EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.6.2020 COM(2020) 236 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om handels- og investeringshindringer















1. januar 2019 - 31. december 2019



INDLEDNING Den tiende udgave af rapporten om handels- og investeringshindringer indeholder analyser af de nye handelshindringer, som EU's erhvervsliv mødte i 2019, og af dem, der blev fjernet for vores virksomheder det samme år takket være EU's partnerskab for markedsadgang mellem Kommissionen, medlemsstaterne og EU's erhvervsliv . Dette partnerskab identificerer hindringer, som EU's virksomheder støder på i tredjelande, definerer en fælles strategi for at fjerne dem og følger op på denne strategi. Som reaktion på den stigende protektionisme har Kommissionen opprioriteret håndhævelse sammen med et skærpet fokus på gennemførelsen af handelsaftalerne. Med hensyn til traditionel markedsadgang har vi skærpet vores indsats ved at øge koordineringen mellem EU-institutionerne og interessenterne og opstille en klogere prioritering af hindringerne. Kommissionen har ikke mindst også øget sin kommunikationsindsats for at forklare, især til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), hvordan de kan anvende partnerskabet for markedsadgang til at fjerne de forskellige hindringer, de støder på. Dette har initiativet "markedsadgangsdage" bidraget til gennem møder i 2019, der blev afholdt for virksomheder i Nederlandene, Litauen, Polen, Frankrig og Letland. Siden 2016 er der berettet om forbedringer i denne rapport. Dette års udgave indeholder en meget mere detaljeret analyse af, hvilke typer hindringer der skaber flest problemer for vores virksomheder, og et mere specifikt fokus på den sektor, der har haft de bedste resultater, nemlig landbrugsfødevaresektoren. Som i sidste års rapport analyserer vi også i denne de i alt 438 aktive handels- og investeringshindringer opdelt efter land og type hindring, som er indberettet til Kommissionen og registreret i EU's markedsadgangsdatabase . Derefter giver vi en detaljeret analyse af de 43 nye hindringer, der blev indberettet i 2019, med en beskrivelse af de særlige tendenser i de forskellige lande og en vurdering af de handelsstrømme, der potentielt er påvirket. Det næste afsnit udpeger de værktøjer, der blev anvendt til de 40 hindringer, som det lykkedes at fjerne i 2019, og giver en gennemgang opdelt efter land, type foranstaltning og sektor. Dette års udgave har særligt fokus på Middelhavsområdet og Mellemøsten, og det forklares, hvordan em målrettet indsats har bidraget til at fjerne nogle af de ellers temmelig talrige handelshindringer i disse lande. Derefter følger et afsnit, som nærmere beskriver nogle af de fjernede hindringer, der er mest virkningsfulde, og de økonomiske gevinster ved vores markedsadgangspartnerskab i 2019 på grundlag af økonomiske modeller. Endelig kommer der et afsnit alene om forholdet til USA, idet vi fortsat kæmper med betydelige hindringer, der er indført i dette retsområde. Gennem hele denne rapport har vi ikke alene fokuseret på de partnere, der har det højeste antal nye og fjernede hindringer, men også lagt vægt på de hindringer, der påvirker de fleste handelsstrømme fra EU's eksportører, og dermed kastet lys over deres betydning. Tekstboks 1 – Metodenote om fortegnelsen over hindringer Vores interessentdrevne tilgang indebærer, at rapportens fokus udelukkende er rettet mod de hindringer, som virksomhederne har gjort opmærksom på. Rapporten fokuserer på handelshindringer, som EU's virksomheder støder på i tredjelande, og de tilhørende tendenser samt foranstaltninger, der skal træffes for at fjerne dem inden for rammerne af vores markedsadgangspartnerskab. Databasen og denne rapport giver ikke en vurdering af, hvorvidt de registrerede foranstaltninger er lovlige eller ulovlige, men hindringerne er alle blevet udpeget som problematiske for EU-virksomheder og prioriteret med henblik på yderligere foranstaltninger i vores arbejde med at sikre markedsadgang, fordi de potentielt er diskriminerende, uforholdsmæssige eller handelsbegrænsende. Læseren vil bemærke flere vigtige røde tråde i rapporten. For det første peger den fortsatte stigning i antallet af hindringer, mangedoblingen af typer af hindringer og de voksende vanskeligheder med at fjerne mange af dem i retning af et nyt paradigme, hvor protektionismen rodfæster sig dybt i vores strukturelle handelsforbindelser. For det andet påvirker hindringerne i stigende grad sektorer, som er knyttet til EU's teknologiske suverænitet og strategiske autonomi. For det tredje oplever vi, at det er en stigende udfordring at fjerne hindringer i industrisektoren og servicesektoren. For det fjerde breder protektionistiske foranstaltninger sig i bestemte regioner. Dette kræver en radikalt anderledes tilgang til forsvaret af EU's handelsinteresser, som er en af von der Leyen-Kommissionens topprioriteter.



I.OVERBLIK OVER HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER Ved udgangen af 2019 var 438 aktive handels- og investeringshindringer i 58 tredjelande registreret i EU's markedsadgangsdatabase . Dette rekordhøje tal peger sammen med en række hindringers stadig længere levetid på ikke blot stigende protektionisme, men også på, at protektionismen rodfæster sig strukturelt i vores handelsforbindelser med mange partnere.

A. SAMLET STATUS OVER ANTAL HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER OPDELT EFTER TREDJELAND Sammenlignet med 2018 er det de samme fem lande, der har de fleste hindringer. Kina var fortsat det land, der havde det største antal registrerede hindringer, nemlig 38 hindringer for EU's eksport- og investeringsmuligheder. Rusland blev nummer to med 31 aktuelle hindringer, herefter Indonesien (25) og USA (24). Indien og Tyrkiet delte en femteplads med hver 23 indberettede foranstaltninger. Andre tredjelande med ti eller flere handelshindringer omfattede Brasilien (19), Sydkorea (19), Australien (14), Algeriet (12), Thailand (12), Mexico (11), Egypten (10) og Malaysia (10). Figur 1 giver en mere detaljeret analyse af hindringerne på globalt plan. EU Antal hindringer Figur 1: Geografisk fordeling af handels- og investeringshindringer i MADB B. SAMLET STATUS OVER ANTAL HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER OPDELT EFTER TYPE FORANSTALTNING Figur 2 viser, at der i 2019 for første gang var flere grænseforanstaltninger (229 eller 52 %) end foranstaltninger bag grænsen (188 eller 43 %). Dette er tegn på, at partnerne tyr til en bredere vifte af typer af handelshindringer for at nå deres protektionistiske mål. Grænseforanstaltninger er restriktioner, der direkte påvirker import og eksport ved fortoldningen, enten gennem sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS) (102 hindringer), toldforhøjelser og kvantitative restriktioner (73), administrative procedurer og importlicenser (38), eksportafgifter og restriktioner (16) eller afbødende foranstaltninger på handelsområdet, som ikke er i overensstemmelse med internationale forpligtelser (14). Foranstaltninger bag grænsen påvirker produkter efter importen gennem restriktioner i forbindelse med uberettigede tekniske handelshindringer (TBT) for varehandel (78), intellektuelle ejendomsrettigheder (34), offentlige indkøb (25), tjenesteydelser (22 hindringer) og investeringer (15). Takket være den meget mere detaljerede kategorisering af handelshindringer kan vi her for første gang præsentere en opdelt oversigt over specifikke typer hindringer, der berører vores virksomheder.

Figur 2: Fordeling af handels- og investeringshindringer registreret i MADB opdelt efter type foranstaltning (i procent af alle hindringer)

(Grænseforanstaltninger i brune nuancer, foranstaltninger bag grænsen i blå nuancer) Tekstboks 2 – Krav om lokalt indhold Krav om lokalt indhold forpligter udenlandske selskaber til at anvende en vis mængde varer eller tjenesteydelser, der er lokalt produceret. Krav om lokalt indhold er indbygget i mange typer hindringer og påvirker f.eks. præferencelån, offentlige indkøb og betingelser, der påvirker udenlandske direkte investeringer (UDI). For at identificere disse stærkt konkurrenceforvridende bestemmelser er MADB blevet forbedret, så det er let at holde regnskab med ethvert krav om lokalt indhold indbygget i en hvilken som helst hindring. Takket være denne tilgang kan vi nu vise, at der ved udgangen af 2019 var en meget stor andel af alle hindringer (7 %), der indeholdt krav om lokalt indhold. Denne praksis kræver således EU's udelte opmærksomhed.



