[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 18.2.2009

KOM(2009) 66 endelig2009/0027 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor

{SEK(2009) 153}{SEK(2009) 154}

BEGRUNDELSE

1) Baggrunden for forslaget

- Begrundelse og formål

Dette forslag indgår i EU's bestræbelser for at udvikle en samlet asylpolitik. Arbejdet med oprettelsen af et fælles europæisk asylsystem begyndte straks efter Amsterdamtraktatens ikrafttræden i maj 1999 på grundlag af de retningslinjer, Det Europæiske Råd havde afstukket på sit møde i Tammerfors i oktober 1999.

I 2004 blev det i Haagprogrammet, der er et flerårigt program, der har til formål at styrke frihed, sikkerhed og retfærdighed, bl.a. anført, at der burde oprettes et fælles asylområde ved at indføre en effektiv, harmoniseret procedure, der er i overensstemmelse med EU's værdier og humanitære tradition. I Haagprogrammet blev det i den forbindelse og med henblik på at støtte indsatsen på lovgivningsområdet planlagt at oprette et europæisk kontor, der skulle yde støtte til alle former for samarbejde mellem de medlemsstater, der er omfattet af det fælles europæiske asylsystem (efter indførelsen af en fælles asylprocedure og på grundlag af en evaluering). Rådet (retlige og indre anliggender) opfordrede i sine konklusioner af mødet i april 2008 udtrykkeligt Kommissionen til at fremsætte forslag herom. Kommissionen anførte i sin strategiske plan på asylområdet, der blev vedtaget i juni 2008 (KOM(2008) 360), at den havde til hensigt at fremsætte et forslag til retsakt om oprettelse af kontoret. I slutningen af september 2008 vedtog Det Europæiske Råd den europæiske pagt om indvandring og asyl, og der blev udtrykkelig enighed om, at der i 2009 skulle oprettes et europæisk støttekontor, der skulle have til opgave at lette udvekslingen af oplysninger, analyser og erfaringer mellem medlemsstaterne og udvikle konkrete samarbejdsformer mellem de forvaltninger, der står for behandlingen af asylansøgninger.

Dette forslag har til formål at efterkomme ovennævnte opfordringer fra Rådet og Det Europæiske Råd inden for rammerne af den strategiske plan på asylområdet, som Kommissionen vedtog i juni 2008. Kommissionen foreslår, at der oprettes et europæisk asylstøttekontor, som institutionelt har form af et reguleringsagentur, der har til opgave at lette og styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet samt bidrage til en bedre gennemførelse af det fælles asylsystem. At der eventuelt skulle oprettes et reguleringsagentur på asylområdet, kom udtrykkeligt til udtryk i Kommissionens meddelelse om reguleringsagenturer fra marts 2008 (KOM(2008) 135), der indeholder et moratorium for oprettelse af nye reguleringsagenturer, men moratoriet omfattede ikke den eventuelle oprettelse af et agentur på asylområdet.

- Generel baggrund

I den strategiske plan på asylområdet, som Kommissionen vedtog i juni 2008, er det fastsat, at de eksisterende retsakter inden for rammerne af det fælles europæiske asylsystem skal suppleres. Det er imidlertid nødvendigt at understøtte denne ambitiøse foranstaltning på det retlige område ved at styrke det praktiske samarbejde på asylområdet. De store forskelle i de 27 medlemsstaters beslutningsprocesser, hvad angår ansøgninger om international beskyttelse, skyldes ikke kun behovet for yderligere retlige harmonisering. De skyldes også andre ikke-retlige faktorer, bl.a. forskelligartede traditioner og praksis i de forskellige medlemsstater samt navnlig forskellene i oplysningerne om hjemlandene for ansøgere om international beskyttelse. Det er derfor, det er så vigtigt at styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet for derved at sikre ensartethed mellem medlemsstaterne med hensyn til behandlingen af ansøgninger om international beskyttelse. Der er blevet foretaget en detaljeret analyse af disse problemer med henblik på udarbejdelsen af dette forslag til forordning inden for rammerne af den konsekvensanalyse, Kommissionens tjenestegrene har foretaget for at indkredse og evaluere de forskellige løsningsmodeller samt den foretrukne løsningsmodel.

- Gældende bestemmelser på det område, forslaget vedrører

Dette forslag til forordning indgår som en del af fællesskabsretten vedrørende det fælles europæiske asylsystem.

- Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål

Dette forslag indgår fuldt ud i den strategiske plan på asylområdet, som Kommissionen vedtog i juni 2008, og som sigter mod dels at styrke lovgivningen på asylområdet for at nå frem til at skabe et effektivt og retfærdigt fælles europæisk asylsystem for personer, der ansøger om international beskyttelse, dels at støtte denne lovgivningsmæssige indsats ved at styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet i alle dets mange aspekter.

2) Høring af interesserede parter og konsekvensanalyse

- Høring af interesserede parter

Den strategiske plan på asylområdet, som Kommissionen vedtog i juni 2008, og hvori det er fastsat, at Kommissionen vedtager et forslag til retsakt om oprettelse af et støttekontor, blev udarbejdet på grundlag af en grønbog, Kommissionen fremlagde i juni 2007, og som havde til formål at indkredse de mulige løsningsmodeller for anden fase af det fælles europæiske asylsystem. Grønbogen rejste en række specifikke spørgsmål vedrørende en eventuel oprettelse af et asylstøttekontor. Som reaktion på den offentlige høring indkom der 89 bidrag fra en bred vifte af aktører på asylområdet, bl.a. 20 medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, UNHCR, universitetsfolk, politiske partier og en lang række ikke-statslige organisationer. Reaktionerne på grønbogen viser, at der hos de berørte parter er bred støtte til at styrke det praktiske samarbejde på asylområdet og oprette en støttestruktur til sådanne aktiviteter. Den valgte løsningsmodel i handlingsplanen på asylområdet omfatter udtrykkeligt oprettelsen af et europæisk asylstøttekontor.

Kommissionen fik i 2008 gennemført en ekstern feasibility-undersøgelse vedrørende oprettelsen af en struktur, der skal støtte det praktiske samarbejde på asylområdet. Undersøgelsen omfattede en bred høring af de berørte parter, idet der blev gennemført 10 case studies og samtaler med flere end 50 berørte parter. I april 2008 og juni 2008 blev der afholdt to arbejdsmøder, således at de berørte parter kunne give deres bidrag, hvad angår de opgaver, asylstøttestrukturen skulle varetage samt dens organisation rent institutionelt. Undersøgelsen blev afsluttet i slutningen af 2008. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en konsekvensanalyse af dette forslag. Den er vedlagt som bilag til dette forslag.

3) Forslagets retlige aspekter

- Resumé af forslaget

Det fastsættes i forslaget, at der skal oprettes et asylstøttekontor i form af et reguleringsagentur, en selvstændig retlig enhed, der oprettes af lovgiveren for at deltage i reguleringen af en sektor på europæisk plan og gennemføre en fællesskabspolitik. Asylstøttekontoret bidrager gennem sine opgaver til at forbedre den måde, hvorpå Fællesskabets bestemmelser vedrørende asyl gennemføres og anvendes i hele EU.

Asylstøttekontoret kommer ikke til at træffe beslutninger, men derimod til at yde støtte af vejledende art til det praktiske samarbejde på asylområdet, f.eks. henstillinger, inddragelse af videnskabelig rådgivning, oprettelse af net og tilnærmelse til god praksis, evaluering af anvendelsen og gennemførelsen af reglerne m.m.

Asylstøttekontorets mandat kommer til at omfatte tre store opgaver: støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet, støtte til medlemsstater, der er udsat for særligt pres, og bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem.

Et særligt kapitel vedrører asylstøttekontorets koordinering af asylstøtteteam bestående af eksperter på asylområdet for at yde operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for stort pres på deres asylsystemer.

Som følge af den ekspertise eksterne aktører på asylområdet kan yde, er det vigtigt at etablere et tæt samarbejde mellem asylstøttekontoret og disse aktører, navnlig UNHCR, der fuldt ud vil blive inddraget i asylstøttekontorets arbejde.

Beslutningen om asylstøttekontorets hjemsted bør træffes af stats- og regeringslederne[1].

Asylstøttekontoret ledes af en bestyrelse bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen samt et forretningsudvalg. Den daglige forvaltning af asylstøttekontoret varetages af den administrerende direktør for asylstøttekontoret, der udnævnes af bestyrelsen på forslag af Kommissionen. 0

- Retsgrundlag

Asylstøttekontoret bidrager til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem ved at udvikle det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne indbyrdes på asylområde, sikre ekspertise på højt niveau og at koordinere de foranstaltninger, der er nødvendige for at bistå lande, der er udsat for særligt pres i forbindelse med behandlingen af asylansøgninger. Hjemlen hertil er artikel 63, stk. 1, artikel 63, stk. 2, og artikel 66 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

- Subsidiaritetsprincippet

Subsidiaritetsprincippet finder anvendelse, da forslaget ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence. Medlemsstaterne kan ikke hver for sig i tilstrækkelig grad nå forslagets mål, som bedre kan nås ved en indsats på fællesskabsplan af en række grunde. Hvis medlemsstaterne handler alene, er der bl.a. risiko for, at forskelsbehandlingen af personer, der anmoder om international beskyttelse, vil fortsætte i de forskellige medlemsstater. Da spørgsmålene i forbindelse med international beskyttelse er af tværnational art, kan asylstøttekontoret gennem bl.a. udveksling af god praksis og tilrettelæggelse af relevante uddannelseskurser bidrage til at mindske forskellene i forbindelse med gennemførelsen af lovgivningen på asylområdet, som i lyset af det nuværende praktiske samarbejde ikke i væsentlig grad og på effektiv vis har kunnet mindskes alene ved en indsats på national plan. Forslaget er derfor i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.

- Proportionalitetsprincippet

Forslaget overholder proportionalitetsprincippet, for så vidt som asylstøttekontoret bliver et agentur uden beslutningsbeføjelser, hvis mandat er begrænset til støtte til det praktiske samarbejde og en bedre gennemførelse af asyllovgivningen.

- Reguleringsmiddel/reguleringsform

Foreslået middel/form: Forordning

Alle andre midler ville være uhensigtsmæssige, idet et reguleringsagentur altid oprettes på grundlag af en forordning, hvori dets mandat og organisation fastsættes.

4) Budgetmæssige konsekvenser

Oprettelsen af asylstøttekontoret har budgetmæssige konsekvenser. De finansielle bestemmelser for asylstøttekontoret er baseret på Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002[2] af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002[3] om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. Asylstøttekontoret bliver finansieret over en budgetpost på fællesskabsbudgettet. Der er vedlagt en finansieringsoversigt til denne forordning.

Med henblik på at rationalisere udgifterne til støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet, og for så vidt som asylstøttekontoret vil få en række opgaver, der på nuværende tidspunkt finansieres via Den Europæiske Flygtningefond[4], forekommer det nødvendigt at overføre en del af de budgetmidler, der på nuværende tidspunkt bevilges til flygtningefonden til fællesskabsforanstaltninger til asylstøttekontoret for derved at undgå, at det i forskellige retsakter parallelt fastsættes, at der skal finansieres aktiviteter på asylområdet, der ligner hinanden.

For at skabe sammenhæng mellem de forskellige retsakter på asylområdet vil Kommissionen ligeledes overveje mulighederne for at ændre Rådets beslutning af 14. maj 2008 om oprettelse af et europæisk migrationsnetværk[5].

5) Yderligere oplysninger

- Redegørelse for forslaget

Kapitel I - OPRETTELSE AF ET EUROPÆISK ASYLSTØTTEKONTOR OG DETS FUNKTION

Artikel 1 og 2

I dette kapitel fastsættes det generelle formål med forordningen, idet asylstøttekontoret oprettes, og dets funktioner fastsættes nærmere.

Kapitel II - DET EUROPÆISKE ASYLSTØTTEKONTORS OPGAVER

Asylstøttekontorets opgaver fordeler sig på tre områder: støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet, støtte til medlemsstater, der er udsat for særligt pres, og bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem.

Afsnit 1 (artikel 3-7): Støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet

I disse artikler fastsættes asylstøttekontorets funktioner, hvad angår udveksling af god praksis, oplysninger om hjemland, støtte til samarbejdet mellem medlemsstaterne inden for rammerne af Dublinforordningen, støtte til overførsel til et andet EU-land, støtte til oversættelse og tolkning, støtte til uddannelse, teknisk støtte og støtte i forbindelse med relationerne med tredjelande.

Afsnit 2 (artikel 8-10): Støtte til medlemsstater, der er udsat for særligt pres

I disse artikler defineres begrebet særligt pres, og der fastsættes bestemmelser om indsamling og analyse af oplysninger samt støtteforanstaltninger til medlemsstater, der er udsat for pres (bl.a. et system til tidlig varsling, en første analyse af asylansøgninger, hurtig etablering af hensigtsmæssige modtagelsesfaciliteter i medlemsstater, der er udsat for pres, koordinering af asylstøtteteamene, hvis funktionsmåde er fastsat i kapitel 3 i denne forordning).

Afsnit 3 (artikel 11 og 12): Bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem

I disse artikler fastsættes asylstøttekontorets funktioner, hvad angår indsamling og udveksling af oplysninger samt asylstøttekontorets rapporter og andre dokumenter (årsrapporten om situationen på asylområdet i EU og generelle dokumenter vedrørende gennemførelsen af fællesskabsretsakter på asylområdet, såsom bl.a. retningslinjer eller operationelle manualer).

Kapitel III - ASYLSTØTTETEAM

Artikel 13-21

Asylstøttekontoret kan tilrettelægge den operationelle og tekniske støtte, der er nødvendig for den eller de medlemsstater, der er udsat for særligt pres, og som anmoder herom, og i et passende tidsrum koordinere udsendelsen af et eller flere asylteam i et begrænset tidsrum på den pågældende medlemsstats område.

Asylstøtteteamene skal navnlig anvende deres ekspertise inden for tolkning, kendskab til oplysninger vedrørende hjemlandet og til behandling og forvaltning af asylsager.

Kapitel IV - ASYLSTØTTEKONTORETS STRUKTUR

Artikel 22-32

I disse artikler fastsættes bestemmelser om asylstøttekontorets institutionelle struktur, dets organer og funktionsmåde. Asylstøttekontorets ledelses- og forvaltningsstruktur består af en bestyrelse, en administrerende direktør og dennes personale, et forretningsudvalg og et rådgivende forum.

UNHCR bliver fuldt ud inddraget i asylstøttekontorets arbejde gennem deltagelse i forskellige beslutnings- og arbejdsorganer i asylstøttekontoret.

Medlemsstaterne og Kommissionen er medlemmer af bestyrelsen. Hver medlemsstat har én stemme. Kommissionen har to stemmer.

Kapitel V - FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 33-37

Disse artikler indeholder de nærmere finansielle og budgetmæssige bestemmelser for asylstøttekontoret. Der er tale om standardbestemmelser på området i forbindelse med en retsakt om oprettelse af et reguleringsagentur.

Kapitel VI - BESTEMMELSER VEDRØRENDE PERSONALE

Artikel 38 og 39

Disse artikler indeholder de nærmere bestemmelser om asylstøttekontorets personale. Der er tale om standardbestemmelser på området i forbindelse med en retsakt om oprettelse af et reguleringsagentur.

KAPITEL VII - GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 40-52

Disse artikler indeholder de nærmere generelle bestemmelser for asylstøttekontoret. Der er tale om standardbestemmelser på området i forbindelse med en retsakt om oprettelse af et reguleringsagentur.

- Evaluering

I forordningens artikel 45 fastsættes der bestemmelse om evaluering af asylstøttekontoret; det skal ske senest fem år efter forordningens ikrafttræden. Evalueringen vedrører asylstøttekontorets indvirkning på det praktiske samarbejde på asylområdet og det fælles europæiske asylsystem. Der ses i evalueringen bl.a. nærmere på, om der er behov for at ændre eller udvide asylstøttekontorets opgaver, og herunder de finansielle følger af en sådan eventuel ændring eller udvidelse. Evalueringen omfatter endvidere en undersøgelse af, hvorvidt forvaltningsstrukturen er hensigtsmæssig for udførelsen af asylstøttekontorets opgaver. I evalueringen tages der hensyn til de berørte parters synspunkter, både på fællesskabsplan og på nationalt plan.

2009/0027 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING

om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 63, nr. 1, artikel 63, nr. 2, og artikel 66,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[6],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale udvalg[7],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[8],

efter proceduren i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

1. Formålet med Fællesskabets politik vedrørende et fælles europæisk asylsystem er ifølge Haagprogrammet at oprette et fælles asylområde ved at indføre en effektiv harmoniseret procedure baseret på EU’s værdier og humanitære tradition.

2. Takket være indførelsen af fælles minimumsstandarder er der de senere år gjort store fremskridt med henblik på indførelsen af det fælles europæiske asylsystem. Der er imidlertid fortsat store forskelle mellem medlemsstaterne, når det drejer sig om indrømmelse af international beskyttelse og de former, denne beskyttelse antager.

3. Kommissionen meddelte i sin strategiske plan på asylområdet[9], der blev vedtaget i juni 2008, at den dels ville arbejde for at udvikle det fælles europæiske asylsystem ved at foreslå en revision af de eksisterende retlige instrumenter for at sikre en større harmonisering af de gældende standarder, dels øge støtten til det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne, bl.a. ved at fremlægge et lovgivningsforslag om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor, der skal give mulighed for at øge samordningen af det operationelle samarbejde mellem medlemsstaterne og sikre en effektiv gennemførelse af de fælles regler.

4. Det Europæiske Råd mindede ved vedtagelsen i september 2008 af den europæiske pagt om indvandring og asyl[10] højtideligt om, at enhver udlænding, der er udsat for forfølgelse, har ret til at få hjælp og beskyttelse på Den Europæiske Unions område i medfør af Genèvekonventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, ændret ved New Yorkprotokollen af 31. januar 1967 og andre tilknyttede traktater. Der er desuden i Det Europæiske Råd udtrykkeligt opnået enighed om, at der i 2009 skal oprettes et europæisk asylstøttekontor, der skal have til formål at lette udvekslingen af oplysninger, analyser og erfaringer mellem medlemsstaterne og udvikle det konkrete samarbejde mellem de administrationer, der har til opgave at behandle asylansøgninger.

5. Formålet med det praktiske samarbejde på asylområdet er inden for de europæiske retlige rammer at forbedre konvergensen i medlemsstaternes beslutningsprocedurer på dette område. Der er i de senere år allerede blevet iværksat et betydeligt praktisk samarbejde, navnlig en fælles tilgang for så vidt angår oplysninger om hjemland og indførelse af et fælles europæisk uddannelsesprogram på asylområdet.

6. I forbindelse med medlemsstater, hvis nationale asylsystem er udsat for et særligt og uforholdsmæssigt stort pres navnlig som følge af disse landes geografiske placering eller befolkningsmæssige situation, støtter asylstøttekontoret gennemførelsen af solidaritetsmekanismer med henblik på frivilligt og samordnet grundlag at fremme en bedre fordeling af de personer, der får international beskyttelse, mellem disse medlemsstater og andre medlemsstater, samtidig med at det holder øje med, at asylstøttesystemerne ikke misbruges.

7. For at fremme og udvikle disse foranstaltninger er det nødvendigt at oprette et specifikt organ i form af et europæisk asylstøttekontor (herefter benævnt asylstøttekontoret), der har til opgave at støtte og koordinere foranstaltningerne.

8. Asylstøttekontoret bør for at kunne opfylde sit mandat på bedst mulig vis være uafhængigt rent teknisk og have juridisk, administrativ og økonomisk selvstændighed. Med henblik herpå bør asylstøttekontoret være et fællesskabsorgan, der har status som juridisk person, og som udøver de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges det ved denne forordning.

9. For at nyde godt af ekspertise og støtte fra FN's Flygtningehøjkommissariat (herefter benævnt "UNHCR") bør asylstøttekontoret handle i tæt samarbejde med det. Med henblik herpå bør UNHCR's rolle fuldt ud anerkendes, og UNHCR bør fuldt ud inddrages i asylstøttekontorets arbejde. Asylstøttekontoret bør desuden handle i tæt samarbejde med medlemsstaternes kompetente instanser, som udfører opgaver på asylområdet, med nationale indvandrings- og asylmyndigheder eller andre forvaltningsorganer og anvende disse tjenesters kapacitet og ekspertise samt med Kommissionen. Medlemsstaterne bør samarbejde med asylstøttekontoret, for at det kan opfylde sin funktion.

10. Asylstøttekontoret bør være et europæisk ekspertisecenter på asylområdet og have til opgave at lette, koordinere og styrke de mange aspekter af det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet. Asylstøttekontorets mandat bør omfatte tre store opgaver, nemlig støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet, støtte til medlemsstater, der er udsat for særligt pres, og bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem.

11. Asylstøttekontoret bør ikke have direkte eller indirekte beføjelser i forbindelse med de beslutninger, medlemsstaternes myndigheder træffer, om individuelle ansøgninger om international beskyttelse.

12. For at yde hurtig og effektiv operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for stort pres på deres asylsystemer, bør asylstøttekontoret koordinere udsendelsen af asylstøtteteam bestående af eksperter på området til medlemsstater, der anmoder om det. Asylstøtteteamene bør navnlig yde ekspertise inden for tolkning, kendskab til oplysninger vedrørende hjemlande og til behandling og forvaltning af asylsager. Asylstøtteteamordningen bør være omfattet af denne forordning for at sikre, at teamene indsættes, hvor det er effektivt.

