Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 89/03)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Anjou«

Referencenummer: PDO-FR-A0820-AM02

Meddelelsesdato: 14. november 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1. Geografisk område

Det geografiske område ændres som følger:

»a) Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, hvis perimeter efter den officielle geografiske kode fra 2018 omfatter følgende kommuners område: — Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) — Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque — Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

b) Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018: — Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) — Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.«

Redaktionel ændring: På den nye liste over de administrative enheder er der taget højde for sammenlægninger eller andre ændringer af det administrative område, som har fundet sted efter produktspecifikationens godkendelse. For at øge retssikkerheden er denne liste opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år. Det geografiske områdes perimeter forbliver uændret.

Endelig nævnes det, at det kortmateriale, der viser det geografiske område, gøres tilgængeligt på INAO’s websted med henblik på bedre oplysning af offentligheden.

Som følge heraf ændres punkt 6 i enhedsdokumentet om det geografiske område.

2. Afgrænset parcelområde

I produktspecifikationens kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, indsættes ordene »og den 19. januar 2017« efter ordene »den 5. september 2007«.

Formålet med denne ændring er at tilføje tidspunktet for den kompetente nationale myndigheds godkendelse af en ændring af det afgrænsede parcelområde inden for det geografiske produktionsområde. Med parcelafgrænsningen inden for det geografiske produktionsområde er det muligt at udpege de parceller, der egner sig til produktion af vin med den pågældende beskyttede oprindelsesbetegnelse.

I produktspecifikationens kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, erstattes ordene »den 4. september 1996« af ordene »den 4. og 5. september 1996«.

Denne ændring er en korrigering af tidspunktet for den nationale myndigheds godkendelse af det afgrænsede parcelområde.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3. Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, erstattes listen over kommuner med følgende:

— Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

— Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Vedrørende benævnelsen »gamay« erstattes listen over kommuner med følgende:

— Departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay

— Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

— Departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay

— Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Dette gør det muligt at tage højde for de forskellige kommunesammenlægninger, der har fundet sted siden den sidste version af produktspecifikationen. Perimeteren for området i umiddelbar nærhed forbliver helt den samme.

Som følge heraf ændres punkt 9 i enhedsdokumentet om de supplerende betingelser.

4. Landbrugsmiljøbestemmelse

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 2, tilføjes følgende: »Et kontrolleret plantedække, som er spontant eller sået, er obligatorisk mellem rækkerne. Såfremt et sådant plantedække ikke findes, foretager vinavleren jordbearbejdning for at sikre kontrollen med den spontane vegetation eller begrunder brugen af biologiske bekæmpelsesmidler, som de offentlige myndigheder har godkendt til vindyrkning. Såfremt der anvendes biologisk ukrudtsbekæmpelse på en parcel, er det forbudt at anvende andre ukrudtsbekæmpelsesmidler.«

Denne ændring sker i tråd med den aktuelle udvikling i praksis hos vinavlere, der foretrækker dyrkning efter agroøkologiske principper på hele vindyrkningsarealet i Anjou. Den afspejler, at miljøhensynet i stadig større grad integreres i de tekniske produktionsmetoder. Ved at fremme et plantedække, anvendelsen af mekanisk ukrudtsbekæmpelse eller brugen af biologiske bekæmpelsesmidler bidrager ændringen til at reducere anvendelsen af kemisk ukrudtsbekæmpelse. Denne reduktion af anvendelsen af ukrudtsbekæmpelsesmidler skal føre til bedre beskyttelse af vindyrkningsjorden og bevarelse af dens naturlige funktioner (frugtbarhed, biodiversitet og biologisk rensning), hvilket bidrager til vinenes kvalitet og autenticitet og styrker begrebet »terroir«, dvs. vindyrkningsområdets identitet.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

5. Forbud mod vinhøst

I kapitel I, afsnit VII, nr. 1, udgår sætningen »Startdatoen for vinhøsten er fastsat i henhold til bestemmelserne i artikel D. 645-6 i den franske lov om landbrug og havfiskeri (code rural et de la pêche maritime).«

