklusionerne fra de internationale konferencer på højt plan, 
som også De Forenede Nationers Generalforsamling har tilsluttet sig. Således tages der 
med prioriteringen for året 1994 ganske særligt hensyn til det handlingsprogram, der 
supplerer sluterklæringen fra verdenskonferencen om menneskerettigheder, der blev 
afholdt i Wien i juni 1993. Ved denne lejlighed bekræftede det internationale samfund 
ikke blot højtideligt principperne om menneskerettighedernes universalitet, udelelighed 
og indbyrdes afhængighed, men der blev også udarbejdet et handlingsprogram, hvori 
opregnes de prioriterede tiltag, hvis målrettede gennemførelse skulle gøre det muligt at 
fjerne de væsentligste hindringer for respekten for menneskerettighederne rundt om i 
verden. 
Den bærende tanke, der præger hele området for fremme af menneskerettighederne, og 
som endnu engang blev bekræftet af det internationale samfund, der var forsamlet på 
konferencen i Wien, er, at mennesket på en og samme tid er menneskelighedernes 
genstand, den, der primært drager fordel af dem, og hovedaktøren i arbejdet med at 
fremme dem. 
Blandt de vigtigste prioriterede tiltag, der følger heraf, er fremme af lighed, værdighed 
og tolerance, der bl.a omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af racisme, fremmedhad 
og andre former for intolerance, beskyttelse af personer, der tilhører nationale, etniske, 
religiøse og sproglige mindretal, fremme af de oprindelige folks rettigheder og frihed, 
sikring af rettighederne for vandrende arbejdstagere og deres familiemedlemmer, 
20 
ligeværdighed og lige rettigheder for mænd. og kvinder, fremme af og respekt for 
børnenes rettigheder samt bekæmpelse af tortur og bortførelser. 
På områderne for samarbejde, udvikling og styrkelse af memeskerettighederne lægges der 
særlig vægt på at støtte de nationale og regionale institutioner, der udfører et arbejde på 
meimeskerettighedsområdet, til fremme af et civilt, pluralistisk samfund og til beskyttelse 
af samfundets sårbare grupper. På baggrund af, hvor vigtigt det er at støtte 
overgangsprocessen hen imod demokrati, indtager følgende tiltag en central plads: bistand 
til aflioldelse af frie og regelmæssige valg, vælgeroplysning i valgperioden, fremme af 
ytringsfriheden og befolkningens deltagelse i beslutningsprocessen uden nogen form for 
forskelsbehandling. I den henseende er undervisning, uddannelse og oplysning om 
menneskerettighederne de vigtigste drivkræfter til fremme af menneskerettighederne og 
de demokratiske principper. 
Ligeledes er der for første gang opnået enighed i det internationale samfund om at 
anerkende princippet om ret til udvikling. Siden 1986-erklæringen om ret til udvikling har 
arbejdsindsatsen på mange fronter gjort det muligt at give dette begreb et konkret indhold 
og at indkredse forskellige aktionsmuligheder med henblik på en effektiv og universel 
virkeliggørelse af dette princip. Arbejdsgruppen vedrørende retten til udvikling retter 
regelmæssigt henstillinger til Memeskerettignedskoiranissionen. I et udkast til resolution 
af 2. december 1994, som i nær fremtid vil blive forelagt De Forenede Nationers 
generalforsamling, tages det arbejde til efterretning, der udføres i De Forenede Nationers 
forskellige særorganisationer, og der tilskyndes til en fornyet indsats, idet nødvendigheden 
af en integreret og koordineret fremgangsmåde understreges. 
Til virkeliggørelse af disse prioriterede mål findes der en række henvisninger i de særlige 
internationale instrumenter såsom konventionen om børns rettigheder, der trådte i kraft 
i 1990, eller den internationale konvention om afskaffelse af alle former for 
racediskrimination. 
For at styrke de internationale mekanismer for overvågning og fremme af 
menneskerettighederne har verdenskonferencen ligeledes foreslået FNs generalforsamling 
at oprette en stilling som Højkommissær for Menneskerettigheder. Dette forslag, der blev 
vedtaget i december 1993, førte i februar 1994 til udnævnelsen af Ayala Lasso til denne 
stilling. Den Europæiske Union, der aktivt har støttet såvel oprettelsen af stillingen som 
udnævnelsen af Ayala Lasso, har pligt til at yde sit bidrag til det internationale samfunds 
bestræbelser for at realisere de prioriterede tiltag, der blev fastlagt i handlingsprogrammet 
på konferencen i Wien. 
