KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den19.12.2002
KOM(2002) 751 endelig
2002/0303 (COD)
Forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE
omvedtagelse afet flerårigt program(2004-2006) foreffektiv integrering af
informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i uddannelses- og
erhvervsuddannelsessystemerne i Europa (eLearning-programmet)
(forelagt afKommissionen)
2BEGRUNDELSE
1. I NDLEDNING
I de seneste 10 år har udbredelsen af internettet skaffet os hidtil uset adgang til et væld af
informationer ogressourcer.
Den fulde udvikling af internettets potentiale, når det drejer sig om at forbedre adgangen til
uddannelse og erhvervsuddannelse og styrke kvaliteten, udgør derfor nøglen til at opbygge et
europæisk videnbaseret samfund. Ikke kun uddannelse, men også social samhørighed og
konkurrencedygtighed i Europa afhænger mere og mere af Europas evne til at tilpasse sine
uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med henblik på at udnyttedette potentiale.
I handlingsplanen om eLearning1blev "e-learning" defineret som "anvendelse af nye multi-
medieteknologier og internet for at højne kvaliteten i undervisningen ved at lette adgangen til
forskellige ressourcer og tjenester og til udveksling af oplysninger og samarbejde". Imidlertid
er "e-learning" blevet synonym med en vision, hvor læring gennem informations- og
kommunikationsteknologi (ikt) indgår som en integreret del af uddannelses- og erhvervs-
uddannelsessystemerne. I et sådant scenario bliver evnen til at anvende ikt en ny form for
færdighed - en "it-færdighed". Beherskelsen af it-færdigheder bliver dermed lige så vigtig
som de "klassiske" læse- og regnefærdigheder var for hundrede år siden; uden disse
færdigheder kan borgeren hverken deltage aktivt i samfundet eller erhverve sig de
færdigheder og denviden, der er nødvendig idet 21. århundrede.
I en anerkendelse heraf blev der på De Europæiske Råds møder i Lissabon, Stockholm og
Barcelona2opfordret til, at medlemsstaterne og Fællesskabet skulle foretage en varig indsats
for at integrere ikt i uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne under hensyntagen til
behovet for at sikre socialsamhørighed.
2. EU- POLITIKOM IKTINDENFORUDDANNELSE OGERHVERVSUDDANNELSE
Konklusionerne på Det Europæiske Råds møde i Lissabon er udtryk for et vendepunkt i
europæisk samarbejde om uddannelse og erhvervsuddannelse. I konklusionerne anbringes
uddannelse og erhvervsuddannelse solidt på toppen af den politiske dagsorden i EU, og der
opfordres til en tilpasning af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i det
videnbaserede samfund, og i særdeleshed opfordres der til effektiv integration af oplysnings-
og kommunikationsteknologier. På de efterfølgende rådsmøder i Stockholm i 2001 og i
Barcelona i 2002 blev konklusionerne fra Lissabon yderligere uddybet, hvilket bekræftede
betydningen af en forbedret og effektiv anvendelse af ikt i det europæiske videnbaserede
samfund.
De overordnede handlingsplaner for eEuropa20023ogeEurope20054, der blev vedtaget på
disse rådsmøder, placerer e-learning som første prioritet og fastsætter ambitiøse målsætninger
for infrastruktur, udstyr og grunduddannelse, der udgør forudsætningerne for dets integrering.
1KOM(2001) 172 endelig
2Lissabon:CS(2000) 6557; Stockholm:CS(2001) 7001; Barcelona:CS(2002) 6856-1.
3eEurope2002KOM(2000) 783.
4eEurope2005 KOM(2002) 263 endelig.
3Gennem initiativet eLearning5udvikles disse mål yderligere set fra et uddannelsesmæssigt
synspunkt, og behovet understreges for fornyende pædagogiske strategier og for ambitiøse
målsætninger med hensyn til kvaliteten af læring og den lette adgang til e-learning-ressourcer
og -tjenester. Initiativet understreger også behovet for at fjerne andre strukturelle hindringer
for innovation som f.eks. organisatoriske og retlige barrierer og afskaffe den måde, hvorpå
videnog kompetencer vurderes og bekræftes.
I sin resolution af 13. juli 2001 om e-Læring6, hvori medlemsstaterne opfordres til " at
fortsætte deres indsats for en effektiv integrering af ikt i uddannelses- og erhvervsuddan-
nelsessystemerne som et vigtigt led i den tilpasning af uddannelses- og erhvervsuddan-
nelsessystemerne....", godkendte Ministerrådet initiativet eLearning og anerkendte den
betydning, som ikt spiller for uddannelse og erhvervsuddannelse. Resolutionen fulgte
rapporten fra Rådet (uddannelse) " uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål"7, hvori
betydningen af ikt i moderne uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer understreges, og
hvori det bekræftes, at "ikt er også af stigende betydning i åbne læringsmiljøer og i virtuel
undervisning".
Bekæmpelsen af it-kløften får særlig opmærksomhed. I forbindelse med Luxembourg-
processen opfordrede Rådet medlemsstaterne til at fortsætte med at " udvikle internetbaseret
undervisning for alle borgere "8, og i sin resolution af 18. oktober 20019opfordrede det
medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger i forbindelse med e-learning, således at
handicappede kan deltage aktivt i det videnbaserede samfund. De årlige handlingsplaner for
beskæftigelse rapporterer om anvendelsen af ikt med henblik på at øge beskæftigelses-
egnetheden og fleksibiliteten og servicere de handicappedes og risikogruppernes særlige
behov. Enstor delafstrukturfondene er afsat tildenne opgave.
Indsatsen skaber opmuntrende resultater. Rapporten om eEurope "Unge europæere og den
digitale tidsalder "10for 2001 og 2002 viser, at de oprindelige eEurope-mål om at tilslutte alle
skoler internettet og uddanne et tilstrækkeligt antal lærere langt fra er opnået, og at fokus
derfor istedet må være på bedre rammer for e-learning og integrering af ikt i uddannelses- og
erhvervsuddannelsessystemerne og på bedre kvalitet inden for telekommunikations-
infrastrukturen (bredbånd).
Europa-Parlamentet ikke bare godkendte initiativet eLearning i sin rapport om eLearning ,11
men foreslog også ennybudgetbevilling med henblik på at udforske muligheder for innovativ
europæisk indsats på dette område. I de seneste to år er der blevet iværksat en række
strategiske projekter og undersøgelser under dette budget. Resultaterne indtil videre tyder på
en positiv indvirkning på disse fællesskabsaktioner, og Europa-Parlamentet har derfor
gentaget sinanmodning omet særligt programom eLearning.
De seneste aktiviteter bygger på tidligere tiders gode resultater. Europa-Kommissionen ind-
ledte sin pionerindsats med hensyn til anvendelsen af ny teknologi inden for uddannelse for
nogen tid siden, og de overordnede mål med europæisk samarbejde inden for dette område
5KOM(2000) 318 endelig.
6Rådets resolution ome-Læring:EFTC 204af20.7.2001, s. 3-5.
7KOM(2001) 59 endelig.
8KOM(2001) 669 endelig "Ændret forslag til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes
beskæftigelsespolitikfor 2002".
9EFTC 292af18.10.2001, s. 6-8.
10SEK(2001) 1583.
11A5-152/2001.
4blev allerede afspejlet i Rådets resolutioner i 198312om foranstaltninger med henblik på at
indføre nyinformationsteknologiinden for uddannelse.
Europa-Kommissionenhar også støttet anvendelsen af ny teknologi inden for uddannelse som
led i de forskellige rammeprogrammer for forskning, der begyndte med Delta-programmet.13
Under programmet om informationssamfundsteknologi er der blevet udført mangepilotprojekter inden for området fleksible højere læreranstalter ,læring på arbejdspladsen ,
borgerens uddannelse ogskolen af i morgen . Som led i den langsigtede forskning er der ydet
en særlig indsats for at tage højde for eksperimentelle skolemiljøer ( Experimental School
Environments (E.S.E)).
Resolutionen fra Rådet (uddannelse) fra 1996 inden for undervisningssoftware og
multimedier
14opfordrede for første gang til en integreret strategi under hensyntagen til alle
relevante programmer.
Derudover tager EUs vigtigste programmer for uddannelse og erhvervsuddannelse, Socrates15
og Leonardi da Vinci16, der begge eksisterer i "anden generation", fuldt ud hensyn til ny
teknologi. Socrates indeholder en særlig linje, Minerva, om åben undervisning og fjernunder-
visning og om den uddannelsesmæssige anvendelse af ikt. Det har haft en afgørende
indflydelse på skabelsen af og den indbyrdes forbindelse mellem europæiske samarbejdsnet
på alle uddannelsesmæssige niveauer. Erasmus og Comenius, der er Socrates-aktioner for
videregående uddannelsesinstitutioner og skoler, anvender i høj grad ny teknologi. For den
nye Grundtvig-aktion under Socrates, der handler om voksenundervisning og livslang læring,
anses ny teknologi for at være et værktøj i hverdagen. Især Leonardo da Vinci har været et
program styret af innovation, og det danner grundlag for et voksende antal produkter og
tjenester, der skalsørge for øget erhvervsuddannelse på alle niveauer og for livslang læring.
På medlemsstatsplan har de fleste lande deres egen handlingsplan, der skal fremme
anvendelsen af ikt inden for uddannelse og erhvervsuddannelse. Det betyder ofte direkte
støtte til lokale eksperimenter på alle niveauer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse,
særlig inden for uddannelse af lærere og undervisere. Der findes en righoldig erfaring i nogle
tilfælde allerede itredje eller fjerde "generation" afpolitiske basisdokumenter, som bygger på
evalueringen af tidligere tiders indsats, og som sørger for en bred konsultation af fagfolk
inden for uddannelsesområdet. I alle medlemsstater anses det for nødvendigt med særlige
politikker for at integrere ikt iuddannelse og erhvervsuddannelse.
Under initiativet eLearning er der blevet iværksat et tæt samarbejde med medlemsstaterne
inden for enrække områder, som f.eks. uddannelse af lærere, uddannelse inden for videnskab,
nye læringsmiljøer, eller virtuelle højere læreanstalter. Dette samarbejde bør følges op i
forbindelse med det nye program om eLearning, der sigter mod den fælles analyse og
udnyttelse af erfaring såvel som indkredsningen af god praksis og de forskellige strategier
vedrørende emner affælles interesse.
12CS(1983)7469.
13Delta -Esprit KOM(1987)359endeligudg.
14KOM(1996) 120 endeligudg.
15KOM(1994) 502 endeligudg.
16KOM(1994) 215 endeligudg.
53. U DFORDRINGER OG MULIGHEDER
3.1. Modernisering afEuropasuddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer
3.1.1. Videregående uddannelseUniversiteter og andre højere læreanstalter er nøgleaktører i forbindelse med fremskaffelse og
formidling af viden, udvikling af social, pædagogisk og teknologisk forskning, uddannelse af
lærere og undervisere og den løbende faglige udvikling, der kendetegner det videnbaserede
samfund. De anvender i stigende grad e-learning som en kilde til at øge mulighederne for
deres studerende og til at skaffe fleksibel, virtuel læring gennem internetbaserede ressourcer
både inden for de højere læreanstalter og udenfor. For at kunne håndtere det ændrede marked
for uddannelse og de udfordringer, som den samlede konkurrence betyder, går nogle højere
læreanstalter ind i strategiske partnerskaber og vedtager nye virksomhedsmodeller. De
aktører, der har haft størst succes til dato, er imidlertid de veletablerede og prestigefyldte
institutioner snarere end de nye globale foretagener, der stort set ikke har kunnet udvikle
bæredygtige virksomhedsmodeller eller opretholde de høje standarder for læring. "E-learning"
viser sig at være enudvikling afstor betydning snarere end enrevolution.
På europæisk plan er der blevet iværksat et lovende samarbejde mellem højere læreanstalter.
Mere end 700 europæiske højere læreanstalter har været involveret i store
samarbejdsprojekter og ien grundig overvejelse om organisationen af de højere læreanstalter
og om de pædagogiske krav, der skal indgå i anvendelsen af nye uddannelsesmæssige
strategier og modeller. Konkurrence kan i nogle tilfælde modarbejde den politiske vilje til
samarbejde, men også betyde nye finansierings- og forskningsmuligheder for de højere
læreanstalter iEuropa.
Piloteksperimenter inden for e-learning (åben undervisning og fjernundervisning, virtuelle
universitetscampusser og højere læreanstalter samt virtuel mobilitet) har også givet god
mulighed for at overveje organisationen af de højere læreanstalter, deres læseplaner eller den
europæiske strategi, at vurdere indvirkningen af ikt med hensyn til interaktivitet mellem
lærere og studerende, og at rette åbningen af højere læreanstalter mod et nyt publikum samt
følge op på kravene om løbende faglig udvikling og til livslang læring. Andre pilotprojekter
understregede potentialet ved at tilbyde e-learning-tjenester på højt plan for fagfolk eller
virksomheder somen nyindtægtskilde for de højere læreanstalter.
Inden for området fjernundervisning er repræsentanter for 10 netværk, som f.eks. European
Association of Distance Teaching Universities (EADTU) eller European Federation for the
Education of the Children of the Occupational Travellers (EFECOT), gået sammen om at
danneLiaison Committee of the European Open and Distance Learning Networks .
17Den
europæiske sammenslutning af højere læreanstalter, der tæller mere end 500 højere
læreanstalter, har permanent observatørstatus idette udvalg.
Som forberedelse til udarbejdelsen af dette program om e-learning blev der nedsat en e-
learning-arbejdsgruppe med repræsentanter for de traditionelle højere læreanstalter og fjern-
universiteter. Deltagerne konkluderede, at et nyt program om e-learning ville medvirke til at
afklare, "hvorfor" og "hvordan" man skulle anvende ikt inden for undervisning, og bestemme,
at der skulle være fokus på innovative metoder og scenarier. Virtuelle universitetscampusser
og internetbaserede ressourcer kan nå ud til nye studerende og opfylde de
17Internetsted og link til de 13 medlemsnetværk, hvori indgår de fleste europæiske højere læreanstalter:
http:www.odl-liaison.org
6uddannelsesmæssige krav, der ikke er blevet ordentligt behandlet. Deltagerne anbefalede en
yderligere udnyttelse af den gældende erfaring inden for de europæiske højere læreanstalter,
et bedretilsyn, og at man byggede videre på det allerede eksisterende grundlag. De forskellige
scenarier for virtuelle højere læreanstalter skalanalyseres bedre med henblik på indførselover
hele Europa.
3.1.2. Skoler
I skolerne oplever vi, at der i højere grad fokuseres på kvaliteten af e-learning-produkter og
-tjenesterogpå denpædagogiske kontekst med hensyn tilderes anvendelse. Vi bevæger os ud
over spørgsmål om konnektivitet og infrastruktur og videre til de spørgsmål, der handler om
indhold, uddannelse af lærere og organisatoriske indvirkninger, herunder nyt socialt samspil
indenforogudenforskolerne.