I dag er det ikke længere nødvendigt at fastsætte en startdato for vinhøsten, eftersom vinavlerne nu råder over en bred vifte af redskaber, der giver dem mulighed for at vurdere druernes modning mere nøjagtigt. Hver vinavler råder over et vist antal anordninger og udstyr, såvel egne som fællesejede, der gør det muligt præcist at bestemme den optimale dato for høstens start på hver parcel i henhold til produktionsmålene.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6. Sukkerindhold

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra c), tilføjes ordene »efter gæring« efter ordene »Vinene har«.

Denne ændring foretages for at undgå enhver forveksling med sukkerindholdet inden gæring. Det er således vigtigt at præcisere, at dette indhold skal kontrolleres efter gæring.

Som følge heraf ændres punkt 4 i enhedsdokumentet.

7. Ændring af ønologiske fremgangsmåder

I produktspecifikationens kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra d), tilføjes ordene »For hvid- og rosévine« foran »er anvendelse af træstykker ikke tilladt.«, og følgende tilføjes: »For rødvine er anvendelse af træstykker ikke tilladt undtagen under vinfremstillingen«. Denne ændring har til formål at fjerne forbuddet mod anvendelse af egetræsflis under fremstillingen af rødvine. På denne måde vil producenterne styrke de typiske kendetegn for vinene med betegnelsen, da det også er frugtagtige og bløde produkter, som kan drikkes unge. Træets tanniner bringer under vinfremstillingen et bedre udtryk frem af den frugtige smag og udvikler strukturen i vinene ved at tilføre dem rundhed og forlænge smagen, samtidig med at farven forbliver stabil under eventuel ældning. Anvendelsen af træstykker kan kun ske under vinfremstillingen, men teknikken er fortsat forbudt under lagringen af vinene.

Som følge heraf ændres punkt 5 i enhedsdokumentet.

8. Gæringskapacitet

I kapitel 1, afsnit IX, nr. 1, litra e), erstattes sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige udbytte i de seneste fem år« med sætningen: »Enhver vinavler skal råde over en gæringskapacitet til vinfremstilling, som er mindst 1,4 gange så stor som bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de seneste fem år.«

I produktspecifikationen blev der ikke henvist til en mængde (udtrykt i hl eller m3), men til et udbytte, dvs. til et høstudbytte divideret med produktionsarealet (f.eks. udtrykt i hl/ha). Den foreslåede ændring gør det muligt at rette op på denne inkonsekvens med hensyn til mængderne uden at ændre noget indholdsmæssigt (minimumsmængden er stadig fastsat til 1,4 gange bedriftens gennemsnitlige vinfremstillingsmængde i de tidligere høstår).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9. Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

10. Tilknytning til det geografiske område

Punktet om tilknytning er revideret for at ajourføre antallet af berørte kommuner (f.eks. 70 i stedet for 126 i departementet Maine-et-Loire).

Som følge heraf ændres punkt 6 i enhedsdokumentet.

11. Overgangsbestemmelser

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Følgende tilføjes i kapitel 1, afsnit XI: »Bestemmelserne om, at der skal være et kontrolleret selvsået eller sået plantedække mellem rækkerne, og at producenten, hvis der ikke findes et sådant plantedække, er forpligtet til at foretage jordbearbejdning eller anvende biologiske bekæmpelsesmidler for at kontrollere den selvsåede, vegetation gælder ikke for vindyrkningsparceller, der var beplantet på tidspunktet for nærværende produktspecifikations godkendelse, og hvor afstanden mellem rækkerne er 1,7 m eller derunder.«

