ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 792 
 
 
 
Vol. 1985/0 264 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0MC85) 792 endelig udg.  
B ruxelles, den 28. januar 1986
Oplæg t i l  diskussion
VEDRØRENDE FÆ LLESSKABETS INDSATS F O R  SKOVBRUGET  
(Meddelelse t i l  Rådet fra  Kommissionen)
K0MC85) 792 endelig udg.

Oplæg t i l  diskussion
VEDRORENDE FÆ LLESSKABETS INDSATS F O R  SKOVBRUGET
I .  Indledning
1. I det program, Kommissionen forelagde Europa-Parlamentet i marts 1985,
.. fo rp lig te d e  den sig t i l  at frø*lægge fo rslag  vedrørende skovbrug. Den  
besluttede d erefter at cer ·-«-·‘ f  ■ ■ ■  anlagte ko n sultationer, fø r den
frem satte konkrete fo rslag , '",·■ ■ · is s ·.onen fremlægger dette dokument ved­
rørende skovbruget som  et grundlag fo r ko n sultationer. E fter at de berørte  
p arter har haft le jlig h e d  t i l  at give udtryk fo r deres o p fa tte ls e r an­
gående dokumentets tanker, v i l  Komissionen fremsætte forslag t i l  et  
EF-program vedrørende indsats fo r skovbruget.
S o m  grundlag fo r disse konsultationer offentliggør Kommissionen et mere  
omfattende og beskrivende dokument vedrørende skovbruget i Fællesskabet som  
supplement t i l  dette dokument. Et EF-handlingsprogram skal være et supple­
ment t i l  de enkelte medlemsstate rs p o lit ik . Dette handlingsprogram for  
skovbruget kan omfatte en række foranstaltninger, som v il resultere i  
udvidelse af skovarealet og forbedret udnyttelse af de eksisterende skove.  
Kommissionen fo re s lå r ikke at indføre en fælles skovbrugspolitik, m en  
mange af de foreslåede fo ran staltn in g er vil vare mere e ffe k tiv e , hvis de  
træ ffes på EF-niveau i stedet fo r af de enkelte medlemsstater.
Samtidig m ed at Kommissionen tiIskyndes t i l  d rø fte ls e r af skovbruget i  
Fæ llesskabet, er den overbevist om, at skovbrugsproblemer i lande uden  
fo r Europa, sæ rlig i den tre d je  verden, også mi overvejes.
I I . Betydningen af Fællesskabets skove
2. Skovene opfylder et v ig tig t behov fo r råm aterialer t i l  industrien og  
giver dermed grundlag fo r økonomisk a k tiv ite t og beskæftigelse i o fte  
fa ttig e  områder med heraf følgende a k tiv ite t og beskæ ftigelse i den træ -  
forarbejdende industri andre steder i Fællesskabet. De s p ille r  en v ita l  
ro lle  ved at medvirke t i l  at opretholde den økologiske balance, bidrage  
t i l  k v a lite te n  af m iljø e t, forebygge erosion og ørkendannelse og ved at  
danne rammen o m  rekreative a k tiv ite te r  og fritid s b eskæ ftig else for  
Fællesskabets borgere.

