A4-0166/98

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - »For et kundskabernes Europa« (KOM(97)0563 - C4-0649/97)

Europa-Parlamentet,

* der henviser til meddelelse fra Kommissionen KOM(97)0563 - C4-0649/97,

* der henviser til sin beslutning af 12. marts 1997 om Kommissionens hvidbog om almen uddannelse og erhvervsuddannelse - undervise og laere - paa vej mod det kognitive samfund ((EFT C 115 af 14.04.1997, s. 85.)),

* der henviser til sin beslutning af 13. marts 1997 om informationssamfundet, kultur og uddannelse ((EFT C 115 af 14.04.1997, s. 151.)),

* der henviser til sin beslutning af 14. maj 1997 om Kommissionens groenbog »Almen uddannelse - erhvervsuddannelse - forskning: Hindringer for mobiliteten i Det Europaeiske Faellesskab« ((EFT C 167 af 02.06.1997, s. 94.)),

* der henviser til sin beslutning af 26. juni 1997 om Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Om at laere i informationssamfundet - handlingsplan for et europaeisk initiativ paa uddannelsesomraadet« ((EFT C 222 af 21.07.1997, s. 48.)),

* der henviser til resolutionen fra Raadet (undervisning) om den europaeiske dimension paa uddannelsesomraadet,

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og udtalelse fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender (A4-0166/98),

A. der henviser til, at de eksisterende faellesskabsprogrammer inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik udloeber ved udgangen af 1999,

B. der henviser til, at disse programmer paa trods af deres budgetmaessige mangler er blevet godt modtaget og har bidraget vaesentligt til at give uddannelsessamarbejdet i EU ny kvalitet,

C. der henviser til, at aktionerne inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik maa samordnes yderligere med henblik paa at opnaa de bedst mulige resultater og navnlig sikre stoerre komplementaritet med foranstaltninger fra strukturfondene og forskningsprogrammerne samt andre programmer og initiativer, hvilket ogsaa skal ske gennem en forbedret samordning internt i Kommissionen,

D. der henviser til, at den demografiske udvikling, de hurtige teknologiske aendringer, den oekonomiske omstrukturering og udviklingen hen imod et kundskabsbaseret samfund goer det noedvendigt, at foranstaltningerne paa omraadet almen uddannelse og erhvervsuddannelse i hoejere grad tilsigter at goere det muligt for borgerne at faa adgang til og blive paa arbejdsmarkedet og at hjaelpe dem med at deltage som ligeberettigede i samfundslivet,

E. der understreger, at Kommissionens indsats paa uddannelsesomraadet boer tage sigte paa at skabe en situation, der er gunstig for innovation og beskaeftigelse i de fremtidsorienterede sektorer, som styrker Den Europaeiske Unions konkurrenceevne, hvilket skal ske ved at goere det lettere at nedbryde skellene mellem de offentlige undervisnings- og forskningsorganer, universiteterne og virksomhederne;

F. der henviser til, at faren for social slagside bliver stadig stoerre - isaer som foelge af de nye teknologier - og at uddannelsessystemerne derfor opfordres til at give alle adgang til uddannelsestilbuddene og mulighed for at udnytte disse;

G. der paapeger, at for mange hindringer fortsat bremser de studerendes og laerernes mobilitet,

H. der henviser til, at i henhold til Amsterdam-traktaten er medlemsstaterne besluttet paa at tilskynde til, at deres folk opnaar det hoejst mulige videnniveau gennem bred adgang til uddannelse og vedvarende ajourfoering heraf, og henviser til, at de fremtidige uddannelsesprogrammer derfor boer tage udgangspunkt heri,

I. der henviser til, at den almene uddannelses-, erhvervsuddannelses- og ungdomspolitik skal fremme selvrealiseringen og samtidig bidrage til at naa de brede sociale maal, som f.eks. lige muligheder, social samhoerighed, fremme af unionsborgerskabet, tilskyndelse til, at de forskellige folk laerer hinanden at kende, accept af andre kulturer og aktiv solidaritet, ud over at oege beskaeftigelsen og dermed give enhver mulighed for at leve af sit arbejde og have et vaerdigt liv,

J. der betoner, at der boer ivaerksaettes specifikke aktioner for at goere de unge i Den Europaeiske Union mere ansvarlige ved at give dem mulighed for at give deres besyv med og formidle deres budskab og ved at inddrage dem fuldt ud i udarbejdelsen af faellesskabsforanstaltninger, som direkte beroerer dem,

K. der henviser til, at den sproglige og kulturelle mangfoldighed er et af Den Europaeiske Unions kendetegn,

L. der finder, at borgernes, de studerendes, de unge uddannelsessoegendes og loenmodtagernes mobilitet paa tvaers af graenserne i Den Europaeiske Union vil blive fremmet gennem en yderligere indsats til fordel for indlaering af sprog, isaer paa et tidligt stadium, og at sprogkundskaber ogsaa er noeglen til oegede kulturelle udvekslinger,

M. der anfoerer, at et stigende antal central- og oesteuropaeiske lande vil blive inddraget i programmerne vedroerende uddannelse og unge i lyset af den kommende udvidelse af Den Europaeiske Union,

N. der henviser til, at den interkulturelle forstaaelse kan fremmes gennem medtagelse af en europaeisk dimension i de nationale laeseplaner,

O. der henviser til, at der er stor forskel i det tempo, hvormed nye informations- og kommunikationsteknologier inden for undervisnings- og videreuddannelsesinstitutioner indfoeres og anvendes baade i og mellem medlemsstaterne,

P. der henviser til, at der er et stort potentiale med hensyn til anvendelse af de nye informations- og kommunikationsteknologier i uddannelsesmaessigt oejemed, herunder skolers og uddannelsesanstalters sammenkobling i net, udvikling af innovative indlaeringsmetoder, sprogundervisning og projekter til bekaempelse af analfabetisme og mislykkede undervisningsforloeb,

Q. der bemaerker, at EU's initiativ »Netdage« er et effektivt middel til at saette den private og offentlige sektor i stand til at hjaelpe skoler med at blive forbundet med de nye informations- og kommunikationsteknologier,

1. glaeder sig over Kommissionens meddelelse og dens forsoeg paa at saette en foerste debat i gang om de fremtidige retningslinjer for faellesskabsprogrammerne inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik;

2. stoetter tanken om at opstille en faelles ramme for aktiviteter, koordinering og overvaagning, da EU's aktioner paa denne maade vil kunne tage hensyn til de nationale uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemers forskellige behov paa mere fleksibel og integreret vis;

3. konstaterer med tilfredshed, at Kommissionen har vist vilje til at skabe en ramme for faelles ansvar mellem Faellesskabet, medlemsstaterne og de beroerte aktoerer (uddannelsessektoren, arbejdsmarkedets parter, erhvervslivet, regionale og lokale myndigheder og sammenslutninger og foreninger);

4. mener imidlertid, at Kommissionen ikke har taget sig tilstraekkelig tid til at gennemfoere en meningsfuld hoering af samtlige interesserede parter naevnt under punkt 3, herunder isaer familierne og de unge selv, forud for forelaeggelsen af lovgivningsforslagene; beklager endvidere isaer, at denne mangel paa fremtidsplanlaegning har betydet, at Europa-Parlamentet har vaeret tvunget til at arbejde med en uacceptabelt snaever frist;

5. mener, at der i Kommissionens meddelelse mangler relevante oplysninger om den fremtidige strategi inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik; beklager, at dokumentet mangler klarhed, og at uddannelsesprogrammer og strukturforanstaltninger er blandet sammen, isaer hvad angaar de foreslaaede retsinstrumenter; beklager desuden den manglende definition af de grundlaeggende forudsaetninger for gennemfoerelsen af maalsaetningen om »et kundskabernes Europa«, nemlig en vaesentlig styrkelse af budgettet, hurtig gennemfoerelse af almindelig adgang til de nye teknologier samt en modig politik for sprogundervisning;

6. stoetter Kommissionens erklaerede maal: at begraense antallet af maalene i de eksisterende programmer og foretage en klarere afgraensning af aktionsomraaderne;

7. mener, at der boer tilskyndes til, at de seks aktivitetstyper, som Kommissionen opstiller, betragtes som en integreret pakke af foranstaltninger, der tilsammen bidrager til opnaaelse af et naermere bestemt maal; understreger i denne forbindelse betydningen af sproglige aktiviteter som en central forudsaetning for alle typer tvaernationale foranstaltninger, isaer paa erhvervsuddannelsesomraadet, hvor sprogbarriererne stadig er store;