13. Asylstøttekontoret bør udføre sin funktion på en sådan måde, at det kan tjene som referencegrundlag i kraft af sin uafhængighed, den videnskabelige og tekniske kvalitet af den støtte, det yder, og de oplysninger, det videregiver, som følge af den åbenhed, til medlemsstater, der anmoder om det, der er forbundet med dets procedurer og virkemåde, og i kraft af dets omhu ved udførelsen af de opgaver, det er pålagt.

14. Kommissionen og medlemsstaterne bør være repræsenteret i bestyrelsen, så de kan føre effektiv kontrol med asylstøttekontorets virksomhed. Bestyrelsen bør om muligt bestå af de operative chefer for de nationale myndigheder, der har ansvaret for asylpolitikken, eller deres repræsentanter. Den bør have de nødvendige beføjelser til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage passende finansielle bestemmelser, fastlægge gennemsigtige procedurer for asylstøttekontorets beslutningstagning og udpege den administrerende direktør. For fuldt ud at inddrage UNHCR i asylstøttekontorets arbejde og i lyset af organisationens ekspertise på asylområdet bør UNHCR være medlem af bestyrelsen uden stemmeret.

15. For at sikre en hurtig og effektiv forvaltning af asylstøttekontoret bør det bistås af et forretningsudvalg bestående af medlemsstaternes repræsentanter, som har til opgave at rådgive asylstøttekontorets administrerende direktør og afgive udtalelser til bestyrelsen.

16. For at sikre asylstøttekontoret fuld selvstændighed og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvor indtægterne hovedsagelig kommer fra et fællesskabsbidrag. Fællesskabets budgetprocedure bør gælde for så vidt angår Fællesskabets bidrag og enhver støtte, der ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Revisionen af regnskaberne bør foretages af Den Europæiske Revisionsret.

17. For at asylstøttekontoret kan opfylde sin funktion, og for så vidt det er nødvendigt for at udføre dets opgaver, bør det samarbejde med andre fællesskabsorganer, navnlig Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 2007/2004[11] og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, der blev oprettet ved forordning (EF) nr. 168/2007[12]. Det bør desuden samarbejde med de kompetente myndigheder i tredjelande, internationale organisationer, der er kompetente på de områder, der er omfattet af denne forordning, og tredjelande inden for rammerne af arbejdsaftaler, der er indgået i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten.

18. For at asylstøttekontoret kan opfylde sin funktion, bør det være åbent for deltagelse af lande, som har indgået aftaler med Det Europæiske Fællesskab, i henhold til hvilke de har indført og anvender fællesskabsretten på de områder, der er omfattet af denne forordning, såsom Danmark, Norge, Island og Schweiz. Asylstøttekontoret kan desuden efter aftale med Kommissionen i overensstemmelse med traktatens bestemmelser indgå samarbejdsaftaler med andre tredjelande end dem, der har indgået aftaler med Det Europæiske Fællesskab, i henhold til hvilke de har indført og anvender fællesskabsretten. Asylstøttekontoret bør dog under ingen omstændigheder udvikle en selvstændig udenrigspolitik.

19. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[13], bør finde ubegrænset anvendelse på asylstøttekontoret, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)[14].

20. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter[15] bør finde anvendelse på asylstøttekontoret.

21. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger[16], bør finde anvendelse på asylstøttekontorets behandling af personoplysninger.

22. De nødvendige bestemmelser vedrørende asylstøttekontorets lokaler og faciliteter i værtsmedlemsstaten samt de særlige regler, der skal finde anvendelse på kontorets samlede personale og deres familiemedlemmer, bør fastsættes i en hjemstedsaftale. Endvidere bør værtsmedlemsstaten sikre de bedst mulige vilkår for, at asylstøttekontoret kan fungere efter hensigten, herunder med hensyn til børnenes skolegang og transport, så kontoret kan tiltrække højt kvalificeret personale fra så stort et geografisk område som muligt.

23. Målene for denne forordning, nemlig at lette og styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet samt bidrage til en bedre gennemførelse af det fælles europæiske asylsystem, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går nærværende forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.

24. I henhold til artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, og forordningen er derfor ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Danmark.

25. I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og principperne i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og forordningen bør anvendes i overensstemmelse med artikel 18 vedrørende retten til asyl -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL 1

OPRETTELSE AF ET EUROPÆISK ASYLSTØTTEKONTOR OG DETS FUNKTION

Artikel 1

Oprettelse af et europæisk asylstøttekontor

Der oprettes et europæisk asylstøttekontor (herefter benævnt "asylstøttekontoret") for derved at bidrage til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem og styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet.

Artikel 2

Det Europæiske Asylstøttekontors funktioner

26. Asylstøttekontoret letter, koordinerer og styrker de mange aspekter af det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet for derved at bidrage til en bedre gennemførelse af det fælles europæiske asylsystem, herunder de aspekter, der vedrører forbindelserne med tredjelande.

27. Asylstøttekontoret yder operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for stort pres på deres asylsystemer, bl.a. ved at koordinere asylstøtteteam bestående af eksperter på asylområdet.

28. Asylstøttekontoret yder videnskabelig og teknisk bistand til Fællesskabets politik og lovgivning på alle de områder, der har direkte eller indirekte indflydelse på asylspørgsmål, for derved fuldt ud at kunne støtte det praktiske samarbejde på asylområdet og udføre sine opgaver på bedste vis. Det udgør en uafhængig informationskilde, hvad angår spørgsmål, der vedrører disse områder.

29. Asylstøttekontoret udfører sin funktion på en sådan måde, at det kan tjene som referencegrundlag i kraft af sin uafhængighed, den videnskabelige og tekniske kvalitet af den bistand, det yder, og de oplysninger, det videregiver, som følge af den åbenhed, der er forbundet med dets procedurer og virkemåde, og i kraft af dets omhu ved udførelsen af de opgaver, det er pålagt, og ved hjælp af de databærere, der er nødvendige for opfyldelsen af dets mandat.

30. Asylstøttekontoret udfører sine opgaver, uden at det har indflydelse på de opgaver, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder er pålagt, og arbejder tæt sammen med agenturet og med UNHCR.

KAPITEL 2

DET EUROPÆISKE ASYLSTØTTEKONTORS OPGAVER

Afsnit 1

Støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet

Artikel 3

Udveksling af oplysninger og god praksis

Asylstøttekontoret tilrettelægger, fremmer og koordinerer alle foranstaltninger, der gør det muligt at udveksle oplysninger og indkredse og udveksle god praksis mellem medlemsstaterne på asylområdet.

Artikel 4

Oplysninger om hjemlande

Asylstøttekontoret tilrettelægger, fremmer og koordinerer foranstaltninger vedrørende oplysninger om hjemlande, navnlig følgende:

a) indsamling ved brug af alle relevante informationskilder, både statslige og ikke-statslige, af oplysninger om hjemlande for asylansøgerne og de personer, der ansøger om international beskyttelse

b) forvaltning og udvikling af en portal til indsamling af oplysninger om hjemlande og vedligeholdelsen heraf

c) udarbejdelse af et fælles format og en fælles metode til præsentation, kontrol og anvendelse af oplysningerne vedrørende hjemlande

d) analyse af oplysningerne om hjemlande og udarbejdelse af rapporter om disse lande.

Artikel 5

Støtte til overførsel inden for Fællesskabet af personer, der har fået international beskyttelse

I forbindelse med medlemsstater, hvis nationale asylsystem er udsat for et særligt og uforholdsmæssigt stort pres navnlig som følge af disse landes geografiske placering eller befolkningsmæssige situation, koordinerer asylstøttekontoret udvekslingen af oplysninger og alle andre foranstaltninger i forbindelse med gennemførelsen af instrumenter og mekanismer til overførsel inden for Fællesskabet af personer, der har fået international beskyttelse i EU, på frivillig basis.

Artikel 6

Støtte til uddannelse

31. Asylstøttekontoret fastlægger og udvikler uddannelser for medlemmerne af alle nationale administrationer og retsinstanser samt nationale forvaltningsorganer af enhver art i medlemsstaterne, der er kompetente på asylområdet.

32. Asylstøttekontoret forvalter og udvikler et europæisk asylcurriculum.

33. De uddannelser, asylstøttekontoret tilbyder, kan være generelle, men også specifikke eller temabaserede.

34. De specifikke uddannelser skal bl.a. omfatte:

a) spørgsmål vedrørende behandlingen af asylansøgninger fra mindreårige, udsatte personer og personer med særlige behov

b) genkendelse af tegn og symptomer på tortur

c) samtaleteknikker

d) anvendelse af lægerapporter og juridiske ekspertudtalelser i asylprocedurer

e) spørgsmål i forbindelse med fremskaffelse og anvendelse af oplysninger om hjemlandene

f) specifikke juridiske spørgsmål eller spørgsmål vedrørende retspraksis.

35. Uddannelserne skal bl.a. have til formål at sikre en høj kvalitet af de berørte aktørers uddannelse og fastlægge en række nøgleprincipper og god praksis, der kan tjene som eksempel til efterfølgelse, for derved at bidrage til at skabe større ensartethed i praksis, de administrative metoder og retspraksis i medlemsstaterne.

36. Asylstøttekontoret giver de eksperter, som er en del af asylindsatsholdet, jf. artikel 15, stk. 3, de specialuddannelser, der er relevante for deres opgaver og beføjelser, og afholder regelmæssige øvelser med de pågældende eksperter i overensstemmelse med den tidsplan for specialuddannelser og øvelser, som er fastlagt i asylstøttekontorets årlige arbejdsprogram.

37. Asylstøttekontoret kan tilrettelægge uddannelsesaktiviteter i samarbejde med medlemsstaterne på disse områder.

Artikel 7

Støtte til de eksterne aspekter af asylpolitikken

Hvad angår forbindelserne til tredjelande, koordinerer asylstøttekontoret efter aftale med Kommissionen udvekslingen af oplysninger og alle andre foranstaltninger i forbindelse med spørgsmål i tilknytning til gennemførelsen af instrumenter og mekanismer vedrørende den eksterne dimension af det fælles europæiske asylsystem.

Asylstøttekontoret koordinerer udvekslingen af oplysninger og alle andre foranstaltninger i forbindelse med genbosættelse af flygtninge inden for EU.

Asylstøttekontoret kan inden for rammerne af sit mandat og i overensstemmelse med artikel 47 fastlægge en række samarbejdsformer med tredjelande om tekniske aspekter, bl.a. med hensyn til at styrke tredjelandes kapacitet i forbindelse med programmer for regional beskyttelse.

Afsnit 2

Støtte til medlemsstater, der er udsat for særligt pres

Artikel 8

Særlig t pres

Asylstøttekontoret koordinerer og støtter alle fælles foranstaltninger til fordel for medlemsstater, der er udsat for særligt pres, bl.a. som følge af deres geografiske placering eller befolkningsmæssige situation, eller i situationer, hvor der pludselig ankommer et meget stort antal tredjelandsstatsborgere, som kan have behov for international beskyttelse.