Overgangsbestemmelsen medfører, at der ikke fastsættes sanktioner for de eksisterende vindyrkningsarealer, hvis aktuelle drift ikke er tilpasset til bestemmelserne om miljøvenlig jordbrugsdrift. På vindyrkningsarealer med stor tæthed, hvor afstanden mellem rækkerne er højst 1,7 m, kan opretholdelsen af en permanent græsbevoksning eller udførelsen af jordbearbejdning nemlig give nogle tekniske problemer (med hensyn til mekanisering, udstyr eller redskaber). Ved lave vinstokke øger græsbevoksningen også risikoen for forårsfrost. Desuden medfører tilstedeværelsen af et plantedække, at der bliver konkurrence om vandforsyningen til vinstokkene, og denne konkurrence bliver større med en højere beplantningstæthed. Til gengæld skal de vinstokke, der plantes efter produktspecifikationens godkendelse, være i overensstemmelse med de indførte bestemmelser om miljøvenlig jordbrugsdrift, uanset beplantningstætheden og afstanden mellem rækkerne.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

12. Registerføring

I kapitel 2, afsnit II, nr. 3, erstattes »en puissance« (potentielt) med »naturel« (naturligt).

I overensstemmelse med ordlyden i alle produktspecifikationer for området Anjou Saumur erstattes udtrykkene »potentielt alkoholindhold« og »grad« med formuleringen »naturligt alkoholindhold i volumen«. Disse ændringer forbedrer produktspecifikationernes læsbarhed. Harmoniseringen af bestemmelserne om registerføring tager sigte på at lette udarbejdelsen af inspektionsplanen og kontrollen med disse registre.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

13. Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er revideret for at sikre en konsekvent ordlyd i de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, i produktspecifikationerne for Anjou Saumur-området.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Anjou

2. Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

5. Mousserende kvalitetsvin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Stille hvidvine

De har:

— et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 %

— et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l, eller højst 8 g/l, hvis det totale syreindhold udtrykt i gram vinsyre pr. liter højst er 2 g/l mindre end indholdet af gæringsdygtigt sukker.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De stille hvidvine er generelt tørre vine, men de kan til tider have et gæringsdygtigt sukkerindhold og betegnes som »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød). Deres aromatiske udtryk er generelt intenst med blomsteraromaer (hvidtjørn, syren, lind, jernurt, kamille osv.) og mere frugtige noter (citrusfrugter, blomme, pære, tørret frugt osv.). Smagen er rund og fyldig og afsluttes med friskhed og finesse.

Generelle analytiske karakteristika Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) 9,5 Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Stille rødvine

Vinene har følgende egenskaber:

— et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %

— et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 3 g/l

— for vine med benævnelsen »gamay« suppleret med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« et gæringsdygtigt sukkerindhold efter gæring på højst 2 g/l.

Æble-mælkesyre-gæringen skal afsluttes for rødvinenes vedkommende. Rødvinene har, når de er klar til markedsføring i bulk, eller på emballeringstidspunktet et æblesyreindhold på højst 0,4 g/l.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 12,5 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne, men ethvert parti uemballeret vin, der kan få benævnelsen »primeur« eller »nouveau«, har et indhold af flygtig syre på højst 10,2 milliækvivalenter pr. liter.

Rødvinene lagres som minimum indtil 15. januar i året efter høståret.

De stille rødvine har en smuk tanninstruktur. Deres aromatiske udtryk er ret intenst, primært med noter af røde frugter. Strukturen er tydelig, men letheden skal vedblive at være dominerende. Det er behagelige vine, som skal drikkes inden for tre år efter høsten.

Generelle analytiske karakteristika Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Mousserende vine

De mousserende vine er hvidvine eller rosévine.

De basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 10,5 %.

De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende vine, har et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 12 %.

De basisvine, som ikke er blevet beriget, har efter gæring et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 24 g/l.

De basisvine, som er blevet beriget, har efter gæring et gæringsdygtigt sukkerindhold (glukose + fruktose) på højst 5 g/l.

De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et totalt alkoholindhold i volumen på højst 11,6 %.

Efter berigelse har vinene – efter udviklingen af de mousserende egenskaber og før tilsætning af ekspeditionslikør – et totalt alkoholindhold i volumen på højst 13 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-lovgivningen.