. D e t i  medlemsstaters behov fo r skovbrugsprodukter (savskiret træ , p lad er,  
træmasse, papir osv.) o verstig er langt den mængde træ , der f is  fra  
Fællesskabets skove; re s u lta te t heraf e r , at Fællesskabet er verdens  
stø rste nettoim portør af træ produkter. Nettoimporten havde en værdi af  
næsten 17 000 mio E C U  i 1984, og denne s itu a tio n  v i l  ikke b liv e  ændret  
m ed Spaniens og Portugals tiltræ d e ls e .
Den stigende fo rskel mellem Fællesskabets efterspørgsel e fte r gavntræ  
og dets egen produktion skyldes kun d elvis det tilp la n te d e  areals u t i l ­
strækkelighed -  når a lt  kommer t i l  a l t ,  er 20% af Fællesskabets område  
t ilp la n te t  m ed træ er. Det skyldes også underudnyttelse af en stor del  
af de eksisterende skove, hvoraf nogle er h elt uprqduktive. Passende  
fo rv a ltn in g  og dyrkningsteknik v i l  kunne forbedre disse skoves sundheds­
t ils ta n d , udseende og p ro d u k tiv ite t.
Samtidig v i l  en forøgelse af forsyningen med gavntræ (id e t det m å  erin d res,  
at en del af efterspørgslen kun kan dækkes af import) sammen m ed bedre  
organisation kunne danne grundlaget fo r en stø rre a k t iv it e t  i Fælles­
skabets egne træforbrugende in d u s trie r. På trods af det samlede underskud  
eksporterer Fællesskabet å r lig t  ca. 2 mio t papir og brædder, og det er  
nettoeksportør af møbler. Der findes d erfo r en efterspørgsel og et indu­
s t r i e l t  grundlag i Fæ llesskabet, som  gør det m uligt at udnytte de ved­
varende ressourcer i stø rre omfang og dermed sikre nye indtægter og  
beskæ ftigelsesm uligheder.
Skovenes m iljø r o lle  er v ig tig  fo r bevarelse af naturen og opretholdelse  
af den n a tu rlig é  balance, herunder beskyttelse af jordbunden og forebyg­
gelse af u d tø rrin g , og danner grundlag fo r f r it id s a k t iv it e t e r . Hensyntagen  
t i l  m iljø e t er ikke nødvendigvis i modstrid m ed en forøget udviklin g af  
skovbruget. Skovene opfylder m ed deres funktion som  rekreative områder  
fo r både land- og bybefolkningen sociale behov og danner grundlaget for  
en udviklin g i serv ice - og fritid s s e k to re n , der a fs p e jle r nye tendenser  
i forbrugernes efte rs p ø rg se l.
D e tre  hovedfunktioner, der er nævnt ovenfor fo r Fællesskabets skove -  
produktion af rå m a te ria le r, opretholdelse af den økologiske balance og  
grundlag fo r rekrea tive a k tiv ite te r  -  er a f-S to r betydning. Forøgelse  
af produktionen af råm aterialer og u d viklin g  af tjen esteyd elser i foi—  
bindelse med Fællesskabets skove kan og bør opnås sammen.

-  3 -
6. EF-Kommissionen har tid lig e r e  fremsat fo rslag  vedrørende skovbrug og  
træ. Mange af disse i n it ia t iv e r  (vedrørende forskning, landbrugsstruk­
tu re r osv.) er blevet gennemført. Et forslag o m  beskyttelse af skovene  
m od brande og sur nedbør stø ttes af et s to rt f le r t a l  af delegationerne,  
og d rø ftelsern e i Radet fo rts æ tte r. To andre in it ia t iv e r  verserer stadig  
fo r Rådet, m en i begge tilfæ ld e  gøres der kun sm å frem skrid t. I 1979  
foreslog Kommissionen en resolution vedrørende Fællesskabets skovbrugs-  
p o litik  og o p rettels e af en stående skovbrugskomité. I  midten af 1983  
foreslog den mål og re tn in g s lin je r fo r en E F -p o litik  vedrørende skovbruget  
og træbranchen. Rådet har ikke tr u ffe t beslutning o m  disse fo rslag .
7. Hvorfor sku lle Kommissionen så tage nye in it ia t iv e r  i skovbrugssektoren?
Der er fle r e  grunde h e r t il.
. Mindskelsen af overskuddene i landbruget v i l  give anledning  til at 
undersøge mulighederne fo r a lte rn a tiv e  afgrøder, herunder skove.
. Fællesskabets betydelige handelsunderskud ned hensyn.tit tr* og træ- 
produkter giver grundlag fo r en stigende produktion-af gavntræ i 
Fællesskabet, hvis d ette Jkan ske på et økonomisk holdbart grundlag.
. Der er behov fo r at opretholde og udvide den økonomiske aktivitet og 
beskæ ftigelsen, sp ecielt i la n d d is trik te r.
. Det er nødvendigt at sætte ind for at standse den stadig mere omfattende 
ødelæggelse af de europæiske skove som følge af Luftforurening og brande. 
Det a re a l, der hvert’  år går tabt' som følge af brande i Spanien og 
P ortugal, svarer sto rt s e t . t i l  det tilsvarende areal i db-øvrige t i 
medlemsstater.
Disse problemer re jser væsentlige spørgsmål ned hensyn til Fallesskabets 
s o lid a r ite t og gør det nødvendigt at sætte ind pa EF-plan.
8. En anden v ig tig  grund for Kommissionen t i l  at tage et i n it ia t i v  m ed hensyn  
t i  I .skovbrug er det o ffe n tlig e  pres fo r en sidan indsats. Europa-Parlamen-  
te t har fået fo re la g t a d s k illig e  beslutninger med,krav o m  indsats.  
Parlamentet vedtog i 1983 en beslutning m ed opfordring t i l  at iværksætte  
en samlet E F -p o litik  for skovbruget. Mange af de spørgsmål, der blev  
re js t af Parlam entet, behandles i dette diskussionsoplæg.

