ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Regionsudvalgets udtalelse om "Forslag til Rådets forordning (EF) om Den Europæiske Socialfond"

(1999/C 293/05)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til oversigten over de kommissionsforslag, der endnu ikke var færdigbehandlede pr. 1. maj 1999, og for hvilke ikrafttrædelsen af Amsterdam-traktaten medfører en ændring af retsgrundlaget og/eller proceduren [SEK(1999) 581 endelig udg.],

under henvisning til forslag til Rådets forordning (EF) om Den Europæiske Socialfond [KOM(1998) 131 endelig udg.- 98/0115 (COD) - tidligere 98/0115 (SYN)](1),

under henvisning til Rådets beslutning, meddelt i brev af 3. maj 1999, om i henhold til artikel 265, stk. 2, og artikel 148 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse,

under henvisning til præsidiets beslutning af 7. maj 1999 om at udpege Linda Matthews og José Correira til hovedordførere med den opgave at udarbejde en udtalelse om dette emne i henhold til artikel 39 i Regionsudvalgets forretningsorden,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om "Forslag til Rådets forordning (EF) om Den Europæiske Socialfond" [KOM(1998) 131 endelig udg.- 98/0115 (SYN)] (CdR 155/98 fin)(2), vedtaget på plenarforsamlingen den 19. november 1998 med Linda Matthews og José Correira som ordførere -

på den 29. plenarforsamling den 2.-3. juni 1999 (mødet den 3. juni) vedtaget følgende udtalelse.

1. Regionsudvalget genfremsætter sin udtalelse om "Forslag til Rådets forordning (EF) om den Europæiske Socialfond", som blev vedtaget på plenarforsamlingen den 19. november 1998.

2. Regionsudvalget finder det dybt beklageligt, at Rådet ikke har overholdt proceduren i traktatens artikel 265, der fastsætter, at fristen skal være på mindst en måned fra det tidspunkt, hvor Regionsudvalgets formand har modtaget Rådets meddelelse herom. Rådets brev vedrørende denne høring er dateret 3. maj 1999 og er modtaget i Regionsudvalget den 5. maj, men Rådet har fastsat fristen til den 3. juni 1999.

Bruxelles, den 3. juni 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 176 af 9.6.1998, s. 39.

(2) EFT C 51 af 22.2.1999, s. 48.
Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 1999/311/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006)"

(2000/C 317/09)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om ændring af afgørelse 1999/311/EF af 29. april 1999 om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (Tempus III) (2000-2006), [KOM(2000) 184 endelig udg. - 2000/0074 (CNS)],

under henvisning til Rådets beslutning af 5. maj 2000 om i henhold til EF-traktatens artikel 265, stk. 1, at anmode om Regionsudvalgets udtalelse herom,

under henvisning til formandens beslutning af 12. maj 2000 om i henhold til forretningsordenens artikel 40, stk. 2, at udpege Nicole Morsblech, D/ELDR, til hovedordfører,

under henvisning til Regionsudvalgets udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af tredje fase af programmet for tværeuropæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (TEMPUS III) (2000-2006), (KOM(1998) 454 endelig udg.) (CdR 301/98/fin)(1) -

på den 34. plenarforsamling den 14.-15. juni 2000 (mødet den 14. juni) enstemmigt vedtaget følgende udtalelse.

Regionsudvalget

1. bekræfter, at TEMPUS-programmet for videregående uddannelser er et udtryk for Den Europæiske Unions politiske engagement i samarbejdet og dialogen med landene i Central- og Østeuropa, og at uddannelse og undervisning samt udvikling af de menneskelige ressourcer må betragtes som højt prioriterede elementer i dette samarbejde, hvortil kommer at de egner sig fortrinligt til samarbejde på regionalt plan;

2. anerkender og påskønner udtrykkeligt den fortsatte demokratiseringsproces i Republikken Kroatien, som navnlig er kommet til udtryk i parlaments- og præsidentvalgene i begyndelsen af år 2000, og ser heri en udvikling, der bringer Kroatien nærmere EU;

