DA Den Europæiske Unions Tidende C 54/58

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra »Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En digital dagsorden for Europa«

KOM(2010) 245 endelig

(2011/C 54/17)

Ordfører: Thomas McDONOGH

Kommissionen besluttede den 19. maj 2010 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. En digital dagsorden for Europa

KOM(2010) 245 endelig.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, der vedtog sin udtalelse den 16. november 2010.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 467. plenarforsamling den 8.-9. december 2010, mødet den 8. december 2010, følgende udtalelse med 83 stemmer for og 1 stemme hverken for eller imod:

1. Konklusioner

1.1 Udvalget glæder sig over meddelelsen fra Kommissionen om en digital dagsorden for Europa. Udvalget deler Kommissionens bekymring over finanskrisens ødelæggende virkning på de økonomiske og sociale fremskridt i Europa. Udvalget er enigt i, at det store potentiale i informations- og kommunikationsteknologien (ikt) kan udnyttes, og at den digitale økonomi derigennem kan bruges til at få sat gang i den vækst, der er så hårdt brug for, og til at øge europæernes levestandard. Endvidere er udvalget enig med Kommissionen i, at de forskellige politikinitiativer inden for ikt og den digitale dagsorden skal samles og forvaltes i en sammenhængende handlingsplan.

1.2 Selvom meddelelsen sine steder er velskrevet og klart redegør for de politikinitiativer, der skal iværksættes, er den andre steder - for eksempel afsnittet om ikt-støttede fordele for samfundet og afsnittet om internationale aspekter af den digitale dagsorden - stadig uklar med hensyn til handlingsplanen. Udvalget forventer, at alle aspekter af den digitale dagsorden på et senere tidspunkt vil blive uddybet, og at der vil blive gennemført en udtømmende høring om de specifikke initiativer, hvori udvalget på behørig vis vil deltage.

1.3 Udvalget noterer sig de problemer, Kommissionen har indkredset som værende hindringer for udviklingen af en dynamisk digital økonomi i Europa - særlig problemerne med kommerciel, kulturel og retlig opsplitning i et EU med 27 medlemsstater, og den vedvarende underinvestering i netværk, uddannelse inden for ikt og forskning og innovation.

1.4 I EU har man imidlertid længe været opmærksom på disse problemer, men trods flere års politisk fokusering og handlingsplaner er der ikke gjort så store fremskridt som forventet. Det er i dag, i 2010, ikke acceptabelt, at 30 % af husholdningerne i EU endnu ikke har adgang til internettet (1), og at Europa midt i en økonomisk krise ikke i tilstrækkeligt omfang kan sætte sin lid til, at vækst i den digitale økonomi vil bidrage til en hurtig økonomisk genopretning.

1.5 Europa er en af de regioner i verden med mest udbredte netværksforbindelser, men trods det udgør kompleksiteten af, manglen på adgang til og den ringe brugervenlighed af mange ikt-baserede produkter og tjenester en stor hindring for integrationen af mange mennesker, navnlig de ældre og fysisk handicappede. Europa må fokusere på, hvordan man med bedre design af ikt-produkter og -tjenester kan opfylde behovene i et aldrende samfund og hos handicappede, samtidig med at der skal tages hensyn til målsætningerne i den relevante FN-konvention.

1.6 Det er frustrerende for udvalget igen og igen forgæves at opfordre til, at internetopkobling bliver gjort til en forsyningspligtydelse. Hvis EU mener det alvorligt med den digitale dagsorden og princippet om e-inddragelse, skal der handles hurtigt i dette spørgsmål. Udvalget erkender, at der er et problem med finansieringen af denne foranstaltning, og vi anbefaler, at leverandører af infrastruktur får adgang til EU-støtte på grundlag af gennemsigtige, objektive og forholdsmæssige kriterier.

1.7 For hver dag, der går, bliver EU mindre konkurrencedygtig end USA, Japan og Sydkorea inden for avanceret ikt-infrastruktur, udgifter til forskning og udvikling på ikt-området og borgernes deltagelse i den digitale økonomi. Dette fald i international konkurrenceevne må vendes ved hjælp af aggressive politikinitiativer, der gennemføres effektivt.

