MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Forbedret adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU og medlemsstaterne

I.Opfordring til fælles foranstaltninger

1Medlemsstaternes, offentlighedens og alle interessenters inddragelse i og tilsagn til den europæiske grønne aftale er afgørende, hvis den skal lykkes. I den europæiske grønne aftale forpligtede Kommissionen sig til at overveje "at ændre Århusforordningen for at forbedre adgangen til administrativ og retslig prøvelse på EU-plan for borgere og NGO'er, der har betænkeligheder ved lovligheden af beslutninger, der har indvirkning på miljøet. Kommissionen vil ligeledes træffe foranstaltninger for at forbedre deres adgang til domstolsprøvelse ved de nationale domstole i alle medlemsstaterne."

2Hvis den europæiske grønne aftale skal blive en succes og føre varige forandringer med sig, bør EU inddrage borgerne og interesserede parter. Offentligheden er og bør forblive en drivkraft for den grønne omstilling og bør råde over de fornødne midler til at involvere sig mere aktivt i udarbejdelsen og gennemførelsen af nye politikker. For at øge tilliden til både de nationale forvaltninger og EU-forvaltningerne er det ligeledes vigtigt at have de fornødne "kontrolforanstaltninger" til at sikre, at det kan kontrolleres, at retsakter og afgørelser er i overensstemmelse med miljølovgivningen. Adgangen til domstolsprøvelse i miljøanliggender – både via Domstolen og de nationale domstole som Unionens retsinstanser – udgør en vigtig støtteforanstaltning, der skal være med til at gøre omstillingen til den europæiske grønne aftale til virkelighed og styrke den rolle, som civilsamfundet kan spille som vagthund i det demokratiske samfund.

3Meddelelsen ledsager et forslag fra Kommissionen om at ændre forordning (EF) nr. 1367/2006 (Aarhusforordningen) med henblik på at forbedre den interne prøvelse af forvaltningsakter ((COM) 2020 …). Når forslaget er blevet vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, kommer det til at forbedre gennemførelsen af Aarhuskonventionen (konventionen) "på en måde, der er forenelig med de grundlæggende principper i Unionens retsorden og dens system for domstolsprøvelse." Det foreslås, at de ikkestatslige organisationer (NGO'er) på miljøområdet får udvidede muligheder for at anfægte EU-institutioners og -organers handlinger og undladelser i henhold til konventionen.

4Lovforslaget har til formål at styrke EU's system for adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet. Som helhed giver systemet sagsøgeren adgang til en effektiv søgsmålsmekanisme i overensstemmelse med konventionens krav.

5Formålet med meddelelsen er at fremhæve medlemsstaternes afgørende betydning for EU's overordnede system. Medlemsstaterne skal sikre og lette adgangen til domstolsprøvelse på miljøområdet som omfattet af retsakter vedtaget inden for rammerne af EU-lovgivningen, herunder nationale gennemførelsesforanstaltninger knyttet til ikkelovgivningsmæssige EU-retsakter. Adgangen til domstolsprøvelse omfatter, at NGO'er og enkeltpersoner, der er direkte berørt af overtrædelsen af miljøretten, herunder i en grænseoverskridende kontekst, opnår søgsmålskompetence. I praksis har der dog desværre vist sig at være problemer i den henseende. I 2019 offentliggjorde Kommissionen revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne. I denne blev en række systemiske mangler med hensyn til den faktiske gennemførelse af adgangen til domstolsprøvelse på miljøområdet identificeret i de nationale retssystemer. Heri blev der navnlig fremhævet problemer for NGO'er med at opnå søgsmålskompetence med henblik på at anlægge retssager vedrørende EU-relaterede miljøproblemer og proceduremæssige hindringer, herunder uforholdsmæssigt høje omkostninger.

6For at forbedre EU's system for adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i henhold til konventionen, som medlemsstaterne er selvstændige parter i, opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at fremme gennemførelsen af den gældende EU-ret. Lige så vigtigt er det, at de af medlemsstaternes regler, der gælder for domstolene og retspraksis, fuldt ud gennemfører Domstolens retspraksis, hvad angår adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet. Derudover bør de nationale lovgivere ikke forhindre dette, eksempelvis ved ikke at give NGO'er søgsmålskompetence i henhold til konventionen. For at opnå retssikkerhed i alle medlemsstater skal den nationale ret opfylde kravene i konventionen, EU-lovgivningen og Domstolens retspraksis. De nationale domstole bør endvidere anvende og håndhæve de gældende regler i lyset af de krav, der er fastsat i deres nationale retsordener relateret til EU-ret.

II.Vigtigheden af adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU

7Adgang til effektive retsmidler og til en upartisk domstol indgår som en grundlæggende rettighed i EU's retsorden. Effektive retssystemer spiller en afgørende rolle for at sikre retsstatsprincippet i henhold til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og den effektive anvendelse af EU-retten og forbedre den offentlige tillid til offentlige forvaltninger.

8Dette er også afspejlet i TEU's artikel 19, stk. 1, i henhold til hvilken medlemsstaterne er forpligtede til at tilvejebringe den nødvendige adgang til domstolsprøvelse for at sikre en effektiv retsbeskyttelse på de områder, der er omfattet af EU-retten, og i Domstolens retspraksis, hvad angår adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet. Adgangen til domstolsprøvelse på miljøområdet er ligeledes relevant i forbindelse med artikel 41 og 47 i EU's charter om grundlæggende rettigheder og er med til at sikre retssikkerhed.

9Enkeltpersoner og NGO'er spiller en afgørende rolle i forbindelse med identificeringen af potentielle overtrædelser af EU-retten, idet de indgiver klager til forvaltninger eller indbringer sager for retten. Når enkeltpersoner eller NGO'er søger deres sag prøvet ved et ikkeretligt forvaltningsorgan, kaldes prøvelsen en administrativ prøvelse. Det kaldes domstolsprøvelse, når de søger prøvelse i retten.

10EU's system for administrativ og retslig prøvelse som helhed omfatter ikke alene den interne prøvelsesmekanisme i henhold til Aarhusforordningen og adgang til Domstolen, men afhænger også af de nationale domstole. Enhver fysisk eller juridisk person, der er part i retssager for nationale domstole, kan i henhold til artikel 267 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) anmode om en præjudiciel afgørelse af spørgsmålet om, hvorvidt retsakter vedtaget af EU-institutioner er gyldige. EU-søgsmålssystemet og de nationale søgsmålssystemer er samlet set afgørende for at kunne sikre adgang til domstolsprøvelse på miljøområdet i EU.

III.EU som part i konventionen

11EU blev i 2005 formelt part i konventionen. De 27 medlemsstater er hver for sig også parter i konventionen, idet de hver især råder over egne og delte kompetencer, ansvarsområder og forpligtelser til at sikre adgangen til domstolsprøvelse på miljøområdet i henhold til konventionens artikel 1. Pligten til at overholde konventionen er således genstand for dette særlige kendetegn ved EU, hvor kompetencerne udøves af EU og medlemsstaterne. Det er vigtigt i nedenstående punkter at gentage de specifikke begrænsninger forbundet med og arten af forpligtelserne relateret til konventionens ratificering.

12EU er i henhold til konventionen en regional organisation for økonomisk integration. I overensstemmelse med konventionens artikel 19, stk. 5, skulle EU angive "omfanget af deres kompetence på de områder, der omfattes af konventionen", i deres ratifikationsinstrument.