Med hensyn til uddannelse af lærere og skoleledelser er der i dag en tendens til at fokusere
mindre på "e" i e-learning og mere på "learning"-aspektet i processen. En vellykket
anvendelse af det nye indhold og de nye tjenester afhænger i høj grad af kvaliteten af
undervisningen og af lærernes engagement. Der, hvor der er mulighed for mere avanceret er-
hvervsuddannelse, får underviserne støttetilat arbejde tættere sammen, udtænke uddannelses-
mæssige ressourcer, vurdere deres egen undervisning og anvende teknologi som et redskab til
at styrke deres fremgangsmåde i forbindelse med læring og undervisning. I den forbindelse er
denpædagogiske sammenhæng meget vigtig, ogder er behov for enstørre indsats for at forstå
de vellykkede faktorerbag god praksis .
Der erogså blevet etableret et lovende europæisk samarbejde ien skolemæssig sammenhæng.
Mere end 5 000 skoler har direkte eller indirekte deltaget i aktioner, der støttes af europæiske
uddannelsesprogrammer. De fleste af disse piloteksperimenter viser, at innovation stammer
fra samspillet mellem tre former for parametre, nemlig anvendelsen af ikt, læringsstrategier
og særlige uddannelsesmæssige sammenhænge. Dette st iller f.eks. spørgsmål ved den
nuværende tilrettelæggelse aftid og plads til læring iskolen.
Blandt de lovende samarbejdsområder er det værd at nævne oprettelsen og udviklingen af
EUN, det europæiske netværkaf skoler, der blev iværksat i 1998 med henblik på samarbejde
mellemde europæiske undervisningsministre om ikt inden for uddannelsesspørgsmål, og som
involverer 23 undervisningsministre over hele Europa. EUN forvalter en række vigtige
forskningsprojekter, et net af innovative skoler og en række tjenester i forbindelse med
bevidstgørelse og kommunikation. EUN-portalerne18har også link til portalerne for de delta-
gende undervisningsministerier ogtilde e-learning-ressourcer, der er udviklet af lærerne.
Der blev afholdt en række workshopper i forbindelse med programmet om eLearning. De
konkluderede, at det var vigtigt at have en bedre analyse af indlæringsprocessen og af de
særlige bidrag, som ikt kunne yde i forskellige sammenhænge. Fokus var nu i højere grad på
vurdering og forståelse af den merværdi, som ikt indebærer for læring, og der blev fokuseret
på lærings- og kommunikationsaspekter snarere end på de teknologiske aspekter. Andre
workshopper, der var blevet tilrettelagt som led i opfølgningen af "Rapporten om uddan-
nelsessystemernes konkrete fremtidige mål", opfordrede til tilsyn med samt evaluering og
peer review afpraksis og erfaring inden for dette uddannelsesområde.
18www.eun.org og schoolnet.eun.org
7På Det Europæiske Råds møde i Barcelona anmodede stats- og regeringscheferne Kommis-
sionen om at rapportere om, hvorvidt det var muligt at oprette e-partnerskaber mellem skoler
på europæisk plan. Denne rapport19, der blev udarbejdet af Kommissionen, indeholder nær-
mere oplysninger om fordelene ved at anvende ikt somstøtte for virtuel og fysisk mobilitet og
tilat opnå det mål, at alle unge europæere iløbet afderes skolegang skaldeltage sammen med
deres lærere i et uddannelsesprojekt, hvor der deltager elever og lærere fra andre europæiske
lande. Denne mulighed kunne være et afgørende skridt i retning af at fremme den europæiske
uddannelsesdimension og de unges bevidsthed om det flersproglige og multikulturelle i den
europæiske samfundsmodel. Samfund, der anvender internetbaseret e-learning, kan bidrage til
at forbedre sprogindlæringen, dentværkulturelle dialog og dengensidige forståelse.
3.1.3. Læring på arbejdspladsen
På arbejdspladsen er der blevet fokuseret på omkostningsbesparelser og på fleksibel og
rettidig uddannelse og erhvervsuddannelse, hvilket indgår i arbejdstagerens arbejdsmiljø. I en
tid, hvor nye færdigheder og kompetencer skal ajourføres i takt med ændrede virksomheds-
og arbejdsmarkedsbehov, viser e-learning sig at være meget populær som en omkostnings-
besparende løsning (f.eks. opfyldes op til 60 % af nøgleaktørernes uddannelsesbehov i ikt-
sektoren gennem e-learning). "Videreuddannelse i virksomhederne" (Corporate Universities)
er blandt de mest avancerede bidrag inden for dette område, særlig inden for informations-
teknologi. For de små og mellemstore virksomheder er der tilsyneladende åbenlyse fordele
ved sådanne metoder, da de ikke har råd til de omkostninger og den tid, der anvendes på
personaleuddannelse. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats for at få de små
virksomheder til at forstå, tilpasse og anvende e-lærings-værktøjer og -metoder i overens-
stemmelse med deres egne krav.
E-learning medfører særlige fordele, når det drejer sig om at holde oplysninger og kursus-
indhold ajour i forhold til det hurtigt ændrende behov inden for virksomheder, miljø og
lovgivning. F.eks. kan et e-learning-kursus, der medfører støtte til håndværkere i mindre
støberier, hurtigt ajourføres og dermed afspejle ændringen i lovgivningen med hensyn til
anvendelsenafkemikalier påarbejdspladsen.
Meddelelsen om e-økonomien20understreger, at der er et presserende behov for at håndtere
manglen på ikt- og e-business-færdigheder og i den forbindelse fremme udviklingen af e-
learning-løsninger. På topmødet om e-færdigheder blev der også opfordret til øgede
investeringer ilivslang læring, der støttes afe-learning21.
Der er et voksende behov for, at den enkelte påtager sig et større ansvar for og kontrol med
sin egen læring. Arbejdsgivere bevæger sig fra et system med en centralt organiseret
standardiseret erhvervsuddannelse til et system, hvor de investerer i, at arbejdstagerne lærer
selv. Denne proces gøres lettere gennem e-learning, og eleven bliver i stand til at tilpasse sit
eget behov for personlig udvikling tilde behov, der findes iet arbejdsmiljø, der hurtigt ændrer
sig. Som sådan bidrager e-learning positivt til udviklingen af den menneskelige kapital og til
en forbedring afarbejdskvaliteten22.
19Internetvenskaber mellemskoler:KOM(2002) 283 endelig.
20KOM(2001) 711 endeligaf29.11.2001.
21European e-Skills SummitDeclaration, 16.-18.10.2002, København, endeligtudkast.
22KOM(2001) 313 endelig af 20.6.2001, Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet,
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Beskæftigelses-, social- og
arbejdsmarkedspolitikken:investeringikvalitet.
83.2. Den nye modelforlivslang læring
Kommissionens meddelelse "Realiseringen af et europæisk område for livslang læring"23
såvel somKommissionens arbejdsdokument og Rådets resolution om indslusning i det viden-
baserede samfund (e-Integration)24udpeger e-learning som et vigtigt redskab til gennem-
førelsen heraf.
Arbejdsgrupper inden for disse områder peger på et stigende behov for information og
vejledning om metoder og ressourcer til e-learning og for offentlige steder med adgang til
internet. Det bør være på biblioteker, kulturelle institutioner, andre offentlige institutioner og
øvrige nemt tilgængelige steder med en brugervenlig tilgang. Lokale og regionale
myndigheder spiller iden forbindelse en centralrolle. Der er også et presserende behov for en
offentlig politik somendrivkraft, derskalfremme motivationen for at lære og vurdere læring.
For at øge det bidrag, som ressourcer til e-learning kan yde i forbindelse med indlærings-
processen, er det vigtigt at sikre sig, at e-learning-produkter og -metoder kan tage hensyn til
individuelle behov og indlæringsmåder, og at de ikke bygger på en filosofi om ensartethed, i
henhold til hvilkeneleverne ses som"ensartede størrelser".
Hvis e-learning skal kunne bidrage effektivt til det væsentlige mål om "realiseringen af et
europæisk område for livslang læring", spiller lærerne og uddannere en afgørende rolle ikke
bare i forbindelse med anvendelsen af e-learning-ressourcer, men i forbindelse med udvik-
lingenheraf ved at bidrage med synspunkter, tilbagemeldinger og råd til producenterne af
disse materialer både om deres kvalitet og fleksibilitet med hensyn til at opfylde forskellige
behov. Endvidere bør e-learning-produkter og -tjenester tage hensyn tilpersonlige indlærings-
former og bidrage til at fremme den enkeltes ansvar og deltagelse i den livslange lærings-
proces.
3.3. Offentlige-private partnerskaber
Behovet for livslange uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder kræver til gengæld
nye modeller med hensyn til tilvejebringelse og finansiering af indlæringsressourcer. Det
Europæiske Råds møde i Lissabon opfordrer f.eks. til, at der oprettes databaser om
indlæringsmuligheder, der er forbundet med databaser om jobmuligheder. Det opfordrer også
virksomhederne til at tage et socialt ansvar og samarbejde om opfyldelsen af disse nye krav,
som i vid udstrækning fører til udviklingen af et aktiv, som er af stor betydning for dem,
nemlig enveluddannet arbejdsstyrke. Regionsudvalget har understreget, at lokale og regionale
myndigheder, ikke-statslige organisationer (ngo'er) og arbejdsmarkedets parter bør involveres
i de offentlige-private partnerskaber, da aktører på græsrodsplan spiller en stor rolle med
hensyntilgennemførelsenafindlæringsmålene.
Der blev iværksat et lovende samarbejde på topmødet om eLearning25den 10.-11. maj 2001,
hvor der blev oprettet vellykkede partnerskaber mellem offentlige myndigheder og virk-
somheder inden for ikt, e-learning og medierne. Som et resultat heraf blev der i april 2002
nedsat en uafhængig arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for e-learning-branchen.
Gruppen vil arbejde sammen med Europa-Kommissionen, de nationale regeringer og
akademiske kredse med henblik på at gennemføre innovative projekter, der skal fremme
anvendelsenafe-learning iEuropa.
23KOM(2001) 678 endelig.
24SEK(2001)1428af18.9.2001.
25Den endeligeerklæringfradeteuropæisketopmødeom eLearning 18-5(La Hulpe, 10.-11.5.2001).
9Arbejdsgruppen26skal rådgive Europa-Kommissionen og de nationale regeringer i Europa
inden for områder som ikt-infrastruktur, åbne standarder, der skal lette udvekslingen af e-
learning-indhold, etablering af et bæredygtigt marked for e-learning-indhold og udvikling af
afgørende faglige og personlige færdigheder. Den har valgt at følge fire projekter til udvikling
af e-learning i Europa, der svarer til de generelle prioriteter, der er etableret under de euro-
pæiske forsknings- og uddannelsesprogrammer. Projekterne er: konnektivitet, åbne standarder
for e-learning, faglig udvikling af lærere og uddannere og europæiske platforme for formid-
ling og udveksling afe-learning-indhold.
3.4. Kvalitetsindhold ogtjenester
Informations- og kommunikationsteknologier (ikt) giver betydelige muligheder for at
forbedre uddannelse og erhvervsuddannelse. De støtter læringsprocesser gennem øget
kommunikation, opdagelse, simulering, udforskning, problemløsning osv. Programmet vil
især fokusere på forståelsen af det særlige bidrag, som ikt kan yde i disse forskellige
sammenhænge, og påoprettelsenafet miljø, der fører til udviklingen afe-learning-indhold og
-tjenester af høj kvalitet. Nye læringsmetoder kan medføre radikale ændringer i definitionen
af de indhold og emner, der skal undersøges, i de færdigheder, som man kan erhverve sig
gennem forskellige medier, og i de kognitive mekanismer, der spiller ind i tilgangen til
forskellige emner.
Mange tidligere forsøg på e-learning har ikke været vellykkede, da de ikke i tilstrækkelig høj
grad tog hensyn til elevens behov og til det, der skulle læres. De isolerede ofte eleven og gav
meget lidt eller ingen lejlighed til social interaktivitet. De dikterede den måde, folk skulle lære
på, med megen lidt fleksibilitet og ingen mulighed for at tilpasse sig den enkeltes behov.
Takket være den bedre forståelse af e-learning (hvordan og hvornår det bør anvendes) og det
fortsatte fremskridt inden for teknologi (især internettets muligheder), er e-learning imidlertid
ved at vise regulære fordele. Der findes stadig større muligheder for eleverne for indbyrdes
samspil med hinanden - både direkte og på afstand - ved at kombinere traditionel uddannelse
oginnovative uddannelsesmæssige forløb.
Afgørende for denne "blandede" fleksible tilgang, der skal sørge for at fremme e-learning, er
kravet omnye metoder med hensyntil indhold ogtjenester.
Selvom Kommissionen ikke selv kan blive involveret i fremstillingen af indhold og gennem-
førelsen af nye tjenester, kan den gøre meget for at skabe de rette betingelser for bæredygtige
markeder ogoffentlige investeringer. Denbør især tage hensyntilde spørgsmål, der er knyttet
til den intellektuelle ejendomsret, copyrightaftaler, nye fordelingsmetoder, fremme af
internationalt accepterede standarder og åbensoftware.
Hvad angår det globale marked for e-learning-produkter og -tjenester, forventes det at voksestærkt i de kommende år, og det betyder både en udfordring og en mulighed for de
europæiske uddannelsessystemer og for de økonomisk dertil knyttede sektorer som f.eks.
multimediaoffentliggørelse. Imidlertid har den seneste tilbagegang inden for ikt-sektoren og
konsolideringer på markedet for e-learning-produkter vist, at overgangen måske ikke bliver så
hurtig eller så gnidningsfri som oprindeligt forventet. Det giver også den europæiske
multimediasektor mulighed for at indhente det forsømte. Der er behov for at forstå og
26De medlemmer og centrale partner, der har grundlagt eLIG, er 3Com, Accenture, Apple, BT, Cisco,
Digitalbrain, IBM, Intel, Line Communications, NIIT, Nokia, Online Courseware Factory, SanomaWSOY, Sun Microsystemsog Vivendi UniversalPublishing.
10håndtere de faktorer, der skal sikre kvalitetsprægede uddannelsesresultater, som bør stamme
fra offentlige og private investeringer.
3.5. Bekæmpelsen afit-kløften
Udviklingen afdet videnbaserede samfund og den videnbaserede økonomi medfører en risiko
for en ny form for social slagside, nemlig it-kløften. Det er ved at udvikle sig til en hindring
for social integration og personlig udvikling, hvis man ikke har nem adgang til internettet,
eller hvis man er usikker på anvendelsen af ikt-værktøjer. Om få år vil f.eks. de fleste job i
erhvervslivet og i den tredje sektor kræve anvendelsen af ikt-baserede værktøjer. Indførelsen
af "e-regering" vil gøre det meget nemmere og mere brugervenligt for borgerne at få adgang
til den offentlige administration. Det samme gælder for e-sundhedssektoren. Men det, som
nogle kalder fremskridt, er en yderligere hindring for andre. Det er ofte tilfældet for folk og
grupper, der allerede er genstand for andre former for socialudelukkelse.
