I. INDLEDNING

Sikkerhed har været et vedvarende punkt på dagsordenen, siden den aktuelle Kommission indledte sin mandatperiode, og det lige fra Kommissionens formand Jean-Claude Juncker udstak sine retningslinjer i juli 2014, til han holdt den seneste tale om Unionens tilstand i september 2016. I Bratislavaerklæringen og -køreplanen fra september 2016 bringes emnet op, og det understreges, hvor vigtig Den Europæiske Union er som garant for borgernes sikkerhed, og den opfordres til at gøre alt, hvad den kan for at hjælpe medlemsstaterne med at sikre intern sikkerhed og bekæmpe terrorisme. I de seneste måneder er der fortsat gjort fremskridt med at gennemføre den europæiske dagsorden om sikkerhed fra april 2015 og med at bane vejen for en effektiv og ægte sikkerhedsunion som foreslået af Kommissionen i dens meddelelse fra april 2016. Det var på denne baggrund, at Kommissionens formand Jean-Claude Juncker etablerede en specifik portefølje for sikkerhedsunionen under en kommissær, som bistås af en tværfaglig arbejdsgruppe, der kan trække på hele Kommissionens ekspertise, således at arbejdet skrider fremad, og gennemførelsen sikres.

Dette er den første rapport i en række rapporter om de fremskridt, der gøres for at få en operationel og effektiv sikkerhedsunion. I de månedlige rapporter vil der blive set på gennemførelsen af Kommissionens forskellige indsatser på sikkerhedsområdet, og det vil blive påpeget, hvor indsatsen bør forbedres. Rapporterne vil handle om to brede områder: bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet og de midler, der støtter dem og styrkelse af vores forsvar og modstandsdygtighed over for dem. Rapporterne vil dække samtlige politikker på sikkerhedsområdet og fremhæve de foranstaltninger, som EU-institutionerne og EU-agenturerne har truffet på området. Kommissionen vil sideløbende foretage en overordnet vurdering af, hvor effektive de eksisterende EU-instrumenter til bekæmpelse af terrorisme er.

Som Kommissionen tidligere har anført, er der i dag sammenfald mellem den interne sikkerhed i én medlemsstat og sikkerheden i alle andre medlemsstater. Kun ved at arbejde sammen kan vi opnå det niveau af kollektiv sikkerhed, som borgerne kræver og forventer. Fuld respekt for de grundlæggende rettigheder skal være i centrum for indsatsen, da sikkerheden i EU kun kan garanteres, hvis borgerne har tillid til, at deres grundlæggende rettigheder respekteres fuldt ud.

I denne rapport ses på, hvad der er opnået siden meddelelsen fra april 2016. I de kommende rapporter vil fokus være på resultater og vil afspejle sikkerhedsdimensionen af alle EU's politikker, idet disses bidrag til at opbygge en effektiv og reel sikkerhedsunion vil blive fremhævet.

II. BEKÆMPELSEN AF TERRORISMEN OG DEN ORGANISEREDE KRIMINALITET OG AF DE MIDLER, DER STØTTER DEM, SKAL STYRKES

a) Retsregler til bekæmpelse af terrorisme og afskæring af adgangen til finansiering og skydevåben

En bedre bekæmpelse af terrorisme kræver, at der sættes en stopper for den støtte, som terrorister nyder godt af, således at de ikke har midlerne til at begå angreb.

Kommissionens forslag til et direktiv om bekæmpelse af terrorisme er udformet med henblik på hurtigt at få implementeret internationale standarder og forpligtelser, samtidig med at det sikres, at de reviderede strafferetlige regler på EU-plan kan tackle nye udfordringer, herunder dem der følger af tilbagevendende udenlandske terrorkrigere. Det at yde husly, tilbyde transport eller materiel støtte til terrorister eller offentligt at opfordre til at begå en terrorhandling er også terrorismerelaterede lovovertrædelser, som bør straffes hårdt. Siden september 2016 er der holdt tre trepartsmøder om nævnte forslag, og der er opnået enighed om en række vigtige spørgsmål. Kommissionen hilser de to lovgiveres fælles mål om, at der skal opnås enighed om det foreslåede direktiv inden årets udgang velkomment.

