Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) (1994-1998) (94/C 228/10) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0088(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse . . ./. . ./EF vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter); naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltninger, forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger;

i henhold til traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal der foretages et skoen over de finansielle midler, der er noedvendige til gennemfoerelsen af dette saerprogram; de endelige beloeb vedtages af budgetmyndigheden i overensstemmelse med den relative prioritering af det omraade, der er omfattet af naervaerende program, inden for den foerste foranstaltning i det fjerde rammeprogram;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram) skal det samlede maksimale beloeb til det fjerde rammeprogram tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program, vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

for at kunne loese de problemer og naa de maal, der goer sig gaeldende for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter), maa indsatsen bygge paa forskning og teknologisk udvikling,

- som kan sikre konkurrenceevne, effektivitet og en baeredygtig udvikling for landbrugssektoren (landbrug, gartneri, skovbrug og fiskeri) og for den agroindustrielle sektor (levnedsmidler og nonfoodprodukter, herunder bioenergi og bioplast)

- som fremmer udviklingen i Faellesskabets politik (navnlig inden for landbrug og fiskeri)

- som imoedekommer samfundets behov for en lang raekke sunde og naerende levnedsmidler og for nonfoodprodukter, som ikke belaster miljoeet

- som bidrager til en baeredygtig udvikling og bevarelse og forbedring af miljoeet i land- og kystomraader;

dette program kan bidrage maerkbart til oeget vaekst, konkurrencedygtighed og beskaeftigelse i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (1);

Indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter);

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammerprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter), af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde, ud over associeringen af lande omfattet af aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade (EOES), endvidere, i overensstemmelse med artikel 130 M, vise sig hensigtsmaessig med andre tredjelande og internationale organisationer;

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredstillende gennemfoerelse;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program for direkte foranstaltninger ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for de omraader, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter), som beskrevet i bilag I, vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 607 mio. ECU, herunder 7,3 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./. . ./EF (det fjerde rammeprogram).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i det fjerde rammeprogram.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt mod de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelsen om det fjerde rammeprogram, lader Kommissionen paa et passende tidspunkt uafhaengige eksperter evaluere den indsats, der er gjort inden for de omraader, der direkte er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til det fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I, og som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges de videnskabelige og teknologiske maal, etaperne for programmets gennemfoerelse og den finansiering, der paaregnes til de enkelte former for foranstaltninger til programmets gennemfoerelse.

I arbejdsprogrammet kan der endvidere i givet fald fastsaettes naermere bestemmelser med henblik paa at opnaa bedre vekselvirkninger med de forberedende faser af visse EUREKA-projekter.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de af artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af det udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist paa en maaned regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- evalueringen af FTU-projekter og af det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til disse projekter, saafremt dette beloeb er paa over 0,5 mio. ECU

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet

- enhver aendring af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II, som ikke er omfattet af en budgetafgoerelse.

2. Kommissionen underretter paa hvert af udvalgets moeder dette om gennemfoerelsen af programmet som helhed.

Artikel 8

Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med traktatens artikel 228, stk. 1, at indlede forhandlinger om internationale aftaler med europaeiske tredjelande, med henblik paa at knytte dem til hele eller en del af programmet.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) KOM(93) 700 endelig udg. af 15. december 1993.

BILAG I

MAAL OG DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, idet det foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 4.C i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

De erhvervssektorer, der beroeres af dette program, kan opdeles i fire kategorier: primaersektoren (landbrug, gartneri, skovbrug, fiskeri); forsyningssektoren (f.eks. froe, fiskeyngel, fangstteknologi, maskiner, kemikalier, goedningsstoffer, foder osv.); forarbejdningsindustrien (trae, papir, laegemidler, levnedsmidler, sukker- og stivelsesindustrien, bioenergi osv.) samt oevrige aktiviteter i land- og kystomraader. Disse omfattende sektorer rummer baade store virksomheder og en lang raekke smaa og mellemstore virksomheder, som udvikler og producerer saavel niche- som masseprodukter. Begge former for virksomheder vil kunne drage nytte af programmet, i lighed med Faellesskabets 10 mio. landbrugere, fiskere og andelsforetagender samt 380 mio. forbrugere.