De mousserende vine er hvidvine eller rosévine. De er kendetegnet ved deres finesse, ikke kun i udviklingen af bobler, men også det aromatiske udtryk og strukturen i smagen.

Generelle analytiske karakteristika Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5. Vinfremstillingspraksis

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Beplantningstæthed – afstand

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. ha. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 2,50 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m. For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, er det ved høsten muligt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, under forudsætning af at produktspecifikationens bestemmelser om espalieropbinding og bladhøjde er overholdt. På disse vindyrkningsparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

Regler for beskæring og espalieropbinding af vinstokkene

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres ved blandet beskæring senest den 30. april ifølge reglerne i produktspecifikationen, hvori det for hver druesort angives, hvor mange skud der højst må være pr. stok, og hvor mange skud der højst må være pr. gren

Løvværkets højde på espalieret er mindst lig med 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem løvværkets nederste grænse, som skal være mindst 0,40 m over jorden, og den øverste beskæringsgrænse, som er mindst 0,20 m over den øverste espaliertråd.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på 3 300 vinstokke pr. ha eller derover, gælder endvidere følgende regler for espalieropbinding: espalierpælenes minimumshøjde over jorden skal være mindst 1,90 m, espalieropbindingen skal omfatte fire trådniveauer, den øverste tråds minimumshøjde skal være 1,85 m over jorden.

Vanding

Dyrkningspraksis

Vanding er ikke tilladt.

Berigelse

Specifik ønologisk fremgangsmåde

Til rødvine er berigelsesteknikker tilladt, og den maksimale delvise koncentration i forhold til de anvendte mængder er fastsat til 10 %.

Efter berigelsen må stille vines totale alkoholindhold i volumen ikke overstige 12,5 %.

De berigede basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende hvid- og rosévine, har et gæringsdygtigt sukkerindhold på ≤5 g/l og et total alkoholindhold i volumen på ≤11,6 %.

Anvendelse af træflis

Specifik ønologisk fremgangsmåde

For hvid- og rosévine er anvendelsen af træstykker ikke tilladt.

For rødvine er anvendelse af træstykker ikke tilladt undtagen under vinfremstillingen.

De basisvine, der anvendes til fremstilling af mousserende rosévine, kan være produceret ved udblødning (maceration) eller afblødning.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugs- og fiskerilov (»code rural et de la pêche maritime«).

Restriktion, der gælder for forarbejdningen

Til fremstilling af rosévine er anvendelsen af kul til ønologisk brug, alene eller blandet i præparater, forbudt.

b. Maksimumudbytte

Stille hvidvine

65 hektoliter pr. hektar

Stille rødvine

65 hektoliter pr. hektar

Mousserende hvid- og rosévine

76 hektoliter pr. hektar

Benævnelsen »gamay«

72 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

a) Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018: — Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) — Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay, Villevêque — Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

b) Alle etaper af produktionen af de vine, der kan opnå benævnelsen »gamay«, finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018: — Departementet Deux-Sèvres: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Val en Vignes (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouillé-Saint-Paul og Cersay) — Departementet Maine-et-Loire: Allonnes, Angers, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon og Thouarcé), Blaison-Saint-Sulpice (tidligere områder i de delegerede kommuner Blaison-Gohier og Saint-Sulpice), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brissac Loire Aubance (tidligere områder i de delegerede kommuner Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire og Vauchrétien), Cernusson, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chanzeaux, La Jumellière og Valanjou), Cléré-sur-Layon, Denée, Dénezé-sous-Doué, Doué-en-Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon og les Verchers-sur-Layon), Les Garennes sur Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Juigné-sur-Loire og Saint-Jean-des-Mauvrets), Gennes-Val-de-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (tidligere områder i den delegerede kommune d’Ingrandes), Jarzé Villages (tidligere områder i den delegerede kommune Lué-en-Baugeois), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont og Vihiers), Mauges-sur-Loire (tidligere områder i de delegerede kommuner La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine og Saint-Laurent-du-Mottay), Mazé-Milon (tidligere områder i den delegerede kommune Fontaine-Milon), Montilliers, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré og La Varenne), Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Terranjou (tidligere områder i de delegerede kommuner Chavagnes, Martigné-Briand og Notre-Dame-d’Allençon), Tuffalun (tidligere områder i de delegerede kommuner d’Ambillou-Château, Louerre et Noyant-la-Plaine), Val-du-Layon (tidligere områder i de delegerede kommuner Saint-Aubin-de-Luigné og Saint-Lambert-du-Lattay), Varennes-sur-Loire, Villevêque.