Et vigtigt skridt i bekæmpelsen af it-kløften skal tages på uddannelsesområdet. Det drejer sig
om udbredelsen af it-færdigheder. Hele området it-færdigheder skal behandles, og der skal
tages hensyn til mange aspekter i forbindelse med, hvordan internettet og de elektroniske
hjælpemidler kan blive en del af hverdagen. På den ene side forudsætter anvendelsen af
internettet et godt kendskab til modersmålet og andre sprog og til grundlæggende PC-
færdigheder. På denandenside kræves der en helrække nye færdigheder: mediekompetencer;
oprettelse, etablering og anvendelse af nye it-tjenester; udformning af nye
uddannelsesmæssige redskaber og spil. De europæiske lande bør beskæftige sig med alle de
forskellige færdigheder, der kræves, og revidere undervisningen af de grundlæggende
uddannelsesmæssige færdigheder. Først derefter vil internettet kunne stimulere læring ved at
udvide de fysiske grænser i klasseværelset og give adgang til informations- og
kommunikationsmiljøer.
Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon, hvor det politiske ansvar for
udviklingen afdet europæiske videnbaserede samfund blev fastlagt, understreger betydningen
af en socialt integrerende tilgang, der skal forebygge it-kløften. Fællesskabets handling på
denne front gennemføres stort set ved hjælp af strukturfondene. Den Europæiske Fond for
Regionaludvikling finansierer initiativer vedrørende det regionale informationssamfund,
hvoraf mange indeholder vigtige uddannelses- og erhvervsuddannelseselementer. Social-
fonden behandler de mindre favorabelt stillede brugerkategoriers behov, især de arbejdsløse
eller de personer, hvis beskæftigelse er i fare, som bor i isolerede regioner eller i mindre
udviklede områder, eller som har særlige behov eller problemer. Den erfaring, der er opnået
gennem disse aktioner, bør udnyttes til fordel for andre regioner og brugere ved at lette
udvekslingen af god praksis og etablere link til uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik i
bred forstand.
4. B EHOVETFORUDDYBNING
Ovennævnte illustrerer, hvor vigtigt det er at tage de udfordringer i forbindelse med e-
learning op, somvistår over for.
Udvalget af de eksisterende fællesskabsinstrumenter og -programmer, der er relevante for
udviklingen af e-learning, er stort, og det spænder fra regionalpolitik eller telekommuni-
kationspolitik til avanceret teknologisk forskning eller den intellektuelle ejendomsret for ikkeat glemme uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer. Dog er disse aktioner ofte ikke
forbundet med hinanden til trods for deres potentielle synergieffekter, og ofte er deres
11resultater ikke almindelig kendt. Formålet med eLearning-handlingsplanen, der gik ud på at
skabe enstørresynlighed og samhørighed, var netop at beskæftige sig med disse problemer.
Nærværende forslag, der drejer sig om yderligere at udvikle handlingsplanen og gøre den til
et program, er tænkt som et supplement til planens indsats, for så vidt angår tilsyn og
koordinering, og bidrager med et udvalg af strategiske aktioner inden for højt prioriterede
områder. Aktionerne bør dels resultere i en større forståelse for den reelle indvirkning af ikt
og internettet inden for disse prioriterede områder og en forståelse for de reelle problemer og
muligheder, som ikt medfører i den forbindelse, dels udpege de centrale faktorer, der
medvirker til at sikre en vellykket anvendelse af ikt og bestemme, hvordan disse
gennemføres. Disse aktioner bør også resultere i en bedre strukturering af det europæiske
samarbejde inden for det pågældende område, fremme udviklingen af e-learning-metoder, -
indholdog-tjenestersamt stimuleresamarbejdeogdebat.
De foreslåede aktioners art er af en sådan beskaffenhed, at de overskrider de traditionelle
grænser for skoleuddannelse, videregående uddannelse, erhvervsuddannelse og voksenunder-
visning. I forbindelse med e-learning bliver en hel ny form for partnerskaber faktisk mulig og
gennemførlig, nemlig offentlig-offentlig, offentlig-privat og privat-privat. Skolerne opfordres
f.eks. til at samarbejde tættere med højere læreanstalter og andre kilder til viden - museer,
kulturcentre, fabrikker, hospitaler, biblioteker osv. De højere læreanstalter og erhvervsuddan-
nelsescentrene er i stand til at samarbejde med erhvervslivet om at tilbyde virtuelle
lærlingeuddannelser og en mere kontekstorienteret indlæring. De små og mellemstore
virksomheder opfordres til at samarbejde med lokale eller regionale administrationer og
virksomhedssammenslutninger omfælles erhvervsuddannelsesbehov.
Mens de nuværende uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer Socrates og Leonardo
da Vinci allerede støtter anvendelsen af ny teknologi inden for henholdvis uddannelses- og
erhvervsuddannelsessektorerne, ses den fulde fordel ved e-learning måske kun gennem et
program, hvor grænserne mellem uddannelse og erhvervsuddannelse er flydende, og set i
lyset af reel livslang læring. Hertil kommer, at et nyt program ville give mulighed for at
afprøve nye og mere fleksible måder at arbejde på, der er i større overenstemmelse med e-
learnings innovative art.
5. P RIORITERINGEROGMÅL
Det foreslås, at der vedtages et finansielt støtteprogram med det overordnede mål at forbedre
kvaliteten af og adgangen til de europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer
gennem en effektiv integration af ny teknologi (e-learning) som støtte og supplement til
medlemsstaternes aktioner inden for dette område. Programmet burde bidrage væsentligt til
Lissabonstrategien. Set i lyset af de alvorlige budgetmæssige begrænsninger skal der
udvælges prioriterede områder for programmet om eLearning. Valget sker efter en række
høringer, der har fundet sted sammen med de europæiske uddannelsesnet, arbejdsgrupper og
eksperter, og bygger på erfaringen fra handlingsplanen. De fire foreslåede prioriterede
områder er anført nedenfor sammen med målene for hver enkelt prioritet. Programmet
eLearning har til formål at behandle hvert enkelt af disse fire områder på en sammen-
hængende og ensartet måde, indeholder relevante oplysninger om udarbejdelse af politikker,
der sikrer en nemmere udveksling af erfaring og god praksis, og er baseret på Europasværdifulde e-learning-ressourcer:
–Bekæmpelsen afit-kløften. Aktioner inden for detteområde vil beskæftige sig
med ikt's bidrag til læring, især for de personer, der som følge af deres
12geografiske placering, sociale situation eller specielle behov ikke er i stand til
at drage fordel af traditionelle tilbud om uddannelse og erhvervsuddannelse.
Formålet er at fremme bevidstheden om og forståelsen for, hvordan ikt kan
hjælpe disse mindre priviligerede grupper til at opnå de grundlæggende uddan-
nelsesmæssige færdigheder ognye kompetencer, der er nødvendige idet viden-
baserede samfund. Det betyder, at der udpeges gode eksempler og skabes
synergieffekt mellem de mange nationale og europæiske projekter, der hen-
vender sig tildisse målgrupper.
–Universiteter og højere læreanstalter. Prioriteringen i den henseende består i
bedre integration af den virtuelle dimension ved fysisk mobilitet,
kvalitetssikring og ordninger om gensidig anerkendelse, der er nævnt i
Bologna-processen. Målet er at opfordre til udviklingen af virtuelle modeller
for europæiske højere læreanstalter (virtuelle universitetscampusser) og for
europæiske udvekslingsordninger (virtuel mobilitet), der bygger på de
gældende samarbejdsrammer (Erasmus-programmet, Bologna-processen), og
give disse en e-learning-dimension til deres operationelle værktøjer (ECTS,
EuropeanMasters, kvalitetssikring, mobilitet).
–Skolepartnerskaber via internettet. Med denne prioritet gennemføres en
anmodning fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona, hvor
skolepartnerskaber blev udpeget som en mulighed for unge til at lære og
praktisere ikt-færdigheder såvel som til at fremme bevidstheden om den
flersprogede og multikulturelle europæiske samfundsmodel. Målet er at styrke
og udvikle skolenet, især via ordninger om skolepartnerskaber over hele
Europa, hvilket burde gøre det muligt for alle europæiske skoler at etablere
pædagogiske partnerskaber med en skole et andet sted i Europa og dermed
fremme sprogindlæringenog dentværkulturelle dialog.
–Tværgående aktioner til fremme af e-learning i Europa, der bygger på tilsyn
med handlingsplanen om eLearning . Målet er formidling, fremme og over-
tagelse afgod praksis og produkter fra de mange projekter og programmer, der
har fået økonomisk støtte af Fællesskabet eller af medlemsstaterne og styrke
samarbejdet mellem de forskellige aktører, der er involveret, især ved at
fremme offentlige og private partnerskaber.
For at opnå disse målvilprogrammet finansiere følgende aktionstyper:
– En række strategiske aktioner, der er knyttet til ovennævnte mål, som f.eks.
analyser af resultater og udveksling af europæisk erfaring i forbindelse med
udbuddet af polyvalente offentlige indlæringscentre; konkret "e-learning-
udvikling" med henblik på samarbejdsaftaler med højere læreanstalter under
Erasmus-programmet; et regionalt net til støtte og pædagogisk vejledning i
forbindelse med skolepartnerskaber.
– En række strategiske aktioner, der sigter mod den systematiske identifikation,
analyse og udveksling af god praksis gennem målrettede workshopper,
seminarer, undersøgelser, rapporter osv. med støtte af en europæisk "virtuelinfrastruktur" for samarbejde og udveksling (som f.eks. den europæiske portal
omeLearning).
13– Planlægning og udvikling af tilsyn, analyse og redskaber til udarbejdelse af
prognoser for e-learning i Europa, herunder finansiering af særlige spørge-
undersøgelser, studier og aktivitetertil indsamling afoplysninger omden reelle
anvendelse af e-learning i forskellig uddannelsesmæssig sammenhæng og
samarbejde med de eksisterende internationale projekter (som f.eks. Pisa,
OECD).
– Planlægning af en virtuel struktur i samarbejde med Eurostat, Den Europæiske
Investeringsbank og OECD med henblik på tilvejebringelse af nyttige og
rettidige oplysninger om e-learning i Europa beregnet på de behov, som de
akademiske kredse, erhvervslivet og de politiske beslutningstagere har, og som
bygger på ovennævnte.
– Tilsyn med handlingsplanen om eLearning, sammenlægning af relevante e-
learning-projekter fra uddannelses-, erhvervsuddannelses-, forsknings- og
andre relevante programmer og sammenlægning af strukturfondene med
henblik på at opnå en effektiv synergi og den "kritiske masse", der kræves for
at integrere e-learning iuddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, og på
dette grundlag skabe nye samarbejdsplatforme, der er tilgængelige for alle
aktørerinden for uddannelse.
– Målrettede begivenheder (konferencer, seminarer, workshopper osv.), der skal
fremme bevidstheden i forbindelse med aktioner under programmet om
eLearning, samarbejde mellem de interesserede parter og medlemsstaterne,
samt effektiv overførsel af e-learning-metoder, -indhold og -tjenester, der er
tilgængelige for offentligheden.
142002/0303 (COD)
Forslag til
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE
omvedtagelse afet flerårigt program(2004-2006) foreffektiv integrering af
informations- og kommunikationsteknologi (ikt) i uddannelses- og
erhvervsuddannelsessystemerne i Europa ( eLearning-programmet)
(EØS-relevanttekst)
EUROPA-PARLAMENTET OGRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning tiltraktaten omoprettelse afDet Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149,
stk. 4ogartikel150, stk. 4,
under henvisning tilforslag fra Kommissionen27,
under henvisning tiludtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg28,
under henvisning tiludtalelse fra Regionsudvalget29,
efter procedurenitraktatens artikel251, og
ud fra følgende betragtninger:
(1) Målsætningerne fra uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammerne Socrates30og
Leonardo da Vinci31omfatter bl.a. udvikling af åben undervisning og fjernunder-
visning samt anvendelse afinformations- og kommunikationsteknologi.
(2) Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon den 23. og 24. marts 2000
satte fokus på behovet for at tilpasse de europæiske uddannelses- og erhvervsuddan-
nelsessystemer til de behov, som den videnbaserede økonomi har, og erklærede
fremme af de nye grundlæggende færdigheder, især inden for IT, for at være et af de
trehovedaspekter idenne nye strategi.
(3) Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Lissabon opfordrede til, at der
investeres i borgerne og til, at man sikrer, at eksistensen af denne nye økonomi ikke
forværrer de aktuelle sociale problemer med arbejdsløshed, social udelukkelse og
fattigdom. Konklusionerne opfordrer til fremme af kendskabet til it-færdigheder over
hele EU.
27EFTC…af…,s..
28EFTC…af…,s..
29EFTC…af…,s..
30Afgørelsenr. 253/2000/EFaf24.1.2000, EFTL28af3.2.2000, s. 1-15.
31Afgørelsenr. 382/1999/EFaf26.4.1999, EFTL146af11.6.1999, s. 33.-47.
15(4) Med handlingsplanen for eEurope 200232, der skal udvikle Lissabonstrategien, blev
initiativet eLearning forelagt som handlingsplanens uddannelsesmæssige del, og der
blev ved fælles aftale fastsat en række ambitiøse mål, bl.a. med hensyn til skolernes
internetilslutning og tilstrækkelig uddannelse af et passende antal lærere.
Handlingsplanen eEurope 200533udpeger også eLearning som en vigtig politisk
foranstaltning.
(5) Initiativet " eLearning - Overvejelser om fremtidens uddannelse"34, der blev lanceret i
maj 2000 af Europa-Kommissionen for at efterkomme opfordringerne fra Det
Europæiske Råds møde i Lissabon, blev godkendt på Det Europæiske Råds møde i
Feira i juni 2000. På mødet i Stockholm i marts 2001 noterede Det Europæiske Råd
sig det positive resultat af initiativet.
(6) Handlingsplanen om eLearning35videreudviklede eLearning-initiativets fire aktioner
(infrastruktur og udstyr, uddannelse, europæisk kvalitetsindhold og -tjenester samt
samarbejde på alle niveauer) inden for 10 nøgleområder, der skal føre de forskellige
fællesskabsprogrammer og -instrumenter sammen med henblik på en øget
samhørighed og synergimellemdisse samt bedre adgang for brugerne.
(7) Europa-Parlamentet vedtog resolutioner om begge meddelelser36, der anerkendte, at
initiativet eLearning bidrager til at styrke idéen om et samlet europæisk uddannel-
sesområde, der supplerer det europæiske forskningsområde og det europæiske indre
marked, og opfordrede til, at det skulle udvikles uafhængigt under et nyt særprogram
med et klart retsgrundlag, der skulle undgå overlapning med eksisterende programmer,
ogsørge for synliggørelse afog merværdifor Fællesskabets handling.
(8) Europa-Parlamentet37, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg38og Regions-
udvalget39vedtogpositive udtalelser ominitiativet eLearning.
(9) Rådets resolution af 13. juli 2001 om e-learning40godkendte ovenstående og
opfordredeKommissionentilat fortsætteogintensiveresinindsatspådetteområde.
(10) Kommissionen vedtog den 21. november 2001 meddelelsen "Realiseringen af et euro-
pæisk område for livslang læring"41, der indeholdt oplysninger om potentialet i e-
learning i forbindelse med skabelsen af nye uddannelsesmæssige muligheder og
forvaltningenheraf.
(11) Der er behov for at behandle problemet omsocialudelukkelse, der opstår somfølge af
nogle personers manglende evne til at drage fordel af de muligheder, som informa-
tions- og kommunikationsteknologierne (ikt) og internettet betyder idet videnbaserede
samfund, den såkaldte "it-kløft", der ofte påvirker unge og sociale kategorier, der
32KOM(2000) 330 endelig.