3. ser med tilfredshed, at også Ministerrådet bedømmer udviklingen i Kroatien positivt og går ind for at styrke samarbejdet mellem EU og Kroatien, herunder navnlig at give Kroatien adgang til TEMPUS-programmet;

4. er af den opfattelse, at der med styrkelsen af de demokratiske strukturer i Kroatien er skabt forudsætninger for at lade Kroatien deltage i TEMPUS-programmet;

5. betragter udvikling af de højere læreanstalter, udvikling og revision af læseplaner og udvikling af erhvervsuddannelser som betydningsfulde områder, hvor EU via TEMPUS-programmet kan give vigtige impulser, der kan støtte udviklingen i Kroatien;

6. støtter derfor stærkt Kommissionens forslag til Rådets afgørelse om ændring af beskrivelsen af den kreds af lande, der er berettigede til støtte under TEMPUS-programmet;

7. ser for øjeblikket ikke nogen anledning til at udvide TEMPUS-programmet til at omfatte andre ikke-associerede lande i regionen end Kroatien.

Bruxelles, den 14. juni 2000.

Jos Chabert

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT C 51 af 22.2.1999, s. 86.
1.14

mener, at den større anerkendelse af den lokale og regionale dimension inden for EU's nye struktur både vil forbedre Unionens effektivitet og forbindelser til borgerne: I europæisk integration bør indgå politisk beslutningstagning, hvor der tages hensyn til de lokale og regionale myndigheders synspunkter, da det er disse myndighedsniveauer, som er ansvarlige for omsætning og gennemførelse af en stor del af EU's lovgivning og politik, og som er tættest på borgerne og derfor kan yde et væsentligt bidrag til EU-lovgivningens kvalitet; [Artikel I-5] fastslår imidlertid, at høring ikke kan erstatte regioners og lokale myndigheders ansvar inden for deres respektive kompetenceområder, som skal respekteres; de må gives en chance til at bevise, at de – i henhold til den respektive medlemsstats interne bestemmelser – i tilstrækkelig grad kan opfylde målsætningerne for de planlagte foranstaltninger,
2.13

anbefaler, at der afsættes flere finansielle midler til katastrofehjælp og til opbygning af et europæisk varslingssystem. En sådan finansiering er ikke blot et nødvendigt led i solidariteten mellem medlemsstater i et internationalt fællesskab som EU, men også et meget nyttigt instrument til integration og samordning af højt specialiseret mandskab og enheder fra forskellige medlemsstater og regioner i EU, der skal kunne operere koordineret på ensartede vilkår.
2.8

anmoder Kommissionen om, at den ved fastlæggelsen af forebyggende foranstaltninger hele tiden holder sig for øje, at disse ikke i praksis indebærer en krænkelse af grundlæggende rettigheder, samtidig med at målet om beskyttelse af borgernes sikkerhed opfyldes.
2.8

er enig i, at det er komplekst at evaluere større initiativer inden for nye aktivitetsområder, men opfordrer dog til, at der fra begyndelsen opstilles klare mål, og at der foretages en åben, kritisk vurdering af udfaldet (både succeser og fiaskoer), for så vidt angår en række kriterier vedrørende relevans, effektivitet og funktionalitet, med det formål at opnå en fremtidig forbedring.
2.18.8

