A4-0239/99

Beslutning om Europa-Parlamentets bidrag til den europaeiske beskaeftigelsespagt og meddelelse fra Kommissionen om en faellesskabspolitik til fremme af beskaeftigelsen (jf. EF-traktatens artikel 127) (KOM(99)0167)

Europa-Parlamentet,

* der henviser til meddelelse fra Kommissionen (KOM(99)0167),

* der henviser til skrivelsen af 15. april 1999 fra formanden for Raadet til Europa-Parlamentets formand om Europa-Parlamentets bidrag til den europaeiske beskaeftigelsespagt,

* der henviser til sin beslutning af 11. marts 1999 om Kommissionens meddelelse til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Unionens oekonomi ved indfoerelsen af euroen: fremme af vaekst, beskaeftigelse og stabilitet (oekonomisk aarsberetning 1999) (KOM(99)0007 - C4-0043/99) ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 19.)),

* der henviser til Kommissionens rapport om beskaeftigelsesfrekvenser 1998 - Beskaeftigelsesuviklingen i medlemsstaterne (KOM(98)0572),

* der henviser til EF-traktatens artikel 99, 104, 105 og 127,

* der henviser til Raadets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvaagningen af budgetstillinger samt overvaagning og samordning af oekonomiske politikker ((EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.)),

* der henviser til Det Europaeiske Raads resolution om stabilitets- og vaekstpagten vedtaget i Amsterdam den 17. juni 1997 ((EFT C 236 af 2.8.1997, s. 1.)),

* der henviser til Det Europaeiske Raads resolution om vaekst og beskaeftigelse vedtaget i Amsterdam den 16. juni 1997 ((EFT C 236 af 2.8.1997, s. 3.)),

* der henviser til formandskabets konklusioner fra Det Europaeiske Raads ekstraordinaere moeder i Luxembourg den 20.-21. november 1997, i Cardiff den 15.-16. juni 1998 og i Wien den 11.-12. december 1998 om beskaeftigelse, oekonomisk vaekst og stabilitet, og saerlig om udarbejdelsen af en europaeisk beskaeftigelsespagt,

* der henviser til Det Europaeiske Raads resolution af 12.-13. december 1997 om samordningen af den oekonomiske politik i OEMU'ens tredje fase og om traktatens artikel 109 og 109 B,

* der henviser til sin beslutning af 18. november 1998 om meddelelse fra Kommissionen - Forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskaeftigelsespolitik i 1999 (KOM(98)0574 - C4-0587/98) ((EFT C 379 af 07.12.1998, s. 88.)),

* der henviser til Raadets resolution af 22. februar 1999 om retningslinjerne for beskaeftigelsen i 1999 ((EFT C 69 af 12.03.1999, s. 2.)),

* der henviser til forretningsordenens artikel 148,

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender (A4-0239/99),

A. der henviser til, at en hoej beskaeftigelsesgrad kun er mulig, hvis der sikres prisstabilitet, vaekst og en hoej udnyttelsesgrad af produktionspotentialet,

B. der henviser til, at den oekonomiske vaekst ganske vist har bidraget til en forbedring af budgetsituationen i medlemsstaterne, men at den gunstige konjunkturudvikling ikke blot boer udnyttes til at reducere underskuddet, men ogsaa til at fremme beskaeftigelsen,

C. der er foruroliget over den store mangel paa arbejdspladser i EU,

D. der henviser til arbejdsmarkedsparternes autonomi under overenskomstforhandlinger og Den Europaeiske Centralbanks autonomi med hensyn til at sikre den monetaere stabilitet,

E. der henviser til den vedvarende tendens til polarisering af indkomsterne, som bevirker, at antallet af baade rige og fattige i Unionen hele tiden stiger,

F. der henviser til, at en europaeisk beskaeftigelsespagt skal indeholde konkrete politiske beslutninger og aftaler, som gaar ud over det hidtidige niveau,