En anden væsentlig opgave, der også har fået forrang, er etableringen af Den 
Intemationale Domstol for Forbrydelser begået i det tidligere Jugoslavien. Denne domstol, 
der blev oprettet i maj 1993, er en nyskabelse af stor rækkevidde inden for international 
ret på menneskeretti^iedsområdet. Domstolen er lige siden oprettelsen blevet støttet af 
Den Europæiske Union. Kommissionen har iværksat målrettede støtteaktioner vedrørende 
særlige aspekter af domstolens virke, såsom beskyttelse af de vidner, der kommer for at 
aflægge vidnesbyrd, fremskaffelse af unge jurister, bevidstgørelseskampagner omkring 
domstolens rolle samt en indsats med henblik på indsamling af nye vidnesbyrd. Denne 
nye internationale domsmyndighed har i øvrigt allerede skabt præcedens, hvilket fremgår 
af resolutionen af 8. november 1994, hvorved der blev oprettet en international domstol 
for de i Rwanda begåede forbrydelser, som har fået en lignende status som domstolen 
21 
vedrørende det tidligere Jugoslavien, og som strukturelt set er knyttet til denne, bl.a. 
gennem udnævnelsen af samme generaladvokat. 
Erklæringen fra Wienerkonferencen har også tjent som reference for den internationale 
konference om befolkning og udvikling (Kairo, september 1994); den har stimuleret det 
forberedende arbejde op til verdenstopmødet om den sociale udvikling (København, marts 
1995) og den IV. verdenskonference om kvindernes stilling (Beijing, september 1995). 
Forberedelsen af disse konferencer er for Den Europæiske Union højt prioriterede tiltag. 
b) Regionale forpligtelser 
Fællesskabets indsats med hensyn til beskyttelse og fremme af menneskerettighederne 
foregår også inden for regionale rammer. På europæisk plan vidner de indgåede 
forpligtelser om en række prioriterede opgaver, der kræver et styrket samarbejde og 
udvikling af synergi mellem de forskellige europæiske organisationer, der er aktive på 
mermeskeretti^edsområdet. 
I forbindelserne med tredjelande tages der også hensyn til de regionale forpligtelser, de 
forskellige partnere har indgået, bl.a. den amerikanske konvention om 
memeskerettigheder (1969) og det afrikanske charter om menneskerettigheder og 
folkeslagenes rettigheder (1981). 
Inden for rammerne af Europarådet 
De retsinstrumenter, der er udarbejdet af Europarådet, udgør nogle af de væsentligste 
referencerammer. Den Europæiske Mermeskerettighedskonvention, der blev undertegnet 
i Rom den 4. november 1950, er den europæiske retlige hovedhjørnesten i spørgsmålet 
om beskyttelsen af individets grundlæggende rettigheder. Der er andre instrumenter, der 
også er af stor vigtighed, såsom Den Europæiske Socialpagt, den europæiske konvention 
til forebyggelse af tortur, der trådte i kraft i februar 1989, og senest rammekonventionen 
om beskyttelse af nationale mindretal, der blev lagt frem til undertegnelse den 31. januar 
19953. 
Den fornyede dynamik, som siden 1989 har præget Europarådet, har især manifesteret sig 
ved tilrettelæggelsen af et topmøde i oktober 1993 i Wien, hvor de stats- og 
regeringschefer, hvis lande er medlemmer af Europarådet, for første gang var samlet. På 
dette topmøde blev der dels lagt vægt på en række fælles bestræbelser, såsom 
bekæmpelse af racisme og fremmedhad og beskyttelse af nationale mindretal, dels opnået 
enighed om at takle disse problemer i fællesskab, ved at skabe komplementaritet mellem 
målene og aktionsmidlerne hos de forskellige europæiske organisationer, der er aktive på 
dette område. 
Den handlingsplan for bekæmpelse af racisme og fremmedhad, der blev vedtaget ved 
denne lejlighed, omfatter et aktionsområde, der er særlig velegnet til at udnytte en sådan 
koinplementaritet. En naturlig følge heraf var den handlingsplan, der blev vedtaget af 
stats- og regeringschefer i Den Europæiske Union på Det Europæiske Råds møde på 
Korfu (juni 1994), der behandler de samme emner og er opdelt i de samme 
3 Til dato har 22 af Europarådets medlemsstater undertegnet denne konvention. 
22 
hovedområder, der blev fastlagt på topmødet i Wien. På denne måde har man med 
udgangspunkt i en række fælles interesser kunnet fastlægge rammerne for en række 
prioriterede foranstaltninger. I den sammenhæng deltager Europa-Kommissionen for 
øjeblikket i arbejdet i det udvalg bestående af regeringseksperter, der er blevet nedsat i 
Europarådets regi med henblik på at iværksætte den i Wien vedtagne handlingsplan. Der 
har også kunnet opnås synergi ved lanceringen den 10. december 1994 af Europarådets 
kampagne til bekæmpelse af racisme og fremmedhad i Europa. 
Generelt betragtet spiller Europa-Kommissionen på dette område en formidlende rolle 
mellem Europarådets og Den Europæiske Unions arbejde, især med hensyn til den 
gensidige informering, der er det nødvendige grundlag for et godt samarbejde og en så 
effektiv udnyttelse som muligt af de arbejdsresultater, der allerede foreligger, eller som 
er undervejs, i hhv. Bruxelles og Strasbourg. 