Artikel 9

Indsamling og analyse af oplysninger

38. For at kunne evaluere behovene i de medlemsstater, der er udsat for særligt pres, indsamler asylstøttekontoret på grundlag af bl.a. oplysninger, medlemsstaterne og UNHCR har sendt det, alle oplysninger, der er nyttige i forbindelse med indkredsningen, forberedelsen og fastlæggelsen af nødforanstaltninger med henblik på at klare det særlige pres, bl.a. inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (…/…) om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne[17].

39. På grundlag af de oplysninger, medlemsstaterne sender, opgør asylstøttekontoret og foretager en systematisk analyse af de til rådighed stående strukturer og personaleressourcer, bl.a. hvad angår oversættelse og tolkning, samt kapaciteten til at modtage asylansøgere i medlemsstaterne for derved at fremme en gensidig, hurtig og pålidelig informering af de forskellige nationale myndigheder, der er ansvarlige på asylområdet.

Artikel 10

Foranstaltninger til støtte af medlemsstaterne

Asylstøttekontoret koordinerer foranstaltninger til at støtte medlemsstater, der er udsat for særligt pres, bl.a. følgende:

a) det etablerer et system til tidlig varsling med henblik på at gøre medlemsstaterne opmærksom på, hvis der vil komme mange personer, der vil ansøge om international beskyttelse

b) det koordinerer alle foranstaltninger til fordel for medlemsstater, der er udsat for pres, for derved at lette den første gennemgang af asylansøgningerne, der behandles af de kompetente nationale myndigheder

c) det koordinerer alle foranstaltninger, der gør det muligt for den medlemsstat, der er udsat for pres, hurtigt at etablere passende modtagelsesfaciliteter, navnlig nødindlogering, transportmidler og lægelig bistand

d) det koordinerer asylstøtteteamene, der fungerer som fastsat i kapitel 3 i denne forordning.

Afsnit 3

Bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem

Artikel 11

Indsamling og udveksling af oplysninger

40. Asylstøttekontoret tilrettelægger, koordinerer og fremmer udvekslingen af oplysninger mellem de nationale asylmyndigheder indbyrdes og mellem Kommissionen og de nationale asylmyndigheder om gennemførelsen af alle retsakter, der henhører under de fællesskabsretlige regler på asylområdet. Det kan med henblik herpå oprette databaser, der bygger på faktuelle og retlige oplysninger samt oplysninger om retspraksis vedrørende retsakter om asyl på nationalt, europæisk og internationalt plan.

41. Asylstøttekontoret indsamler navnlig følgende oplysninger:

a) oplysninger om nationale administrationers og myndigheders behandling af ansøgninger om international beskyttelse

b) oplysninger om de nationale lovgivninger på asylområdet og udviklingen heraf, herunder retspraksis.

Artikel 12

Asylstøttekontorets rapporter og andre dokumenter

42. Asylstøttekontoret udarbejder hvert år en rapport om situationen på asylområdet i EU. I rapporten evaluerer asylstøttekontoret bl.a. resultaterne af de foranstaltninger, der er gennemført i henhold til denne forordning og foretager en samlet sammenlignende analyse for derved at sikre medlemsstaterne et bedre kendskab til gældende god praksis og forbedre kvaliteten og effektiviteten af og sammenhængen i det fælles europæiske asylsystem.

43. Asylstøttekontoret kan på anmodning af Kommissionen, efter udtalelse af det forretningsudvalg, der er omhandlet i artikel 30, og i tæt samarbejde med sine arbejdsgrupper og Kommissionen udarbejde tekniske dokumenter om gennemførelsen af fællesskabsretsakter på asylområdet, såsom retningslinjer og operationelle manualer.

KAPITEL 3

Asylstøtteteam

Artikel 13

Koordinering

Asylstøttekontoret kan tilrettelægge den nødvendige operationelle og tekniske bistand til den eller de medlemsstater, der er udsat for særligt pres, og som anmoder herom, og i et passende tidsrum koordinere indsættelsen af et eller flere asylstøtteteam i et begrænset tidsrum på den pågældende medlemsstats område. Asylstøttekontoret kan navnlig:

a) bistå med samordning mellem to eller flere medlemsstater for at løse de problemer, der opstår

b) indsætte eksperter til at bistå de kompetente nationale myndigheder i den eller de berørte medlemsstater i det nødvendige tidsrum.

Artikel 14

Teknisk assistance.

Asylstøtteteamene yder navnlig ekspertise, hvad angår tolketjenester, kendskab til oplysninger om hjemlandene og kendskab til behandlingen og forvaltningen af asylsager inden for rammerne af de støtteforanstaltninger, asylstøttekontoret gennemfører i medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 10.

Artikel 15

Asylindsatsreserve

44. Asylstøttekontorets forretningsudvalg træffer på forslag af dets administrerende direktør og med tre fjerdedeles flertal blandt medlemmerne afgørelse om profilerne for og det samlede antal af eksperter, der skal stilles til rådighed til at indgå i asylstøtteteamene (herefter benævnt "asylindsatsreserven"). Samme procedure anvendes ved alle senere ændringer af profilen for og det samlede antal af eksperter i asylindsatsreserven.

45. Medlemsstaterne bidrager til asylindsatsreserven gennem udnævnelse af eksperter, der svarer til de ønskede profiler, fra en national ekspertpulje etableret i overensstemmelse med de forskellige profiler, der er defineret.

Artikel 16

Udsendelse af asylstøtteteam

46. Medlemsstaterne meddeler på anmodning af asylstøttekontoret straks antallet af, navnene på og profilerne for de eksperter fra deres nationale pulje, som de kan stille til rådighed inden for fem dage til oprettelse af et asylstøtteteam. Medlemsstaterne stiller på anmodning af asylstøttekontoret eksperter til rådighed, medmindre de står i en usædvanlig situation, der i alvorlig grad påvirker udførelsen af nationale opgaver. Oprindelsesmedlemsstatens autonomi med hensyn til udvælgelse af personale og varigheden af deres indsættelse berøres ikke.

47. Når asylstøttekontorets administrerende direktør fastlægger sammensætningen af et asylstøtteteam med henblik på udsendelse, tager han hensyn til den specifikke situation, som den medlemsstat, der har anmodet om bistand, står i. Asylstøtteteamet sammensættes i overensstemmelse med den operative plan, der er omhandlet i artikel 18.

Artikel 17

Proceduren for beslutning om udsendelse af asylstøtteteam

48. En anmodning om udsendelse af asylstøtteteam, jf. artikel 16, stk. 1, skal indeholde en beskrivelse af situationen, eventuelle mål og forventede behov i forbindelse med udsendelsen. Om nødvendigt kan den administrerende direktør udsende eksperter fra asylstøttekontoret for at vurdere situationen i den medlemsstat, der anmoder om bistand.

49. Den administrerende direktør informerer straks forretningsudvalget om udsendelsen af asylstøtteteam.

50. Den administrerende direktør træffer beslutning om anmodningen om udsendelse af asylstøtteteam hurtigst muligt og senest fem arbejdsdage fra datoen for modtagelsen af anmodningen. Den administrerende direktør underretter samtidig skriftligt den medlemsstat, der har anmodet om bistand, og forretningsudvalget om beslutningen. Han anfører i beslutningen de vigtigste grunde for den.

51. Hvis den administrerende direktør beslutter at udsende et eller flere asylstøtteteam, udarbejder asylstøttekontoret og den medlemsstat, der har anmodet om bistand, straks en operativ plan i henhold til artikel 18.

52. Så snart den operative plan er godkendt, underretter den administrerende direktør de medlemsstater, hvis eksperter skal sættes ind i asylstøtteteamene, om det nødvendige antal og de ønskede profiler. Disse oplysninger skal sendes skriftligt til de nationale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 19, og skal angive den dato, hvor udsendelsen skal finde sted. Der fremsendes også en kopi af den operative plan.

53. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller forhindret, træffes beslutningerne om udsendelse af asylstøtteteamene af den stedfortrædende kontorchef.

Artikel 18

Operativ plan

54. Den administrerende direktør og den medlemsstat, der har anmodet om bistand, fastlægger en operativ plan, hvori de præcise betingelser for udsendelsen af asylstøtteteamene fastsættes. Den operative plan skal indeholde følgende:

a) en beskrivelse af situationen med angivelse af fremgangsmåde og formål med udsendelsen, herunder det operative mål

b) den forventede varighed af udsendelsen af asylstøtteteamene

c) det geografiske ansvarsområde på de steder, hvor asylstøtteteamene vil blive sat ind, i den medlemsstat, der har anmodet om bistand

d) en beskrivelse af opgaver og særlige instrukser, herunder om de databaser, medlemmerne af asylstøtteteamene kan foretage søgninger i, og det udstyr, de kan anvende i værtsmedlemsstaten

e) asylstøtteteamenes sammensætning.

55. Alle ændringer og tilpasninger af den operative plan skal godkendes af både den administrerende direktør og medlemsstat, der anmoder om bistand. Asylstøttekontoret sender straks en kopi af den ændrede eller tilpassede operative plan til de deltagende medlemsstater.

Artikel 19

Nationale kontaktpunkter

Hver medlemsstat udpeger et nationalt kontaktpunkt med henblik på kommunikation med asylstøttekontoret om alle spørgsmål vedrørende asylstøtteteamene. Det nationale kontaktpunkt skal kunne kontaktes til enhver tid.

Artikel 20

Kontaktpunkt på fællesskabsplan

56. Den administrerende direktør udpeger en eller flere af asylstøttekontorets eksperter, der skal fungere som kontaktpunkt på fællesskabsplan med ansvar for koordineringen. Den administrerende direktør underretter værtsmedlemsstaten om udpegelsen.

57. Kontaktpunktet på fællesskabsplan tager sig på vegne af asylstøttekontoret af alle spørgsmål vedrørende udsendelsen af asylstøtteteam. Det er bl.a. ansvarligt for:

a) at fungere som forbindelsesled mellem asylstøttekontoret og værtsmedlemsstaten

b) at fungere som forbindelsesled mellem asylstøttekontoret og medlemmerne af asylstøtteteamene og yde bistand på vegne af asylstøttekontoret i alle spørgsmål vedrørende betingelserne for udsendelsen af asylstøtteteam

c) at overvåge, at den operative plan gennemføres korrekt

d) at rapportere til asylstøttekontoret om alle spørgsmål vedrørende udsendelsen af asylstøtteteam.

58. Asylstøttekontorets administrerende direktør kan give kontaktpunktet tilladelse til at bidrage til bilæggelsen af uenigheder vedrørende gennemførelsen af den operative plan og udsendelsen af asylstøtteteam.

59. Kontaktpunktet på fællesskabsplan tager ved varetagelsen af sine opgaver kun imod instrukser fra asylstøttekontoret.

Artikel 21

Udgifter

Asylstøttekontoret dækker alle nedenstående udgifter, som medlemsstaterne afholder, når de stiller deres eksperter til rådighed med henblik på udsendelse af asylstøtteteam:

a) rejseudgifter fra oprindelsesmedlemsstaten til værtsmedlemsstaten og fra værtsmedlemsstaten til oprindelsesmedlemsstaten

b) udgifter til vaccinationer

c) udgifter som følge af særlige forsikringsbehov

d) udgifter til sundhedsydelser

e) dagpenge, herunder til dækning af udgifter til indkvartering

f) udgifter i forbindelse med asylstøttekontorets tekniske udstyr.