Faellesskabets politik for landbrug, fiskeri, miljoe, landdistrikter og det indre marked omfatter aktiviteter lige fra primaerproduktion til den endelige forarbejdning. Programmet skal kunne bidrage til realisering af EU-politikken paa disse omraader, til videreudvikling af den europaeiske primaerproduktion i landbruget, i fiskerisektoren og i skovbruget, til foelgeindustriers og de endelige brugervirksomheders levedygtighed samt til beskaeftigelsen. Det maal, der skal realiseres paa dette omraade, kan formuleres saaledes: bedre overensstemmelse mellem produktionen og anvendelsen af biologiske raavarer i Europa, navnlig takket vaere en forbedring af deres grundlaeggende kvalitet. Der boer udvikles nye markeder og nye produkter ud fra raavarer fra landbrug, skovbrug og fiskeri til imoedekommelse af de endelige brugeres efterspoergsel og krav.

Forskningsindsatsen paa dette omraade vil sikre en solid forskningsinfrastruktur som grundlag for en konkurrencedygtig, effektiv og baeredygtig primaerproduktion og agroindustriel sektor; som stoette for EF-politikken (navnlig de vigtigste EF-politikker for landbrug, landdistrikter, fiskeri, miljoe og det indre marked) og til imoedekommelse af samfundets forventninger til differentierede levnedsmidler af hoej naerings- og sundhedsvaerdi samt nye nonfoodprodukter, altsammen baseret paa miljoeforligelig landbrugs- og levnedsmiddelproduktion.

Forskningsindsatsen skal derfor tage sigte paa at overvinde de hindringer, der staar i vejen for en mere generel udnyttelse af de biologiske raavarer til nye og forbedrede levnedsmiddelprodukter og nonfoodprodukter. Forskningen boer anspore til miljoevenlige produkter og metoder inden for landbrug, skovbrug, agroindustri og fiskeri. Den boer ligeledes kunne bidrage til at loese land- og kystsamfundenes sociooekonomiske problemer og skal vaere rettet mod sikkerheds-, kvalitets-, sundheds- og miljoeaspekterne ved levnedsmidler og nonfoodprodukter, et omraade, hvor befolkningen klart stiller store krav.

Der vil blive indledt og ydet stoette til prenormativ forskning, som kan danne et solidt videnskabeligt grundlag for opstilling af principper og regler for produktion og anvendelse af de biologiske ressourcer.

Maalet med demonstrationsaktiviteterne er, at de, efter stadiet for eksperimentel forskning og teknologisk udvikling i lille maalestok, dokumenterer, at nye produkter og teknologier er teknisk gennemfoerlige og, i visse tilfaelde, oekonomisk fordelagtige. Disse projekter er praekompetitive og skal derfor fokusere specielt paa anvendelsen af ny teknologi og inddrager baade producenter og brugere heri. For at mindske projektomkostningerne vil demonstrationsprojekterne blive udfoert i den mindst mulige maalestok, hvor der kan indhentes paalidelige praktiske oplysninger om den paagaeldende nye teknologis ydeevne. Der kan gennemfoeres teknologiske demonstrationer paa alle de omraader, der indgaar i dette saerprogram. Fremgangsmaaden vil blive »bottom up« med henblik paa indkredsning af de bedste demonstrationsmuligheder.

Interessen vil samle sig om tvaerfaglige projekter med deltagelse fra saavel producenter og brugere af teknologi som producenter og brugere af landbrugsraavarer. Dette kan sikre en effektiv overfoersel af ny teknologisk knowhow til forarbejdningsindustrien, til brugere af tjenesteydelser og til de beroerte offentlige organer.

Inden for biomasse og bioenergi bliver der tale om en integeret tilgang, der omfatter hele bioenergikaeden, herunder kombineret produktion og forarbejdning af landbrugsraavarer, til omdannelse og udnyttelse af disse til energiformaal.

For at forbedre dialogen og forstaaelsen mellem medlemsstaternes forskellige bioetiske og sociopolitiske holdninger vil der blive gjort en forskningsindsats for at undersoege de etiske, juridiske og sociale aspekter ved forskningsomraaderne i dette program, under hensyntagen til de kulturelle forskelle mellem medlemsstaterne.