vedtager flerårige handlingsplaner med tilstrækkelig støtte af finansiel og anden art vedrørende lige muligheder for handicappede, i hvis udarbejdelse, forvaltning og gennemførelse de handicappede selv deltager via deres repræsentative organisationer. Ud fra de handicappedes presserende behov og krav bør disse planer koncentreres om følgende: — uddannelse og beskæftigelse: fokusering i alle lokale og regionale udviklingsplaner og -foranstaltninger på fremme af handicappedes beskæftigelsesegnethed. Ligeledes bør de lokale og regionale myndigheder forpligte sig til inden for deres kompetenceområde at anvende direktiv 78/2000/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv. Udviklingen af foranstaltninger til forbedring af adgangen til beskæftigelse på det lokale plan giver talrige muligheder. Heriblandt fremhæves fastlæggelsen af socialklausuler for kontrakter, der giver positiv særbehandling til virksomheder og organisationer, som ansætter handicappede; — informationssamfundet og adgang til nye teknologier: udvikling af programmer, som tager sigte på at fremme handicappedes inddragelse i videnssamfundet. Ligeledes bør det offentlige stille tekniske og teknologiske hjælpemidler til rådighed, som kan gøre de handicappede et mere uafhængige og give dem en større livskvalitet; — universel tilgængelighed: vedtagelse af planer for universel tilgængelighed for at sikre, at der bliver taget hensyn til alle persongrupper i al design inden for lokale og regionale kompetenceområder (byggeri, byplanlægning, infrastruktur, transportnet, virtuelle rum, telekommunikation, kommunikationsmidler, varer og tjenesteydelser for borgerne, offentlige tjenester osv.); — de alvorligste handicap, hvor personen ikke er selvhjulpen: målsætningen er at handicappede, ud fra et ligebehandlingsprincip, kan leve et selvstændigt liv på egne præmisser og dermed blive integreret fysisk og socialt i lokalområdet. Dette indebærer som udgangspunkt, at der stilles assistance og støtte til rådighed, således at den enkelte kan blive boende hos forældre eller pårørende og flytte i egen bolig som voksen. I tilfælde, hvor det ikke er muligt for den enkelte at bo hos familien eller i egen bolig, bør der stilles særlige boliger til rådighed, der imødekommer, den enkeltes behov; — bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse: medtagelse af svagt stillede handicappede i de lokale og regionale planer for social integration som en gruppe, der fortjener særlig opmærksomhed; — udviklingen af programmer og foranstaltninger på det lokale og regionale niveau til fordel for handicappede får stor betydning i forbindelse med fremme af og støtte til disse personers personlige og sociale uafhængighed. I denne forbindelse bør det være et grundlæggende mål at lette adgangen til bolig ved hjælp af forskellige alternativer, såsom kollektiver, beskyttede boliger og reservation og tilpasning af offentligt udbudte boliger, herunder både købstilbud og lejemål;
2.8

En mangedobling af tilgængelige radio- og tv-kanaler kan medføre problemer med markedets evne til at opsuge alle de muligheder, som teknologien tilbyder. Det kan få de små lokale radio-/tv-selskaber til at bukke under, idet de reducerede reklameindtægter og de økonomiske omkostninger, de skal afholde for at stå sig i konkurrencen, kan blive en forhindring. Det kan også få en negativ virkning for de lokale myndigheder, som netop ofte gennem lokale radio- og tv-aktører har instrumenter til fremme og udnyttelse af lokale kulturelle og socioøkonomiske særpræg. De nye teknologier skal derimod sikre muligheden for at sprede mere information, som er tilgængelig for stadig flere borgere.
5.

påpeger, at det vil blive nødvendigt med en mere harmoniseret tilgang, hvis det konkluderes, at det nuværende systems fleksibilitet — som giver medlemsstaterne lov til at fastsætte deres egne emissionsgrænser — ikke giver resultater. Dette kan skabe yderligere vanskeligheder både for driftslederne, der ikke har tilstrækkelige midler til at indføre de lovfæstede ændringer i deres anlæg, og for de regionale og lokale administrative instanser, som grundlæggende har til opgave at overvåge og udstede tilladelser og yde særlig bistand. For at klare dette problem er det vigtigt, at der er adgang til strukturmidler til disse formål; forsinkelser i miljøsektoren går hårdt ud over industriens konkurrenceevne over for resten af verden,
1.51

mener, at Interreg III er et godt eksempel på, at der eksisterer muligheder for et samarbejde mellem lokale og regionale myndigheder i henholdsvis den sydlige og nordlige del af Middelhavsområdet. For eksempel afvikles mere end 60 % af projekterne under Interreg III B Medoc med en aktiv deltagelse af en eller flere middelhavspartnerlande fra europæiske regioner, der ligger uden for Medoc-området. Manglen på EU-medfinansiering sætter imidlertid en grænse for den finansielle inddragelse af partnere syd for Middelhavet (14);
Kommissionen indkalder hvert år en jury, som udarbejder en rapport om ansøgningen/ansøgningerne i lyset af nærværende aktions mål og karakteristika. Denne jury består af syv uafhængige højtstående personer, som er eksperter med baggrund inden for den kulturelle sektor, hvoraf to udpeges af Europa-Parlamentet, to af Rådet, to af Kommissionen og en af Regionsudvalget. Juryen forelægger en rapport for Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet.