9. Fællesskabet har rent fa k tis k  fo retag et betydelige investeringer i skovbruget  
i forbindelse m ed p o litik k e n  pa andre områder. I perioden mellem 1980 og 1984  
blev der anvendt ca. 470 mio EC U  fra  EUGFL, Den europæiske Fond fo r Regional­
u d v iklin g , fo rs k e llig e  forskningsprogrammer og fra  Den europæiske Udviklings­
fond (uden fo r fæ llesska b et). H e rtil kommer, at Den europæiske Investerings­
bank har ydet lån t i l  skovbrugsprojekter i Irla n d  og Portugal og i u d viklin gs­
lande.
Selv o m  disse E F -fo ran staltn in g er har haft en betydelig e ffe k t, er der fo rts a t  
ta le  o m  isolerede fo ran staltn in g e r som  led i p o litik k e n  p i de fo rskel lig e  om ­
rader. Skovbruget og træbranchen udgør im id le rtid  indbyrdes forbundne økonomi­
ske brancher, fo r h vilke der m å  fastlégges en k la r selvstændig s tr a te g i, hvis  
in e ffe k tiv ite t skal undgås. T ilp la n tn in g  af marginale a re a le r m e 'd  skov f.e k s .  
har kun mening, hvis den in fra s tru k tu r, som  er nødvendig fo r at udnytte og an­
vende træ et, kan udvikles. Skovenes fo rs k e llig e  funktioner i Fællesskabet ta le r  
fo r , at der indføres et handlingsprogram fo r'sko vb ru g et, som  k la rt a d s k ille r sig  
fra  de øvrige programmer, '
10. De fo rslag t i l  EF-indsats, som  Kommissionen fremlægger i d ette dokument, kan  
deles i tre  grupper: udvidelse af sko varealet, bedst mulig udnyttelse
af de eksisterende skovarealer og beskyttelse af skovene.
I I I .  Udvidelse af skovarealet
11. Fællesskabets betydelige underskud i handelen med produkter fra  skove i den
temperede zone er alle re d e b le v e t understreget. Dette underskud v il også be­
stå e fte r den stig ning i produktionen af gavntræ, som  forventes i de kommende  
t i  år fra  de nye skove, der er blevet p lan tet siden 1945. Der er derfor et  
b etyd e lig t grundlag fo r at anlægge nye skove, så længe d ette kan ske på en  
miljømæssigt acceptabel måde. .
Udvidelse af skovarealet v i l  v irk e  bestæftigelsesfremmende, id et det v i l  
tilskyn d e befolkningen. t i l  at fo rb liv e  i de dele af Fællesskabet, der er ramt  
af tilbagegangen i landbruget. En forøgelse af den mængde træ , der rent fak­
tis k  er til. rådighed fra  skovene, v i l  også gøre det m uligt fo r de træ fo rarb ej­
dende in d u s trie r at udvide. I nogle a f.d e  omrader, hvor en betydelig del af  
a re a le t alle re d e er dækket af skov, og hvor skovbruget er v elo rg an ise re t, er  
et stor an tal arbejdspladser d ire k te  afhængige af skovbruget (i det tyske Land  
Baden-Württemberg f.e k s . anslås d e t, at skovbruget gi v e r .beskæ ftigelse t i l  
250 000 personer).

-  5 -
12. I Kommissionens diskussionsoplæg "Perspektiver for den fæ lles landbrugs­
p o litik "  (K0MC85) 333) fremhæves d et, at forøgelse af skovbrugets omfang  
kan være af afgørende betydning fo r udviklingen af Fællesskabets landbrug.
-  A realer, der frig ø res fra  landbrug som  følge af krisen p i grund af over­
produktion, kan tilp la n te s  m ed træ er.
Træer kan være en passende afgrøde på landbrugenes mindre produktive are­
a le r i lighed^med, hvad der allered e er tilfæ ld e t pi et sto rt antal be­
d r if t e r  m ed både landbrug og skovbrug. Udvikling af privatejed e skove pi  
landbrugene bør derfor tilskyn des.
Pa nogle marginale landbrugsarealer er betingelserne fo r trædyrkning id e e lle .  
Der er i disse områder grundlag fo r at dyrke træer·, der e fte r en kortere pe­
riode kan benyttes t i l  fre m s tillin g  af spånplader e lle r  biokemiske s to ffe r,  
og fo r tra d itio n e l gavntræproduktion, hvor ejeren m å  vente 15-20 år på at få  
udbytte af sin in vesterin g .
13. Det hovedproblem, der skal tages s t il l in g  t i l  i forbindelse m ed udvidelse af  
sko varealet,s  e r, h vilke former fo r tiIs k y n d e ls e r, der skal anvendes. Der an­
vendes for ø je b lik k e t to systemer i Fællesskabet, s k a tte le tte ls e r og ydelse  
af tils k u d  t i l  skovbruget.
14. T ilsku d , som  ydes via skattesystem et, har givet anledning t i l  en betydelig  
udvidelse af de p riv a te  skove i visse dele af Fællesskabet. Foranstaltninger,  
der træ ffes af medlemsstaterne m ed henblik på at mindske skattebyrden for  
firm aer e lle r  enkeltpersoner, der investerer i skovbrug, kan b erfo r være et  
v ig tig t led i en p o lit ik  fo r udvidelse af skovene.
15. I forbindelse m ed problemerne vedrørende overproduktion i Fællesskabets
landbrug overvejer Kommissionen allered e mulige fo ran staltn in g er t i l  udvik­
lin g  af skovbrug som  et a lte rn a tiv  t i l  landbruget. I denne sammenhæng m å  '  
omkostningerne t i l  s tø tte  t i l  produktionen i skovbruget ses i sammenhæng m ed  
omkostningerne ved at yde s tø tte  t i l  landbruget og omkostn-ingerne i fo rb in ­
delse med andre fo ran staltn in g e r vedrørende formindskelse af landbrugsarealet.
På lang sig t m å form ålet m ed fo ran staltn in g er fo r landbruget og skovbruget  
være at Udvikle en a k t iv it e t , som  i sig selv er bæredygtig, og som ikke  
kræver betydelige tils k u d  (det er ikke planen, at skovbruget også skal om ­
fa tte s  af en ordning m ed p ris s tø tte  e lle r  yd erlig ere beskyttelse over for  
tre d je la n d e ).

Landbrugerne tilskyndes allered e i k ra ft af et an tal støtteordninger t i l  at  
e rs ta tte  enårige afgrøder m ed skovbrug. Formålet med disse ordninger er at  
sikre landbrugeren en regelmæssig indkomst fra  skovbruget, som  svarer t i l  
hans landbrugsindkomst. I visse tilfæ ld e  kan der ydes tils k u d  t i l  dækning af  
investeringerne i forbin delse m ed tilp la n tn in g  af nye a re a le r med skov. En  
teknik blev in d fø rt i begrænset omfang i forordningen o m  forbedring af land­
brugsstrukturerne (forordning (EØF) n r. 7 9 7 /8 5 ). Landbrugerne tiIskyndes her­
ved t i l  at tilp la n te  a re a le r med træ er; denne tilskyn d else gives i form af  
in vesterin g sstø tte e lle r  fo r marginale arealers vedkommende ved å rlig e  udbe­
ta lin g e r. Der er også ydet s tø tte  t i l  skovbrugsforanstaltninger i Frankrig  
og It a lie n  (forordning (EøF) n r. 269/79) med det formål at beskytte jo rd ­
bunden m od erosion og ko n tro lle re  oversvømmelser. Udviklingen af skovarea­
le r på landbrugene er blevet s tø tte t ved sæ rlige landbrugsforanstaltninger  
i Grækenland og ‘Irla n d  og ved integrerede udviklingsprogrammer i Frankrig og  
Skotland.
Disse to fremgangsmader v i l  m uligvis kunne anvendes i stø rre omfang i. Fæl­
lesskabet i tilfæ ld e , hvor træer e r s ta tte r overskydende landbrugsproduktion,  
selv o m  d e ta lje rn e  måske skal være anderledes.
Der tilskyndes i medlemsstaterne t i l  tilp la n tn in g  med skov ved hjælp af  
s k a tte le tte ls e r e lle r  tils k u d , tilskyn d elsen  kan også ske ved hjælp af  
indsats fra  Fællesskabets side. Der bør lægges vægt på at vælge det in s tru ­
ment, som  er bedst egnet t i l  de enkelte områder e tle r  mål.
Fællesskabet kan have d ire k te  interesse i at fin a n s ie re  sådanne ordninger,  
id et de kan medføre budgetmæssige besparelser i forbin delse med stø tten  
t i l  landbruget. I områder, hvor det af økonomiske e lle r  økologiske grunde  
anses for v ig tig t at dyrke sæ rlige a r te r , kan tilskuddene fastsæ ttes på fo r­
s k e llig t niveau fo r at d iffe r e n tie r e  tiIskyn d elsern e.
Udvikling af et fæ lles handlingsprogram fo r skovbruget v i l  nødvendiggøre en  
yd erlig ere indsats vedrørende forskning, s t a t is t ik  (på reg io n alt og n a tio n a lt  
niveau) samt informationsvirksomhed i forbin delse m ed skovbruget. Der er  
allered e g jo rt en b etyd elig  forskningsindsats i forbin delse m ed programmet  
vedrørende træ som  fo rn y e lig t rå s to f, som  netop er blevet forlænget fo r  
yd erlig ere fem å r. Der findes andre programmer vedrørende områder inden for  
en erg i, landbrug og m iljø , som  også om fatter skovbrug. Dette arbejde v i l  
kunne styrkes ved y d e rlig ere forskning vedrørende tro p isk gavntræ og a lt e r ­
native anvendelser fo r træ.