KAPITEL 4

ASYLSTØTTEKONTORETS STRUKTUR

Artikel 22

Asylstøttekontorets organer

Asylstøttekontorets ledelses- og forvaltningsstruktur består af:

a) en bestyrelse

b) en administrerende direktør og dennes personale

c) et forretningsudvalg

d) et rådgivende forum.

Artikel 23

Bestyrelsens sammensætning

60. Bestyrelsen består af et medlem udpeget af hver enkelt medlemsstat og to medlemmer udpeget af Kommissionen.

61. En suppleant kan repræsentere eller ledsage hvert bestyrelsesmedlem; når suppleanten ledsager et medlem, deltager den pågældende uden at have stemmeret.

62. Medlemmerne af bestyrelsen udpeges på grundlag af deres erfaring og kompetence på højt niveau på asylområdet.

63. UNHCR er automatisk medlem af bestyrelsen uden stemmeret.

64. Bestyrelsens medlemmer udnævnes for tre år. Mandatet kan forlænges. Ved udløbet af deres mandat og ved udtræden fortsætter medlemmerne deres hverv, indtil der er truffet foranstaltning til genudnævnelse eller afløsning.

Artikel 24

Bestyrelsens formandskab

65. Bestyrelsen vælger blandt sine medlemmer en formand og en næstformand. Næstformanden afløser formanden, når denne er forhindret i at udføre sit hverv.

66. Formanden og næstformanden vælges for tre år, og mandatet kan forlænges én gang. Hvis en formand eller næstformand ophører med at være medlem af bestyrelsen under deres mandatperiode som formand eller næstformand, ophører mandatperioden dog automatisk samtidig.

Artikel 25

Bestyrelsesmøder

67. Bestyrelsen indkaldes til møde af formanden. Asylstøttekontorets administrerende direktør deltager i drøftelserne.

68. Bestyrelsen afholder mindst to ordinære møder om året. Den træder desuden sammen på formandens initiativ og efter anmodning fra en tredjedel af medlemmerne. Formanden indkalder til yderligere møder efter anmodning fra mindst en tredjedel af medlemmerne af bestyrelsen.

69. Bestyrelsen kan indkalde enhver, hvis udtalelser kan være af interesse, til at deltage i dens møder som observatør.

70. Bestyrelsens medlemmer kan med forbehold af forretningsordenens bestemmelser bistås af rådgivere eller eksperter.

71. Bestyrelsens sekretariat varetages af asylstøttekontoret.

Artikel 26

Afstemningsregler

72. Bestyrelsen træffer beslutning med absolut flertal af de stemmeberettigede medlemmer. Hvert stemmeberettiget medlem har én stemme. Hvis et medlem ikke er til stede, har suppleanten stemmeret.

73. Asylstøttekontorets administrerende direktør deltager ikke i afstemningen.

74. Formanden deltager i afstemningen.

75. Medlemsstater, der ikke fuldt ud deltager i de fællesskabsretlige regler på asylområdet, deltager ikke i afstemningen, når bestyrelsen skal træffe afgørelse inden for rammerne af sine beføjelser til forvaltning af asylstøttekontoret, jf. artikel 27, på grundlag af fællesskabsretsakter, disse medlemsstater ikke deltager i.

76. I bestyrelsens forretningsorden fastlægges afstemningsreglerne, herunder reglerne for, at et medlem kan handle på et andet medlems vegne, samt om nødvendigt reglerne om beslutningsdygtighed.

Artikel 27

Bestyrelsens opgaver

Bestyrelsen sikrer, at asylstøttekontoret udfører de opgaver, det har fået overdraget. Den er asylstøttekontorets planlægnings- og overvågningsorgan. Den har bl.a. til opgave:

a) at fastsætte sin forretningsorden

b) at udnævne den administrerende direktør på de betingelser, der er fastsat i artikel 28; at udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og om nødvendigt suspendere eller afskedige den pågældende

c) at vedtage den almindelige årsberetning om asylstøttekontorets virksomhed og sende den senest den 15. juni i det følgende år til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, og Den Europæiske Revisionsret; beretningen offentliggøres

d) hvert år inden den 30. september på grundlag af et forslag fra asylstøttekontorets administrerende direktør og efter udtalelse fra Kommissionen, med et flertal på tre fjerdedele af sine stemmeberettigede medlemmer, at vedtage asylstøttekontorets arbejdsprogram for det kommende år og sende det til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen; arbejdsprogrammet vedtages i overensstemmelse med Fællesskabets årlige budgetprocedure og lovgivningsprogram inden for det område, der er relevant for asylspørgsmål

e) at udøve sine funktioner i tilknytning til asylstøttekontorets budget, jf. kapitel 5

f) at vedtage de praktiske foranstaltninger til gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001, jf. artikel 42 i nærværende forordning.

g) at fastsætte asylstøttekontorets sprogordning, jf. artikel 41 i denne forordning

h) at fastsætte asylstøttekontorets organisatoriske struktur og vedtage dets personalepolitik under overholdelse af bestemmelserne i artikel 38

i) efter at have anmodet om en udtalelse fra Kommissionen at vedtage en flerårig plan for personalepolitikken

j) at træffe alle beslutninger med henblik på gennemførelsen af asylstøttekontorets mandat som defineret i denne forordning

k) at træffe alle beslutninger vedrørende indførelsen og om nødvendigt udviklingen af de informationssystemer, der er fastsat i denne forordning, bl.a. den informationsportal, der er omhandlet i artikel 4, litra b).

l) at træffe alle beslutninger vedrørende etableringen og om nødvendigt udviklingen af asylstøttekontorets interne arbejdsstrukturer.

m) at udøve disciplinærmyndighed over for den administrerende direktør

n) at vedtage forretningsordenen på grundlag af et udkast, der er forelagt af den administrerende direktør, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse herom.

Artikel 28

Udnævnelse af den administrerende direktør

77. Asylstøttekontorets administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen for en periode på fem år på grundlag af en liste over kandidater foreslået af Kommissionen. Den kandidat, bestyrelsen vælger, bliver inden sin udnævnelse indkaldt i Europa-Parlamentets kompetente udvalg for at afgive en erklæring og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

I de sidste ni måneder af denne femårsperiode foretager Kommissionen en evaluering af navnlig:

- den administrerende direktørs resultater

- asylstøttekontorets opgaver og behov i de kommende år

78. Bestyrelsen kan på forslag af Kommissionen under hensyntagen til evalueringsrapporten forlænge den administrerende direktørs mandat én gang med højst tre år, men kun i de tilfælde, hvor det kan begrundes i asylstøttekontorets opgaver og behov.

79. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs mandat. Inden for en måned inden forlængelsen af mandatet kan den administrerende direktør opfordres til at afgive en erklæring over for Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.

Artikel 29

Den administrerende direktørs funktioner

80. Asylstøttekontoret ledes af den administrerende direktør, som varetager sit hverv i uafhængighed. Den administrerende direktør aflægger referat om sine aktiviteter til bestyrelsen.

81. Med forbehold af Kommissionens og bestyrelsens beføjelser må den administrerende direktør hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.

82. Europa-Parlamentet og Rådet kan opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om udførelsen af sine opgaver.

83. Den administrerende direktør er asylstøttekontorets befuldmægtigede.

84. Den administrerende direktør kan bistås af en eller flere kontorchefer. Hvis den administrerende direktør er fraværende eller forhindret, træder en af kontorcheferne i hans sted.

85. Den administrerende direktør er ansvarlig for:

a) at sikre den daglige ledelse af asylstøttekontoret

b) at udarbejde forslag til asylstøttekontorets arbejdsprogrammer, efter at Kommissionen har afgivet udtalelse

c) at gennemføre arbejdsprogrammerne og de beslutninger, der træffes af bestyrelsen

d) at udarbejde de rapporter om hjemlande, der er nævnt i artikel 4, litra d)

e) at udarbejde et udkast til de finansielle bestemmelser for asylstøttekontoret, der vedtages af bestyrelsen, jf. artikel 37, samt gennemførelsesbestemmelser hertil

f) at udarbejde et udkast til overslag over asylstøttekontorets indtægter og udgifter samt gennemførelse af dets budget

g) at udøve de i artikel 38 nævnte beføjelser over for asylstøttekontorets personale

h) alle personalespørgsmål; at træffe alle beslutninger vedrørende forvaltningen af de informationssystemer, der er fastsat i denne forordning, bl.a. den informationsportal, der er omhandlet i artikel 4, litra b)

i) at træffe alle beslutninger vedrørende forvaltningen af asylstøttekontorets interne administrative strukturer.

Artikel 30

Forretningsudvalget

86. Asylstøttekontoret opretter for at kunne arbejde effektivt og hurtigt et forretningsudvalg bestående af otte medlemmer udpeget blandt medlemmerne af bestyrelsen.

87. Kommissionen er medlem af forretningsudvalget. Asylstøttekontorets bestyrelse fastsætter reglerne for udnævnelsen af de øvrige medlemmer af forretningsudvalget.

88. Forretningsudvalget mødes regelmæssigt efter indkaldelse fra den administrerende direktør eller efter anmodning fra mindst en tredjedel af dets medlemmer mindst fire gange om året. Procedurerne for dets virksomhed fastsættes i asylstøttekontorets forretningsorden og offentliggøres.

89. Varigheden af mandatet for forretningsudvalgets medlemmer er den samme som for medlemmerne af bestyrelsen.

90. Forretningsudvalget holder om nødvendigt møder om særlige emner.

91. Forretningsudvalget har til opgave at rådgive asylstøttekontorets administrerende direktør og afgive udtalelser til bestyrelsen, enten på dennes anmodning eller på eget initiativ, om asylstøttekontorets arbejdsprogram og alle dets aktiviteter og i alle de situationer, hvor asylstøttekontoret bør træffe hurtige beslutninger, navnlig i forbindelse med kapitel 3 om udsendelse af asylstøtteteam i medlemsstater, der er udsat for særligt pres.

92. Asylstøttekontoret yder forretningsudvalget den nødvendige tekniske og logistiske bistand og varetager sekretariatsfunktionen i forbindelse med møderne.

93. Repræsentanter fra UNHCR kan deltage i forretningsudvalgets møder uden stemmeret efter anmodning fra forretningsudvalget.

94. Forretningsudvalget kan indbyde enhver, hvis udtalelser kan være af interesse, til at deltage i dets møder.

Artikel 31

Arbejdsgrupper

95. Asylstøttekontoret kan inden for rammerne af sit mandat, således som det er fastsat i denne forordning, nedsætte arbejdsgrupper bestående af eksperter fra de kompetente instanser i medlemsstaterne, der er aktive på asylområde, herunder specialiserede dommere. Suppleanter, som udpeges samtidig med eksperterne, kan træde i stedet for disse.

