RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Opdatering vedrørende Kosovos gennemførelse af de resterende benchmarks i køreplanen for visumliberalisering som skitseret i den fjerde statusrapport af 4. maj 2016

I. INDLEDNING

Europa-Kommissionen indledte den 19. januar 2012 en dialog om visumliberalisering med Kosovo, som omhandler fire hovedområder (dokumentsikkerhed, grænse- og migrationsforvaltning, offentlig orden og sikkerhed og grundlæggende rettigheder i forbindelse med retten til fri bevægelighed). Den 14. juni 2012 fremsendte Kommissionen en køreplan til Kosovo, hvori den identificerede al den lovgivning og de øvrige foranstaltninger, som Kosovo skulle vedtage og gennemføre inden for rammerne af dialogen om visumliberalisering. Kommissionen forpligtede sig til at foreslå en visumfri rejseordning for personer fra Kosovo for kortvarige ophold (dvs. op til 90 dage inden for en periode på 180 dage) i Den Europæiske Union, når Kosovo har opfyldt alle de krav og andre foranstaltninger, der er fastsat i køreplanen for visumliberalisering.

Kommissionen har vedtaget fire rapporter om Kosovos fremskridt i dialogen om visumliberalisering: den første rapport den 8. februar 2013, den anden den 24. juli 2014 og den tredje den 18. december 2015, som blev suppleret af den fjerde og sidste, der blev vedtaget den 4. maj 2016. Disse rapporter indeholder en vurdering af Kosovos fremskridt med at opfylde de 95 benchmarks i køreplanen, henstillinger til Kosovo og en vurdering af de mulige migrations- og sikkerhedsmæssige virkninger af visumliberalisering.

Den 4. maj 2016 fremsatte Kommissionen et forslag for Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet om at ophæve visumkrav for borgere fra Kosovo ved at overføre Kosovo til listen over tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for visumkrav i forbindelse med kortvarige ophold i Schengenområdet. I forslaget bekræftede Kommissionen, at Kosovo havde opfyldt alle kravene i køreplanen for visumliberalisering under forudsætning af, at Kosovo på dagen for vedtagelsen af dette forslag i Europa-Parlamentet og Rådet ville have ratificeret grænseaftalen med Montenegro og yderligere forbedret sine resultater i kampen mod organiseret kriminalitet og korruption, de to sidste benchmarks.

Efter Kosovos forsamlings ratificering af grænsedragningsaftalen med Montenegro den 21. marts 2018 blev der den 3.-4. maj 2018 gennemført et teknisk besøg ti Kosovo med det formål at vurdere fremskridtet med at opfylde benchmarkene, herunder resultaterne i kampen mod organiseret kriminalitet og korruption på højt niveau. Der blev holdt møder med premierministeren, justitsministeren, ministeren for europæisk integration og ministeren for indre anliggender samt de vigtigste aktører på retsområdet, herunder anklagerådet, det juridiske råd og Kosovos politi. Kommissionen undersøgte også de foranstaltninger, som Kosovos myndigheder gennemfører for at mindske migrations- og sikkerhedstruslerne. Resultaterne af det tekniske besøg udgør sammen med det detaljerede feltarbejde og opfølgende udvekslinger med Kosovos myndigheder grundlaget for denne vurdering.

Siden vedtagelsen af den fjerde statusrapport i maj 2016 har Kosovo fortsat arbejdet for at styrke dets forpligtelser inden for de fire hovedområder i køreplanen for visumliberalisering, nemlig dokumentsikkerhed, grænse- og migrationsforvaltning, offentlig orden og sikkerhed og grundlæggende rettigheder i forbindelse med retten til fri bevægelighed. Gennem forbedringen af de retlige rammer sikrer Kosovo fortsat et højt niveau af integritet og sikkerhed for personoplysninger. Ministeriet for indre anliggender udsteder fortsat maskinlæsbare biometriske personlige rejsedokumenter i overensstemmelse med Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO's) standarder og EU-standarder for sikkerhedselementer og biometriske identifikatorer i rejsedokumenter. Som allerede anført i den årlige rapport om Kosovo 2018 har Kosovo yderligere tilpasset sin grænselovgivning til EU-reglerne. Strategien og handlingsplanen for integreret grænseforvaltning 2013-2018 er tilpasset begrebet "integreret grænseforvaltning", som det var defineret i Unionen i 2006. I juli 2017 blev en revideret og revurderet handlingsplan for integreret grænseforvaltning godkendt. Den fælles enhed for analyse af efterretningsoplysninger, risici og trusler i det nationale center for grænseforvaltning udarbejder månedlige risikovurderinger, som omhandler alle trusler, der er konstateret i alle aktive regioner, og fremhæver de foranstaltninger, der skal træffes for at afhjælpe truslerne. Kosovo har også tilpasset sin asyl- og migrationslovgivning til EU-reglerne og har gjort betydeligt fremskridt med forbedringen af samarbejdet med medlemsstaterne om tilbagetagelse og tilbagesendelse. De retshåndhævende myndigheder fortsætter deres specialindsats for at bekæmpe organiseret kriminalitet, menneskehandel, narkotika og terrorisme. Politistyrkerne er veluddannede og har kapacitet til at bekæmpe organiseret kriminalitet, herunder ved brug af specialenheder. Kosovos retlige rammer er i overensstemmelse med EU's regler og de internationale instrumenter til bekæmpelse af terrorisme, herunder med hensyn til lovgivning, der forbyder fænomenet med udenlandske terrorkrigere. Kosovo har intensiveret sin indsats for at bekæmpe terrorisme, herunder gennem foranstaltninger til forebyggelse af voldelig ekstremisme og indenlandske terrorkrigeres deltagelse i konflikter i udlandet. Et vellykket eksempel på dette er arrestationen af en række personer, der var under mistanke for terrorisme, som blev gennemført i et samarbejde mellem Kosovos myndigheder og de retshåndhævende myndigheder i Albanien og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien. Vellykkede eksempler på retshåndhævende samarbejde findes også på området for organiseret kriminalitet, herunder med en række medlemsstater og Europol. Retshåndhævende myndigheder samarbejdede f.eks. den 21. marts 2018 om arrestationen af migrantsmuglere i Vestbalkan. Slovenien, Kosovo, Den Europæiske Unions retsstatsmission i Kosovo (EULEX) og Europol arresterede de pågældende personer som et led i en grænseoverskridende operation, der havde til formål at optrævle en organiseret kriminel gruppe med base i området.

