tr -tr 
•a & KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 04.02.1998 
KOM(1998) 53 endelig udg. 
Forslag til 
RÅDETS AFGØRELSER 
om principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål os 
betingelserne for tiltrædelsespartnerskaberne 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
I Agenda 2000 foreslog Kommissionen at samle de forskellige former for førtiltrædelsesstøtte, som Unionen 
bevilger, i en fælles ramme, nemlig tiltraedelsespartnerskaber. På denne baggrund foreslog Kommissionen at 
arbejde med ansøgerlandene på basis af et klart defineret program til forberedelse på medlemskab 
indeholdende forpligtelser for ansøgerlandene med hensyn til særlige prioriteter og en tidsplan for deres 
realisering. På sit møde den 12.-13. december 1997 i Luxembourg gav Det Europæiske Råd sin tilslutning til 
tiltrædelsespartnerskabet som et nyt instrument, der ville kunne spille en nøglerolle i den udvidede 
førtiltraedelsesstrategi. 
Rådet bar udstedt forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene i Central- og Østeuropa inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af liltraedesespartnerskaber. 
Det hedder i denne forordnings artikel 2, at Rådet på forslag af Kommissionen skal træffe afgørelse med 
kvalificeret flertal om principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne for de enkelte 
tiltrædesespartnerskaber, som de vil blive forelagt hvert ansøgerland, samt om efterfølgende væsentlige 
tilpasninger af dem. 
Det fremgår af konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Luxembourg, at Rådet har forpligtet sig til at 
træffe disse afgørelser inden den 15. marts. 
Nærværende forslag vedrører de enkelte afgørelser, som skal træffes om principperne, prioriteterne, de 
mellemliggende mål og betingelserne for hvert land. 
Under henvisning til den frist, som Det Europæiske Råd i Luxembourg har fastsat for vedtagelsen af 
rammeforordningen og i betragtning af, at der hidtil ikke er truffet nogen beslutning om dette forslag, 
skønner Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt nu at forelægge dette udkast til forslag uforme.lt. Forslaget 
kan naturligvis ikke vedtages af Rådet, før rammeforordningen er vedtaget efter de sædvanlige procedurer. 
1 
Rådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Bulgarien 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE LINION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Bulgariens forberedelser 
til medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Bulgarien bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i... 
På Rådets vegne 
h 
Bulgarien 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Bulgariens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Bulgarien med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Bulgariens 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Bulgarien tager skridt i alle anliggender, som 
er behandlet i udtalelsen. 
Det fremhæves i udtalelsen, at Bulgarien vil få store vanskeligheder med at modstå 
konkurrencepresset og håndtere markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og 
Bulgarien vil derfor skulle gøre en betydelig ekstra indsats for at opfylde de 
økonomiske betingelser for medlemskab. Til trods for de fremskridt, der allerede er 
gjort, vil Bulgarien skulle omsætte og overtage de væsentlige elementer i 
Fællesskabets regelværk, navnlig med berøring til det indre marked. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Bulgarien. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Bulgarien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang 
sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; videreførelse af det 
af regeringen iværksatte program, herunder privatisering af statsvirksomheder og 
banker og omstruktureringsforanstaltninger i industrien, den finansielle sektor og 
landbruget og foranstaltninger til at anspore til øgede udenlandske direkte 
investeringer. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: vedtagelse af 
forslaget til lov om den offentlige sektor og fremskridt med reformen af den 
offentlige forvaltning samt styrkelse af institutionerne på områder som intern 
finanskontrolkapacitet, miljø, nuklear sikkerhed og toldpolitik, styrkelse af 
plantesundheds- og sundhedsforvaltningen, navnlig med hensyn til faciliteter ved 
de ydre grænser, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige 
strukturer for regional- og strukturpolitikken. 
• Det indre marked: herunder intellektuel og industriel ejendomsret (styrkelse af 
beskyttelsen), finansielle tjenesteydelser, beskatning, en første opgørelse over 
statsstøtte, vedtagelse af den nødvendige lovgivning for tilsyn med statsstøtte og 
vedtagelse af en ny konkurrencelov. 
• Retlige og indre anliggender: konkrete skridt til at bekæmpe korruption og 
organiseret kriminalitet og til at forbedre forvaltningen af grænserne. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf 
samt implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. 
Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og 
strategier. 
• Energi: navnlig fastlæggelse af en komplet langfristet energistrategi og 
overholdelse af standarderne vedrørende nuklear sikkerhed samt realistiske tilsagn 
om lukning af kernekraftanlæg i henhold til aftalen om kontoen for nuklear 
sikkerhed. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: en yderligere indsats for at integrere sigøjnerne og beskytte 
individets friheder. 
£ 
Økonomisk reform: fuldførelse af privatiseringsprocessen. Styrkelse af 
markedsøkonomiens institutioner. 
Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Bulgarien forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Bulgarien forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: fuldførelse af 
reformen på alle niveauer, herunder uddannelse af offentligt ansatte; forbedring af 
retssystemets funktionsmåde; yderligere udvikling af statsrevisionen og de interne 
finanskontrolinstanser; oprettelse af anti-trust- og statsstøttetilsynsorganer; 
forbedringer inden for regnskabsføring, revision og statistik og den nukleare 
forskriftsmyndighed; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender 
(med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale) og styrkelse af 
fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder tilpasning af konkurrencepolitikken, statsstøtte-, 
told-, skattelovgivning og lovgivning om offentlige indkøb, opgradering af 
stardardiserings- og overensstemmelsesvurderingsstrukturerne og oprettelse af et 
markedstilsynssystem og harmonisering af den tekniske lovgivning om 
industrivarer. Styrkelse af konkurrencemyndighederne, yderligere tilpasning af 
konkurrencelovgivningen og troværdig håndhævelse af konkurrencereglerne, 
fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets 
regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne 
energimarked. 
Retlige og indre anliggender: udvikling af en effektiv forvaltning af grænserne og 
grænsekontrolsystemer, migrationspolitik og reform af asylprocedurerne samt 
bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, navnlig med henblik på 
anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilbagegiveise af jord og skabelse af et velfungerende 
marked for jord, tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og 
plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser). Udvikling af 
kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks 
bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative 
strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af 
strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, 
vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, 
modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og 
diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Energi: implementering af en alsidig politik, også med hensyn til indfrielse af 
Bulgariens forpligtelser til gradvis lukning af visse enheder på Kozloduy-
kernekraftværket, nedlukning og plan for forvaltning af nukleart affald. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, 
særlig vedrørende sø-, luft- og vejgodstransport (sikkerhedsregler) og for 
tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig 
udvidelse af transeuropæiske net. 
• Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på 
linje med EU-standarderne. 
• Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør særlig fokuseres på 
vandsektoren, også dens institutionelle behov. 
• Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og udvikling af de administrative 
strukturer og budgetprocedurerne. Styrkelse af de finansielle instrumenter og 
kontrolmekanismer med sigte på deltagelse i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 212 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Bulgarien er desuden, støtteberettiget i 
henhold til "catch-up"-faciliteten. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingethed 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Bulgarien indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
1 
[Rådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Tjekkiet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Tjekkiets forberedelser til 
medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
C? 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Tjekkiet bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i... 
På Rådets vegne 
<AA? 
Tjekkiet 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Tjekkiets ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Tjekkiet med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Tjekkiets 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Tjekkiet tager skridt i alle anliggender, som 
er behandlet i udtalelsen. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Tjekkiet. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der al gå liere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Tjekkiet vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af prioriteterne for den økonomiske politik på 
mellemlang sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; en 
poltik til at opretholde både den interne og eksterne balance; forbedring af 
rammerne for virksomhedsledelse, særlig gennem en fremskyndelse af 
omstruktureringen af banker, med lovgivning om regulering af finanssektoren 
(banker og investeringsselskaber) og styrkelse af den nye værdipapir- og 
børskommission. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: forbedring fa 
kapaciteten inden for banktilsyn, værdipapir- og forsikringssektoren, intern 
finanskontrol, miljø, landbrug, styrkelse af plante- og 
dyresundhedsforvaltningerne, særlig med hensyn til faciliteter ved de eksterne 
grænser, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for 
regional- og strukturpolitikken. 
• Det indre marked: herunder på områderne intellektuel ejendomsret (lovgivning 
og håndhævelse) og certificering og standardisering (yderligere tilpasning af 
lovgivningsforanstaltninger), ændring af anti-trust-lovgivningen, yderligere 
udbygning af lovgivningen om statsstøttekontrol og øget gennemsigtighed på 
grundlag af endnu en opgørelse over statsstøtte. 
• Retlige og indre anliggender: effektiv forvaltning af grænserne. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf 
samt implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. 
Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og 
strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: yderligere arbejde med integration af sigøjnerne. Styrkelse af 
lovgivningen om pressefrihed. 
• Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Tjekkiet forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Tjekkiet forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: fortsættelse af 
politikken for modernisering af den offentlige forvaltning; forbedring af 
retssystemets funktionsmåde, told, oprettelse af uafhængige instanser for 
it 
• overvågning af databeskyttelse og forbrugerbeskyttelse; styrkelse af institutionerne 
for retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt øg ordentligt uddannet 
personale), og fuldførelse af tilpasning af finanskontrolkapaciteten, styrkelse af 
fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder tilpasning af lovgivningen om offentlige indkøb, 
regnskabslovgivning, databeskyttelse, finansielle tjenesteydelser, indirekte 
beskatning, den audiovisuelle sektor, forbrugerbeskyttelse, teknisk lovgivning 
vedrørende industrivarer, yderligere udvikling af standardiserings- og 
overensstemmelsesvurderingsorganer og indførelse af et markedstilsynssystem, 
styrkelse af konkurrencemyndighederne, effektiv håndhævelse af 
konkurrencelovgivningen, fuldførelse af tilpasningen af konkurrencelovgivningen, 
fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets 
regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne 
energimarked. 
Retlige og indre anliggender: udvikling af en effektiv forvaltning af grænserne og 
grænsekontrolsystemer, migrationspolitik og reform af asylprocedurerne samt 
bekæmpelse af narkotika, organiseret kriminalitet og korruption, et mere effektivt 
fungerende domstols- og lovhåndhævelsessystem, navnlig med henblik på 
anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (også dyre- og 
plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser). Udvikling af 
kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks 
bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative 
strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af 
strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, 
vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, 
modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og 
diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk 
vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og for 
tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig 
udvidelse af transeuropæiske net. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på 
linje med EU-standarderne. 
Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der fokuseres særlig på luft, vand 
og affald. 
Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og 
budgetmæssige rammer for en integreret regionalpolitik med henblik på deltagelse 
i EU's strukturprogrammer. 
n 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 224 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Bctingethcd 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Tjekkiet indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
/ih 
ådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Estland 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Estlands forberedelser til 
medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Estland bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i... 
På Rådets vegne 
/£ 
Estland 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Estlands ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Estland med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Estlands 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Estland tager skridt i alle anliggender, som 
er behandlet i udtalelsen. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser herafer der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Estland. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Estland vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
/-~) 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Politiske kriterier: foranstaltninger til at lette naturaliseringsprocedurerne for 
bedre at integrere ikke-estiske statsborgere, herunder statsløse børn. Forbedring af 
estisk-undervisningen af ikke-estisktalende. 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter og fælles 
vurdering inden for rammerne af Europaaftalen, særlig med sigte på at opretholde 
den høje vækstrate i de seneste år, og samtidig nedbringe inflationen og øge den 
indenlandske opsparing; fremskyndelse af jordreformen for at udbrede privat 
ejerskab og ny grundlæggende lovgivning i forbindelse med pensionsreformen. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: særlig hvad angår 
forskrifts- og tilsynsmyndighederne, og udformning af en komplet national 
erhvervsuddannelsesstrategi for offentligt ansatte og en strategi og en tidsplan for 
konsolidering af de forskellige tilsynsinstanser i den finansielle sektor, styrkelse af 
den interne finanskontrol og af plante- og dyresundhedsforvaltningerne, navnlig 
med hensyn til faciliteter ved de ydre grænser, styrkelse af institutioner på 
miljøområdet, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer 
for regional- og strukturpolitikken. 
• Det indre marked: herunder områderne offentlige indkøb, intellektuel og 
industriel ejendomsret, finansielle tjenesteydelser, beskatning, teknisk lovgivning 
og konkurrence (særlig gennemsigtighed i statsstøtte). Vedtagelse af en ny 
konkurrencelov med anti-trust- og statsstøttebestemmelser, styrkelse af 
statsstøttetilsynsmyndigheden samt en første opgørelse over statsstøtte. 
• Retlige og indre anliggender: konkrete skridt til at bekæmpe korruption og 
organiseret kriminalitet og til fortsat reform af retssystemet. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse samt implementering af strategier i 
forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af 
gennemførelsen af disse programmer og strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: fortsat integration af ikke-estiske statsborgere gennem en 
forbedring af sprogundervisningen af russisktalende i skolerne på primær- og 
sekundærtrinnet, samt voksensprogundervisning, og yderligere foranstaltninger til 
at fremskynde naturaliseringsprocessen. 
• Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Estland forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
)i 
• med indførelsen af euroen; Estland forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: en effektiv 
forvaltning på centralt og lokalt niveau af den offentlige sektor; opmærksomheden 
bør navnlig rettes mod budgetprocessen, intern finanskontrol, statistikker, told, 
miljø og landbrug; forbedring af retssystemets funktionsmåde; styrkelse af 
institutionerne for indre og retlige anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt 
uddannet personale), styrkelse af fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: tilpasning navnlig med hensyn til offentlige indkøb, teknisk 
lovgivning om industrivarer, finansielle tjenesteydelser, pengevask, intellektuel og 
industriel ejendomsret og statsstøtte, databeskyttelse, styrkelse af myndighederne 
for tilsyn med værdipapirer, den audiovisuelle sektor og indirekte beskatning. 
Modernisering af instanserne for standardisering og overensstemmelsesvurdering 
og oprettelse af et markedstilsynssystem. Yderligere tilpasning af 
konkurrencelovgivningen og styrkelse af konkurrencemyndighederne, fremme af 
virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk 
inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. 
Retlige og indre anliggender: ratifikation og anvendelse af de nødvendige 
internationale retsinstrumenter, der er relevante for regelværket, bedre forvaltning 
af grænserne, særlig grænsen mod øst, migrationspolitik og reform af 
asylprocedurerne, øget indsats for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, navnlig 
med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive 
dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), 
fuldførelse af processen for tilbagegiveise af jord. Udvikling af kapaciteten til at 
gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de 
grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning 
af landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og 
foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af 
bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher 
i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af 
landbrugsfødevareindustrien. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk 
vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler) og søtransport 
(sikkerhed) og jernbanetransport og for tilvejebringelse af de nødvendige 
investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på 
linje med EU-standarderne. 
Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
h 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør særlig fokuseres på vand 
og affald, også radioaktivt affald. 
• Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og 
budgetmæssige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder 
gennem en integreret tilgang med henblik på deltagelse i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 90 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingethcd 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Estland indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
Z*> 
Rådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Ungarn 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ....] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Ungarns forberedelser til 
medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Ungarn bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i... 
På Rådets vegne 
^ 
Ungarn 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Ungarns ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Ungarn med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Ungarns 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Ungarn tager skridt i alle anliggender, som 
er behandlet i udtalelsen. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Ungarn. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Ungarn vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
o« 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
« Økonomisk reform: revision og ajourføring af landets økonomipolitiske 
prioriteter på mellemlang sigt inden for rammerne af Europaaftalen; yderligere 
befæstelse af vilkårene for en kraftig vækst i investeringerne ved hjælp af en 
forsigtig makroøkonomisk politik og fremskridt med strukturreformerne (særlig 
inden for den offentlige sektor og sundhedsplejesystemet). 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: navnlig med 
hensyn til dyre- og plantesundhed (særlig hvad angår faciliteter ved de ydre 
grænser), miljø, toldpolitik, intern finanskontrol og regionaludvikling. 
• Det indre marked: herunder certificering og standardisering (yderligere tilpasning 
af lovgivningsforanstaltninger), statsstøtte (vedtagelse af lovgivning, definition af 
tilsynsmyndighedens rolle og beføjelser, håndhævelse) og øget gennemsigtighed 
gennem forbedring af opgørelsen over statsstøtte. Håndhævelse af intellektuelle 
ejendomsrettigheder og yderligere tilpasning af selskabsretten. Fuldførelse af 
lovgivningen om offentlige indkøb, så den dækker hele sektoren for offentlige 
forsyningsselskaber. 
• Retlige og indre anliggender: gennemførelse af egnet lovgivning vedrørende 
flygtninge på linje med Genève-konventionen af 1951, effektiv forvaltning af 
grænserne. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf 
samt implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. 
Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og 
strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: yderligere arbejde til at forbedre integrationen af sigøjnerne. 
• Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Ungarn forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Ungarn forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: oprettelse af 
bedrageriinstanser og en statsrevision, statsstøttetilsynsmyndigheder; forbedring af 
retssystemets funktionsmåde, styrkelse af institutionerne inden for indre og retlige 
anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale) og styrkelse af 
fødevarekontrolmyndighederne. 
Zk 
• Det indre marked: herunder yderligere udvikling af standardiserings- og 
overensstemmelsesvurderingsorganer og indførelse af et markedstilsynssystem, 
teknisk lovgivning vedrørende industrivarer, yderligere tilpasning af 
konkurrencelovgivningen, navnlig om statsstøtte, styrkelse af 
statsstøttetilsynsmyndigheden, effektiv håndhævelse af konkurrencelovgivningen, 
tilpasning af kapitalliberaliseringen, finansielle tjenesteydelser og 
forbrugerbeskyttelsen, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, 
tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, 
forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. 
• Retlige og indre anliggender: herunder migrationspolitik og reform af 
asylprocedurerne samt bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption og 
klarlæggelse af immigrationsbestemmelserne, navnlig med henblik på anvendelse 
af Schengen-reglerne. 
• Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (også dyre- og 
plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser). Udvikling af 
kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks 
bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative 
strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af 
strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, 
vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, 
modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og 
diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
• Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, 
særlig vedrørende vejtransport (teknisk kontrol) og for tilvejebringelse af de 
nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af 
transeuropæiske net. 
• Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på 
linje med EU-standarderne. 
• Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør lægges særlig vægt på 
byaffald, vand og affaidsforval tning og integreret industriforureningskontrol og 
risikostyring. 
• Regional- og samhørighedspolitik: yderligere styrkelse af budgetprocedurerne, 
de finansielle instrumenter og tilsyns- og kontrolmekanismer med sigte på 
deltagelse i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 282 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
95 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingethed 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Ungarn indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
ic 
IRådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Letland 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Letlands forberedelser til 
medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
2' 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Letland bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i... 
På Rådets vegne 
r» 
Letland 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Letlands ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Letlands med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Letlands 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Letland tager skridt i alle anliggender, som 
er behandlet i udtalelsen. 