1. kraever, at Det Europaeiske Raad i Koeln helt konkret naar frem til et bedre resultat end de beslutninger, der blev truffet i Luxembourg, og vender sig derfor mod alle forsoeg paa at indefryse den europaeiske koordinering af den oekonomiske politik og beskaeftigelsespolitikken paa det hidtil opnaaede niveau og navnlig at bevare kontinuiteten med en neoliberal fleksibilitetspolitik og en politik omfattende tvungen beskaeftigelse;

2. kraever derfor, at en europaeisk beskaeftigelsespagt baseres paa en politisk erklaering fra de forskellige aktoerer, som forpligter sig til at give vaekst og beskaeftigelse stoerre prioritet; beskaeftigelsespagten boer danne grundlag for praktiske forbedringer i de eksisterende instrumenter som f.eks.:

* forbedring af forholdet mellem de overordnede oekonomiske retningslinjer og beskaeftigelsesretningslinjerne med hensyn til deres indhold, deres tidsplan og forholdet mellem de implicerede udvalg under Raadet; anser det for ubetinget noedvendigt, at de overordnede retningslinjer for de oekonomiske politikker, jf. EF-traktatens artikel 99, stk. 2, og retningslinjerne for beskaeftigelsespolitikkerne, jf. artikel 128, stk. 2, i hoejere grad fastlaegges samtidig og indholdsmaessigt afstemmes bedre efter hinanden;

* henstiller til beslutningstagerne inden for finans- og pengepolitik og oekonomisk politik samt beskaeftigelsespolitik at afholde regelmaessige moeder, hvor de harmoniserer deres forestillinger, hensigter og overvejelser om den oekonomiske udvikling; de overordnede oekonomiske retningslinjer skal danne grundlag for udformningen af et policy mix af den monetaere politik, loenpolitikken og skatte- og afgiftspolitikken for at skabe betingelserne for at fremme de private og offentlige investeringer og fastlaegge rammerne for en baeredygtig vaekst;

* beskaeftigelsesretningslinjerne boer styrke deres prioriteringer og konkrete maal paa nationalt og europaeisk plan for en aktiv arbejdsmarkedspolitik, investeringer i menneskelige ressourcer, livslang uddannelse og lige muligheder for maend og kvinder;

* arbejdsmarkedets parter opfordres til at bidrage med en rammeaftale om flere emner vedroerende moderniseringen af den europaeiske samfundsmodel og implementeringen af nationale og territoriale beskaeftigelsespagter;

* EU's interne politikker boer spille en staerkere rolle, naar det gaelder forbedringer af mulighederne for innovation og vaekst, ikke alene ved at ivaerksaette mere ambitioese programmer, men ogsaa ved at oege samarbejdet og koordineringen mellem medlemsstaterne inden for infrastruktur, industripolitik, forskning og uddannelse samt almen uddannelse og erhvervsuddannelse;

3. mener, at Raadet og medlemsstaterne - i traad med det etablerede interinstitutionelle samarbejde - boer inddrage Parlamentet i gennemfoerelsen af den europaeiske beskaeftigelsespagt og den makrooekonomiske dialog paa politisk plan under saerlige moeder, der f.eks. kunne afholdes i forbindelse med uformelle raadsmoeder;

4. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en sammenhaengende og konsekvent strategi for integrering (»mainstreaming«) af beskaeftigelsesaspektet i deres politiske maalsaetninger, som boer vaere medvirkende til at styrke synergivirkningen mellem markederne for varer, kapital og tjenester; opfordrer isaer til prioritering af foelgende omraader:

* vaekst i smaa og mellemstore virksomheder, servicesektoren og den tredje sektor

* nyorientering og udvikling af offentlige og private investeringer

* afbalancering og koordinering af skattereglerne

* styrkelse af F& U

* fremme af miljoebeskyttelsen

* modernisering af de sociale sikringssystemer

* fremme af uddannelse og erhvervsuddannelse

* fremme af social integration og lige muligheder;

i denne forbindelse boer Faellesskabets bevillingsramme for strukturforanstaltninger og interne politikker suppleres af Den Europaeiske Investeringsbank og Den Europaeiske Investeringsfond og af offentlig-private partnerskaber paa flere forskellige omraader;

5. opfordrer derfor Kommissionen til snarest muligt at forelaegge konkrete forslag til integrering (»mainstreaming«) af beskaeftigelses- og socialpolitikken i de oevrige politikker paa baggrund af faellesskabspolitikkernes nuvaerende horisontale orientering og deres potentielle bidrag til beskaeftigelsen;

6. glaeder sig over de fremskridt, der er opnaaet med hensyn til faelles effektivitets- og politikindikatorer, og anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om i rette tid inden Det Europaeiske Raads samling i Koeln at naa til enighed om en definition af alle relevante indikatorer, da en effektiv og gennemskuelig kontrol og evaluering af de aftalte maal baade paa nationalt plan og paa unionsplan er af afgoerende betydning, og understreger derfor endnu en gang sit krav om at goere gennemfoerelsen og resultaterne af disse retningslinjer bedre kontrollerbare, idet der indfoeres kvantitative og kvalitative maalsaetninger;

* forventer navnlig, at det statistiske materiale, der er noedvendigt for udarbejdelsen af prognoser om den oekonomiske udvikling og udviklingen i beskaeftigelsessituationen og inden for de sociale sikringssystemer, hviler paa de samme grundlaeggende forudsaetninger og forelaegges for beslutningstagerne i form af rapporter, og

* forlanger en konsekvent gennemfoerelse af de beskaeftigelsespolitiske retningslinjer, der er vedtaget paa EU-plan, paa grundlag af kriterier i overensstemmelse med Den Internationale Arbejdsorganisations forestillinger om fuld beskaeftigelse;

7. henviser til, at der med henblik paa en klar nedbringelse af arbejdsloesheden og samtidig opfyldelse af de oevrige maal for den oekonomiske politik, herunder Maastricht-gaeldskriterierne, inden for en overskuelig frist er behov for en mellemlangsigtet strategipakke, som gennemfoeres i faellesskab af Raadet, Kommissionen, Europa-Parlamentet, saavel som regeringerne og arbejdsmarkedets parter og ECB, og som bibringer alle oekonomiske beslutningstagere og aktoerer paa arbejdsmarkedet troen paa et heldigt resultat og dermed tillid til fremtiden for at oege Europas evne til at styre sin policy mix;

8. foreslaar, at maalet for aktive foranstaltninger til fremme af beskaeftigelseschancerne oeges til 25% i overensstemmelse med principperne om en konkret indsats over for de beroerte personer og frivillig deltagelse;

9. opfordrer medlemsstaterne til sammen med arbejdsmarkedets parter at sikre en konkret gennemfoerelse af alle beslutninger som led i de europaeiske beskaeftigelsesretningslinjer og udnytte den forestaaende reform af Den Europaeiske Socialfond til at stoette beskaeftigelsesstrategien og opkvalificeringen af de menneskelige ressourcer finansielt og gennemfoere ligestilling; modsaetter sig paa det kraftigste raadsformandskabets forestilling om som led i finansieringen af Agenda 2000 at nedskaere Socialfondens bevillingsramme; mener tvaertimod, at Socialfondens maal 3 skal have tildelt mindst 36 mia euro;

10. kraever en intensivering af den sociale dialog og glaeder sig over beslutningen om en reform af Det Staaende Udvalg for Beskaeftigelse som et godt grundlag for gennemfoerelse af dette maal;

11. mener, at saerlige beskaeftigelsesprogrammer for bestemte grupper (unge, kvinder, langtidsledige, handicappede) kan gennemfoeres paa nationalt plan og ikke overvejende skal finansieres af EU;

