4.3. MOBILISERING AF MIDLER

5. YDERLIGERE FORBINDELSER OG BREXIT

6. KONKLUSION

1.INDLEDNING

Havstrategien for Atlanterhavsområdet blev vedtaget i 2011 for at støtte en bæredygtig udvikling af den blå økonomi i de EU-medlemsstater, der har kyst ud til Atlanterhavet. I 2013 fremlagde Europa-Kommissionen en handlingsplan for en havstrategi for Atlanterhavsområdet med det sigte at gennemføre denne strategi. For at fremme en bæredygtig maritim økonomi, der kan skabe arbejdspladser, er det efter høring af de berørte parter på tide at ajourføre prioriteterne for det regionale samarbejde, således at det kan yde et frisk bidrag til Europas genopretning efter den hidtil usete socioøkonomiske krise, som covid-19-pandemien udløste.

Den blå økonomi i Atlanterhavsområdet genererede en bruttoværditilvækst (BVT) på 73,4 mia. EUR og beskæftigede 1,29 mio. mennesker i 2017. Atlanterhavet er EU's største havområde, og det tegner sig for 36 % af bruttoværditilvæksten i EU's blå økonomi. Flere af sektorerne i Atlanterhavsområdets blå økonomi forventes at lide skade som følge af krisen, navnlig kyst- og havturismen, der udgør den største sektor, og som tegner sig for en bruttoværditilvækst på 27 mia. EUR og beskæftiger 0,76 mio. mennesker.

Europa-Kommissionen har allerede vedtaget en række foranstaltninger som reaktion på covid-19-krisen. Specifikt med henblik på at yde bistand til at afhjælpe de økonomiske og sociale konsekvenser af coronaviruspandemien fremsatte Europa-Kommissionen den 27. maj forslag til en omfattende genopretningsplan. For at sikre, at genopretningen er holdbar, jævn, inklusiv og retfærdig for alle medlemsstaterne, har Europa-Kommissionen foreslået, at der etableres et nyt genopretningsinstrument med betegnelsen "Next Generation EU", med et budget på 750 mia. EUR , som skal indgå i et stærkt, moderne og ajourført langsigtet EU-budget.

EU's genopretningsindsats er centreret omkring begrebet "bæredygtighed", som er hjørnestenen i den europæiske grønne pagt, der blev vedtaget af Europa-Kommissionen i december 2019. Den ambitiøse pakke af foranstaltninger tager sigte på at gøre Europa til det første klimaneutrale kontinent senest i 2050 og fremme sundheden, både for jordkloden, økonomien og menneskeheden.

Det understreges i forbindelse med den europæiske grønne pagt, at den blå økonomi spiller en nøglerolle som løftestang i bestræbelserne på at nå disse mål. Det anerkendes i stigende grad, at havene spiller en stor rolle med hensyn til modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne. Den blå økonomi kan desuden bidrage til omstillingen til ren energi, navnlig ved at udnytte det voksende potentiale i vedvarende offshore-energi og forvalte havområderne mere bæredygtigt.

Sektoren kan desuden bidrage til at afbøde klimaændringerne ved at fremme anvendelsen af naturbaserede løsninger og forbedre udnyttelsen af akvatiske og marine ressourcer, f.eks. ved at fremme produktion og anvendelse af nye proteinkilder, der kan lette presset på landbrugsjorden. Med dette for øje vedtog Europa-Kommissionen den 20. maj som en central del af den europæiske grønne pagt EU's nye biodiversitetsstrategi for 2030, som tager sigte på at beskytte naturen og stoppe forringelsen af økosystemerne. Sideløbende hermed vedtog Europa-Kommissionen ligeledes fra jor til bord-strategien, som skal sikre et retfærdigt, sundt og miljøvenligt fødevaresystem.

Som led i genopretningsindsatsen har EU desuden vedtaget politiske retningslinjer om turisme, der skal gøre det muligt for hele Europa at få en afslappende og frem for alt sikker turistsæson. I meddelelsen "Turisme og transport i 2020 og derefter" understreges det desuden, hvor vigtigt det er at beskytte og genoprette Europas jord- og havnaturrelaterede kapital, hvilket er i tråd med den strategiske tilgang til en bæredygtig blå og grøn økonomi.

Den ændrede handlingsplan bidrager til genopretningsindsatsen i den blå økonomi, idet den sætter fokus på nøglesektorer, der kombinerer bæredygtig forandring med et højt jobskabelsespotentiale i atlanterhavskystsamfundene. Foruden at fremme bæredygtig turisme i kystområderne giver omstillingen til vedvarende offshore-energikilder betydelige beskæftigelsesmuligheder i Atlanterhavsområdet. Grøn skibsfart og innovative havneaktiviteter som foreslået i denne handlingsplan vil kunne bidrage til at reducere EU's kulstofudledninger og miljømæssige fodaftryk.

Handlingsplanen er resultatet af en lang proces, der begyndte med en midtvejsevaluering, der blev offentliggjort i 2018, og fortsatte med løbende bottom up-høringer af interessenter og medlemsstater i Atlanterhavsområdet. Midtvejsevalueringen viste, at der inden for rammerne af handlingsplanen for Atlanterhavsområdet er iværksat over 1 200 nye havrelaterede projekter og foretaget investeringer for næsten 6 mia. EUR, hvoraf størstedelen kommer fra EU-budgettet. Den fremhævede også behovet for forbedringer med hensyn til planens tematiske fokus og forvaltningsstrukturen og behovet for indførelsen af en overvågningsramme.

2.EN FÆLLES VISION OM EN BÆREDYGTIG, MODSTANDSDYGTIG OG KONKURRENCEDYGTIG BLÅ ØKONOMI I EU'S ATLANTERHAVSOMRÅDE

Formålet med denne reviderede handlingsplan for Atlanterhavsområdet 2.0 er at udnytte potentialet i Atlanterhavsområdets blå økonomi og samtidig bevare de marine økosystemer og bidrage til tilpasningen til og afbødningen af klimaændringer. Dette er ikke alene i overensstemmelse med de forpligtelser til bæredygtig udvikling, der er indgået på globalt plan, men er også fuldt ud integreret i Europa-Kommissionens politiske prioriteter for 2019-2024, navnlig den europæiske grønne pagt, en økonomi, der tjener alle, og et stærkere Europa i verden.

Ambitionen for handlingsplanen er at realisere syv mål under fire tematiske søjler ved hjælp af konkrete foranstaltninger, som inddrager alle relevante interessenter i Atlanterhavsområdet: