DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.9.2009 
SEK(2009) 1235   
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
ledsagedokument til 
Forslag til  
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om makrotilsyn på fællesskabsplan af det finansielle system og om oprettelse af et 
europæisk råd for systemiske risici 
  
Forslag til  
 
RÅDETS BESLUTNING 
 
om at overdrage Den Europæiske Centralb ank specifikke opgaver i relation til Det 
Europæiske Råd for Systemiske Risici 
  
Forslag til  
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om oprettelse af en europæisk banktilsynsmyndighed 
  
Forslag til  
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed for forsikrings- og 
arbejdsmarkedspensionsordninger 
  
Forslag til  
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om oprettelse af en europæisk værdipapirtilsynsmyndighed 
 
 
DA    DA  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
  
 
{KOM(2009) 499 endelig} 
{KOM(2009) 500 endelig} {KOM(2009) 501 endelig} {KOM(2009) 502 endelig} {KOM(2009) 503 endelig} 
{SEK(2009) 1234}  
 
DA 3   DA 1. INDLEDNING  
I meddelelsen "Finansielt tilsyn i Eu ropa" af 27. maj 2009 fremsatte Europa-
Kommissionen forslag til en række ændringer af det europæiske system for finansielt 
tilsyn for at råde bod på de mangler, der va r blevet afsløret i forbindelse med den 
nylige finanskrise. Nærmere bestemt fo reslog Kommissionen, at der oprettes:  
• et europæisk råd for systemiske risici (ESRB)  med henblik på at vurdere risici 
for stabiliteten i det finansielle system  som helhed ("makrotilsyn"), udsende 
tidlige advarsler mod systemiske risici  og om nødvendigt fremsætte anbefalinger 
om tiltag.  
• et europæisk finansti lsynssystem (ESFS) , der skal føre tilsyn med individuelle 
finansieringsinstitutter ("mi krotilsyn"), bestående af et netværk af nationale 
finanstilsyn, som samarbejder med tr e nye europæiske tilsynsmyndigheder 
(ESA'er) for hhv. banksektoren, værdipapirsektoren og sektoren for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger. 
Disse forslag blev godkendt af Det Eur opæiske Råd den 18.-19. juni 2009, som dog 
understregede, at de beslutninger, der tr æffes af ESA'erne, ikke må indvirke på 
medlemsstaternes finanspolitiske ansvar. 
Denne konsekvensanalyse ledsager forslagene til retsakter om oprettelse af ESRB og 
ESFS. For bl.a. at indkredse omfanget af de beføjelser, der tillægges ESA'erne, til at 
fremsætte forslag til bindende tekniske sta ndarder vil der inden længe blive foretaget 
ændringer i den relevant e fællesskabslovgivning.  
2. H
ØRINGER OG PROCEDURE  
Kommissionen gennemførte en offentlig hø ring vedrørende meddelelsen af 27. maj. 
Sidste frist for indlæg var den 15. juli. De r indkom i alt 98 indlæ g, som for langt de 
flestes vedkommende i det store hele støttede de forslag om tilsyn, der var fremlagt i meddelelsen. En styringsgruppe for konsekvensanalyser sammensat af 
repræsentanter for forskellige generaldir ektorater trådte sammen to gange for at 
udarbejde denne konsekvensanalyse. 
3. I
DENTIFIKATION AF PROBLEMET  
Med udgangspunkt i de generelle prob lemer, der blev afdækket i den 
konsekvensanalyse, der ledsagede meddele lsen, er der blevet påpeget mere 
specifikke problemer i forbindelse me d oprettelsen af ESRB og ESFS.  
For ESFS drejer det sig om følgende: 
• Hvordan man sikrer et enkelt sæt harm oniserede tekniske regler og ensartet 
anvendelse af disse regler. 
 
DA 4   DA • Hvordan man sikrer, at tilsynskollegierne  fungerer efter hensigten, navnlig med 
hensyn til formidling af relevante oplysni nger til alle medlemmer af kollegiet.  
• Hvordan man skaber enighed melle m hjemlandets og værtslandets 
tilsynsmyndigheder i spørgsmål, der kræver en sådan enighed. 
• Der er behov for bedre koordinering mellem tilsynsmyndigheder og 
sammenhængende handling i finansielle krisesituationer. 
• Hvordan man - i overensstemmelse med Rådets konklusioner - undgår at indvirke 
på medlemsstaternes finanspolitiske ansv ar uden at lægge hindringer i vejen for 
ESA'ernes arbejde på områder, som ikke indvirker på medlemsstaternes 
finanspolitiske ansvar. Herved vil ma n sikre, at subsidiaritetsprincippet 
overholdes i forbindelse med ESA'ernes arbe jde, eftersom direkte beskatning er et 
område, der hører under medlem sstaternes enekompetence.  
For ESRB drejer det sig om følgende: 
• Hvordan man gør ESRB så effektivt som mu ligt, i betragtning af at det ikke kan 
tillægges bindende beføjelser, da  der allerede er truffet politisk beslutning om ikke 
at give det status som juridisk person.  
• ESRB's advarsler og anbefalinger skal nå ud til de rette adressater og føre til de 
ønskede tiltag, men uden at de bliver sel vopfyldende og bidrager til at udløse en 
krise.  
• ESRB skal have de oplysninge r, det har brug for, for at kunne udføre vurderinger 
på makroplan effektivt. 
• ESRB skal have et sekretariat, som er  opbygget og placeret således, at det kan 
udføre sine opgaver omkostningseffektivt.  
• Subsidiaritetsprincippet skal overholde s i forbindelse med ESRB's opbygning og 
virksomhed.  
4. MÅLSÆTNINGER  
De specifikke målsætninger, der blev opstillet i den konsekvensanalyse, der 
ledsagede meddelelsen af 27. maj, betragtes som de gene relle målsætninger i denne 
konsekvensanalyse, da analyseniveauet er  mere detaljeret i dette tilfælde.  
Der fastlægges desuden en række speci fikke målsætninger for ESRB og ESFS:  
ESFS 
a. at varetage alle de nuvæ rende EU-tilsynsudvalgs opgaver 
b. at sikre et fælles regelsæt c. at sikre ensartet anvendelse af EU-reglerne 
 
DA 5   DA d. at fastlægge, hvordan man sikrer en fæ lles tilsynskultur, bl .a. ved at sørge 
for, at tilsynskollegierne udvikler sig positivt og ensartet 
e. at afgøre, om/hvordan der skal gi ves fulde tilsynsbeføjelser i forhold til 
visse institutter  
f. at fastlægge, hvordan man sikrer koord inering i og effektiv håndtering af 
krisesituationer 
g. at sørge for adgang til de nødvendige oplysninger h. at træffe beskyttelsesforansta ltninger med henblik på at undgå 
indvirkning på medlemsstatern es finanspolitiske ansvar 
i. at sikre ESA'ernes uafhængighed. 
ESRB 
a. at etablere passende procedur er til indhentning af oplysninger om 
makroøkonomiske risici for de n finansielle stabilitet 
b. at afdække risici på makroplan i Europa c. at udsende advarsler til de releva nte aktører og anbefale passende tiltag 
d. at fastlægge, hvordan man opnår effektiv opfølgning af 
advarsler/anbefalinger 
e. at sikre ESRB's uafhængighed. 
Herudover består et af målene med systemet so m helhed i at sikre, at de to niveauer 
(ESRB og ESFS) samarbejder for at afdække  og reagere på tværgående elementer, 
der indvirker på stabiliteten på både  mikro- og makroplan (som f.eks. 
aflønningspolitik). 
5. A
NALYSE OG SAMMENLIGNING AF MULIGE POLITIKMODELLER  
Der blev for både ESFS og ESRB overvejet følgende muligheder:  
a. Beføjelser og kompetencer  
For ESFS blev følgende overvejet under dette punkt: 
• Beføjelser til at sikre et enkelt harmoniseret regelsæt . Her tænkes på to former for 
beføjelser: for det første beføjelse til at  foreslå bindende tekni ske forskrifter, der 
skal godkendes af Kommissionen, på områder, som skal fastlægges ved kommende ændringer af den sektorspecifikke lovgivning; for det andet beføjelser 
til at gribe ind i tilfælde af tviste r mellem de nationale tilsynsmyndigheder i 
spørgsmål, hvor det er nødvendi gt at nå til enighed, f.ek s. vedrørende en koncern, 
der opererer på tværs af grænsern e, gennem mægling og om nødvendigt 
vedtagelse af en bindende beslutning.  
 