Det kortmateriale, der viser det geografiske område, kan ses på webstedet for Institut national de l’origine et de la qualité.

7. Primære druesorter

Gamay N

Chenin B

Grolleau gris G

Grolleau N

Cabernet franc N

Cabernet Sauvignon N

Pineau d’Aunis N

8. Tilknytning til det geografiske område

1. Oplysninger om det geografiske område

Stille vine

a) Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen Det geografiske område strækker sig over to store geologiske enheder, hvor vindistriktet primært optager skråningerne langs floderne og nogle plateauer. Mod vest er Prækambrium- og Palæozoikum-soklen forbundet med det armorikanske bjergmassiv, og mod øst dækker Paris-bækkenets Mesozoikum- og Kænozoikum-substratum den gamle sokkel. Denne geologiske egenart adskiller den vestlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomster af skifer, især skiferler, lokalt kendt som »Anjou noir«, fra den østlige del af det geografiske område, der er kendetegnet ved forekomsten af kalktuf (Saumur) lokalt kaldet »Anjou blanc«. Det geografiske område er historisk set knyttet til den gamle provins Anjou og strækker sig i 2018 hovedsagelig over den sydlige halvdel af departementet Maine-et-Loire (70 kommuner) og de nordligste dele af departementerne Deux-Sèvres (14 kommuner) og Vienne (9 kommuner). I den nordlige del af departementet Maine-et-Loire vidner enkelte tilbageværende øer om en tid, hvor vinen vandt frem i hele departementet. På de parceller, der er afgrænset til høst af druer, er jordene dannet af forskellige geologiske formationer. Selv om de er meget forskellige, er de generelt meget næringsfattige og har en begrænset vandtilbageholdelsesevne. De har også en god opvarmningsevne. Det geografiske område har et tempereret kystklima med forholdsvist små temperaturudsving, dels i betragtning af Atlanterhavets relative nærhed og dels i betragtning af Loireflodens og dens bifloders varmeregulerende rolle samt vindyrkningsarealets beliggenhed på skråningerne. Nævnes skal også Anjous milde klima (»la douceur angevine«), som især kommer til udtryk gennem vinteren, det lange forår og efteråret, mens høje varmegrader er hyppige om sommeren. Bjergreliefferne, som vender mod nordvest/sydøst, spiller en beskyttende rolle i forhold til den ofte fugtmættede vestenvind. Det geografiske område får således mindre nedbør og nyder godt af føneffekten. Takket være de højere bjergrelieffer i området omkring Cholet og Maugesbjergene ligger det i læ for fugten fra havet. Den årlige nedbørsmængde er 585 mm, mens den er næsten 800 mm i området omkring Cholet.

b) Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen Vinmarkernes eksistens i Anjou har været kendt siden det første århundrede e.Kr., og dette har været kontinuerligt. Vinplanterne har gunstige forhold i dette område, sådan som disse linjer fra et af Apollonios’ (6. århundrede) digte vidner om: »Ikke langt fra Bretagne ligger der en by på en klippe, som er rig på Ceres’ og Bacchus’ glæder, og som har fået sit navn Andégave (Angers) fra et græsk navn.« Selv om vinmarkerne ved Angers udvikler sig i hele middelalderen og bliver etableret i forbindelse med klostrene ved Loireflodens bredder og omkring Angers, opnår de først og fremmest deres omdømme fra det 12. og 13. århundrede. Indflydelsen fra kongeriget under Henrik II og Eleanor af Aquitanien gjorde det muligt for vin fra Anjou at nå ud til de fineste borde. Produktionen steg betydeligt fra det 16. århundrede takket være de hollandske varemæglere, der var på udkig efter vine til deres land og deres kolonier. Hollænderne købte stort ind af vinen, og i det 18. århundrede var handelen så blomstrende, at floden Layon, som løber igennem det geografiske område, blev kanaliseret for at lette transporten. Anjou-vinenes store berømmelse vakte imidlertid misundelse og affødte mange nye, opfindsomme skatter og afgifter, som fik skadelige virkninger for handelen. Vendéerkrigens hærgen lagde til sidst vindistriktet øde. Fremgangen vendte tilbage i løbet af det 19. århundrede. I 1881 dækkede vindistriktet et areal på 45 000 ha, hvoraf 10 000 ha endnu stod tilbage i 1893 efter vinbladlusens angreb. »Anjou« er primært kendt for sin produktion af hvidvine af druesorten chenin B. Tilplantningen med Cabernet Franc N og lidt senere med Cabernet-Sauvignon N tog imidlertid fart efter vinbladluskrisen. Vinfremstillingen er i begyndelsen af det 20. århundrede primært rettet mod fremstillingen af »rouget«, som er det lokale navn for en let vin, der drikkes på caféer, og udviklingen er første etape i omdannelsen af Anjou-vindistriktet. Druesorterne Grolleau N og Grolleau Gris G, som giver »klarede« (»clairets«) og lyse vine, bidrager sammen med sorterne Gamay N og Pineau d’Aunis N til udviklingen af en stor produktion af berømte rosévine, der kendes og genkendes under de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou«. Den anden etape af denne omdannelse bygger på de erfaringer, som producenterne har opnået med driften af disse vinmarker. Observation og analyse af det bedste match mellem druesorten og dens beplantningssteder, vurdering af høstpotentialet og beherskelse af vinfremstillingsteknikkerne førte til rødvinsproduktionens udvikling fra 1960’erne.

2 Oplysninger om produkternes kvalitet og egenskaber

Stille vine

Fremstillingen af stille vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou« er fordelt på hvidvine, rosévine og rødvine.

Hvidvinen er generelt en tør vin, men den kan til tider have et gæringsdygtigt sukkerindhold og betegnes som »demi-sec« (halvtør), »moelleux« (halvsød) eller »doux« (sød). Dens aromatiske udtryk er generelt intenst med blomsteraromaer (hvidtjørn, syren, lind, jernurt, kamille osv.) og mere frugtige noter (citrusfrugter, blomme, pære, tørret frugt osv.). Smagen er rund og fyldig og afsluttes med friskhed og finesse.

Rosévine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d’Anjou« eller »Rosé d’Anjou« har et gæringsdygtigt sukkerindhold og en større eller mindre sødme. Deres intense aromatiske udtryk afspejler hver af druesorternes egenart. De er dog stadig meget frugtbetonet (bl.a. med aromaer af fersken, jordbær, citrusfrugter). Smagen er nøje afbalanceret mellem friskhed og rundhed. Aromaen er vedvarende og intens, navnlig i rosévine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d’Anjou«.

Rødvinene har en smuk tanninstruktur. Deres aromatiske udtryk er ret intenst, primært med noter af røde frugter. Strukturen er tydelig, men letheden skal vedblive at være dominerende. Det er behagelige vine, som skal drikkes inden for tre år efter høsten.

Rødvine, der må mærkes med benævnelsen »gamay«, er friske, livlige og behagelige. De udvikler karakteristiske aromaer, som oftest frugtagtige. De bør generelt nydes unge.

3 Årsagssammenhæng

Stille vine

Kombinationen af et nordligt vindistrikt og et særligt landskab med et mildt klima og en original geologi og pedologi giver vinene en smagsidentitet, som kommer til udtryk gennem vinenes friskhed.

