A4-0111/95

Beslutning om groenbogen om liberalisering af telekommunikationsinfrastrukturer og kabel-tv-net (del II) - En faelles fremgangsmaade for leverancer af telekommunikationsinfrastrukturer i Den Europaeiske Union (KOM(94)0682 - C4-0030/95)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens groenbog om liberalisering af teleinfrastruktur og kabel-tv-net (del II) (KOM(94)0682 - C4-0030/95),

- der henviser til sin beslutning af 30. november 1994 ((EFT C 363 af 19.12.1994, s. 33.)) om »Europa og det globale informationssamfund« samt om meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet og til Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Europa paa vej mod informationssamfundet: en handlingsplan (COM(94)0347),

- der henviser til Kommissionens groenbog om liberalisering af teleinfrastruktur og kabel-tv-net (del I) og til Parlamentets efterfoelgende beslutning af 7. april 1995 ((Protokollen fra dette moede, del II, punkt 11.)),

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik og udtalelse fra Udvalget om Sociale Anliggender og Beskaeftigelse, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier og Udvalget om Retlige Anliggender og Borgernes Rettigheder (A4-0111/95),

Universel tjeneste

1. henleder Kommissionens og Raadets opmaerksomhed paa det noedvendige i at levere en oekonomisk overkommelig universel tjeneste med et hoejt kvalitetsniveau til alle Unionens borgere inden for acceptable forbindelsestidsfrister og forlanger, at Kommissionen omgaaende fastsaetter og forelaegger bestemmelser for den universelle tjeneste;

2. anmoder om, at der oprettes et grundlaeggende minimumssaet af tjenester og infrastrukturer, der udgoer det specifikke indhold vedroerende levering af universel tjeneste paa unionsplan, alt efter de forskellige indkomsttyper, brugere, der er tale om, dvs. lavindkomstbrugere med begraensede opkaldsbehov, individuelle offentlige smaa virksomheder af gennemsnitsstoerrelse og faellesskaber eller samfundstjenester saasom skoler, hospitaler osv., og at disse regelmaessigt ajourfoeres for at holde trit med udvidelsen af kredsloeb med bred raekkevidde og andre teknologiske udviklinger, isaer digitalisering;

3. opfordrer til, der bliver oprettet fonde vedroerende universel tjeneste paa nationalt plan for paa grundlag af de reelle udgifter at finansiere leveringen af de universelle tjenester, idet alle infrastruktur- og tjenesteleverandoerer skal bidrage til disse fonde i forhold til deres respektive markedsandel og bruttoafkastet af deres indtaegter; under alle omstaendigheder skal der inden den 1. januar 1998 gennemfoeres en gradvis tilpasning af taksterne;

4. minder om, at en effektiv funktion af et liberaliseret telekommunikationsmarked i Europa ikke kan give brugerne reel valgfrihed, medmindre foelgende betingelser opfyldes:

- bevarelse af det personlige opkaldsnummer

- universel nummeroplysning, gebyrfri eller til et nominelt gebyr

- gennemskuelig prisfastsaettelse og fakturering;

5. meddeler, at Parlamentet vil insistere paa en synkronisering af de lovgivningsmaessige forslag til liberalisering af telekommunikationen og til fastsaettelse og gennemfoerelse af universelle tjenester; opfordrer Raadet til at behandle dette spoergsmaal paa sit moede den 13. juni 1995 og opfordrer Kommissionen til omgaaende at forelaegge detaljerede forslag, som blandt andet boer daekke foelgende spoergsmaal:

- hvem har ret til basistjenester

- hvem skal levere basistjenester

- hvad kraeves der for at sikre universel tjeneste

- hvem skal levere sammenkobling

- hvad anses for oekonomisk overkommeligt;

6. mener, at markedskraefterne alene ikke kan give den noedvendige daekning af hele Unionen, ej heller vil de skaffe de socialt mest fordelagtige tjenester, og opfordrer til, at der foretages offentlige investeringer for at opnaa den noedvendige maengde af nye teknologier og applikationer;

Konkurrence, sammenkobling, interoperabilitet og adgangsrettigheder

7. tilslutter sig Kommissionens holdning, hvorefter infrastrukturvirksomhedernes rettigheder og forpligtelser til at soerge for sammenkobling boer nedfaeldes i et direktiv om etablering af aabne net, idet det overlades til virksomhederne at aftale gennemfoerelsen af sammenkobling og interoperabilitet;