-  7 -
18. Der ml s t ille s  en række spørgsmål i forbindelse m ed udvidelse af skovarealet.
-  Hvorledes kan .udvidelsen af Fællesskabets skovareal organiseres bedst  
muligt?
-•På h vilke b etingelser kan skovbruget s p ille  en ro lle  som  a lte rn a tiv  t i l  
Landbrugets overskudsafgrøder? Hvilke virkninger fo r budgettet få r det  
at anvende landbrugsarealer t i l  skovbrug?
-  Hvorledes kan s k a tte le tte ls e r og ydelse af tils k u d  kombineres, således  
at der pa e ffe k tiv  måde tilskyndes t i l  udvikling af skovbruget?
-  Hvorledes kan de eksisterende EF-midler anvendes på en mere sammenhængende  
måde på dette område?
IV Bedst mulig udnyttelse af de eksisterende skove
19. På trods af det betydelige omfang af Fællesskabets nettoim port af gavntræ  
udnyttes kun én l i l l e  andel af Fællesskabets n a tu rlig e  vedproduktion  
p ro d u ktivt. Der v i l  kunne opnås en betydelig forøgelse· af udbyttet m ed en  
r e la tiv t  l i l l e  ekstra in vesterin g .
20. Skovenes p ro d u k tiv ite t afhænger i et v is t omfang af bedrifternes størrelse  
og a f, i h v ilk e t omfang skovområderne er sammenhængende og let tilgæ ngelige.
I områder, hvor skovene fo rtrin s v is  ejes af staten e lle r  af h alvo ffen tlig e  
organer e lle r  drives på forretningsmæssig basis, er parcellerne o fte store,  
og in fra s tru k tu re rn e  le tte r  en e f f e k t i v _ d r i f t .
D e 60% af Fællesskabets skove, der tilh ø r e r  den p rivate sektor, er ofte  
præget af problemer som  følge af ringe stø rrels e og spredning af parcellerne.  
Gennemsnitsstørrelsen af de p rivate skove i Fællesskabet er sandsynligvis  
omkring 8 ha, m en der er betydelige s tru k tu rfo rs k e lle  mellem medlemsstaterne.  
I Det forenede Kongerige, hvor fin a n s ie rin g s in s titu tio n e rn e  e je r betydelige  
skovarealer, er gennemsnitsstørrelsen af de p rivate b e d rifte r langt  
højere end i Frankrig, Tyskland e lle r  It a lie n , hvor en stor del af skov­
are a le t tilh ø r e r  landbrugsbedrifter,