DA 6   DA • Beføjelser til at sikre kons ekvent anvendelse af EU-reglerne.  Hvis der er tegn på, 
at en national tils ynsmyndighed overtræde r de gældende regler, bør en ESA kunne 
fremsætte en henstilling, som ka n blive gjort bindende ved en 
kommissionsbeslutning i tilfælde af  manglende efterlevelse. Som en sidste udvej 
bør en ESA kunne rette en beslutning til et finansieringsinstitut på grundlag af direkte gældende fællesskabsregler, hvis Kommissionens beslutning ignoreres af 
den nationale tilsynsmyndighed. 
• Sikring af en fælles tilsynsk ultur og ensartet tilsynspraksis.  ESA'erne bør 
videreføre og udvide niveau 3-udvalgenes  rolle på dette område, også inden for 
uddannelse, samt bidrage til tilsynsko llegiernes virksomhed, bl.a. ved at 
fastlægge, hvilke oplysninger der skal vide reformidles, og varetage forvaltningen 
af en database. 
• Fulde tilsynsbeføjelser.  Det blev besluttet, at fo rordningerne om oprettelse af 
ESA'erne hver især skulle indeholde en ar tikel, som gjorde det muligt at give dem 
direkte tilsynsbeføjelser i forhold til vi sse institutter, men kun gennem yderligere 
ændringer af den sektorspecifikke lovgi vning. For øjeblikket tænkes her kun på 
kreditvurderingsbureauer. 
• Beføjelser i krisesituationer.  På dette punkt fandt man, at ESA'erne bør kunne 
træffe beslutninger rettet til de nationa le tilsynsmyndigheder inden for hele den 
relevante sektorspecifikke lovgivni ngs anvendelsesområde, i det øjeblik, 
Kommissionen har fastslået, at der foreligger en krisesituation.  
• Beføjelser til at indsamle og forvalte mikrotilsynsoplysninger . ESA'erne skal have 
adgang til mindst de oplysninger, der i øj eblikket modtages af niveau 3-udvalgene 
(anonymiserede og aggregerede data). For at udføre deres opgaver bør de - af hensyn til effektiviteten og konsekvensen  - på grundlag af en begrundet 
anmodning kunne få de nationale tilsynsm yndigheder til at stille de nødvendige 
oplysninger til rådighed, herunder oplysninger vedrørende individuelle finansieringsinstitutter. 
• Beskyttelsesklausul vedrørende me dlemsstaternes finanspolitiske ansvar.  I stedet 
for blot at have en deklaratorisk beste mmelse eller lade medlemsstaterne vurdere, 
hvornår der er tale om indvirkning på dere s finanspolitiske ansvar, blev det anset 
for hensigtsmæssigt, at Rådet skulle træffe afgørelse med kvalificeret flertal, når en medlemsstat og en ESA er uenige om, hvorvidt en beslutning truffet af en ESA indvirker på den pågældende medl emsstats finanspolitiske ansvar. 
For ESRB blev følgende overvejet under dette punkt:  
• Hvad angår opfølgning af advarsler og anbefalinger er det ikke muligt at gøre 
efterlevelse obligatorisk, eftersom et or gan uden status som juridisk person ikke 
kan udstede bindende bestemmelser, me ns ingen opfølgning overhovedet ville 
underminere advarslernes og anbefalingernes effektivitet. Man fandt derfor, at den 
bedste løsning var en forp ligtelse til "efterlevelse el ler begrundelse af manglende 
efterlevelse". 
 