For at anspore til og fremme deltagelsen fra smaa og mellemstore virksomheder gennemfoeres der teknologistimulerende foranstaltninger, baseret paa erfaringerne med CRAFT-foranstaltningen og paa gennemfoerlighedspraemier.

Maal, der kraever en koncentreret indsats

Integreret produktion og forarbejdningsprocesser:

Den agroindustrielle sektor indebaerer muligheder for at skabe nye markeder paa grundlag af de biologiske raavarer i Europa. Da mange nonfoodbioprodukter konkurrerer med allerede eksisterende produkter, er det vigtigt at optimere komplette produktionsprocesser med henblik paa at udvikle oekonomisk baeredygtige muligheder og naa frem til optimal kvalitet.

I dette oejemed skal al den sagkundskab og teknologi, nanvlig bioteknologi, der kraeves til disse produktionsprocesser, samles i integrerede projekter for levnedsmidler og nonfoodprodukter, koncentreret om de brancher, hvor Europa er konkurrencedygtig. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa deltagelse fra producenter og brugere af biologiske raavarer i faelles projekter, i snaevert samarbejde med forskningsaktiviteterne. Med hensyn til trae- og biomasseproduktion vil der blive taget hensyn til, hvor store virkninger oeget effektivitet paa dette omraade vil kunne faa paa oekonomien i landdistrikterne.

Der vil ligeledes blive gjort en betydelig indsats inden for nye staerkt foraedlede biologiske mellemprodukter og faerdigvarer. Der vil endvidere blive lagt vaegt paa sammenhaeng og samspil mellem de forskellige produktionsprocesser, saasom optimering af omdannelsen af biprodukter og biomasse til energi og andre nonfoodprodukter.

Der vil blive udarbejdet store projekter, som omfatter alle aspekterne ved forarbejdningsprocesserne for de vigtige afgroeder. Disse projekter skal omfatte primaerproduktionen af en afgroedekategori (f.eks. korn) og forarbejdning til faerdigvarer (levnedsmidler og nonfoodprodukter). Hermed skulle det paa kort og mellemlang sigt blive muligt at naa den kritiske masse, der behoeves til at saette skub i udviklingen af nye teknologier og produkter i de forskellige led i forarbejdningen af de vigtigste afgroedekategorier.

Fem omraader skal udforskes: industrielle anvendelser af kornafgroeder; industrielle anvendelser af planteolieafgroeder; industrielle anvendelser af proteinafgroeder; skovbrug og trae; biomasse til energi og nonfoodprodukter.

Der kraeves en integreret indsats inden for biomasse og bioenergi for at sikre kontinuitet og overensstemmelse med de af Faellesskabets FTU-aktiviteter, der vedroerer hele bioenergi-kaedens saavel tekniske som ikketekniske aspekter (herunder f.eks. energibalance, omkostningseffektivitet, politiske aspekter): kombineret produktion og forarbejdning af landbrugsraavarer, omdannelse og udnyttelse af disse til energiformaal.

Denne strategi vil blive udarbejdet i faellesskab under dette program og energiprogrammerne. Inden for dette program fokuseres forskningen paa produktion af raavarer, logistik og forarbejdning, mens energiprogrammet koncentreres om omdannelse og udnyttelse af biomasse i fast form.

Opskalering af forarbejdningsmetoder:

Store problemer og flaskehalse hindrer overgangen fra laboratorieniveau til industriel maalestok, f.eks. ensartede raavareforsyninger, vaeskedynamik, varmeoverfoersel, flokkulation, produktforbedring, udstyr osv. For at mindske den oekonomiske risiko ved investeringer i en ny teknologi og i anvendelsen af bioteknologi skal der udvikles bedre metoder til at skabe og afproeve nye agroindustrielle processer.

Forskere og ingenioerer skal samarbejde i tvaerfaglige projekter for at faa indsigt i de saerlige problemer med opskalering fra laboratoriestadiet til industriel maalestok. Der skal navnlig udvikles nye og bedre metoder (f.eks. specialiserede vaerktoejer, strukturerede modeller og simuleringsmetoder) til opskalering, design og afproevning af agroindustrielle processer.