II.NYE HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER INDBERETTET I 2019 Desværre holder stigningen i antal nye foranstaltninger det høje tempo. De 43 nye hindringer registreret i 2019 i 22 tredjelande var næsten på niveau med de indberettede 45 nye i 2018. Denne fortsatte og betydelige stigning er tegn på, at protektionisme er blevet vævet ind i selve strukturen i de internationale handelsforbindelser. Denne nye virkelighed kan få en gennemgribende indvirkning på vores handelsstrømme. De handelsstrømme i form af eksport fra EU27, som blev berørt af hindringer indberettet i 2019, repræsenterer en værdi af ca. 35,1 mia. EUR (se tekstboks 3).

Tekstboks 3 – Metodenote om kvantificeringen af potentielt berørte handelsstrømme De potentielt berørte handelsstrømme kvantificeres på basis af EU-eksporttal for de relevante toldkoder i det harmoniserede system (HS) og viser dermed den handel, som foregår trods hindringen. Alle kvantitative data henviser til de 27 nuværende EU-medlemsstater. Virkningen er dog sandsynligvis undervurderet, fordi: – disse tal ikke indeholder hindringer for tjenesteydelser eller hindringer for handel med produkter, der er vanskelige af identificere – nogle varer og tjenesteydelser, der er berørt af foranstaltningerne, kan åbne døre for andre erhvervssektorer (f.eks. den højteknologiske sektor). Mere generelt er analysen af ikketoldmæssige hindringer og deres indvirkning fortsat en udfordring. Den primære årsag er, at ikketoldmæssige hindringer er karakteriseret ved forskellige grader af restriktioner. Bortset fra direkte forbud eliminerer de fleste handelsbegrænsende foranstaltninger ikke handelen fuldt ud, men reducerer den blot. Endvidere kan restriktioner vedrørende de samme produkter eller tjenesteydelser overlappe. Yderligere hindringer betyder derfor ikke nødvendigvis yderligere indvirkning, og fjernelse af en hindring fører heller ikke automatisk til bedre markedsadgang. A. NYE HINDRINGER INDBERETTET I 2019 OPDELT EFTER TREDJELAND Tabel 1 og figur 3 giver et overblik over den geografiske fordeling af de nye hindringer, der blev registreret i 2019. Det højeste antal nye hindringer blev registreret inden for vores handels- og investeringsforbindelser med Saudi-Arabien og Libanon, som begge blev registreret med fem nye hindringer. Kina og Algeriet fulgte tæt efter med henholdsvis fire og tre nye hindringer. To nye hindringer blev indberettet i hver af landene Singapore, Sydkorea, Malaysia, Kasakhstan, Egypten, Marokko, Tyrkiet og Australien. De øvrige ti hindringer blev registreret for andre tredjelande. Hvad angår regionale tendenser, ses det, at langt størstedelen af de nye hindringer i 2019 blev indført i Middelhavsområdet og Mellemøsten (20) og i Asien (17). Sammenlignet med 2018 markerer to forhold sig: en afsmittende virkning i Middelhavsområdet og Mellemøsten og Kinas fortsatte førsteplads på listen, som understreger en langsigtet negativ tendens. Tabel 1: Geografisk fordeling af nye hindringer indberettet i 2019

Figur 3: Geografisk fordeling af nye hindringer indberettet i 2019, opdelt efter region Figur 4 fremhæver de nye hindringers økonomiske påvirkning og illustrerer de anslåede påvirkede handelsstrømme i forhold til antallet af registrerede hindringer i 2019 for hvert partnerland og hver region. Den viser, at Asien – primært Kina, også Sydkorea – og Middelhavsområdet og Mellemøsten ligger højest med hensyn til såvel antal nye hindringer som omfanget af de påvirkede handelsstrømme i 2019. Disse to regioner udøver en påvirkning til en værdi af næsten 30 mia. EUR fordelt på 35 hindringer af de handelsstrømme, der berøres af nye hindringer, og som repræsenterer en samlet værdi af 35,1 mia. EUR (dvs. 85 % af den samlede værdi og 80 % af alle hindringer). Australien kommer på tredjepladsen med en enkelt virkningsfuld hindring for motorkøretøjer. Figur 4: Antal nye hindringer indberettet og handel påvirket, udvalgte partnerlande og regioner Tabel 2 viser de påvirkede handelsstrømme for alle 22 partnerlande, som indførte nye handelshindringer i 2019. Vurderingen af den økonomiske indvirkning af nye hindringer for markedsadgang afspejler dog til tider ikke fuldt ud de reelle virkninger af hindringerne. Dette kan være tilfældet med hensyn til hindringer for tjenesteydelser eller horisontale hindringer, som er vanskelige at kvantificere, eller når der er tale om overlappende restriktioner, der omfatter de samme produkter. Alene på grund af størrelsen af Kinas økonomi og de påvirkede nøglesektorer (herunder dem, der er strategiske for EU) er følgerne af Kinas handelspolitik umiddelbart synlige og kan potentielt hindre EU-handel for over 15,5 mia. EUR.

B. NYE HINDRINGER INDBERETTET I 2019 OPDELT EFTER TYPE FORANSTALTNING En opdeling af de 43 nye hindringer efter type af foranstaltning viser, at nye grænseforanstaltninger (65 %) er fremherskende i forhold til foranstaltninger bag grænsen (28 %), og atter er viften af protektionistiske foranstaltninger endnu bredere. Et centralt træk i 2019 er, at SPS-foranstaltninger alene udgør en tredjedel af alle nye hindringer. En mere detaljeret analyse afslører, at dyresundhedshensyn er den hyppigste (5 hindringer) fulgt af plantesundhedshensyn og folkesundhedshensyn (2 hver). Lejlighedsvis har SPS-restriktioner en kombination af flere af disse træk (4). Andre grænseforanstaltninger vedrører primært forhøjede toldafgifter, toldsatser og toldkontingenter (7 hindringer) og administrative procedurer (7). I år blev der også indberettet én ny hindring indenfor eksportrestriktioner (1). Foranstaltninger bag grænsen udgøres primært af tekniske handelshindringer (9) og enkelte problemer med intellektuelle ejendomsrettigheder (1), afbødende foranstaltninger på handelsområdet, som ikke er i overensstemmelse med internationale forpligtelser (1), og hæmmet adgang til offentlige kontrakter for EU-virksomheder (1). Figur 5: Fordeling af nye handels- og investeringshindringer indberettet i 2019 opdelt efter type foranstaltning (i procent af antal nye hindringer)

(Grænseforanstaltninger i brune nuancer, foranstaltninger bag grænsen i blå nuancer) Denne fordeling viser, at der anvendes grovere, mindre sofistikerede grænseforanstaltninger til at hindre handel. I modsætning til den langsigtede tendens synes partnerne at være mere trygge ved disse åbenlyst protektionistiske foranstaltninger frem for alene at stole på mindre iøjnefaldende foranstaltninger bag grænsen, hvilket understreger, at denne adfærd rodfæster sig mere strukturelt i handelspolitikken for manges vedkommende. C. NYE HINDRINGER INDBERETTET I 2019 OPDELT EFTER SEKTOR De nye hindringer, der blev indberettet i 2019, påvirkede EU's handel inden for 17 erhvervssektorer, hvoriblandt nogle blev berørt af hindringer i adskillige sektorer. Det største antal nye hindringer blev registreret for landbrugs- og fiskerisektoren (16) fulgt af 9 horisontale foranstaltninger eller foranstaltninger, der berørte adskillige sektorer. IKT-sektoren og bilindustrien blev berørt af tre nye hindringer i 2019, mens lægemiddelindustrien og sektoren for træ, papir og papirmasse stødte på to nye hindringer. Endelig blev flere andre sektorer påvirket af hver én nyligt indført handelshindring: mineralske produkter, jern, stål og ikkejernholdige metaller, tekstiler og læder, keramik og glas, kosmetik, skibsbyggeri, vin og spiritus samt øvrige brancher. Figur 6: Sektorfordeling af handels- og investeringshindringer indberettet i 2019

(antal hindringer) Ud over antallet af foranstaltninger kaster analysen af den påvirkede handel mere lys over hver hindrings faktiske påvirkning. Som vist i figur 7 udgjorde industrielle sektorer over 85 % af de påvirkede handelsstrømme, mens hindringerne i IKT-sektoren (15 mia. EUR), bilindustrien (5,7 mia. EUR) og elektroniksektoren (2,6 mia. EUR) repræsenterede to tredjedele af al EU27-eksport, der blev berørt af nyindberettede hindringer. Der er her tale om sektorer, som er direkte knyttet til EU's teknologiske suverænitet og strategiske autonomi. Figur 7: EU27's handelsstrømme, der er påvirket af hindringer indberettet i 2019, opdelt efter sektor (i mia. EUR og procent)

(in € billion and percentage) De protektionistiske tendenser, der påvirker vores højteknologiske sektorer, og som allerede kunne iagttages sidste år, fortsatte med uformindsket styrke i 2019. Hvis disse hindringer ikke afhjælpes effektivt, udgør de en objektiv trussel mod ikke blot EU-virksomheders konkurrenceevne, men også EU's position som globalt førende inden for teknologi.



