Udtalelse om Kommissionens forslag til Raadets forordning (EF) angaaende et faellesskabsprogram, der skal yde stoette til fremme af europaeisk energiteknologi 1995-1998 (THERMIE II) () (94/C 393/15)

Raadet besluttede den 14. juli 1994 under henvisning til EF-traktatens artikel 198, at anmode om Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennaevnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU's Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Neville Beale til ordfoerer. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. september 1994.

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg vedtog paa sin 318. plenarforsamling, moedet den 14. september 1994, enstemmigt foelgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. THERMIE-programmet er et led i bestraebelserne for at opfylde de energimaalsaetninger for 1995, som er nedfaeldet i Raadets resolution af 16. september 1986 ().

1.2. Det nugaeldende THERMIE-program omfatter en raekke foranstaltninger til stoette for fremme-programmer, demonstrationsprojekter og projekter, som vedroerer den tekniske gennemfoerlighed, jf. forordning (EOEF) nr. 2008/90 () og nr. 3640/85 (), samt foranstaltninger om programmer til stoette for den teknologiske udvikling i kulbrintesektoren, jf. forordning (EOEF) nr. 3639/85 ().

1.3. Det nye THERMIE II-program stoetter projekter, som vedroerer den oekonomiske anvendelighed af nye teknologier ud over den rent tekniske gennemfoerlighed. Stoette til europaeiske energiteknologier ved hjaelp af demonstration af deres oekonomiske gennemfoerlighed samt fremme af resultater fra saadanne projekter, fremme af tilsvarende projekter finansieret gennem medlemslandenes programmer eller af industrien selv samt assistance til markedsintroduktion i tredjelande gennem industrielt samarbejde kan ikke medtages i det fjerde rammeprogram og er derfor inkluderet i naervaerende forslag.

1.4. Det OEkonomiske og Sociale Udvalg anfoerte i sin udtalelse om det nugaeldende THERMIE-program (udtalelsen blev vedtaget paa plenum den 12. juli 1989) en raekke punkter, som for en stor dels vedkommende afspejles i det nye forslag.

1.5. Der sigtes bl.a. til foelgende:

- udtrykkelig tilladelse af finansiel stoette til innovative projekter, hvis forsknings- og udviklingsfase endnu ikke er afsluttet,

- medtagelse i risikobegrebet af tekniske og finansielle aspekter,

- behov for koordinering med nationale programmer.

2. Resumé af Kommissionens forslag

2.1. Forslagets retsgrundlag er traktatens artikel 235, selv om forskning og teknologisk udvikling (FTU) som saadan henhoerer under artikel 130.

2.2. Forslagets maalsaetninger ligger paa linje med energipolitikkens hovedmaal:

- sikring af langsigtet energiforsyning til Faellesskabet,

- rationel forvaltning af energiressourcer,

- miljoerigtig brug af kul og andre fossile braendstoffer,

- diversifikation af energiforsyningen,

- udvikling af regionale energikilder.

2.2.1. Derudover skal programmet bidrage til andre, vigtige faellesskabspolitiske maalsaetninger paa grund af de resultater, som er opnaaet gennem det indre marked samt i overensstemmelse med de prioriteter, der er beskrevet i Unionstraktaten og i det fjerde rammeprogram angaaende forbedring af europaeisk industris konkurrencedygtighed, forbedring af levestandarden i byer og landomraader, styrkelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed samt samarbejde med tredjelande.

2.3. Det nye program skal arbejde paa tvaers af sektorer og skal fremme ny teknologi ved oekonomisk paavisning og udbredelse med en speciel forbrugertype for oeje.

2.4. Det nye program skal tillade fortsat stoette til mindre og mellemstore foretagender. Mindre projekter med godt replikationspotentiale i Faellesskabet vil fortsat blive stoettet.

2.5. Den finansielle stoette maa ikke overstige 35 % af de refusionsberettigede projektomkostninger (under ingen omstaendigheder maa det samlede offentlige stoettebeloeb overstige 49 % af de samlede projektomkostninger), undtagen for horisontale stoetteforanstaltninger, hvor 100 % stoette er tilladt.

2.6. Kriterierne for projektstoette er:

2.6.1. Primaert:

- finansiel risiko ved demonstration af gennemfoerligheden af en energiteknologi,

- ingen mulighed for tilstraekkelig finansiering og stoette fra medlemsstaten,

- oeget langsigtet sikkerhed for energiforsyning i Faellesskabet,

- sikring af energiressourcer og baeredygtighed for miljoeet,

- forbedret konkurrenceevne for europaeisk industri.

2.6.2. Yderligere kriterier omfatter bl.a.:

- »faellesskabsdimensionen«,

- foretagendernes stoerrelse,

- projekter fra regioner, hvis udvikling halter bagefter.

2.7. I praksis gennemfoeres programmerne med bistand af medlemsstaterne via THERMIE-udvalget.

2.8. Der foreslaas nedsat et udvalg bestaaende af repraesentanter fra medlemsstaterne, som skal bistaa Kommissionen med:

- programdefinition,

- udarbejdelse af prioriteringer for aktionen,

- beslutning om finansiel stoette, og

- resultatevaluering.

2.9. Bevillingerne til THERMIE II, som afholdes over budgettets kapitel 3, er paa 30 millioner ECU for 1995. Beloebets stoerrelse for de tre resterende aar, som forslaget omfatter, vil afhaenge af budgetmidlerne for disse tre aar.

2.10. Udgifterne til administration og personale for 1995 er paa 150 000 ECU.

2.11. Forordningen skal traede i kraft pr. 1. januar 1995.

3. Generelle bemaerkninger

3.1. OESU ser med tilfredshed paa forordningsforslagets fremsaettelse. Det nuvaerende THERMIE-program udloeber den 31. december 1994, og det er oenskeligt, at THERMIE viderefoeres i yderligere 4 aar, for at forskningsresultaterne kan blive gjort oekonomisk anvendelige.

3.2. I udtalelsen () om det foerste THERMIE-program ansaa OESU programmet for »noedvendigt«, omend med visse forbehold.

3.3. OESU bemaerker, at der i forbindelse med THERMIE blev talt om tekniske og oekonomiske risici, men at ordet »teknisk« ikke forekommer i den tilsvarende artikel af THERMIE-II (artikel 2).

3.4. OESU modtog foerst for nylig Kommissionens rapport til Parlamentet og Raadet om gennemfoerelsen af det foerste THERMIE-program, som allerede blev udsendt den 9. december 1993 (KOM(93) 642 endelig udg.).

3.5. THERMIE og THERMIE II er imidlertid ikke helt sammenlignelige programmer, eftersom den tekniske demonstrationsdel af THERMIE bliver indbefattet i det 4. rammeprogram.

3.6. OESU er ogsaa betaenkelig ved, at det saerlige forskningsprogram for ikke-nuklear energi og THERMIE II-programmet som en virkning af Maastricht-traktaten skal gennemfoeres i henhold til forskellige traktatsartikler (artikel 130 og 135), og at tilsyn skal foeres af to forskellige generaldirektorater (henholdsvis XII og XVII).

3.7. Selv om man forstaar, at der vil blive soerget for snaevert samarbejde mellem de to generaldirektorater, overvejer OESU, om en saadan ansvarsopdeling ikke bliver en hindring for ordentlig gennemfoerelse af programmet. »Graensen« mellem forskning og teknologisk udvikling (FTU), og proevning og formidling af teknologi, hvis oekonomisk anvendelighed i praksis kan paavises, er ikke noedvendigvis en fast graense.

3.8. Dette aspekt fremhaever det forhold, at THERMIE II hoejst sandsynligt vil faa tildelt faerre bevillinger end under det nuvaerende program. OESU forstaar, at dette skyldes, at den tekniske demonstration overfoeres til det 4. rammeprogram, jf. punkt 3.5.

3.9. En anden vigtig aendring fra THERMIE til THERMIE II, som OESU har kunnet saette fingeren paa, er imidlertid stoerrelsen af bevillingerne til hver af hovedenergisektorerne (se naermere under »saerlige bemaerkninger«). Medens rationel udnyttelse af energi (RUE) tidligere fik tildelt 30 %, skal RUE under THERMIE II have tildelt 60 %. De oevrige programdele vil foelgelig faa tildelt tilsvarende mindre bevillinger.

3.10. Paa mellemlang sigt er dette formentligt et sundt traek, fordi RUE har en stoerre oejeblikkelig effekt i henseende til energiforsyning og miljoebeskyttelse. Paa laengere sigt vil de forskellige vedvarende energikilder imidlertid betyde et vigtigt bidrag til energiforsyningen og beskaeftigelsen.

3.11. OESU maerker sig ligeledes med interesse Kommissionens detaljerede taloplysninger om visse makrooekonomiske og miljoemaessige fordele, som forventes opnaaet for hver ECU, der bruges paa THERMIE-programmerne. OESU mener, at disse tal i bedste fald er retningsvisende, men at man naeppe kan vaere sikker paa, at de vil blive naaet som resultat af THERMIE alene (jf. punkt 9.1 i den finansieringsoversigt, som er bilagt forslaget til forordning).

4. Saerlige bemaerkninger

4.1.

Begrundelsen

OESU er nok klar over, at en begrundelse er noedvendig, men mener, at den, da den jo fylder en tredjedel af Kommissionens dokument, er mere relevant for de specifikke forskningsprogrammer end for THERMIE II som saadant.

4.2.

Praeambel

Ovenstaaende kommentar om begrundelsen gaelder ogsaa i hoej grad for praeamblen, hvor man burde koncentrere sig om aarsagerne til, at Kommissionen oensker at fordele indsatsen paa disse omraader paa to generaldirektorater, selv om forskellige artikler i traktaten anfoeres at vaere gaeldende.

4.3.

Artikel 3

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg boer »underrettes« ligesom Europa-Parlamentet og Raadet.

4.4.

Artikel 5

Et afsnit boer tilfoejes for at goere det klart, at Faellesskabets finansielle stoette ikke kan garanteres for projekter, der straekker sig ud over THERMIE II-programmets varighed.

4.5.

Artikel 8

Der gives ingen skoen over udgifterne for aarene efter 1995, og det fremgaar derfor ikke tydeligt, hvor mange projekter EF vil yde stoette til i den anfoerte stoerrelsesorden 100 000-500 000 ECU.

4.6.

Artikel 10

OESU vil gerne vaere sikker paa, at man via »taettere samordning med nationale projekter« kan undgaa, at »identiske eller lignende projekter af samme art gennemfoeres parallelt«.

4.7.

Artikel 16

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg boer ogsaa modtage den »rapport om gennemfoerelsen af forordningen« og det paa samme tid som Europa-Parlamentet og Raadet, hvis OESU skal kunne fremsaette relevante kommentarer i god tid.

4.8.

Analyse af konsekvenserne for smaa og mellemstore virksomheder og for beskaeftigelsen

OESU oensker ligesom Kommissionen at stoette virksomheder, der formaar at gennemfoere de projekter, som der anmodes om EF-stoette til. Dog er det noedvendigt, at formaliteterne er af en saadan art, at SMV tilskyndes til deltage i THERMIE II, i stedet for at de decideret afholdes herfra.

4.9.

Bilag I

4.9.1.

Rationel energiudnyttelse

OESU maerker sig og godkender Kommissionens naturlige oenske om at give transport foersteprioritet i RUE-projekter under THERMIE II, hvor transport var opfoert efter bygninger, industri og energiindustri under THERMIE.

4.9.2.

Vedvarende energikilder

Biomasse- og affaldsenergi samt solenergi anfoeres oeverst, medens vindenergi ogsaa prioriteres hoejere end vandkraft og geotermisk energi, hvilket OESU ser som en fornuftig omprioritering. Det er dog et spoergsmaal, om vindenergi viser sig miljoemaessigt acceptabelt i beboede omraader, ligesom der som bekendt er offentlig modstand mod opfoerelse af nye daemninger til fremstilling af vandkraftelektricitet.

4.9.3.

Finansieringsoversigt

4.9.3.1. Ifoelge finansieringsoversigtens punkt 7.1 tildeles rationel energiudnyttelse 60 % af bevillingerne i det nye program sammenlignet med 30 % under THERMIE. De heraf foelgende reduktioner under de oevrige poster er: fra 26 % ned til 15 % for vedvarende energi; fra 23 % ned til 13 % for fast braendsel; fra 21 % ned til 12 % for kulbrinter. AEndringerne anfoeres at vaere begrundede i erfaringerne med THERMIE, mens vedvarende energikilder fik hoejere prioritet under det 4. rammeprogram.

Bruxelles, den 14. september 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det OEkonomiske og Sociale Udvalg

() EFT nr. C 158 af 9. 6. 1994, s. 6.

() EFT nr. L 241 af 25. 9. 1986, s. 1.

() EFT nr. 185 af 17. 7. 1990, s. 1.

() EFT nr. L 350 af 27. 12. 1985, s. 25.

() EFT nr. L 350 af 27. 12. 1985, s. 29.

() EFT nr. C 101 af 22. 4. 1989.