Det fremhæves i udtalelsen, at Letland vil få store vanskeligheder med at modstå 
konkurrencepresset og håndtere markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og 
Letland vil derfor skulle gøre en betydelig ekstra indsats for at opfylde de økonomiske 
betingelser for medlemskab. Trods tidligere tids fremskridt bør det indre marked 
behandles med særlig opmærksomhed. Desuden vil Letland skulle tage skridt til at 
fremskynde integrationen af ikke-lettiske borgere. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Letland. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
v 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Letland vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Politiske kriterier: foranstaltninger til at lette naturaliseringsprocedurerne for 
bedre at integrere ikke-lettiske statsborgere, herunder statsløse børn, og forbedring 
af lettisk-undervisningen af ikke-lettisktalende. 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang 
sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; fremskyndelse af en 
markedsorienteret virksomhcdsomstrukturcring, særlig ved fuldførelse af 
privatiseringsprocessen, fortsat styrkelse af banksektoren, modernisering af 
landbruget og oprettelse af et matrikel- og ejendomsregister. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: yderligere 
strukturreform inden for den offentlige forvaltning, særlig told- og 
skatteforvaltningen, finanskontrolkapaciteten, styrkelse af landbrugsministeriet og 
udformning af en uddannelsesstrategi for retsvæsenet, styrkelse af dyre- og 
plantesundhedsforvaltningerne, særlig med hensyn til faciliteter ved de ydre 
grænser, styrkelse af miljøinstitutionerne, indledning af forarbejdet med oprettelse 
af de nødvendige strukturer for regional- og strukturpolitikken. 
• Det indre marked: herunder områderne intellektuel og industriel ejendomsret, 
offentlige indkøb, finansielle tjenesteydelser, konkurrence, statsstøtte og indirekte 
beskatning, vedtagelse af en lov om statsstøtte og øget gennemsigtighed gennem en 
forbedring af opgørelsen over statsstøtte og styrkelse af den nye anti-trust-
myndighed. 
• Retlige og indre anliggender: særlig konkrete skridt til at bekæmpe korruption og 
organiseret kriminalitet og til fortsat reform af retssystemet. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse samt implementering af strategier i 
forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af 
gennemførelsen af disse programmer og strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: Fremskyndelse af integrationen af ikke-lettiske borgere ved at 
lette naturaliseringsprocedurerne for statsløse børn. Revision af 
naturaliseringsordningerne og yderligere foranstaltninger til at fremskynde 
processen. 
• Økonomisk reform: befæstelse af privatiseringsprocessen; styrkelse af en 
markedsorienteret virksomhedsomstrukturering, finans- og banksektoren, 
lovgivning om forsyningsselskaber og finansielle tjenesteydelser og styrkelse af 
konkurrencepolitikken, oprettelse af et matrikel- og ejendomsregister. 
lo 
Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Letland forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Letland forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: gennemførelse af 
EF's lovgivning vedrørende det indre marked og oprettelse af institutioner til at 
gennemføre Fællesskabets programmer for regionaludvikling og landbrugspolitik 
(herunder statistisk kapacitet), inklusive bedrageriinstanser; styrkelse af 
budgetprocessen og den makroøkonomiske fremskrivningskapacitet, forbedring af 
retssystemets funktionsmåde; styrkelse af institutioner inden for indre og retlige 
anliggender (med passende og ordentligt uddannet personale), styrkelse af 
fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder lovgivningstilpasning vedrørende produktlovgivning, 
toldpolitik og politik vedrørende den audiovisuelle sektor, statistikker, finansielle 
tjenesteydelser og håndhævelse af konkurrencelovgivning, opgradering af 
stardardiserings- og overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, indførelse af et 
markedstilsynssystem og horisontal teknisk lovgivning om industrivarer, yderligere 
tilpasning af konkurrencelovgivningen, særlig om statsstøtte, styrkelse af anti-trust-
og statsstøttemyndighederne, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, 
tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, 
forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. 
Retlige og indre anliggender: herunder udvikling af en effektiv forvaltning af 
grænserne, særlig på grænsen mod øst, migrationspolitik og indførelse af ny asyl-
og flygtningelovgivning samt fortsat bekæmpelse af organiseret kriminalitet og 
korruption, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive 
dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), 
konsolidering af jordstrukturen og udformning af en politik for landdistrikter. 
Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles 
landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger 
og administrative strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og 
gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af 
landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og 
plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og 
prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk 
vedrørende vejgodstransport (tekniske regler og afgifter), skibsfart (sikkerhed) og 
jernbanetransport og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i 
transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på 
linje med EU-standarderne. 
• Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der fokuseres særlig på drikke-
og spildevand og affald. 
• Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og 
budgetmæssige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder 
gennem en integreret tilgang med henblik på deltagelse i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 112 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Letland er desuden støtteberettiget i henhold 
til "catch-up"-faciliteten. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingethed 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Letland indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
yL 
Rådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Litauen 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Litauens forberedelser til 
medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
3" 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Litauen bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i ... 
På Rådets vegne 
% 
Litauen 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Litauens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Litauen med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Litauens 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Litauen tager skridt i alle anliggender, som 
er behandlet i udtalelsen. 
Det fremhæves i udtalelsen, at Litauen vil få store vanskeligheder med at modstå 
konkurrencepresset og håndtere markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og 
Litauen vil derfor skulle gøre en betydelig ekstra indsats for at opfylde de økonomiske 
betingelser for medlemskab. Trods de fremskridt, der er gjort, må man være særlig 
opmærksom på det indre marked og finansiel disciplin for virksomhederne. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Litauen. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
i: 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. *bv 
Litauen vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang 
sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; fremskyndelse af 
masseprivatisering og fremskridt i retning af omstrukturering inden for bankvæsen, 
energi og landbrugsfødevarer; styrket finansiel disciplin for virksomhederne. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: særlig en større 
indsats for reform af den offentlige forvaltning, grænsekontrol, told og de nukleare 
forskriftsmyndigheder samt udformning af en uddannelsesstrategi for offentligt 
ansatte og retsvæsenet, dyre- og plantesundhedsforvaltningerne, navnlig med 
hensyn til faciliteter ved de ydre grænser, styrkelse af miljøinstitutionerne, 
indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regional-
og strukturpolitikken. 
• Det indre marked: herunder områderne plante- og dyresundhed, intellektuel og 
industriel ejendomsret, offentlige indkøb, finansielle tjenesteydelser, modernisering 
af uafhængige instanser for standardisering og overensstemmelsesvurdering og 
konkurrence (udarbejdelse af en gennemsigtig opgørelse over statsstøtte). 
Vedtagelse af en ny konkurrencelov. 
• Retlige og indre anliggender: særlig konkrete skridt til at bekæmpe korruption og 
organiseret kriminalitet og til at forbedre forvaltningen af grænserne og forholdene 
i forbindelse med modtagelse af flygtninge. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf 
samt implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. 
Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og strategier 
• Energi: navnlig fastlæggelse af en komplet langfristet energistrategi og en plan for 
nedlukning af Ignalina-kernekraftanlægget i henhold til aftalen om kontoen for 
nuklear sikkerhed. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Økonomisk reform: fuldførelse af privatiseringsprocessen og omstrukturering 
inden for bankvæsen, energi og landbrugsfødevarer, et velfungerende register over 
ejerskab til jord og tilpasning af lovgivning (konkurs- og konkurrencelovgivning, 
forenkling af erhvervslovgivningen, herunder licensudstedelse). 
• Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
3^ 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Litauen forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Litauen forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: oprettelse af 
bedrageriinstanser og en statsrevision og budget- og finanskontrolordninger; 
forbedring af retssystemets funktionsmåde, styrkelse af institutionerne inden for 
indre og retlige anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale), 
og styrkelse af fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder tilpasning af lovgivning om kapitalliberalisering og 
offentlige indkøb, styrkelse af konkurrencemyndighederne, effektiv håndhævelse 
af konkurrencelovgivningen, yderligere tilpasning af konkurrencelovgivningen, 
navnlig om statsstøtte, styrkelse af statsstøttetilsynsmyndigheden, effektiv 
håndhævelse af konkurrencelovgivningen, opgradering af stardardiserings- og 
overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, indførelse af et markedstilsynssystem 
og horisontal teknisk lovgivning om industrivarer, indirekte beskatning og 
statistikker, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter 
Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det 
interne energimarked. 
Retlige og indre anliggender: fuldførelse af grænsetrækningen, effektiv 
forvaltning af grænserne, migrationspolitik og reform af asylprocedurerne, navnlig 
med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive 
dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), 
fuldførelse af registreringen af jord og oprettelse af et velfungerende marked for 
jord. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles 
landbrugspolitiks bestemrhelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger 
og administrative strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og 
gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af 
landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og 
plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og 
prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Energi: gennemførelse af en komplet energistrategi baseret på effektivitet og 
diversificering, herunder overholdelse af standarderne for nuklear sikkerhed og 
realistiske tilsagn om lukning af kernekraftværker (NSA). 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, 
særlig vedrørende søtransport (sikkerhed) og vej og jernbanetransport og for 
tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig 
udvidelse af transeuropæiske net. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig hurtig overtagelse af direktivet 
om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; yderligere udvikling af en aktiv, 
autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter, yderligere udvikling af den 
sociale beskyttelse; ligebehandling mellem mænd og kvinder; foranstaltninger til at 
bringe'folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne. 
• Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der lægges særlig vægt på 
drikkevand og spildevand og nuklear sikkerhed. 
• Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og 
budgetmæssige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder 
gennem en integreret tilgang med henblik på deltagelse i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 145 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Litauen er desuden støtteberettiget i henhold 
til "catch-up"-faciliteten. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. 
Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingethed 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Litauen indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
fmansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
yf 
IRådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Polen 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Polens forberedelser til 
medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Polen bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, del­
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i... 
På Rådets vegne 
Ifp 
Polen 
BTLAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Polens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Polen med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. 1 tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Polens overtagelse 
af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, 
pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, al Polen tager skridt i alle anliggender, som er 
behandlet i udtalelsen. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Polen. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Polen vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
4 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang 
sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; indsats for at rette 
op på underskuddet over for udlandet; fremskyndelse af privatiseringen af 
statsvirksomheder og en sund udvikling af finanssektoren. 
• Industriomstrukturering: vedtagelse inden den 30. juni af et nyt program for 
omstrukturering af stålsektoren og påbegyndelse af gennemførelsen heraf. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: navnlig 
forbedringer på områder som told, statsstøttekontrol, justits- og 
indenrigsministeriet, finanskontrol, dyre- og plantesundhedskontrol (særlig med 
hensyn til faciliteterne ved grænserne), miljø, beskatning og regionalpolitik. 
• Det indre marked: herunder områderne intellektuel og industriel ejendomsret, 
statsstøtte (styrkelse af tilsynsmyndigheden, færdiggørelse af opgørelsen over 
statsstøtte), (offentlige indkøb) og liberalisering af kapitalbevægelser, vedtagelse af 
en lov om statsstøtte. 
• Retlige og indre anliggender: en mere effektiv forvaltning af grænserne og 
kontrolsystemer, navnlig på grænsen til Belarus og Ukraine, samt visaordninger. 
• Landbrug: en sammenhængende strukturpolitik og politik for udvikling af 
landdistrikter; vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser og håndhævelse af dyre-
og plantesundhedskrav, særlig i forbindelse med inspektions- og kontrolordninger 
for beskyttelse af EU's ydre grænse. Navnlig modernisering af visse 
fødevareforarbejdningsanlæg (mælk og kød) og visse prøvnings- og 
diagnosefaciliteter. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse samt implementering af strategier i 
forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af 
gennemførelsen af disse programmer og strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: En større indsats for at sikre pressefriheden og lige adgang til 
offentlig service. 
• Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Polen forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Polen forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: m oprettelse af 
bedrageriinstanser og en statsrevision, styrkelse af finanskontrolkapaciteten; 
^ 
forbedring af retssystemets funktionsmåde, styrkelse af institutionerne inden for 
indre og retlige anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale), 
styrkelse af parlamentets lovgivningsprocedurer, forbedring af 
skatteopkrævningskapaciteten, styrkelse af fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder fuldførelse af tilpasningen af lovgivningen om 
offentlige indkøb og harmonisering af lovgivningen om 
overensstemmelsesvurdering af varer, finansielle tjenesteydelser, yderligere 
forbedringer på konkurrenceområdet (f.eks. fusionskontrol), effektiv håndhævelse 
af konkurrencelovgivningen, det audiovisuelle område, ejendomsret og kontrol 
med den ydre grænser, opgradering af stardardiserings- og 
overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, indførelse af et markedstilsynssystem 
og horisontal teknisk lovgivning om industrivarer, styrkelse af anti-trust- og 
statsstøttemyndighederne, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, 
tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, 
forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. 
Retlige og indre anliggender: herunder udvikling af en effektiv forvaltning af 
grænserne og implementering af en ny asylordning samt bekæmpelse af organiseret 
kriminalitet og korruption, reform af udlændingelovgivningen, navnlig med 
henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive 
dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), 
strukturpolitik og en politik for udvikling af landdistrikter. Udvikling af 
kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks 
bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative 
strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af 
strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, 
vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, 
modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og 
diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk 
vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og 
jernbaner og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i 
transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske riet. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på 
linje med EU-stand arderne. 
Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og -
kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der lægges særlig vægt på 
drikkevand, spildevand og affald samt store forbrændingsanlæg. 
A3 
• Regional- og samhørighedspolitik: afpudsning af lovgivning, udvikling af 
administrative strukturer og budgetprocedurer, finansielle instrumenter og tilsyns-
og kontrolmekanismer med sigte på deltagelse i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 526 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Bctingcthed 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Polen indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
hh 
^Rådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Rumænien 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Rumæniens forberedelser 
til medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
tø 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Rumænien bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i ... 
På Rådets vegne 
{c 
Rumænien 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Rumæniens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, 
tillige med de finansielle midler til at hjælpe Rumænien med at realisere disse 
prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en 
række policy-instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres 
forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for 
Rumæniens overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af 
det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
- • opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Rumænien tager skridt i alle anliggender, 
som er behandlet i udtalelsen. 
Det fremhæves i udtalelsen, at Rumænien vil få store vanskeligheder med at modstå 
konkurrencepresset og håndtere markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og 
Rumænien vil derfor skulle gøre en betydelig ekstra indsats for at opfylde de 
økonomiske betingelser for medlemskab. Til trods for de fremskridt, der allerede er 
gjort, vil Rumænien skulle omsætte og overtage de væsentlige elementer i 
Fællesskabets regelværk, navnlig med berøring til det indre marked. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Rumænien. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
4; 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Rumænien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne. finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af prioriteterne for den økonomiske politik på 
mellemlang sigt og fælles vurdering inden for .rammerne af Europaaftalen; 
tilfredsstillende fremskridt med regeringens økonomiske reformprogram, herunder 
privatisering af to banker, omdannelse af de fleste régies autonomes til 
kommercielle selskaber, en effektiv gennemførelse af ordningen for udenlandske 
investeringer og omstrukturering/privatisering af en række statsejede industri- og 
landbrugsforetagender (navnlig ved at nedbringe deres tab og finansielle restancer), 
fortsat gennemførelse af aftalerne med de internationale finansieringsinstitutioner. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: vedtagelse af 
lovforslaget om den offentlige tjeneste og fremskridt med reformen af den 
offentlige forvaltning, plante- og dyresundhedskontrol, navnlig med hensyn til 
faciliteterne ved de ydre grænser, den finansielle sektor (styrkelse af 
tilsynsorganerne for bankvæsen, finansielle tjenesteydelser og kapitalmarkederne) 
told; styrkelse af finanskontrol- og revisionsmekanismerne og konkurrence-, anti­
trust- og statsstøttetilsynsorganerne, miljø og styrkelse af de nukleare 
forskriftsmyndigheder, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige 
strukturer for regional- og strukturpolitikken. 
• Det indre marked: herunder omstruktureringen af banksektoren og 
kapitalmarkederne, fuldførelse af selskabsretsreformen, herunder foranstaltninger 
til at fremme virksomhedsudvikling og SMV'er, udenlandske direkte investeringer, 
harmonisering og forbedringer inden for indirekte beskatning. Oprettelse af 
standardiserings- og overensstemmelsesstrukturer. 
• Retlige og indre anliggender: konkrete skridt til at bekæmpe korruption og 
organiseret kriminalitet og til at forbedre forvaltningen af grænserne. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse samt implementering af strategier i 
forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af 
gennemførelsen af disse programmer og strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: fortsættelse af reformen med sigte på beskyttelse af børn, 
yderligere bestræbelser på at integrere sigøjnerne, beskyttelse af individets friheder 
og forbedring af domstolenes funktionsmåde. 
IR 
Økonomisk reform: der bør lægges særlig vægt på at skabe grundlag for en 
vedvarende stigning i produktiviteten og den videre omstrukturering/privatisering 
af statsejede virksomheder, herunder banker. 
Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Rumænien forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Rumænien forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: navnlig 
gennemførelse af et globalt program for reform af den offentlige forvaltning; en 
større indsats til at forbedre den offentlige forvaltning, herunder konkurrence-, 
told- og skattemyndighederne, styrkelse af den interne finanskontrol; forbedring af 
retssystemets funktionsmåde; styrkelse af institutionerne inden for retlige og indre 
anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale), styrkelse af 
fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder en større indsats for lovgivningstilnærmelse og 
oprettelse af håndhævelsesinstanser, harmonisering af offentlige indkøb, 
håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, forsikring, konkurrencepolitik, 
særlig en effektiv håndhævelse af konkurrencelovgivningen, vedtagelse af en lov 
om statsstøtte og en første opgørelse over statsstøtte, af standardiserings- og 
overensstemmelsesvurderingsorganer og indførelse af et markedstilsynssystem, 
teknisk lovgivning vedrørende industrivarer, fremme af virksomhedsudvikling, 
herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for 
telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. 
Retlige og indre anliggender: videre reform af institutioner og retssystemet; 
forbedring af grænseforvaltningssystemerne, kapacitet til at behandle asyl- og 
migrationsspørgsmål, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, 
navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (også dyre- og 
plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), udvikling af 
kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks 
bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative 
strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af 
strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, 
vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, 
modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og 
diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, 
særlig vedrørende sø- og vejtransport (sikkerhedsregler) og for tilvejebringelse af 
de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af 
transeuropæiske net. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på 
linje med EU-standarderne. 
• Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der fokuseres særlig på luft og 
vand. 
• Regional- og samhørighedspolitik: fuldførelse af lovgivning og udvikling af de 
administrative strukturer og budgetprocedurerne. Styrkelse af de finansielle 
instrumenter og kontrolmekanismer med sigte på deltagelse i EU's 
strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tiIdelingen for perioden 1995-97 er på i alt 284 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Rumænien er desuden støtteberettiget i 
henhold til "catch-up"-faciliteten. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingethed 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Rumænien indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
f° 
(Rådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltrædelsespartnerskabet med Slovakiet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af Europaaftalen; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Slovakiets forberedelser 
til medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Slovakiet bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der vil blive ført tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i ...' 
På Rådets vegne 
^ 
Slovakiet 
BILAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Slovakiets ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Slovakiet med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Slovakiets 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Prioriteter 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Slovakiet tager skridt i alle anliggender, som 
er behandlet i udtalelsen. 