Inden for rammerne af OSŒ (tidligere CSCE) 
Begrebet "den menneskelige dimension", der blev indført og videreudviklet siden 1989 
inden for rammerne af CSCE, omfatter i dag en ambitiøs strategi, der i sig forener 
forebyggelse af konflikter og forsvar af menneskerettighederne. Ved mødet om 
gennemførelsen af denne strategi, der blev afholdt i Budapest den 10. oktober til 4. 
december 1994, lagde Den Europæiske Union særlig vægt på i højere grad at integrere 
"den menneskelige dimension" i CSCE's aktiviteter, især de, der har med forebyggelse 
af konflikter at gøre. Med henblik herpå er der truffet beslutninger, der går i retning af 
en styrkelse og en rationalisering af de forskellige CSCE-strukturer, således at 
organisationen siden 1. januar 1995 bærer navnet Organisationen for Sikkerhed og 
Samarbejde i Europa (OSCE). 
Denne strategi, der er svar på en række nye udfordringer, både af sikkerhedsmæssig art 
og med hensyn til overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og respekten for 
retsstaten og demokratiet, har Den Europæiske Unions fulde støtte. Der er tale om en 
hjertesag, der indgår centralt i udenrigspolitikken og i den fælles sikkerhedspolitik, 
således som den er defineret i traktaten om Den Europæiske Union. Europa-
Kommissionens formands underskrift under Paris-Charteret (november 1990) på lige fod 
med stats- og regeringscheferne er det synlige tegn på Unionens engagement i denne 
proces. 
Således bidrager Den Europæiske Union på væsentlig måde såvel til overvejelserne om, 
hvilke midler der skal anvendes til gennemførelse af principperne bag "den menneskelige 
dimension", som til aktiviteterne omkring tilsynet med, at de indgåede forpligtelser 
overholdes effektivt. Fremme af retsstaten, understøttelse af NGOernes rolle, beskyttelse 
af nationale mindretal og bekæmpelse af racisme og fremmedhad er blandt de områder, 
som Unionen er særlig kraftigt engageret i. Således har den deltaget aktivt i arbejdet ved 
de forskellige seminarer, der har behandlet en række specifikke emner: demokratiske 
institutioner (4. til 15. november 1991); tolerance (16. til 20. november 1992); case 
studies vedrørende de nationale mindretal (24. til 28. maj 1993); mediefrihed (2. til 5. 
november 1993); nærdemokrati (16. til 20. maj 1994); sigøjnerne (20. til 23. september 
1994). Fremover vil seminarerne blive arrangeret med længere mellemrum (to om året) 
og vil blive centreret om mere snævert formulerede emner, der betragtes i regionalt 
perspektiv. Dette fremgår af konklusionerne af mødet i Budapest om gennemførelsen af 
organisationens politik, hvor der nævnes et vist antal kommende emner: retsstaten, 
23 
aggressiv nationalisme, mediefrihed, handicappede, religionsfrihed, indfødsret, dødsstraf, 
racisme og tolerance. Om sidstnævnte emne vil der blive arrangeret et seminar i Bukarest 
i marts måned 1995, arrangeret af Kontoret for demokratiske institutioner i samarbejde 
med UNESCO. Dette arbejde skal supplere og uddybe de tidligere fastlagte forpligtelser. 
Der vil blive udarbejdet konkrete handlingsplaner for fremtiden. 
Kontoret for demokratiske institutioner og menneskerettigheder, som er hovedorganet bag 
"den menneskelige dimension", er blevet oprettet med støtte fra Unionen. Dets aktiviteter 
er blevet betydeligt intensiveret og differentieret i løbet af de seneste år. I 
overensstemmelse med den generelle tankegang bag "den menneskelige dimension" er 
dets rolle blevet styrket i retning af en mere snæver forbindelse til aktiviteterne i 
tilknytning til forebyggelse af konflikter. I henhold til konklusionerne af mødet i Budapest 
er det meningen, at kontorets beføjelser skal udvides til at omfatte støtte til 
foranstaltninger vedrørende ydelse af bistand ved afholdelse af valg. 
Unionen har også støttet oprettelsen af en stilling som højkommissær for de nationale 
mindretal og dennes aktiviteter, hvor de nationale mindretals problematik ses i nær 
sammenhæng med forebyggelse af konflikter. 
I OSCE's forskellige instanser spiller Unionen en aktiv rolle, som den udøver gennem 
mekanismer til kontrol af de indgåede forpligtelser, og om nødvendigt gennem deltagelse 
i undersøgelseskommissioner. 