1.8 Udvalget mener, at de utilfredsstillende fremskridt hen imod opfyldelse af EU's mål for ikt og den digitale økonomi primært skyldes utilstrækkelig gennemførelse af politikinitiativer i EU og nationalt: Vi vidste, hvad der skulle gøres, men vi gjorde det ikke. Udvalget opfordrer medlemsstaterne til omgående at gennemføre direktiver og henstillinger vedrørende den digitale dagsorden.

1.9 Udvalget mener ikke, at markedet alene kan regulere sig selv hensigtsmæssigt i offentlighedens interesse. Derfor er der behov for et solidt regelsæt til fremme af et flertal af borgernes interesser, som det er hensigten med 2020-strategien.

1.10 Meddelelsen kommer på det rette tidspunkt, hvor der er hårdt brug for lederskab og en styringsstrategi med henblik på at gennemføre den digitale dagsorden for Europa som led i Europa 2020-strategien (2). Udvalget lykønsker Kommissionen med bestemmelserne i meddelelsen om styring og forvaltning, som skal sikre en passende og rettidig gennemførelse af denne vigtige dagsorden. Men Kommissionen må nu udarbejde et detaljeret strategidokument for gennemførelsen af den digitale dagsorden for at rette fokus mod effektiv gennemførelse.

1.11 Udvalget støtter meddelelsens handlingsplan med syv indsatsområder og lykønsker Kommissionen med arbejdet. Planen, som er på højt niveau, skal uddybes nærmere, før den kan blive genstand for egentlige overvejelser, men trods det mener udvalget, at den er omfattende nok og i det store og hele korrekt.

1.12 Udvalget er imidlertid overrasket over, at Galileoprogrammet, som er en vigtig investering i Europas ikt-fremtid, ikke er omfattet af meddelelsen. Udvalget opfordrer Kommissionen til at sørge for, at Galileo udtrykkeligt inkluderes i handlingsplanen for den digitale dagsorden, og henviser Kommissionen til EØSU's udtalelser om programmet (3).

1.13 Udvalget ser frem til, når tid er, at blive hørt om de specifikke meddelelser fra Kommissionen om de enkelte aspekter af den digitale dagsorden.

Med henblik på udformningen af disse meddelelser gør udvalget Kommissionen opmærksom på en række tidligere udtalelser fra EØSU (4) om behovet for et sikkert, dynamisk informationssamfund, en stærk europæisk ikt-industri og en produktiv digital økonomi med høj vækst.

2. Henstillinger

2.1 Hurtig internetforbindelse overalt skal være omfattet af definitionen af forsyningspligt (5), og egnede finansieringsmekanismer skal være til rådighed.

2.2 Der bør bevilges flere midler til udvikling af ikt-færdigheder og viden- og oplysningsprogrammer til borgerne og SMV'er. Der bør oprettes informations- og støttefunktioner i medlemsstaterne med henblik på at hjælpe SMV'er og borgerne med at forstå og deltage i den digitale økonomi.

2.3 I lyset af satsningen på e-integration i den digitale dagsorden bør Rådet støtte initiativer i hele EU, der er rettet mod at give børn i skolealderen, ældre og socialt dårligt stillede borgere en indføring i brugen af bredbåndsteknologi (f.eks. webbaseret undervisning, videokonferencer, offentlige onlinetjenester osv.). Alle undervisningsprogrammer bør tage udgangspunkt i bedste praksis.

2.4 Ikt-forskningsprogrammet under det syvende forskningsrammeprogram bør særligt fokusere på udvikling af en ny generation af produkter og tjenester, der kan opfylde de særlige behov hos ældre, handicappede og folk med læsebesvær.

2.5 Fremme og støtte til åbne standarder for ikt-produkter og -tjenester i Europa bør være et eksplicit element i den digitale dagsorden. Åbne standarder baner vej for konkurrence og giver SMV'er muligheder for at vokse og konkurrere internationalt.

2.6 Ud over at øge strømmen af midler til innovation og F&U på ikt-området skal Kommissionen sørge for, at der er et passende niveau af ansvarlighed, og at man får valuta for de penge, der investeres. Investeringerne bør forvaltes på en passende måde. Investeringerne bør bevilges på grundlag af de forventede økonomiske og/eller samfundsmæssige afkast, og de bør underkastes en streng forvaltning for at sikre, at de giver de forventede fordele.

