Resumé

Konsekvensanalyse om oplysningspligt for mellemled

A. Behov for handling

Hvorfor? Hvad er problemstillingen?

Nylige afsløringer har fremhævet, hvordan visse mellemmænd synes at have hjulpet deres kunder med at gøre brug af aggressive skatteplanlægningsordninger for at mindske deres skattebyrde og skjule midler i udlandet. Manglen på gennemsigtighed letter aktiviteterne hos visse mellemmænd, der beskæftiger sig med at promovere og sælge aggressive skatteplanlægningsordninger. Derfor lider medlemsstaterne under overførsel af overskud, som ellers ville blive genereret og beskattet hos dem, til jurisdiktioner med lave skattesatser, og herved oplever de typisk, at deres skattegrundlag udhules. Det bagvedliggende problem er, at en række mellemmænd udformer og promoverer skatteplanlægningsordninger, som skatteydere gør brug af med det formål at undgå eller unddrage sig beskatning.

Hvad kan der forventes af initiativet?

Når initiativet er gennemført, forventes det at sikre de nationale skatteforvaltninger rettidige oplysninger om udformning og brug af potentielt aggressive skatteplanlægningsordninger med et grænseoverskridende element. Myndighederne forventes at drage fordel af denne tidlige underretning, idet de straks kan træffe foranstaltninger og forhindre gennemførelse af ordninger, der indebærer skatteundgåelse, f.eks. ændre den nationale skattelovgivning eller foretage særlige målrettede skatterevisioner tidligt i processen.

Hvad er merværdien ved tiltag på EU-plan?

Erfaringerne viser, at nationale bestemmelser til bekæmpelse af aggressiv skatteplanlægning ikke er helt effektive, da de fokuseres på den indenlandske dimension af potentielt ulovlige ordninger. Således har mange af de ordninger, der udtænkes for at undgå beskatning, en grænseoverskridende dimension, idet de omfatter overførsel af skattepligtige indtægter til jurisdiktioner med lave skattesatser. Der sikres stadig større bevægelighed for kapital og personer, navnlig inden for integrerede markeder såsom EU. EU er således bedre klædt på end nogen enkelt medlemsstat til at sikre, at systemet til udveksling af disse oplysninger er effektivt og fyldestgørende.

B. Løsninger

Hvilke lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige politiske løsningsmodeller er blevet overvejet? Foretrækkes én model frem for andre? Hvorfor?

Forskellige politiske løsningsmodeller er blevet vurderet ud fra kriterierne effektivitet, omkostningseffektivitet og sammenhæng i forhold til referencescenariet. Den foretrukne løsningsmodel er et krav til medlemsstaterne om i) at pålægge deres nationale skattemyndigheder en udtrykkelig forpligtelse til obligatorisk offentliggørelse af potentielt aggressive skatteplanlægningsordninger med en grænseoverskridende dimension og ii) at sikre, at de nationale skattemyndigheder automatisk udveksler disse oplysninger med skattemyndighederne i de andre medlemsstater ved brug af en dertil indrettet mekanisme.

Hvem støtter hvilken model?

Initiativet bakkes generelt op af både medlemsstater, ngo'er og private enkeltpersoner. Interessentgrupper fra erhvervslivet og mellemled har ytret bekymringer om manglende klarhed ved et fremtidigt initiativ og risikoen for administrative byrder.

C. Den foretrukne løsningsmodels indvirkninger

Hvad er fordelene ved den foretrukne løsning (om nogen, ellers de vigtigste)?

Kravet om indberetning i et system med oplysningspligt kan forventes at afholde mellemmænd fra at beskæftige sig med aggressive skatteordninger. Ligeledes vil skatteyderne være mindre tilbøjelige til at etablere eller anvende sådanne ordninger, hvis de ved, at de skal indberettes under en ordning med obligatorisk offentliggørelse. I dag har skattemyndighederne kun begrænset viden om udenlandske skatteplanlægningsordninger, og de nye data kan sikre, at de får relevante oplysninger i tide til, at de kan reagere hurtigt med praktiske foranstaltninger eller ændringer af lovgivning og/eller forskrifter. Derudover kan disse data anvendes til risikovurdering og revision.

Hvilke omkostninger er forbundet med den foretrukne løsning (om nogen, ellers de vigtigste)?

Det forventes, at udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne forholdsvis nemt kan lettes ved brug af de nuværende midler til indberetning og udveksling af oplysninger, f.eks. forhåndsafgørelser i skattespørgsmål (advanced tax rulings), som allerede findes i henhold til direktivet om administrativt samarbejde på beskatningsområdet. Omkostningerne forventes at være begrænsede for mellemmændene, da de oplysninger, der skal indberettes til de nationale myndigheder i forbindelse med løsningen, allerede skal fremlægges i de oversigter, som mellemmændene giver skatteyderne for at forklare om ordningen.

Hvordan påvirkes små og mellemstore virksomheder og mikrovirksomheder?

Initiativet vil påvirke alle virksomheder og skabe lige vilkår i EU. Den direkte indvirkning på SMV'er vil sandsynligvis blive mindre end på andre, da de i mindre grad er involveret i aggressive grænseoverskridende skatteplanlægningsordninger. Omvendt er der langt større sandsynlighed for, at større selskaber, som opererer på tværs af grænserne, vil blive berørt af de planlagte regler.

Vil det få stor virkning for de nationale budgetter og myndigheder?

Samlet set bør initiativet på mellemlang sigt sikre opkrævning af skatteindtægter i kraft af, at medlemsstaterne gennemfører foranstaltninger for at bekæmpe skatteundgåelse og -unddragelse blandt hjemmehørende personer, og at incitamenter til at anvende aggressive skatteplanlægningsordninger fjernes.

Vil der være andre væsentlige virkninger?

Da foranstaltningen også er omfattet af internationale anbefalinger, som er blevet godkendt af G20, sikrer gennemførelsen af dette initiativ overholdelse på EU-plan.

D. Opfølgning

Hvornår vil politikken blive revideret?