8. understreger, at arbejdsmarkedets parter maa spille en vigtig rolle i det nye erhvervsuddannelsesprogram, navnlig paa baggrund af det bidrag, de yder via arbejdsmarkedsaftaler, for at arbejdstagerne kan faa adgang til erhvervsuddannelse og dermed opnaa oeget jobsikkerhed;

9. oensker, at alle EU's politikker og programmer paa uddannelses- og ungdomsomraadet stoetter foranstaltninger til fremme af handicappedes integrering i de almene uddannelsessystemer;

10. understreger, at det er bydende noedvendigt, at Kommissionen forbedrer ansoegningsforvaltningen og -procedurerne for at tilskynde til stoerre deltagelse, hvilket navnlig skal ske ved at forenkle og fremskynde procedurerne, harmonisere ansoegningsfristerne og fortsat paalaegge de nationale organer til koordinering af de hidtidige programmer at sikre kontinuitet i de faelleseuropaeiske aktioner;

11. er enig i, at dette ogsaa kan ske ved at decentralisere afgoerelserne, saaledes at de traeffes saa taet paa de involverede parter som muligt; goer dog opmaerksom paa, at en uddelegering af beslutningstagningen ikke maa svaekke synligheden af EU's aktion paa dette omraade eller mindske Kommissionens ansvar for gennemfoerelse af den paa EU-plan opstillede ramme for politikkerne samt for koordinering og stoette af aktiviteterne, overvaagning af udviklingen, indsamling, evaluering og formidling af resultater og fremme af adgang til viden for ugunstigt stillede grupper for at sikre udviklingen af et vidtfavnende indlaeringssamfund;

12. understreger, at det er noedvendigt, at Kommissionen loebende evaluerer de paagaeldende programmer grundigt og traekker paa de opnaaede resultater og den indhoestede erfaring fra tidligere aktioner og loebende programmer (herunder temaaar som Det Europaeiske AAr mod Racisme) ved udformningen af sine lovgivningsforslag, saaledes at den kan foretage de noedvendige aendringer for at forbedre effektiviteten og virkningen, idet evalueringsproceduren desuden skal anskue gennemfoerligheden og omkostningsintensiteten i et cost-benefit-forhold, bedre identificere prioriterede deltagergrupper og afpasse aktionerne efter disse, og idet maalet skal vaere stoerst mulig brugervenlighed;

13. beklager, at droeftelsen finder sted uden de noedvendige kvalitative oplysninger om resultaterne af de eksisterende programmer, f.eks. med hensyn til:

* profilen hos dem, der drager fordel af de forskellige typer aktiviteter, der finansieres over disse programmer,

* levedygtigheden og indvirkningen af de tvaernationale strukturer og aktiviteter, der er etableret under disse programmer,

* omfanget af integration mellem de forskellige typer aktiviteter vedroerende samme politikomraade og mellem disse aktiviteter og initiativer finansieret over andre EU-programmer;

14. mener, at der i en situation med begraensede finansielle midler kun kan opnaas europaeisk vaerditilvaekst ved at udvikle de fremtidige programmer som aegte transnationale »europaeiske laboratorier for fornyelse« og ved at samle opmaerksomheden om de sektorer og kategorier, der har brug for EU-stoette, og at dette kun kan lade sig goere i det oejeblik, hvor ovennaevnte kvalitative oplysninger foreligger; kraever forelaeggelse af saadanne oplysninger i forbindelse med de kommende lovgivningsmaessige forslag;

15. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en rapport, hvori der i lyset af de nye retningslinjer for beskaeftigelsen specielt redegoeres for forbindelserne mellem EU's erhvervsuddannelsesprogrammer og den aendrede ESF; kraever, at denne rapport forelaegges Europa-Parlamentet paa samme tid som de bebudede lovgivningsforslag, og agter at henvise til denne ved vurderingen af, hvorvidt disse forslag sikrer bedre koordinering og synergi med strukturfondsforanstaltningerne;

16. gaar derfor ind for, at der viderefoeres saerskilte faellesskabsprogrammer under de eksisterende navne, Socrates, Leonardo, Ungdom for Europa og Europaeisk Volontoertjeneste for Unge, eftersom det er af betydning for offentlighedens - og navnlig maalgruppernes - genkendelse af dem og for deres kontinuitet, og eftersom dette vil lette en smidig overgang i aar 2000; anser det dog for noedvendigt at skabe »broforbindelser« mellem programmerne indbyrdes og mellem disse programmer og FTU-programmerne med henblik paa at skabe muligheder for initiativer, der indeholder komponenter fra forskellige omraader; kraever samtidig, at de enkelte projekter goeres mere sammenhaengende og klarere i udformningen for at undgaa overlapning og dobbeltarbejde;

17. finder, at det for at goere disse programmer, og isaer Leonardo- og Socrates-programmet, mere effektive er noedvendigt at sammenlaegge bestemte aktioner, saasom projektet »Samarbejde mellem virksomheder og universiteter« under Leonardo-programmet (det tidligere Comett-program), med Erasmus-projektet under Socrates-programmet;

18. kraever, at der foretages en omfattende forhoejelse - og om muligt en fordobling - af midlerne til programmerne i betragtning af deres vigtige bidrag til udviklingen af et Borgernes Europa, til fremme af beskaeftigelsesmulighederne og til opnaaelse af de maal, der blev fastsat under topmoedet i Amsterdam, samt under hensyntagen til udvidelsesprocessen; paapeger i den forbindelse, at ansoegere fra lavindkomstfamilier reelt udstoedes socialt som foelge af de lave tilskud, og fremhaever generelt, at det nuvaerende finansieringsniveau ikke vil vaere tilstraekkeligt til at efterkomme den stigning i antallet af anmodninger, som vil indtraeffe i perioden 2000-2006 som foelge af de central- og oesteuropaeiske landes tiltraedelse; tilfoejer, at en saadan forhoejelse er i overensstemmelse med Kommissionens maal, der gaar ud paa at goere kundskabspolitikkerne til en af hovedhjoernestenene i Unionen - en maalsaetning, som i hoejere grad, end det er tilfaeldet nu, boer afspejles i Kommissionens overordnede prioriteter;

19. mener, at der er behov for et saerskilt faellesskabsprogram for unge, og at dette ikke boer indordnes under den almene uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik, eftersom maalene for ungdomspolitikken er bredere end forberedelse til arbejdslivet; anfoerer, at andre maalsaetninger boer omfatte tilbud om et alsidigt uddannelsesmiljoe uden for skolen, fremme af uafhaengighed og kreativitet, forberedelse til det demokratiske og sociale liv og bekaempelse af social udstoedelse og racisme;

20. mener, at begrebet livslang uddannelse, den kendsgerning, at befolkningen i Europa bliver aeldre, og de teknologiske aendringer betyder, at aktionerne paa uddannelsesomraadet ikke boer begraenses til unge, men snarere boer tilsigte at tilskynde den enkelte til at dygtiggoere sig hele livet igennem og paa alle niveauer i den faglige udvikling;

21. understreger, at der i de fremtidige programmer boer laegges vaegt paa mulighederne for livslang uddannelse inden for en lang raekke sektorer og fagomraader;

22. understreger betydningen af et bredt internationalt samarbejde inden for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomspolitik med partnerlande, tredjelande og relevante internationale organisationer, som f.eks. Europaraadet, UNESCO og OECD;

23. understreger betydningen af aktioner, der tager sigte paa at fremme den fysiske mobilitet for de forskellige maalgrupper, og mener, at adgang til udvekslingsprogrammer ikke boer begraenses til uddannelsesmaessigt eller oekonomisk begunstigede grupper; mener derfor, at praktikanters, laerlinges og studerendes muligheder for at deltage i udvekslingsprogrammer boer oeges; finder, at der i EU-programmerne boer skabes bedre muligheder for samarbejde mellem erhvervsfaglige, almene og andre uddannelsesinstitutioner;

24. mener, at der boer laegges stoerre vaegt paa laerernes, akademikernes og erhvervslaerernes mobilitet, eftersom det kan have en betydelig multiplikatoreffekt paa den »ikke-mobile« befolkning, i hvilken forbindelse ogsaa nationale organisationers deltagelse og indflydelsesmuligheder som sociale partnere har en betydelig og omkostningsbesparende multiplikatoreffekt;

25. er af den opfattelse, at der er et meget stort behov for akademisk anerkendelse af studieperioder i udlandet, og gaar derfor ind for en yderligere udvikling af det europaeiske meritoverfoerselssystem;