2.7 Forvaltningen af investeringer i F&U skal sikre en god samordning mellem programmer og projekter for at maksimere udbyttet og undgå spild på grund af overlapning.

2.8 Bæredygtighed må prioriteres højt inden for F&U ved at investere i teknologier, der bryder sammenhængen mellem økonomisk vækst og skade på miljøet.

2.9 Man kunne prioritere finansiering af innovative teknologier og på den måde bygge videre på, at Europa er førende på verdensplan inden for trådløs og mobil kommunikation og tilvejebringe hurtige internetforbindelser overalt, evt. ved at benytte de frekvenser, der bliver ledige, i takt med at radio- og tv-selskaber og andre får mindre behov for båndbredde (det såkaldte »white space«) (6).

2.10 Udvalget opfordrer Kommissionen til udtrykkeligt at lade Galileoprogrammet være omfattet af målsætningerne for den digitale dagsorden og de hertil afsatte ressourcer. Der bør også stilles finansiering til rådighed til fremme af teknologi og applikationer, som kan benytte de meget nøjagtige globale navigationssignaler fra Galileos tjenester (7).

2.11 EU bør fortsætte med at finansiere forskning og udvikling i tilknytning til tingenes internet (8), som konkret vil blive udmøntet i teknologiske fremskridt inden for trådløs teknologi, internettet og Galileo.

2.12 Investeringerne i forskning og udvikling i tilknytning til beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur (CIIP) bør øges væsentligt (9).

2.13 Den Europæiske Union bør overlade det til en passende tilsynsmyndighed, med medlemmer af det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder, at implementere en effektiv beskyttelse af kritisk informationsstruktur i hele EU (10).

2.14 En stærk, velorganiseret og velkoordineret informationssikkerhedsindustri bør fremmes i EU, så man kommer på højde med kompetenceniveauet i den særdeles velfinansierede industri i USA (11).

2.15 Kommissionen skal være opmærksom på at beskytte borgernes interesser, når den samarbejder med internationale ikt-selskaber om gennemførelsen af den digitale dagsorden.

2.16 Som et generelt politikprincip bør der findes en balance mellem offentlighedens interesse – almenvellet – og private og erhvervsmæssige interesser.

2.17 Kommissionen bør træffe enhver mulig foranstaltning for at sikre, at medlemsstaterne konsekvent håndhæver rammebestemmelserne for elektronisk kommunikation (12), og at gennemførelsen er ensartet, afbalanceret og universel i alle 27 medlemsstater.

2.18 For at garantere korrekt overholdelse af bestemmelserne bør tilsynsmyndighederne på kommunikationsområdet i medlemsstaterne og på EU-niveau have øgede beføjelser efter samme principper som Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs beføjelser (13).

2.19 I lyset af at mobil ikt bliver stadig vigtigere, bør Europa så hurtigt som muligt udvikle en mere markedsbaseret tilgang til frekvensforvaltning med en styrkelse af markedsaktørerne, mere udbredt handel med frekvenser og færre nationale, bureaukratiske regler for tildeling af båndbredde (14).

2.20 Kommissionen bør tilskynde medlemsstaterne til at forsvare deres nationale interesser i forbindelse med udviklingen og anvendelsen af linjebaseret transmission og koblingsnet til opfyldelse af nationale politiske mål, bl.a. udjævning af bredbåndskløften. Dette kan gennemføres ved at samarbejde med telekommunikationsvirksomheder i offentlig-private partnerskaber (15).

2.21 Overalt i EU bør der i områder med stor befolkningstæthed opstilles incitamenter for leverandørerne af infrastruktur til at anlægge fiber-til-hjemmet (FTH).

2.22 Tilgængeligheden af nyttigt onlineindhold og -tjenester er en vigtig drivkraft for onlineaktivitet. Regeringer, offentlige myndigheder, forsyningsselskaber og andre virksomheder bør fremskynde deres webudvikling og omlægningen til elektronisk kundekontakt.

2.23 Der må findes frem til innovative måder, hvorpå virksomhederne hurtigere kan tilbyde deres kunder kvalitetstjenester. I den sammenhæng bør der være særlig fokus på at udvikle brugen af online videoindhold.