Den »groenne« up stream bioproduktbaserede kemi og anvendt bioteknologi, baseret paa biosyntese med enzymer og fermentering, og down stream-aktiviteterne, der bestaar i fraktionering, separation og udvikling af produkter, er typiske eksempler paa processer, der indebaerer teknologiske vanskeligheder i forbindelse med opskalering til industriel maalestok, og hvor synergien mellem kemoteknik inden for design, instrumentering, udstyr og en videnskabelig indfaldsvinkel giver stoerst udbytte. Der skal forskes i forbedring af biprodukter fra fermentering og andre industriprocesser.

Disse aktiviteter vil supplere og indgaa i synergi med grundforskningsaktiviteterne (inden for bioforarbejdning) under bioteknologiprogrammet og de mere anvendelsestekniske aktiviteter under programmet for industriteknologi.

Generisk videnskab og avanceret teknologi til fremstilling af ernaeringsrigtige levnedsmidler:

Med hensyn til produktionens omfang ligger levnedsmiddel- og drikkevareindustrien, herunder fiskeindustrien, paa andenpladsen i Europa. Forskningsarbejdet skal forbedre industriens konkurrenceevne, men ligeledes give forbrugerne adgang til sundere, sikrere og mere ernaeringsrigtige levnedsmidler.

De generiske teknologier skal udvikles paa grundlag af bioteknologien til fremstilling af kommercielle afgroeder med bedre egenskaber, bedre produktivitet og bedre ernaeringsegenskaber. Ogsaa dette arbejde supplerer grundforskningen i bioteknologiprogrammet.

Anden forskning skal koncentreres om generiske videnskabelige problemer omkring forarbejdning af biologiske raavarer til levnedsmidler samt disses optagelse og omsaetning i den menneskelige organisme. Hovedvaegten vil blive lagt paa en tvaerfaglig, molekylaer og cellefysiologisk indfaldsvinkel til udvikling af ny teknologi, som kan oege levnedsmidlernes kvalitet, sikkerhed og sundhed, herunder bevarelse af fisks og skaldyrs friskhed.

Faellesskabets aktiviteter koncentreres om metoder til kvantitativ maaling af kvalitet, oprindelsesidentifikation og generelle egenskaber, kontrolmetoder, grundlaeggende levnedsmiddelforskning (strukturer, vekselvirkninger), in vivo- og in vitro-undersoegelser af levnedsmidlers funktionalitet, nye forarbejdningsteknologier, udstyr og produkter (isaer bioforarbejdning/bioteknologi) og virkningerne af disse aktiviteter paa forbrugernes adfaerd. Dette arbejde skal ogsaa omfatte forskning i forbedring af fiskeriprodukterne og bedre udnyttelse af lidet anvendte arter og biprodukter.

Den moderne livsstil giver sig i stadig hoejere grad udtryk i ernaeringsbetingede sygdomme og forstyrrelser. Inden for rammerne af et tvaerfagligt forskningsarbejde, der kombinerer produktion, forarbejdning og sundhedsaspekter, vil der isaer blive lagt vaegt paa samspillet mellem kostvaner og sundhedsproblemer, navnlig levnedsmiddeloptagelsen og stofskiftet, paa tarmfloraens og immunologiens rolle samt paa tilpasning af raavarer og levnedsmidler til saerlige kostbehov eller forbrugergrupper.

Landbrug, skovbrug, udvikling i landdistrikter, fiskeri og akvakultur:

Forskningsarbejdet har paa dette omraade til formaal at stoette gennemfoerelsen og evalueringen af Faellesskabets politik og indkredse muligheder til at loese de problemer, aendringerne i landdistrikterne afstedkommer. Der boer udvikles nye produktionssystemer, som er oekonomisk rentable og forligelige med miljoeet, og som samtidig sikrer tilstraekkelig beskaeftigelse. Landbrugets oekonomiske situation skal soeges forbedret gennem kvalitetsprodukter, spredning af produktionen og erhvervsaktiviteterne samt reduktion af omkostningerne.

Paa skovbrugsomraadet skal forskningen bidrage til en global realisering af de maal med hensyn til beskyttelse og baeredygtig udvikling af skovene, som blev fastlagt paa topmoedet om jorden i Rio de Janeiro i 1992 og paa ministerkonferencerne om beskyttelse af skovene i Europa (Strasbourg 1990 og Helsingfors 1993), samt til en bedre udnyttelse af skovbrugsproduktionen og af skovenes forskellige funktioner. Denne forskning skal endvidere give det noedvendige videnskabelige grundlag for en oeget indsats inden for udvikling i landdistrikter.

Den oekonomiske situation inden for akvakultur og fiskeri vil blive soegt forbedret gennem kvalitetsprodukter, spredning af produktionen (levnedsmidler og nonfood) og af erhvervsaktiviteterne samt ved reduktion af omkostningerne.

Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter:

Optimering af metoder, systemer og processer inden for primaerproduktion: inden for de nye rammer, der er skabt med reformen af den faelles landbrugspolitik, skal forskningen give det noedvendige videnskabelige grundlag for, at der kan udvikles midler, teknikker, produktionsprocesser og -systemer, som tillader en gradvis overgang til et mindre intensivt og mere miljoe- og naturressourceskaansomt, men dog oekonomisk levedygtigt landbrug, med opretholdelse af et tilstraekkeligt beskaeftigelsesniveau. Der skal ligeledes findes frem til en udnyttelse af brakjorder, der er positiv for baade landbrugerne og Faellesskabet.

I den forbindelse skal navnlig foelgende forskningsfelter uddybes: miljoevurdering af landbrugspraksis, nedbringelse af og optimering af anvendelsen af hjaelpestoffer, udnyttelse af brakjorder og tilpasning af produktionsprocesserne.

Udnyttelsen af bioteknologien, kombineret med traditionelle metoder, skal foere til udvikling af nye genotyper inden for den animalske produktion, nye varieteter og hybrider med oeget resistens og/eller oeget udbytte (navnlig til nonfoodanvendelser) samt bedre kvalitet.

Disse aktiviteter, som skal give resultater, der er direkte anvendelige for landbruget, vil supplere de mere grundlaeggende forskningsaktiviteter under bioteknologiprogrammet og de kommercielt orienterede aktiviteter paa det ovennaevnte omraade for generisk forskning. Der skal laegges vaegt paa at oege vaerdien af landbrugsprodukter og -bioprodukter, udvikle nye metoder til biologisk plantebeskyttelse, via bioteknologi og udnyttelse af mikroorganismer udvikle nye genotyper eller varieteter, der kraever faerre hjaelpestoffer, og saaledes mindske produktionsomkostningerne. Dette aspekt er af saerlig stor betydning for landbrugsprodukternes konkurrencedygtighed og deres eventuelle anvendelse til nonfoodprodukter.

Til stoette for forvaltningen af den faelles landbrugspolitik skal der ligeledes forskes i metoder til kontrol med lovgivningens gennemfoerelse, til forbedring af instrumenterne til opfoelgning og forvaltning af markederne og til analyse af virkningerne af den faelles landbrugspolitik; der skal endvidere forskes i udvikling af rentabilitetsmodeller eller andre metoder til kvantitativ analyse samt i informationssystemer og beslutningsstoettesystemer for landbrugere og beslutningstagere.

Kvalitet: paa omraadet kvalitetsprodukter skal forskningen ud over at vaere en stoette for nye EF-bestemmelser (oprindelsesbetegnelser, geografiske angivelser og specificitetsattestering, oekologisk landbrug osv.) sigte mod at identificere og karakterisere kvalitetsprodukter og -processer og definere og informere om betingelser, der sikrer producenterne de bedst mulige indtaegter.

Arbejdet vil navnlig blive koncentreret om forbedring af metoder til kontrol med landbrugsprodukters kvalitet; oeget vaerditilvaekst og ensartet fordeling heraf paa de forskellige led i produktionskaeden; det vigtige koncept »samlet kvalitet«; analyse af forbrugernes adfaerd og det videnskabelige grundlag for fremme af primaerprodukter fra landbruget.

Spredning i landbrugssektorens aktiviteter og nye anvendelser af landbrugsarealer: spredning af produktionen og aktiviteterne i landbrugssektoren samt nye anvendelser af landbrugsjorden forudsaetter, at der saettes ind paa at indkredse og analysere alle muligheder uden undtagelse (levnedsmidler og nonfood). Der vil ligeledes blive opstillet tekniske og oekonomiske referencer, og en bredspektret udvikling soeges fremmet gennem en tvaerfaglig indfaldsvinkel.

Det drejer sig om at styrke det videnskabelige grundlag for differentiering og reorientering af produktionen i retning af levnedsmidler og nonfoodprodukter (herunder vedvarende energi) samt udvikling af supplerende aktiviteter for landbrugerne (f.eks. turisme, haandvaerk, kombineret land- og skovbrug). Der laegges saerlig vaegt paa, at disse nye produktioner og aktiviteter er oekonomisk rentable og forligelige med miljoeet.

Dyre- og plantesundhed, dyrevelfaerd: forskningsindsatsen skal bl.a. tjene som videnskabelig og teknisk stoette til udarbejdelse og forvaltning af faellesskabsnormer og -forskrifter, navnlig paa baggrund af det store indre marked og Kommissionens kompetence paa omraadet plante- og dyresundhed samt kontrol med sygdomme og skadevoldere i landbruget.

Der vil navnlig blive lagt vaegt paa det videnskabelige grundlag for hygiejne, detektion, diagnose, risikovurdering, epidemiologi og forebyggelses- og helbredsmetoder, analyse af spoergsmaal vedroerende dyrevelfaerd, optimering af foder og fodring samt forskning som grundlag for godkendelse af fyto- og zoosanitaere midler med henblik paa at oege sikkerheden for brugerne af disse midler og for forbrugerne.

Brug af bioteknologi skal ligeledes medvirke til udviklingen af test og diagnostiske metoder til bekaempelse af dyre- og plantesygdomme.

Multifunktionel forvaltning af skovene: efter De Forenede Nationers konference om miljoe og udvikling har Faellesskabet engageret sig i beskyttelse og baeredygtig udvikling af skovene. I forbindelse med ministerkonferencerne om beskyttelse af skovene i Europa (Strasbourg 1990 og Helsingfors 1993) afgav Faellesskabet tilsagn om at bidrage aktivt til en raekke aktiviteter samordnet paa europaeisk plan til fremme af bedre beskyttelse og oekologisk baeredygtig forvaltning af skovressourcerne. I denne sammenhaeng - men ogsaa i forbindelse med gennemfoerelsen af de skovbrugsforanstaltninger paa landbrugsomraadet, der blev truffet som led i reformen af landbrugspolitikken - kan visse prioriterede emner inden for skovbrugsforskningen opridses, bl.a.: oeget viden om gennemfoerelse og opfoelgning af principperne for baeredygtigt skovbrug, skovoekosystemernes funktion, udvikling og forbedring af agro-skovbrugssystemer og integrering af skovenes mange funktioner.

Udvikling i landdistrikter: forskningen skal give den noedvendige videnskabelige stoette til gennemfoerelse af Faellesskabets politik paa dette omraade, som vil undergaa store forandringer i perioden 1994-1999. Isaer foelgende emner skal tages op: metodevaerktoejer til vurdering, opfoelgning og evaluering af foranstaltninger og programmer for udvikling i landdistrikter; analyse af foranstaltninger til forbedring af landbrugsstrukturerne og udviklingen i landbrugsomraaderne; klassificering af landbrugsomraader; indkredsning af vigtige sociooekonomisk indikatorer; analyse af de vigtigste problemer, muligheder og hindringer; indfoerelse af ny teknologi og spredning af aktiviteterne i foelsomme landomraader (bl.a. maal 1 og 5b), identifikation og mobilisering af partnere og organisationer, som vil kunne deltage effektivt i udviklingen i landdistrikterne; modeller for oekonomisk udvikling baseret paa en integreret tilgang og paa udnyttelse af det lokale potentiale.

Der vil generelt blive lagt saerlig vaegt paa oekonomisk gennemfoerlighed og miljoeforligelighed.

Fiskeri og akvakultur:

Det overordnede maal er at indhente oeget viden om og forstaaelse af havoekosystemet, navnlig med hensyn til samspillet mellem miljoe, fiskeri og akvakultur (herunder udvikling af teknologi, der begraenser miljoebelastningen), med henblik paa at tilvejebringe betingelserne for en afbalanceret udnyttelse af fiskeri- og akvakulturressourcerne i Faellesskabet. De sociooekonomiske aspekter skal indgaa som en integrerende del af programmet, herunder udvikling af egnede metoder til at vurdere fiskeri- og akvakulturpolitikken.

Arbejdet paa dette omraade vil blive fokuseret paa fem emner:

- miljoefaktorernes indvirkning paa havressourcerne: maalet er bedre forstaaelse af miljoefaktorernes indvirkning paa de vigtigste biologiske parametre (formering, fordeling, doedelighed osv.). Hvor det er hensigtsmaessigt, vil denne forskning blive knyttet til aktiviteterne under programmet for havforskning og -teknologi

- miljoebelastningen fra fiskeri og akvakultur: maalet er oeget viden om og bedre forstaaelse af miljoebelastningen fra fiskeri og akvakultur i forhold til virkningerne af andre miljoeforstyrrelser foraarsaget af saavel naturlige som menneskeskabte faktorer, bortset fra fiskeri (f.eks. forurening, eutrofiering, udvinding af grus og sand). Maalet er at tilvejebringe betingelserne for afbalanceret udnyttelse af Faellesskabets fiske- og akvakulturressourcer

- akvakultur-arternes biologi: denne forskning skal give oeget viden om akvakulturarternes biologi. Maalet er at goere industrien rentabel, uden at miljoeet belastes. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa akvakulturarternes genetik, bl.a. med hensyn til patologi. Der vil blive lagt vaegt paa en tvaerfaglig indfaldsvinkel. Endvidere undersoegelser af nye arter som et middel til differentiering

- sociooekonomiske aspekter ved fiskeriindustrien: maalet er oeget viden om og bedre forstaaelse af, hvordan fiskeriindustrisektorerne drives og styres, herunder ogsaa tilknyttede virksomheder. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa tvaerfaglige undersoegelser

- metodeforbedring: maalet er at forbedre de nuvaerende metoder med saerlig vaegt paa indsamling af data og udvikling af nye redskaber og teknikker.

Maal, der opfyldes ved samordning

Paa de omraader, hvor medlemsstaterne har intensive programmer, vil vaegten blive lagt paa samordning af disse programmer med henblik paa at optimere den samlede effektivitet. Samordningen vil blive realiseret gennem europaeiske tematiske net, som forener de vigtigste af hovedaktoererne paa dette omraade. Af omraader, hvor en saadan samordning vil vaere hensigtsmaessig, kan naevnes:

- primaerproduktionen i landbrug, skovbrug, fiskeri og akvakultur; vaegten laegges paa baeredygtighed, kvalitet, forsyningssikkerhed og vekselvirkningerne med miljoeet

- udvikling i land- og kystomraader: medlemsstaternes FTU-aktiviteter til gavn for landdistrikterne er ofte spredte. Faellesskabets samordningsaktiviteter skal bidrage til at udvikle nye fremgangsmaader til at loese problemerne i disse omraader, baseret paa etableringen af et europaeisk forum for udveksling af erfaringer, knowhow og metoder. Der vil blive lagt saerligt vaegt paa de muligheder, de nye erhvervsaktiviteter i land- og kystomraaderne indebaerer, uddannelse samt paa vurdering af sociooekonomiske og miljoemaessige konsekvenser

- levnedsmiddelproduktion- og forarbejdning: der skal skabes net, som kan oege integrationen af den igangvaerende forskning i medlemsstaterne, navnlig ved at forene forskningsaktiviteterne inden for levnedsmiddelproduktion, sikkerhed, sundhed og de sociooekonomiske aspekter, og ved tilllige at lade nettene omfatte levnedsmiddelforarbejdning.

Denne faelles udnyttelse af erfaringer boer kunne skabe en synergi, der er til fordel for producenter, virksomheder, forbrugere og de oevrige involverede i udviklingen af land- og kystomraader.

Med foranstaltningerne i dette program soeger man saaledes at udbygge anvendelsen af de grundlaeggende teknologier, der er udviklet inden for bioteknologi og biomedicin, samt teknologi til fremme af miljoe, energi og maalrettet sociooekonomisk forskning.