8. mener, at opretholdelsen af tekniske standarder for sammenkobling og interoperabilitet er vaesentlig, og at der maa laegges saerlig vaegt paa tekniske standarder vedroerende fysisk infrastruktur og fremstilling af udstyr, sammen med software paa basisniveau, og anmoder Kommissionen om at overveje oprettelsen af et industriforum, som sammen med de europaeiske telekommunikations- og elektronikvirksomheder skal droefte disse emner og raadgive eksisterende organisationer;

9. faester lid til, at alle parterne, dvs. Kommissionen, Raadet, virksomhederne, leverandoerer af tjenester og apparater, foerst og fremmest vil vaere interesseret i at undgaa inkompatible standarder og vil benytte sig af eksisterende europaeiske og internationale organer med henblik herpaa;

10. udtrykker imidlertid bekymring for, at der er risiko for, at den maade, hvorpaa aftaler om sammenkobling er udarbejdet, kan foere til oligopolistiske situationer eller til aftaler, der har til formaal at dele markedet op mellem visse foerende virksomheder, og opfordrer derfor til, at der nedsaettes en europaeisk kontrolmyndighed med staerke befoejelser til at regulere og intervenere i samarbejde med de nationale myndigheder, og som skulle have ret til at bilaegge stridigheder under opsyn fra Unionens retlige myndigheder;

11. anmoder om, at den europaeiske myndighed sikrer, at udstedelsen af licenser bliver underlagt bestemmelser, som forbyder brug af nettene til kriminelle og asociale formaal, saasom pornografi, og at der fastlaegges strenge regler for beskyttelse af forbrugernes rettigheder i forbindelse med indkoeb og nye tjenester;

12. anmoder om, at der ikke bliver gjort forsoeg paa at begraense antallet af udstedte tilladelser paa omraadet infrastruktur og tjenester; tilladelser boer kun naegtes i tilfaelde, hvor virksomhederne ikke kan paavise, at de opfylder objektive kriterier med hensyn til tekniske standarder, kvalitetsstandarder og de krav, der maa stilles til universel tjeneste;

13. anmoder om, at der isaer laegges vaegt paa, at konkurrenter har fri adgang til et eventuelt noedvendigt netvaerk, og kraever, at netoperatoerer, der oensker at levere tjenester, holder disse funktioner adskilt ved indfoerelse af et gennemskueligt regnskabssystem og ikke tildeler sig selv eller udvalgte partnere en fortrinsstilling i adgang, vilkaar eller betingelser;

14. anmoder om, at undervisningsanstalter faar adgang til samme oekonomiske vilkaar uanset deres placering;

15. anmoder om, at der oprettes moderne, fuldt udstyrede offentlige informationsnet paa de 11 officielle sprog samt »offentlig adgang« til praeferencesatser, saaledes at disse tjenester bliver almindeligt tilgaengelige, samt at der med henblik paa at stille disse informationsnet til raadighed paa de mindre udbredte af sprogene i EU anvendes en blanding af europaeiske og nationale midler;

16. anmoder om, at der sikres fuld gensidighed i hele sektoren, saaledes at kabelselskaber for eksempel faar lov til konkurrere om teletjenester, og telekommunikationsvirksomheder faar lov til at konkurrere om udsendelse af tv og film via kabel;

17. minder om, at der maa skabes garanti for fri adgang, ikke kun over lange distancer, men ogsaa paa det lokale netvaerk f.eks. ved en deling af kabler og tvungen deling af faciliteter i almindelighed, hvorved der sikres den noedvendige netintegritet;

18. understreger, at mange fjerntliggende omraader i oejeblikket ligger uden for den mobile kommunikations raekkevidde, og anmoder om, at der frigives saerlige investerings- og forskningsmidler med henblik paa at sikre, at disse net kommer til at daekke fjerntliggende omraader;

Sociale og miljoemaessige aspekter

19. beklager, at der ikke laegges megen vaegt paa de sociale aspekter af liberaliseringen, og opfordrer til, at der foretages en detaljeret analyse af omkostninger og fordele med hensyn til den beskaeftigelse, der vil blive skabt hermed;