2.24 Investeringerne bør målrettes mod at finde innovative løsninger på de udfordringer, der skyldes den sproglige mangfoldighed i EU. USA og andre store økonomier med ét fælles sprog har en fordel, når det gælder udvikling af ét sammenhængende onlinemarked for varer og tjenesteydelser. Sproglig mangfoldighed er en særlig udfordring for 2020-visionen.

2.25 Man bør overveje at indføre en europæisk elektronisk identitet (e-ID) til hver enkelt borger, hvilket ville gøre det lettere at levere e-tjenester og handle online.

2.26 Kommissionen bør gennemføre en certificerings- og mærkningsordning for e-forhandlere i hele EU, der sikrer, at forbrugerne er beskyttet overalt, når de køber varer og tjenester på internettet uden hensyntagen til landegrænser. En sådan ordning ville øge forbrugernes tillid til e-handel.

2.27 Borgerne må have sikkerhed for, at deres personoplysninger og penge er sikre, når de handler på tværs af grænserne. Privatlivets fred skal garanteres, og personoplysninger skal opbevares på en sikker måde.

2.28 Kommissionen må indføre en licensordning for callcentre med henblik på at sikre, at EU-borgernes personoplysninger og penge er sikre, når de handler via callcentre, særligt callcentre beliggende uden for EU.

2.29 Man bør overveje at indføre en form for beskyttelse af forbrugere, som begår en fejl, når de bekræfter deres indkøb over internettet. Som det er nu, er det for nemt for forbrugerne at begå dyre fejl, når de bekræfter en flyreservation eller andre køb. Måske burde der være en »slet« knap ved alle transaktioner af denne art.

2.30 E-handel, der involverer børn, skal prioriteres særlig højt. Her er passende regler og adfærdskodekser nødvendige.

2.31 EU bør finansiere en styrkelse af Europols muligheder for at bekæmpe internetkriminalitet. EU skal konsekvent retsforfølge internetkriminalitet med skrappe ensartede sanktioner for lovovertræderne i hele EU.

2.32 Kommissionen bør udarbejde et dokument om gennemførelse af strategien som en uddybning af meddelelsens afsnit om »Gennemførelse og styring«. EØSU mener ikke, at målsætningerne med den digitale dagsorden kan opnås uden en detaljeret og samordnet plan for gennemførelsen.

2.33 Kommissionen bør udnytte ikt-styringsværktøjerne fuldt ud til at fremme gennemførelsen af den digitale dagsorden.

2.34 EØSU vil nedsætte en permanent gruppe, der løbende skal beskæftige sig med den meget vigtige udvikling og gennemførelse af den digitale dagsorden.

3. Baggrund

3.1 Den digitale dagsorden for Europa er et af Europa 2020-strategiens syv flagskibsinitiativer og beskriver den centrale mulighedsskabende rolle, som brugen af informations- og kommunikationsteknologi (ikt) er nødt til at spille, hvis det skal lykkes Europa at nå sine mål for 2020. Dette vigtige politikinitiativ blev mødt med fuld opbakning fra EU's ministre for informationssamfundspolitikken på det uformelle ministermøde i Granada, Spanien, i april 2010 (16).

3.2 Behovet for en digital dagsorden for Europa

3.2.1 Formålet med den digitale dagsorden er at udstikke en kurs, der sikrer, at vi får mest muligt ud af det sociale og økonomiske ikt-potentiale.

Informations- og kommunikationsteknologiens store potentiale kan udnyttes i et velfungerende positivt kredsløb, som illustreret af den ydre ring i figur 1 nedenfor.

Figur 1

Den digitale økonomis gode cirkel

3.2.3 Selvom der ikke er tvivl om, at informations- og kommunikationsteknologien rummer potentialet til at forandre, er der store udfordringer at tackle, før teknologien kan udnyttes. Kommissionen har indkredset de syv alvorligste hindringer. Disse er opført i den inderste ring i figur 1.

3.2.4 På grund af disse hindringer halter Europa bagefter sine handelspartnere. 30 % af europæerne har endnu aldrig brugt internettet, lyslederbaserede højhastighedsnet har kun en dækningsgrad på 1 % i Europa, mens dækningsgraden i Japan er 12 % og i Sydkorea 15 %, og EU's udgifter til forskning og udvikling inden for ikt udgør kun 40 % af udgifterne i USA.