Paa visse fagomraader vil FFC, i snaevert samarbejde med nationale laboratorier, gennemfoere supplerende aktiviteter, hovedsagelig inden for analyse og teknisk stoette til den faelles landbrugspolitik og den faelles fiskeripolitik.

BILAG II

>TABELPOSITION>

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om det fjerde rammeprogram.

Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i programmet samt reglerne for formidling af forskningsresultaterne er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i artikel 130 J.

Ved gennemfoerelsen af dette program gaelder dog foelgende saerlige bestemmelser:

1.1. foelgende kan deltage i programmet med finansiel stoette fra Faellesskabet:

a) alle juridiske personer, der er etableret i, eller som regelmaessigt gennemfoerer FTU-aktiviteter i:

- Faellesskabet

- et tredje land, der er helt eller delvist knyttet til gennemfoerelsen af programmet i henhold til en aftale mellem Faellesskabet og det paagaeldende tredjeland

b) Det Faelles Forskningscenter

1.2. foelgende kan deltage i programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, forudsat at deres deltagelse er af interesse for Faellesskabet:

a) juridiske personer, der er etableret i et land, som har indgaaet en aftale med Faellesskabet om videnskabeligt og teknisk samarbejde, der vedroerer aktiviteter under programmet, forudsat at deres deltagelse er i overensstemmelse med bestemmelserne i den paagaeldende aftale

b) juridiske personer, der er etableret i et europaeisk land

c) internationale forskningsorganisationer

1.3. i behoerigt begrundede tilfaelde kan deltagelse fra internationale organisationer beliggende i Europa finansieres paa samme grundlag som deltagelse fra Faellesskabets egne organisationer.

2. Programmet gennemfoeres ved hjaelp af:

2.1. Foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder konsortier, som i forbindelser med integrerede foranstaltninger samler dem omkring et faelles emne

- Grundforskningsprojekter, der gennemfoeres i tematiske net, som skal oprettes omkring generisk teknologi af strategisk betydning, med deltagelse fra virksomheder, forskningscentre og universiteter

- teknologistimulerende foranstaltninger, der tager sigte paa at fremme deltagelse fra smaa og mellemstore virksomheder gennem ydelse af praemier, der daekker forberedelsesfasen (herunder soegning af partnere) til en FTU-foranstaltning, og gennem forskningssamarbejde. De naevnte praemier ydes efter udvaelgelse af skitseforslag, som kan indgives loebende

- finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er absolut noedvendige for at kunne gennemfoere en samordnet foranstaltning (stoerre samordning)

- demonstrationsaktiviteter, som omhandlet i bilag III til rammeprogrammet, og som bidrager til at overvinde hindringer for anvendelsen af ny teknologi og til at bygge bro mellem teknologileverandoerer og teknologibrugere. Der kan ogsaa anvendes gennemfoerlighedspraemier og direkte stoette til dem, der beskaeftiger sig med disse teknologier.

2.2. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske net, som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 2.1, litra a), foerste led) samler fabrikanten, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

2.3. Saerforanstaltninger, saasom standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til indfoerelse af vaerktoejer til generelle anvendelsesformaal i forskningscentre, universiteter og virksomheder. Faellesskabets bidrag er paa indtil 100 % af omkostningerne ved foranstaltningen.

2.4. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer, herunder formidling, fremme og nyttiggoerelse af resultater (samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning)

- undersoegelser til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering (inklusive undersoegelser) af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet

- stoette til driften af decentraliserede oplysnings- og bistandsnet til fordel for smaa og mellemstore virksomheder i samarbejde med FTU-vurderingsaktionen under Euromanagement.

Aktiviteterne med henblik paa formidling og udnyttelse af resultaterne fra dette program supplerer de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning, og skal gennemfoeres noeje samordnet med disse. Deltagerne i FTU-projekterne udgoer saerligt velegnede net til formidling og udnyttelse af resultaterne. Arbejdet understoettes af publikationer, konferencer, resultatformidling, undersoegelser af teknisk-oekonomiske muligheder osv. For at opnaa den bedst mulige udnyttelse skal der tages hensyn til alle faktorer, som kan fremme en senere udnyttelse af resultaterne allerede fra starten og under hele opfoelgningen af FTU-projekterne.