Med denne opdatering af den fjerde statusrapport bekræfter Kommissionen, at alle benchmarks som fastsat i køreplanen for visumliberalisering er blevet opfyldt.

II. STATUS FOR DE SIDSTE BENCHMARKS

1. Grænsedragningsaftalen med Montenegro

Efter mere end to års interne politiske diskussioner ratificerede Kosovos forsamling den 21. marts 2018 grænsedragningsaftalen, som blev indgået med Montenegro i august 2015, og opfyldte dermed det ene af de to resterende benchmarks for visumliberalisering. Ratificeringen var et vigtigt gennembrud, som det fremhæves i rapporten om Kosovo for 2018.

2. Fremskridt med benchmarket for bekæmpelse af korruption på højt niveau og organiseret kriminalitet

Med det sidste tilbageværende benchmark i køreplanen for visumliberalisering opfordres Kosovo til at forbedre resultaterne med hensyn til efterforskninger og domfældelser i sager vedrørende organiseret kriminalitet og korruption. Kosovo har indført en robust retlig og operationel ramme for bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet og for håndtering af migrations- og sikkerhedsrisici. Dette bekræftes i alle Kommissionens årlige rapporter, som dog samtidig skitserer de tilbageværende udfordringer, senest i rapporten om Kosovo 2018. Det fremskridt, der er gjort med de højtprofilerede sager, giver et øjebliksbillede af de samlede fremskridt med bekæmpelsen af korruption i Kosovo og viser, hvordan myndighederne håndterer organiseret kriminalitet og korruption på højt niveau.

2.1 Etablering og udvikling af resultater

Kosovos myndigheder har truffet vigtige forberedende foranstaltninger med henblik på at opfylde kriterierne for dette benchmark.

Der er for det første blevet opstillet en række kriterier for udvælgelsen af de sager, der medtages i resultaterne. Disse kriterier, som er fastsat i standardprocedurerne for udvælgelse af mål for alvorlig kriminalitet og interinstitutionelt samarbejde, blev vedtaget den 18. juli 2014 af Kosovos anklageråd. I standardprocedurerne angives de kriterier, som en sag skal opfylde for at blive medtaget i resultaterne, f.eks.: overtrædelsens alvorlige karakter og værdien af den forårsagede skade, en involveret kriminel gruppes organisationsniveau, behovet for at koordinere efterforskninger, behovet for at forvalte ressourcer under efterforskning osv. (artikel 2 i standardprocedurerne). Derved kan resultaterne alene målrettes mod de sager, der anses for mest alvorlige og relevante. På grundlag af afgørelse truffet af Kosovos juridiske råd den 30. december 2015 skal domstolene også prioritere de udvalgte sager vedrørende korruption og organiseret kriminalitet. Retsformændene blev pålagt hurtigt at tildele sådanne sager til dommere, som skal behandle dem straks. Retsformændene blev også pålagt hver måned at rapportere fremskridtet med disse sager til det juridiske råd.

Desuden blev der nedsat et tværfagligt hold, som effektivt skal koordinere håndteringen af udvalgte sager. Holdet består af medlemmer fra anklagemyndigheden, domstolene, politiet, told- og skattemyndighederne, afdelingen for økonomisk kriminalitet, agenturet for konfiskerede og beslaglagte aktiver og fængselsvæsenet. Lederen af Kosovos særlige anklagemyndighed koordinerer holdet.

Med henblik på at måle fremskridtet med dette resterende krav etablerede Kosovo i 2015 en avanceret elektronisk sporingsmekanisme, som gør det muligt at koordinere og overvåge udvalgte sager vedrørende korruption og organiseret kriminalitet i alle faser af straffesager. Dette avancerede IT-styringssystem, som alle medlemmer af det tværfaglige hold har realtidsadgang til, forpligter alle deltagere i proceduren – lige fra politi til anklagere og dommere – til at indsætte oplysninger om den fase af sagen, de er involveret i.