III.KVALITATIV ANALYSE AF NYE HINDRINGER, DER ER BLEVET INDBERETTET I 2019 A.KINA

I 2019 fortsatte Kina med at indføre talrige handelsrestriktioner i højteknologiske industrier, hvis virkning breder sig som ringe til mange andre sektorer, hvorfor den anslåede værdi på 15 mia. EUR af de potentielt berørte handelsstrømme er en undervurdering af denne hindring. Disse foranstaltninger er i lighed med de tidligere, som vedrørte gennemførelsen af Kinas cybersikkerhedspolitikker, nøje indrettet efter Kinas andre politiske målsætninger om at beskytte sit hjemmemarked og udvikle kapacitet og teknologier i henhold til Made in China 2025-strategien. Der er ingen umiddelbare tegn på, at denne tendens aftager i den nærmeste fremtid. I maj 2019 blev udkastet til mekanisme for gennemgang af cybersikkerhed offentliggjort. Ifølge dette udkast kan indgåelse af handelsaftaler betinges af, at den berørte part består gennemgangen. Da udkastet ikke angiver, hvilke typer oplysninger og materialer der bliver omfattet af gennemgang og inspektion, vil der blive brug for stærke bestemmelser til at sikre fuld beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og undgå overførsel af følsomme forretningsoplysninger. I juni 2019 blev der offentliggjort udkast til foranstaltninger vedrørende sikkerhedsvurdering af grænseoverskridende overførsel af personoplysninger og administrative foranstaltninger vedrørende datasikkerhed. Foranstaltningerne overskrider tilsyneladende deres eget retsgrundlag i cybersikkerhedsloven, når de skal udvide anvendelsesområdet for kravet om datalokalisering. Endvidere står det ikke klart, hvordan dataoverførsler inden for en enkelt koncern (multinational) vil blive behandlet. De centrale bestemmelser i udkastene er stadig vage, og det er ikke klart, hvordan de foreslåede foranstaltninger skal finde anvendelse i forbindelse med andre foranstaltninger/retningslinjer/standarder, der gælder for data. Markedsadgang til telekommunikationsnetværk i Kina vækker stigende og betydelig bekymring for EU, efterhånden som 5G-netværket (femte generation) rulles ud. Tilgængelige resultater af tidlige udbud i Kina viser, at et overvældende flertal vælger kinesiske netværksudbydere. Disse resultater synes ikke at afspejle EU-udbyderes konkurrencemæssige stilling, hvilket tyder på skadelige hindringer for markedsadgang i denne sektor. I 2019 blev China Shipbuilding Group oprettet ved hjælp af statsstøtte og krav om lokalt indhold. I tråd med Made in China 2025-strategien er Kinas mål at blive dominerende inden for højteknologiske skibe og udstyr på skibe. På SPS-området har Kina indført restriktioner på produkter af asketræ (kævler og tømmer) fra Europa på grund af risikoen for asketoptørresvamp i Europa. Importrestriktionen har intet klart plantesundhedsrationale, og der findes effektive foranstaltninger til afbødning af risikoen. EU følger nøje anvendelsen af det sociale pointsystem på det økonomiske område. Gennemførelsen af det sociale pointsystem skal munde ud i et samlet system, der tildeler hver borger og hver virksomhed point. Selv om det stadig er under udvikling, kan det blive en frygtindgydende horisontal hindring for markedsadgang for EU's erhvervsliv, idet virksomhederne kan stå over for udfordringer med at overholde en skærpet forskriftskontrol og pointkrav, som rækker ud over forskriftskontrol. Disse krav kan blive (endda bare de facto) desto vanskeligere at opfylde for udenlandske virksomheder. Det sociale pointsystem kan også få konsekvenser ud over de handelsmæssige. Tekstboks 4 – Kinabaggrund: en systemisk rival og økonomisk konkurrent Opfattelsen af Kina har ændret sig i hele EU i retning af en stigende bevidsthed om udfordringerne fra Kina og dets statsledelsesmodel og manglen på ensartede spilleregler i økonomiske forbindelser. Dette blev afspejlet i den fælles meddelelse (fra Kommissionen og den højtstående repræsentant), der blev vedtaget den 12. marts 2019, og hvori man for første gang henviste til Kina som en "systemisk rival" og "en økonomisk konkurrent". I meddelelsen foreslås konkrete foranstaltninger til at genvinde balancen i forholdet til Kina gennem fortsat engagement, men også gennem hjemlige foranstaltninger (herunder genoplivning af det internationale instrument for offentlige udbud, identificering af mangler i vores retlige ramme og gennemførelse af screeningmekanismen for udenlandske direkte investeringer). I Kommissionen arbejdes der med at gennemføre de ti foranstaltninger, der er beskrevet i meddelelsen. På topmødet mellem EU og Kina i Bruxelles den 9. april 2019 blev der i den fælles erklæring indskrevet vigtige forpligtelser til reformering af Verdenshandelsorganisationen (WTO) (dvs. om skærpelse af reglerne om industrielle subsidier) og til at sikre afgørende fremskridt med forhandlingerne om den omfattende aftale om investeringer i 2019 med henblik på at afslutte dem i 2020 samt forsøge at opnå hurtigere fremskridt med Kinas tilslutning til WTO-aftalen om offentlige udbud (GPA). Navnlig blev der i den fælles erklæring udtrykkeligt opfordret til konkrete resultater med fjernelse af hindringer. B.MIDDELHAVSOMRÅDET OG MELLEMØSTEN Den geografiske nærhed, de historiske bånd og de indbyrdes forbundne værdikæder med EU, hvori der ofte indgår SMV'er, gør det særlig vigtigt at sikre gnidningsløs handel med denne region. Som allerede indberettet i 2018 var der desværre en stigende tendens til protektionisme i regionen drevet af økonomisk ustabilitet eller strukturelle problemer. Der dukkede igen nye foranstaltninger op i Algeriet, og den protektionistiske indstilling bredte sig til Libanon og Marokko og intensiveredes i Tyrkiet og Saudi-Arabien. 1.Algeriet Siden 2015 har de algeriske myndigheder indført et betydeligt antal handelsbegrænsende foranstaltninger med en meget negativ virkning for EU-eksporten og i strid med deres forpligtelser i henhold til den bilaterale associeringsaftale. Denne tendens fortsatte i 2019, hvor tre nye hindringer blev indført. I september 2019 udsendte myndighederne oven i tidligere handelsbegrænsende foranstaltninger instruktioner til forretningsbankerne om, at remburser for visse importvarer (f.eks. mobiltelefoner og husholdningsapparater) kun måtte udstedes, såfremt omstændelige betingelser var opfyldt. Det samme cirkulære bestemte, at disse regler ville blive udvidet til at omfatte al import inden udgangen af 2019. Takket være en koordineret indsats fra alle EU's interessenter (se tekstboks 8) udstedte de kompetente myndigheder nye cirkulærer den 25. december 2019, der indførte en vis fleksibilitet i anvendelsen af disse foranstaltninger. Der blev indført et særligt toldtillæg (DAPS) ved dekret underskrevet af handelsministeren i januar 2019 på en lang liste over varer (30-200 % af varens værdi). Listen ændres hyppigt alt efter den hjemlige industris skiftende behov. I maj 2019 meddelte det algeriske industriministerium bilfabrikanter med samlebåndsproduktion i landet, at der uden varsel og med tilbagevirkende kraft ville blive indført en værdibaseret importkvote for bilreservedele. Beslutningen kan medføre afbrydelse af samlebåndsproduktionen på grund af mangel på dele. 2.Marokko EU har nøje overvåget situationen for at vurdere den aktuelle virkning af indførelsen af kravet om overensstemmelsesmærkning for EU-eksporten. På vores initiativ fandt der en konstruktiv dialog sted mellem EU og marokkanske eksperter, hvorefter de marokkanske myndigheder begyndte at forklare anvendelsen af kravene for EU's erhvervsdrivende og dermed afhjælpe en stor del af deres bekymringer for adgangen til markedet. Andre spørgsmål såsom de nye krav til lægemidler og eksternaliseringen af overensstemmelsesvurderingsprocedurerne blev også behandlet på disse møder. 3.Libanon