Stabilitetspakten 
Udviklingen af synergi mellem de forskellige europæiske organisationer, der er aktive 
inden for arbejdet med at fremme memeskerettighederne og de demokratiske principper, 
er et centralt tiltag i forbindelse med det initiativ, der blev vedtaget af Det Europæiske 
Råd i Bruxelles (december 1993) og officielt lanceret på Paktens indledende konference 
i Paris den 26. og 27. maj 1994. Ved at tage nøgleproblemerne omkring de nationale 
mindretal og konsolidering af grænserne op til debat, især i Central- og Østeuropa, vidner 
dette initiativ, der er at betragte som forebyggende diplomati, om betydningen af at 
mobilisere de progressive ressourcer og muligheder blandt alle aktørerne på den 
europæiske scene omkring en række mål, der afspejler visse fælles interesser. 
Der er i den ånd, at Stabilitetspakten er udtænkt som en omfattende proces, der skal 
stadfæste alle de aftaler, som de kommende forhandlinger, ført i form af 
rundbordskonferencer, vil give stødet til. OSCE vil være depositar for de aftaler, der 
indgås ved afslutningen af denne proces, som bekræftet af de stater, der deltog i det møde 
om gennemførelsen af CSCE-politikken, der blev afholdt i Budapest fra den 10. oktober 
til den 4. december 1994. De to første rundbordskonferencer, den ene for den baltiske 
region den anden for landene i Central- og Østeuropa, er blevet indledt i september 1994. 
Den 6. december 1994 blev der afholdt en mellemliggende ministerkonference i 
Stabilitetspaktens regi i tilknytning til CSCE-mødet, hvoraf det klart fremgik, at det var 
nødvendigt at iværksætte en række ledsageforanstaltninger og at styrke samarbejdet 
mellem de lande, der er involveret i denne proces. Derfor indgår de foranstaltninger, der 
gennemføres af Fællesskabet inden for rammerne af PHARE-programmet og PHARE-
demokrati, snævert i virkeliggørelsen af de mål, der er opstillet for Stabilitetspakten. Det 
er i samme ånd, at Det Europæiske Råd i Essen vedtog en strategi for tiden indtil 
24 
optagelse i EU af de europæiske lande, der er associeret med Unionen, en strategi, der 
supplerer og styrker Paktens politiske aspekter i kraft af foraristaltninger, der tager sigte 
på at fremme det økonomiske tværregionale samarbejde og at forbedre kontakterne 
mellem "gode naboer". Og på Budapest-mødet i CSCE understregede deltagerlandene 
vigtigheden af at få udarbejdet en fælles handlingsplan for gennemførelsen af 
Stabilitetspakten. 
I Paris, hvor den afsluttede konference blev afholdt den 20. og 21. marts 1995, vedtog 
alle OSCE-medlemsstater højtideligt Stabilitetspakten, der omfatter en politisk erklæring 
samt en fortegnelse over ca. 100 bilaterale aftaler og arrangementer. Pakten er blevet 
overgivet til OSCE, der har fået til opgave at føre tilsyn med dens gennemførelse. 
c) Den Europæiske Unions egne forpligtelser 
Maastricht-traktaten 
Det er første gang, at Fællesskabets indsats på memeskerettighedsområdet udtrykkeligt 
er omtalt i en traktat. 
Traktaten om Den Europæiske Union, der trådte i kraft den 1. november 1993, udgør en 
ny fase i behandlingen af menneskeretti^iedsspørgsmålet. I artikel F i de fælles 
bestemmelser findes en formel legitimering af Fællesskabets indsats på området for 
fremme af menneskerettighederne og de demokratiske principper. Hertil kommer en 
anerkendelse af mermeskerettighedeme både i tiUmytning til udviklingssamarbejde 
("Fællesskabets politik på dette område skal bidrage til den generelle målsætning om 
udvikling og befæstelse af demokratiet og retsstaten samt til målsætningen om respekt for 
menneskerettighederne og de grundlæggende frmedsrettigheder" - artikel 130 U, stk. 2) 
og som en af målsætningerne for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik ("udvikling 
og befæstelse af demokratiet og retsstatsprincippet samt respekt for 
mermeskerettighederne og de grundlæggende frmedsrettigheder" - artikel J.l, stk. 2). 
Det er en af de mest nyskabende aspekter af Maastricht-traktaten. 
Unionens og fadlesskabsinstitutionemes stillingtagen 
Disse bestemmelser vil understøtte og styrke Den Europæiske Unions politiske vilje til 
at føre en aktiv politik til fremme af meimeskerettighederne og de demokratiske 
principper hos dens forskellige partnere overalt i verden. 
q) Den Europæiske Union 
Det økonomiske Fællesskabs udvikling hen imod én samlet politisk enhed har samtidig 
ført til, at Den Europæiske Union i stigende grad i internationale og regionale fora har 
gjort sig til talsmand for respekten for og fremme af memeskerettighederne. I De 
Forenede Nationer giver formandskabet regelmæssigt udtryk for Unionens holdning til 
mermeskerettighedssituationen i verdenen, bl.a. under Mermeskerettigjiedskommissionens 
møder, under punkt 12 på dagsordenen, samt fra talerstolen i generalforsamlingen. Disse 
meningstilkendegivelser går hånd i hånd med diverse indlæg hvori der appelleres til en 
styrkelse af det internationale samarbejde på området for memeskerettighederne og de 
demokratiske principper. 