-  8 -
21. D e væ sentligste vanskeligheder i forbin delse med forbedring af p ro d u k tiv ite ­
ten hænger sammen med den ringe s tø rre ls e  og spredningen af skovparcellerne,,  
mangelen på passende in fra s tru k tu re r og i mange t il f a ld e  mangelen pi  
markeder, som  kan aftage, træ e t. I en given region, hvor disse vanskelig­
heder gør sig k r a ftig t gældende, er det m u lig t, at p ris tiIs k y n d e ls e  t i l  
at udnytte det tilgæ ngelig e træ ikke er tils træ k k e lig  t i l  at kompensere  
for de høje u d g ifte r t i l  skovning. Samtidig er det usandsynligt, at selv  
de enkelste former fo r træ forarbejdende in d u s trie r v i l  b liv e  o p rettet  
på sted er, hvor der kun i ringe omfang er adgang t i l  gavntræ, te n g e l·på  
et marked fje rn e r enhver tilskyn d else t i l  at udnytte ressourcerne af gavntre,,
22. Denne s itu a tio n  kan forbedres ved at oprette .skovbrugssammenslutninger
for grupper af e n k e lte je re . Sådanne sammenslutninger, der tilb y d e r tje n e s te ­
ydelser og afsæ tningsstøtte fo r skovbruget, findes alle re d e i visse af  
Fællesskabets områder, og de har bevist deres e f f e k t iv it e t  i Sverige og  
Finland. D e v i l  kunne inddrages i udarbejdelsen af d riftp la n e r fo r p rivate  
skove. Der bør tilskyn des t i l  o p rettels e a f sådanne sammenslutninger. Deres  
a k tiv ite te r  kan suppleres ved o p rettels e af firm a e r, som  sp e c ia lis e re r  
sig i arbejde i skovbruget; der kan ydes bistand h e r t il i k ra ft af program­
merne fo r s tø tte  t i l  sm å og mellemstore virksomheder i t ilfæ ld e , hvor en  
sådan s tø tte  ikke har nogen d ire k te  virkn in g  på træbranchens prismekanismer.
23. I visse af Fællesskabets områder er mangelen på et passende vejnet i skov­
områderne et handicap fo r en bedre udnyttelse af de eksisterende skov­
ressourcer. Fællesskabet yder alle re d e s tø tte  t i l  anlæg af sådanne vejnet  
i Fællesskabets middelhavsområder. Det kan b liv e  nødvendigt at yde lignende  
s tø tte  i andre dele af Fællesskabet'.
24. Passende' placerede og rim e lig t s ta b ile  afsætningsmuligheder er v ig tig e ,  
hvis skovenes p ro d u k tiv ite t skal forøges. D e tte ' forudsæ tter t i l  gengæld,  
at der kan opnas a fta le r  o m  bade, at skovejerne leverer træprodukter t i l  
in d u s trie n , og at industrien aftag er disse produkter. O prettelse af store  
industrianlæ g, f.e k s . træ m assefabrikker, forudsæ tter h e lt k la rt leverings­
garanti fra  et s to rt skovområde. Mindre anlæg, f.e k s . savværker og spin-  
p tad efab rikker, forudsæ tter også uafbrudt forsyning med rå m a te ria le r. Der  
bør derfo r tilskyn des t i l  anvendelse af passende leverin g sko n trakter.

-  9 -
25. Nar det tilstræ b es at forbedre skovenes p ro d u k tiv ite t, er det også nødven­
digt at s tø tte  udvidelse af de træbaserede in d u s trie r, p! EF-niveau v i ll e  
fo ran staltn in g er m ed henblik pi forbedret standardisering af træprodukter  
f.e k s . være et n y ttig t s krid t m od tilskyn d else t i l  udviklin g af handelen  
m ed gavntræ. Der findes allered e et E F -d irektiv o m  indbyrdes tilnærmelse *  
af medlemsstaternes lovgivninger o m  so rterin g af ritræ  C1). Dette d ire k tiv  
bør følges op i tiIfæ ld e , hvor det er hensigtsmæssigt, fo r at fje rn e  de  
resterende tekniske hindringer fo r handelen m ed træprodukter.
■  26. Disse -forslag v i l  være en s tø tte  t i l  forbedring af skovbrugets økonomiske  
e f f e k t iv it e t . Det er også v ig tig t at udvikle de eksisterende skoves anven­
delsesmuligheder t i l  miljømæssige og rekreative form ål.
Der kunne indføres en økologisk adfærdskodeks fo r sko vdrift m ed det formål  
at opretholde jordens frugtbarhed på lang s ig t og skovenes ro lle  i vandets  
kredsløb, bevare skovenes flo ra  og fauna, beskytte landskaberne og t il v e j e ­
bringe et passende antal fo rs k e llig e  a r te r . Fællesskabet yder allerede  
s tø tte  t i l  en del af disse fo ra n s ta ltn in g e r* m en det er v ig tig t, at en  
fuldstændig adfærdskodeks fin d e r generel anvendelse.
Der er f.e k s . klare tegn på stærke fø le ls e r i offentligheden i nogle  
regioner som  følge -af udbredelsen af nåletræ er og indskrænkning af arealerne  
m ed løvtræ er. Det er m uligt at indføre stø tteo rd n in g er, uden·deraf  
følgende omfattende fin a n s ie rin g , hvorved ejerne tilskyndes t i l  at plante  
•  løvtræ er, sådanne ordninger v i l  delvis kunne indføres som led i den fælles  
lan d b ru g sp o litik.
Anlæg af n aturreservater m ed skovbevoksning og lystskove, som  er alm indelige  
i mange lande, v i l  kunne øge værdien af Europas skove som  fritid s re sso u rce .  
S m å støtteb elø b t i l  in d fø relse af den nødvendige in fra s tru k tu r v i l  kunne  
gøre det m uligt at omdanne mange skovarealer t i l  naturreservater og rekrea­
tiv e  områder.
( D  D ire k tiv  68/89/EØF,