96. Kommissionen deltager altid i arbejdsgrupperne. UNHCR's repræsentanter kan helt eller delvis deltage i møderne i asylstøttekontorets arbejdsgrupper afhængig af arten af, hvilke spørgsmål der behandles.

97. Arbejdsgrupperne kan indkalde alle, hvis udtalelser kan være af interesse, til at deltage i møderne, bl.a. repræsentanter for ikke-statslige organisationer, der er aktive på asylområdet.

Artikel 32

Det rådgivende forum

98. Asylstøttekontoret arbejder tæt sammen med ikke-statslige organisationer og institutioner i civilsamfundet, der er aktive inden for asylpolitik på nationalt, europæisk eller internationalt plan og opretter med henblik herpå et rådgivende forum.

99. Det rådgivende forum udgør et middel til udveksling af oplysninger og samling af viden. Det sikrer et tæt samarbejde mellem asylstøttekontoret og de berørte parter og yder ekspertise og rådgivning på asylområdet.

100. Det rådgivende forum er åbent for alle berørte kompetente parter, jf. stk. 1. UNHCR er altid medlem af det rådgivende forum.

101. Det rådgivende forum har navnlig til opgave:

a) at fremsætte forslag til bestyrelsen vedrørende det årlige arbejdsprogram, der skal vedtages i henhold til artikel 27, litra d)

b) at sikre, at oplysninger kommer tilbage til bestyrelsen, og foreslå denne opfølgningsforanstaltninger vedrørende den årsberetning, der er omhandlet i artikel 27, litra c), samt årsrapporten om situationen på asylområdet i EU, der er omhandlet i artikel 12, stk. 1

c) at meddele den administrerende direktør og forretningsudvalget resultaterne af og anbefalingerne fra konferencer, seminarer og møder, der vedrører asylstøttekontorets arbejde.

102. Den administrerende direktør har beføjelse til at koordinere det rådgivende forums arbejde.

103. Det rådgivende forum holder møde mindst to gange om året.

KAPITEL 5

FINANSIELLE BESTEMMELSER

Artikel 33

Budget

104. Der udarbejdes for hvert budgetår, der svarer til kalenderåret, overslag over alle asylstøttekontorets indtægter og udgifter, som opføres på asylstøttekontorets budget.

105. Der skal være ligevægt mellem indtægter og udgifter på budgettet.

106. Med forbehold af andre indtægter omfatter asylstøttekontorets indtægter:

a) et bidrag fra Fællesskabet, der opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget

b) eventuelle frivillige bidrag fra medlemsstaterne

c) beløb, der opkræves for publikationer, uddannelse og andre ydelser leveret af asylstøttekontoret

107. Asylstøttekontorets udgifter omfatter bl.a. aflønning af personalet, udgifter til administration og infrastruktur, driftsudgifter og udgifter i tilknytning til de aftaler eller kontrakter, asylstøttekontoret indgår.

Artikel 34

Opstilling af budgettet

108. Hvert år opstiller den administrerende direktør et udkast til overslag over asylstøttekontorets indtægter og udgifter for det følgende år, der omfatter stillingsfortegnelsen, og sender det til bestyrelsen.

109. Bestyrelsen opstiller på grundlag af udkastet et overslag over asylstøttekontorets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår.

110. Udkastet til overslaget over asylstøttekontorets indtægter og udgifter sendes senest den 10. februar til Kommissionen. Bestyrelsen sender senest den 31. marts det endelige overslag, der bl.a. omfatter en foreløbig stillingsfortegnelse, til Kommissionen.

111. Kommissionen fremsender overslaget til Europa-Parlamentet og Rådet (herefter kaldet "budgetmyndigheden") sammen med det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget.

112. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen de beløb, som den anser for nødvendige på baggrund af stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der ydes over det almindelige budget i det foreløbige forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget, som forelægges for budgetmyndigheden i overensstemmelse med traktatens artikel 272.

113. Budgetmyndigheden godkender bevillingerne i form af tilskud til asylstøttekontoret.

114. Budgetmyndigheden vedtager asylstøttekontorets stillingsfortegnelse.

115. Budgettet vedtages af asylstøttekontorets bestyrelse. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.

116. Bestyrelsen underretter snarest muligt budgetmyndigheden om eventuelle projekter, som den har til hensigt at gennemføre, og som kan få væsentlige finansielle følger for finansieringen af budgettet, navnlig projekter, som vedrører fast ejendom, såsom leje eller køb af bygninger. Den underretter desuden Kommissionen herom.

117. Hvis en af budgetmyndighedens parter meddeler, at den agter at afgive udtalelse om et projekt, videresender den denne til bestyrelsen inden seks uger fra underretningen om det pågældende projekt.

Artikel 35

Gennemførelse af budgettet

118. Den administrerende direktør gennemfører asylstøttekontorets budget.

119. Den administrerende direktør forelægger hvert år budgetmyndigheden alle relevante oplysninger om resultaterne af evalueringsprocedurerne.

Artikel 36

Regnskabsaflæggelse og decharge

120. Asylstøttekontorets regnskabsfører sender senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår det foreløbige årsregnskab ledsaget af en beretning om budgetforvaltningen og den økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i henhold til artikel 128 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[18].

121. Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører asylstøttekontorets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Revisionsretten. Beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning sendes tillige til Europa-Parlamentet og Rådet.

122. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger til asylstøttekontorets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør, i henhold til artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, på eget ansvar asylstøttekontorets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.

123. Bestyrelsen afgiver udtalelse om asylstøttekontorets endelige årsregnskab.

124. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten.

125. Det endelige årsregnskab offentliggøres.

126. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Dette svar sendes ligeledes til bestyrelsen.

127. Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger den administrerende direktør det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.

128. Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 15. maj i år n + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår n.

Artikel 37

Finansielle bestemmelser

De finansielle bestemmelser for asylstøttekontoret vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må kun afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002[19] af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002[20] om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, hvis det er nødvendigt på grund af de særlige forhold, der karakteriserer asylstøttekontorets drift, og Kommissionen på forhånd giver sit samtykke.

KAPITEL 6

BESTEMMELSER VEDRØRENDE PERSONALE

Artikel 38

Personale

129. Vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber og de regler, som De Europæiske Fællesskabers institutioner sammen har vedtaget om anvendelsen af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår, finder anvendelse på asylstøttekontorets personale, herunder den administrerende direktør.

130. Bestyrelsen vedtager i samråd med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 110 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber.

131. Asylstøttekontoret udøver over for sine ansatte de beføjelser, som vedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden, og de beføjelser, som ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte tillægger den myndighed, der er beføjet til at indgå kontrakter.

132. Bestyrelsen kan vedtage bestemmelser, der gør det muligt at ansætte nationale eksperter, som medlemsstaterne udsender til asylstøttekontoret.

Artikel 39

Privilegier og immuniteter

Protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter gælder for asylstøttekontoret.

KAPITEL 7

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 40

Retlig status

133. Asylstøttekontoret er et fællesskabsorgan. Det har status som juridisk person.

134. Asylstøttekontoret nyder i hver medlemsstat den mest vidtgående retsevne som national ret tillægger juridiske personer. Det kan herunder erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og kan optræde som part i retssager.

135. Asylstøttekontoret repræsenteres af sin administrerende direktør.

136. Asylstøttekontoret har hjemsted i […].

Artikel 41

Sprog ordning

137. Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område [21], finder anvendelse på asylstøttekontoret.

138. Medmindre der træffes bestemmelse om andet i henhold til traktatens artikel 290, skal den almindelige årsberetning om asylstøttekontorets virksomhed og kontorets årlige arbejdsprogram, jf. artikel 27, litra c) og d), udarbejdes på alle Fællesskabets officielle sprog.

139. De oversættelsesopgaver, der er påkrævet i forbindelse med asylstøttekontorets virksomhed, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.

140. Bestyrelsen fastsætter de praktiske foranstaltninger vedrørende gennemførelsen af sprogordningen.

Artikel 42

Aktindsigt

141. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter[22] finder anvendelse på asylstøttekontorets dokumenter.

142. Bestyrelsen vedtager de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001 senest seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.

143. Der kan klages til ombudsmanden over de beslutninger, som asylstøttekontoret træffer i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, eller de kan indbringes for Domstolen for De Europæiske Fællesskaber på de i traktatens artikel 195 og 230 fastsatte betingelser.

144. Asylstøttekontorets behandling af personoplysninger er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger[23].

Artikel 43

Sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede oplysninger og ikke-klassificerede følsomme oplysninger

145. Asylstøttekontoret anvender principperne for sikkerhed i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden. Dette omfatter blandt andet bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede oplysninger.

146. Asylstøttekontoret anvender desuden sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme oplysninger, således som Europa-Kommissionen har vedtaget og gennemført dem.

Artikel 44

Ansvarsordning

147. Asylstøttekontorets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.

148. Domstolen for De Europæiske Fællesskaber har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til voldgiftsklausuler i de aftaler, asylstøttekontoret indgår.

149. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold, skal asylstøttekontoret i overensstemmelse med de almindelige retsgrundsætninger, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader forvoldt af dets tjenestegrene eller af dets ansatte under udførelsen af deres hverv.

150. De Europæiske Fællesskabers Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende de i stk. 3 omhandlede skadeserstatninger.

151. De ansattes personlige ansvar over for asylstøttekontoret fastsættes i den vedtægt eller i de ansættelsesvilkår, der gælder for dem.

Artikel 45

Evaluering og revision

152. Senest tre år efter datoen i artikel 51 lader asylstøttekontoret foretage en uafhængig ekstern evaluering af sine resultater på grundlag af det mandat, bestyrelsen har givet det efter samråd med Kommissionen. Evalueringen vedrører asylstøttekontorets indvirkning på det praktiske samarbejde på asylområdet og det fælles europæiske asylsystem. Der ses i evalueringen bl.a. nærmere på, om der er et behov for at ændre eller udvide asylstøttekontorets opgaver, herunder på de finansielle følger af en sådan eventuel ændring eller udvidelse. Evalueringen omfatter endvidere en undersøgelse af, hvorvidt forvaltningsstrukturen er hensigtsmæssig for udførelsen af asylstøttekontorets opgaver. I evalueringen tages der hensyn til de berørte parters synspunkter, både på fællesskabsplan og på nationalt plan.

153. Bestyrelsen træffer efter samråd med Kommissionen afgørelse om tidsplanen for fremtidige evalueringer under hensyntagen til den evaluering, der er nævnt i stk. 1.

Artikel 46

Administrativ kontrol

Asylstøttekontorets virke er underlagt ombudsmandens tilsyn i overensstemmelse med traktatens artikel 195.