På baggrund af en samfundsøkonomisk, finansiel og politisk krise blev der indført nye handelshindringer, bl.a. den midlertidige told på 3 % på næsten al import og tillægstold (7-20 %) på import af udvalgte varer såsom marmor, konserves og møbler. Der blev også indført et krav om registrering af fabrikker for visse varer, herunder tekstiler, og de libanesiske myndigheder traf ikke korrigerende foranstaltninger i 2019 vedrørende en ophævelse af fritagelsen fra toldafgifter på import fra EU af olie-/råolieprodukter. En ny horisontal foranstaltning vedrørende legalisering af fakturaer føjede endnu en hindring til rækken af hindringer for markedsadgangen. Disse foranstaltninger har været genstand for intense drøftelser og brevvekslinger med de libanesiske myndigheder. Libanon fjernede til sidst det dobbelte toldattesteringskrav for import, der blev indført i 2019, og som EU gentagne gange havde udtrykt bekymring over. 4.Tyrkiet I 2019 var den tillægstold, som Tyrkiet anvendte, alvorligt forstyrrende for toldunionens funktion, idet EU's producenter var tvunget til at udstede oprindelsescertifikater. Tyrkiet fortsatte med at udvide tillægstolden til andre varer, hvilket medførte en brat stigning i disse certifikater, som udstedes af de ansvarlige myndigheder og udgør en direkte omkostning samt en betydelig usikkerhed for alle de berørte erhvervsdrivende. I april 2019 genindførte Tyrkiet eksportrestriktioner på kobberskrot. Den nuværende anvendelse af eksportlicensordningen svarer de facto til et forbud, idet betingelserne er vanskelige at opfylde og ikke i overensstemmelse med Tyrkiets forpligtelser i henhold til toldunionen. En anden nyindført hindring består i en ændring af kosmetikreguleringen, som ændrer den tyrkiske kosmetikregulering fra at være et system med lokal kontrol på markedet til et præregistreringssystem. Der blev endda krævet en detaljeret sikkerhedsvurdering, herunder offentliggørelse af følsomme data, for at markedsføre kosmetikprodukter i Tyrkiet. Dette strider mod Tyrkiets forpligtelser i henhold til toldunionsaftalen. Tekstboks 5 – Tyrkietbaggrund I 2019 var Tyrkiet samlet set stadig EU's femtestørste handelspartner, mens EU fortsat var Tyrkiets langt vigtigste handelspartner. Navnlig har ikrafttrædelsen i 1996 af toldunionsaftalen mellem EU og Tyrkiet ført til en væsentlig stigning i samhandelen mellem EU og Tyrkiet i forhold til de foregående årtier. Denne aftale har til formål at sikre fri bevægelighed for alle industrivarer og visse forarbejdede landbrugsprodukter mellem EU og Tyrkiet. Den kræver også, at Tyrkiet retter ind efter EU's toldtariffer og importregler over for tredjelande samt efter den handelspolitik, konkurrencepolitik, lovgivning om intellektuelle ejendomsrettigheder og EU's tekniske forskrifter, som knytter sig til toldunionens anvendelsesområde. Problemerne er begyndt at hobe sig op de seneste år. Kommissionen insisterer naturligvis fortsat på, at Tyrkiet overholder den indgåede toldunionsaftales regler og uden forskelsbehandling gennemfører tillægsprotokollen til associeringsaftalen over for alle medlemsstater, herunder Republikken Cypern. I 2019 fortsatte Kommissionen med at benytte alle til rådighed stående midler til at bringe disse bekymringer på banen, herunder i det blandede udvalg for toldunionen og på andre bilaterale møder. Hvad angår Tyrkiets fortsatte politik om tvungen lokalisering i lægemiddelsektoren, indledte EU en WTO-sag for første gang nogensinde mod et kandidatland. 5.Saudi-Arabien I Saudi-Arabien står EU's virksomheder over for utallige handelshindringer for markedsadgang, f.eks. proceduren for erhvervelse af saudiske kvalitetsmærker (navnlig for keramiske fliser). Nye SPS-importbetingelser for frugt- og grønteksport fra EU skaber også unødvendige administrative byrder og omkostninger. Disse hindringer påtales systematisk af Kommissionen i WTO-regi og ved bilaterale kontakter med Saudi-Arabien og står fortsat øverst på dagsordenen i dialogen om handel og investering mellem EU og Golfstaternes Samarbejdsråd. Takket være hurtig indgriben før ikrafttrædelsen blev to udkast til tekniske forskrifter, som viste sig at være nye hindringer i 2019, fjernet samme år vedrørende henholdsvis øvre grænser for tilsat sukker i visse fødevareprodukter og mærkning af trafiklys. Mens der blev gjort delvise fremskridt for visse medlemsstater i 2019, har Saudi-Arabien fortsat håndhævet midlertidige landsdækkende forbud mod import af levende dyr i tilfælde af udbrud af dyresygdomme, hvilket er i strid med OIE's internationale standarder. C.AUSTRALIEN Australiens brændstofkvalitet er blandt de ringeste i OECD med en global 70. plads. Navnlig er svovlindholdet i blyfri benzin i øjeblikket 15 gange højere end EU-standarden. Dette lavkvalitetsbrændstof er faktisk ikke foreneligt med de sidste nye højeffektive Euro 6-motorer, hvilket vil sige, at nogle EU-fabrikanter har skullet detune motorer eller endda udskifte motoren i visse modeller med en ældre motor med en mere forurenende euronorm. Standarderne skulle udløbe i 2019, men den australske regering har ingen konkrete planer om øget brændstofeffektivitet. Dette ser ud til at hænge sammen med omkostningen ved at opgradere Australiens kapacitet til raffinering af benzin til den fornødne standard. Den pågældende industri synes ikke villig til at foretage denne investering i mangel af statslig støtte. D.SYDKOREA Siden begyndelsen af 2019 har EU-leverandører af systemer til håndtering af ballastvand mødt nye hindringer på grund af manglende anerkendelse af test udført uden for Sydkorea som led i den typegodkendelsesproces, der går forud for installering af sådanne systemer i fartøjer under sydkoreansk flag. Eftersom alle nye fartøjer fra september 2018 skal være udstyret med et ballastvandsystem, og alle eksisterende fartøjer frem til 2024 skal have et sådant system eftermonteret, er det berørte marked meget stort. Asymmetrien i certificeringsprocedurerne mellem EU og Sydkorea er blevet påtalt bilateralt over for Sydkorea. Dernæst er importen af babytøj blevet stadig vanskeligere i 2019. Et nyt sæt retningslinjer – Updated safety confirmation criteria for textile products for infants (ajourførte sikkerhedsbekræftende kriterier for tekstilvarer til børn) – fastsætter exceptionelt strenge procedurer, men blev ikke anmeldt via WTO-platformen. Det har medført et betydeligt antal yderligere procedurer for fornyet certificering og test og eksponentielle omkostninger til fornyede test. Det sydkoreanske toldvæsen accepterede at følge op på skriftlige kommentarer fra EU, og Kommissionen vil aktivt arbejde videre på fjernelsen af denne hindring.

IV.HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER, DER ER BLEVET FJERNET I 2019

A.EU'S STRATEGI TIL AT HÅNDTERE HANDELS- OG INVESTERINGSHINDRINGER EU's markedsadgangsstrategi rummer en række værktøjer til fjernelse af handelshindringer. Værktøj nr. 1: Diplomatiske skridt. Der er en stadig strøm af diplomatisk arbejde, hvor Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, EU's medlemsstater og erhvervslivet arbejder tæt sammen i netværket af EU-delegationer og medlemsstaternes ambassader i tredjelande. Dette omfatter en bred vifte af aktiviteter – lige fra tekniske handelsaktioner over formelle tiltag som kommissærers missioner på højt plan til tiltag på minister- og præsidentniveau. Hvor som helst det kan forbedre effektiviteten af vores arbejde, koordineres aktiviteterne med ligesindede partnere. Værktøj nr. 2: Tvistbilæggelse. Det almindelige WTO-udvalgsarbejde suppleres med Kommissionens solide aktivitet i forbindelse med bilæggelse af tvister. EU har endvidere sikret tredjelandes korrekte gennemførelse af WTO-afgørelserne og holder et årvågent øje med, at de efterleves ordentligt. Sagsanlægget i 2019 mod Ukraine i henhold til associeringsaftalen (forbud mod eksport af træ), mod Toldunionen for Det Sydlige Afrika i henhold til den økonomiske partnerskabsaftale (fjerkræ) og iværksættelsen af WTO-tvistbilæggelsesproceduren mod Indonesien (eksportrestriktioner på råvarer) og mod USA (handelsbeskyttelsesforanstaltninger på import af modne oliven) viser, at Kommissionen ikke tøver med at benytte bilateral tvistbilæggelse, som fastsat i dens frihandelsaftaler, eller multilateral tvistbilæggelse. Endvidere har Kommissionen fremsat et officielt forslag til at styrke håndhævelsesforordningen, som bemyndiger EU til at træffe visse modforanstaltninger i tilfælde af hindringer for en velfungerende bilateral eller multilateral tvistbilæggelse. Endelig kan Kommissionen som et yderligere værktøj på foranledning af eksportørerne også gøre brug af proceduren i handelshindringsforordningen. Værktøj nr. 3: EU's frihandelsaftaler. Hindringer, der konstateres i forbindelse med vores arbejde for at sikre markedsadgang, kanaliseres direkte ind i handelsforhandlinger eller – når der findes frihandelsaftaler – ind i de relevante gennemførelsesmekanismer for at sikre, at der tages ordentlig hånd om prioriteter for markedsadgang. Kommissionen har også skærpet sin indsats for fremme af gennemførelse og håndhævelse for at sikre, at erhvervslivet, især SMV'erne, kan nyde godt af eksisterende forpligtelser. EU har redskaberne og bruger dem effektivt til at fjerne handelshindringer, forbedre beskyttelsen og håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, iværksætte tvistbilæggelsessager og træffe handelsbeskyttelsesforanstaltninger i tilfælde af illoyal handelspraksis og har øget samordningen af disse forskellige søjler inden for sine håndhævelsesaktiviteter. Navnlig tjener vores markedsadgangspartnerskab også som et tidligt varslingssystem, så hindringer kan forebygges, inden de opstår. B.HINDRINGER, DER BLEV FJERNET I 2019, FORDELT EFTER TREDJELAND Takket være alle interessenters fælles indsats i vores markedsadgangspartnerskab er i alt 40 hindringer blevet helt eller delvist ryddet af vejen i 2019 i 22 forskellige tredjelande og i primært ni økonomiske sektorer samt horisontalt. Når alle kvantificerbare hindringer tælles med, beløb den samlede EU-eksport, der var berørt af de handelshindringer, der blev fjernet i 2019, sig til 19,4 mia. EUR for EU27. Figur 8 er en oversigt over de tredjelande, hvor det bedst lykkedes at afhjælpe hindringerne. Saudi-Arabien ligger øverst med fem hindringer, der blev fjernet i 2019, fulgt af Egypten, Singapore og Rusland (tre hver). To hindringer blev fjernet i Australien, Canada, Kina, Japan, Sydkorea, Mexico, Ecuador og De Forenede Arabiske Emirater. Yderligere ti handelshindringer for virksomheder fra EU blev fjernet i ti andre tredjelande i 2019. Figur 8: Geografisk fordeling af hindringer, der blev fjernet i 2019 Baseret på værdien af den handel (tabel 3), der var påvirket af de fjernede hindringer, blev de vigtigste hindringer fjernet i Kina svarende til en andel på 63 % af alle påvirkede handelsstrømme fulgt af Saudi-Arabien og De Forenede Arabiske Emirater, som hver repræsenterer en andel på ca. 17 %. Det er imidlertid værd at notere, at handelsstrømmene i visse lande eller regioner kan være undervurderet her, idet fjernede hindringer med horisontal produktdækning er vanskeligere at skønne. Tabel 3: EU27's handelsstrømme, der er påvirket af hindringer, som i 2019 blev fjernet af partnerlande (mia. EUR) Selv i de aktuelt mest udfordrende handelsmiljøer, såsom Kina og Middelhavsområdet og Mellemøsten, kan vores strategi give håndgribelige resultater for EU's eksportører, navnlig SMV'er, der er aktive i landbrugsfødevaresektoren. C.HINDRINGER FJERNET I 2019 EFTER TYPE FORANSTALTNING Vores markedsadgangspartnerskab har bidraget mere vægtigt til fjernelsen af SPS-anliggender (24) inden for landbrug og fiskeri. Der blev også fjernet andre grænseforanstaltninger, nemlig importtoldforanstaltninger (3), toldbehandling (2) og eksportrestriktioner (2). De fjernede foranstaltninger bag grænsen påvirkede EU's virksomheder i form af tekniske handelshindringer (6) og IPR (1), og en enkelt hindring for handel med tjenesteydelser blev også fjernet i 2019.

Figur 9: Fordeling af hindringer, der blev fjernet i 2019, efter type (antal foranstaltninger) I 2019 blev der opnået betydelige fremskridt med fjernelsen af SPS-hindringer. Omvendt viste det sig, at det var en udfordring at fjerne de typer foranstaltninger, som typisk anvendes i industrielle sektorer eller på tjenesteydelser. Dette kræver en mere håndfast tilgang fra vores side og et øget fokus i de kommende år. D.HINDRINGER FJERNET I 2019 PR. SEKTOR Figur 10 giver et overblik over antallet af fjernede hindringer i de forskellige områder af økonomien. Landbrug og fiskeri var den sektor, hvor flest hindringer blev fjernet (26). Disse omfatter SPS-anliggender, som helt eller delvist blev fjernet (24), og to tekniske forskrifter (navnlig den om mærkning af "trafiklys"). Vin og spiritus-sektoren fik fjernet tre hindringer, og kosmetiksektoren to. Der blev fjernet individuelle hindringer i sektorerne IKT, kommunikationstjenester, tekstiler og læder, træ, papir og papirmasse samt jern og stål. Endelig blev i alt tre hindringer, som enten var fuldstændig horisontale eller havde indvirkning på forskellige brancher, fjernet.

Figur 10: Sektorfordeling af hindringer, der blev fjernet i 2019, som registreret i MADB (antal hindringer) Figur 11 er baseret på beregninger af de påvirkede handelsstrømme og viser den økonomiske vægt af de fjernede hindringer i de forskellige sektorer, hvilket understreger, at fjernelsen af dem i 2019 først og fremmest kan påvirke EU's eksport inden for landbrug og fiskeri svarende til 72 % (14,1 mia. EUR) af de samlede potentielt påvirkede handelsstrømme. Sektorerne vin og spiritus (2,5 mia. EUR) og kosmetik (1,5 mia. EUR) nød også særdeles godt af de fjernede hindringer.

Figur 11: EU27's handelsstrømme, der er påvirket af hindringer fjernet i 2019, opdelt efter sektor (i mia. EUR og procent)

