DA   DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN  UNIONENS HØJTSTÅENDE  
REPRÆSENTANT FOR  
UDENRIGSANLIGGENDER  
OG SIKKERHEDSPOLITIK  
Strasbourg, den 15.2.2022  
JOIN(2022) 4 final  
 
FÆLLES MEDDELELSE TIL EUROPA -PARLAMENTET OG RÅDET  
En EU -tilgang til rumtrafikstyring  
Et EU -bidrag til en løsning på en global udfordring  
  
 
1 
 
 1 INDLEDNING  
Den stigende mængde rumaffald og den eksponentielle stigning i rumtrafikken skaber stadigt 
større trængsel i rummet, hvilket truer levedygtigheden og sikkerheden af ruminfrastrukturer 
og -operationer. Det rekordhøje antal rumobjekter udgør en reel, konkret  risiko, der påvirker 
rutinemæssige operationer i jordkredsløb hver eneste dag, hvilket udgør en direkte trussel 
mod sikkerheden for kredsløbstrafik og bæredygtigheden i rummet . Vi befinder os nu ved 
en skillevej: Hvis vi ikke finder måder at styre rumtraf ikken på, vil vores afsluttede og 
igangværende rumaktiviteter bringe rummets sikkerhed og bæredygtighed i fare og dermed 
vores fremtidige evne til at benytte rummet som instrument til levering af vigtige tjenester til 
gavn for menneskeheden.  
Forbiflyvning er på kort afstand bliver mere og mere almindelige i de jordnære kredsløbsbaner 
(LEO -baner), i takt med at antallet af satellitter stiger som følge af udbredelsen af 
megakonstellationer. På det seneste er der indtruffet et stigende antal alvorlige episoder , som 
kunne have haft katastrofale følger. Det store antal rumobjekter — både dem, der kan spores, 
og dem, der ikke kan — og rumoperationernes høje tempo øger eksponentielt risikoen for 
potentielle fremtidige alvorlige episoder. De potentielle konsekvenser  kan gøre visse 
kredsløbsbaner uanvendelige i flere årtier frem og kan som en direkte følge heraf i 
alvorlig grad kompromittere rumoperationer eller bevirke, at de mislykkes.  Sidstnævnte 
indebærer — i betragtning af den stigende afhængighed af rumdata og -tjenester — et højt 
strategisk risikoniveau og kan forstyrre leveringen af vigtige tjenester såsom kommunikation, 
civilbeskyttelse og beredskab. Hvis f.eks. leveringen af data og tjenester vedrørende global 
positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmel se (PNT) og jordobservation i EU bliver 
afbrudt eller bringes i alvorlig fare, vil dette have en direkte indvirkning på de europæiske 
borgeres sikkerhed, økonomi og velfærd og dermed begrænse vores handlefrihed.  
I en tid, hvor der er stadigt større kamp om  pladsen i rummet, vil rumtrafikstyring (STM) 
bidrage til EU's sikkerheds - og forsvarsdimension  i rummet. Rumtjenester er afgørende 
instrumenter for både forsvarskapaciteter og civile kapaciteter. I kraft af deres strategiske 
betydning er rumaktiver i stig ende grad blevet skydeskive for forskellige former for trusler. En 
driftsforstyrrelse af disse aktiver vil i alvorlig grad svække EU's og dets medlemsstaters evne 
til at forsvare sig. Derudover vil en mindskelse af risikoen for sammenstød i jordkredsløb hø jne 
modstandsdygtigheden i ruminfrastrukturen, herunder også de satellitter, der understøtter 
anvendelser på forsvars - og sikkerhedsområdet. Det er således af afgørende betydning for EU 
at opbygge en overvågnings - og sporingskapacitet i rummet, som er uafh ængig — men 
interoperabel med vores vigtigste partnere — til at understøtte rumtrafikstyringen. En global 
indsats for rumtrafikstyring vil også være medvirkende til at skabe gennemsigtighed og være 
alment tillidsskabende og bidrage til at undgå misforståel ser og mindske spændingerne i 
tilfælde af en alvorlig episode.  
Eftersom det orbitale miljø er en fælles ressource for hele menneskeheden, er rumaktører fra 
alle dele af verden indbyrdes afhængige i varierende grad. Derfor kræver etableringen af 
rumtrafikst yring, at alle aktører i rumfaringssektoren tilslutter sig den.  
EU er en vigtig rumfartsaktør med egen europæisk rumpolitik og et europæisk rumprogram, 
der bl.a. omfatter positionsbestemmelse, navigation og tidsbestemmelse (PNT) og 
jordobservation. EU har således en legitim interesse i og forpligtelse til at bidrage aktivt til den 
globale debat og tage stilling til udformningen af de foranstaltninger, der er nødvendige for at 
 
2 
 
 styre rumtrafikken. EU befordrer allerede nu en multilateral tilgang for på længer e sigt at 
sikre bevarelsen af sikkerheden og bæredygtigheden af aktiviteterne i rummet med det 
formål at mindske trusler og risici for alle rumsystemer.  EU har igennem flere årtier 
engageret sig i bevarelsen af et sikkert, bæredygtigt og stabilt ydre rum o g har fortsat sit 
engagement for en fredelig udnyttelse af rummet.  
Rådet, Kommissionen og den højtstående repræsentant har i en række politiske dokumenter på 
højt plan, hvori der opfordres til handling1, anerkendt behovet for en EU -tilgang  til 
rumtrafikstyring for at tackle disse mangeartede globale udfordringer for rumoperationernes 
sikkerhed og bæredygtighed.  
I mangel af et internationalt regelsæt har flere offentlige og private initiativer til formål at tage 
fat på sikkerheden i forbindelse med rumoperationer. I sine bestræbelser på at skabe et sikkert 
miljø i rummet for at garantere sikkerheden nede på landjo rden må EU handle prompte, 
kollektivt og resolut .  
Formålet med denne fælles meddelelse er at fastlægge en konkret EU -tilgang til 
rumtrafikstyring (STM) med henblik på en sikker og bæredygtig udnyttelse af rummet, 
idet EU's interesser tilgodeses i fuld ove rensstemmelse med EU's og medlemsstaternes 
respektive kompetencer.  
 
2 NØDVENDIGHEDEN AF EN EU -TILGANG TIL RUMTRAFIKSTYRING  
Nødvendigheden af, at EU fortsætter med politikudformning og handling på dette område — i 
mangel af internationale normer og standarder  — hviler på nogle grundlæggende spørgsmål om 
afgrænsningen af det hastigt skiftende politikområde vedrørende den offentlige orden, om de 
vigtigste faktorer, der nødvendiggør handling, og om, hvordan EU kan reagere på denne globale 
udfordring.  
2.1 Hvordan defi neres rumtrafikstyring?  
Det første spørgsmål, der skal tages op, er manglen på enighed  om en internationalt aftalt, 
klar definition  af rumtrafikstyring tillige med dens hovedformål2. Selv om der endnu ikke 
findes nogen internationalt accepteret definition af STM, har vi ikke råd til at vente med 
beskyttelse af ruminfrastrukturen og garantier for sikker og bæredygtig udnyttelse af rummet 
på længere sigt med tanke på det stigende antal aktører og objekter i rummet.  
For at videreføre arbejdet på EU -plan og på  grundlag af en tilbundsgående undersøgelse af 
diverse definitioner og tilgange3 defineres rumtrafikstyring i denne meddelelse som metoder 
og regler med henblik på sikkert og bæredygtigt at få adgang til, udføre aktiviteter i og 
vende tilbage fra rummet.   
                                                 
1 Den 22. februar 2021 vedtog Kommissionen en handlingsplan om synergier mellem civil -, forsvars - og rumindustrien, hvori den bebudede 
en intensiveret dialog om og udviklingsarbejde hen imod et flagskibsprojekt vedrørende rumtrafikstyring. I sine konklusioner fra maj 2021 
vedrør ende "et nyt rum for mennesker" (New Space for People) påpegede Rådet for Konkurrenceevne betydningen af at udvikle en tilgan g til 
rumtrafikstyring (STM) for Europa i fremtiden samt nogle vejledende globale standarder. I forbindelse med det strategiske kom pas, som i 
øjeblikket drøftes i Rådet, anerkendes betydningen af at udvikle en EU -tilgang til rumtrafikstyring som et nyttigt bidrag til EU's mål for den 
fælles udenrigs - og sikkerhedspolitik.  
2 Forskellige definitioner er blevet foreslået i forskellige po litiske, akademiske og internationale fora. Samtidig er det blevet stadigt mere 
komplekst at definere rumtrafikstyring, efterhånden som der fremkommer nye begreber, såsom trafiksikkerhed i rummet, koordine ring af 
trafikken i rummet og nu også koordinering og styring af trafikken i rummet.  
3 Pilot Project on Space Traffic Management – The rise of importance of Space Traffic Management (STM).  
 
3 
 
 Rumtrafikstyring omfatter følgende elementer:  
a) aktiviteter vedrørende kendskab til situationen i rummet (SSA), herunder overvågning 
og sporing i rummet (SST) og  
b) afbødning og nedbringelse af rumaffald  
c) forvaltning af kredsløbsbaner og radiofrekvenser i rummet  
d) rumoperationernes fulde livscyklus, herunder opsendelsesfasen, rumoperation i 
jordkredsløb og udtagning af udtjent materiel fra jordkredsløb  
e) rumfartøjers genindtrængningsfase i luftrummet (både kontrolleret og ukontrolleret).  
Denne arbejdsdefinition er do g fortsat dynamisk  og kan udvikle sig yderligere under de 
kommende drøftelser om rumtrafikstyring på EU -plan og internationalt plan, hvor der vil blive 
tilført nye, supplerende oplysninger om de ovennævnte aktiviteters forskellige faser.  
2.2 Det tvingende beho v for at skride til handling  
Efter 50 års kommerciel brug af rumsystemer er det nu blevet tvingende nødvendigt  med en 
EU-tilgang til rumtrafikstyring.  Fire på hinanden følgende udviklinger i rumsektoren ligger til 
grund for dette behov. Disse nødvendiggøre nde faktorer , bl.a. trængsel i rummet og det 
stigende antal af forskellige typer aktører i rummiljøet, gør rumtrafikstyring uundværligt og 
fordrer en global politisk indsats.  
For det første forandres de økonomiske aspekter ved rummet i kraft af "New  Space"4. 
Omkostningerne ved at opsende satellitter i rummet er støt faldende, navnlig takket være 
genanvendelige løfteraketter og udviklingen af mikroløfteraketter. Samtidig bevirker 
udviklingen af små satellitter, at prisen for at bringe fragtgods ud i rummet f alder. Dette har 
tiltrukket venturekapital, da det potentielle investeringsafkast er blevet stadigt større.  
Forandringerne i det økonomiske miljø for rumaktiviteter har medført en kraftig stigning i 
antallet af satellitter i kredsløb om jorden , navnlig so m følge af udviklingen af såkaldte 
megakonstellationer. Siden begyndelsen af rumkapløbet har ca. 6  000 opsendelser bragt 11  800 
satellitter i kredsløb om jorden, hvoraf 4  550 i øjeblikket er operationelle5. Det anslås, at der i 
de kommende ti år vil blive opsendt over 20  000 satellitter6. Denne stigning i antallet af 
satellitter gør rumoperationerne mere komplicerede og gør det umuligt at drive et rumfartøj 
sikkert uden hensyntagen til andre rumfartøjer.  
For det andet øger stigningen i antallet af satellitt er og den tiltagende aktivitet i rumtrafikken 
den mængde affald, der genereres, og risikoen for kollisioner  (se tabel 1). Allerede nu 
cirkulerer der ca. 128 mio. stykker affald på under 1  cm i kredsløb om jorden og yderligere ca. 
900 000 stykker mellem 1 o g 10 cm. Den nuværende antal større stykker affald (defineret som 
10 cm eller derover) er 34  0007. 
                                                 
4 Ved New  Space forstås private virksomheder, SMV'er og nystartede virksomheder, der udvikler nye rumteknologier og -anvendelser.  
5 Kilde: Eurospace. Der blev opsendt over 470 rumfartøjer hvert år i 2017, 2018 og 2019, mens der i gennemsnit kun blev opsendt  110 
rumfartøjer om året i perioden 2000 -2013.  
6 Nogle eksempler herpå er Space X Starlink, Amazon Kuiper, One Web, B oeing V -band, Iceye, Kepler, Telesat LEO, Spire, Theia m.fl.  
7 Kilde: ESA.  
 
4 
 
  
Tabel  1: Episoder = risiko for (eller høj risiko for) sammenstød mellem to rumobjekter, som EU  SST har 
detekteret.  
For det tredje er der stadigt større konkurrence om pladsen i rummet, hvilket truer sikkerheden 
og modstandsdygtigheden  af EU's og medlemsstaternes rumaktiver og understreger det akutte 
behov for internationale drøftelser for at nå til enighed om og gennem føre normer for ansvarlig 
adfærd i rummet fra statslige og ikkestatslige aktørers side. Navnlig de jordnære kredsløbsbaner 
(LEO -baner), som omfatter alle kredsløbsbaner under 2  000 km's højde, og som er hjemsted for 
den internationale rumstation og tusindv is af andre satellitter, er hurtigt ved at blive en farezone, 
fordi der dér cirkulerer rumaffald og inaktive rumfartøjer i meget høje hastigheder. En 
dominoeffekt, hvor hver kollision øger sandsynligheden for yderligere kollisioner, bliver en 
stadigt størr e risiko ved drift i LEO -banerne. 8 
For det fjerde gælder det, at der — til trods for disse tre indbyrdes forbundne fremadskridende 
udviklingstendenser — kun findes yderst begrænsede globale "færdselsregler" for adfærd 
i rummet . Selv om der er opnået bemær kelsesværdige resultater i De Forenede Nationers regi9, 
står udviklingen af en samlet tilgang på internationalt plan over for alvorlige diplomatiske og 
politiske hindringer, hvilket gør det desto mere presserende at skride til handling.  
I lyset af denne udvikling er det tvingende nødvendigt, at EU skrider til handling og 
udvikler en EU -tilgang til rumtrafikstyring.  
2.3 Nødvendigheden af at handle kollektivt  
Eftersom rummet er et fælles gode for hele menneskeheden, som ikke er indskrænket af 
landegrænser , har hvert enkelt land ringe kapacitet til at pålægge et andet land retlige 
                                                 
8 Dominoeffekt, hvor hver kollision genererer rumaffald.  
9 I 2018 udarbejdede COPUOS 21  retningslinjer for bæredygtighed af aktiviteterne i rummet på længere sigt.  

 
5 
 
 forpligtelser på rumområdet, om end de større rumfartsnationer kan klare udfordringen med 
rumtrafikstyring ved at vedtage nationale retningslinjer, sådan som USA gjorde det i 2018 med 
vedtagelsen af Space Policy Directive -310.  
Hvis medlemsstaterne og EU ønsker at beskytte deres rumaktiver, er det bydende nødvendigt 
at arbejde på en kollektiv tilgang med inddragelse af alle EU -interessenter. Dette vil højne EU's 
modstandsdygtighed ved at modvirke teknologisk afhængighed, sikre strategisk autonomi 
gennem udvikling af EU -kapaciteter samt garantere samarbejde med partnere, navnlig gennem 
byrdefordeling.  
EU er godt rustet til at skride til handling og er i stand til at identificere behov, aggr egere 
krav, syntetisere interessenternes synspunkter, udnytte teknologi og koordinere 
engagementet udadtil.  EU's tilgang til rumtrafikstyring vil bygge på fire parallelle 
fremgangsmåder : 1) vurdering af kravene til rumtrafikstyring og deres virkninger for EU, 2) 
styrkelse af EU's operationelle kapaciteter til at støtte rumtrafikstyring, 3) udvikling af de 
reguleringsmæssige aspekter af rumtrafikstyring og 4) fremme af EU's tilgang til 
rumtrafikstyring på internationalt plan.  
 
3 VURDERING AF KRAVENE TIL RUMTRA FIKSTYRING OG DERES 
VIRKNINGER FOR EU  
EU har brug for en klar forståelse af kravene til udviklingen af rumtrafikstyring og deres 
potentielle virkninger  for forskellige europæiske interessenter. Ud over kapaciteten til at 
aggregere behov og fastsætte krav indebærer dette mobilisering af de forskellige civile og 
militære interessenter og sikring af konvergens blandt de involverede parter.  
Kommissionen og d en højtstående repræsentant vil inden for deres respektive 
kompetenceområder foranstalte en hørings - og debatproces med alle relevante EU -
interessenter  med henblik på at vurdere behovet for og virkningen af rumtrafikstyring på EU's 
forskellige politikområd er. Eksempelvis skal der på transportområdet, navnlig inden for luftfart, 
sikres koordinering mellem rumfarts - og lufttrafikstyring af hensyn til luftfartssikkerheden og 
bæredygtigheden på grund af den stigende trafik til og fra rummet og genindtrængning a f 
ukontrolleret rumaffald i luftrummet. Som følge heraf bør samarbejdet mellem de forskellige 
aktører og myndigheder udvides. I dette øjemed vil der blive etableret en inklusiv og 
gennemsigtig høringsmekanisme  med henblik på at indhente synspunkter fra de involverede 
interessenter, deriblandt EU's rumfartsindustri. En løbende dialog om rumtrafikstyring vil bl.a. 
tage stilling til de særlige behov i det europæiske rumøkosystem.  
Samtidig med at princippet om civil rumtrafikstyring under civil kontrol bekræft es, bør EU's 
tilgang til rumtrafikstyring også tage hensyn til de særlige behov for forsvar og sikkerhed  
som et integreret element i en fælles rumstrategisk "kultur".  De forsvarsmæssige krav til og 
begrænsninger for rumtrafikstyring kan vedrøre driften af militære satellitter, militært fragtgods 
eller civile satellitter og tjenester med militære brugere, såsom Galileos statsregulerede tjeneste 
(PRS). Militæret kan desuden have visse behov knyttet til bestemte driftsområder, som f.eks. 
missioner og operation er under den fælles sikkerheds - og forsvarspolitik.  
                                                 
10 https://trumpwhitehouse.archives.gov/presidential -actions/space -policy -directive -3-national -space -traffic -management -policy/ . 
 
6 
 
 Kommissionen og den højtstående repræsentant vil med støtte fra Det Europæiske 
Forsvarsagentur (EDA) tage bestik af både civile og militære behov og analysere virkningen af 
STM på tværs af Unionens forske llige politikområder med henblik på at konsolidere de 
pågældende militære behov og fungere som den militære grænseflade for rumtrafikstyring.  
Foranstaltning 1:  
Kommissionen og den højtstående repræsentant vil senest i midten af  2022 etablere en 
høringsmek anisme med henblik på at inddrage alle relevante EU -interessenter. Denne 
mekanisme vil i begyndelsen af 2023 aggregere de civile og militære krav i udformningen af 
en EU's tilgang til rumtrafikstyring og opretholde en regelmæssig dialog om 
udviklingstenden ser inden for rumtrafikstyring, som tilgodeser både civile og militære behov. 
Som led i denne mekanisme vil Det Europæiske Forsvarsagentur samarbejde med 
medlemsstaterne om at konsolidere de militære behov.  
 
4 STYRKELSE AF EU'S OP ERATIONELLE KAPACITE TER TIL AT 
STØTTE RUMTRAFIKSTYR ING  
For at udføre rumtrafikstyringsaktiviteter er det nødvendigt at kunne observere rumtrafikken 
kontinuerligt. EU's overvågning og sporing i rummet (SST) udgør den operationelle søjle  
for EU's tilgang til rumtrafikstyring. EU's SST -konsortium11 leverer data, information og 
tjenester vedrørende overvågning og sporing af rumobjekter i kredsløb om jorden. Det vil blive 
erstattet af EU  SST-partnerskabet i overensstemmelse med forordningen om oprettelse af 
Unionens rumprogram ("rumforordni ngen")12. Dette nye partnerskab vil omfatte et større antal 
medlemsstater, der ønsker at deltage, og vil levere yderligere tjenester til europæiske og 
internationale brugere13. 
4.1 EU's vej hen imod uafhængig overvågning i rummet og sporing af 
rumobjekter  
Det ar bejde, som EU's SST -konsortium siden 2014 har udført, har banet vejen for udviklingen 
af en effektiv og pålidelig beskyttelse af EU's rumaktiver, navnlig satellitterne i Den 
Europæiske Unions rumprogram, medlemsstaterne og andre rumoperatører , der har 
tilmeldt sig tjenesten.  
I dag leverer EU SST kollisionsforebyggende tjenester14 til over 260 satellitter i jordnære 
kredsløbsbaner (LEO -baner), mellemhøje kredsløbsbaner (MEO -baner) og geostationære 
kredsløbsbaner (GEO -baner) ved hjælp af medlemsstaternes civile og militære aktiver, som i 
henhold til rumforordningen stadig er under m edlemsstaternes og EU's kontrol. Som en del af 
komponenten vedrørende kendskab til situationen i rummet i EU's rumprogram er EU SST den 
                                                 
11 EU SST -konsortiet blev oprettet ved afgørelse 541/2014/EU og er den enhed, der leverer EU SST -tjenester. Det består af syv medl emsstater: 
Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumænien og Spanien.  
12 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 af 28.  april 2021 om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske 
Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse  af forordning (EU) nr.  912/2010, (EU) nr.  1285/2013 og (EU) nr.  377/2014 og afgørelse 
nr. 541/2014/EU (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 69).  
13 I rumforordningen er der afsat et budget på 200 mio. EUR til SST.  
14 I rumforordningens artikel  55, stk. 1, litra a), defineres den kollisionsforebyggende tjeneste, der leveres af EU  SST, som følger: "vurdering 
af risikoen for kollision mellem rumfartøjer eller mellem rumfartøjer og rumaffald og potentiel generering af kol lisionsforebyggende varsler i 
opsendelsesfaserne, den tidlige kredsløbsfase, forøgelse af kredsløbsbane, kredsløbsoperationer og bortskaffelsesfasen i forb indelse med 
rumfartøjers missioner".  
 
7 
 
 primære operationelle kapacitet  for EU's fremtidige rumtrafikstyring. Den understøtter også 
andre EU -politikker, der kræ ver uafhængig beslutningstagning15.  
For at klare udfordringerne i forbindelse med rumtrafikstyring er EU nødt til at videreudvikle 
sine SST -kapaciteter til et tilstrækkeligt niveau af autonomi, samtidig med at der tages hensyn 
til medlemsstaternes igangvær ende arbejde, bl.a. inden for rammerne af Den Europæiske 
Forsvarsfond (EUF). Dette kræver:  
- Forbedring af EU SST -tjenesternes ydeevne og udvikling af yderligere SST -tjenester  — 
Det er nødvendigt at styrke de operationelle kapaciteters ydeevne for at klare f remtidige 
operationelle udfordringer i forbindelse med rumtrafikstyring. Der skal udvikles nye 
tjenester for at forberede EU på operationelle udfordringer i forbindelse med 
rumtrafikstyring og  
- Anvendelse af nye teknologier  — Allerede i dag anvendes der nye  teknologier, men det 
er nødvendigt at udbrede anvendelsen af dem i foregribelse af kommende udfordringer 
i forbindelse med rumtrafikstyring  
- Inddragelse af EU's erhvervsmæssige økosystem  — EU's erhvervsliv bidrager allerede 
nu til EU  SST, men deres potenti ale kan udnyttes yderligere med hensyn til SMV'er og 
nystartede virksomheder på grundlag af de offentlige tjenester, der leveres af EU  SST.  
4.2 Forbedring og udbygning af EU's SST -tjenester  
EU SST leverer tjenester, der hovedsagelig er baseret på USA's katalo g over rumobjekter, og 
supplerer i stigende grad dette katalog med egne data og nationale kataloger. EU SST's største 
merværdi består i varetagelsen af en formidlingsopgave i tilfælde af episoder af stor interesse, 
f.eks. ved at producere ajourførte og præ cise data gennem overdragelse af EU SST -aktiver og 
databehandling.  
Hidtil har USA leveret data om rumobjekter på over 10  cm, og USA's katalog er løbende blevet 
forbedret. For at højne sin modstandsdygtighed gennem diversificering af kilder, sikring af 
strategisk autonomi og støtte til samarbejdet med partnere, navnlig gennem byrdefordeling, er 
EU nødt til at forbedre resultaterne af sine operationelle SST -kapaciteter . Med henblik 
herpå er det nødvendigt at sikre, at:  
 EU SST -partnerskabet udfører de aktiviteter, der er nødvendige for at detektere alle 
rumobjekter på 10  cm og derover.  
Aktiviteter med henblik på at udvikle nye aktiver  kan eksempelvis omfatte udvikling 
af rumbaserede sensorer inden for rammerne af programmet for sikker konnektivitet og 
mere effektive radar - og teleskopsystemer. Udvikling af nye teknologier og sensorer 
skal gøre bedst mulig brug af civile og forsvarsmæssige synergier.  
 EU SST -partnerskabet har adgang til flere SST -aktiver, der geografisk befinder sig uden 
for det europæisk e fastland.  
Evnen til effektivt at observere rumobjekter hænger direkte sammen med aktivernes 
(radarer, teleskoper og lasere) geografiske beliggenhed. Foreløbig befinder EU's aktiver 
sig overvejende på det europæiske fastland.  Overvågningen af luftrummet bør så vidt 
                                                 
15 Eksempelvis civilbeskyttelse i tilfælde af risikobetonet genin dtrængen af rumobjekter, og FUSP/FSFP, som omhandlet i det strategiske 
kompas.  
 
8 
 
 muligt udvides med EU -kontrollerede aktiver, der befinder sig uden for det 
europæiske fastland.  
Hertil kommer, at antallet af opsendte satellitter og opsendelsestempoet er hastigt stigende, 
hvilket automatisk fører til flere varslinger i forbin delse med kollisionsforebyggelse og 
genindtrængen. EU's SST -konsortium leverer tre tjenester: Kollisionsforebyggelse, som støtter 
operatører af rumfartøjer i at styre deres satellitter under rutine - og specialoperationer samt 
genindtrængnings - og fragmente ringsanalyse. Rumforordningen indførte yderligere to 
tjenester: afbødning og nedbringelse16.  
Disse nye yderligere tjenester og en opgradering af de eksisterende tjenesters funktionalitet er 
nødvendige for at klare nye udfordringer i rummet, som f.eks. mega konstellationer. Med 
udgangspunkt i det arbejde, der allerede er udført af EU's SST -konsortium, bør det fremtidige 
EU SST -partnerskab udvikle de yderligere tjenester i forbindelse med EU's tilgang til 
rumtrafikstyring. Disse tjenester kan tjene til at unde rstøtte afbødningsoperationer og 
supplere operationer til nedbringelse af rumaffald og vedligeholdelse af rumudstyr i 
kredsløb  ved at øge sikkerheden i forbindelse med kritiske operationer, ved at udvikle 
platforme til kommunikation og koordinering mellem satellitoperatører, der har tilmeldt sig 
som brugere af EU SST, samt ved at yde støtte ved nødsituationer og fejlfinding i kredsløb m.v.  
4.3 Udvikling af nye teknologier til håndtering af krav til rumtrafikstyring  
Udviklingen af automatiske kollisionsforebygge nde tjenester og brugen af kunstig 
intelligens og kvanteteknologi bør fremskyndes  for at håndtere det stigende antal 
rumobjekter og EU SST -brugere. Derudover vil den kraftige stigning i antallet af operatører 
kræve, at EU sikrer, at andelen af falske alarm er (dvs. antal falske kollisionsvarslinger) 
reduceres, således at der kan fokuseres på de mest problematiske konjunktioner. EU vil tage fat 
på disse teknologiske udfordringer gennem forsknings - og udviklingsaktiviteter, der er 
afgørende for at højne kvalit eten af de leverede SST -tjenester.  
Dette vil kræve mobilisering af tilgængelige finansieringsmuligheder fra Kommissionen og 
medlemsstaterne , herunder synergifinansiering eller blandet finansiering af EU -midler og 
nationale midler. Dette kan eventuelt supp leres med midler fra Den Europæiske 
Rumorganisation (ESA) til støtte for EU's politik, forudsat at EU's og medlemsstaternes 
sikkerhedsinteresser varetages.  
Derudover skal der sikres synergier mellem forskningsaktiviteter, som støttes under Horisont 
Europa17, og aktiviteter under programmet for udvikling af den europæiske 
forsvarsindustri (EDIDP) og Den Europæiske Forsvarsfond (EUF) . 
4.4 Optimal udnyttelse af EU's erhvervsmæssige økosystem  
EU's erhvervsliv er direkte involveret i udviklingen af den nuværende operationelle SST -
kapacitet: EU -virksomheder deltager i udbudsbekendtgørelser, som offentliggøres af 
medlemmerne af EU's SST -konsortium. Som følge heraf gives op til 75 % af de midler, s om 
EU har afsat til sit SST -konsortium, i underentreprise til EU's erhvervsliv18. Dette har 
                                                 