3.3 Den digitale dagsorden indeholder en række forslag til foranstaltninger, som skal iværksættes hurtigst muligt for at tackle de syv områder, der især volder problemer, når det gælder udnyttelsen af ikt's potentiale til at forandre og få Europa tilbage på rette spor mod intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst.

3.4 Politikinitiativet indeholder 100 tiltag og 13 centrale præstationsmål, som skal udvikles i løbet af de næste 10 år, herunder mere end 30 lovgivningsforslag. Dagsordenen er inddelt i syv indsatsområder og anerkender, at den internationale dimension er vigtig for opfyldelse af målene.

3.5 Gennemførelse og styring

Nedenstående diagram viser den foreslåede styringsstruktur for at forvalte gennemførelsen af den digitale dagsorden:

Figur 2

Styringsstrukturen for EU's digitale dagsorden

4. Bemærkninger

4.1 Trægheden i den digitale økonomi, som er forårsaget af fragmentering og underinvestering, er blevet forværret af den mangelfulde gennemførelse af politikinitiativer. Det er vigtigt, at Kommissionen udnytter den digitale dagsorden som et flagskib til at fremme godt lederskab og god forvaltningsskik med henblik på at give Europa den digitale økonomi med høj vækst, det har brug for.

4.2 I takt med at der investeres stadig mere og mere intenst i ikt, og den digitale økonomi styrkes, er det vigtigt, at EU's udgiftsplaner ledsages af bedre og strammere forvaltning og ansvarlighed.

4.3 Det er helt afgørende, at EU's udgifter til forskning og udvikling inden for ikt er effektive og virker efter hensigten, da vi må maksimere udbyttet af de betydelige investeringer, der skal foretages. Det er vigtigt, at F&U-programmer og -projekter er tydeligt afgrænsede, og at der ikke spildes kræfter på at gentage dem på nationalt, internationalt eller teknologisektorniveau.

4.4 Europa er for afhængig af kæmpestore internationale ikt-selskaber, når det gælder software og tjenester. På verdensplan er kun ét europæisk selskab - Nokia - blandt de ti største ikt-virksomheder, og kun ét europæisk selskab - SAP - er blandt de ti største inden for software.

Åbne standarder har spillet en vigtig rolle for udviklingen af internettet og dets succes. Europa bør udtrykkeligt fremme åbne standarder for at bane vej for konkurrence og sænke hindringerne for adgang til markedet for nystartede virksomheder, herunder iværksættere i den private sektor og inden for socialøkonomien. Stærk opbakning til åbne standarder inden for rammerne af handlingsplanen for interoperabilitet og standarder ville også gavne udviklingen af europæiske ikt-virksomheder, der kan konkurrere internationalt.

4.5.1 EU må i Europa skabe økonomiske vilkår, der fremmer udviklingen af innovative og stærke ikt-virksomheder, der på sigt kan konkurrere på verdensplan.

4.5.2 Et godt »hjemmemarked« er afgørende for, at dynamiske SMV'er kan udvikle sig til fremtidens internationale kæmper. Problemerne med opsplittede digitale markeder og manglende interoperabilitet må løses for at fremhjælpe det latente potentiale i Europas ikt-virksomheder.

4.6 De massive investeringer i ikt i USA afføder en hjerneflugt fra Europa. Det samlede it-marked i USA forventes at have en akkumuleret værdi på 530 mia. USD i perioden 2011-2015 og årlige udgifter på 115 mia. USD i 2015. Europa er nødt til at fokusere målrettet på investeringer i ikt, hvis det skal gøre sig håb om at holde trit med udviklingen i den digitale tidsalder.

Med nyheden om at Stuxnet-virussen angriber vigtige industrielle styringssystemer (17), er spørgsmålet om internetsikkerhed og beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur rykket højt op på regeringernes dagsorden.

4.7.1 Europa er allerede i dag stærkt afhængig af ikt til skabelse af velstand og vores livskvalitet. Det er vigtigt, at vores stadig større afhængighed af ikt modsvares af stadig mere avancerede sikkerhedsforanstaltninger, der kan beskytte den kritiske informationsinfrastruktur (el, vand, transport, sikkerhedssystemer osv.) og borgerne mod internetkriminalitet.