(in € billion and percentage) Den målbare virkning af EU's strategi for fjernelse af SPS-hindringer og tildeling af markedsadgang for EU-eksport i 2019 er et resultat af en flergrenet tilgang. Ud over de foranstaltninger, der er nævnt under afsnit V, viser tekstboks 6 nedenfor nogle succeshistorier, der stammer fra en sådan tilgang. Tekstboks 6 – Fjernelse af SPS-hindringer: nogle succeshistorier ·Japan – landbrugsfødevarer Forbud mod import af oksekød på grund af BSE I over 20 år har Japan håndhævet et importforbud mod oksekød fra lande, der anmelder et BSE-udbrud. Sådanne foranstaltninger anses for uforholdsmæssige, og Japan har ikke leveret en videnskabeligt funderet risikovurdering til at begrunde strengere foranstaltninger end OIE-standarden. De senere år har dialogen med de japanske myndigheder ført til ophævelse af BSE-relaterede forbud over for adskillige EU-medlemsstater. I 2019 efter flere års drøftelser ophævede Japan forbuddet mod oksekød fra Kroatien og accepterede oksekød fra dyr på over 30 måneder fra Irland. De nye bilaterale strukturer, der er oprettet af det økonomiske partnerskab mellem EU og Japan, åbner yderligere muligheder for, at Kommissionen kan kræve mere håndgribelige resultater på dette område fra Japan og fjernelse af de resterende hindringer. Landsdækkende forbud i tilfælde af udbrud af højpatogen aviær influenza (HPAI) De internationale OIE-standarder for infektion med aviær influenzavirus definerer tilfælde af udbrud, hvor der ikke bør træffes handelsbegrænsende foranstaltninger, og tilfælde, hvor sådanne foranstaltninger bør begrænses til de definerede inficerede områder i det berørte land (frem for hele landet). Japan pålægger landsdækkende forbud efter udbrud af patogene aviære influenzaer trods EU's effektive og strenge regionaliseringsforanstaltninger, som er i overensstemmelse med den internationale standard, og som bør tillade samhandelen at fortsætte sikkert. Der blev opnået visse fremskridt, idet udrugningsæg og daggamle kyllinger fra Nederlandene må eksporteres til Japan fra sygdomsfrie områder i tilfælde af HPAI-udbrud. Kommissionen er i en mere omfattende dialog med Japan, herunder i forbindelse med de nye bilaterale strukturer i henhold til aftalen mellem EU og Japan, om at etablere gensidig anerkendelse af regionaliseringsforanstaltninger vedrørende dyresundhedsstatus. Der forventes håndgribelige resultater på dette punkt inden for en acceptabel tidsramme. ·Canada – landbrugsfødevarer Plantesundhedsmæssige importbetingelser for friske tomater I 2016 trådte Canadas plantesundhedsmæssige importkrav til friske tomater i kraft vedrørende Tuta absoluta (tomatminerflue), som kræver, at grønne dele af tomaterne fjernes, hvis de importeres fra et land, der er ramt af tomatminerfluen. I 2019 var Spanien det første land, der fik tilladelse til at certificere forsendelser af friske tomater uden grønne dele. Der er også interesse for eksport af tomater med grønne dele, og der er sendt en ansøgning til Canada med kontrolbetingelser, som garanterer, at samhandelen kan foregå sikkert. Ansøgningen er endnu ikke færdigbehandlet af Canada. Uberettigede handelsrestriktioner på grund af manglende anerkendelse af hele lande eller områder i EU-medlemsstater, der er fri for asiatisk citrustræbuk og asiatisk træbuk I 2013 indførte Canada et uberettiget forbud mod import af planter med en stilkdiameter på over 10 mm fra hele EU på grund af en opfattet handelsrisiko for overførsel af asiatisk citrustræbuk og asiatisk træbuk. Disse skadegørere er faktisk velregulerede i EU med strenge kontrolforanstaltninger, hvorfor handelspartnere bør anerkende sygdomsfrie områder. Som svar på en anmodning fra Kommissionen anerkendte Canada 21 EU-medlemsstater som værende fri for asiatisk citrustræbuk og asiatisk træbuk. Kommissionen fortsætter sine drøftelser med Canada med det formål også at anerkende de sygdomsfrie områder inden for de berørte EU-medlemsstater. ·Mexico – landbrugsfødevarer Importrestriktioner på frisk frugt og grønt EU-eksport af frugt og grønt til Mexico hindres af importprotokoller, som omfatter en uforholdsmæssig risikoreducerende foranstaltning (kuldebehandling) og inspektioner før afsendelse i oprindelseslandet betalt af branchen (forudgående kontrol). Mexico har endnu ikke fremlagt sin risikovurdering som grundlag for at anvende denne brede vifte af skadegørerbekæmpende og risikoreducerende foranstaltninger. Desuden er foranstaltningerne til mildning af skadegørerkarantæne for citrusfrugter, æbler, pærer, kiwier og ferskner talrige og besværlige. Hvert produkt underkastes en separat undersøgelse for at kunne opnå importtilladelse til Mexico. I 2019 skete der fremskridt med denne hindring, da Mexico godkendte import af pærer fra Belgien. Mexico meddelte også de plantesundhedsmæssige importbetingelser for kiwi fra Italien (anmodning ubesvaret siden 2006) og offentliggjorde i anden halvdel af 2019 importbetingelserne på sit websted, hvilket betyder, at markedet for kiwi fra Italien er åbent. Lange godkendelsesprocedurer for import af svinekød Mexico har lange godkendelsesprocedurer for import af svinekød. Der er sket fremskridt de seneste år, og i 2019 fik Nederlandene tilladelse til at eksportere svinekød. Mexico har også forpligtet sig til gradvis at indføre forhåndsregistrering af godkendte medlemsstater og dermed fjerne behovet for fremtidige virksomhedskontroller. Spejlbilledet af succesen på SPS-området er, at de hindringer, der i 2019 blev fjernet fra industrisektoren og servicesektoren, påvirkede en meget mindre mængde EU-eksport. Dette er ikke mindst tilfældet i sektorer som højteknologi, som er afgørende for EU's teknologiske suverænitet og strategiske autonomi. Dette viser, at protektionisme i disse områder griber om sig, hvilket kræver en kvalitativt anderledes tilgang fra EU's side for at cementere vores position som ikke kun den største handelsblok globalt, men også som teknologisk førende på verdensplan.



V.KVALITATIV ANALYSE AF HINDRINGER, DER ER BLEVET FJERNET I 2019 Dette kapitel giver en mere tilbundsgående analyse af et udvalgt antal hindringer, der blev fjernet i 2019, med fokus på de lande, hvis handelsstrømme potentielt set var mest påvirket af de fjernede foranstaltninger. Disse er Kina, Middelhavsområdet og Mellemøsten (Tunesien, Egypten, Libanon, Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater og Saudi-Arabien), Rusland, Australien og Sydkorea. Disse partnerlande modsvarer 98 % af de handelsstrømme, der potentielt var påvirket af de fjernede foranstaltninger i 2019. A.KINA

Certificeringskrav til lavrisikofødevarer Udkastet til certificeringskrav til lavrisikofødevarer blev fremlagt i 2015 og ville have krævet et yderligere certifikat sammen med det officielle certifikat. Indførelse af officiel certificering eller attestering af alle produkter omfattet af den foreslåede foranstaltning var ikke baseret på en videnskabelig vurdering af risikoen ved disse produkter og var derfor uforholdsmæssig. I marts 2019 erklærede Kina, at det anmeldte certificeringskrav blev suspenderet, mens der blev søgt indgået en multilateralt aftalt løsning i den elektroniske arbejdsgruppe "Codex Committee on Food Import and Export Inspection and Certification Systems" (CCFICS). Imidlertid indledte Kina i slutningen af december 2019 en national høring om et udkast til forordning om registrering af oversøiske producenter af importerede fødevarer. Hvis denne forordning vedtages, vil den lægge en meget byrdefuld administrativ registreringsprocedure på EU-virksomheder, der eksporterer fødevarer til Kina uanset risikoen ved den pågældende fødevare. Proceduren vil skabe en flaskehals og fungere som en ægte ikketoldmæssig handelshindring. Langvarigt og uberettiget importforbud mod okse- og fårekød fra EU og produkter fremstillet heraf I 2000 indførte Kina et importforbud mod okse- og fårekød fra EU og produkter heraf på grund af bovin og transmissibel spongiform encephalopathi (BSE og TSE), og først siden 2014 er restriktionerne langsomt blevet ophævet medlemsstat for medlemsstat. I 2019 blev import af oksekød fra Frankrig, Irland og Nederlandene tilladt, om end med restriktioner på de berettigede dyrs alder, produktkategorier og antallet af virksomheder med eksporttilladelse. Kommissionen fortsætter sin opfølgning over for Kina med det formål at få de resterende restriktioner ophævet for de tre godkendte medlemsstater og opnå tilladelse for alle EU-medlemsstater, som er interesserede i at eksportere okse- og fårekødsprodukter til Kina. B.MIDDELHAVSOMRÅDET OG MELLEMØSTEN EU har øget sit engagement i fjernelsen af hindringer i Middelhavsområdet og Mellemøsten i de senere år (se tekstboks 7). Derfor er også adskillige hindringer blevet fjernet eller begrænset i de seneste år og især i 2019. 1.Tunesien I 2018 blev der overraskende håndhævet en ny begrænsende foranstaltning med importtilladelser på en meget lang liste af produkter (beklædning, kosmetik, landbrugsfødevarer, rengøringsmidler, legetøj og tekstiler), som påvirkede EU-handelsstrømmene med 350 mio. EUR. Disse foranstaltninger pålagde de facto ikkeautomatiske importlicenser, som er kvantitative restriktioner, der er forbudt i henhold til frihandelsaftalen mellem EU og Tunesien. Foranstaltningen var ikke blevet anmeldt til WTO og var tilsyneladende også i strid med multilaterale regler. I juli 2019 efter yderligere omfattende opfordringer til at trække disse foranstaltninger tilbage meddelte de tunesiske myndigheder deres beslutning om at ophæve disse importbegrænsende tilladelsesforanstaltninger. 2.Egypten I 2019 fjernede Egypten efter en tæt dialog med EU kravet om veterinærkontrol af levende dyr i EU forud for eksport, lovede at tilrette BSE-relaterede krav til kød efter OIE-anbefalingerne, accepterede EU-standarder for de fleste krav til læggekartofler og lettede proceduren for import af modermælkserstatning fra EU-medlemsstater, der var klassificeret som "ikke-referencelande". 3.Libanon Efter flere indgreb vedrørende den planlagte obligatoriske registrering af fabrikker, der producerer visse produkter, i 2019 informerede Libanon EU om, at beslutningen ikke ville blive gennemført. Libanon fjernede ligeledes det dobbelte toldattesteringskrav for import, der blev indført i 2019, og som EU gentagne gange havde udtrykt bekymring over. 4.Tyrkiet I henhold til toldunionsaftalen mellem EU og Tyrkiet bør import fra EU med et A.TR-dokument i princippet være undtaget fra risikovurdering. På grund af de begrænsede tilgængelige oplysninger om denne procedure skal der i en lang række importtilfælde imidlertid præsenteres oprindelsescertifikater. Dette udgør både en direkte omkostning og en betydelig usikkerhed for alle berørte aktører. Det lykkedes ikke desto mindre Kommissionen at fjerne én bestemt hindring for en kategori af elektroniske produkter fremstillet i EU-medlemsstater, som var omfattet af den tyrkiske tillægstoldordning. 5.Saudi-Arabien Efter at have overvejet EU's skriftlige bemærkninger trak Saudi-Arabien udkastet til en forskrift for en øvre grænse for tilsat sukker i visse fødevareprodukter tilbage. Desuden oplyste Saudi-Arabien, at trafiklysmærkning, som indgik i udkastet til forskrift om ernæringsmærkning af de fleste emballerede fødevareprodukter, ville blive frivillig og ikke obligatorisk, som det tidligere var hensigten. Der kunne også noteres visse resultater på SPS-fronten, hvor tre hindringer helt eller delvist blev fjernet. For nogle medlemsstater blev der således fjernet uberettigede importrestriktioner på okse- og fårekød som følge af BSE og landsdækkende forbud mod import af levende dyr som følge af udbrud af dyresygdomme anmeldt til OIE. Der blev indført bilaterale certifikater for eksport af fisk, krebsdyr og bløddyr til Saudi-Arabien, hvilket effektivt genåbnede markedet for godkendte erhvervsdrivende. 6.De Forenede Arabiske Emirater Kommissionen og EU-delegationen har gjort en målrettet indsats og fået fjernet nogle af de vigtigste hindringer for markedsadgang i 2019 i bilindustrien og landbrugsfødevaresektoren: nye godkendelsesprocedurer, herunder bekostelige tredjepartsauditter, test og mærkning af produkterne, som berører hver enkelt bilreservedel og visse mejeriprodukter samt frugtjuice.