16 Afbødning af rumaffald har til formål at mindske genereringen af rumaffald i fremtiden, mens nedbringelse af rumaffald har ti l formål at 
udvikle metoder til håndtering af det eksisterende rumaffald.  
17 I dette dokument henviser "Horisont Europa" til særprogrammet til gennemførelse af Horisont Europa og Det Europæiske Institut  for 
Innovation og Teknologi. De aktiviteter, der udføres under dem, har udelukkende fokus på civile anve ndelsesformål.  
18 De resterende 25  % forbruges af de deltagende nationale enheder i selve EU's SST -konsortium.  
 
9 
 
 allerede skabt et europæisk erhvervsmæssigt økosystem omkring SST, som bør være i stand til 
at bidrage til EU's tilgang til rumtrafikstyring.   
Det er nødvendigt at s ikre, at potentialet i EU's erhvervsliv, herunder New  Space, udnyttes 
på grundlag af de offentlige tjenester, der leveres af EU SST . SST-data kan udgøre en reel 
mulighed for EU's erhvervsliv. Ifølge rumforordningen skal der inden udgangen af 2024 
udvikles et EU SST -katalog19 ved hjælp af EU SST -sensorer.  Dette katalog20 vil være 
baseret på det arbejde, der er udført i de seneste år med oprettelsen af en EU SST -
datadelingsplatform (EU SST -databasen21). Udviklingen af forbedrede SST -operationelle 
kapaciteter og yderligere aktiver uden for det europæiske fastland vil yderligere højne kvaliteten 
af det fremtidige EU -katalog. Dele af dette katalog og den tilhørende datadelingsplatform vil 
blive stillet til rådighed for EU -virksomheder med henblik på forskningsaktivi teter i forbindelse 
med udviklingen af afledte rumtrafikstyringstjenester med merværdi i Europa og på 
internationalt plan.  
Desuden skal dialogen med EU's erhvervsliv vedrørende SST -relaterede behov intensiveres. 
Målet er at gøre bedst mulig brug af EU's k apaciteter og innovation inden for SST . Dette 
bør tage form af tiltag iværksat af EU SST -partnerskabet for at høste fordelene ved 
innovationspotentialet i EU's erhvervsliv. Specifikke foranstaltninger kan eksempelvis bestå i 
regelmæssige industridage , hvor  virksomheder har mulighed for at præsentere nye teknologier 
og innovationer, eller som inden for rammerne af CASSINI -initiativet22, hackathons 
udelukkende for SMV'er og nystartede virksomheder, udbudsbekendtgørelser, tilskud, 
prisuddelinger m.v.  
Disse foranstaltninger vil både stimulere til innovation og samtidig bidrage til EU's SST -
partnerskab med den seneste teknologiske udvikling.  
                                                 
19 Konsekvent registrering af og historik over sporbare data (f.eks. oplysninger om rumobjekter, målingsdata, kredsløbsdata, usi kkerheder), 
som opb evares af et unikt system.  
20 EU SST -kataloget forventes at foreligge inden udgangen af 2024.  
21 EU SST -databasen er platformen for deling, lagring og formidling af data og information inden for EU SST (f.eks. oplysninger om 
rumobjekter, målingsdata, kredsl øbsdata, opgaveanmodninger, nationale og EU SST -kataloger) og kobles til medlemsstaternes 
operationscentraler.  
22 https://ec.europa.eu/defence -industry -space/eu -space -policy/space -research -and-innovation/cassini -space -entrepreneurship -initiative_da .  
 
10 
 
 Foranstaltning 2:  Kommissionen vil med støtte fra EU SST -partnerskabet  
a) forbedre de eksisterende tjenesters ydeevne:  
— senest i midten af 2023 (forberedelsesfasen) udarbejde en arkitekturanalyse af de fremtidige 
behov for rumtrafikstyring, der bl.a. omfatter identificering af de ressourcer, der er nødvendige 
for et mere effektivt og højtydende EU  SST-system, som kan spore  alle rumobjekter over 10  cm 
og 
— senest i 2025 (gennemførelsesfasen) påbegynde ibrugtagningen af yderligere aktiver  
b) udvikle nye tjenester:  
— senest i midten af 2023 foreslå nye tjenester til håndtering af kommende udfordringer i 
forbindelse med rumtraf ikstyring  
— senest i 2025 validere de nye tjenester, der bliver operationelle  
c) stimulere til teknologisk udvikling:  
— inden udgangen af 2023 samarbejde med EU's erhvervsliv om at etablere et særligt forum 
for gensidig inspiration inden for teknologi og innovation  
— inden udgangen af 2023 udarbejde en detaljeret forskningsplan rettet mod nye teknologier 
og 
— inden udgangen af 2025 evaluere gennemførelsesprocessen.  
Foranstaltning 3:  Kommissionen vil iværksætte specifikke foranstaltninger inden for 
rammerne af CASSINI for at udnytte nystartede virksomheders fulde innovationspotentiale.  
Foranstaltning 4:  Kommissionen vil i samarbejde med EU SST -partnerskabet gøre følgende 
tilgængelige  for erhvervslivet:  
— senest i 2023 dele af datadelingsplatformen og  
— senest i 2025 dele af det fremtidige EU SST -katalog.  
 
5 FREMME AF DE REGULERINGSMÆSSIGE ASPEKTER AF 
RUMTRAFIKSTYRING  
EU's tilgang til rumtrafikstyring omfatter også de reguleringsmæssige  aspekter af 
rumtrafikstyring. Dette vil bestå i ikkebindende foranstaltninger (standarder og retningslinjer) 
såvel som bindende forpligtelser (lovgivning) på EU -plan.  
5.1 Overvågning af udviklingen af standarder og retningslinjer for 
rumtrafikstyring  
Der er en lang række fordele ved standarder  for det europæiske erhvervsliv23. Standarder for 
rumtrafikstyring, som er udviklet af ruminteressenter, har til formål at sikre interoperabilitet og 
sikkerhed, nedbringe omkostningerne og facilitere rummanøvrer. S tandarder hjælper 
                                                 
23 Kommissionen vedtog den 2. februar 2022 en EU -strategi for standardisering: Fastsættelse af globale standarde r til støtte for et 
modstandsdygtigt, grønt og digitalt indre marked i EU (COM(2022) 31 final), som understreger forbindelsen mellem standardiser ing og 
fremskrivning af værdier, industrielt lederskab, det skiftende geopolitiske landskab og EU's rolle som e n pålidelig aktør i udviklingen af globale 
standarder.  
 