25 
Unionens engagement på den intemationale scene i mermeskerettighedsspørgsmål rummer 
såvel et igangsættende og mobiliserende aspekt som muligbeden for at reagere over for 
udviklingen af menneskerettighedssituationen på verdensplan. Der offentliggøres 
regelmæsssigt erklæringer fra Unionens side, der påpeger, inden for hvilke politiske 
rammer støtte- og bistandsforanstaltningeme gennemføres. Så snart det internationale 
samfund er inde i overvejelser om, hvilke midler der skal anvendes for at fjerne de største 
hindringer for, at menneskerettigjiederne kan respekteres, har Unionen pligt til at bidrage 
med væsentlige løsningsforslag og at udforme retningslinjer for indsatsen. 
Talrige erklæringer og mangen en stillingtagen har markeret udviklingen hen imod en 
effektiv integrering af menneskerettighedsproblematikken i Unionens politik. En af de 
væsentligste elementer i denne proces er den erklæring, der blev vedtaget af Det 
Europæiske Råd i juni 1991 i Luxembourg, hvori der fastlægges en politisk platform for 
en egentlig strategi til fremme af menneskerettigheder og demokrati. 
På grundlag heraf blev der i resolutionen af 28. november 1991, vedtaget af Rådet og 
medlemsstaterne forsamlet i Rådet, fastlagt en række retningslinjer, procedurer og 
hovedlinjer for en konkret indsats. I dette dokument indkredses de områder, hvorom 
Fællesskabets/Unionens indsats bør koncentreres. For de geografiske områders 
vedkommende, som der er indgået særlig tætte forbindelser med, suppleres de generelle 
retningslinjer med forpligtelser og prioriteringer, der er tilpasset de pågældende 
situationer. Det er f.eks. tilfældet med forordning 443/92, der opregner grundlaget for 
samarbejdet med de latinamerikanske lande. 
Således gives der forrang til de foranstaltninger, der tager sigte på en styrkelse af 
retsstaten (støtte til reformer af grundlovsmæssig karakter, styrkelse af den dømmende 
magts uafliængigjied, forbedring af fængsels- og straffesystemet, fremme af god offentlig 
forvaltning), foranstaltninger til støtte af processen for overgang til demokrati (afsendelse 
af observatører til valghandlinger, indkøb af materiel til afholdelse af valg, udarbejdelse 
af valglove, udarbejdelse af valglister, alt dette under overholdelse af princippet om 
upartiskhed) samt foranstaltninger til styrkelse af NGOemes og andre institutioners rolle 
med henblik på at sikre, at det civile samfund får en pluralistisk karakter (støtte til 
arbejdet i lokale foreninger til fremme af menneskerettigheder og støtte til disse 
foreningers deltagelse i de forskellige aspekter af samfundsudviklingen, støtte til sikring 
af pressefriheden og til en styrkelse af læseplanerne i samfundsorientering, både i 
skolerne og gennem massemedierne). 
Generelt betragtet vidner disse forskellige handleplaner om ønsket om først og fremmest 
at anlægge en positiv indfaldsvinkel, centreret om værdier som udveksling af tanker og 
idéer, skæbnefællesskab og tilskyndelse til at sætte gang i udviklingen. De understreger 
samfundets altomfattende forvandling, som alle må deltage aktivt i. 
b) Europa-Pcrlamentet 
Siden 1983 har de beslutninger, som Europa-Parlamentet regelmæssigt vedtager om 
menneskerettighedssitutionen i verden, gjort det muligt at indlede en konstruktiv dialog 
institutionerne imellem, og de har dannet grundlaget for Fællesskabets engagement i 
menneskeretti^iedsproblematikken. Der er dels for Parlamentets vedkommende tale om 
at overvåge situationen og rette forespørgsler vedrørende krænkelser af 
menneskerettighederne de steder, hvor dette måtte ske, en aktivitet, der afspejler de 
26 
bekymringer og forventninger, som de europæiske borgere har med hensyn til respekten 
for de elementære rettigheder. Dels er der tale om en katalysatorrolle, over for visse 
emner, som Europa-Parlamentet mener der bør gøres noget ved. I den forbindelse har 
Europa-Parlamentet ydet et vægtigt bidrag til debatten forud for verdenskonferencen i 
Wien, hvor man søgte at indkredse de områder, hvor der først og fremmest skulle sættes 
ind, samt de midler, der skulle tages i anvendelse. I året 1994 har Parlamentet i kølvandet 
af de i Wien indgåede forpligtelser udtalt sig om en,række vigtige emner såsom ret til 
humanitær indgriben, oprettelsen af den internationale domstol for forbrydelser begået i 
det tidligere Jugoslavien, "etnisk udrensning" samt den økonomiske udbytning af fanger 
og af børn rundt om i verden. 