Artikel 47

Samarbejde med associerede tredjelande

154. Lande, som har indgået aftaler med Fællesskabet, der indebærer, at de har indført og anvender fællesskabsretten på de områder, der er omfattet af denne forordning, kan deltage i asylstøttekontorets arbejde. I overensstemmelse med de relevante bestemmelser i sådanne aftaler træffes der foranstaltninger til nærmere fastsættelse af bl.a. arten og omfanget af og betingelserne for disse landes deltagelse i asylstøttekontorets arbejde. Dette omfatter bl.a. bestemmelser om deltagelse i initiativer, der iværksættes af asylstøttekontoret, og om finansielle bidrag og personale. Hvad angår personaleanliggender, skal disse aftaler under alle omstændigheder være i overensstemmelse med vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte ved De Europæiske Fællesskaber.

155. Hvad angår spørgsmål, der henhører under asylstøttekontorets aktiviteter, fremmer asylstøttekontoret, for så vidt det er nødvendigt for udførelsen af dets opgaver og efter samråd med Kommissionen, det operationelle samarbejde mellem medlemsstaterne og tredjelande inden for rammerne af EU’s politik for forbindelser med tredjelande og kan tillige i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i traktaten samarbejde om tekniske aspekter med de kompetente myndigheder i tredjelande på de områder, der er omfattet af denne forordning inden for rammerne af arbejdsaftaler indgået med disse myndigheder.

Artikel 48

Asylstøttekontorets samarbejde med UNHCR

Asylstøttekontoret samarbejder med UNHCR på de områder, der er omfattet af denne forordning, inden for rammerne af de arbejdsaftaler, der indgås med UNHCR.

Asylstøttekontoret kan yde tilskud til UNHCR. Disse tilskud skal have til formål at finansiere foranstaltninger med henblik på, at asylstøttekontoret drager nytte af UNHCR’s ekspertise på asylområdet på et stabilt og bæredygtigt grundlag. Foranstaltningerne skal indgå i de privilegerede samarbejdsrelationer mellem asylstøttekontoret og UNHCR som fastsat i denne artikel og i artikel 2, stk. 5, artikel 9, stk. 1, artikel 23, stk. 4, artikel 30, stk. 8, artikel 31, stk. 2, og artikel 32, stk. 3. I medfør af artikel 75 i forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 finder de relevante bestemmelser i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 samt gennemførelsesbestemmelserne hertil anvendelse.

Artikel 49

Samarbejde med Frontex, Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder og andre fællesskabsorganer samt internationale organisationer

Asylstøttekontoret samarbejder med fællesskabsorganer, hvis virksomhed er knyttet til dets aktivitetsområde, navnlig Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) og Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder samt internationale organisationer på de områder, der er omfattet af denne forordning, inden for rammerne af arbejdskontrakter, der indgås med disse organer i overensstemmelse med EF-traktatens bestemmelser og bestemmelserne vedrørende disse organers kompetence.

Samarbejdet skal gøre det muligt at skabe synergi mellem de berørte organer og undgå overlapninger af det arbejde, der udføres i henhold til disse forskellige organers mandater.

Artikel 50

Hjemstedsaftale og vilkår

De nødvendige bestemmelser vedrørende de lokaler og faciliteter, der skal stilles til rådighed for asylstøttekontoret i værtsmedlemsstaten, samt de særlige regler i værtsmedlemsstaten, der finder anvendelse på asylstøttekontorets administrerende direktør, bestyrelsesmedlemmerne, asylstøttekontorets personale og deres familiemedlemmer fastsættes i en hjemstedsaftale mellem asylstøttekontoret og værtsmedlemsstaten, der indgås, efter at bestyrelsen har godkendt den. Asylstøttekontorets værtsmedlemsstat sikrer de bedst mulige vilkår for, at asylstøttekontoret kan fungere efter hensigten, herunder tilbud om skoleundervisning på flere sprog med et europæisk indhold og hensigtsmæssige transportforbindelser.

Artikel 51

Påbegyndelse af asylstøttekontorets virksomhed

Asylstøttekontoret skal senest være operationelt et år efter denne forordnings ikrafttræden.

Kommissionen har ansvaret for asylstøttekontorets oprettelse og indledende drift, indtil det har operationel kapacitet til at gennemføre sit eget budget.

Med henblik herpå:

- kan en tjenestemand i Kommissionen fungere som midlertidig direktør og varetage asylstøttekontorets administrerende direktørs funktioner, indtil den administrerende direktør indtræder i sit embede, efter at bestyrelsen har udnævnt den pågældende i henhold til i artikel 28

- kan Kommissionens tjenestemænd under den midlertidige direktørs eller den administrerende direktørs ansvar udføre de opgaver, der er pålagt asylstøttekontoret.

Den midlertidige administrerende direktør kan anvise alle betalinger, der er omfattet af asylstøttekontorets bevillinger, når bestyrelsen har godkendt dem, og kan indgå kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, når asylstøttekontorets stillingsfortegnelse er vedtaget.

Artikel 52

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på […]dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE

Forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk asylstøttekontor

2. ABM-/ABB-RAMME

Politikområde: Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (afsnit 18)

Dermed forbundne aktiviteter: Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik (kapitel 18 03)

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)):

Finansiel ramme 2007-2013: Udgiftsområde 3 A

Under kapitel 18 03 Migrationsstrømme — fælles indvandrings- og asylpolitik:

- oprettelse af post 18 03 XX - benævnt "Det Europæiske Asylstøttekontor"

- oprettelse af post 18 03 XX XX - benævnt "Det Europæiske Asylstøttekontor" – støtte i medfør af afsnit 1 og 2

- oprettelse af post 18 03 XX XX XX - benævnt "Det Europæiske Asylstøttekontor" – støtte i medfør af afsnit 3

Valget af artikel- og kontonumre under kapitel 18 03 vil blive truffet under budgetproceduren for 2010.

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

Det er planlagt at oprette asylstøttekontoret i budgetåret 2010.

Det forberedende arbejde med at oprette asylstøttekontoret vil blive udført i Kommissionen og finansieret på grundlag af de eksisterende finansielle instrumenter.

3.3. Budgetoplysninger:

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlandene | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

Se punkt 3.1 | Ikke-oblig. | Opdelte[24]/ | JA | NEJ | NEJ | 3A |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 4 | n + 5 og ff. | I alt |

Driftsudgifter[25] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1. | a | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[26] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Betalingsbevillinger | b+c | 5,25 | 8 | 12 | 15 | 40,25 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[27] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a + c + d + e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b + c + d + e | 6,236 | 9,001 | 13,001 | 15,635 | 43,873 |

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller med andre organer (oplys hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering med flere organer):

i mio. EUR (3 decimaler)

Samfinansierende organ | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n+5 og ff. | I alt |

…………………… | f |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a + c + d + e + f |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[28] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Finansielle virkninger for budgettets indtægtsside.

i mio. EUR (1 decimal)

Forud for foran-staltnin-gen [År n-1] | Efter foranstaltningens iværksættelse |

Personaleressourcer i alt | 8 | 8 | 8 | 5 |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

Asylstøttekontoret vil få til opgave at fremme, koordinere og styrke de mange aspekter af det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen og bidrage til en bedre gennemførelse af det fælles europæiske asylsystem, herunder de aspekter, der vedrører forbindelserne med tredjelande.

I lyset af Det Europæiske Råds udtrykkelige anmodning i september 2008 bør asylstøttekontoret være operationelt i 2010, efter at lovgiveren har vedtaget retsakten om dets oprettelse i 2009.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Den strategiske plan på asylområdet, som Kommissionen vedtog i juni 2008, sigter mod dels at styrke lovgivningen på asylområdet for at nå frem til at skabe et effektivt og retfærdigt fælles europæisk asylsystem for personer, der ansøger om international beskyttelse, dels at støtte denne lovgivningsmæssige indsats ved at styrke det praktiske samarbejde mellem medlemsstaterne på asylområdet.

Oprettelsen af asylstøttekontoret er med til at nå det andet mål og gøre det muligt at bidrage med den støtte, der er nødvendig for det praktiske samarbejde på asylområdet.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Formålet med forslaget er at oprette et reguleringsagentur, der skal yde den støtte, der er nødvendig for det praktiske samarbejde på asylområdet i alle dets mange aspekter.

Asylstøttekontoret bidrager gennem sine opgaver til at forbedre den måde, hvorpå Fællesskabets bestemmelser vedrørende asyl gennemføres og anvendes i hele EU. Asylstøttekontoret kommer ikke til at træffe beslutninger, men derimod til at yde støtte af vejledende art til det praktiske samarbejde på asylområdet, f.eks. henstillinger, inddragelse af videnskabelige udtalelser, oprettelse af net og tilnærmelse af god praksis, evaluering af anvendelsen og gennemførelsen af bestemmelserne m.m.

Asylstøttekontorets mandat kommer til at omfatte tre store opgaver: støtte til det praktiske samarbejde på asylområdet, støtte til medlemsstater, der er udsat for særligt pres, og bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem.

Et særligt kapitel i forordningen vedrører asylstøttekontorets koordinering af asylstøtteteam bestående af eksperter på asylområdet for at yde operationel støtte til medlemsstater, der er udsat for stort pres på deres asylsystemer, og som anmoder asylstøttekontoret om støtte.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

( Central forvaltning

( Direkte af Kommissionen

( Indirekte ved delegation til:

( Forvaltningsorganer

( Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( Nationale offentlige organer eller public service-organer

( Fælles eller decentral forvaltning

( med medlemsstaterne ٱ

( med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Asylstøttekontoret vil være underlagt standardkontrolprocedurerne for reguleringsagenturer.

Asylstøttekontoret ledes af den administrerende direktør, som varetager sit hverv i uafhængighed og som skal sikre den løbende administration af asylstøttekontoret.

Asylstøttekontoret har forskellige forpligtelser, der gør det muligt hvert år at evaluere dets resultater:

- det offentliggør en almindelig årsberetning om dets virksomhed

- det udarbejder hvert år en rapport om situationen på asylområdet i EU. I rapporten evaluerer asylstøttekontoret bl.a. resultaterne af de foranstaltninger, der er gennemført som følge af denne forordning og foretager en samlet sammenlignende analyse for derved at sikre medlemsstaterne et bedre kendskab til gældende god praksis og forbedre kvaliteten og effektiviteten af og ensartetheden i det fælles europæiske asylsystem.

Asylstøttekontoret er omfattet af følgende kontrol: budgetkontrollen, den interne revision, Den Europæiske Revisionsrets årsberetninger, den årlige decharge for gennemførelsen af EF-budgettet og OLAF's undersøgelser, hvilket gør det muligt bl.a. at sikre, at de ressourcer, der er tildelt agenturerne, anvendes korrekt.

Asylstøttekontorets virke er underlagt ombudsmandens tilsyn i overensstemmelse med traktatens artikel 195. Den administrative kontrol giver en vis proceduremæssig garanti for, at der tages hensyn til de berørte parters interesser og outputkvaliteten.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Den forudgående evaluering blev gennemført i forbindelse med konsekvensanalyserapporten.

6.2.2. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Senest tre år efter datoen i artikel 45 lader asylstøttekontoret foretage en uafhængig ekstern evaluering af sine resultater på grundlag af det mandat, bestyrelsen har givet det efter aftale med Kommissionen. Evalueringen vedrører asylstøttekontorets indvirkning på det praktiske samarbejde på asylområdet og det fælles europæiske asylsystem. Der ses i evalueringen bl.a. nærmere på et eventuelt behov for at ændre eller udvide asylstøttekontorets opgaver, herunder de finansielle følger af en sådan eventuel ændring eller udvidelse. Evalueringen omfatter endvidere en undersøgelse af, hvorvidt forvaltningsstrukturen er hensigtsmæssig for udførelsen af asylstøttekontorets opgaver. I evalueringen tages der hensyn til de berørte parters synspunkter, både på fællesskabsplan og på nationalt plan. Bestyrelsen træffer efter aftale med Kommissionen afgørelse om tidspunktet for fremtidige evalueringer under hensyntagen til resultaterne af denne første evaluering.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1073/1999 finder ubegrænset anvendelse i forbindelse med bekæmpelsen af svig, korruption og andre retsstridige handlinger.

Asylstøttekontoret tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 og indfører straks passende bestemmelser, som finder anvendelse på hele asylstøttekontorets personale.

I finansieringsafgørelserne samt enhver aftale eller ethvert instrument til gennemførelse heraf fastsættes det udtrykkeligt, at Den Europæiske Revisionsret og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagere af midler fra asylstøttekontoret og de organer, der fordeler dem.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | År n + 4 | År n + 5 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[41] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 | 4,5 | 4,5 | 3,5 |

B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 1,5 |

Personale, der finansieres[42] over art. XX 01 02 |

Andet personale, der finansieres[43] over art. XX 01 04/05 |

I ALT | 8 | 8 | 8 | 5 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

AD-tjenestemænd får i de første år af asylstøttekontorets levetid til opgave at støtte dets etablering samt deltage i dets bestyrelse, forretningsudvalg og arbejdsgrupper, hvis det er nødvendigt.

AST-tjenestemænd yder administrativ støtte, f.eks. støtte i forbindelse med tjenesterejser og generel administrativ støtte.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

X Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for 2010

X Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

X Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

Asylstøttekontorets personaleressourcers størrelse (opstart og operationel fase)

Nedenstående oplysninger er vejledende. De tager udgangspunkt i elementerne i den forudgående analyse, der udgør en del af konsekvensanalysen med henblik på oprettelsen af asylstøttekontoret. Det skal understreges, at der i tallene i nedenstående finansieringsoversigt er taget hensyn til de højeste tal i den forudgående analyse. Det er derfor muligt, at de reelle tal bliver lavere end tallene nedenfor.

Personale- og administrationsbehovene dækkes inden for den bevilling, der kan tildeles det forvaltende generaldirektorat i forbindelse med den årlige budgetfordeling på baggrund af de nuværende ressourcemæssige begrænsninger.

År | Menneskelige ressourcer, der gradvis skal rekrutteres |

2010 | 24 (midlertidigt ansatte) |

2011 | 36 (18 midlertidigt ansatte, 18 kontraktansatte) |

2012 | 20 (10 midlertidigt ansatte, 10 kontraktansatte) |

2013 | 14 (10 midlertidigt ansatte, 4 kontraktansatte) |

I ALT | 94 (62 midlertidigt ansatte, 32 kontraktansatte) |

Asylstøttekontoret vil forvalte den eksterne rekruttering. Fordelingen mellem midlertidigt ansatte og kontraktansatte er vejledende.

Asylstøttekontorets personale kommer til at bestå af driftspersonale og administrativt personale, i alt højst 94 personer. Der er tale om et skøn. Det er nødvendigt at præcisere disse oplysninger, når asylstøttekontorets endelige opgaver og behov med hensyn til menneskelige og administrative ressourcer er kendt, efter at der er forhandlet om forordningen om dets oprettelse. Et første skøn over behovene giver dog følgende tal, der gør det muligt at evaluere det fremtidige asylstøttekontors personale fordelt på de forskellige opgaver, som asylstøttekontoret skal varetage på grundlag af forordningen om dets oprettelse.

Evaluering af asylstøttekontorets personalebehov

Minimumspersonale (fra 2011 – agentur, der fungerer fuldt ud) |

Opgaver | AD-personale | AST-personale |

Ledende og almindeligt personale | 7 | 6 |

Udveksling af god praksis[44] | 7 | 4 |

Lovgivningsmæssig støtte[45] | 4 | 2 |

Pulje af eksperter[46] | 2 | 1 |

Overførsel inden for EU[47] | 1 | 2 |

Regionale beskyttelsesprogrammer[48] | 1 |

Genbosættelse[49] | 1 |

Oplysninger om hjemlandene[50] | 9 | 5 |

Uddannelse[51] | 5 | 3 |

Samlet driftspersonale | 30 | 17 |

Samlet driftspersonale og almindeligt personale | 37 | 23 |

Samlede AD- + AST-personaleressourcer | 60 |

Maksimumspersonale |

Opgaver | AD-personale | AST-personale |

Ledende og almindeligt personale | 8 | 7 |

Udveksling af god praksis | 12 | 7 |

Lovgivningsmæssig støtte | 6 | 3 |

Pulje af eksperter | 5 | 3 |

Overførsel inden for EU | 1 | 3 |

Regionale beskyttelsesprogrammer | 2 |

Genbosættelse | 2 |

Oplysninger om hjemlandene | 11 | 7 |

Uddannelse | 11 | 7 |

Samlet driftspersonale | 50 | 29 |

Samlet driftspersonale og almindeligt personale | 58 | 36 |

Samlede AD- + AST-personaleressourcer | 94 |

Det vil være nødvendigt med 30-60 personer til den operationelle forvaltning af det praktiske samarbejde på asylområdet, mens andre personaleressourcer varetager asylstøttekontorets administrative opgaver.

Beregning: Asylstøttekontorets personale

24 personer = 2,2 mio. EUR (2010) 60 personer = 4,6 mio. EUR (2011) |

80 personer = 7,2 mio. EUR (2012) |

94 personer = 8,8 mio. EUR (2013) Disse beløb er beregnet på grundlag af 122 000 EUR pr. år for midlertidigt ansatte og 64 000 EUR for kontraktansatte. Det personale, der skal ansættes det første år, er beregnet over 6 måneder med undtagelse af det første år, hvor beregningen er baseret på 9 måneder. |

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

IKKE RELEVANT

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | År n | År n + 1 | År n + 2 | År n + 3 | År n + 4 | År n + 5 og ff. | I ALT |

1. Teknisk og administrativ bistand (herunder personaleudgifter) |

Forvaltningsorganer[52] |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern |

- ekstern |

Teknisk og administrativ bistand i alt |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

Beregningen foretages på grundlag af punkt 8.2.1.

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | År n + 4 | År n + 5 og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (18 01 01) | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Personale finansieret over artikel XX.01.02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,976 | 0,976 | 0,976 | 0,610 | 3,538 |

Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

AD/AST – 122 000 EUR pr. år X 8 personer = 976 000 EUR (2010, 2011 og 2012) AD/AST – 122 000 EUR pr. år X 5 personer = 610 000 EUR (2013) |

Beregning – personale, der finansieres over art. XX 01 02 |

Ikke relevant |

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet Der er tale om administrative udgifter til Kommissionens personale, jf. ovenfor, dvs. det skal drøftes, inden beløbene kan fastsættes. i mio. EUR (3 decimaler) |

År 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | År n + 4 | År n + 5 og ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[53] |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2. Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

3. Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,010 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,085 |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

Tjenesterejser til tjenestemænd for at deltage i bestyrelsens og/eller forretningsudvalgets møder (den reelle udgift afhænger af, hvor asylstøttekontoret får hjemsted). Skøn: 10 tjenesterejser i 2010 og 25 i de efterfølgende år. |

[1] Se Rådets konklusioner af juni 2008 (11018/1/08, REV 1), hvori der henvises til konklusionerne truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet på stats- og regeringschefniveau i Bruxelles den 13. december 2003 (EUT L 29 af 3.2.2004).

[2] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72.

[3] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[4] Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 573/2007/EF af 23. maj 2007 om oprettelse af Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2008-2013 som en del af det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme og om ophævelse af Rådets beslutning 2004/904/EF (EUT L 144 af 6.6.2007, s. 1).

[5] EUT L 131 af 21.5.2008, s. 7.

[6] EUT C af , s. .

[7] EUT C af , s. .

[8] EUT C af , s. .

[9] KOM(2008) 360 endelig.

[10] Rådets dokument 13440/08 af 24.9.2008.

[11] EUT L 349 af 25.11.2004, s. 1.

[12] EUT L 53 af 22.2.2007, s. 1.

[13] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

[14] EFT L 136 af 31.5.1999, s. 15.

[15] EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

[16] EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

[17] KOM(2008) 820.

[18] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[19] Forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 (EFT L 357 af 31.12.2002, s. 72), som ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 652/2008 (EUT L 181 af 10.7.2008, s. 23).

[20] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[21] EFT 17 af 6.10.1958, s. 385.

[22] EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43.

[23] EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

[24] Opdelte bevillinger.

[25] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[26] Udgifter inden for artikel xx 01 04 i afsnit xx.

[27] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[28] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[29] Indsæt flere kolonner, hvis foranstaltningen varer længere end 6 år.

[30] Som beskrevet under punkt 5.3.

[31] Informationsteknologier/overførsel af data.

[32] Risikoanalyser/behovsvurderinger.

[33] Direkte bistand.

[34] Styrkelse af kapaciteten (kapacitetsopbygning).

[35] Planlægning og forskning.

[36] Forbindelser med tredjelande.

[37] Oplysninger og kommunikation.

[38] Begivenheder, møder m.m.

[39] Asystøttekontorets menneskelige ressourcer.

[40] Uddannelse af personalet.

[41] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[42] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[43] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[44] Udveksling af oplysninger, indkredsning og udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne på asylområdet.

[45] Bidrag til gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem.

[46] Støtte til asylstøtteteam oprettet inden for rammerne af forordningen for at yde operativ støtte til medlemsstater, der er udsat for stort pres på deres asylsystem.

[47] Støtte til overførsel inden for Fællesskabet af personer, der har fået international beskyttelse

[48] Samarbejde med tredjelande, bl.a. om styrkelse af tredjelandes kapacitet inden for rammerne af programmerne for regional beskyttelse.

[49] Foranstaltninger med henblik på at genbosætte flygtninge inden for EU.

[50] Oplysninger om de lande, som asylansøgere og personer, der ansøger om international beskyttelse, stammer fra.

[51] Udvikling og tilrettelæggelse af uddannelseskurser for medlemmerne af nationale administrationer og domstole samt nationale tjenester i medlemsstaterne, der er kompetente på asylområdet.

[52] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[53] Oplys, hvilken type udvalg det drejer sig om, og hvilken gruppe det tilhører.