11 
 
 producenterne til at nedbringe omkostningerne, foregribe tekniske krav og øge deres 
produktivitet, innovation og effektivitet.  
Rumsektoren er ekstremt teknisk og kræver anvendelse af standarder i alle faser af værdikæden. 
Nationale, euro pæiske og internationale standardiseringsorganer vedtager rumstandarder. Atter 
andre af FN's tekniske organer spiller en vigtig rolle i fastsættelsen af sektorspecifikke globale 
standarder. Ud over de traditionelle standardiseringsorganer24 findes der flere  aktører  
specifikt for rumsektoren25. Der udarbejdes også rumrelaterede retningslinjer inden for 
rammerne af FN, og det seneste eksempel herpå er FN's retningslinjer for den langsigtede 
bæredygtighed26. Standarderne og retningslinjerne for rumtrafikstyring h ar direkte 
konsekvenser for en sikker og bæredygtig udnyttelse af rummet.  
EU bør fremme en fælles EU -tilgang til standarder, fordi de har en mærkbar indvirkning på 
udformningen af det fremtidige globale rumtrafikstyringssystem. Et særligt forum , der har t il 
formål at sikre en holistisk EU -tilgang til rumtrafikstyring i internationale standardiseringsfora, 
der beskæftiger sig med rumtrafikstyring, vil blive oprettet i tæt samarbejde med 
medlemsstaterne. Alle andre EU -aktører vil få mulighed for at deltage, f.eks. EU SST -
partnerskabet, EU's erhvervsliv m.fl.  
5.2 Udvikling og fremme af standarder og retningslinjer for rumtrafikstyring  
EU bør fremme udviklingen af standarder og retningslinjer for rumtrafikstyring, som sigter på 
at garantere en sikker og bæredygtig udnyttelse af rummet.  
Derfor bør EU gå forrest i udviklingen af retningslinjer og standarder for 
rumtrafikstyring . EU bør være proaktiv  med hensyn til at sikre udviklingen af internationale 
standarder, hvor dette er muligt og nødvendigt, og udvikle sine e gne EU -standarder, når dette 
er hensigtsmæssigt. Desuden bør EU prioritere de mest virkningsfulde standarder og 
retningslinjer og fremme deres gennemførelse  ved hjælp af en værktøjskasse og anbefalinger.  
Kommissionen har til hensigt at udvikle en værktøjsk asse baseret på identificerede standarder 
og retningslinjer for rumtrafikstyring, som kan hjælpe medlemsstaterne, når de udsteder 
licenser til levering af de tjenester, som satellitoperatører anmoder om på deres område. Målet 
er at sikre, at risici i rumtr afikken (primært interferens og kollision) identificeres og afbødes. 
Denne tilgang vil svare til EU's værktøjskasse for 5G -sikkerhed27. 
Samtidig med at Kommissionen arbejder tæt sammen med medlemsstaterne på 
standardiseringsområdet, kan den støtte udvælgels en af de standarder og retningslinjer for 
rumtrafikstyring, som bør fremmes på EU -plan.  Dette kan eksempelvis vedrøre brugen af aktivt 
udstyr til at lette sporing af satellitter, varsling om en alvorlig episode eller genindtrængen samt 
udvikling af retnin gslinjer for rumtrafikstyring i særlige tilfælde, f.eks. satellitter eller 
konstellationer, der ikke kan manøvreres.  
                                                 
24 Nationale standardiseringsorganer, CEN/CENELEC og Den Internationale Standardiseringsorganisation . 
25 Deriblandt det europæiske samarbejde inden for standardisering i rumsektoren (ECSS), Den Rådgivend e Komité for Rumdata og -systemer 
(CCSDS) og det tværinstitutionelle koordinationsudvalg for rumaffald (IADC).  
26 Retningslinjer for den langsigtede bæredygtighed af aktiviteter i det ydre rum, A/AC.105/2018/CRP.20, 27. juni 2018.  
27 EU-værktøjskasse til 5G -sikkerhed | Europas digitale fremtid i støbeskeen (europa.eu)  
 
12 
 
 5.3 Tilskyndelse til brug af standarder og retningslinjer for rumtrafikstyring  
For at fremme EU -operatørernes anvendelse af de retningslinjer og standarder, der anbefales 
på EU -plan, vil der blive indført tilskyndelsesforanstaltninger . EU vil bl.a. overveje:  
 at indføre et "sikkert rum" -mærke  svarende til miljømærket. De virksomheder og 
operatører, der bruger dette mærke, kan øge deres markedsandel ved at tiltrække kunder, 
der prioriterer sikre og bæredygtige rumoperationer  
 at tilpasse kriterierne for tilskudstildeling  for at fremme anvendelsen af anbefalede 
retningslinjer og standarde r inden for de relevante EU -instrumenter (Horisont Europa, 
rumforordningen, InvestEU, Den Europæiske Forsvarsfond og andre ruminitiativer)  
 føre en liste over virksomheder og operatører , der gennemfører retningslinjer eller 
standarder for rumtrafikstyring.  
Ethvert incitament vil kræve, at der etableres en mekanisme til overvågning af 
gennemførelsen af de anbefalede retningslinjer og standarder . EU vil i tæt samarbejde med 
medlemsstatern e overveje at udvikle en certificeringsmekanisme for rumtrafikstyring  for 
derigennem at kunne kontrollere virksomhedernes gennemførelse af de anbefalede 
retningslinjer og standarder.  
5.4 Vejen hen imod forpligtelser om rumtrafikstyring  
På kort sigt bør der ov ervejes visse begrænsede forpligtelser, der vil indebære begrænsede 
omkostninger for erhvervslivet. Den kraftige stigning i trafikken til og fra rummet og i antallet 
af satellitter i de forskellige kredsløbsbaner samt behovet for at undgå, at yderligere ko llisioner 
genererer endnu mere rumaffald, gør det nødvendigt at pålægge samtlige satellitoperatører visse 
forpligtelser. Et forslag til retsakt bør derfor pålægge alle satellitoperatører, der leverer tjenester 
i EU, at tilmelde sig en kollisionsforebyggend e tjeneste , som tilbyder mindst samme ydeevne 
som de tjenester, der p.t. tilbydes af EU SST.  
Desuden bør de enheder, der er ansvarlige for kollisionsforebyggende tjenester, have 
kommunikationsmekanismer og kontaktoplysninger (f.eks. en fortegnelse over op eratører) til 
rådighed for sammen med andre tjenesteudbydere at håndtere konjunktioner med henblik på at 
sikre rettidige reaktioner og koordinerede kollisionsforebyggende manøvrer.  
På mellemlang sigt  bør der udvikles en mere omfattende reguleringsmæssig tilgang til 
rumtrafikstyring i samråd med medlemsstaterne for at identificere relevante 
lovgivningsområder, samtidig med at konkurrenceevnen i EU's erhvervsliv bevares, under 
hensyntagen til EU's og me dlemsstaternes respektive kompetencer.  
Nogle af medlemsstaterne har vedtaget national lovgivning om rumtrafikstyring. Andre 
overvejer muligheden for at vedtage nationale foranstaltninger. En fragmenteret tilgang til 
rummet fra EU's side forhindrer ikke bl ot et velfungerende indre marked, der er vigtigt for 
udviklingen af EU's varer og tjenesteydelser i forbindelse med udnyttelse af rummet, men kan 
også have negative konsekvenser for andre EU -politikker såsom klima, miljø og transport, og 
navnlig inden for luftfart, hvor der gøres en indsats for at mindske fragmenteringen af det 
europæiske luftrum. Det synes at være nødvendigt med en sammenhængende tilgang på EU -
plan. Med henblik herpå og med udgangspunkt i EU-interessenternes behov  og de 
identificerede regl er og standarder og efter behørigt at have inddraget medlemsstaterne i 
høringsprocessen bør EU fremsætte et lovgivningsforslag om regler for rumtrafikstyring .  
 