27. Der m å s t ille s  en række spørgsmål i forbindelse m ed den bedst mulige  
udnyttelse af de eksisterende skove.
-  Hvorledes kan problemerne i forbindelse m ed skovenes ringe stø rrelse  
og spredning af de fo rs k e llig e  skovparceller løses?
-  Hvad kan der gøres fo r at forbedre afsætningsmulighederne fo r gavntræ  
og andre træprodukter?
-  Hvordan v i l  det være m uligt at forene forøgelse åf skovenes produkti­
vitet^. hensyntagen t i l  m iljø k v a lite te n , dyrkning af fle r e  fo rs k e llig e  
a rte r og udnyttelse af skovene t i l  rekreative formål?
V. Beskyttelse af Fællesskabets skove
28. Fællesskabets skove lid e r under udbredte skader som  følg e af lu ftfo ru re ­
ning, skovbrande, angreb af sygdomme og skadelige insekter og i visse  
tilfæ ld e  som  følg e af n a tu rk a ta s tro fe r, f.e k s . storme og tø rke.
Ødelæggelsen af skovene i det nordlige Europa har taget et b etyd elig t  
omfang. Den er sæ rlig udbredt i Tyskland og det ø s tlig e  Frankrig. 50%  
af de tyske skove og ifø lg e  id e  seneste rapporter 40% af skovene i  
Vogeserne (Lorraine + Alsace) er beskadiget, og den frem tid ig e økono­
miske udvikling i disse områder, som  er afhængige af skovbrug og turism e,  
er derfor i fa re . Disse skoves sundhedsti Istand er blevet fo rrin g e t i  
foruroligende tempo. Der er ikke fu ld  klarhed over årsagerne t i l  ska­
derne og de involverede mekanismer, m en d e t.e r den alm indelige o p fat­
te ls e , at lu ftfo ru re n in g  er en væ sentlig fa k to r, navnlig forurening m ed  
svovldioxid og kvæ lsto fd io xid er.
29. Kommissionen har alle re d e fremsat fo rslag  o m  at formindske forureningen  
fra  b ile r , store forbrændingsanlæg og centralvarmeanlæg. Den overvejer  
at fremsætte yd e rlig ere fo rslag  o m  hastighedsbegrænsninger og d ie s e l­
drevne b ile rs  og la s tb ile rs  forurening inden årets slu tn in g . Senere er  
det planen at fremsætte fo rslag  vedrørende andre betydelige forurenings­
k ild e r , j f .  dok. K0MC83) 721. Det er Kommissionens o p fa tte ls e , at gennem­
fø relse af disse fo rslag  v i l  indebære en betydelig formindskelse af Luft­
forureningen og skaderne på skovene, som  sandsynligvis står i forbindelse  
hermed.
Et forslag fra  Kommissionen o m  en regulær opgørelse over skaderne på  
skovene og et net af observationsposter t i l  m ålinger gør kun langsomme  
frem skridt i Radet.