4.7.2 Udvalget henviser Kommissionen til sin udtalelse om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur (18). Først og fremmest er det udvalgets overbevisning, at Europa har brug for stærkt lederskab med en myndighed, der har beføjelserne til at sikre, at EU er tilstrækkeligt beskyttet mod angreb.

4.8 Kommissionens grønbog om demografiske ændringer retter lyset mod den demografiske udvikling i Europa, hvor befolkningen med stor hast bliver ældre, og der bliver stadig færre unge. Der er en række udfordringer forbundet hermed, men også muligheder i form af teknologiske innovationer, der kan forbedre livskvaliteten for de ældre og svagere grupper, afbøde de økonomiske problemer forbundet med en aldrende befolkning og skabe nye økonomiske og erhvervsmæssige muligheder i Europa. Ny ikt for ældre forventes at spille en vigtig rolle i at løse nogle af de fremtidige problemer. Europa må derfor lægge planer for, hvordan teknologi kan opfylde behovene i et aldrende samfund, da ikt kan medvirke til at forbedre de ældres livskvalitet, og til at de kan bevare et godt helbred og forblive uafhængige længere og aktive på arbejdsmarkedet og i deres lokalsamfund. Der kunne udbydes en lang række tjenester inden for kommunikation, shopping, sikkerhed og sundhed for blot at nævne nogle få.

4.9 Da de europæiske borgere og de internationale ikt-virksomheder ikke altid har samme interesser, må der findes en balance mellem borgernes interesser og erhvervslivets interesser.

4.10 Den sproglige mangfoldighed er en særlig udfordring for EU i bestræbelserne på at skabe et dynamisk indre marked for onlinevarer og -tjenester. Der er behov for flere investeringer for at skabe innovative løsninger på denne udfordring.

4.11 Tilgængeligheden af indhold og tjenester af høj kvalitet på internettet er helt afgørende for, at brugerne benytter internettet. Regeringernes og de offentlige myndigheders iværksættelse af tjenester i hele EU er meget fragmentarisk, og der skal gøres mere for at hjælpe dem, der halter bagefter, og sætte skub i deres programmer. Navnlig kunne der gøres meget mere på området for e-indkøb af offentlige varer og tjenester.

4.12 Det er en meget kompleks proces at fremme en grænseoverskridende e-handelsøkonomi i EU. For at få flere end blot de »første brugere« med, skal det være ligetil og sikkert at handle på nettet. I dag skaber den retlige, sproglige, kulturelle og teknologiske opsplitning mellem de 27 EU-medlemsstater væsentlige hindringer for at udvikle en åben e-handelsøkonomi, der omfatter hele EU. Disse problemer skal løses et ad gangen, men indførelsen af et e-ID for alle borgere og en fælleseuropæisk certificering af e-forhandlere ville være et stort skridt i retning af at afhjælpe problemerne.

4.13 Et godt eksempel på certificering af e-forhandlere findes i Nederlandene. Brancheforeningen af onlinesælgere har oprettet et certificeringsinstitut med et uafhængigt tilsynsråd. Alle foreningens medlemmer skal følge en adfærdskodeks og anvende en standardkundekontrakt, som er aftalt med den hollandske forbrugerorganisation - Consumentenbond. Med certificerede e-forhandlere har kunderne i tilfælde af tvister adgang til en struktureret klageprocedure. Der er et udbredt kendskab til certificeringen, idet 83 % af onlineforbrugerne genkender certificeringsmærket. Udvalget forventer, at Kommissionen tager skridt til at gennemføre en EU-certificeringsordning for e-forhandlere.

4.14 Personer, der anvender internettet for første gang, er særligt sårbare over for internetkriminalitet og skrupelløse forhandlere. Sårbare brugere skal, hvad enten det er voksne eller børn, have den beskyttelse, der skal til, for at de føler, det er sikkert at bevæge sig rundt i onlineverdenen (19).

4.15 Kommissionen kunne indføje et særligt afsnit om handicappede i sin årlige statusrapport med henblik på at identificere og måle, hvilke fremskridt der er gjort på området inden for rammerne af den digitale dagsorden for Europa.

4.16 I en europæisk onlineøkonomi uden grænser er det vigtigt, at Europol er rustet til at overvåge den kommercielle og sociale aktivitet, således at den er sikker for alle.

Bruxelles, den 8. december 2010 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Pressemeddelelse fra Eurostat STAT/09/176.

(2) Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, KOM(2010) 2020 endelig.

(3) EUT C 256 af 27.10.2007, s. 73; EUT C 324 af 30.12.2006, s. 41; EUT C 324 af 30.12.2006, s. 37; EUT C 318 af 23.12.2006, s. 210; EUT C 221 af 8.9.2005, s. 28; EUT C 302 af 7.12.2004, s. 35; EFT C 48 af 21.2.2002, s. 42.

(4) »Digitaliseringsdividenden som kilde til sociale goder og økonomisk vækst«, endnu ikke offentliggjort i EUT; EUT C 255 af 22.9.2010, s. 116; EUT C 77 af 31.3.2009, s. 60; »Forbedring af modellerne for inddragende offentlig-private partnerskaber gennem udbredelse af e-tjenester for alle i EU-27«, endnu ikke offentliggjort i EUT; EUT C 255 af 22.9.2010, s. 98; EUT C 128 af 18.5.2010, s. 69; EUT C 317 af 23.12.2009, s. 84; EUT C 218 af 11.9.2009, s. 36; EUT C 175 af 28.7.2009, s. 8; EUT C 175 af 28.7.2009, s. 92; EUT C 175 af 28.7.2009, s. 87; EUT C 77 af 31.3.2009, s. 63; EUT C 224 af 30.8.2008, s. 61; EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50; EUT C 97 af 28.4.2007, s. 27; EUT C 97 af 28.4.2007, s. 21; EUT C 325 af 30.12.2006, s. 78; EUT C 318 af 23.12.2006, s. 222; EUT C 110 af 9.5.2006, s. 83; EFT C 123 af 25.4.2001, s. 36.

(5) KOM(2005) 203 endelig og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/22/EF om forsyningspligt og brugerrettigheder i forbindelse med elektroniske kommunikationsnet og –tjenester.

(6) Se udtalelse »Digitaliseringsdividenden som kilde til sociale goder og økonomisk vækst« (endnu ikke offentliggjort i EUT) og http://www.economist.com/blogs/babbage/2010/09/white-space_wireless.

(7) Galileo tilbyder følgende navigationstjenester: åben adgang, kommerciel, Safety-of-Life, offentlig reguleret og eftersøgning og redning.

(8) Se EUT C 255 af 22.9.2010, s. 116, og EUT C 77 af 31.3.2009, s. 60.

(9) Se EUT C 255 af 22.9.2010, s. 98.

(10) Ibid.

(11) Den akkumulerede markedsværdi af det amerikanske internetsikkerhedsmarked anslås til 55 mia. USD (2010-2015) med en samlet årlig vækst på 6,2 % i de næste 6 år - http://www.marketresearchmedia.com/2009/05/25/us-federal-cybersecurity-market-forecast-2010-2015/.

(12) Direktiv 2002/21/EF om fælles rammebestemmelser; direktiv 2002/19/EF om adgang og samtrafik; og direktiv 2002/77/EF om konkurrence på markederne for elektroniske kommunikationsnet og -tjenester.

(13) http://easa.europa.eu/.

(14) Se udtalelse »Digitaliseringsdividenden som kilde til sociale goder og økonomisk vækst« (endnu ikke offentliggjort i EUT); EUT C 97 af 28.4.2007, s. 27, og EUT C 224 af 30.8.2008, s. 50.

(15) Se »Forbedring af modellerne for inddragende offentlig-private partnerskaber gennem udbredelse af e-tjenester for alle i EU-27« (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(16) http://www.eu2010.es/export/sites/presidencia/comun/descargas/Ministerios/en_declaracion_granada.pdf.

(17) http://www.nytimes.com/2010/09/27/technology/27virus.html og http://www.ft.com/cms/s/0/e9d3a662-c740-11df-aeb1-00144feab49a.html?ftcamp = rss.

(18) EUT C 255 af 22.9.2010, s. 98.

(19) EØSU har afgivet flere udtalelser om dette emne i de seneste 15 år. De to seneste er: EUT C 128 af 18.5.2010, s. 69 (»Virkningen af sociale netværkssteder«) og EUT C 224 af 30.8.2008, s. 61 (»Beskyttelse af børn, der bruger internet«).