33KOM(2002) 263 endelig.
34KOM(2000) 318 endelig.
35KOM(2001) 172 endelig.
36KOM(2000) 318- C5-0741/2000og KOM(2001) 172 -C5-0151/201-2000/23337(COS).
37A5-152/2001 endeligaf27.4.2001.
38EFTC 36af8.2.2002, s. 63-71.
39EFT C 144 af 16.5.2001, s. 34-37.
40EFT C 204 af 20.7.2001, s. 3-5.
41KOM(2001) 678 endelig.
16allerede lider under andre former for social udelukkelse. E-learning har potentialet til
at styrke densociale samhørighed ogtilat undgå risicifor enøget socialudelukkelse.
(12) Kønsforskelle bør følges meget nøje i forbindelse med anvendelsen af e-learning og
fremme aflige muligheder på detteområde.
(13) E-learning kan hjælpe Den Europæiske Union med at tage udfordringerne i
forbindelse med det videnbaserede samfund op, forbedre kvaliteten af indlæring, lette
adgangen til indlæringsressourcer, håndtere særlige behov især for handicappede og
sørge for mere effektiv læring og uddannelse på arbejdspladsen, navnlig i små og
mellemstorevirksomheder.
(14) Behovet for en europæisk dimension i de videregående uddannelser blev fastlagt i
erklæringen fra Bologna, der blev underskrevet af 29 undervisningsministre den
19. juni 1999, sammen med betydningen af at udvikle en e-learning-dimension i den
forbindelse, især med hensyn til udviklingen af læseplaner, ordninger til gensidig
anerkendelse, sikring af kvalitet, mobilitetsprogrammer og integrerede studie-,
erhvervsuddannelses- og forskningsprogrammer for lærere, forskere og administrativt
personale.
(15) Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona i marts 2002 opfordrede
til en indsats inden for skolepartnerskaber på europæisk plan og blev fulgt op af en
rapport af Kommissionen om internetpartnerskaber mellem skoler42, der blev forelagt
på Det Europæiske Råds møde iSevilla.
(16) Der er behov for en europæisk kvalitetstjeneste og et flersproget multikulturelt euro-
pæisk indhold, for så vidt angår uddannelse og erhvervsuddannelse, som uddannelses-
og erhvervsuddannelsessystemerne har råd til at betale. Det er også nødvendigt at
udvikle et aktivt privat og offentligt europæisk marked43og lette offentlighedens
adgang tilmultimedier med henblik på at lære.
(17) For at styrke merværdien af Fællesskabets indsats er det nødvendigt at sikre samhørig-
heden og komplementariteten mellem de aktioner, der gennemføres som led i denne
afgørelse, og andre relevante fællesskabspolitikker, -instrumenter og -aktioner, her-
under især det prioriterede område i det sjette rammeprogram for forskning, der
handler omteknologi i informationssamfundet44.
(18) Kandidatlandene til Den Europæiske Union og EFTA- og EØS-staterne bør være i
stand til at deltage i programmet. Eksperter og uddannelsesmæssige institutioner fra
andre tredjelande bør være i stand til at deltage i udvekslingen af erfaringer inden for
rammerne afdet gældende samarbejde med disse tredjelande.
42KOM(2002) 283 endelig.
43Rådets beslutning 2001/48/EF om vedtagelseaf et flerårigt fællesskabsprogram til fremme af udvikling
og brug af europæisk digitalt indhold på de globale net og til fremme af sproglig mangfoldighed iinformationssamfundet, EFT L14af18.1.2001, s. 32.
44Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF af 27.6.2002 om Det Europæiske Fælles-skabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration som bidrag tilrealiseringen af det europæiske forskningsrum og til innovation (2002-2006), EFT L 232 af 29.8.2002,s. 1.
17(19) Der bør føres regelmæssigt tilsyn med dette program, og det bør evalueres i samar-
bejde med Kommissionen og medlemsstaterne, således at det kan tilpasses, især med
hensyn til de prioriterede områder vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne.
Evalueringen bør omfatte en ekstern evaluering, der skal udføres af uafhængige og
upartiske organer.
(20) Eftersom målet med den foreslåede aktion, nemlig fremme af det europæiske
samarbejdes bidrag til en forbedring af kvaliteten af og adgangen til uddannelse og
erhvervsuddannelse gennem en effektiv anvendelse af e-learning, ikke i tilstrækkelig
grad kan opfyldes på medlemsstatsplan som følge af den tværnationale dimension af
de nødvendige aktioner og foranstaltninger, kan Det Europæiske Fællesskab træffe
foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel
5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne
afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(21) Denne afgørelse fastlægger for hele programmets varighed en finansieringsramme, der
udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 33 i den
interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af
6. maj1999 ombudgetdisciplin og forbedring afbudgetproceduren.
(22) De foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse bør
vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om
fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der
tillæggesKommission45-
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
Artikel 1
Programmets etablering
1. Ved denne afgørelse etableres der et flerårigt program om eLearning, der skal
forbedre kvaliteten af og adgangen til de europæiske uddannelses- og erhvervs-
uddannelsessystemer gennem effektiv anvendelse af informations- og kommu-
nikationsteknologier, herefter kaldet "programmet".
2. Programmet iværksættes over en periode, der begynder den 1. januar 2004 og slutter
den31. december 2006.
Artikel 2
Programmets mål
1. Programmets overordnede mål er at fremme og lette effektiv anvendelse af in-
formations- og kommunikationsteknologi inden for de europæiske uddannelses- og
erhvervsuddannelsessystemer for at højne kvaliteten i uddannelserne og fremme
systemernes tilpasning til de krav, vidensamfundet og den europæiske model for
socialsamhørighedstiller.
45EFTL184af17.7.1999, s. 23.
182. Programmets specifikke målsætninger er:
(a) at udforske og fremme måder, hvorpå man kan anvende e-learning til at styrke
den sociale samhørighed og den personlige udvikling og dermed fremme den
tværkulturelledialogogbekæmpe it-kløften
(b) at fremme og udvikle anvendelsen af e-learning som en faktor, der gør det
muligt at gennemføre en modelfor livslang læring i Europa
(c) at udnytte de potentielle muligheder i e-learning til at styrke den europæiske
dimension inden for uddannelse
(d) at fremme et mere struktureret samarbejde inden for e-learning mellem de
forskellige fællesskabsprogrammer og -instrumenter og medlemsstaternes
indsats
(e) at tilvejebringe mekanismer, der skaltilskynde tilbedre kvalitet med hensyn til
produkter og tjenester samt til effektiv formidling heraf og udvikling af god
praksis.
Artikel 3
Programmetsinterventionsområder
1. Programmets mål forfølges inden for de nedennævnte interventionsområder i
overensstemmelse med de aktioner, der er omtalt ibilaget:
(a)Bekæmpelse af it-kløften: Aktioner inden for dette område vil beskæftige sig
med ikt's bidrag til læring, især for de personer, der som følge af deres
geografiske placering, sociale situation eller specielle behov ikke er i stand til
at drage fordel af traditionelle tilbud om uddannelse og erhvervsuddannelse.
Det betyder, at der udpeges gode eksempler og skabes synergieffekt mellem de
mange nationale og europæiske projekter, der henvender sig til disse
målgrupper. Der gives vejledning på dette område gennemundersøgelser og en
ekspertgruppe påhøjt plan.
(b)Europæiske virtuelle universitetscampusser: Aktioner inden for dette
område beskæftiger sig med bedre integration af den virtuelle dimension af de
videregående uddannelser. Målet er at opfordre til udviklingen af virtuelle
modeller for europæiske højere læreanstalter (virtuelle universitetscampusser)
og for europæiske udvekslingsordninger (virtuel mobilitet), der bygger på de
gældende samarbejdsrammer (Erasmus-programmet, Bologna-processen), og
give disse en "e-learning-dimension" til deres operationelle værktøjer (ECTS,
EuropeanMasters, kvalitetssikring, mobilitet).
(c)Skolepartnerskaber via internettet: Aktioner inden for dette område skal
styrke og udvikle skolenet, især via ordninger om skolepartnerskaber over hele
Europa, hvilket burde gøre det muligt for alle europæiske skoler at etablere
pædagogiske partnerskaber med en skole et andet sted i Europa og dermed
fremme sprogindlæringen og den tværkulturelle dialog og øge bevidstheden i
forbindelse med den flersprogede og multikulturelle europæiske samfunds-
model.
19(d)Tværgående aktioner: Aktioner inden for dette område vil fremme e-learning
iEuropa, der bygger på tilsyn med handlingsplanen om eLearning . Målet er
formidling, fremme og overtagelse af god praksis og produkter fra de mange
projekter og programmer, der har fået økonomisk støtte af Fællesskabet eller af
medlemsstaterne og styrke samarbejdet mellem de forskellige aktører, der er
involveret, især ved at fremme offentlige og private partnerskaber.
2. Disse aktioner udføres ioverensstemmelse med procedurerne i bilaget og gennem de
følgende strategier, der,omnødvendigt, kankombineres:
(a) støtte til strategiske pilotprojekter, der kan have betydelig indvirkning, og som
har klare perspektiver med hensyntillangsigtet bæredygtighed
(b) støtte til udvikling af forskning, analyse af og tilsyn med metoder, værktøjer,
praksis og tendenser i forbindelse med udformningen og anvendelsen af e-
learning-modeller tiluddannelse og erhvervsuddannelse
(c) støtte til strategiske aktioner gennem europæiske netværkog partnerskaber, der
har til formål at fremme fornyelse, kvalitetsmæssig udformning og anvendelse
af produkter og tjenester, der er baseret på den relevante anvendelse af ikt til
uddannelse og erhvervsuddannelse
(d) støtte til europæiske platforme i forbindelse med formidling, samarbejde og
udveksling afgod praksis
(e) teknisk og administrativstøtte.
Artikel 4
Programmets gennemførelse og samarbejde med medlemsstaterne
1. Kommissionen:
(a) sikrer gennemførelsen af Fællesskabets aktioner, der er omfattet af dette
program, ioverensstemmelse med bilaget
(b) søger at opnå synergieffekter med andre fællesskabsprogrammer og -aktioner
inden for uddannelse, forskning, socialpolitik og regionaludvikling
(c) fremmer og letter samarbejdet med internationale organisationer, der udvikler
aktiviteterindenfore-learning.
2. Medlemsstaterne:
(a) træffer de nødvendige skridt til at sikre et tæt samarbejde med Kommissionen,
især med hensyn til relevant information omanvendelse og praksis med hensyn
tile-learning
(b) træffer foranstaltninger med henblik på at sikre, at potentielle synergier med
andre fællesskabsprogrammer opnås på medlemsstatsplan.
20Artikel 5
Gennemførelsesforanstaltninger
1. Følgende foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse,
vedtages i overensstemmelse med den forvaltningsprocedure, der er omtalt i artikel
6, stk. 2:
(a) den årlige arbejdsplan, herunder de prioriterede områder, og udvælgelseskri-
terierne og-procedurerne
(b) det årlige budget og fordelingen af midler på de forskellige aktioner i
programmet ioverensstemmelse med artikel9 og 10
(c) foranstaltninger vedrørende overvågning og evaluering af programmet og for-
midlingogoverførselafresultater.
2. Alle andre foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne
afgørelse, vedtages ioverensstemmelse med den rådgivningsprocedure, der er omtalt
i artikel 6, stk. 3.
Artikel 6
Udvalg
1. Kommissionen bistås af et udvalg, som består af repræsentanter for medlemsstaterne
ogledesafKommissionensrepræsentant.
2. Hvor der henvises til dette stykke, finder artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF
anvendelse ioverensstemmelse med samme afgørelses artikel8.
Den periode, der er nævnt iartikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to
måneder.
3. Hvor der henvises til dette stykke, finder artikel 3 og 7 i afgørelse 1999/468/EF
anvendelse ioverensstemmelse med samme afgørelses artikel8.
4. Udvalget fastsætter selv sin forretningsorden.
Artikel 7
Samarbejde med udvalg forandre programmer og oplysning omandre
fællesskabsinitiativer
1. For at sikre, at dette program er i overensstemmelse med andre foranstaltninger, jf.
artikel 8, holder Kommissionen udvalget regelmæssigt underrettet om de
fællesskabsinitiativer, der træffes inden for uddannelse, erhvervsuddannelse og
ungdom, herunder samarbejde med internationale organisationer.
2. Kommissionen sikrer, at oplysninger om programmets gennemførelse regelmæssigt
meddeles udvalg for andre programmer, der har relationhertil.
21Artikel 8
Overensstemmelse og komplementaritet
1. Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at der hersker generel
overensstemmelse og komplementaritet mellem programmet og andre relevante
fællesskabspolitikker, -instrumenter og aktioner, især med uddannelses- og er-
hvervsuddannelsesprogrammerne Socrates, Leonardo daVinciog Ungdom.
2. Kommissionen sørger for en effektiv forbindelse og koordinerer igivet fald indsatsen
mellem dette program og andre programmer og aktioner vedrørende ny teknologi i
uddannelse og erhvervsuddannelse, især relevante programmer og aktioner
vedrørende forskning, teknologisk udvikling og demonstration under det sjette
rammeprogram46.
Artikel 9
Finansiering
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet for den i artikel 1 omtalte
periodefastsætteshermedtil36 mio.EUR.
2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de
finansielle overslag.
Artikel 10
Budgetfordeling
1. Budgetfordelingen mellemaktionerne er somfølger:
(a) e-learning tilbekæmpelse af it-kløften: ca. 25 % afdet samlede budget
(b) virtuelle universitetscampusser iEuropa:ca. 30% afdet samlede budget
(c) e-partnerskaber mellemeuropæiske skoler: ca 25 % afdet samlede budget
(d) tværgående aktioner ogtilsyn med e-learning: ca. 10 % afdet samlede budget
(e) teknisk og administrativ bistand: ca. 10 % afdet samlede budget.
Artikel 11
Deltagelse afEFTA-EØS-staterne og kandidatlandene tilDen Europæiske Union
Betingelser og vilkår for deltagelse i programmet af EFTA-lande, der er medlemmer af EØS,
og kandidatlandene fastlægges i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i de
instrumenter, der regulerer relationerne mellemDet Europæiske Fællesskabog disse lande.
46EFTL232af29.8.2002, s. 1.
22Artikel 12
Samarbejde med tredjelande
Kommissionenkantage initiativtilat indbyde enrække sagkyndige fra tredjelande ud over de
lande, der er omtalt i artikel 11, til at deltage i konferencer og møder med undtagelse af
udvalgets møder.
Midler til refusion af rejse- og opholdsudgifter i overensstemmelse med Kommissionens
gældende betingelser må ikke overstige 0,02 % afprogrammets samlede budget.
Artikel 13
Tilsyn og evaluering
1. Kommissionen fører regelmæssigt tilsyn med programmet i samarbejde med
medlemsstaterne. Resultaterne af dette tilsyn og evalueringsprocessen anvendes i
gennemførelsenafprogrammet.
Tilsynet omfatter de rapporter, der er omtalt istk. 3, litra a) ogde særlige aktiviteter.