Som følge af EU's opsøgende indsats bekræftede Emirates Authority for Standardization and Metrology (ESMA), at disse omkostningstunge krav kunne opfyldes for en gruppe af reservedele i stedet for registrering og test af hver enkelt reservedel. Dette nedbragte omkostningerne og den administrative byrde dramatisk. De Forenede Arabiske Emirater lettede importen af mejeriprodukter og frugtjuice fra EU. ESMA anerkendte EU's fødevaresikkerhedssystem, så disse produkter ikke skal auditeres i Europa, men kun godkendes gennem dokumentkontrol. Dette har givet en væsentligt reduceret udgift til godkendelse, idet virksomhederne ikke skal betale auditomkostninger til tredjeparter i EU, der udfører certificering. De Forenede Arabiske Emirater anerkendte EU-godkendelser af fødevaretilsætningsstoffer og pesticider, hvorfor EU-virksomheder kan henvise til EU-lovgivningen i forbindelse med et hvilket som helst landbrugsfødevareprodukt. Tekstboks 7 – Middelhavsområdet og Mellemøsten: en EU-drejebog for fjernelse af hindringer EU benyttede en bred vifte af instrumenter: – fortsat diplomatisk engagement: formelle henvendelser på højt plan og udveksling af skrivelser med de lokale myndigheder (Algeriet, Tunesien og Saudi-Arabien), besøg på højt plan – konstruktiv udnyttelse af centrale bilaterale møder: associeringsudvalgsmøde (Tunesien), dialog i de bilaterale underudvalg for handel (Tunesien og Egypten), rækker af tekniske møder (Egypten og Saudi-Arabien), studieture til EU (De Forenede Arabiske Emirater) – indsats koordineret af Kommissionen og EU-delegationerne med medlemsstaterne, EU's erhvervsliv og i relevant omfang ligesindede partnere og lokale interessenter – konsekvent påtale af problemer i WTO: udvalg om importlicenser (Tunesien), bemærkninger i forbindelse med TBT, samarbejde med andre WTO-medlemmer (Saudi-Arabien). C.RUSLAND De politiske begivenheder i 2014 tynger de EU-russiske forbindelser, herunder samhandelen, hvor kontakterne er begrænset til det tekniske niveau og udvekslingerne i WTO. Kommissionen forsvarer fortsat EU's interesser med alle til rådighed stående midler, herunder gennem WTO's tvistbilæggelsespaneler, og påtaler også fortsat handelsrelaterede irritationsmomenter gennem bilaterale tekniske kontakter. På denne måde blev tre hindringer fjernet i 2019: -Rusland havde indført et eksportforbud mod rå huder og skind i 2014. I 2019 blev der indført eksportkvoter på visse kategorier af birketømmer. Disse foranstaltninger komplicerede EU-erhvervslivets adgang til centrale råvarer. Efter at Kommissionen gentagne gange havde påtalt problemet i WTO i Rådet for Handel med Varer og Udvalget for Markedsadgang samt bilateralt over for Rusland, forlængede Rusland ikke de midlertidige foranstaltninger, som dermed bortfaldt i 2019. -Rusland havde indført højere punktafgifter på udenlandske vine. Efter at Kommissionen gentagne gange havde påtalt problemet i WTO i Rådet for Handel med Varer og Udvalget for Landbrug samt bilateralt over for Rusland, vedtog Rusland en foranstaltning, som udlignede punktafgiften på udenlandske vine med afgiften på indenlandske vine fra den 1. januar 2020. Kommissionen holdt fortsat øje med, at den parallelle nye mekanisme for refusion af punktafgifter ikke uretmæssigt stillede importerede vine dårligere og derfor ophævede fordelene ved udligningen af punktafgifterne. Selv om disse tre hindringer blev fjernet i 2019, er det overordnede samhandelsforhold med Rusland fortsat problematisk, idet tre nye kilder til bekymring er dukket op (se tekstboks 8). Tekstboks 8 – Ruslandsbaggrund: nye bekymringer over horisontale foranstaltninger I 2019 var Rusland fortsat EU's fjerdestørste handelspartner. Importsubstitutionspolitikken, som Rusland gradvis har indført siden 2012, faldt i store træk sammen med Ruslands tiltrædelse af WTO. I stedet for vedvarende liberalisering har Rusland gradvis indført talrige foranstaltninger til begunstigelse af nationale produkter og tjenesteydelser på bekostning af de udenlandske og tilskyndet udenlandske virksomheder til lokalisering af produktion i Rusland. Foranstaltninger i forbindelse hermed strider ofte mod WTO-reglernes ånd og/eller bogstav og danner grundlag for mange handelsrelaterede irritationsmomenter. EU's sanktioner og Ruslands modsanktioner har også (begrænset) virkning for handelen. Der er igangsat en ny reform af offentlige indkøb med det udtrykkelige formål at øge russiske varers og tjenesteydelsers andel af de indkøb, som ikke kun statslige organer, men også statsejede virksomheder foretager. Det er en væsentlig kilde til bekymring for en række af EU's centrale eksportsektorer såsom lægemidler, medicinsk udstyr, maskiner og motorcykler, hvorfor Kommissionen holder nøje øje med udviklingen for at sikre, at foranstaltningerne er i tråd med Ruslands WTO-forpligtelser. Udsigten til nye lovgivningsmæssige initiativer på området for individuel identifikation, sporing og opsporing inden for mange varekategorier vækker også meget stor bekymring og tiltrækker sig Kommissionens opmærksomhed. D.SYDKOREA I Sydkorea blev der fjernet to hindringer i 2019: En for kosmetik blev fjernet helt, mens en hindring for oksekød blev fjernet delvist. Sydkoreas nationale brandstyrelse ønskede at klassificere de fleste kosmetiske produkter som farlige, hvilket førte til strenge krav til oplagring og distribution, som branchen fandt urealistiske. Emnet blev bragt op på mødet i varehandelsudvalget mellem EU og Sydkorea, og i februar 2019 udelod Sydkorea kosmetik fra anvendelsesområdet. Sydkorea importerer ikke oksekød og andre produkter fra EU-medlemsstater som følge af BSE-relaterede restriktioner, men genoptog dog importen fra andre lande med samme OIE-status som EU. Sydkoreas uberettigede og diskriminerende foranstaltninger er blevet påtalt over for Sydkorea på mange bilaterale møder på forskellige niveauer samt i WTO's sundheds- og plantesundhedsudvalg. Import fra Danmark og Nederlandene blev godkendt i 2019, hvilket var en delvis fjernelse af hindringen. Importen fra andre medlemsstater er dog stadig blokeret, og Kommissionen arbejder ihærdigt på at få denne uberettigede, diskriminerende hindring ophævet snarest. E.AUSTRALIEN To hindringer blev fjernet i Australien i 2019 på kosmetikområdet og i forbindelse med teststandarder for stål.

Australien påtænkte ændringer af Chemicals Bill 2017 vedrørende test for nye kemiske ingredienser i kosmetik. EU's delegation sendte et brev til de australske myndigheder, der understregede, hvor vigtigt det var at rette Australiens og EU's retlige rammer ind efter hinanden. Industrial Chemicals Act 2019 trådte i kraft i marts 2019 og er justeret ind efter EU's praksis. Standards Australia (det anerkendte nationale standardiseringsorgan) iværksatte en høring om fire forslag til stålprøvningsstandarder med eventuel fravigelse af ISO-prøvningskravene til fordel for australsk standard. Emnet blev taget op under handelspartnerskabsdialogerne mellem EU og Australien. I december 2019 blev forslagsprocessen til ISO 17607 indstillet. F.VIRKNINGERNE AF DE FJERNEDE HINDRINGER I tidligere kapitler af denne rapport har vi analyseret handelsstrømme, der var knyttet til hindringer, der blev fjernet i 2019 (se tekstboks 3). Desuden indeholder denne rapport en mere detaljeret analyse baseret på en økonometrisk vurdering af den stigning, der er sket i EU's eksport til partnerlande, som har indført en handelshindring, efter at hindringen blev fjernet. Med henblik herpå er der anvendt en regressionsanalyse, som kvantificerer virkningen. Resultatet af denne økonometriske analyse viser muligvis ikke den fulde virkning af markedsadgangsstrategien, idet metodologien ikke tillader inddragelse af komplekse horisontale hindringer, som påvirker varer, og heller ikke hindringer for andet end varer (f.eks. tjenesteydelser, offentlige indkøb, investeringer eller intellektuelle ejendomsrettigheder), som kan øve en direkte eller indirekte virkning på en række varer via handels- og investeringsstrømme. Resultaterne viser, at fjernelsen af denne undergruppe af hindringer gennemsnitligt udløste håndgribelige fordele for EU's eksportører. Vurderingerne peger på en gennemsnitlig stigning i eksporten på ca. 60 %, efter at hindringerne er fjernet. Dette betyder, at fjernelsen af hindringer i perioden 2014-2018 genererede yderligere eksport for EU-virksomheder i 2019 til en værdi af 8 mia. EUR. Denne virkning af fjernelsen af handelshindringer er i samme størrelsesorden som tidligere år og svarer til den forventede stigning i EU-eksporten som følge af nogle af vores handelsaftaler.

VI. ET BLIK PÅ AMERIKAS FORENEDE STATER EU og USA er hinandens vigtigste handels- og investeringspartner baseret på et historisk engagement i at åbne markeder og udmønte det bredeste og dybeste bilaterale økonomiske forhold i verden. EU's og USA's toldsatser er lave (3 % eller mindre i gennemsnit), og vores markeder for tjenesteydelser er lige åbne. Forsyningskæderne til EU's og USA's virksomheder er i høj grad transatlantiske. Desuden kan globale udfordringer kun reelt overvindes, når USA og EU samarbejder. Dette forhold er imidlertid udsat for nye udfordringer. I 2019 skærpedes spændingerne i handelen som følge af USA's indførelse af told på varer fra EU for 7,5 mia. USD, efter at USA vandt Airbus-sagen i WTO. Kommissionen udtrykte beklagelse over USA's beslutning om at gøre alvor af tolden, idet den havde fremlagt et forslag om at bilægge tvisten i tråd med WTO's krav. Kommissionen mindede også USA om, at dets beslutning om at indføre told reelt ville tvinge EU til at benytte sin gengældelsesret, når WTO's voldgiftsmand afgav sin Boeing-afgørelse i den parallelle sag senere i 2020. Med hensyn til den antidumping- eller antisubsidietold, som USA havde indført på modne oliven fra Spanien, fandt der WTO-høringer sted i marts 2019, men det lykkedes ikke at bilægge tvisten, hvorfor EU i maj 2019 anmodede om nedsættelse af et panel. Tolden blev indført den 1. august 2018 og hindrer spanske virksomheders adgang til det amerikanske marked. En mere positiv nyhed var, at visse spændinger, der skyldtes USA's undersøgelse af det nationale sikkerhedsaspekt ved importen af biler og reservedele, blev mildnet, da USA's frist for at træffe foranstaltninger udløb den 13. november 2019, uden at præsidenten havde truffet en formel afgørelse. Kommissionen vil følge denne sag nøje, idet EU afviser tanken om, at personbilimporten fra EU kan udgøre en trussel mod USA's nationale sikkerhed. På den anden side fortsatte presset på den transatlantiske handel på grund af USA's indførelse i juni 2018 af told på stål og aluminium fra EU, angiveligt af nationale sikkerhedshensyn. EU har vedtaget told på eksport fra USA til EU for at genoprette balancen og har tilbudt at annullere den, så snart USA ophæver sin told. I januar 2020 udvidede USA stål- og aluminiumstolden til også at omfatte visse afledte produkter. EU reagerede i april 2020 ved at indføre foranstaltninger til genopretning af balancen på tre amerikanske produkter (visse typer lightere, visse typer plastfittings til møbler og vognmagerarbejde samt spillekort). Kommissionen bemærkede, at USA i løbet af 2019 trak en lignende told, som det havde pålagt over for partnere som Mexico og Canada, tilbage. Kommissionen udtrykte også beklagelse over, at WTO's appelinstans blev opløst den 11. december 2019 som følge af hovedsagelig fortsat amerikansk modstand mod genudnævnelsen af instansens medlemmer. Den bemærkede også, at dette var et meget alvorligt slag for det internationale regelbaserede handelssystem og for den grundlæggende balance mellem de forpligtelser, som blev indgået af WTO's medlemmer efter Uruguay-runden. EU deler USA's synspunkt om, at WTO-systemet har brug for en hurtig og gennemgribende reform og har i år foreslået en midlertidig appelordning for de partnere, som er villige til at fortsætte bilæggelsen af WTO-tvister i en bindende og uafhængig proces med mulighed for appel. Kommissionen fastholder sin bekymring over to specifikke bestemmelser i US Tax Cuts and Jobs Act 2017, nemlig Base Erosion and Anti-abuse Tax (BEAT), som rummer visse diskriminerende aspekter, og Deduction for Foreign Derived Intangible Income (FDII), som kan udgøre et forbudt tilskud. I 2019 vedtog den amerikanske regering gennemførelsesbestemmelser for begge love. Kommissionen noterede sig de bilaterale og regionale handelsaftaler, som blev indgået af USA med tredjelande i løbet af 2019. Kommissionen finder disse aftaler bekymrende på flere måder i henseende til overholdelsen af multilateralisme og globale frihandelsregler. For det første er Kommissionen i tvivl om, hvorvidt den begrænsede aftale, der blev indgået mellem USA og Japan om landbrug og digital handel i september 2019, opfylder WTO's standarder for frihandelsaftaler. For det andet er Kommissionen bekymret over, at de restriktive oprindelsesregler for biler og reservedele, der indgår i USA-Mexico-Canada-aftalen, kan føre til en omdirigering af handels- og investeringsstrømmene med negativ indvirkning på de globale forsyningskæder og øgede omkostninger for producenter og kunder til følge. For det tredje er Kommissionen bekymret over "phase one"-handelsaftalen, der blev indgået mellem USA og Kina i december 2019, især på grund af de omfattende indkøbsforpligtelser, som strider mod principperne om frie markeder og mod WTO's forbud mod forskelsbehandling. Kommissionen er bekymret over den endelige regel, som USA's handelsministerium offentliggjorde den 3. februar 2020, om, at handelsministeriet kan behandle et andet lands undervurdering af sin valuta som et udligningsberettiget subsidiebeløb i henhold til de amerikanske udligningstoldsager. Kommissionen vil overvåge gennemførelsen af reglen for at sikre, at frit flydende valutaer som euroen ikke uretmæssigt fanges i de amerikanske udligningstoldsager. Kommissionen er ligeledes bekymret over det amerikanske handelsministeriums iværksættelse af undersøgelser om antidumping- og udligningstold den 9. januar 2020 vedrørende import af endeblokke i smedestål til væskepumper fra Tyskland og Italien. Handelsministeriets undersøgelser omfatter flere påståede EU-subsidier, herunder for første gang gratis tildeling af kvoter i henhold til EU's emissionshandelssystem (ETS), som udligningsberettigede subsidier. Kommissionen vil følge disse sager med henblik på at sikre, at der ikke sås tvivl om ETS-princippet. I maj 2019 aktiverede USA afsnit III i Helms-Burton Act og lukkede op for sagsanlæg i henhold til afsnit IV i strid med aftalen mellem EU og USA fra 1998. Regeringen er begyndt at lægge sag an mod ledende medarbejdere i EU-virksomheder. EU gentager sin klare modstand mod den ekstraterritoriale anvendelse af amerikanske foranstaltninger i henhold til lovens afsnit III og IV – såsom USA's afslag på anmodning om indrejse fra repræsentanter for EU's virksomheder – hvilket er i strid med folkeretten. Endelig vil Kommissionen holde nøje øje med udviklingen i de undersøgelser af den franske skat på digitale tjenester, der blev igangsat i juli 2019 af USA i henhold til Section 301 i Trade Agreements Act of 1974. Ud over sin generelle bekymring over anvendelsen af ensidige tilgange, som strider mod det regelbaserede multilaterale handelssystem, finder Kommissionen, at enhver handelsforanstaltning bør suspenderes, mens OECD færdiggør behandlingen af en global skat på digitale tjenester.