20. er af den opfattelse, at databeskyttelsen skal reguleres paa en saadan maade, at:

a) den enkelte bevarer retten til personlige foelsomme data;

b) den enkelte har ret til indsigt i sine personlige data;

c) udviklingen af det elektroniske marked og netinnovation ikke bliver forhalet;

d) databeskyttelse og beskyttelse af foelsom information af fortrolig karakter garanteres;

e) copyright-spoergsmaal loeses ad teknisk vej, hvor dette er muligt, og ad lovgivningsmaessig vej, hvor der er mulighed for misbrug;

21. anmoder Kommissionen om at fremsaette saerskilte forslag om omskoling af telekommunikationsvirksomhedernes personale, hvis job ville blive umulige at viderefoere som saadanne under den nye ordning;

22. anmoder Kommissionen om at fremsaette forslag, der skal anspore til udvikling af nye tjenester i sektoren med henblik paa at skabe beskaeftigelse paa disse omraader;

23. kraever, at uddannelsessystemerne aendres paa en saadan maade, at der ikke blot skabes grundlag for en fri basisforskning, som kan blive en del af det internationale netvaerk, men at der ogsaa aabnes mulighed for livslang videreuddannelse, saaledes at arbejdstagerne kan leve op til de teknologiske omvaeltninger;

24. opfordrer derfor Kommissionen til at forelaegge direktiver, der fastlaegger de arbejdstageres rettigheder og pligter, som arbejder hjemme (hjemmearbejdspladser), og i retlig henseende ligestiller dem med de arbejdstagere, der arbejder i virksomhederne;

25. anmoder om, at gennemfoerelsen af nye alternative telekommunikationsinfrastrukturnet trods den strategiske karakter heraf, underkastes de samme miljoeregler som andre lignende forehavender;

Medie- og kulturspoergsmaal

26. anmoder om, at Kommissionen i fuldt omfang inddrager saavel kulturelle som oekonomiske og sociale aspekter i sine overvejelser, og at der sker en eller anden form for regulering, der skal sikre, at den kulturelle mangfoldighed, pluraliteten og den europaeiske identitet beskyttes; anmoder Kommissionen om at gennemfoere undersoegelser af den kulturelle og lingvistiske saavel som den beskaeftigelsesmaessige virkning af en liberalisering af telekommunikationen og kabel-tv-nettene;

27. understreger, at radio- og tv-spredningen kraever en saerskilt lovgivningsmaessig ramme med eget retsgrundlag og egne licensprocedurer paa grund af dens egenart og dens indvirkning paa informationssamfundet og kulturen;

28. afviser den idé, at netoperatoerer skal have ret til frit at bestemme, hvilke stationer (tv og radio) der skal udsendes over kabelnettene, og kraever, at den saakaldte forsyningspligt bibeholdes for programudsendelser;

29. understreger, at programudsendelse (tv og radio) ved lav kapacitet og mangel paa frekvenser skal opprioriteres i forhold til teletjenester og andre brede tjenester, naar der tages stilling til adgangen, samt at net og frekvenser, der tidligere er blevet anvendt til tv- og radiospredning, ligeledes i fremtiden hovedsagelig vil blive anvendt til denne spredning;

Internationale spoergsmaal

30. forventer, at udarbejdelsen af faelles holdninger vedroerende standarder, sammenkobling og interoperabilitet saavel som programmeltjenester vil blive organiseret saaledes, at der stadig er kompatibilitet i forbindelse med kommunikation og tjenester over for tredjelande;

31. bemaerker, at markedet i Den Europaeiske Union uvaegerligt vil blive langt friere i 1998 end i noget andet land i verden, og henviser til dets tidligere beslutninger, hvori der kraeves streng gensidighed fra tredjelande, der oensker at levere tjenester eller infrastruktur i Europa;

32. anmoder om, at saerlig de oesteuropaeiske lande bliver hjulpet med udvikle deres teleinfrastrukturer paa linje med resten af EU;

* * *

33. anmoder om, at Kommissionen fremsaetter saerlige lovforslag, der omfatter ovennaevnte krav;

34. paalaegger sin formand at sende denne udtalelse til Raadet og Kommissionen.