2. Kommissionen sørger for ekstern evaluering af programmet både midt i programmet
og ved afslutningen heraf. Denne evaluering har til hensigt at vurdere relevansen,
effektiviteten og virkningen af de forskellige aktioner, og den tager også
programmets generelle virkning i betragtning. Der udvises særlig opmærksomhed
over for spørgsmålomsocialsamhørighed og lige muligheder.
Evalueringen beskæftiger sig også med komplementariteten mellem aktioner under
dette program og de aktioner, der gennemføres som led i andre relevante
fællesskabspolitikker, -instrumenter og-aktioner.
3. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske
ogSociale Udvalg og Regionsudvalget:
(a) en foreløbig evalueringsrapport inden udgangen af 2005 om de opnåede
resultater og de kvalitative aspekter af gennemførelsen af dette program op til
den30. juni2005
(b) enefterfølgende evalueringsrapport senest den31. december 2007.
23Artikel 14
Ikrafttræden
Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i De Europæiske
Fællesskabers Tidende .
Udfærdiget iBruxelles, den
På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne
Formand Formand
24BILAG
1. AKTIONER
Aktionerne er et middel til at gennmføre programmets overordnede målsætning, fremme
udviklingen og den rigtige anvendelse af e-learning i Europa og ledsage medlemsstaternes
indsats på detteområde. De er inddelt på de fire interventionsområder iprogrammet.
1.1. Aktion 1:"E-learning som middeltilat bekæmpe it-kløften"
Denne aktion omfatter anvendelsen af e-learning som et middel til at håndtere problemer i
forbindelse med it-kløften, som er en ny eller yderligere form for sociale udelukkelse, der
resulterer i nogle personers manglende evne til at udnytte de fordele, som ikt og internettet
giver i det videnbaserede samfund. En indsats inden for dette område skal omfatte både
konceptuelle og praktiske anliggender fra forståelsen af it-færdigheder til indkredsningen af
hjælpeaktioner, der er bestemt tilsærlige målgrupper.
a) Forståelsen af it-færdigheder. it-færdighed er en af de væsentligste færdigheder og
kompetencer, der er nødvendige for at kunne deltage aktivt i det videnbaserede
samfund og den nye multimediekultur. it-færdigheder har også relation til
multimediefærdigheder og social kompetence, idet de har fælles målsætninger i form
afet aktivt samfundsborgerskabog ansvarlig anvendelse af ikt. Denne aktion bør øge
bevidstheden og forståelsen med hensyn til disse væsentlige færdigheder og
kompetencer og med hensyn til, hvordan ikt kan medvirke til erhvervelsen heraf i
forbindelse med livslang læring. Denne overvejelse bør omfatte de forskellige måder
og niveauer, hvorpå ikt kan anvendes til indlæring, arbejde, aktiv deltagelse som
samfundsborger og personlig tilfredsstillelse. Det sker gennem:
•Oprettelse af et netværk af eksperter på højt plan , der sørger for vejledning og
rådgivning tildenne aktionog for projektudvælgelsen iden forbindelse.
•Finansiering af målrettede seminarer, workshopper, rapporter og rundspør-
ger.
b) Indkredsning og formidling af god praksis i forbindelse med anvendelsen af e-
learning som middel til at bekæmpe it-kløften. Denne aktion bør give relevante
oplysninger om anvendelsen af de forskellige former for e-learning gennem
vurdering og dokumentationafgode casestudier med særlig fokus på:
•Forbedret adgang til indlæringsressourcer for dem, der ikke har nem adgang til
ikt, f.eks. gennem offentlige adgangscentre, der er udstyret med e-learning-
ressourcer,og somgiver vejledning og bistand, når det er nødvendigt.
•Unge elevers behov, især dengruppe, der istigende grad befinder sig på randen af
samfundet, som f.eks. unge, der for tidligt har opgivet skoleforløbet, eller dårligt
stillede immigranter.
•Håndtering af forskelle i kognitive og didaktiske fremgangsmåder og forskellige
indlæringsformer. I den forbindelse skal man være særlig opmærksom på mænds
og kvinders forskellige behov og holdninger ved anvendelsen af nye medier med
henblik på at sikre ligestilling mellemkønnene.
25•Håndtering af de særlige behov, som f.eks. hospitalsindlagte børn eller
handicappede brugere har.
•Den uddannelsesmæssige anvendelse af medier, som der er generel adgang til,
f.eks tv, hjemme eller på uddannelsescentre, udvikling af de digitale mediers nye
muligheder.
•Udviklingenafnye værktøjer og uddannelsesmæssigt indhold for unge, som f.eks.
interaktive spil.
•Udviklingen af nye værktøjer og uddannelsesmæssige tjenester til almindelige
behov, somf.eks. uddannelse i, hvordan man bliver en aktiv samfundsborger, eller
hvordanmananvenderdentværkulturelledialog.
•Udviklingen af nye værktøjer og tjenester, der skal motivere og hjælpe voksne
med omskoling med henblik på det videnbaserede samfund, og sombygger på det
arbejde, der er blevet udført af medlemsstaterne i forbindelse med handlings-
planeneEurope2005.
c) Aktioner, der skal sørge for bevidstgørelse og oplysning gennem europæiske
netværkpå dette område. Denne aktion vil støtte den indsats mod it-kløften, der
ydes af de europæiske net, sammenslutninger, offentlige myndigheder, offentlige-
private partnerskaber eller enhver anden form for samarbejde. Den vil støtte
kontakter og udveksling af god praksis mellem dem, og når det er muligt, inkludere
støtte til oprettelse af nye net, f.eks. europæiske projekter under de forskellige
fællesskabsprogrammer.
1.2. Aktion 2:"Europæiske virtuelle universitetscampusser"
Denne aktionsigter mod at give europæiske initiativer en "e-learning-dimension" inden for de
videregående uddannelser. Den vil bidrage til oprettelsen af et europæisk område for
videregående uddannelse, ogdenvilisær bygge på Bologna-processen.
a) Støtte til Bologna-processen. Denne aktion har til formål at udvikle "e-learning-
aspekterne" i de forskellige dele af Bologna-processen og især de aspekter, der
vedrører:
•virtuel mobilitet som et supplement til og som en styrkelse af den fysiske
mobilitet (virtuelErasmus)
•anerkendelses- og valideringsordninger (ECTS)tile-learning-kurser
•tjenester til oplysning og vejledning eller tjenester, hvorved der opstår andre
synergieffekter mellem virtuelle og traditionelle modeller mellem højere lære-
anstalter, der er involveret idenne proces.
Disse projekter bør baseres på institutionelle aftaler, når det er muligt ved at udvide
eller supplere de gældende samarbejdsaftaler som led i Erasmus- eller Erasmus
World-programmerne.
26b) Tværnationale virtuelle universitetscampusser . Programmet kunne støtte et be-
grænset antal strategiske projekter, der foreslås af de videregående uddannelses-
institutioner fra mindst tre medlemsstater. Der bør udvikles samarbejdsmodeller til e-
learning inden for følgende områder:
•udformning af tværnationale uddannelses- og erhvervsuddannelsesgrader på en
række højere læreanstalter,herunder standardaftaler omakademisk anerkendelse
•omfattende forsøg inden for virtuelmobilitet somsupplement tilfysisk mobilitet
•udvikling af innovative læseplaner - der både bygger på traditionelle og internet-
baserede indlæringsmetoder.
c) Europæiske e-learnings-modeller for de videregående uddannelser. Disse pro-
jekter bør udvikle nye samarbejdsmodeller mellem de videregående uddannelses-
institutioner iEuropaog skal især behandle:
•Den rolle, som de virtuelle universiteter spiller, i forbindelse med udb uddet af
videreuddannelse og professionel udvikling og i forbindelse med udviklingen af
tjenester, der skal støtte indlæringen, f.eks. i form af en struktureret adgang til
indlæringsressourcer, somf.eks. biblioteker, museer, forskningscentre.
•Den rolle, somde virtuelle universiteter spiller, for uddannelsenaf lærere og andet
personale i undervisningssektoren i forbindelse med den pædagogiske anvendelse
afe-learning.
•Udviklingen afen bedre forståelse aforganisatoriske ændringer med henblik på at
indføre e-learning inden for de videregående uddannelser og dens indvirkning på
evaluering og vejledning.
•Udviklingen af europæiske modeller til offentlige-private partnerskaber i for-
bindelse med e-learning inden for de videregående uddannelser og opretholdelsen
af et rimeligt niveau for offentlig adgang til kvalitetsprægede videregående
uddannelser såvel som udvikling af de muligheder, der er opstået gennem nye
partnerskaber og finansieringsmodeller. De offentlige og private parters interesse
og engagement vil være afgørende for udvælgelsen af mulige projekter såvel som
disse projekters bidrag til at opnå de mål, der har offentlig interesse inden for
uddannelse og på det sociale område.
d) Initiativer til net om virtuelle universitetscampusser. Denne aktion vil støtte op-
rettelsen og effektiviseringen af net, der består af virtuelle universitetscampusser,
som fremmer udveksling af god praksis og debat om nye modeller, udfordringer og
risici.
1.3. Aktion 3:"Internetbaserede skolepartneskaber"
Denne aktionbør gøre det lettere at etablere internetbaserede skolepartnerskaber, og stimulere
europæiske skoler til at indgå i pædagogiske partnerskaber med skoler andre steder i Europa
og dermed fremme sprogindlæringen og den tværkulturelle dialog. Denne aktion gælder
skolernes overbygningsklasser og gymnasiet. Man kan senere overveje at udvide aktionen til
også at omfatte andre undervisningsniveauer.
27a) Indkredsning og analyse af eksisterende initiativer. Denne aktion bør analysere
gældende praksis for at drage relevante konklusioner til brug ved tilrettelæggelsen af
den nye aktion. Denvilmunde ud ienrække rapporterom:
•Gode demonstrationsprojekter om de bidrag, som uddannelsesmæssige multi-
medier og kommunikationsnettene yder i forbindelse med støtte af skolepartner-
skaber, særlig inden for området flersprogedeog multikulturelle projekter.
•Retningslinjer for lærere om udnyttelse af potentialet i ikt med henblik på
innovative samarbejdsmetoder, som f.eks. tværfaglige fremgangsmåder eller
anvendelsenaf fælles undervisningsmaterialer og -ressourcer.
•Indkredsning af emner, der egner sig til samarbejdsprojekter, fortrinsvis inden for
områder som videnskabelig uddannelse, kunstnerisk uddannelse, multimediefær-
digheder eller undervisning i, hvordan manbliver enaktivsamfundsborger.
b) Oprettelse af et støttenetværk i samarbejde med medlemsstaterne. Dette net vil
bestå aflærere oguddannere med erfaring inden for området europæisk samarbejde .
Det vil sørge for pædagogisk støtte og vejledning, redskaber og tjenesteydelser med
henblik på partnersøgning og retningslinjer og metodertiludveksling aferfaring.
c) Oprettelse af en internetplatform som samlingspunktet i partnerskabsaktionen.
Denne aktion består i at oprette et flersprogligt websted, der skal fungere som enplatform til samarbejde og kommunikation mellem deltagerne og til demonstration
afgod praksis.
d) Aktioner, der skal sørge for fremme og kommunikation. Hvorvidt initiativet
bliver vellykket, afhænger afen dynamisk pr-virksomhed, der tager sit udgangspunkt
i webstedet, som bl.a. omfatter et attraktivt visuelt image, offentliggørelse, presse-
meddelelser, udarbejdelse af faktablade om skoleprojekter, iværksættelse af og
afslutning på arrangementer, konkurrencer ogpristildelinger.
1.4. Aktion 4:Tværgående aktionerog tilsyn med e-learning
Derudover vilder blive ydet finansiering tiltværgående aktioner, somf.eks.:
a) Støtte til et aktivt tilsyn med handlingsplanen om eLearning. Denne aktion vil
sikre enøget samhørighed og synlighed for EU-aktionerne ome-learning gennem:
•den effektive formidling af relevante materialer, som f.eks. rapporter og under-
søgelser tilde forskellige målgrupper og programdeltagere
•en sammenlægning af projekter, der beskæftiger sig med lignende mål, eller som
anvender lignende metoder
•støtte til udveksling af erfaring, peer-review, netværk og andre former for
eventuellesynergieffekter indenfor handlingsplanensaktiviteter.
b) Ajourførelse af en portal om eLearning , der giver en nem og direkte adgang til
europæiske aktiviteter inden for e-learning og til eksisterende informationskilder,
adresselister, databaser og videnbanker, og som letter den brugervenlige adgang til
EU-programmer, -projekter, -undersøgelser, -rapporterog-arbejdsgrupper.
28c) Afholdelsen af en årlig konference om eLearning, der skal være et mødested for
evaluering af fremskridt og præsentation af gode projekter, der viser den merværdi,
some-learning medfører i forbindelse med forskellige brugere og behov.
d) Aktioner, der skal sørge for bevidstgørelse og oplysning gennem europæiske
net.Denne aktion vil yde støtte til europæiske netværk inden for e-learning og til
relevante aktiviteter som f.eks. målrettede konferencer, seminarer eller workshopper
om centrale emner inden for e-learning såsom kvalitetssikring; enhver anden meka-
nisme, der fremmer den europæiske debat og udveksling af god praksis inden for
detteområde.
e) Deltagelse i internationale projekter , der er knyttet til god og effektiv anvendelse
af ikt til uddannelse og erhvervsuddannelse som f.eks. igangværende projekter under
OECD (PISA), IAEA(TIMSS,SITES), eller UNESCO (it-færdigheder)47,
f) Planlægning og udvikling af tilsyn, analyse og redskaber til udarbejdelse af
prognoser vedrørende e-learning i Europa, herunder finansiering af særlige spørge-
undersøgelser, undersøgelser og aktiviteter til indsamling af oplysninger om den
reelle anvendelse af e-learning i de forskellige uddannelsesmæssige sammenhænge.
Dette vil danne grundlaget for en virtuel struktur med henblik på tilvejebringelse af
nyttige og rettidige oplysninger om e-learning i Europa, beregnet på de behov, som
de akademiske kredse, erhvervslivet og de politiske beslutningstagere har, i samar-
bejde med Eurostat, Den Europæiske Investeringsbank og internationale organisa-
tioner(f.eks. OECD).
1. 5. Tekniske støtteaktioner
Dertil kommer, at programmets udførelse bliver støttet dels af aktioner, der sigter mod
resultatformidling (dvs. publikationer, internetreferencer og demonstrationsprojekter) dels,
om nødvendigt, af strategiske undersøgelser, der beskæftiger sig med nye problemer eller
muligheder, eller andre centrale emner vedrørende udviklingen af e-learning i Europa.
Programmet vil også yde støtte til den løbende tilbagemelding fra brugere og deltagere og til
den endelige eksterne evaluering heraf.
2.GENNEMFØRELSESMETODEROGNÆRMEREBESTEMMELSERFORSTØTTEN
Der gives støttepå baggrund afudbud og indkaldelser afforslag.
Der ydes 100 % finansiering til køb af tjenesteydelser (f.eks. undersøgelser, publikationer
eller eksperter), og der er mulighed for bidrag til et fremtidigt styrelsesorgan, hvilket i
øjeblikke undersøges.
Aktonerne støttes gennem:
– Tilskud, der dækker maksimalt 80 % af de støtteberettigede omkostninger sammen med
andre kilder inden for den offentlige og/eller private sektor til samarbejdsprojekter som
f.eks. innovative strukturerede projekter (aktion 1 og 2).
47PISA: Programme for International Student Assessment; TIMSS: Third International Mathematics and
Science Study; SITES: Second Information Technologies in Education Study; og IEA: Internationalassociation for theevaluation ofeducationalachievement.
29– Tilskud, der dækker maksimalt 80 % afde støtteberettigede omkostninger til partnerskaber
omeLearning, der ledes af videregående uddannelsesinstitutioner med det formål at sørge
for en "e-learning-dimension" dels i de eksisterende aftaler inden for rammerne af
Bologna-processen, dels i de nye vituelle modeller for videregående uddannelse i Europa
(aktion2).
– 100 % finanisiering afenstøttestrukturtilskolepartnerskaber, herunder et centralt websted;
et europæisk netværk med henblik på pædagogisk støtte i samarbejde med medlems-
staterne; aktioner med det formålat fremme og formidle og enhver anden støtteaktion som
f.eks. revision af de eksisterende partnerskabsordninger eller udarbejdelse af et "ad hoc"-
redskab til partnersøgning. Der er planlagt tilskud på mellem 50 % og 80 % som støtte til
aktioner, der skalfremme og formidle (aktion3).
– Tilskud på mellem50 % og80 % afde omkostninger, der er forbundet med information og
kommunikation, somf.eks. konferencer, seminarer, besøg, fælles rapporter, peer review og
lignende formidling og udveksling af viden (aktion 4).
Gennemførelsesmekanismerne i forslaget svarer delvis til fællesskabets sædvanlige frem-
gangsmåde, hvorefter bevilling og samfinansiering finder sted på baggrund af en detaljeret
støtteanmodning. Der vil også være dele, der støttes fuldt ud af Fællesskabet, som f.eks.
støttenetværket ogdet centrale websted tilskolepartnerskaberne.
Kommissionen vil forvalte programmet centralt, eventuelt med bistand af et fremtidigt
styrelsesorgan, hvis oprettelse i øjeblikket undersøges. Bevillingen skal dække udgifter til
undersøgelser, ekspertmøder, oplysninger, konferencer og offentligggørelser, der er direkte
knyttettilprogrammets mål, samt enhver andenudgift tilteknisk og administrativ bistand, der
ikke er omfattet afde opgaver, derhører ind under offentlige myndigheder.
Nogle samfinansierede aktioner (f.eks. aktion 3) kan udføres gennem særlige netværk (EUN,
EUA) i kraft af et reelt monopol. EUN er et netværk bestående af undervisningsministrene i
alle medlemsstaterne og ien række ansøgerlande. EUA er den europæiske sammenslutning af
højere læreanstalter, derialt tæller mere end 500 institutioner.
30FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET
Politikområder: Uddannelse og kultur
Aktiviteter: Uddannelse
Titel: Program til forbedring af kvaliteten af og adgangen til de europæiske uddannelses-
og erhvervsuddannelsessystemer gennem en effektiv integrering af informations- og
kommunikationsteknologi ( eLearning-programmet)
1. BUDGETPOST
Nybudgetposter:B3-1008ogB3-1008A
2. SAMLEDE TAL
2.1. Samlet rammebevilling (delB):mio. EUR som forpligtelsesbevilling
36 mio. EUR
2.2. Gennemførelsesperiode:
Fra 1. januar 2004 til31. december 2006
2.3. Samlet flerårigt skøn overudgifterne:
a) Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger (finansieringstilskud)
mio. EUR (3 decimaler)
2004 2005 2006 2007 2008 I alt
Forpligtelser 9,670 10,670 11,660 32,000
Betalinger5,624 9,094 10,978 4,926 1,378 32,000
b) Teknisk og administrativbistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2.)
mio. EUR (3 decimaler)
2004 2005 2006 2007 2008 I alt
Forpligtelser1,330 1,330 1,340 4,000
Betalinger1,064 1,300 1,338 0,268 0,030 4,000
31mio. EUR (3 decimaler)
Subtotala+b
2004 2005 2006 2007 2008 I alt
Forpligtelser11,000 12,000 13,000 36,000
Betalinger6,688 10,394 12,316 5,194 1,408 36,000
c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt7.2og 7.3)
mio. EUR (3 decimaler)
2004 2005 2006 2007 2008 I alt
Forpligtelser/
betalinger1,757 1,757 1,758 5,272
a+b+cial t
2004 2005 2006 2007 2008 I alt
Forpligtelser12,757 13,757 14,758 41,272
Betalinger8,445 12,151 14,074 5,194 1,408 41,272
2.4. Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag
X Forslaget er foreneligt med dengældende finansielle programmering
/twelveoclockForslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle
overslag.
/twelveoclockOmprogrammering kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionnelleaftale må tages ibrug.
2.5. Virkningerforbudgettetsindtægtsside:
X Ingen(vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)
3. BUDGETSPECIFIKATIONER
Udgifternes art Ny EFTA-
deltagelseAnsøgerlande-
nes deltagelseUdgiftsom-
råde i de
finansielle
overslag
OU IOU OB IOB JA JA JA Nr. 3
4. RETSGRUNDLAG
Artikel149 og 150 iEF-traktaten.
Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr..../.../EF vedrørende vedtagelse af et
flerårigt program til fremme af europæiske modeller med henblik på integrering af
32informations-og kommunikationsteknologier inden for uddannelses- og erhvervsud-
dannelsessystemerne( eLearning).
5. BESKRIVELSE OGBEGRUNDELSE
5.1. Behov forEU-foranstaltninger5.1.1. Mål, der søges opfyldt, og Fællesskabets interventionProgrammets overordnede mål er at forbedre kvaliteten af og adgangen til de europæiske
uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer gennem en effektiv integrering af ny teknologi
(e-learning) somstøtteog supplement til medlemsstaternes aktioner inden for detteområde.
I den forbindelse vil programmet fremme den kreative og innovative anvendelse af ikt i
uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne som en vigtig del af deres tilpasning til det
videnbaserede samfund, og det vil sørge for undersøgelse og fremme af måder, hvorpå man
kan anvende e-learning til at styrke den sociale samhørighed og personlige udvikling og
fremmedentværkulturelledialogogbekæmpe it-kløften.
Programmet har også til formål at udvikle den europæiske dimension inden for uddannelse
ved at sikre, at alle europæiske elever og studerende ideres undervisningsforløb har mulighed
for at deltage iet europæisk projekt isamarbejde med ligestillede iandre europæiske lande.
Hvad angår de videregående uddannelser, bør eLearning-programmet bidrage til at styrke og
udvide de gældende ordninger for fysisk mobilitet og akademiske udvekslinger (Erasmus-
programmet, Bologna-processen) og gøre virtuel mobilitet til et alternativ, der er tilgængeligt
for alle, somafforskellige grunde ikke kangøre brug afdenrigtige mobilitet.
For så vidt angår skoler, vil programmet iværksætte og støtte en ordning for internetbaserede
partnerskaber på europæisk plan, der skal begynde med overbygningsklasserne og gymnasiet.
Denne ordning vil fremme skolepartnerskaber som et bidrag til at skabe en europæisk
dimension inden for uddannelse, som et incitament til sprogindlæring, som en øvelse i
tværkulturel dialog og som forberedelse til at blive aktiv samfundsborger i det videnbaserede
samfund.
Sidst men ikke mindst vil programmet have en tværgående aktion, der skal sigte mod en
dynamisk formidling og fremme af dets målsætninger. Dette sker i første omgang i
forbindelse med tilsynet med handlingsplanen om eLearning i samarbejde med andre
fællesskabsprogrammer og-instrumenter, der er relevante for e-learning. Programmet vil også
fremme udviklingen af tværnationale projekter, udvekslingen af god praksis og etableringen
afinformations- ogkommunikationsplatforme på europæisk plan.
Programmets specifikke målsætninger er:
•at udforskeogfremme måder, somman kan anvende e-learning på, tilat styrke den sociale
samhørighed og denpersonlige udvikling, og dermed fremme den tværkulturelle dialog og
bekæmpe it-kløften
•at fremme og udvikle anvendelsen af e-learning som en faktor, der gør det muligt at
gennemføre en modelfor livslang læring iEuropa
33•at udnytte potentialet i forbindelse med e-learning til at styrke den europæiske dimension
inden for uddannelse
•at gøre et mere struktureret samarbejde lettere inden for e-learning mellem de forskellige
fællesskabsprogrammer og-instrumenter og medlemsstaternes handlinger
•at tilvejebringe mekanismer, der skal tilskynde til bedre kvalitet med hensyn til produkter
ogtjenesterog samt tildeneffektive formidling herafog udvikling afgod praksis.
For at opnå dette foreslår Fællesskabet, at der etableres et handlingsprogram, der ikke
gentager, men somsnarere supplerer andre programmer på fællesskabs- og medlemsstatsplan.
Programmet vil yde økonomisk støttemed henblik på at skabe:
–Afstemte aktioner mellemKommissionen, medlemsstaterne, andre aktører inden for
uddannelse og fornyelse samt sagkyndige og forskere inden for dette område, der
skal føre tilsyn med, vurdere og formidle nationale erfaringer og god praksis i
forbindelse med anvendelsen af e-learning tilbekæmpelse afit-kløften ved at sørge
for relevante oplysninger til beslutningstagere og gode eksempler til de interesserede
deltagere.
–Multilaterale og flerårige partnerskaber , der involverer de videregående uddan-
elesinstitutioner i medlemsstaterne, andre deltagere inden for uddannelse og inno-
vation, som f.eks. kulturelle og videnskabelige institutioner, offentlige myndigheder
og erhvervslivet med det formål at styrke europæisk samarbejde om e-learning inden
for de videregående uddannelser og bidrage til opbygningen af et europæisk uddan-
nelsesområde, navnlig inden for de tværeuropæiske programmer vedrørende studier,
erhvervsuddannelse, forskning og virtuelmobilitet.
–En europæisk ordning for skolepartnerskaber via internettet mellem skoler i de
forskellige europæiske lande med det formål at sikre, at alle elever i løbet af deres
skoleforløb drager fordel af et pædagogisk forhold med en skole et andet sted i
Europaogsåledes fremmedentværkulturelledialogogsprogindlæringen.
– Programmet vil støtte tværgående aktioner : dvs. det skal udgøre en ramme for et
bedre struktureret samarbejde inden for e-learning i forbindelse med tilsynet med
handlingsplanen om eLearning, der har til formål at forbedre synergien mellem
fællesskabsprogrammerne og -instrumenterne og også mellem disse programmer
og de nationale uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer. Aktioner i
forbindelse hermed vil bl.a. lette kontakter, tilsyn, pejlemærkning og peer review;
fælles eller koordinerede forskningsprojekter, deltagelse i internationale projekter og
spørgeundersøgelser samt bred formidling afgod europæis praksis.
Hertil kommer, at programmet også yder teknisk støtte til undersøgelserne, offenliggørel-
serne, den fælles udvikling af fællesskabsaktioner, fælles udvikling af formidlingsredskaber,
hvad enten de er webbaserede eller ej, fremme af og støtte til aktioner og foranstaltninger til
bekæmpelse af it-kløften, fremme af og støtte til tværeuropæiske uddannelses- og erhvervs-
uddannelsesprogrammer, ordninger om virtuel mobilitet og enhver anden kreativ og innovativ
anvendelse afe-learning iEuropa.
Programmet vil fortrinsvis virke ved at bygge på det allerede eksisterende både på europæisk
og på medlemsstatsplan. For så vidt angår aktioner, der skal øge bevidstheden og fremme
kommunikationen, hvilket er meget vigtigt, når det drejer sig om at fremme en bredere og
34bedre anvendelse af e-learning, vil programmet, hvor det er muligt, virke gennem godt
etablerede europæiske sammenslutninger, netværk og andre former for organiseret samar-
bejde somen mere effektiv måde at nå målgrupperne på.
5.1.2. Foranstaltninger, der er truffetiforbindelse med enforhåndsevaluering
Forhåndsevalueringen omfatter en lang række aktioner, der fandt sted fra 1996-2002. Nær-
værende forslag er en direkte følge af Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og
Rådet om handlingsplanen om eLearning48, hvori der udpeges en række hovedaktioner, der
skal fremme integreringen af ikt i uddannelse og erhvervsuddannelse i samarbejde med og til
støtte af medlemsstaternes aktioner i den forbindelse. Den skyldes også Rådets resolution om
e-Læring49, der godkender den tidligere handlingsplan og de aktioner, der indtil videre er
blevet iværksat, og som opfordrer Kommissionen til at fortsætte og øge sin indsats på dette
område. Såvel som den er en følge af Europa-Parlamentets resolution50, hvori der anmodes
om udarbejdelsen af et retsgrundlag for yderligere udvikling af initiativet med hensyn til
eLearning.
Ved udarbejdelsenafdette forslag er der blevet taget hensyn tilden grundlæggende debat, der
involverer Kommissionens tjenestegrene, som er ansvarlig for de aktioner, der er knyttet til
opfølgningen på eEurope og eLearning, som f.eks. generaldirektoraterne for informations-
samfundet, beskæftigelsen, erhvervslivet og Eurostat, og informations- og observations-
tjenesterne, som f.eks. Eurydice og OECD, og det bygger på forskellige undersøgelser og
rapporter, der er udarbejdet af disse tjenester. En omfattende og effektiv anvendelse af e-
learning51ses som et vigtigt bidrag til at opnå de ambitiøse mål, som EU har fastlagt for sine
uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer52, og tilat udvikle det videnbaserede samfund i
Europa.
I forslaget er der også blevet taget hensyn til lange og vidtgående drøftelser med medlems-
staterne, der har fundet sted i arbejdsgruppen om eLearning, på konferencer samt ved andre
begivenheder, der har været afholdt afde skiftende EU-formandsskaber omanvendelsen af ikt
inden for uddannelse og erhvervsuddannelse. Sidst men ikke mindst bygger det på
konklusionerne fra en række ad hoc-møder, der har været afholdt sammen med sagkyndige
inden for de nøgleaktioner, som handlingsplanen om eLearning har udpeget, som f.eks.
virtuelle universiteter, uddannelse af lærere, nye indlæringsmiljøer eller videnskabelige
uddannelser og møder med beslutningstagere i tredjelande, der er langt fremme i deres
anvendelse af ikt inden for uddannelse, som f.eks. Australien og Canada, samt møder med e-
learning-industrisektoren.
I takt med at e-learning anvendes mere og mere, at vores forståelse af dets styrke og svag-
heder øges, og den generelle efterspørgsel og det europæiske marked for e-learning udvikles,
48KOM(2001) 172 endelig.
49EFT C 204 af 20.7.2001, s. 3.
50A5-0102/2001endelig.
51"E-learning" er blevet til et almindeligt begreb, der ofte også beskrives som "blandet læring", og som
løst henviser til alle former for medieteknologisk støtte til læring. Det omfatter en række ordninger frapc'er til digialt fjernsyn elle radio og et ligeligt stort udvalg af støtte og tjenester og især den nyedimension, som alle redskaber får gennem deres interkonnektivitet og adgang via Internettet. Ibestræbelserne på at nå ensartethed i forbindelse med dette program vil definitionen i handlingsplanenomeLearning blive anvendt: "anvendelse af nye multimedieteknologier og internettet for at højne
kvaliteten i undervisningen ved at lette adgangen til forskelligeressourcer og tjenester og til udvekslingaf oplysninger og samarbejde via informations- og kommunikationsteknologi".