13 
 
 Dette lovgivningsforslag bør tage sigte på at udvikle lige vilkår på EU -plan, hvilket vil sikre,  at 
de mest samvittighedsfulde operatører ikke straffes. Det bør også garantere, at operatører i EU 
ikke udsættes for konkurrenceforvridning fra operatører, der er etableret uden for EU, og som 
nyder godt af mindre strenge standarder, f.eks. ved at indføre  ligebehandling mellem operatører 
i EU og enhver anden satellitoperatør, der ønsker at levere tjenester i EU.  
Med hensyn til substansen kan lovgivningsforslaget begrænses til kun at fastsætte væsentlige 
krav til rumtrafikstyring under hensyntagen til eksis terende krav til lufttrafikstyring på EU -
plan. På et senere tidspunkt kunne de europæiske standardiseringsorganisationer udvikle de 
relevante tekniske krav til rumtrafikstyring i form af harmoniserede standarder eller 
retningslinjer, som igen vil give fabr ikanter og operatører mulighed for at dokumentere, at de 
opfylder disse væsentlige krav.  
 
14 
 
 Foranstaltning 5:  Kommissionen og den højtstående repræsentant vil, alt afhængigt af EU's 
kompetence og i tæt samarbejde med medlemsstaterne:  
— inden udgangen af 2023  oprette det nødvendige forum for at sikre, at der i EU findes praktisk 
information om og koordinering af de standarder og retningslinjer, der er udarbejdet på 
internationalt plan.  
Dette forum vil med støtte fra EU SST -partnerskabet, EU's erhvervsliv og E SA: 
 a) udvikle nye europæiske og internationale standarder  
 b) fremme udvalgte standarder og retningslinjer på EU -plan og  
 c) skabe en værktøjskasse, der skal hjælpe medlemsstaterne med at behandle 
licensansøgninger fra satellitoperatører.  
Foranstaltning 6: Kommissionen vil i tæt samarbejde med medlemsstaterne:  
— inden udgangen af 2023 identificere mulige tilskyndelsesforanstaltninger og en 
certificeringsmekanisme til gennemførelse af standarder og retningslinjer for rumtrafikstyring 
og 
— inden udgangen af  2024 etablere en certificeringsmekanisme og gennemføre 
tilskyndelsesforanstaltninger.  
Foranstaltning 7:  Kommissionen vil i tæt samarbejde med medlemsstaterne:  
— inden udgangen af 2023 foreslå et første begrænset sæt forpligtelser  
— senest i midten af 2024  identificere mulige områder for EU -lovgivning om rumtrafikstyring 
og 
— inden udgangen af 2024 fremsætte et forslag til EU -lovgivning om rumtrafikstyring.  
 
6 FREMME AF EU'S TILGANG TIL RUMTRAFIKSTYRING PÅ GLOBALT 
PLAN  
EU's tilgang til rumtrafikstyring har til formål at bidrage til en global indsats  ved at 
kombinere eksisterende regionale kapaciteter og værktøjer med en overordnet ambition for 
globalt samarbejde. Dette udgør den "eksterne fremgangsmåde" for EU's tilgang til 
rumtrafikstyring, som aktivt skal fremme pragmatiske og konkrete løsninger med henblik på en 
mere global rumtrafikstyring. Dette vil opfylde EU's centrale principper og værdier vedrørende 
det ydre rum og samtidig tilgodese sine og medlemsstaternes diplomatiske, økonomiske og 
politiske inte resser.  
6.1 Fremme af multilateral rumtrafikstyring  
EU's tilgang til rumtrafikstyring har til formål at bidrage til global rumtrafikstyring, som skal 
forvaltes på internationalt plan. Allerede på nuværende tidspunkt gør EU følgende:  
 befordrer bevarelsen af et  sikkert og bæredygtigt rummiljø  og fredelig udnyttelse af 
det ydre rum på et retfærdigt og gensidigt acceptabelt grundlag  
 