Hvad angår finansiering af terrorisme vedtog Kommissionen den 5. juli 2016 som annonceret i handlingsplanen om finansiering af terrorisme fra februar 2016 et forslag til målrettede ændringer af 4. direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge. De foreslåede ændringer har til formål at tackle nye former for terroristfinansiering (f.eks. virtuelle valutaer og forudbetalte kort) og at øge gennemsigtigheden for at bekæmpe hvidvaskning af penge. Europa-Parlamentet og Rådet er begyndt at fastlægge deres holdning til forslaget, og dette bør gå hurtigt, således at der kan indledes trepartsmøder i starten af 2017. Den 14. juli 2016 vedtog Kommissionen en liste over tredjelande, der har strategiske mangler i deres ordninger for bekæmpelse af hvidvaskning af penge og terrorismefinansiering. Bankerne skal nu foretage ekstra kontrol ("skærpede kundelegitimationskrav") af finansielle strømme fra disse 11 lande.

Kommissionen har fremskyndet gennemførelsen af sin handlingsplan fra december 2015 om et styrket operationelt samarbejde på EU-plan med henblik på bekæmpelse af ulovlig handel med og brug af skydevåben og eksplosivstoffer. Størstedelen af foranstaltningerne i handlingsplanen er eller er ved at blive gennemført. Der arbejdes på at fremskynde og intensivere udvekslingen af informationer om skydevåben både på europæisk og internationalt plan. Derudover er der indledt dialoger med lande i Mellemøsten og Nordafrika samt på Vestbalkan med henblik på at forbedre informationsudvekslingen og det operationelle samarbejde om bekæmpelse af handelen med skydevåben, som finder sted langs disse to vigtige ruter.

Den 18. november 2015 efter angrebene i Paris vedtog Kommissionen en gennemførelsesforordning om fælles minimumsstandarder for inaktivering af skydevåben. Gennemførelsesforordningen trådte i kraft den 8. april 2016 og fastslår, at inaktiverede skydevåben skal gøres definitivt ubrugelige. Det udvalg, der er ansvarligt for gennemførelsen af inaktiveringen af skydevåben, trådte sammen i september 2016 for at vurdere behovet for at revidere inaktiveringsstandarderne yderligere. Kommissionen har også fremsat et forslag om at revidere direktivet om skydevåben (direktiv 477/91) for at begrænse adgangen til de farligste kategorier af skydevåben, der må ejes civilt. Rådet nåede frem til en generel holdning til Kommissionens forslag den 10. juni 2016, og Europa-Parlamentets Udvalg om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse stemte om forslaget den 19. juli 2016. De to lovgivere indledte drøftelser på politisk niveau den 27. september 2016, og disse følges nu op af en række tekniske drøftelser. Det er vigtigt at nå til enighed inden årets udgang. Kommissionen vil fortsat opfordre de to lovgivere til at bevare ambitionsniveauet, især til at holde fast ved målet om at forbyde de farligste halvautomatiske skydevåben.

Terrorister har udnyttet hjemmelavede eksplosivstoffer til at udføre angreb i Europa. Kommissionen arbejder aktivt på at mindske adgangen til udgangsstoffer, der kan anvendes til at fremstille hjemmelavede eksplosivstoffer, og på at styrke detekteringsevnen hos retshåndhævelsesmyndigheder og andet personale, som skal sikre offentlige områder, passagernærtrafik og vigtig infrastruktur. Arbejdet har omfattet finansiering af et forskningsprojekt, som går ud på at uskadeliggøre de eksplosive egenskaber ved produkter, der kan købes i almindelige byggemarkeder. Projektet førte til indgivelse af patenter, som branchen skal benytte. Kommissionen bør sammen med medlemsstaterne hurtigst muligt se på, hvordan dette forskningsresultat kan anvendes i praksis til at nægte terrorister adgang til denne potentielle kilde til ingredienser, der kan indgå i bombefremstilling.

Samtidig bør politiske foranstaltninger mod eksplosivstoffer også tage højde for truslernes karakter, som konstant ændrer sig. Kommissionen har i samarbejde med medlemsstaterne for nylig fundet yderligere problematiske udgangsstoffer, som bør underkastes øget kontrol. I november vil Kommissionen vedtage tre særskilte delegerede retsakter, hvorved disse stoffer vil blive opført i bilag II til forordningen om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer. Det vil betyde, at mistænkelige transaktioner, bortkomst og tyveri, som involverer disse stoffer, skal indberettes til de retshåndhævende myndigheder.

Sideløbende træffer Kommissionen foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører denne forordning fuldt ud. Den 29. september 2016 indledte Kommissionen traktatbrudssager mod Cypern, Frankrig, Luxembourg og Spanien, eftersom de ikke havde gennemført alle bestemmelserne til fulde. Kommissionen vil i starten af 2017 rapportere om gennemførelsen og om, hvorvidt de europæiske regler bør styrkes yderligere.

b) Forebyggelse og bekæmpelse af radikalisering

Forebyggelse af radikalisering både på lokalt plan og via internettet er et vigtigt aspekt i EU's bestræbelser på at bekæmpe terrorisme. I juni 2016 forelagde Kommissionen en vidtspændende meddelelse om, hvordan indsatsen på EU-plan kan hjælpe medlemsstaterne med at forebygge radikalisering, som kan føre til voldelig ekstremisme. EU-institutionerne bør hurtigst muligt gennemføre de foreslåede tiltag. Kommissionen har siden vedtagelsen af en adfærdskodeks i maj 2016 holdt øje med IT-virksomhedernes opfyldelse af forpligtelserne, især forpligtelsen til at fjerne ulovlige hadefulde udtalelser inden for mindre end et døgn. Den vil aflægge statusrapport på mødet i Rådet (retlige og indre anliggender) den 8. december 2016. Efter konferencen på højt plan om en strafferetlig reaktion på radikalisering i oktober og Rådets konklusioner af 20. november er medlemsstaterne nu i gang med at indgive forslag som følge af en indkaldelse af forslag til projekter, der skal tackle radikalisering i fængsler. Sideløbende hermed bør medlemsstaterne og deres lokale myndigheder udnytte de forskellige støtteforanstaltninger og samarbejdsværktøjer fuldt ud til at forebygge og tackle radikalisering, navnlig ved hjælp af støtte fra netværket til bevidstgørelse om radikalisering. I september 2016 lancerede dette netværk kampagnen "Exit Hate" for at skabe alternative fortællinger til ekstremisternes propaganda baseret på personlige oplevelser. Takket være en nylig styrkelse af netværket, kan det nu også nå ud til tredjelande. Netværket har tilrettelagt besøg til Tyrkiet og Jordan af lokale ungdomsarbejdere og akademikere for at få udarbejdet en liste over konkrete tiltag, der skal gennemføres i samarbejde med lokalsamfundene. Den 9. november 2016 vil Kommissionen afholde netværkets konference på højt niveau om radikalisering, hvor nationale og lokale politikkere og fagfolk, der beskæftiger sig direkte med problemet, skal drøfte, hvordan radikalisering kan tackles effektivt. Kommissionen er også ved at forberede det andet møde på højt plan i EU's internetforum, som skal finde sted den 8. december 2016, for at give medlemsstaterne, erhvervslivet og aktører fra civilsamfundet mulighed for at gøre status over, hvilke fremskridt der er gjort, og lede det videre arbejde med forebyggelse af onlineradikalisering og tackling af terroristpropaganda på internettet i den rigtige retning. I Bratislavakøreplanen understreges det, at EU-støtten til medlemsstaternes bestræbelser på at forebygge radikalisering er vigtig.

c) Forbedring af det grænseoverskridende samarbejde med støtte fra EU-agenturer