52KOM(2001) 59
35skalder fokuseres på den gode anvendelse heraf, såsom effektivitet, god praksis, kvalitet og
bæredygtighed , og på de bagvedliggende organisatioriske ændringer , der kræves for fuldt
ud at udnytte fordelene iden forbindelse.
D e re re tb e h o vf o rm e r e innovation i anvendelsen af e-learning for at holde sig ajour med
udviklingen i alle relaterede sektorer, især med hensyn til den igangværende og omfattende
debat og forskning vedrørende den pædagogiske anvendelse af ny teknologi ,d e ro f t e
stiller spørgsmål ved teknologiens rolle, og som bekræfter behovet for ikke at glemme det
grundlæggende. Det er også nødvendigt at fremme den aktive formidling af forsknings-
resultater og kommentarer til beslutningstagerne, til andre forskere og til fagfolk inden for
området.
D e re ri s æ re tp r e s s e r e n d eb e h o vf o r europæisk kvalitetsindhold og -tjenester og for at
finde frem til måder, der sikrer den indbyrdes interoperabilitet , øgersynligheden og
adgangen hertil samt forbedrer mulighederne for, at de anvendes af andre interesserede
brugere, gennem kommercielle og ikke-kommercielle distributionsordninger. Denne indsats
for at skabe og dele viden skal finde sted under hensyntagen til den sproglige og kulturelle
mangfoldighed .
Disse særlige behover ikke tilstrækkelig dækket afde eksisterende fællesskabsprogrammer.
Der findes en særlig aktion for uddannelse og erhvervsuddannelse under nøgleaktion III
"Multimediaindhold og -værktøjer" i IST-programmet (Information Society Technology),
men det fokuserer på den mest avanceret teknologiske forskning, som f.eks. grid computing,
og det råder ikke over de nødvendige værktøjer og mekanismer til at sikre den effektive
resultatformidling til fagfolk, således at resultaterne nemmere overtages af uddannelses-
systemerne. Der er behov for et godt struktureret link mellem avanceret forskning og
anvendelsen afe-learning i uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutionerne.
Det er muligt at have ikt-støttede projekter inden for uddannelses- og erhvervsuddannelses-
programmerne Socrates og Leonardi da Vinci, navnlig Socrates-Minerva-aktionen, men de
fokuserer på den indledende forskning og på afprøvning, og de indeholder ikke den målret-
tede forskning og den mere operationelle tilgang, der er nødvendig for den effektive vurde-
ring, udnyttelse og anvendelse af e-learning. Der er behov for et særligt supplement til
disse programmer, der sigter mod en effektiv udvikling og udnyttelse af mulighederne iforbindelse med e-learning.
Endelig findes der i den Europæiske Socialfond store finansielle ressourcer til støtte af udar-
bejdelsenaferhvervsuddannelseskurser og -materiale, mende er beregnet på beskæftigelse og
andre presserende sociale behov, de dækker ikke hele spektret af e-learning-mulighederne, og
de kan især ikke give den avancerede pædagogiske forskning den nødvendig opmærksomhed.Dererbehov forat give beskæftigelsesinitiativerne tilstrækkelig basis for pædagogisk og
personlig udvikling under hensyntagen til de forskellige indlæringsformer, de kulturelle og
sociale barrierer for indlæring og spørgsmål i forbindelse med samfundsborgerskab i det
videnbaserede samfund og dermed bevæge sig ud over de job-relaterede behov, der er rent
instrumentale.
Afovenstående fremkomderforto operationelle konklusioner:
– der er enighed om merværdien ved den europæiske dimension i forbindelse med udvik-
lingenafen ikt-politik på området ikt inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, navnlig
iforbindelse med enøget debat, flere oplysninger og udveksling afgod praksis.
36– der hersker enighed, for så vidt angår det berettigede i et nyt fællesskabsinstrument til de
særbehov, som er udpeget under høringsprocessen, især med hensyn til integreringen af e-
learning-aspekter iBologna-processen og afprøvningen af nye muligheder for fællesskabs-
aktioner, der skalstøtte europæisk samarbejde på detteområde.
På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til den erfaring, der er høstet fra andre
fællesskabsprogrammer udarbejdede Kommissionens tjenestegrene en forhåndsevaluerings-
rapport ud fra vejledningen om forhåndsevaluering (offentliggjort af GD Budget i december
2001). Indholdet af denne rapport er helt blevet indarbejdet i begrundelsen såvel som i
finansieringsoversigten.
5.1.3. Foranstaltninger, der træffes efter en efterfølgende evaluering
Forslaget bygger på erfaringerne fra programmer som Socrates/Minerva, mulitimedia-
aktionerne som Connect og andre europæiske fællesskabsprogrammer som IST-foranstalt-
ninger under "Multimedieindhold og -værktøjer" (nøgleaktion III) samt eContent. Det
omfatter de eksterne evalueringsrapporter såvel som de rapporter, der udarbejdes om emner
vedrørende e-learning, som f.eks. den endelige rapport udarbejdet af task forcen for
multimediaundervisningssoftware.
Forslaget tager også hensyn til erfaringen fra det indledende arbejde til eLearning, der har
fundet sted i 2001 og 2002, og som søges fortsat i 2003. Denne erfaring styrker de ovenfor
nævnte konklusioner om behovet for en mere fleksible og målrettet tilgang, der er bedre egnet
tile-learning, somer en nyaktivitet irivende udvikling.
En yderligere inspirationskilde til dette forslag er de rapporter og analyser, der er udviklet af
europæiske netværk med en grundig erfaring inden for EU-programmer. Endelig har en
central kilde været de politiske basisdokumenter og medlemsstatserfaringer, der blev drøftet
indgående på møder iarbejdsgruppen om eLearning med medlemsstaterne. Nogle af disse har
udarbejdet interessante evalueringer af de første faser af deres politik og indsats med hensyn
tilikt inden for uddannelse.
Tidligere tiders erfaring kan betragtes fra to forskellige sider:
a) erfaring, der kananvendes på planlægningenafprogrammet
b) erfaring, der kananvendes på forvaltningenafprogrammet.
Med hensyn til planlægningen af programmet bygger forslaget på den værdi af det
europæiske netværk, der har vist sig at virke, og som er tilskyndet af Fællesskabet, og som
evalueringen af programmer som Socrates og de ovenfor nævnte programmer har leveret
tilstrækkelige beviser til.
Hvad angår forvaltningen afprogrammet, vil Kommissionen huske på tidligere tiders erfaring
og de bemærkninger, der er blevet gentaget i forbindelse med evalueringer og revisioner.
Kommissionen vil i forbindelse med programmets gennemførelse prøve at sikre, at det
forbliver så enkelt og brugervenligt som muligt, da det er afgørende for effektiviteten og den
brede anvendelse heraf i Europa. Det vil give lejlighed til at afprøve mere fleksible og enkle
måder at køre programmet på. Når det er muligt, og det kan forsvares ud fra en omkostnings-
og effektivitetsanalyse, vil forvaltningen af programmet og gennemførelsen af andre rela-
terede programmer, f.eks. tilsyn og dokumentation af projektresultater, blive overdraget til et
fremtidigt styrelsesorgan, hvis oprettelse er under overvejelse.
375.2. Indsatsområderog nærmere bestemmelserforstøtten
De planlagte aktioner er:
1.Afstemteaktionertilbekæmpelseafit-kløften
2. Virtuelle universitetscampusser iEuropa
3. Europæisk indsats med hensyntil"internetbaserede skolepartneskaber"
4. En tværgående aktion, der bygger på tilsyn med handlingsplanen om eLearning. Dertil
kommer støtte til projektevaluering, og der skal tilvejebringes oplysninger og kommuni-
kationstjenester.
Der gives støttepå baggrund afudbud og indkaldelser afforslag.
Der ydes en 100 % finansiering til køb af tjenesteydelser (f.eks. undersøgelser, publikationer
eller eksperter), og der er mulighed for bidrag til et fremtidigt styrelsesorgan, hvilket i
øjeblikke undersøges.
Aktonerne støttes gennem:
– Tilskud, der dækker maksimalt 80 % af de støtteberettigede omkostninger, sammen med
andre kilder inden for den offentlige og/eller private sektor til samarbejdssprojekter som
f.eks. innovative strukturerede projekter (aktion 1 og 2).
– Tilskud, der dækker maksimalt 80 % afde støtteberettigede omkostninger til partnerskaber
omeLearning, der ledes af videregående uddannelsesinstitutioner med det formål at sørge
for en "e-learning-dimension" dels i de eksisterende aftaler inden for rammerne af
Bologna-processen, dels i de nye vituelle modeller for videregående uddannelse i Europa
(aktion2).
– 100 % finanisiering afenstøttestrukturtilskolepartnerskaber, herunder et centralt websted;
et europæisk netværk med henblik på pædagogisk støtte i samarbejde med medlems-
staterne; aktioner med det formålat fremme og formidle og enhver anden støtteaktion som
f.eks. revision af de eksisterende partnerskabsordninger eller udarbejdelse af et "ad hoc"-
redskab til partnersøgning. Der er planlagt tilskud på mellem 50 % og 80 % som støtte til
aktioner, der skalfremme og formidle (aktion3).
– Tilskud på mellem50 % og80 % afde omkostninger, der er forbundet med information og
kommunikation, somf.eks. konferencer, seminarer, besøg, fælles rapporter, peer review og
lignende formidling og udveksling af viden (aktion 4).
5.3. Gennemførelsesmetoder
Gennemførelsesmekanismerne i forslaget svarer stort set til fællesskabets særvanlige
fremgangsmåde, hvorefter bevilling og samfinansiering finder sted på baggrund af en
detaljeret støtteanmodning. Der vil også være dele, der støttes fuldt ud af Fællesskabet, som
f.eks. støttenetværket og det centrale websted til skolepartnerskaberne. Der gives støtte på
baggrund afindkaldelse afforslag og udbud.
Kommissionen forvalter programmet centralt eventuelt med bistand af et fremtidigt
styrelsesorgan, hvis oprettelse i øjeblikket undersøges. Bevillingen skal omfatte udgifter til
38undersøgelser, ekspertmøder, oplysninger, konferencer og offentliggørelser, der er direkte
knyttettilprogrammets mål, samt enhver andenudgift tilteknisk og administrativ bistand, der
ikke er omfattet afde opgaver, derhører ind under offentlige myndigheder.
Nogle samfinansierede aktioner (f.eks. aktion 3) kan udføres gennem særlige netværk (EUN,
EUA) i kraft af deres reelle monopol. EUN er et netværk bestående af undervisnings-
ministrene i alle medlemsstaterne og i en række ansøgerlande. EUA er den europæiske
sammenslutning af højere læreanstalter, der ialt tæller mere end 500 institutioner.
396. FINANSIELLE VIRKNINGER
6.1. Samlede finansielle virkningerforbudgettesdelB (hele programperioden)6.1.1. Finansieringsstøtte
Forpligtelser i mio. EUR (3 decimaler)
Fordeling2004 2005 2006 2007 2008 I alt
Aktion1:Bekæmpelseafit-
kløften
1.1Forståelseafdigitalefærdigheder:ekspertgruppepå højt plan, finansiering afundersøgelser ogmålrettedeseminarer,workshopper ograpporter0,540 0,540 0,520 1,600
1.2Udvekslingafgod
praksis0,740 1,030 1,230 3,000
1.3Aktionergennem
europæiskenetværk1,140 1,500 1,860 4,500
Aktion2:Europæiskevir-
tuelleuniversitetscampusser
2.1Supplementtilpartner-skaber under Bologna-processen0,500 0,500 0,500 1,500
2.2Fi na ns ie ri ngaftv æ r-
nationale projekter om vir-
tuelleunviersitetscampusser2,000 2,000 2,000 6,000
2.3 Finansiering afnye vir-
tuellemodeller for europæ-iskevideregåendeuddannel-ser0,500 0,500 0,500 1,500
2.4 Finansiering afaktioner
gennemeuropæiskenetværk0,250 0,500 0,750 1,500
Aktion3:Europæiskeinter-
netbaserede skolepartner-skaber
3.1Europæiskstøttenetværkogpartnersøgningsredskab2,000 2,000 2,000 6,000
3.2Flersprogliginternetplat-
formog tekniskstøtte0,450 0,500 0,550 1,500
3.3. Finansieringaffremstød
gennemnetværket0,200 0,250 0,300 0,750
Aktion4:Tværgåendeak-
tioner
4.1Tilsyn medhandlings-planen om eLearning:
sammenlægningafprojekter, websted0,650 0,550 0,550 1,750
4.2Aktionergennem
europæiskenetværk0,500 0,500 0,500 1,500
4.3Fi na ns ie ri ngafi nte rna-
tionaleprojekter0,200 0,200 0,200 0,600
4.4Programevaluering 0,100 0,200 0,300
IA L T
9,670 10,670 11,660 32,000
406.1.2 Teknisk og administrativ bistand, støtteudgifter og it-udgifter (forpligtelses-
bevillinger)
2004 2005 2006 2007 2008 I alt
a) Styrelsesorgan 0,300 0,300 0,300 0,900
b) Anden teknisk og
administrativbistand
websted, redigeringstjene-
ster,projektevaluering,revisioner)0,150 0,150 0,150 0,450
Subtotal 1 0,450 0,450 0,450 1,350
c) Ekspertmøder og
konferencer0,080 0,080 0,080 0,240
d) Oplysning, offentliggø-
relser,kommunikation,undersøgelser0,800 0,800 0,810 2,410
Subtotal 2 0,880 0,880 0,890 2,650
IA L T 1,330 1,330 1,340 4,000
6.2. Beregning af omkostningerne pr. foranstaltning i budgettets del B (hele
programperioden)
Forpligtelser i mio. EUR (3 decimaler)
Fordeling Type resultater (projekter,
dossierer..)Antalresultater
pr. år*Gennemsnit-
ligeenheds-omkostninger**Samlede
omkost-
ninger(ialt3år)
1.1Forståelseafdigitalefærdig-heder: ekspertgruppepåhøjt plan,
finansieringafundersøgelser og
målrettedeseminarer,work-shopper ograpporter8
0,066 1,600
1.2Udvekslingafgod praksis
- rapporter, casestudier, forskning 8 0,125 3,000
1.3Aktioner gennemeuropæiske
netværk3 0,500 4,500Aktion 1:E-learning
som middeltilat
bekæmpeit-kløften
Íalttil aktionertilbekæmpelse
af it-kløften9,100
2.1StøttetilBologna-processen. 4 0,125 1,500
2.2Tværnationalevirtuelle
universitetscampusser4 0,500 6,000
2.3Virtuellemodeller for euro-
pæiskevideregåendeuddannelser2 0,250 1,500
2.4Aktioner gennemeuropæiske
netværk2 0,250 1,500Aktion 2:Europæiske
virtuelleuniversitets-campusser
I alttil aktionen vedrørende
videregåendeuddannelse10,500
3.1Europæiskstøttenetværkog
partnersøgningsredskabFastaktivitet 15*0,133 6,000
3.2Flersprogliginternetplatform
og teknisk støtteFastaktivitet 0,500 1,500
3.3. Finansieringaffremstød
gennemnetværket1 0,250 0,750Aktion 3:Europæiske
internetbaserede skole-partnerskaber
I alttil partnerskabsaktionen 8,250
414.1Tilsy nme dha nd li ngsp la ne n
omeLearning
-sammenlægningafprojekter/udnyttelse, webstedFastaktivitet 0,100afden
oprindeligeomkostning0, 550afdeløbendeonkostninger1,750
4.2Aktioner gennemeuropæiske
netværk2 0,250 1,500
4.3Fi na ns ie ri ngafi nte rna tio nale
projekter2 0,100 0,600
4.4Programevaluering 2 0,300(samle-
deomkostnin-
ger)0,300Aktion 4:Tværgående
aktioner
I altfor tværgåendeaktioner 4,150
OMKOSTNINGERI
ALT32,000
* Årlige målrettede resultater
** De gennemsnitlige enhedsomkostninger er blevet udregnet i overensstemmelse med
omkostningerne for tidligere lignende aktiviteter
Årlige målrettede resultater 2004 2005 2006 I alt
Aktioner vedrørende it-kløften 16 16 16 48
Elearning-partnerskaber for de
videregående uddannelser12 12 12 36
Skolepartnerskaber: skoler der
deltager5,000 15,000 30,000 50,000
Tværgående aktioner 6 6 6 18
De årlige målrettede resultater er blevet udregnet i henhold til den følgende generelle
fordeling afprogrambudgettet:
– Aktioner vedrørende it-kløften: ca. 25% afdet samlede budget
–eLearning-partnerskaber for videregående uddannelse: ca. 30 % afdet samlede budget
– Internetbaserede skolepartnerskaber: ca. 25% afdet samlede budget
– Tværgående aktioner ogtilsyn med eLearning: ca. 10 % afdet samlede budget
– Teknisk og administrativstøtte:ca. 10 % afdet samlede budget.