12. glaeder sig over Den Europaeiske Faglige Samarbejdsorganisations og Europamarchernes mobiliseringsindsats mod massearbejdsloeshed, usikre ansaettelsesforhold og social udstoedning forud for topmoedet i Koeln som et noedvendigt bidrag til skabelse af et offentligt grundlag for den europaeiske beskaeftigelsespolitik;

13. henstiller til arbejdsmarkedets parter, at de under deres aarlige loenforhandlinger holder sig inden for tendensen i produktivitetsforhoejelsen, og gaar som kompensation for en tilbageholdende loenpolitik ind for for det foerste investeringer i de menneskelige ressourcer og for det andet som et led i en koordineret indkomstpolitik for arbejdstagerdeltagelse i virksomhedernes udbytte og kapital og haaber, at virksomhederne benytter en moderat loenaftale til at oege antallet af ansatte og personer under uddannelse;

14. opfordrer i almindelighed medlemsstaterne og virksomhederne til klart at oege deres investeringer i menneskelige ressourcer, saaledes at der skabes nye beskaeftigelsesmuligheder for baade ufaglaerte og personer med hoejere kvalifikationer;

15. stoetter overvejelserne om, hvorvidt arbejdsmarkedets parter for at undgaa social dumping kunne naa til enighed om en basisloen;

16. bekraefter sit krav om en lettelse af skattebyrden paa arbejdskraften og en retfaerdig beskatning af virksomhedernes udbytte og formueafkast og understreger Kommissionens krav om en tilnaermelse af selskabsbeskatningen for at hindre flytningen af virksomheder alene af skattemaessige grunde;

17. bekraefter sit krav om, at medlemsstaterne udfolder kraftige, mellemfristede og ikke-procykcliske bestraebelser paa at konsolidere deres offentlige finanser;

18. paapeger, at stabilitetspagten giver Den Europaeiske Centralbank mulighed for at saenke renterne til fremme af investeringsviljen;

19. kraever, at arbejdsmarkedsreguleringer fjernes, og at skatte- og afgiftsbyrden lettes, og de indirekte loenomkostninger saenkes gennem udvikling af andre finansieringskilder, som ikke indebaerer nogen yderligere byrder for de kvindelige arbejdstagere;

20. kraever intelligente arbejdstidsmodeller og reducering af overarbejde og gaar ind for fleksible arbejdstider, hvor den sociale beskyttelse er sikret i fuldt omfang;

21. stoetter medlemsstaternes indsats for at gennemfoere europaeiske infrastrukturprogrammer (TEN) med henblik paa at fremme vaekst, beskaeftigelse og konkurrenceevne;

22. henviser til betydningen af, at der udvikles et velfungerende europaeisk marked for risikokapital samt nye finansieringsformer, navnlig for innovative smaa og mellemstore virksomheder og virksomheder inden for det »tredje sektor«, og opfordrer i denne forbindelse Den Europaeiske Investeringsbank og Den Europaeiske Investeringsfond til at undersoege, om det ikke er muligt at fremskynde tildelingen af midler til risikokapitaltransaktioner og teknologiske projekter og at haeve lofterne;

23. gaar ind for en strategi til udnyttelse af samfundets potentiale af kreativitet, innovation, ivaerksaetteraand, vilje til at investere og goere en indsats i overensstemmelse med de beskaeftigelsespolitiske retningslinjer;

24. er af den opfattelse, at ogsaa arbejdskraftens geografiske mobilitet er en vigtig betingelse for et velfungerende arbejdsmarked; opfordrer derfor Kommissionen til at goere en yderligere indsats for fuldstaendig fri bevaegelighed for EU-borgere, arbejdstagere og deres familiemedlemmer inden for EU, og til ogsaa at inddrage andre faktorer, der udgoer en hindring (f.eks. beskatningen af pensionstillaeg), i dens forslag; opfordrer Kommissionen til at forelaegge forslag til retsakter om graenseoverskridende uddannelse og mobilitet;

25. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter og arbejdsmarkedets parter.