Kommissionens tjenestegrene har taget behørigt hensyn til Europa-Parlamentets udtalelser 
og initiativer vedrørende menneskerettighederne, i 1994 bl.a. på grundlag af den skriftlige 
forespørgsel fra fru Lenz til Kommissionen om den generelle politik til fremme af 
menneskerettighederne, samt på grundlag af dets beslutninger om uopsættelige spørgsmål 
og dets initiativbeslutninger. I løbet af 1994 har Kommissionen besvaret 29 skriftlige og 
30 mundtlige forespørgsler vedrørende menneskerettighederne. 
Ved fastlæggelsen af de prioriterede tiltag for 1994 er der taget hensyn til Den 
Europæiske Unions erklæringer samt til de spørgsmål, der særligt har optaget Europa-
Parlamentet. 
27 
BILAG 2 
INSTRUMENTER HL FREMME AF MENNESKEREITIGÏBEDERNE 
For at Det Europæiske Fællesskab kan opfylde sine forpligtelser på området for 
menneskerettigheder og fremme af demokratiseringsprocessen, råder det over en bred 
vifte af instrumenter, herunder bestemmelser i aftaler med tredjelande og - inden for 
passende institutionelle rammer - mulighed for at tage initiativer i tilfælde af krænkelse 
af menneskerettigjiederne eller hindring af demokratiseringen, ligesom det også råder over 
en række finansielle midler. 
Anvendelsen af disse forskellige instrumenter udsiger noget om den nye rolle, som 
Fællesskabet spiller i forholdet til tredjelande. Dette fremgår klarest af de aftaler, der er 
indgået med disse tredjelande. 
'MenneskerettighedsbestemnielsenM som væsentligt element i aftalerne 
Et af de mest håndgribelige instrumenter, der anvendes for at sikre fremme af 
menneskerettigheder og demokratiske principper, er indføjelsen af en 
"memeskerettighedsklausul" i den dispositive del af de aftaler, der indgås med 
tredjelande. 
I første omgang blev der indføjet nogle henvisninger i præambelen til visse aftaler; men 
den fjerde Lomé-konvention, der blev indgået i 1989, var den første aftale, hvori der i 
den dispositive del var indeholdt en udtrykkelig henvisning til memeskerettighederne. Fra 
og med juni 1992 har en særlig udformning af "menneskerettighedsbesteinmelserne" været 
anvendt obligatorisk i alle samarbejds- og udviklingsaftaler. I henhold til denne 
formulering er respekten for menneskerettighederne og de demokratiske principper et 
væsentligt element i aftalen: denne klausul bemyndiger Fællesskabet til at suspendere 
aftalen i tilfælde af en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne eller en væsentlig 
afbrydelse af demokratiseringsprocessen, i overensstemmelse med principperne i 
Wienerkonventionen om traktatret. Fra og med oktober 1992 indgår denne bestemmelse 
ligeledes i associerings- og partnerskabsaftaleme. 
Med hensyn til sidstnævnte kategori af aftaler er der yderligere blevet indføjet 
supplerende bestemmelser om henholdsvis suspension og manglende opfyldelse, hvilket 
styrker muligheden for at reagere i anledning af alvorlige krænkelser af 
menneskerettighedeme, eftersom disse bestemmelser bl.a. gør det muligt at forkorte 
reaktionstiden betydeligt. Muligheden for at indsætte en bestemmelse af denne art i 
Lomé-konventionens dispositive del i anledning af midtvejsrevisionen er for øjeblikket 
ved at blive forhandlet færdig. 
Disse bestemmelser er klare vidnesbyrd om den altafgørende betydning, som Fællesskabet 
tillægger menneskerettighederne. Gennem den forbindelse, de etablerer til den fælles 
sædvaneret, som kodificeret i Wienerkonventionen, udgør de det juridiske grundlag for 
muligheden for at reagere i tilfælde af en alvorlig og vedvarende krænkelse af disse 
rettigheder eller en væsentlig afbrydelse af demokratiseringsprocessen. Det er også en 
logisk følge af en aktiv politik til fremme af disse rettigheder, at det er muligt at 
iværksætte bevidstgørelseskampagner og støtteforanstaltninger til fordel for de civile og 
politiske rettigheder såvel som de sociale, økonomiske og kulturelle rettigheder. 
28 
Europa-Parlamentet har spillet en yderst aktiv rolle ved at fremme en strategi, der blandt 
de forskellige midler også rummer muligheden for at anvende specifikke klausuler i 
teksterne til de aftaler, der indgås med tredjelande. Parlamentet har i vid udstrækning 
bidraget til at gøre dette aspekt til et centralt element i Unionens politik til fremme af 
menneskerettigheder og demokratiske principper. På nuværende tidspunkt - som det 
fremgår af Europa-Parlamentets beslutninger af 9. februar 19944 og af 21. april 19945 
"finder Parlamentet det absolut nødvendigt, at der indenfor rammerne af det multilaterale 
og det unilaterale system (GSP) for verdenshandelen indføres sociale bestemmelser, som 
tager sigte på at bekæmpe børns arbejde og tvungent arbejde, og som har til formål på 
grundlag af ovennævnte ILO-konventioner at fremme retten til at organisere sig og føre 
kollektive forhandlinger" (beslutning af 9. februar 1994). 
Den aftalepolitik, der således er ført over for tredjelande, har konkret givet sig udslag i 
anvendelsen af stadig stigende finansielle ressourcer til fremme af forsvaret af 
menneskerettighederne, i overensstemmelse med de hovedretningslinjer, der er kommet 
til udtryk på internationalt og regionalt plan. 
Initiativer i tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne 
Fællesskabets politik er styret af det princip, at det internationale samarbejde først og 
fremmest skal være baseret på positive foranstaltninger til stimulering og fremme af 
demokrati og menneskerettigheder; anvendelsen af sanktioner bør først overvejes, når alle 
andre udveje er afjsrøvet. 
Disse negative foranstaltninger, der kan strække sig fra fortrolige eller åbenlyse 
démarcher til en suspension af samarbejdet, bør være baseret på objektive og rimelige 
kriterier, men bør tillige være tilpasset de forskelligartede situationer, der bør takles ud 
fra ønsket om at holde dialogen åben og undgå at straffe en hel befolkning på grund af 
dens regerings adfærd. Således opretholdes den humanitære bistand og katastrofehjælpen, 
som især de mest sårbare grupper i befolkningen drager fordel af. 
Den vifte af negative foraristaltninger, man kan overveje at tage i anvendelse, omfatter 
også de indlæg, som formandskabet kan fremkomme med på Unionens vegne i De 
Forenede Nationers forskellige fora, hvad enten det drejer sig om FNs generalforsamling 
eller Menneskerettigjiedskommissionen. Især den tale, som formandskabet holder under 
punkt 12 på dagsordenen for de årlige møder i Memeskerettighedskommissionen, er med 
til at rette opmærksomheden mod de lande, hvor menneskerettighedssituationen af det 
internationale samfund anses for problematisk, i henhold til de generelle normer for 
beskyttelse af menneskerettighederne. 
beslutning 3-0007/94 om indførelse af sociale bestemmelser i det unilaterale og 
multilaterale system for samhandelen 
beslutning B3-401, 0402, 0403 og 0404/94 om menneskerettighedemes rolle i Den 
Europæiske Unions udenrigspolitik 
det drejer sig om de konventioner, der begrænser børns arbejde (nr. 5 og 138), de 
konventioner, som forbyder tvungent arbejde (nr. 29 og 105), som gør det muligt 
at sikre retten til at organisere sig og føre kollektive forhandlinger (nr. 87 og 98). 
29 
BILAG 3: Oversigt over anvendelsen af de finansielle ressourcer for året 1994 til 
forsvar af menneskerettigjiederne og fremme af demokratiseringen. 
30 
RAPPnPTSUR i-irniKATK^l VfH VFMHWTS FINANCIERES FOI« IA DEFENSE DES DHOnS DE L'HOMME 
ET IA PROMOTION DE IA DEMOTBATTSATION POIIW I .'ANNEE 1994 
Lignes budgétàiT* anfriiiraitnient affectée» i la promotion des droits de l'homme - dépenses nar thème 
LES CHIFFRES REPRESENTENT DES 
ENGAGEMENTS 
(en ecus) 
Budget autorisé 
a) ELECTORAL PROCESS 
b) PROMOTION OF CIVIL LIBERTIES 
Freedom of expression 
Measures against Racism and Xenophobia 
SUBTOTAL 
c) DEVELOPMENT OF INSTITUTIONS 
AND REPRESENTATIVE 
ORGANIZATIONS (including mass 
membership bodies such as human rights 
groups, civic associations, trade unions) 
d) TRANSPARENCY OF PUBLIC 
ADMINISTRATION (with m emphasis on 
local democracy and citizen participation) 
e) LEGAL ASSISTANCE (in drafting of 
lyjmtøtrtinm and basic legislalion —"t to 
civil society) 
Q REINFORCEMENT OF THE 
JUDICIAL SYSTEM Cincluduig 
admiuistiaiicn of justice, police, prison 
reform ) 
g) SUPPORT FOR AN INDEPENDENT 
PLURALISTIC AND RESPONSIBLE 
MEDIA 
h) AWARENESS BUILDING AND 
EDUCATION (Civic education, mutual 
tolerance, and respect in rnroncumaal 
0 PROTECTION OF VULNERABLE 
GROUPS 
Minorities 
children 
«omen 
Victims of torture 
refugees/returnees 
SUBTOTAL 
j) CONFIDENCE BUILDING MEASURES 
(including Civil-military relations, 
mrrlianon, conflict resolution) 
1 k) UNCLASSIFIED 