Denandelafbudgettet, derafsættestil"teknisk støtteog informationstjenester", er ikke blevet
fastsat på forhånd, men afhænger af hvilken form for aktion der er tale om, navnlig de
aktioner, der er blevet sat fokus på i løbet af drøftelserne med partnerne med det formål at
sørge for et program, der giver merværdi til Fællesskabet. I henhold til forhåndsevalueringen
prioriteres det højt at tage udgangspunkt idet eksisterende for at formidle information om det
arbejde, der er udført i den undersøgende fase, enten gennem andre fællesskabsprogrammer
eller gennem medlemsstaternes aktioner. Det medfører også, at man bedre kan udnytte
resultaterne af de eksisterende projekter ved at gøre opmærksom på behovet for at undgå
dobbelt arbejde og skabe synergieffekter. Alle disse aktioner kan betragtes som særdeles
42effektive i betragtning af det beskedne beløb, der er afsat hertil, og den forventede
multiplikatorvirkning på fællesskabsplan. Der bør tages hensyn til det begrænsede beløb, der
er afsat i det overordnede programbudget, og den omstændighed, at det til disse aktioner
tildelte beløb ikke er stort.
7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONS-
UDGIFTER
7.1. Personalemæssige virkninger
Eksisterende og/eller nyt personale
tilforvaltning afforanstaltningenOpgavebeskrivelse
Stillingstyper
Faste stillingerMidlertidige
stillingerIa l t
Tjenestemænd
eller midler-tidigt ansatteA
BC7
3317
34Udvikling afpolitik og program-
forvaltning; finansiel og admi-
nistrativ forvaltning; sekreta-
riatsbistand
Det medfører 2 yderligere
stillinger iforhold tilde for 2003
planlagte ressourcer
Andre personale-ressourcer
Ia l t 1 3 1 1 4
7.2. Samlede finansielle virkningerafpersonaleforbruget
Artenafpersonaleressourcer Beløb(EUR) Beregningsmetode
Tjenestemænd
Midlertidigt ansatte1 512000 14x108000
Andre personaleressourcer
Ia l t1 512000
437.3. Andre administrative udgiftersomfølge afforanstaltningen
Budgetpost
(nummer og betegnelse)Beløb(EUR) Beregningsmetode
Samlet bevilling
(Afsnit 7)
A701 - tjenesterejser
A07040 – Konferencer
A07031 – Udvalg, der
skal høres25600
200 000
1920040tjenesterejser x640* inden for EU
Omkostninger ved store lignende konferencer afholdt i
andre generaldirektorater
2 årlige møder x1 deltager x15 medlemsstater x640*
Informationssystemer
(A-5001/A-4300)
Andre udgifter- delA
(specificeres)
Ia l t 244800
* Omkostninger pr. enhed
Beløbene er de samlede udgifter over 12 måneder. Tallene ovenfor svarer til 2004. Det første
år stiger udgifterne til personale og administration forholdsvist hurtigere end program-
budgettet.
Beløbene er de samlede udgifter over 12 måneder.
I. Samlet årligt beløb* (7.2 + 7.3)
II. Foranstaltningens varighed
III. Foranstaltningens samlede omkostninger (under
hensyntagen til progression)€1756800
3å r
€5272500
Behovet for personale- og administrative ressourcer dækkes inden for bevillingen til det
generaldirektorat, der forvalter foranstaltningen, inden for rammerne af den årlige bevillings-
procedure.
8. OPFØLGNING OG EVALUERING
8.1. ResultatopfølgningProgrammets gennemførelse og tilsynet hermed kan udføres af et styrelsesorgan, der skulle
være arbejdsklar fra programmets start. Det forventes, at tilsynsaktiviteterne ikke indledes før
ca. 12 måneder efter programmets start. Den tid vil blive anvendt til at forberede redskaber til
dataindsamling og -behandling.
Det løbende tilsyn med programmerne bygger på de oplysninger, der er modtaget direkte fra
støttemødtagerne, der skal indsende foreløbige og endelige aktivitetsrapporter og regnskaber,
herunder de resultatkriterier, der er fastsat iforbindelse med udvælgelsesprocessen.
44For at sikre kvaliteten af programmets udførelse skal der regelmæssig udføres projektbesøg,
og der vil også regelmæssigt blive anmodet om tilbagemeldinger om deltagernes aktiviteter i
programmet.
Alle projekter og aktioner omfatter en indbygget evaluering eller bestemmelse om vurdering
af eksterne sagkyndige eller interne kilder og indeholder også resultatindikatorer og
retningslinjer foropfølgning.
For engangsprojekter, som f.eks. seminarer og konferencer, foretages der tilsyn på stedet, og
der vil blive udført en omhyggelig evaluering ud fra stikprøver og/eller på baggrund af
risikofaktorer.
8.2. Hvordan og hvorofte skalderevalueres?
Der vil blive udført en evaluering i løbet af programmets andet år. Ved programmets slutning
vil der blive udført en efterfølgende evaluering med fokus på den pågældende aktions
indvirkning.
I denforbindelse er de følgende indikatorerblevet udpeget:
Generelle målsætninger Indikatorer
/foursansinvFremmeafen effektivintegreringafinforma-
tions- og kommunikationsteknologi i de euro-pæiskeuddannelses- og erhvervsuddannelses-systemer, der letter og stimulerer samarbejdeogsynergimellemaktioner, der udføresafFælles-skabsprogrammer ogafmedlemsstaterne.- Kvantitative/kvalitativedata omaktioner,
rapporter og andreresultater af disseaktioner.
- Kvantitative/kvalitativedata omdeltagernes
opfattelse af programmets indvirkning.
Specifikke målsætninger Indikatorer
/foursansinvatudforskeog fremmemåder,hvorpåman kananvende e-learning til at styrke den sociale sam-
hørighed og fremmeden tværkulturelle dialog og
dermedsørgefor godesamfundsborgerei detvidenbaseredesamfund.- Forbedret opfattelseog forståelsefraaktionsdel-
tagernes sideafe-learning-potentialet.
-Henstillinger tilfremtidighandling.
/foursansinvatfremmeog udvikleanvendelsen af eLearning i
devideregåendeuddannelser som en faktor, dergør detmuligtatgennemføreenmodel forliv sla nglæ ri ngiE u ro pa.-Styrket og udvidet tilbud omkvalitetsprægedee-learning-ressourcer gennemdeltagerneiprogrammetsaktioner.
-K v ant it ativ eda tao madg a ngti ldis s eny e
ressourcer.
-Destørstevideregåendeuddannelsessammen-
slutningersog -netværks opfattelseafindvirk-ningen.
45/foursansinvat udnytte potentialet i forbindelse med e-
learning til at styrke den europæiske dimensioninden for uddannelse.- Kvantitative data om antallet af deltagende
skoler og elever.
- Kvalitativedataom dedeltagendeskolers
opfattelseafvirkningen afderesdeltagelseiprogrammet.
- Kvalitativedataom integreringen afdenne
praksis pædagogisk set og i forbindelse medskolernestilrettelæggelse.
/foursansinvat gøre et mere struktureret samarbejde nemmereinden for e-learning mellem de forskelligefællesskabsprogrammer og -instrumenter ogmedlemsstaterneshandlinger.- D atao mme rv ærd is o mf ø lgeafs am le de
aktioner.
- Øget udveksling mellemmedlemsstaterne.
/foursansinvat tilvejebringe mekanismer, der skal tilskynde
til kvalitetsforbedring med hensyn til produkterog tjenester og til en effektiv formidling ogudviklingafgod praksis.- Forbedring af e-learning-produkter og -tjeneste-
ydelser gennemkriterier til kvalitatetssikring.
Operationelle målsætninger Indikatorer
1.Bekæmpelsenafit-kløften
1.1 Forståelsen af it-færdigheder.
/elevenoclockOprettelseafetnetværkafeksperterpåhøjtplan.
/elevenoclockWorkshopper, seminarer, målrettederapporter ogundersøgelser.- Eksistensen afdennegruppepåhøjt plan.
-Kvantitative/kvalitative data om antallet af
aktioner og deltagere.
1.2. Indkredsning og formidling af god praksis iforbindelse med anvendelsen af e-learning sommiddeltilat bekæmpeit-kløften, herunder især.
/elevenoclockPersoner uden adgangtilikt-ressourcer.
/elevenoclockFor brugere med sociale eller kulturelleproblemer.
/elevenoclockI forbindelse med individuelleindlæringsformer.
/elevenoclockI forbindelse med særbehov og handicappedebrugere.- Kvantitative/kvalitative data om den udpegede
praksis, om formidlingsaktioner og om det antalpersoner,mannårudtil.
- Kvalitative data om opfattelsen hos lederne af de
udvalgte projekter af merværdien ved dennefællesskabsaktion.
1.3. Aktioner, der skal øge bevidstheden gennemnetværksetablering af initiativer om bekæmpelse afit-kløften. -Kvantitative/kvalitative data om de deltagendenetværk og deresaktiviteter.
2.Virtuelle universitetscampusser i Europa
2.1. Udvikling af e-learning-aspekter i Bologna-processen. -Kvantitative/kvalitative data om de udvalgteforslag.
2.2. Finansiering af pilotprojekter om tværnationale
unviersitetscampusser.-Kvantitative/kvalitative data om de udvalgte
projekter.
462.3 Udvikling afnye roller for dehøjere læreanstalter
i forbindelsemed en model til livslang læring.-Kvantitative/kvalitative data om de udvalgteforslagog deresresultater.
2.4 Etablering af netværk om initiativerne tiluniversitetscampusser. -Kvantitative/kvalitative data om de deltagende
netværk og deresaktiviteter.
3. Skolepartnerskaber via internettet
3.1 Indkredsning og analyse af eksisterende
initiativer.-Kvantitative/kvalitative data omresultater.
3.2 Oprettelse af et støttenetværk i medlemsstaterne,der omfatter pædagogisk materiale og vejledning, ogen tjeneste til partnersøgning.- Eksistensen afstøttenetværket.
-Kvantitative/kvalitativedata omaktiviteter.
3.3 Etablering af en flersproget internetplatform for
samarbejdeogresultatformidling.-Eksistensen afplatformen.
-Kvantitative/kvalitativedata omanvendelsen.
3.4 Fremstød og pr.-virksomhed, der skal lancere ogfremme aktionen gennem foranstaltninger som kon-kurrencer og pristildelinger. -Kvantitative data om fremstød og pr.-virksomhed.
4. Tværgående aktioner
4.1Tilsyn medhandlingsplanen om eLearning.
/elevenoclockDefinition på fælles aktiviteter og prioriterede
områder; koordinering af fællesskabsaktivi-teterne såsom indkaldelser af forslag, under-søgelser ograpporter.
/elevenoclockSammenlægning af indbyrdes forbundneprojekter, websted.- Kvantitative/kvalitative data om koordinerede
aktioner.
-Kvantitative/kvalitative data om projekter og om
sammenlægningafaktiviteter.
4.2Vedligeholdelseafen portal om eLearning. -Kvantitative/kvalitative data om indhold,
tjenesteydelser og brugere.
4.3 Årlig konference om eLearning med fokus på
vellykkede projekter og prioriterede områder undereLearning, som digitale færdigheder eller offentlige-
privatepartnerskaber.- Kvantitative/kvalitative data om konferencen og
deltagerne.
4.4 Aktioner, der skal øge bevidstheden gennem
europæiskenetværk.- Kvantitative/kvalitative data om de udvalgte
netværk og deresaktiviteter.
4.5 Deltagelse i internationale projekter, der er
knyttet tile-learning, f.eks. OECD, IEA, UNESCO.- Projektantal og -kvalitet,resultaternesrelevans
479. FORHOLDSREGLER MOD SVIG
I henhold til enhver kontrakt, aftale eller anden retshandel, der indgås mellem Kommissionen
og støttemodtagerne, skal Kommissionen og Revisionsretten foretage kontrol på stedet hos
modtagerne af et fællesskabstilskud, og de er i den forbindelse bemyndiget til at forlange
dokumentation for enhver udgift, der er afholdt under en sådan kontrakt, aftale eller
retshandel i løbet af de første fem år efter udløbet af kontraktperioden. Revisioner på stedet
vilblive udført, når det skønnes nødvendigt.
Støttemodtagerne har pligt til at forelægge rapporter og regnskaber. Indholdet heraf vil blive
gennemgået, og udgifternes støtteberettigelse vil blive undersøgt i lyset af formålet med
fællesskabsfinansieringen og under hensyntagen til de kontraktlige forpligtelser og
principperne omforsigtig og sund økonomisk forvaltning.
I bilaget til finansieringsaftalerne findes en række oplysninger af administrativ og økonomisk
art med henblik på at specificere, hvilke udgifter der er støtteberettigede under aftalerne. I
påkommende tilfælde begrænses Fællesskabets dækning til omkostningselementer, som er
reelle, som kan identificeres, og som kan kontrolleres i støttemodtagerens regnskaber.
Formålet hermed er at gøre det lettere at kontrollere og revidere projekter, som modtager
finansielstøtte(og at evaluere demiforbindelse med udvælgelsen).
Med hensyn tiloffenlige indkøb og i henhold til den nye finansforordning (artikel 93-96) kan
Kommissionen pålægge ansøgerne eller deltagerne i et udbud, der er omfattet af et af
udelukkelsestilfældene, administrative eller økonomiske bøder.