Mangfoldigheden i vinmarkernes placering med hensyn til geologi og jordbundsdannelse har givet producenterne mulighed for at finde de betingelser, hvor hver af de fremherskende druesorter kommer til optimalt udtryk. Vinproducenternes observationer og analyser af vinstokkene gør det muligt for dem at fastlægge den rette beplantning af vinområdet. Mens Anjou-området som sådan lader druesorten Chenin B udtrykke sine primære egenskaber som tør hvidvin, gør de solbeskinnede og sydvendte skråninger det således muligt for druesorten at udtrykke kompleksiteten i en mere moden vin, og hvis de klimatiske forhold i sensommeren er gunstige, kan den danne grundlag for halvsøde (»moelleux«) eller søde (»doux«) vine.

Mens druesorterne Grolleau N, Grolleau gris G eller Pineau d’Aunis N breder sig over de sand- og grusholdige bakker og plateauer til gavn for produktionen af frugtagtige rosévine, står Cabernet Franc N og Cabernet-Sauvignon N ligeledes godt i fladgrundet jord eller brunjord med reguleret vandtilførsel med henblik på produktion af runde rosévine med vedvarende aroma eller produktion af rødvine med en rustik lethed, der afrundes med en kort lagringsperiode som fastsat i produktspecifikationen.

Endelig står druesorten Gamay N bedst på parceller med jordbund dannet på Prækambrium-soklen midt i »Anjou noir«, undtagen alle placeringerne i »Anjou blanc«, som det fremgår af den geografiske enhed, som er defineret nærmere i produktspecifikationen for rødvine med benævnelsen »gamay«, midt i det geografiske område.

Producenternes knowhow, som de har opbygget gennem adskillige generationer, kommer ligeledes til udtryk i valget af teknikker til forarbejdning og af sammenstikningerne af druesorter alt efter formålet med produktionen og årgangen. Produktionens mangfoldighed er en fordel i erobringen af de forskellige markeder. Ikke alene på nationalt plan, hvor vinene nærmere bestemt nydes af indbyggerne i Angers og omegn og mange steder i Bretagne og Normandiet, men også uden for Frankrigs grænser, hvor vine med de kontrollerede oprindelsesbetegnelser »Anjou«, »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou« for en betragtelig dels vedkommende bidrager til den syvendeplads, som »Val de Loire« indtager på ranglisten over franske eksportregioner.

Mousserende vine

Produktionen af mousserende vine bygger på den historiske produktion af stille hvidvine. Allerede i det 15. århundrede bemærkede producenterne, at vin, der er tappet på flaske i løbet af vinteren, efter endnu en gæring på grund af forårsvarmen bliver perlende og samtidig bevarer sin aromatiske finesse. Først kaldtes den »perlevin« (pétillants), men mestringen af anden gæring på flaske, enten ved hjælp af gæringsdygtigt sukker i den delvist gærede most eller ved tilsætning af en tiragelikør, bidrog i begyndelsen af det 19. århundrede til udviklingen i produktionen af mousserende vine, der er begunstiget af de store underjordiske huler i kalktuffen, hvori vinen kan opbevares og lagres ved en konstant lav temperatur.

De mousserende vine er kendetegnet ved deres finesse, ikke kun i udviklingen af bobler, men også det aromatiske udtryk og strukturen i smagen.

Produktionen af mousserende vine har samme baggrund. Producenterne kunne konstatere, at de emballerede vine, der blev opbevaret i kælderen, ved vinterens slutning kunne undergå anden gæring. Den erfaringsbaserede beherskelse af denne »anden spontane gæring« førte i begyndelsen til fremstillingen af »perlevin«, især på basis af druesorten Chenin B. Denne sene druesort har egenskaber, en friskhed og subtile aromaer, som gør den særlig egnet til produktion af mousserende vine. Disse egenskaber blev allerede fra begyndelsen af det 19. århundrede udnyttet til produktionen af mousserende vine ved hjælp af forarbejdningen med »anden gæring på flaske«, navnlig tilskyndet af Jean-Baptiste Ackerman.