26. anfoerer imidlertid, at initiativer og aktioner til anerkendelse af diplomer og kvalifikationer ikke hoerer hjemme i uddannelsesprogrammer, men kraever, at de enkelte medlemsstater indfoerer faelles regler under inddragelse af arbejdsmarkedets parter;

27. mener, at det er vigtigt at lette kommunikationen blandt alle europaeere for at faa stoerst muligt udbytte af det indre marked, og at de derfor boer tilskyndes til at erhverve gode kundskaber i EU-sprogene (isaer de mest udbredte sprog og tilgraensende medlemsstaters sprog), idet noedvendigheden af at bevare den rige mangfoldighed af sprog i Europa dog samtidig anerkendes;

28. oensker derfor, at den nye generation af aktioner, som vil blive forelagt af Kommissionen, tilsigter at fremme laerernes og andre underviseres sprogkundskaber kraftigt og at stille egnet undervisningsmateriale og paedagogisk udstyr til raadighed;

29. understreger, at det er noedvendigt at fremme en europaeisk statut for studerende og undervisningspersonale, der bl.a. goer det muligt for dem at loese problemer vedroerende deres sociale sikring, og som fremmer deres mobilitet i alle EU-landene;

30. gaar varmt ind for aktioner, der tager sigte paa at fremme forstaaelse og fred mellem forskellige lande og kulturer baade i og uden for Den Europaeiske Union; mener endvidere, at udvekslinger, der omfatter de central- og oesteuropaeiske lande og landene i den islamiske verden - isaer naar der er tale om lande i Middelhavsomraadet - kunne vaere saerligt frugtbare;

31. gaar ind for, at der medtages en europaeisk dimension i skolernes laeseplaner, og mener, at dette kan ske i mange forskellige fag og ikke kun via sprogundervisning; oensker i den forbindelse, at Comenius-projektet under Socrates-programmet styrkes; mener ogsaa, at supplerende undervisning, som erhvervsvejledning i skoler og paa universiteter, boer inkludere jobmuligheder i hele Unionen; understreger, at der i laeseplanerne skal laegges saerlig vaegt paa lige muligheder, baeredygtig udvikling og miljoebeskyttelse som en del af den europaeiske samfundsmodel;

32. finder, at der er et presserende behov for at medtage samfundslaere i laeseplanerne, navnlig rolle og relevans for de forskellige styreformer i Den Europaeiske Union;

33. mener, at programmerne inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse boer tage hensyn til de central- og oesteuropaeiske lande, hjaelpe dem med at udvikle deres uddannelsessystem, navnlig inden for de videregaaende uddannelser, og saette dem i stand til at overtage de gaeldende faellesskabsbestemmelser;

34. glaeder sig over, at anvendelse af og tilvaenning til de nye informations- og kommunikationsteknologier prioriteres hoejt i de nye programmer, og mener, at der er store muligheder for at etablere forbindelser mellem skoler og elever over hele Europa, hvilket boer stoettes som supplement til fysisk mobilitet, men understreger samtidig udtrykkeligt, at denne saakaldte virtuelle mobilitet paa ingen maade maa gaa ud over den enkeltes mulighed for at moede andre eller haemme mulighederne for udveksling, og at uddannelses- og ungdomsprogrammernes maal ikke er at erhverve tekniske instrumenter, men at intensivere udbytterig anvendelse af virtuel mobilitet og oege effektiviteten heraf;

35. opfordrer Kommissionen til at gaa i spidsen for at fremme udviklingen og spredningen af undervisningsmateriale og multimediaprodukter med europaeisk indhold; er af den opfattelse, at inddragelse af laerere, elever, foraeldre og andre involveret i uddannelse kan bidrage til at sikre, at dette materiale er af god kvalitet og samtidig er praecist, relevant og brugervenligt;

36. glaeder sig over, at der henvises til noedvendigheden af medieundervisning paa alle niveauer for at hjaelpe folk til at forstaa de informationer, som de modtager via de forskellige medier; mener endvidere, at dette er et vaesentligt element i et informationssamfund med adgang for alle;

37. er af den opfattelse, at der maa foretages en klar afgraensning mellem uddannelsesprogrammernes maalgrupper og strukturfondene, og at der derfor ikke maa stilles midler fra uddannelsesomraadet til raadighed for strukturforanstaltninger;

38. paalaegger sin formand at sende denne udtalelse til Raadet og Kommissionen.