jTOTAL LIGNES BUDGETAIRES DU CHAPITRE B7-52 "Initiative européenne pour la démocratie et les droits de l'homme" 
B7-5200 
Programme Phare pour la démocratie 
10.000.000 pour 1993 
(10.000.000 p.m. pour 1994) 
* 
4 557.670 (development of NGOs and 
representative structures) 
497.. 177 (parliamentary practice and 
organisation) 
335.195 
1.016486 
1.551.103 
1.747.424 (promoting and monitoring Human 
Rights) 
~ 
97.550 
10.000.000 (pour 1993) B7-5210 
Programme Tads pour la démocratie 
4.000000 pour 1993 
(10.000.000 p m. pour 1994) 
1.231.150 (ad hoc) 
1444 498 
56.407 
112.024 
521.587 
1028.651 (dent 295.098 ad hoc) B7-5201 
Actions communautaires d'aide i la démocratie et 
d'appui au processus de pacification pour les 
républiques issues de l'ancienne Yougoslavie 
4000.000 pour 1994 + 1 OOO.OOO (virement) 
67.000 
67.000 
78.000 
999.000 
348.000 (education and training) 
32.000 (information) 
13.000 (conferences) 
34.000 (research) 
• 
228700 
4.000000 (pour 1993) 
1.923.898 (pour 1994 à ce jour) 82000 
82.000 
3 160000 
4.813 000 B7-S22 
Droits de l'homme et démocratie dans les pays 
en voie de développement 
14.000 000 pour 1994 
5.840.127 
1.217000 
1217.000 
183.440 
1.134.000 
50.000 
918056 
1.586.900 
1.660.480 
63.000 
42.000 
195.200 
30Ô200 
438 600 
13.328803 64 
(+ réengagements: 671.197) B7-523 
Processus de démocratisation en Amérique 
latine 
13.000.000 pour 1994 
1.686.868 
225 000 
225.000 
1049000 
1.520.000 
843.615 
1969358 
520300 
2.457.320 
101400 
400.000 
._._, .,._ ... _ 
501.400 819.700 
407.417 J 
12.999.978 
^ 
LES CHIFFRES REPRESENTENT DES 
ENGAGEMENTS 
(en écus) LIGNES BUDGETAIRES DU CHAPITRE B7-S2 Tninarive européenne pour la démocratie et les droits de l'homme" 
B7-5240 
Subventions en faveur de certaines activités 
if organisations poursuivant les objectifs des 
droits de l'homme B7-5241 
Aide de rUnion européenne aux crganisaritws non 
gouvernementales travaillant pour la défense et la 
promotion des droits de rhomme en turquie B7-527 
Soutien aux centres de léhabiUtation pour les 
victimes de tortures et aux organisations offrant 
une aide concrète aux victimes de violations 
des droits de rhomme TOTAL PAR THEME TOUTES LIGNES 
CONFONDUES 
Budget autorise 5.000.000 pour 1994 500 000 pour 1994 2.000.000 pour 1994 59.100.000 
a) ELECTORAL PROCESS 300.000 
b) PROMOTION OF CWIL LIBERTIES 
FlOfnWH of C&UWMQA 
Measures against Racism and Xenophobia 
SUBTOTAL 162.000 64.000 
162.000 64.000 
c) DEVELOPMENT OF INSTITUTIONS 
AND REPRESENTATIVE 
ORGANIZATIONS ftndudmg mate 
groups, civic astfyMMot, uade unions) 50.000 
d) TRANSPARENCY OF PUBLIC 
ADMINISTRATION (with an i 
e) LEGAL ASSISTANCE fc draft*« of 
constitutions and basic legislation and to 
civil society) 
f) REINFORCEMENT OF THE 
JUDICIAL SYSTEM fmesuding 
icfuun) 233.000 
g) SUPPORT FOR AN INDEPENDENT 
PLURALISTIC AND RESPONSIBLE 
MEDIA 
h) AWARENESS BUILDING AND 
EDWATION(Crviceducaii 
«okranoe, and respect in multicultural 408.500 (education and nimndJS 
500.000 (microfroject) 
1.422.100 (restsrca/conferericxsfoifoniutooB) 246.000 
25.000 
22.000 (education and training) 
(ntanumon) 
(conferences) 40.000 
0 PROTECTION OF VULNERABLE 
GROUPS 
Mnonbcs 
i people 
coudrcn 
Victims of torture 
refugtcsAetumees 
SUBTOTAL 20.000 
190.000 
TÏOSÔ" 
47LMÔ" 
MLSÔO"" (slavery) 
52.000 
18.000 
551.000 75.000 1908000 29 
20.000 
Ta»!»»" 93.000 1.960000 30 
j) aWFIDENCE BUILDING MEASURES 
Cmduding Qviknilitary relations, 
ryitifftifiw. conflict resolution 529.400 (Ex Yugoslavia) 
k) UNCLASSIFIED 
TOTAL 66.000 
5.000.000 500.000 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 191 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 
Katalognummer : CB-CO-95-217-DA-C 
ISBN 92-77-89008-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3>^