Skovbrande ødelægger hvert i r  ca. 120 ha skov i De T i, og e fte r udvi­
delsen v i l  dette ta l b liv e  mere end dobbelt si s to r t. I 1985 blev over  
300 000 ha skov ødelagt (mere end Luxembourgs a r e a l), 50 mennesker blev  
dræbt og en betydelig mæ ngde kapitalgoder gik ta b t.
Kommissionen har fremsat forslag m ed henblik pi at mindske risikoen  
fo r skovbrande og forbedre medlemsstaternes brandbékæmpelseskapacitet.  
Med dette forslag skal der ydes s tø tte  t i l  o p rettelse af brandbekæmpel­
sesstationer og t i  Iskyndes, t i l  forbedring af hjælpemidlerne og af det  
specialuddannede personales uddannelse.. Kommissionen anser'det fo r at  
være af væsentlig betydning, at denne fo ra n s ta ltn in g , som  fo r ø je b lik ­
ket støder pi modstand i Rådet, b liv e r fremmet. Den mener også, at om ­
fanget af Fællesskabets indsats pi dette omride på længere sigt bør ud­
vides.
B iotiske skader forårsaget af insekter e lle r  sygdom er en anden udfor­
dring fo r Fællesskabets skove, og Fællesskabet bør være forberedt pi  
en h u rtig  indgriben. Den stående Komité' fo r Plantesundhed, som  regel­
mæssigt mødes, b liv e r rid sp u rg t, når der konstateres en p o ten tiel bio­
tis k  fa re . Fællesskabet har også iværksat fo rs k e llig e  forskningsprojek­
te r pa dette omrade. Der vi l kunne udvikles nye overvågningssystemer  
m ed henblik p å* nedsættelse af risikoen fo r indførelse af nye sygdomme,  
og det v i l  m uligvis være nødvendigt at gennemføre yd erlig ere specifik  
forskning vedrørende skoves sygdomme. En v ig tig  fo ran staltn in g  v ille  
være vedtagelse af en adfærdskodeks vedrørende genetisk fo rrin g e ls e ,  
en fa k to r, som  d elvis er skyld i de europæiske skoves faldende modstands­
dygtighed.
Endelig er der problemet m ed følgerne af exceptionelle v e jrs itu a tio n e r,  
navnlig storm fald. Her har Fællesskabet tid lig e r e  fastsat re s trik tio n e r  
fo r importen fo r at mindske presset pi markedet som  følge af en pludse­
lig  forøgelse af forsyningerne. For at forbedre sådanne foranstaltningers  
e f f e k t iv it e t  m å  et yd erlig ere samarbejde.me-l lem medlemsstaterne overvejes,  
således at spændingerne på markedet i sådanne s itu a tio n e r kan le tte s .
Der mi s t ille s  et 'antal spørgsmål i forbindelse m ed beskyttelsen af  
Fællesskabets skove.
-  Hvorledes kan skovene beskyttes m od skader som  følge af forurening?
-  Hvilke s krid t mi der tages fo r at mindske tab i skovene som  følge af  
brand?
-  Hvorledes kan overvågning af sygdomme e lle r  insektskader forbedres?

V I. Skovbrug i udviklingslandene
34. D a Fællesskabet har en betydelig import af træ , navnlig tro pisk gavn­
træ fra  udviklingslandene, kan fo ran staltn in g e r i skovbrugssektoren ikke  
træ ffes i s o le re t.
Fællesskabet har via Lomé-konventionen indgået sam arbejdsaftaler m ed  
visse af disse leverandørlande i A frik a , Vestindien ,og S tille h a v e t (AVS).  
Disse a fta le r  om fatter ikke kun. handelsordninger, men også fin a n s ie lt  
og teknisk samarbejde m ed henblik på at beskytte og udvikle skovene som  
en væsentlig fa k to r i m iljøbeskyttelsen og som  et forsvar m od ørkendan­
nelse. Fællesskabet er også kontraherende part i den in te rn a tio n a le  over­
enskomst o m  tro p isk træ.
For ø je b lik k e t■  .overudnyttes de tropiske skove m ed a lv o rlig e  fø lg er for  
klim aet og landbrugsproduktionen og fo r forsyningen' m ed tro p isk træ.
I^et handlingsprogram fo r skovbruget bør Fællesskabet tage hensyn t i l  
savel disse in te rn a tio n a le  a fta le r  som  dets snævre fo rb in d elser m ed mange  
udviklingslande.
35. Der m å  s t ille s  et an tal spørgsmål i forbin delse medfremme af skovbruget  
i udviklingslandene.
Hvorledes kan Fællesskabet sætte sin eksisterende tekniske og viden­
skabelige kap acitet ind på at standse indskrænkningen af de tropiske  
skovarealer og pa lang sig t sikre s ta b il forsyning med tro pisk træ?
-  Hvorledes kan Fællesskabet fremskynde og forbedre sin ,in d s ats fo r at  
begrænse og i sidste ende forebygge ørkendannelse i udviklingslandene?

-  13 -
Konk Lus i oner
36. Det er Kommissionen magtpåliggende at gennemføre så bredt anlagte kon­
s u lta tio n e r som  muligt vedrørende spørgsmåLene og,ideerne i dette doku­
ment -  suppleret m ed et mere omfattende ledsagedckument„
Den opfordrer de øvrige E F -in s titu tio n e r og andre organisationer t i l  
at give udtryk fo r deres egne overvejelser og kommentarer. Pa baggrund  
af de synspunkter, der kommer frem i debatten, v i l  Kommissionen frem­
lægge sine egne forslag inden sommeren 1986.
Kommissionen understreger, at dette dokument ikke fo re g rib e r de konklu­
sio n er, den v i l  nå frem t i l ,  og at den fu ld t ud v i l  tage hensyn t il .d e  
synspunkter, der vi l b liv e frem ført i forbindelse m ed konsultationerne.