Kommissionen indkalder hvert år en jury, som udarbejder en rapport om ansøgningen/ansøgningerne i lyset af nærværende aktions mål og karakteristika indeholdende henstillinger om, hvordan de to udpegede byer kan tilvejebringe synergier mellem deres respektive kulturelle programmer. Denne jury består af syv uafhængige højtstående personer, som er eksperter med baggrund inden for den kulturelle sektor, hvoraf to udpeges af Europa-Parlamentet, to af Rådet, to af Kommissionen og en af Regionsudvalget. Juryen forelægger en rapport for Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet.
1.3

Regionsudvalget minder om, at de instrumenter, der i øjeblikket står til rådighed for EU's borgere, f.eks. den fælles europæiske cv-formular, tillægget til eksamensbevis, dokumentet Europass-uddannelse samt tillæggene til erhvervskvalifikationsbeviser og den europæiske sprogmappe, som de nationale myndigheder har under udarbejdelse, har den begrænsning, at de kun opfylder enkeltstående, specifikke behov, at de er fastlagt inden for forskellige initiativer, og at de normalt forvaltes separat. Dette indebærer, at man kan kende et eller flere af disse instrumenter, men være uvidende om andre, hvilket især går ud over ansøgerne, men også er uheldigt for den, der skal gennemgå ansøgningerne.
9.

erkender i denne forbindelse, at øget samarbejde med medlemsstaterne og nationale myndigheder er af vital betydning for forbedringen af overvågnings- og rapporteringsmekanismerne på nationalt plan. Regionsudvalget er enig med meddelelsen i, at observatoriet i sidste instans ikke vil være i stand til at løfte sine opgaver, medmindre de nationale myndigheder indfører indbyrdes forenelige, om ikke lige frem fælles klassifikationssystemer. Regionsudvalget bifalder de nationale myndigheders vilje til at spille en mere aktiv rolle i denne henseende i deres samarbejde med Kommissionen og observatoriet. Regionsudvalget tilslutter sig også helhjertet Kommissionens forslag om at lade forordningen fokusere skarpere på samarbejde mellem observatoriet og de nationale myndigheder for at sikre, at EU får det størst mulige udbytte af sin investering;
1.2

Regionsudvalget tilslutter sig målsætningen at halvere antallet af trafikdræbte inden 2010 og bifalder, at Rådet også gør det. Som påpeget i meddelelsen repræsenterer målsætningen en seriøs, kollektiv forpligtelse, der indebærer, at de offentlige myndigheder på alle niveauer påtager sig et ansvar og gør en indsats. Fastsættelse af mål, fordeling af ansvar og integreret planlægning er faktorer, som er af afgørende betydning for handlingsplanens succes. Men Regionsudvalget finder, at handlingsprogrammets mål bør overvejes nærmere. I betragtning af at antallet af trafikdræbte er reduceret med 50 % i løbet af de seneste 30 år, kan det forekomme overdrevent ambitiøst at ville opnå en yderligere reduktion på 50 % inden 2010, navnlig når man ser, hvilke foranstaltninger handlingsprogrammet omfatter. Da der er stor forskel på antallet af trafikdræbte og trafikulykker i de forskellige medlemsstater, er det også vigtigt, at den tilstræbte reduktion opnås i alle medlemsstaterne, under hensyntagen til antallet af trafikulykker og allerede opnåede gode resultater inden for trafiksikkerhed, og at den opnås for alle trafikanters og ikke bare for bilisternes vedkommende.
Medlemsstaterne sørger for, at den berørte offentlighed får reel mulighed for på et tidligt tidspunkt at tage del i udarbejdelsen eller revurderingen af den eksterne beredskabsplan, som er omhandlet i stk. 3. Med dette for øje informeres den berørte offentlighed om alle forslag dertil, og der skal stilles relevante oplysninger til rådighed, bl.a. oplysninger om retten til at deltage i beslutningsprocessen og om, hvilken kompetent myndighed bemærkninger og spørgsmål skal stiles til.

Medlemsstaterne sørger for, at den berørte offentlighed får en rimelig frist til at fremsætte bemærkninger, og at sådanne bemærkninger tages i betragtning ved udarbejdelsen af den eksterne beredskabsplan.
42.

ser positivt på, at Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 299, stk. 2, ligesom tidligere foreslår, dels at det nye konvergensmål skal omfatte et særligt program, der skal kompensere for begrænsningerne i regionerne i EU's yderste periferi, dels at der iværksættes et »naboskabsinitiativ« for disse regioner under de nye programmer for »territorialt EU-samarbejde« for at give dem de nødvendige midler til, at de effektivt kan varetage deres opgave som aktiv grænse for EU og dermed bidrage til det europæiske samarbejde. Udvalget opfordrer imidlertid Kommissionen til at fremsætte præcise forslag til, hvordan sådanne bestemmelser kan koordineres med det nye forslag om et »naboskabsinitiativ« og målet om regionalt og lokalt samarbejde;
2.15

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at fremme oprettelsen af andelsselskaber (især til markedsføring) inden for de nye former for landbrug og landbrugsaktiviteter som f.eks. økologisk landbrug og akvakultur. Det kunne ske i form af uddannelse, faciliteter, juridisk rådgivning, registrering af deltagere osv.
2.8

Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til, at den i eventuelle meddelelser, hvori den måtte behandle problemstillinger om nødvendigheden af større fleksibilitet på arbejdet, fortsat betoner behovet for at støtte arbejdstagere, der beslutter sig for at gå over til andre erhverv. Uden passende foranstaltninger til social beskyttelse er fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, som i øvrigt allerede er uomgængelig på grund af det globale markeds beskaffenhed, også i fare.
2.12

For Regionsudvalget er det en vigtig opgave at arbejde for ligestilling mellem kvinder og mænd inden for de lokale og regionale myndigheders arbejdsområde. Regionsudvalget ønsker at bidrage til en effektiv ligestillingspolitik, som er integreret på alle politikområder, og som former samfundet og borgernes hverdag.
2.4

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at gå i gang med at give Naboskabsaktionen for regionerne i den yderste periferi et indhold, samtidig med at den sørger for effektiv og sammenhængende koordinering med EU's øvrige instrumenter for udenrigspolitik og udviklingssamarbejde, handels- og toldpolitik, og til at fremlægge klare forslag til koordinering af disse bestemmelser med naboskabsinitiativet;
1.27

anbefaler, at »Marie Curie«-aktionerne, som skal gøre EU mere attraktiv for eliteforskere, videreføres og styrkes. Europæisk forskning bør kunne udnytte alt sit potentiale for at forbedre EU's konkurrenceevne: de unge, kvinderne, regionerne og fordelene ved øget samarbejde med lande uden for EU.
2.17

ønsker, at Kommissionen præciserer den retstilstand, der er gældende efter Teckal-dommen, idet den fortolkes forskelligt i medlemsstaterne. Udvalget finder, at en virksomhed, der drives som et udelukkende offentligt ejet selskab, ikke skal falde ind under Fællesskabets lovgivning om offentlige kontrakter, eftersom det offentlige udøver kontrol svarende til kontrollen med dets egne tjenestegrene, og hovedparten af aktiviteterne udføres sammen med de offentlige myndigheder, den ejes af;
3.9

bifalder, at der fokuseres på andre politikkers betydning for sundhed og sundhedsplejeområdet, og finder, at en øget samordning af de politiske processer inden for andre områder, herunder beskæftigelsespolitikken, vil have betydning for opnåelsen af de retningsgivende målsætninger. Regionsudvalget finder det derfor positivt, at der fokuseres på nødvendigheden af investeringer i grund- og efteruddannelse af det sundhedsfaglige personale ud fra princippet om livslang læring samt udformning af politikker om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, således at der skabes en højere grad af jobkvalitet. På sigt kan dette bidrage til at fastholde personale inden for sundhedsplejeområdet og forhåbentlig lette rekrutteringen, hvilket er en væsentlig forudsætning for at imødekomme de fælles udfordringer i form af befolkningens aldring og en stigende grad af personalemangel;
1.5

påpeger, at befolkningens aldring er en enorm udfordring for både den offentlige økonomis bæredygtighed og for udviklingen af tjenesteydelser, og at effektive tiltag for at støtte arbejdslivets udvikling og den fortsatte tilknytning til arbejdsmarkedet er påkrævede;
2.11

mener, at der bør tages hensyn til de omfattende bestræbelser, der udfoldes i flere medlemsstater for at fremme bæredygtig byudvikling, blandt andet inden for miljømærkning af byggemateriale eller renovering af ældre bygninger, der er bygget af ikke-miljøvenligt materiale, inden man begynder at udvikle nye systemer. Endvidere bør de harmoniseringsforanstaltninger, som tilpasningen til et eventuelt nyt system vil kræve, ikke føre til dobbeltarbejde, øget bureaukrati eller ekstra udgifter;
2.30

frygter, at samtlige nationale godkendelsesprocedurer vil falde ind under direktivets anvendelsesområde, og at det således skal efterprøves, om de skal bibeholdes, i givet fald afskaffes eller tilpasses; i hvert fald skal de forenkles. Sådanne omfattende indgreb i medlemsstaternes procesret strider imod proportionalitetsprincippet. Det skal derfor præciseres, at kun godkendelsesprocedurer, der står i umiddelbar forbindelse med selve påbegyndelsen af en økonomisk virksomhed, falder ind under direktivets anvendelsesområde. Alle procedurer, der også uden for området for økonomisk virksomhed er fastsat i lovgivningen for at sikre opfyldelsen af bydende krav i almenhedens interesse, skal undtages fra anvendelsesområdet;
1.4

understreger, at spørgsmålet om romaerne især har relevans og betydning for de lokale og regionale myndigheder. Med udvidelsen bliver romaerne den største etniske minoritetsgruppe i EU. På trods af, at romaerne i over 700 år har levet inden for grænserne af det, der i dag er EU, er de nok fortsat det mest forskelsbehandlede folk blandt alle EU's borgere. De lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle i håndteringen af de problemer, som romaerne står over for, hvilket repræsentanter for europæiske organisationer for romaerne selv erkender;
2.11

går ind for, at retten til information bevares også i forbindelse med begivenheder, som er omfattet af eksklusivaftaler, og begivenheder af væsentlig samfundsmæssig interesse; Regionsudvalget understreger, at reglerne om udsendelse af store begivenheder i ukodet tv bør udformes fleksibelt under hensyntagen til de særlige sproglige forhold i hvert enkelt land, og at det bør forsøges at opstille en europæisk liste over store begivenheder, og det opfordrer til, at der på europæisk plan indføres en ret til kortfattet tv-dækning vedrørende informationer af almen interesse,
1.8

finder, at opbygning af nye myndighedsstrukturer med de påtænkte overvågnings- og kontrolforpligtelser er et kostbart og kun i begrænset omfang egnet middel til at øge energieffektiviteten i slutanvendelserne og fremme udviklingen af et marked for energieffektivitet i slutanvendelserne og energitjenester. Medlemsstaterne skal have mulighed for at gøre brug af allerede eksisterende organer til at udføre disse opgaver. Ifølge direktivforslaget »bør« udgifterne til de foranstaltninger, der træffes for at nå den tilstræbte energibesparelse, ikke overstige udbyttet af dem. Men da det er uklart, hvordan en sådan cost-benefit-analyse skal gennemføres, er dette blot at betragte som et programmatisk udsagn uden praktisk betydning, og konsekvensen er, at udgifterne kan udvikle sig helt uden noget rimeligt forhold til udbyttet. Man må derfor frygte, at visse omkostninger, som omtalt i art. 10 b), via distributionstaksterne væltes over på slutbrugerne;