I udtalelsen fremhæves der en række problemer, som Slovakiet vil kunne få i 
forbindelse med indfrielsen af Københavner-kriterierne, navnlig hvad angår kravet om 
at befæste landets demokratiske institutioners stabilitet og funktionsmåde og deres rod 
i det politiske liv. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Slovakiet. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
c 
Slovakiet vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Politiske kriterier: frie og redelige præsidents-, parlaments- og lokalvalg i 1998; 
effektiv deltagelse fra oppositionens side i parlamentariske tilsynsudvalg og 
tilsynsinstanser; vedtagelse af lovgivning om anvendelse af minoritetssprog og 
gennemførelsesbestemmelser dertil. 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang 
sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; en politik med sigte 
på at angribe de interne og eksterne ubalancer og for støtte af den 
makroøkonomiske stabilitet; fremskridt med strukturreformerne og en 
markedsorienteret omstrukturering af virksomheder, finans- og bankvæsen samt 
fortsættelse af processen for omstilling af energiintensive tunge industrier. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: herunder vedtagelse 
af lovgivning om den offentlige tjeneste og en strategi for reform af den offentlige 
administration med vægten lagt på styrkelse af den del af forvaltningen, som 
beskæftiger sig med EU-tiltrædelse, styrkelse af miljøinstitutionerne, dyre- og 
plantesundhedsforvaltningerne, navnlig med hensyn til faciliteterne ved de ydre 
grænser, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for 
regional- og strukturpolitikken. 
• Det indre marked: herunder fortsat lovgivningstilpasning og styrkelse af 
institutioner på områderne standarder og certificering, statsstøtte (fremskridt mod 
vedtagelse af lovgivning) intellektuel ejendomsret (lovgivningstilpasning), 
offentlige indkøb og landbrug (dyre- og plantesundhed), oprettelse af 
standardiserings- og overensstemmelsesvurderingsstrukturer. 
• Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede 
programmer for indbyrdes tilnærmelse samt implementering af strategier i 
forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af 
gennemførelsen af disse programmer og strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: yderligere skridt til at garantere, at forfatningen og 
oppositionens rettigheder overholdes, til at garantere domstolenes uafhængighed og 
til at fremme demokratiets institutioner og styrke deres funktionsmåde; dette 
gælder ogsåNGO'er, uafhængige medier og politik og institutioner for beskyttelse 
af mindretals rettigheder. 
• Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Slovakiet forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
W 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Slovakiet forventes ikke at'indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: statsrevisionen, 
finanskontrol og interne revisionsfunktioner, told, tilsynsinstanser for banker og 
finansielle markeder, regionaludviklingsinstitutioner og budgetmekanismer; 
forbedring af retssystemets funktion; styrkelse af institutionerne for indre og retlige 
anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale), styrkelse af 
fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder lovgivningstilpasning og håndhævelse af lovgivning 
på området standarder og overensstemmelsesvurdering, konkurrence (anti-trust- og 
statsstøttetilsyn og gennemsigtighed), indirekte beskatning, intellektuel 
ejendomsret (håndhævelse), finansielle tjenesteydelser, databeskyttelse og den 
audiovisuelle sektor, styrkelse af standardiserings- og 
overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, indførelse af et markedstilsynssystem 
og effektiv gennemførelse af den tekniske lovgivning om industrivarer, fremme af 
virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk 
inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. 
Retlige og indre anliggender: yderligere styrkelse af institutionerne inden for 
retlige og indre anliggender (navnlig for at garantere ansvarligholdelse af politiet 
og domstolenes uafhængighed), yderligere udvikling af en effektiv grænsekontrol; 
bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, tilpasning af 
visumpolitikken efter EU's og fuldførelse af tilpasningen til internationale 
konventioner, forbedring af kapaciteten til at behandle asyl- og 
migrationsspørgsmål, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. 
Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (også dyre- og 
plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser). Udvikling af 
kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks 
bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative 
strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af 
strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, 
vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, 
modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og 
diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Energi: gennemførelse af en global energistrategi med bl.a. tilpasning til og 
gennemførelse af EF's energilovgivning, samt styrkelse af de nukleare 
sikkerhedsmyndigheder, færdiggørelse af Mochovce-kernekraftværket efter 
internationale energistandarder, og gennemførelse af et realistisk program for 
nedlukning af Bohunice-værket. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk 
vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og 
jernbaner og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i 
transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig hurtig overtagelse af direktivet 
A~< 
om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; yderligere udvikling af en aktiv, 
autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter, yderligere udvikling af den 
sociale beskyttelse; ligebehandling mellem mænd og kvinder; foranstaltninger til at 
bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne. 
Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør lægges særlig vægt på 
luft, vand og affald og integreret industriforureningskontrol og risikostyring. 
Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og 
budgetmæssige rammer for en integreret regionalpolitik med henblik på deltagelse 
i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 95 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Slovakiet er desuden støtteberettiget i 
henhold til "catch-up"-faciliteten. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. 
Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingcthed 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Slovakiet indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
^ 
(Rådets afgørelse 
om 
principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne 
for tiltræde]sespartnerskabet med Slovenien 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION FIAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til forordning [ ] om bistand til ansøgerlandene inden for 
rammerne af førtiltrædelsesstrategien, navnlig om oprettelse af 
tiltrædelsespartnerskaber, særlig artikel 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det Europæiske Råd udtalte i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt 
instrument og udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi; 
forordning [ ] fastsætter, at Rådet træffer afgørelse om principperne, prioriteterne 
og de mellemliggende mål for, de væsentlige ændringer i og betingelserne for hvert 
enkelt partnerskab; 
Fællesskabets bistand er betinget af, at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne 
overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af Københavner­
kriterierne; 
der bør føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet, navnlig inden 
for rammerne af samarbejdsaftalen og Europaaftalen, når denne træder i kraft; 
der gives i Kommissionens udtalelse en objektiv analyse af Sloveniens forberedelser 
til medlemskab og indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en 
yderligere indsats -
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Tiltrædelsespartnerskabet med Slovenien bygger i overensstemmelse med artikel 2 i 
forordning [ ] på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der 
er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse. 
Artikel 2 
Der føres tilsyn med gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet inden for rammerne 
af samarbejdsaftalen og Europaaftalen, når denne træder i kraft; 
Artikel 3 
Denne afgørelse træder i kraft den 15. marts 1998. 
Udfærdiget i... 
På Rådets vegne 
^ 
Slovenien 
BTLAG 
1. Mål 
Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de 
prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens 
udtalelse om Sloveniens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige 
med de finansielle midler til at hjælpe Slovenien med at realisere disse prioriteter samt 
vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policy-
instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser 
på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Sloveniens 
overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske 
prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. 
2. Kriterier 
De områder, der er identificeret som de vigtigste prioriteter for hvert ansøgerland, har 
berøring til deres evne til at opfylde Københavner-kriterierne, og de kan samles i tre 
brede grupper: 
demokrati, retsstat, menneskerettigheder og beskyttelse af 
mindretal 
økonomien 
opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse med medlemskab. 
Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Slovenien tager skridt i alle anliggender, 
som er behandlet i udtalelsen. 
3. Prioriteter og mellemliggende mål 
På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets drøftelser heraf er der 
indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for 
Slovenien. 
Prioriteterne er blevet inddelt i to grupper. Den første gruppe prioriteter skal 
færdiggøres eller viderebehandles i 1998, således at de kan medtages i 
Kommissionens rapport til Det Europæiske Råd i slutningen af 1998. For den anden 
gruppes vedkommende forventes der at gå flere år. Arbejdet med nogle af dem 
forventes allerede at gå i gang i 1998, medens dette for andre afhænger af, hvilke 
skridt der tages i 1998. 
Slovenien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af 
Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en 
tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det 
T 
er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle 
ressourcer angives. 
3.1 Kort sigt (1998) 
• Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter og fælles 
vurdering inden for rammerne af intcrimsaftalen/samarbejdsaftalen; bæredygtig 
nedbringelse af statsunderskuddet; foranstaltninger til markedsorienteret 
omstrukturering af virksomheder, bank- og finanssektoren og forberedelse af en 
pensionsreform. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: navnlig en 
tjenestemandslov, forbedringer på domstolsområdet, registrering af jord, plante- og 
dyresundhedsforvaltningerne, navnlig med hensyn til faciliteterne ved de ydre 
grænser, finanskontrol- og revisionsfunktioner, styrkelse af miljøinstitutionerne. 
• Det indre marked: herunder området indirekte beskatning, vedtagelse af 
momslovgivning og forberedelser til gennemførelse i 1999 af lovgivning om 
standardisering og certificering (overensstemmelsesvurdering), tekniske forskrifter 
og selskabslovgivning og liberalisering af kapitalbevægelser, oprettelse af en 
statstilsynsmyndighed, en første opgørelse over statsstøtte og lovgivning om 
statsstøttekontrol, fremskridt mod vedtagelse af en anti-trust-lovgivning, 
indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regional-
og strukturpolitikken. 
• Lovgivning på det ejendomsretlige område: yderligere klarlæggelse af 
situationen omkring ejendomslovgivning. 
• Miljø: overtagelse af rammelovgivning, færdiggørelse af detaljerede programmer 
for indbyrdes tilnærmelse samt implementering af strategier i forbindelse med de 
enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse 
programmer og strategier. 
3.2 Mellemlang sigt 
• Politiske kriterier: fortsatte bestræbelser på at forbedre retssystemets 
funktionsmåde og fremskyndelse af tilbagegi velsen af jord. 
• Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de 
økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at 
opfylde Københavner-kriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets 
regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den 
økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af 
overdrevne underskud); Slovenien forventes at føre en politik, som skal sigte mod 
virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og 
social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål 
med indførelsen af euroen; Slovenien forventes ikke at indføre euroen straks ved 
tiltrædelsen. 
• Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: hvad angår 
offentlige indkøb, tilsyn med forsikrings- og værdipapirmarkedet, det slovenske 
konkurrencekontor, færdiggørelse af konkurrencelovgivningen, udformning og 
gennemførelse af landbrugs- og regionalpolitik, toldforvaltning og anvendelse af 
toldkodeksen; forbedring af retssystemets funktionsmåde; styrkelse af 
Qo 
• institutionerne inden for retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og 
ordentligt uddannet personale), styrkelse af fødevarekontrolmyndighederne. 
Det indre marked: herunder tilpasning af lovgivning om offentlige indkøb, 
statsstøtte (navnlig tilpasning af tilsynsreglerne og eksklusive og særlige 
rettigheder), opgradering af stardardiserings- og 
overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, indførelse af et markedstilsynssystem 
og horisontal teknisk lovgivning om industrivarer, øget indsats for liberalisering af 
kapitalmarkedet og lettelse af udenlandske investeringer, yderligere tilpasning af 
forbrugerbeskyttelsen, styrkelse af konkurrencekontoret og 
statsstøttetilsynsmyndigheden, effektiv håndhævelse af konkurrencelovgivningen, 
fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets 
regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne 
energimarked. 
Retlige og indre anliggender: fuldførelse af tilpasningen til internationale 
konventioner, særlig på det strafferetlige område, bekæmpelse af organiseret 
kriminalitet, migrationspolitik og reform af asylprocedurerne, navnlig med henblik 
på anvendelse af Schengen-reglerne. 
Nuklear sikkerhed: politik på det nukleare område og investeringsplaner, der skal 
afpasses efter resultaterne af jordskælvsrisikovurderingen, som skal foretages i 
området omkring Krsko-kernekraftværket. 
Landbrug: Oprettelse af et fungerende ejendomsregister, styrkelse af 
strukturpolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter, herunder tilpasning 
til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og 
plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser). Udvikling af 
kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks 
bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative 
strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af 
strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, 
vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, 
modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og 
diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien. 
Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk 
vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og 
jernbaner og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i 
transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. 
Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede 
arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som 
forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om 
sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, 
navnlig hurtig overtagelse af direktivet om sundhed og sikkerhed på 
arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af 
en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af 
den sociale beskyttelse. 
Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og 
-kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes 
tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør lægges særlig vægt på 
spildevand og integreret industriforureningskontrol og risikostyring. 
Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og 
budgetmæssige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder 
gennem en integreret tilgang med henblik på deltagelse i EU's strukturprogrammer. 
4. Programmering 
Phare-tildelingen for perioden 1995-97 er på i alt 72 mio. ECU. Med forbehold af 
godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen 
bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phare's forvaltningsudvalg vil få forelagt 
finansieringsforslag i henhold til forordning 3906/89. Der vil systematisk blive krævet 
samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Den 
finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et 
strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med 
samhørighedsfonden prioriteres. 
5. Betingethcd 
Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Slovenien indfrier sine forpligtelser i 
henhold til Europaaftalen, tillige med fortsatte fremskridt med hensyn til opfyldelse af 
Københavner-kriterierne. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne 
træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i 
forordning [ ]. Specifikke projektrelaterede betingelser vil blive nedfældet i hvert 
finansieringsmemorandum. 
6. Overvågning 
Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for 
rammerne af Europaaftalen. Tiltrædelsespartnerskabet vil om fornødent kunne ændres 
og vil blive taget op til fornyet behandling i 1999. 
£t 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 53 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 01 06 11 
Katalognummer : CB-CO-98-068-DA-C 
ISBN 92-78-30896-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg