EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 8.12.2021 COM(2021) 799 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om den tredje statusrapport om gennemførelsen af strategien for EU´s sikkerhedsunion



I.Indledning Sikkerhedsunionen skal garantere, at EU udfylder sin rolle fuldt ud med hensyn til at garantere borgernes sikkerhed, samtidig med at de værdier, der definerer den europæiske levevis, respekteres. Gennemførelsen er igangværende under alle fire strategiske prioriteter, der er fastsat i strategien for sikkerhedsunionen: i) et fremtidssikret sikkerhedsmiljø, ii) håndtering af foranderlige trusler, iii) beskyttelse af europæerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet og iv) et stærkt europæisk sikkerhedsøkosystem. Covid-19-pandemien har afsløret en række vigtige sårbare områder, og samtidig øges trusler mod og udfordringer for den europæiske sikkerhed som følge af den teknologiske og den internationale udvikling. Den anden rapport om sikkerhedsunionen skitserede de særlige sikkerhedsudfordringer, som covid-19-pandemien har medført. Denne tredje rapport sætter fokus på udviklingen de seneste seks måneder som følge af de vigtigste kommende trusler i denne periode. Den fremhæver især behovet for at intensivere samarbejdet ikke kun i EU, men også internationalt, med en bred vifte af interessenter og partnere. Strategien for sikkerhedsunionen videreføres og skal tage hånd om trusler, der i stigende grad er grænseoverskridende og tværsektorielle. De digitale miljøer udnyttes fortsat til ondsindede formål. Cyberangreb iværksat i eller uden for Europa, herunder ransomware, sker stadigt hyppigere og rammer centrale statslige funktioner såsom sundhedspleje og vigtig infrastruktur, industrier og offentlige organer samt enkeltpersoner. Udenlandsk informationsmanipulation og indblanding er i stigning og har i nogle tilfælde tilknytning til cyberaktiviteter, især hacking og lækageoperationer. Organiseret kriminalitet af alle former forekommer fortsat på tværs af lande, og en effektiv indsats afhænger af partnerskaber uden for EU. Den internationale udvikling kræver fokus på mulig radikalisering og terrorisme samt hybride angreb, herunder ved EU's ydre grænser i denne rapporteringsperiode. For at modvirke de stadigt mere sofistikerede globale og grænseoverskridende trusler optrapper EU ikke blot sin egen indsats på området, men også samarbejdet med internationale partnere. Det er et af hovedemnerne i denne rapport. Samtidig intensiveres arbejdet med at styrke sikkerheden i Schengenområdet. Et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne er afgørende for den generelle sikkerhed i Schengenområdet. Kommissionen har udarbejdet en omfattende ny pakke, herunder foranstaltninger til forbedring af politisamarbejdet og sikkerheden i Schengenområdet, for at styrke indsatsen yderligere. EU-agenturerne deltager i fuldt omfang i arbejdet gennem de operationelle aktiviteter til støtte for medlemsstaternes nationale myndigheder og ved at stille ekspertise, information og situationskendskab til rådighed vedrørende de mest presserende trusler. Yderligere oplysninger og opdateringer om hele spektret af initiativer under sikkerhedsunionen findes i et bilag til denne meddelelse. II.Et fremtidssikret sikkerhedsmiljø Digitale infrastrukturer, teknologier og onlinesystemer gør det muligt at drive forretning og forbruge produkter og serviceydelser. Den stigende digitalisering af vores omgivelser gør os imidlertid også mere sårbare over for angreb. Cyberkriminalitetens og cyberangrebenes omfang, hyppighed og sofistikeringsgrad er stigende ifølge både Europols trusselsvurdering af organiseret internetkriminalitet, der blev offentliggjort i november 2021, og EU's Agentur for Cybersikkerheds (ENISAs) årlige trusselsrapport fra oktober 2021. Regeringerne i Europa er blevet udsat for mindst 198 cybersikkerhedshændelser det seneste år, og dermed var offentlig forvaltning den sektor, der oftest var mål for angrebene. Højt kvalificerede og ressourcestærke, ondsindede aktører hjemmehørende både i og uden for EU udnytter det globale åbne internet uden landegrænser og de nuværende rammers manglende præcisering af den retlige kompetence. Cyberangreb og cyberkriminalitet hænger ofte sammen. Det ses i en lang række hændelser, hvor kriminelle udnytter sårbarheder for at udøve pengeafpresning, og det er en konstant trussel i fortsat udvikling. Cyberkriminelle kan ganske enkelt hente motivation i de øgede muligheder for økonomiske gevinster af deres aktiviteter. Andre former for ondsindet statslig eller ikke-statslig adfærd motiveres af mere komplekse geopolitiske og ideologiske overvejelser ud over de økonomiske gevinster. Data indsamlet af ENISA har vist, at statsstøttede hackere også har nået "en højere sofistikeringsgrad og større effekt" i angrebene mod den offentlige og private sektors forsyningskæder. Det er derfor særlig vigtigt at fastholde et højt ambitionsniveau for EU's indsats, både med hensyn til det ønskede sikkerhedsniveau og tempoet for at nå det. Det Europæiske Råd behandlede i oktober 2021 den markante stigning i ondsindede cyberaktiviteter. Rådet bekræftede EU's forpligtelse til at sikre et åbent, frit, stabilt og sikkert cyberspace og understregede behovet for en effektiv koordinering og et effektivt beredskab over for de voksende cybersikkerhedstrusler. Rådet understregede også nødvendigheden af at intensivere indsatsen for at bekæmpe cyberkriminalitet, navnlig ransomwareangreb, og styrke samarbejdet med partnerlande, herunder i multilaterale fora. Eksempler på nylige cyber-/ransomwarehændelser i rapporteringsperioden -Juli: Omkring 500 supermarkeder i Sverige måtte lukke efter et meget aggressivt cyberangreb, der ramte organisationer rundt om i verden. -Juli: Estland rapporterede, at en hacker med base i Tallinn havde downloadet 286 438 ID-billeder fra statslige databaser og dermed afsløret en sårbarhed på en platform, der forvaltes af landets ansvarlige myndighed for informationssystemer. -August: Lazio-regionen i Italien blev udsat for et ransomwareangreb, som lammede en række administrative IT-systemer, herunder systemet til registrering af covid-19-vaccinationsindsatsen. I flere dage efter angrebet kunne nye vaccinationstider ikke bestilles. -September: I Tyskland blev et cyberangreb bekræftet, hvor hackere fik adgang til servere og filarkiver tilhørende Tysklands statistiske forbundskontor, som ledes af den nationale valgkommissær. -September: I Nederlandene blokerede et cyberangreb for lanceringen af et coronapas. -Oktober: Et ransomwareangreb på et hospital i Belgien tvang hospitalet til at aflyse alle planlagte konsultationer. -November: Under cyberangrebet på den europæiske afdeling af Mediamarkt krævede hackere 50 mio. USD i Bitcoin. Håndtering af EU's modstandsdygtighed internt

Kommissionens henstilling om at oprette en fælles cyberenhed (Joint Cyber Unit — JCU) var et centralt element for at øge EU's evne til hurtig reaktion og genopretning. Den fælles cyberenhed skal samle medlemsstaterne og relevante EU-institutioner, -agenturer og -organer med henblik på at skabe en struktur for koordineret samarbejde på operationelt plan. Den skal bidrage til at samle de forskellige aktører, der er ansvarlige for cybersikkerhedsoperationer på hele cybersikkerhedsområdet i EU (modstandsdygtighed, retshåndhævelse, cyberdiplomati og cyberforsvar). Den 19. oktober besluttede Rådet at undersøge potentialet i initiativet om den fælles cyberenhed som supplement til Kommissionens henstilling om en koordineret EU-reaktion på væsentlige cybersikkerhedshændelser og -kriser. Der er indledt en forberedende proces, og ENISA har afholdt flere workshops for at drøfte resultater og næste skridt som defineret i Kommissionens henstilling og under hensyntagen til det slovenske formandskabs oplæg om vejen frem for den fælles cyberenhed. Udover disse overordnede forslag indeholder sektorlovgivningen supplerende bestemmelser, der tager højde for særlige sårbarheder, og i rapporteringsperioden kan der noteres fremskridt inden for finans-, sundheds-, hav- og energisektorerne og med hensyn til forbrugerbeskyttelse. Der er igangværende forhandlinger om loven om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor, som har til formål at forbedre de finansielle institutioners generelle digitale operationelle modstandsdygtighed. Rådet nåede til enighed om en generel indstilling den 24. november, og Europa-Parlamentet sigter mod at vedtage sit forhandlingsmandat inden årets udgang. Når foranstaltningerne er vedtaget, vil EU og dets medlemsstater have en stærk og fremtidssikret lovgivningsmæssig ramme til at løse udfordringerne mere effektivt, forudsat at det krævede ambitionsniveau afspejles i det endelige forhandlingsresultat. Pandemien har synliggjort, at sundhedssektoren er af afgørende betydning, og at der er behov for en stærk ramme for sundhedssikkerhed. Forslagene om en europæisk sundhedsunion sigter mod at forbedre beskyttelsen, forebyggelsen, beredskabet og indsatsen mod sundhedsrisici på EU-plan og demonstrerer EU's ambition om og vilje til at beskytte denne vigtige sektor. Der er allerede enighed om at ajourføre de centrale agenturers mandater, og det samme er nært forestående for grænseoverskridende sundhedstrusler. Etableringen af Myndigheden for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA) i september 2021 har også tilføjet en ny dimension til arbejdet, og den vil blive understøttet af en ny ramme af tidsbegrænsede hasteforanstaltninger, der skal udløses, når der er behov for det. Cybertrusler og hybride trusler på det maritime område rettet mod kritisk maritim infrastruktur, såsom havne, undersøiske kabler og rørledninger, energiplatforme og flaskehalse for den maritime trafik, kan have ekstremt forstyrrende virkning. EU's strategi for maritim sikkerhed og den tilhørende handlingsplan er i øjeblikket under evaluering med henblik på en eventuel ajourføring, som skal sikre en mere effektiv håndtering af opdukkende cybertrusler og hybride trusler. I den nylige meddelelse "Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte" meddelte Kommissionen, at den havde til hensigt at træffe foranstaltninger inden udgangen af 2022 for at tilpasse energisystemets modstandsdygtighed til nye trusler såsom cyberangreb eller ekstreme vejrforhold. Foranstaltningerne kommer til at omfatte nye regler om cybersikkerhed for elektricitet, en henstilling vedrørende aspekter af modstandsdygtighed for ren energi og en europæisk stående gruppe af operatører og myndigheder for modstandsdygtighed i energiinfrastrukturen. Der er også sikkerhedsmangler i mange intelligente produkter og trådløse enheder. Navnlig børn kan blive udsat for sikkerhedsrisici på grund af elektroniske produkters sårbarhed, f.eks. internetopkoblet legetøj og smartwatches. For at løse problemet vedtog Kommissionen i oktober 2021 en delegeret retsakt i henhold til direktivet om radioudstyr for at sikre personoplysninger og netværk og beskytte mod svig i forbindelse med opkoblede elektroniske produkter. Det stiller nye krav til fabrikanterne, der skal øge cybersikkerheden i de produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, og giver medlemsstaterne mulighed for at træffe korrigerende foranstaltninger, hvis usikre produkter findes på markedet. Håndtering af EU's modstandsdygtighed gennem internationalt samarbejde Sikkerhedstrusler er af global karakter, og opbygning af solide internationale partnerskaber er afgørende for at håndtere dem effektivt. EU og medlemsstaterne intensiverer derfor indsatsen for at forebygge og afværge trusler og sætte ind over for statsligt og ikkestatsligt sponsorerede trusselsaktører, bl.a. ved en indsats for at placere ansvaret mere entydigt. I juli 2021 udsendte EU, USA, NATO og andre verdensmagter erklæringer, der på det kraftigste fordømte ondsindede cyberaktiviteter og tillagde Kinas territorium serverangrebet på Microsofts Exchange-servere i begyndelsen af 2021. Denne ondsindede cyberaktivitet ramte over 100 000 servere på verdensplan. Den 24. september 2021 udsendte den højtstående repræsentant en erklæring på EU's vegne om respekt for EU's demokratiske processer, hvori hun fordømte en række ondsindede cyberaktiviteter, indtrængende opfordrede Den Russiske Føderation til at leve op til normerne for ansvarlig statslig adfærd i cyberspace og opfordrede alle involverede parter til straks at bringe sådanne aktiviteter til ophør. Drøftelserne om globale sikkerhedsudfordringer tager fart på det multilaterale plan. På G7-mødet i september 2021 drøftede indenrigs- og sikkerhedsministrene en række spørgsmål lige fra materiale på internettet om seksuelt misbrug af børn til ransomware, bekæmpelse af terrorisme og grov kriminalitet samt korruption. G7-partnerne delte konvergerende holdninger og forpligtede sig til at øge informationsudvekslingen (herunder biometri- og biografidata) og samtidig sikre beskyttelse af personoplysninger og grundlæggende rettigheder. EU deltog også i G20-landenes møde for ministre på det digitale område under det italienske formandskab i august. Ministrene nåede til enighed om en erklæring, der understreger behovet for at garantere datasikkerheden for den brede offentlighed og virksomhederne og garantere sikkerheden i det digitale miljø for alle. De nåede også til enighed om et sæt G20-principper for et sikkert og gavnligt digitalt miljø for børn. EU har været stærk tilhænger af samarbejde med flere interessenter og mener, at det er afgørende at holde cyberspace åbent, stabilt og sikkert. I november 2021 meddelte kommissionsformand Ursula von der Leyen i forbindelse med fredsforummet i Paris i 2021 beslutningen om at støtte Parisopfordringen om tillid og sikkerhed i cyberspace og tilsluttede sig de over 80 stater, 700 virksomheder og 350 civilsamfundsorganisationer, der har forpligtet sig til at samarbejde om at løse udfordringerne, men også de muligheder, som cyberspace giver.

EU samarbejder også bilateralt med en række tredjelande, bl.a. gennem regelmæssige sikkerheds- og cyberdialoger. Samarbejdet mellem EU og USA om sikkerhedsspørgsmål har taget fart i de seneste måneder og er et centralt eksempel på samarbejde med ligesindede lande om at fremme sikkerhedsdagsordenen. Samarbejde mellem EU og USA om sikkerhedsspørgsmål Topmødet mellem EU og USA den 15. juni 2021 understregede en fornyet vilje til i fællesskab at løse de fælles udfordringer på sikkerhedsområdet. En række initiativer er efterfølgende iværksat: - EU-USA Rådet for Handel og Teknologi holdt sit første møde den 29. september 2021. Den heraf følgende Pittsburgh-erklæring understregede vigtigheden af at screene investeringer for at imødegå risici for den nationale sikkerhed og af samarbejde inden for eksport, kontrol af handel med produkter med dobbelt anvendelse og af at styrke modstandsdygtige og bæredygtige forsyningskæder samt at håndtere udenlandsk informationsmanipulation samt indblanding. EU-USA Rådet for Handel og Teknologi omfatter en arbejdsgruppe for Informations- og Kommunikationsteknologi og tjenesteydelser, sikkerhed og konkurrenceevne, som skal beskæftige sig med spørgsmål som sikkerhed, mangfoldighed, interoperabilitet og modstandsdygtighed i hele IKT-forsyningskæden, herunder følsomme og kritiske områder såsom 5G, undersøiske kabler, datacentre og cloudinfrastruktur. - En EU-USA cyberdialog fandt sted den 21. september 2021. Der var enighed om behovet for at øge samarbejdet og koordineringen i forbindelse med FN-drøftelserne vedrørende cyberkriminalitet, at forebygge, afværge og reagere på ondsindede cyberaktiviteter og samarbejde effektivt med andre lande, navnlig om at øge den globale modstandsdygtighed. - EU deltog i Det Hvide Hus' Counter Ransomware Initiative i oktober 2021 sammen med højtstående eksperter og regeringsrepræsentanter fra 30 lande. Drøftelserne vedrørte netmodstandsdygtighed, misbrug af virtuel valuta til hvidvaskning af løsepenge, informationsudveksling til støtte for efterforskning og retsforfølgelse af tværnationale ransomwarekriminelle og diplomatiske bestræbelser på at støtte fælles mål med henblik på at bekæmpe ransomware. En EU-USA-arbejdsgruppe om ransomware med fokus på det operationelle samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder mødtes for første gang den 25. oktober 2021. - I tilknytning til G20-mødet i oktober 2021 drøftede EU med USA og andre deltagere nært forestående afbrydelser af forsyningskæden og løsninger til langsigtet modstandsdygtighed med henblik på at undgå varemangel og opretholde åbne markeder. For effektivt at bekæmpe cyberkriminalitet gøres der i hele verden på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan bestræbelser på at forbedre den grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale med henblik på strafferetlig efterforskning. Kompatible regler på internationalt plan er særligt vigtige for at undgå lovkonflikter, når der søges om grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale. Der er opnået store fremskridt på området med den formelle afslutning af forhandlingerne om anden tillægsprotokol til konventionen om IT-kriminalitet (Budapestkonventionen) under Europarådet med vedtagelse af teksten i Europarådets Ministerkomité den 17. november 2021. Kommissionen har vedtaget forslag om at bemyndige medlemsstaterne til i Unionens interesse hurtigt at undertegne og ratificere protokollen og arbejder nu tæt sammen med Europa-Parlamentet og Rådet for at forberede medlemsstaterne til at undertegne og ratificere protokollen så hurtigt som muligt. Protokollen giver fagfolk i hele verden redskaber til at styrke samarbejdet om cyberkriminalitet og elektronisk bevismateriale og stadfæster, at et effektivt grænseoverskridende strafferetligt samarbejde bygger på solide garantier for beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder. Protokollen indeholder også garantier for beskyttelse af privatlivets fred og personoplysninger. Sideløbende hermed udarbejdes en ny FN-konvention om cyberkriminalitet, som juridisk bør være i overensstemmelse med eksisterende instrumenter, navnlig Budapestkonventionen. Kommissionen vil sikre, at Den Europæiske Union deltager effektivt i de forhandlinger, der indledes i januar 2022. III.Håndtering af foranderlige trusler De vigtigste trusler, der har udviklet sig i rapporteringsperioden, vedrører hybride trusler og den fortsatte teknologiske udvikling. Sikkerhedstruslers og hybride truslers omfang, foranderlighed og forskellige former er i dag en konstant udfordring, og de ondsindede aktørers værktøjskasse udvides. Sikkerhedsudfordringer opstår også i stigende grad som følge af den teknologiske udvikling, der både skaber nye muligheder for samfundet, og samtidig ofte udnyttes af ondsindede aktører og kriminelle. For effektivt at imødegå de fremkommende trusler, har kommissionsformand Ursula von der Leyen understreget behovet for en omfattende tilgang baseret på en fælles trusselsvurdering. Det strategiske kompas, som den højtstående repræsentant forelagde i november 2021, og som efter planen skal vedtages af medlemsstaterne i marts 2022, bliver et vejledende dokument for EU's sikkerheds- og forsvarspolitik. På grundlag af EU's første omfattende trusselsanalyse, der blev gennemført i 2020, sætter det strategiske kompas kursen med hensyn til at styrke EU's strategiske selvstændighed og blive en stærkere global partner. Det omfatter konkrete målsætninger og resultater for de næste 5-10 år om, hvordan vi kan handle hurtigt over for kriser, sikre borgerne mod hurtigt skiftende trusler, investere i de kapaciteter, der er brug for, og samarbejde med andre om at nå fælles mål.

Erfaringerne fra covid-19-pandemien har vist, at udenlandsk informationsmanipulation og indblanding er en alvorlig og voksende sikkerhedstrussel. Det kan true de værdier, der er stadfæstet i EU-traktaterne, navnlig de demokratiske institutioner og processer, og underminere de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. EU er aktiv med hensyn til at opdage, analysere og afsløre udenlandsk informationsmanipulation og indblanding og arbejder tæt sammen med tredjelande og internationale partnere (navnlig G7 og NATO) om at opbygge kapacitet på området. Som led i handlingsplanen for europæisk demokrati udvikler Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i øjeblikket en værktøjskasse til bekæmpelse af udenlandsk informationsmanipulation og indblanding i tæt samarbejde med Europa-Kommissionen. Kommissionen fremlagde den 25. november en række initiativer til styrkelse af demokratiet og integriteten ved valg. De omfatter et forslag til forordning om gennemsigtighed i politiske reklamer og to forslag til ajourføring af direktiverne om valgrettigheder for "mobile EU-borgere". En slående udvikling med hensyn til hybride angreb på EU i sommeren 2021 var et forsøg på at destabilisere EU ved at instrumentalisere migranter ved EU's ydre grænser. Hvideruslands hybridangreb på EU -I sommeren 2021 blev Hviderusland pålagt sanktioner efter den tvungne landing af et passagerfly i maj 2021. Regimet reagerede ved at gøre det lettere for irregulære migranter at komme frem til Litauens, Letlands og Polens grænser. Aktionen er udtryk for et bevidst forsøg på at skabe en langvarig krise som led i en bredere sammenhængende indsats for at destabilisere EU. -Ud over at udsætte migranterne for en betydelig personlig risiko var informationsmanipulation et vigtigt led i Hvideruslands indsats for at instrumentalisere migranter. EU har overvåget, analyseret og afsløret udenlandsk informationsmanipulation og indblanding og delt resultaterne med medlemsstaterne og internationale partnere (NATO og G7) via systemet for hurtig varsling. -Den fælles meddelelse af 23. november om reaktionen på statsstøttet instrumentalisering af migranter ved EU's ydre grænser beskrev EU's solide og varierede indsats over for begivenhederne. -Dette har omfattet en række foranstaltninger, herunder: EU-støtte operationel bistand til de berørte medlemsstater fra EU-agenturerne Frontex og EASO diplomatisk samarbejde med oprindelses- og transitlande for at undgå, at deres borgere lokkes i en fælde vedtagelse af sanktioner rettet mod dem, der formidler ulovlig passage ved Unionens ydre grænser. Et udkast til forordning er foreslået for at begrænse transportaktørers aktiviteter, der letter menneskehandel eller menneskesmugling til EU. Der er foreslået ekstraordinære foranstaltninger vedrørende asyl og tilbagesendelse for at hjælpe de berørte medlemsstater med at sætte ind over for den nuværende krise med fuld overholdelse af EU's værdier og standarder. Den foreslåede revision af Schengengrænsekodeksen supplerer også værktøjskassen ved at definere instrumentalisering i EU's retlige rammer. Gennemførelsen af den fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler fra 2016 og den fælles meddelelse fra 2018 om øget modstandsdygtighed og bedre kapacitet til at imødegå hybride trusler fortsætter, som omhandlet i den femte årsrapport. Overvejelser om hybride trusler integreres i politikudformningen som led i konsekvensanalysen af kommende EU-politiske initiativer inden for rammerne af værktøjskassen for bedre regulering. Netværket af hybride kontaktpunkter, som nu omfatter politiske medarbejdere fra alle Kommissionens tjenestegrene, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Det Europæiske Forsvarsagentur, er blevet styrket. Øget situationskendskab og opbygning af modstandsdygtighed er også afgørende for at imødegå hybride trusler. Den centrale EU-enhed for analyse og udveksling af oplysninger om hybride trusler er oprettet inden for EU-Udenrigstjenestens Efterretnings- og Situationscenter (EU INTCEN) og har udarbejdet over 100 skriftlige rapporter om hybride trusler, herunder seks analyser af hybride tendenser. For at udvikle værktøjer til vurdering af beredskabsniveauet i sektorer med høj risiko for hybrid indblanding har Kommissionens tjenestegrene og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil foretaget en første vurdering af udgangspunktet i specifikke sektorer som udgangspunkt for bedre at beskytte medlemsstater og EU-institutioner mod hybride trusler. Hybride trusler er også et fokusområde i samarbejdet mellem EU og NATO med udgangspunkt i fælleserklæringerne fra Warszawa og Bruxelles fra 2016 og 2018, og samarbejdet er blevet yderligere intensiveret under covid-19-pandemien. I lyset af de konstant skiftende trusler, som EU's medlemsstater og de NATO-allierede står over for, er der forhandlinger i gang om en tredje fælles erklæring fra EU og NATO. Kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare sikkerhedsrisici (CBRN) Trusler af biologisk, kemisk og ukendt oprindelse kan udgøre grænseoverskridende sundhedstrusler og anvendes som hybride trusler eller til terrorformål. Det hører under HERA's mandat, og der udarbejdes løbende trusselsvurderinger og ydes støtte til indkøb og fremstilling af relevante medicinske modforanstaltninger. EU finansierer også en fælles aktion (5 mio. EUR fra sundhedsprogrammet), der specifikt har til formål at styrke beredskabet og indsatsen over for biologiske og kemiske terrorangreb. Teknologiske udfordringer Teknologier som kryptering eller kunstig intelligens kan udnyttes af ondsindede aktører og kriminelle. Her er udfordringen for de politiske beslutningstagere i og uden for Europa at finde den rette balance mellem at beskytte individuelle rettigheder og frihedsrettigheder, opretholde cybersikkerhed og sikre, at de retshåndhævende myndigheder kan udføre deres arbejde. Som fremhævet i den tredje rapport fra observatoriet for kryptering har de retshåndhævende og retlige myndigheder en lang række udfordringer vedrørende lovlig opfangning af kommunikation og indsamling af bevismateriale til strafferetlig efterforskning. I dette års strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet udtrykte Kommissionen sin hensigt om at foreslå en handlingsplan for 2022 for at løse problemet med lovlig og målrettet adgang til krypterede oplysninger til strafferetlig efterforskning og retsforfølgning. Kommissionen kortlægger i øjeblikket den eksisterende lovgivning, retspraksis, operationel praksis og behovene i medlemsstaterne for at få en bedre forståelse af de retlige rammer, den nuværende praksis og behovene hos de retshåndhævende myndigheder, retsvæsenet og aktørerne inden for cybersikkerhed. Drøftelserne om Kommissionens forslag til en lov om kunstig intelligens har fundet sted i Rådet (retlige og indre anliggender og telekommunikation). Det slovenske formandskab har afholdt workshops, herunder særlige workshops om retshåndhævelse, for at afdække de mest komplekse områder. I juni 2021 offentliggjorde Det Europæiske Databeskyttelsesråd og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse en fælles udtalelse om Kommissionens forslag, hvori de opfordrede til et generelt forbud mod enhver brug af kunstig intelligens i systemer til biometrisk fjernidentifikation på offentlige steder. Europa-Parlamentet vedtog den 6. oktober 2021 en beslutning, hvori det påpegede risikoen for systemer til biometrisk fjernidentifikation i realtid og algoritmisk bias i AI-applikationer og understregede, at der er behov for menneskelig overvågning og omfattende retlige beføjelser, navnlig i forbindelse med retshåndhævelse eller grænsepassage.

IV.Beskyttelse af europæerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet Terrorisme Rapporten om situationen og udviklingen med hensyn til terrorisme, som Europol offentliggjorde i juni 2021, viste, at medlemsstaterne mente, at jihadistisk terrorisme fortsat var den største terrortrussel i EU. Rapporten bekræfter, at den hyppigste type jihadist-inspirerede angreb i EU, Schweiz og Det Forenede Kongerige har været angreb på offentlige steder rettet mod civile. Alle gennemførte jihadistiske angreb i 2020 blev begået af enkeltpersoner, der handlede alene. Rapporten viser også, at flere mistænkte, der blev arresteret i 2020, havde onlinekontakt med tilhængere af terrorgrupper uden for EU. Den selvproklamerede terrorgruppe Islamisk Stat og Al-Qaeda-organisationen tilskyndede fortsat til angreb i de vestlige lande udført af enkeltpersoner, der handler alene, og det viser, at ekstern og intern sikkerhed er tæt forbundet. I august erklærede Rådet (retlige og indre anliggender), at "EU og dets medlemsstater vil gøre deres yderste for at sikre, at situationen i Afghanistan ikke fører til nye sikkerhedstrusler for EU-borgerne". Der er taget skridt til at sikre, at alle tilgængelige værktøjer anvendes til at reagere på eventuelle trusler. I lyset af udviklingen i Afghanistan udarbejdede EU's antiterrorkoordinator i samarbejde med Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, formandskabet og de vigtigste EU-agenturer handlingsplanen Afghanistan: handlingsplan for terrorbekæmpelse. Handlingsplanen fastsætter 23 henstillinger til tiltag, som er inddelt i fire områder: sikkerhedskontrol — forebygge infiltration, forebygge, at Afghanistan bliver et tilholdssted for terrorgrupper, overvåge og bekæmpe propaganda og mobilisering (f.eks. gennem Netværket til Bevidstgørelse omkring Radikalisering), og bekæmpe organiseret kriminalitet som en kilde til finansiering af terrorisme. Medlemsstaterne hilste handlingsplanen velkommen på samlingen i Rådet (retlige og indre anliggender) den 8. oktober 2021. Et første resultat har været en frivillig procedure for øget sikkerhedskontrol af personer fra Afghanistan, som blev godkendt af EU's Stående Komité for den Indre Sikkerhed den 22. november 2021. På et teknisk møde med medlemmer af den taliban-erklærede midlertidige afghanske regering den 28. november 2021 i Doha opfordrede EU Afghanistan til at gøre en målrettet indsats for at bekæmpe alle former for terrorisme. Kommissionen fortsætter sit arbejde med gennemførelsen af dagsordenen for terrorbekæmpelse. En evaluering af direktivet om bekæmpelse af terrorisme blev vedtaget den 18. november 2021 med en generelt positiv vurdering. En række problemer begrænser dog indsatsen, f.eks. vanskeligheder med at bevise terrorformål eller udfordringer i nogle medlemsstater med at klassificere voldelige højreekstremistiske handlinger som terrorhandlinger. Endelig er der fortsat hindringer for et effektivt samarbejde og en effektiv koordinering mellem medlemsstaterne for så vidt angår beskyttelse af og bistand til terrorofre. Kommissionen foretager i øjeblikket en yderligere vurdering af gennemførelsen af direktivet i de nationale lovgivninger og har siden juli 2021 indledt overtrædelsesprocedurer mod 24 medlemsstater for ikke at have gennemført direktivet korrekt. Pilotprojektet for EU's ekspertisecenter for terrorofre har ydet bistand til medlemsstaterne og de nationale støtteorganisationer for ofre med hensyn til den praktiske anvendelse af EU-reglerne om ofre for terrorisme. Resultaterne af dette pilotprojekt omfatter EU's håndbog om ofre for terrorisme, nationale håndbøger og mere end 750 deltagere i nationale uddannelsesaktiviteter. Kommissionen støtter løbende medlemsstaternes bestræbelser på at sikre en bedre beskyttelse af offentlige steder. Der er afholdt endnu en digital efterårshøjskole for beskyttelse af offentlige steder, og interessenterne ajourføres om bedste praksis. For bedre at kunne forebygge terrorisme er det nødvendigt at fortsætte kampen mod radikalisering, både offline og online. I oktober 2021 kunne Netværket til Bevidstgørelse omkring Radikalisering markere, at netværket i ti år har arbejdet med forebyggelse af radikalisering. Det skete med en konference, der satte fokus på udfordringernes skiftende karakter på området. Med hensyn til bekæmpelse af radikalisering på internettet arrangerede Europol den 5. november 2021 i samarbejde med Kommissionen en skrivebordsøvelse for at afprøve gennemførelsen af EU's kriseprotokol. Øvelsen blev afviklet inden for rammerne af EU's internetforum, og opgaven var at undersøge samarbejdet mellem statslige myndigheder og tech-industrien om at dæmme op for den virale spredning af terrorrelateret og voldeligt ekstremistisk indhold på nettet. Eftersom vores partneres og naboers sikkerhed er afgørende for Europas indre sikkerhed, arbejder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Kommissionen tæt sammen med vigtige tredjelande og internationale organisationer gennem regelmæssige dialoger om terrorbekæmpelse for at styrke vores samarbejde om sikkerheds- og terrorbekæmpelsesspørgsmål. Samtidig er der indgået en række aftaler for at lette udvekslingen af oplysninger og personoplysninger, og det muliggør et mere operationelt samarbejde via Europol. Dialoger om terrorbekæmpelse med tredjelande og internationale organisationer i perioden juli-december 2021 Den politiske og sikkerhedspolitiske dialog på højt plan mellem EU og Centralasien (juli 2021) -Det Blandede Samarbejdsudvalg, New Zealand, strategisk dialog mellem EU og New Zealand (juli 2021) -Møde mellem højtstående embedsmænd, Maldiverne, gruppen vedrørende terrorbekæmpelse (september 2021) -Dialog med Bosnien-Hercegovina om terrorbekæmpelse (oktober 2021) -Dialog med Tyrkiet om terrorbekæmpelse (25. november 2021) -Dialog om terrorbekæmpelse mellem EU og NATO (15. november 2021) Europolaftaler med tredjelande om udveksling af personoplysninger -Europolaftale med New Zealand indgået den 28. september 2021 -Første forhandlingsrunde med Israel fandt sted den 22. november 2021 Europols strategiske samarbejdsaftaler -Europol undertegnede en strategisk samarbejdsaftale med Armenien den 16. september 2021 Der er et særligt intenst samarbejde om terrorbekæmpelse og forebyggelse af radikalisering med landene på Vestbalkan inden for rammerne af den fælles handlingsplan fra 2018 om terrorbekæmpelse for Vestbalkan. Arbejdet med gennemførelsen af de seks gennemførelsesordninger med de enkelte partnere på Vestbalkan fortsætter i et stabilt tempo. Topmødet mellem EU og Vestbalkan i Slovenien i oktober 2021 understregede betydningen af en konsekvent indsats over for terrorisme og radikalisering, alvorlig og organiseret kriminalitet, navnlig menneskehandel, smugling af migranter, hvidvaskning af penge, dyrkning af og handel med narkotika samt korruption, ulovlig handel med skydevåben, cybertrusler og hybride trusler. Den 20. juli 2021 fremlagde Kommissionen en ambitiøs pakke af lovgivningsforslag med henblik på at styrke EU's regler om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme , herunder foranstaltninger vedrørende kryptoaktiver, for at bringe dem i overensstemmelse med de seneste internationale standarder udviklet af Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF). For eksempel vil alle udbydere af kryptoaktivtjenester (CASP'er) blive omfattet af EU's lovgivning om bekæmpelse af hvidvask af penge og dermed underlagt krav om, at de skal indberette alle mistænkelige transaktioner foretaget af deres kunder. Kommissionen foreslår også at forbyde udbydere af kryptoaktivtjenester at tilbyde anonyme e-wallets til kryptoaktiver. Pakken er en del af Kommissionens indsats for at beskytte enkeltpersoner i EU og EU's finansielle system mod finansiering af terrorisme. Formålet med pakken er at forbedre afsløringen af mistænkelige transaktioner og aktiviteter og lukke smuthuller, der anvendes af kriminelle til at hvidvaske ulovlige indtægter eller finansiere terroraktiviteter gennem det finansielle system. Nye forordninger om toldkontrol af likvide midler, der føres til eller ud af Unionen, og om import af kulturgenstande er nu i gennemførelsesfasen (delvis gennemførelse for sidstnævnte, i afventning af udviklingen af det dertil knyttede centraliserede IT-system). Disse forordninger vil bidrage til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og til beskyttelse af kulturarven, men vil også spille en rolle med hensyn til at styrke bekæmpelsen af finansiering af terrorisme. Organiseret kriminalitet De tendenser vedrørende kriminalitet, som Europol har observeret under covid-19-pandemien, viser, at den alvorlige og organiserede kriminalitet fortsætter trods nedlukninger og restriktioner, og at de kriminelle tilpasser sig og udnytter situationen til at skabe indtjening. Mens de lovlige økonomier er blevet svækket, er den kriminelle økonomi blevet stærkere. Det internationale samarbejde om retshåndhævelse viser på daglig basis de organiserede kriminelle netværks globale omfang og graden af konnektivitet blandt kriminelle. Det er nødvendigt med et internationalt engagement i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, herunder yderligere skridt til at udvikle partnerskaber og samarbejde med lande i og uden for det umiddelbare naboområde, for at kunne tackle denne tværnationale udfordring. Handel med ulovlig narkotika er fortsat det største kriminelle marked i EU. EU's narkotikahandlingsplan 2021-2025 blev vedtaget i begyndelsen af juli som opfølgning på den strategi, der blev offentliggjort i december 2020. EU's nationale narkotikakoordinatorer mødtes den 22. september for at drøfte forebyggelse. Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) fremlagde sin seneste analyse af narkotikasituationen i Europa i den europæiske narkotikarapport 2021 i juni og offentliggjorde i september en rapport, der fremhævede den stigende produktion af metamfetamin i Afghanistan. Europol intensiverer samarbejdet med de iranske og tyrkiske myndigheder for at forbedre efterretningerne om narkotikahandel. Ifølge Europol går den vigtigste rute i EU for heroinhandel stadig gennem Balkan, mens handel med kokain oftest sker gennem containerhavne som f.eks. Antwerpen eller Rotterdam. Europol opbygger en ny platform vedrørende narkotika med henblik på ugentligt at holde EU's medlemsstater orienteret om udviklingen.

Samarbejde med internationale partnere er afgørende i kampen mod narkotika. De seneste kontakter har omfattet en dialog mellem EU og USA i september 2021, dialogen mellem EU og Vestbalkan om narkotika i oktober og koordinerings- og samarbejdsmekanismen mellem EU og CELAC om narkotika i juni. Der skal etableres en dialog mellem EU og Iran samt en dialog mellem EU og Colombia om narkotika. EU's handlingsplan for bekæmpelse af ulovlig handel med skydevåben 2020-2025 gør det klart, at fuld gennemførelse af direktivet om skydevåben er en topprioritet. I Kommissionens rapport fra oktober 2021 vurderes anvendelsen af direktivet om erhvervelse og besiddelse af våben, og det bemærkes, at direktivet om skydevåben medvirkede forbedringer af kategorierne af skydevåben, deres sporbarhed, udveksling af oplysninger og administrative procedurer. På nuværende tidspunkt er det dog kun ti medlemsstater, der har gennemført direktivet fuldt ud. Rapporten fremhæver, at der er plads til yderligere fremskridt med hensyn til den lovlige kontrol med erhvervelse, besiddelse og bevægelser af civile våben. Kommissionen vil derfor gennemføre en konsekvensvurdering om mulighederne for ændringer af direktivet om skydevåben. Der er omkring 35 millioner ulovlige skydevåben i EU, og mange bliver smuglet over grænserne. Samarbejdet med Vestbalkan af afgørende. Der blev afholdt en ministerkonference mellem EU og Vestbalkan om skydevåben i september 2021, som understregede det tætte samarbejde mellem EU og Vestbalkan om bekæmpelse af ulovlig handel med skydevåben inden for rammerne af den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler (EMPACT). Siden vedtagelsen af køreplanen for omfattende kontrol med håndvåben og lette våben i 2018 har partnerne på Vestbalkan gjort stadige fremskridt med harmonisering af de retlige rammer i forhold til EU's og FN's våbenregler og øget det operationelle samarbejde og informationsudvekslingen med EU og EU's agenturer. Ulovlig handel med affald er en af de mest alvorlige former for miljøkriminalitet. Op til 30 % af alle overførsler af affald er ulovlige, hvilket beløber sig til en værdi af 9,5 mia. EUR om året. Kommissionen vedtog den reviderede forordning om overførsel af affald den 17. november 2021, som yderligere skal styrke indsatsen mod ulovlig handel med affald gennem etablering af en EU-håndhævelsesgruppe for overførsel af affald, styrkelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) for at støtte tværnationale undersøgelser i medlemsstaterne af ulovlig handel med affald og fastsættelse af strengere regler om administrative sanktioner. Bekæmpelse af korruption er nøglen til at sikre en stærk retsstat og opretholde borgernes tillid til offentlige institutioner. Centrale udfordringer er den stærke sammenhæng mellem organiseret kriminalitet og korruption samt risikoen for infiltration i den lovlige økonomi og i offentlige institutioner. Den anden EU-rapport om retsstatssituationen, der blev offentliggjort den 20. juli 2021, fremhævede, at selv om EU's medlemsstater fortsat er blandt de lande, der klarer sig bedst på verdensplan i bekæmpelsen af korruption, er der stadig udfordringer, navnlig med hensyn til strafferetlig efterforskning, retsforfølgning og anvendelse af sanktioner for korruption i nogle medlemsstater. Selv om mange medlemsstater har truffet foranstaltninger til at styrke rammerne for integritet og forebyggelse af korruption, herunder regler om interessekonflikter, gennemsigtighed i lobbyvirksomhed og svingdørssituationer, er ressourcerne, der er afsat til korruptionsbekæmpelse, utilstrækkelige i nogle medlemsstater. I andre er der fortsat tvivl om effektiviteten i efterforskninger, retsforfølgelsen og domsafsigelsen i korruptionssager på højt niveau. Det er afgørende at forebygge svig mod EU-budgettet. Europa-Parlamentet udsendte den 26. oktober to betænkninger, hvori Europa-Parlamentet med bekymring noterede sig, at covid-19-pandemien skabte nye muligheder for svindlere og organiseret kriminalitet, og henledte opmærksomheden på vigtigheden af forebyggende foranstaltninger med henblik på at foregribe og reagere på risikoen for korruption i krisesituationer samt behovet for øget gennemsigtighed i Unionens finansielle miljø. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) har allerede i september 2021, mindre end fire måneder efter etableringen, skabt bemærkelsesværdige resultater og indledt undersøgelser af sager om påstået svig til et anslået samlet beløb på ca. 4,5 mia. EUR . Den 15. oktober 2021 oprettede Europol initiativet Operation Sentinel, der er en ny EU-dækkende operation rettet mod svig med midler, der tilbydes inden for rammerne af NextGenerationEU-initiativet. EPPO, Eurojust, OLAF og 23 medlemsstater medvirker i operationen. Aktiviteterne løber i mindst et år og fokuserer på proaktiv udveksling af efterretninger, udveksling af oplysninger og støtte til koordinering af operationer til bekæmpelse af svig mod genopretnings- og resiliensfaciliteten i særdeleshed. Smugling af migranter er en kriminel aktivitet rettet mod udnyttelse af særligt sårbare grupper. 50 % af menneskesmuglerne er polykriminelle og også involveret i andre former for kriminel aktivitet. Forebyggelse og bekæmpelse af smugling af migranter er en central målsætning i strategien for EU's sikkerhedsunion , EU-strategien for bekæmpelse af organiseret kriminalitet, EU-strategien for bekæmpelse af menneskehandel (2021-2025) og den nye pagt om migration og asyl , som indeholder krav om løbende internationalt samarbejde og koordinering. På grundlag af de positive resultater af den første EU-handlingsplan for bekæmpelse af smugling af migranter (2015-2020) har Kommissionen i samarbejde med den højtstående repræsentant vedtaget en ny EU-handlingsplan for perioden 2021-2025. Hovedtemaer i EU-handlingsplanen for bekæmpelse af smugling af migranter (2021-2025) -Oprette operationelle partnerskaber om bekæmpelse af smugling med konkrete værktøjer som led i omfattende, afbalancerede, skræddersyede og gensidigt fordelagtige migrationspartnerskaber, idet tilliden og det gensidige samarbejde styrkes. -Styrke gennemførelsen af den retlige ramme for sanktionering af smuglere og for beskyttelse mod udnyttelse. -Styrke det retlige samarbejde om smugling af migranter ved at opfordre EU-medlemsstaterne til at gøre mere brug af Eurojust, støtte grænseoverskridende efterforskninger gennem fælles efterforskningshold og gøre bedst mulig brug af fokusgruppen af anklagere om smugling af migranter. -Reagere på nye onlinepraksisser og -værktøjer, der letter smugling, gennem øget operationelt samarbejde og udveksling af oplysninger mellem nationale myndigheder og EU-agenturer. -Øge forskningen og dataindsamlingen for at opnå en bedre forståelse af migrationstendenserne, karakteren og omfanget af de kriminelle netværk, virkningen af politikker til bekæmpelse af smugling samt kriminelle netværks "modus operandi". Den 4.-5. november 2021 afholdt Eurojust sit årlige møde om smugling af migranter, og det gav anledning til også at styrke samarbejdet herom med landene i den vestlige Balkanregion og de sydlige partnerlande i Middelhavsområdet, der deltager i initiativet EuroMed Justice. I det sidste halvår af 2021 støttede Eurojust også flere omfattende operationer til bekæmpelse af smugling af migranter . I forlængelse af strategien for bekæmpelse af menneskehandel gennemfører Kommissionen en evaluering af direktivet om bekæmpelse af menneskehandel, herunder en overvejelse af minimumsregler i EU, der gør det strafbart at bruge tjenester i forbindelse med udnyttelse af menneskehandel. Den 15. EU-dag for bekæmpelse af menneskehandel fandt sted den 18. oktober 2021 med det mål at øge bevidstheden om denne type kriminalitet. Samme dag offentliggjorde netværket af RIA-agenturer en fælles rapport om identifikation og beskyttelse af ofre for menneskehandel. I november 2021 støttede Europol og Frontex en storstilet international indsats mod menneskehandel. 29 lande under ledelse af Østrig og Rumænien deltog i indsatsdagene, hvor over 14 000 medarbejdere inden for retshåndhævelse foretog en målrettet aktion mod smuglerruter på veje og i lufthavne, hvilket førte til 212 anholdelser og identifikation af yderligere 89 personer, der mistænkes for menneskehandel. Seksuelt misbrug af børn både online og offline er en af de alvorligste forbrydelser og en løbende prioritet for EU og medlemsstaterne. Den 12. november 2021 drøftede indenrigsministrene politik og praksis, der har til formål at øge bevidstheden om og forebygge denne type lovovertrædelse, de redskaber, der er nødvendige for en vellykket efterforskning heraf under fuld overholdelse af alle berørte brugeres grundlæggende rettigheder, og metoder til at sikre beskyttelse af ofre med stor vægt på børns rettigheder. Den midlertidige lovgivning, der skal sikre, at udbydere af onlinetjenester kan fortsætte deres frivillige praksis med at afsløre og indberette seksuelt misbrug af børn online og fjerne materiale om seksuelt misbrug af børn fra deres systemer, trådte i kraft den 3. august 2021. Kommissionen fortsætter arbejdet med gennemførelsen af de initiativer, der indgår i EU-strategien for en mere effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn og EU's samlede strategi for børns rettigheder, og Kommissionen udarbejder derudover mere langsigtet lovgivning for at bekæmpe seksuelt misbrug af børn på nettet mere effektivt.

V.Et stærkt europæisk sikkerhedsøkosystem Et styrket politisamarbejde i hele EU og stærke ydre grænser er vigtige elementer i et EU uden kontrol ved de indre grænser. I betragtning af, at kriminalitetsbekæmpelse og forbedring af sikkerheden er af grænseoverskridende karakter, må medlemsstaterne i stigende grad forlade sig på de andre landes indsats. Der er dog stadig hindringer for dataudveksling mellem retshåndhævende myndigheder i forskellige EU-medlemsstater, hvilket medfører huller, der kan udnyttes af kriminelle og terrorister, der agerer i mere end én medlemsstat. For bedre at støtte medlemsstaterne fremlægger Kommissionen en pakke af foranstaltninger vedrørende politisamarbejde. Pakken om politisamarbejde omfatter: -Forslag til direktiv om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder: Målsætningerne er i) at lette de retshåndhævende myndigheders lige adgang til oplysninger, der er tilgængelige i en anden medlemsstat, ii) at sikre, at alle medlemsstater har et effektivt fungerende centralt kontaktpunkt, og iii) at etablere Europols netværksapplikation til sikker informationsudveksling (SIENA) som standardkommunikationskanal til udveksling mellem medlemsstaterne af oplysninger vedrørende retshåndhævelse. -Forslag til Rådets henstilling om operationelt politisamarbejde: Målsætningerne er at styrke det operationelle grænseoverskridende politisamarbejde gennem vedtagelse af fælles EU-minimumsstandarder for samarbejdsværktøjer på områder som forfølgelse over grænserne, fælles patruljering og fælles operationer. -Forslag til forordning om Prüm II: Målsætningen er at revidere den nuværende Prümramme for automatiseret udveksling af oplysninger, herunder ved i) at tilføje kategorierne politioplysninger og ansigtsbilleder, ii) at tilvejebringe en teknisk løsning (en central router) til en mere effektiv automatisk udveksling af oplysninger mellem retshåndhævende myndigheder og iii) at sikre, at relevante oplysninger fra Europols database er tilgængelige for medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder. Europol er afgørende i politisamarbejdet mod terrorisme og organiseret kriminalitet. En hurtig aftale om forslaget om ændring af Europol-forordningen vil give Europol bedre mulighed for at støtte medlemsstaterne i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet og terrorisme. Samarbejde på internationalt plan mellem de retshåndhævende myndigheder er afgørende for vores indre sikkerhed. Rådet vedtog et forhandlingsmandat vedrørende en aftale mellem EU og Interpol i juli. Forhandlingerne forventes indledt i december 2021. For yderligere at støtte medlemsstaternes efterforskning i forbindelse med terrorbekæmpelse og organiseret kriminalitet og lette det retlige samarbejde vedtog Kommissionen den 1. december 2021 en pakke vedrørende digitalisering af retssystemerne. Pakken vedrørende digitalisering af retssystemerne omfatter: -Forslag om digital informationsudveksling om grænseoverskridende terrorsager: Målsætningen er at forbedre funktionen af det terrorbekæmpelsesregister, der blev oprettet i oktober 2019. Det vil give Eurojust mulighed for at indtage en stærkere og mere proaktiv rolle med hensyn til at støtte koordineringen og samarbejdet mellem de nationale efterforsknings- og anklagemyndigheder i terrorsager. -Forslag om oprettelse af en samarbejdsplatform til støtte for fælles efterforskningshold (JIT): Målsætningen er yderligere at øge fælles efterforskningsholds produktivitet og effektivitet. Det vil muliggøre sikker elektronisk kommunikation og udveksling af oplysninger og bevismateriale mellem de kompetente nationale myndigheder samt de EU-organer, -kontorer og -agenturer, der er involveret i de respektive fælles efterforskningshold. -Forslag om digitalisering af retligt samarbejde og adgang til domstolsprøvelse i grænseoverskridende civil-, handels- og strafferetlige sager: Forslaget har til formål at sikre effektiv adgang til domstolene for fysiske og juridiske personer og at lette det retlige samarbejde mellem medlemsstaterne ved at etablere et retsgrundlag for brug af moderne digitale kommunikationsteknologier i grænseoverskridende civil-, handels- og strafferetlige sager. Bedre synergier mellem sikkerhed og forsvar vil øge effektiviteten af vores indsats for at støtte medlemsstaterne på disse områder. Kommissionen har påbegyndt gennemførelsen af handlingsplanen om synergier mellem den civile industri, forsvarsindustrien og rumindustrien, der blev vedtaget i februar 2021. Kommissionen samarbejder med udvalgte EU-agenturer, herunder navnlig Det Europæiske Forsvarsagentur, om at fremme kapacitetsbaserede tilgange på tværs af sikkerhedssektorer og om at fremme synergier ved at forbedre koordineringen af EU's programmer og instrumenter. Desuden offentliggør Kommissionen et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om "Styrkelse af sikkerheden gennem forskning og innovation". Dokumentet fremhæver på den ene side sikkerhedsforskningens strategiske rolle med hensyn til at støtte opfyldelsen af de forskellige civile sikkerhedspolitiske mål og illustrerer på den anden side de foranstaltninger, der er iværksat for at muliggøre en optimal udnyttelse af innovation fra forskning i værktøjer og tjenester, der er til rådighed for europæiske og nationale sikkerhedsmyndigheder. Med hensyn til EU-finansiering af sikkerhed blev arbejdsprogrammet for Fonden for Intern Sikkerhed for 2021-2022 vedtaget den 26. november 2021. Det skal bidrage til tiltag på en række områder såsom informationsudveksling, grænseoverskridende samarbejde samt forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet, terrorisme og radikalisering offline såvel som online. Den 10. november 2021 vedtog Kommissionen arbejdsprogrammer for programmet for et digitalt Europa . Blandt dem gennemføres arbejdsprogrammet om cybersikkerhed med en finansiering på 269 mio. EUR af Kommissionen på vegne af Det Europæiske Industri-, Teknologi- og Forskningskompetencecenter for Cybersikkerhed (ECCC) sammen med netværket af nationale koordinationscentre. Under programmet investeres der i opbygning af avanceret cybersikkerhedsudstyr, værktøjer og datainfrastrukturer. Programmet skal finansiere udviklingen og den optimale anvendelse af viden og færdigheder inden for cybersikkerhed, fremme bedste praksis og sikre bred udbredelse af avancerede cybersikkerhedsløsninger i hele den europæiske økonomi.