15 
 
  understreger betydningen af gennemsigtighed og tillidsskabende foranstaltninger og  
 slår til lyd for ansvarlig adfærd i det ydre rum  inden for rammerne af De Forenede 
Nationer.  
Med afsæt i disse principper vil EU's tilgang til rumtrafikstyring fremme en multilateral 
tilgang til rumtrafikstyring inden for rammerne af FN . Som led i EU's tilgang til 
rumtrafikstyring vil Unionen søge at in tensivere drøftelserne om rumtrafikstyring i de relevante 
FN-fora, primært i Komitéen for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (COPUOS), men også 
på nedrustningskonferencen med det formål at forelægge en drøftelse på FN's 
Generalforsamling. EU vil identific ere og samarbejde med de relevante FN -organer, som kan 
støtte eller bidrage til sådanne aktiviteter. Eksempelvis er Den Internationale 
Telekommunikationsunion allerede involveret i forvaltningen af kredsløbsbaner og tildeling af 
frekvenser og varetager rut inemæssigt standardiseringsopgaver på forskellige områder. 
Organisationen for International Civil Luftfart er ligeledes involveret i udviklingen af 
standarder på de områder, hvor rumoperationer interagerer med civil luftfart.  
Medlemsstaterne har gentagne g ange opfordret EU til at tilslutte sig de relevante FN -traktater 
og -konventioner om det ydre rum, hvilket ville øge EU's troværdighed med hensyn til fremme 
af bæredygtig anvendelse af og ansvarlig adfærd i rummet samt styrke EU's position og 
legitimitet p å internationalt plan. De internationale regler for rumaktiviteter er indeholdt i fem 
internationale konventioner — almindeligvis benævnt "de fem FN -traktater om det ydre rum" 
— som i øjeblikket ikke anerkender internationale organisationers deltagelse. Re dningsaftalen, 
ansvarskonventionen og registreringskonventionen tillader deltagelse af internationale 
organisationer, om end ikke på lige fod med de kontraherende stater. I betragtning af den 
parallelle kompetence, som Unionen har på rumområdet sammen med sine medlemsstater, bør 
der træffes foranstaltninger til at undersøge EU's deltagelse i redningsaftalen, 
ansvarskonventionen og registreringskonventionen, samtidig med at Unionens særlige 
interesser i forbindelse med gennemførelsen af rumprogrammet varetag es. 
6.2 Vejen hen imod den regionale rumtrafikstyrings bidrag til en global indsats  
En fremtidig rumtrafikstyringsordning ville ideelt set være organiseret globalt. I dag er der kun 
yderst få lande i verden, der egenhændigt kan indføre et globalt SST -system, som er i stand til 
at behandle de tjenester, der er nødvendige for rumtrafikstyring, som beskrevet i kapitel 4, eller 
i stand til at definere og føre tilsyn med reguleringsmæssige aspekter af rumtrafikstyring, som 
beskrevet i kapitel 5. Etablering af partn erskaber og deling af byrden ved rumtrafikstyring 
gennem komplementære kapaciteter og normer er således en praktisk løsning i alles interesse.  
Endvidere afhænger rumtrafikstyring til en vis grad af tillid mellem rumfartsnationerne og 
kræver ledige systemer . En tilgang, der er baseret på regionale bidrag, udgør en 
pragmatisk bottom -up-metode  til at opbygge en sådan tillid og sikre det nødvendige 
overskud. Når de forskellige regionale elementer af rumtrafikstyring er tilstrækkelig modne og 
konvergerende, og der er opnået tilstrækkelig enighed om de forskellige regler og standarder, 
som beskrev et i kapitel 4, kan de regionale komponenter til rumtrafikstyring indgå i en global 
rumtrafikstyring, for hvilken der endnu ikke er fastlagt en passende forvaltning.  
Udviklingen af EU's tilgang til rumtrafikstyring i Unionen er blot første skridt i en bre dere 
proces. Målet vil være at udvide EU's tilgang til rumtrafikstyring fra Unionen og dens 
medlemsstater til en europæisk tilgang og på dette grundlag at indlede en proces på 
 
16 
 
 internationalt plan både i FN og bilateralt. Det er således vigtigt at promovere  konceptet med 
en multilateral tilgang med regionale bidrag over for eksterne partnere.  
6.3 Privilegerede drøftelser med USA  
USA er den mest avancerede aktør inden for rumtrafikstyring og har i de seneste 20 år investeret 
milliarder af USD i SST -kapaciteter.  Som følge heraf besidder USA verdens mest effektive 
SST-kapacitet og deler sine data verden over. I kraft af sin vedtagelse af Space Policy 
Directive -3 er USA begyndt at udvikle en særlig tilgang til rumtrafikstyring.  
Selv om EU først skal have udviklet s in egen tilgang til rumtrafikstyring, er det nødvendigt at 
gøre dette i tæt samarbejde med USA. På topmødet mellem EU og USA i juni 2021 blev 
parterne enige om at udveksle synspunkter om hinandens tilgange til rumtrafikstyring . I 
den forbindelse og på bagg rund af USA's stigende rumtrafikstyringsaktiviteter vil 
Kommissionen og den højtstående repræsentant undersøge, hvordan der kan sikres tættere 
samarbejde  og gensidig interoperabilitet og komplementaritet med USA inden for 
rumtrafikstyring.  
6.4 Dialoger med and re tredjelande  
EU vil føre et aktivt diplomati i forbindelse med rumtrafikstyring . Drøftelserne med 
internationale partnere bør fokusere på civile spørgsmål (f.eks. operationer, standardisering 
osv.), men også fremhæve dermed forbundne sikkerheds - og forsv arsaspekter af 
rumtrafikstyring. Dette bør navnlig omfatte fremme af EU's tilgang til rumtrafikstyring 
vedrørende relevante perspektiver såsom driftssikkerhed og bæredygtighed  i det orbitale 
miljø længere sigt, bl.a. ved at fremme interessen for EU -tjenest er, der er tilgængelige for et 
bredere globalt publikum (f.eks. EU SST).  
Foranstaltning 8:  Kommissionen og den højtstående repræsentant vil, alt afhængigt af EU's 
kompetence, i samarbejde med medlemsstaterne samarbejde med FN om at identificere eller 
hjælpe med at oprette specifikke organer for rumtrafikstyring med henblik på at gennemføre 
konk rete løsninger for rumtrafikstyring på globalt plan.  
Foranstaltning 9:  Kommissionen vil senest i midten af 2022 undersøge, hvordan EU kan 
deltage i FN's redningsaftale, i ansvarskonventionen og i registreringskonventionen, samtidig 
med at Unionens interess er varetages. I dette øjemed vil Kommissionen analysere og 
fremkomme med mulige foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre forpligtelserne 
i disse konventioner.  
Foranstaltning 10:  Kommissionen og den højtstående repræsentant vil, alt afhængigt af EU's 
kompetence og i tæt samarbejde med medlemsstaterne:  
— fremme en regional tilgang til rumtrafikstyring sammen med tredjelande og relevante 
partnere i regionale fora med henblik på at forberede den fremtidige etablering af et globalt 
rumtrafikstyringssystem baseret på regionale bidrag  
— fortsætte sit samarbe jde med USA med henblik på at sikre tættere samarbejde og gensidig 
interoperabilitet om rumtrafikstyringsspørgsmål  
— systematisk behandle rumtrafikstyring i sine dialoger med tredjelande vedrørende rummet.  
  
 
17 
 
 7 KONKLUSION  
Som et EU -bidrag til en global offentlig politisk udfordring sigter denne fælles meddelelse mod 
at indlede en sammenhængende og koordineret EU -tilgang til rumtrafikstyring for EU og dets 
medlemsstater og at tilkendegive EU's holdning til rumtrafikstyring i  internationale og 
multilaterale fora.  
EU må skride til handling nu — hurtigt, kollektivt og resolut — for at garantere en sikker og 
bæredygtig udnyttelse af rummet. I denne fælles meddelelse foreslås en dynamisk EU -tilgang 
i udvikling med flere konkrete rumtrafikstyringsforanstaltninger med henblik på at varetage 
EU's og medlemsstaternes interesser i fuld overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes 
respektive kompetencer.  
Disse foranstaltninger omfatter vurdering af civile og forsvarsmæssige krav til ru mtrafikstyring 
for EU, styrkelse af EU's operationelle kapaciteter til at støtte rumtrafikstyring med hensyn til 
tjenester og teknologier, udvikling af de reguleringsmæssige aspekter af rumtrafikstyring, som 
skal munde ud i relevant lovgivning, samt fremme  af EU's tilgang til rumtrafikstyring på globalt 
plan.   
Disse bestræbelser vil højne modstandsdygtigheden i EU's og medlemsstaternes 
ruminfrastruktur, som vores samfund og økonomier er afhængige af, skabe større sikkerhed for 
operatørerne, understøtte konk urrenceevnen i det europæiske erhvervsliv og sammen med vores 
partnere yde et konkret bidrag til den globale indsats for at opretholde rumtjenester og -
anvendelser i de kommende årtier.