Høsten nyder særlig opmærksomhed. Høsten sikrer en optimal modenhed og en god balance mellem syre og sukker, som er nødvendig for at sikre såvel friskhed som en god udvikling af de mousserende egenskaber og potentialet til at blive en god gemmevin. Ovenikøbet udgør de underjordiske huler, især i hjertet af »Anjou blanc«, en fremmende faktor for forarbejdningen af disse vine, som kræver betydelig opbevarings- og håndteringskapacitet under ideelle lys-, luftfugtigheds- og temperaturforhold. Denne nøjeregnende praksis og disse teknikker er blevet anvendt på de blå druesorter til en mindre kendt produktion af mousserende rødvine.

Producenterne af de mousserende vine besidder i dag takket være over hundrede års opsparet erfaring en knowhow, der kommer perfekt til udtryk i sammensætningen af deres cuvéer. Lagringen på bærmen i mindst 9 måneder bidrager til udviklingen af vinenes kompleksitet.

9. Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning og andre krav)

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Cabernet d’Anjou« og »Rosé d’Anjou«, fremstillingen, forarbejdningen og lagringen af de stille vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou« samt fremstillingen, forarbejdningen, lagringen og emballeringen af mousserende vine, som kan opnå den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Anjou«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

— Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

— Departementet Maine-et-Loire: Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Saint-Martin-du-Fouilloux.

Område i umiddelbar nærhed for benævnelsen »gamay«

Retsgrundlag:

EU-lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstillingen og forarbejdningen af de vine, som kan opnå benævnelsen »gamay«, omfatter følgende kommuner på grundlag af den officielle geografiske kode 2018:

— Departementet Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay

— Departementet Indre-et-Loire: Saint-Nicolas-de-Bourgueil

— Departementet Loire-Atlantique: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (tidligere område i den delegerede kommune Anetz) og Vallet

— Departementet Maine-et-Loire: Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Brézé, Brossay, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Meigné), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Orée d’Anjou (tidligere område i den delegerede kommune Saint-Laurent-des-Autels), Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay

— Departementet Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay og Les Trois-Moutiers.

Emballering

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

De mousserende vine forarbejdes udelukkende ved eftergæring på flaske.

Opbevaringen på flaske på bærmen skal vare mindst 9 måneder.

De mousserende vine forarbejdes og markedsføres i flasker, hvori de mousserende egenskaber udvikler sig, undtagen vine, der sælges i flasker på højst 37,5 cl eller på over 150 cl.

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De skrifttegn, der benyttes til de fakultative angivelser, hvis anvendelse i henhold til EU-reglerne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden eller bredden være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttegn, som udgør betegnelsen for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser.

De skrifttyper, der anvendes for den geografiske betegnelse »Val de Loire«, må hverken i højde eller bredde være større end to tredjedele af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Benævnelsen gamay

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse følges af benævnelsen »gamay« for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Benævnelsen »gamay« skal være trykt på etiketterne efter navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse og anføres med skrifttegn, der har samme farve og både i højde og bredde er højst to tredjedele af størrelsen af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Benævnelsen »gamay« kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« for de vine, der opfylder de produktionsbetingelser, der er fastsat for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Vine med benævnelsen »primeur« eller »nouveau« skal også være påtrykt årgang.

Stille hvidvine

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De stille hvidvine skal præsenteres i handelsdokumenter, transportdokumenter og på etiketterne med benævnelserne »demi-sec«,»moelleux« eller »doux« svarende til det gæringsdygtige sukkerindhold (glukose + fruktose) i vinen, således som defineret i EU-lovgivningen. På etiketterne skal disse benævnelser placeres i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mindre geografisk enhed

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at det drejer sig om en matrikelregistreret lokalitet, og at navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttyper, der hverken i højde eller bredde er større end halvdelen af de skrifttegn, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

(1) EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.