DA 7   DA • Med hensyn til adgang til oplysninger  kunne  ESRB ikke udsende troværdige 
advarsler og anbefalinger uden at have adgang til aggregerede data på EU-plan 
eller landeplan. En sådan adgang kunne gives gennem ESA'erne. Desuden ville 
ESRB blive mere effektiv, hvis det kunne få adgang til oplysninger om individuelle institutte r efter begrundet anmodning. 
• Hvad angår offentliggørelse af advarsler og anbefalinger  fandt man, at 
systematisk offentliggørelse kunne virke m od hensigten ved i givet fald at udløse 
kriser, mens lejlighedsvis offentliggør else kunne være nyttig i tilfælde af  
manglende efterlevelse. Det ville være vanskeligt at indføre faste kriterier for offentliggørelse eller ikke-offentliggørelse , hvorfor man fandt det bedst at lade 
ESRB vurdere, hvornår der skal ske offe ntliggørelse, i hvert enkelt tilfælde. 
b. Organisation og opbygning 
For ESFS blev følgende overvejet under dette punkt: 
• Fælles styringskomité.  En fælles komité med status som juridisk person kunne 
vedtage bestemmelser, der forpligter de  tre ESA'er til at gribe ind på en 
sammenhængende måde, samt bestemmelser vedrørende konglomerater. Imidlertid kunne en fælles komité med status som juridisk person medføre 
ekstraomkostninger som f.eks. til et sekretariat. Alt i alt finder man det mere hensigtsmæssigt at have et fleksibelt fælles udvalg uden status som juridisk 
person, indtil der foretages en første vur dering af den måde, ESFS fungerer på. 
Der vil blive oprettet et under udvalg vedrørende konglomerater.  
• Afstemningsprocedure.  Man fandt, at ESA'ernes be slutninger i individuelle 
tilfælde ville kunne træffes mest effe ktivt med simpelt flertal af de 
stemmeberettigede medlemmer, mens der skulle gælde kvalificeret flertal ved afstemning om horisontale spørgsmål, f.eks. forslag til bindende tekniske standarder, henstillinger og retningslinje r, samt ved afstemning om beslutninger 
vedrørende finans- og budgetspørgsmål. 
• Relevante interessenters inddragelse og rolle . Hvis der ikke foretages andre 
høringer af interessenter end offentlige ad  hoc-høringer, ville det føre til indgreb 
af dårlig kvalitet. Det ville heller ikke være effektivt at afholde åbne offentlige høringer om hver eneste af ESA'ernes besl utninger. Det ville i kke give mening at 
have en enkelt rådgivende interessentgruppe, i betragtnin g af at de tre ESA'ers 
arbejde er forskelligt. Ma n fandt derfor, at den beds te løsning var en separat 
rådgivende gruppe for hver ESA. 
For ESRB blev følgende overvejet under denne punkt: 
• Rådets størrelse og dækningen af dets ekspertise.  Af hensyn til ESRB's 
effektivitet skal der i rådet sikres en passende repræsentation af ekspertise og 
synspunkter. Ifølge Kommissionens fors lag, som Det Europæiske Råd har 
godkendt, består rådet af: 
* formanden og næstformanden for Den Europæiske Centralbank 
 
DA 8   DA * cheferne for EU's nationale centralbanker 
* en repræsentant for Europa-Kommissionen * repræsentanter for hver af de europæiske tilsynsmyndigheder * en ikke-stemmeberettiget repræsentant for en tilsynsmyndighed i hver 
medlemsstat 
* en ikke-stemmeberettiget repræsentant for Det Økonomiske og 
Finansielle Udvalg. 
• Adressater for advarsler.  Den mest effektive løsning for at opfylde ESRB's 
målsætninger synes at være en bred vifte af adressater (medlemsstaterne, de 
nationale tilsynsmyndigheder, de europæiske tilsynsmyndigheder og 
Kommissionen). Det ville være ineffektivt at indskrænke kredsen af potentielle 
adressater. For et makrotilsynsorga n synes det unødvendigt også at medtage 
individuelle finansieringsins titutter som mulige adressater. 
• Inddragelse og høring af interessenter.  Det blev anset for hensigtsmæssigt at 
nedsætte et rådgivende tekni sk udvalg bestående af eksp erter fra de forskellige 
institutioner, der deltager  i ESRB, med henblik på at finpudse sekretariatets 
analyse, når det er nødvendigt. Det bør de suden ikke udelukkes, at der kan blive 
foretaget mere omfattende ad hoc-høringer. 
c. Finansiering  
For ESFS blev der set på alle muli gheder lige fra 100 %'s finansiering fra 
medlemsstaterne til 100 %'s finansiering over fællesskabsbudgette t. Man valgte en 
finansiering med 60 % fra medlemsst aterne og 40 % i form af tilskud fra 
Fællesskabet. Denne fordeling vil sikre ESA'ernes uafhængighed af både medlemsstaterne og Fællesskabet, give stabi litet i finansieringen og afspejle den 
betydelige fællesskabsdimension i ESA'ernes målsætninger.  
For ESRB overvejede man forskellige mulighe der for varetagelse af sekretariatet og 
dettes placering, dvs. hvorvidt Kommissionen s kulle stå for det, eller om det skulle 
varetages af et virtuelt netværk af centralbanker eller af  Den Europæiske 
Centralbank. Som den bedste løsning for ES RB's sekretariat fandt man, at det skulle 
varetages af Den Europæiske Centralbank. 
6. V
IRKNINGER AF DE VALGTE MODELLER  
De specifikke virkninger for forskellige enheder, som berøres direkte af oprettelsen 
af ESRB og ESFS, kan analyseres som følger: 
• Nationale tilsynsmyndigheder. ESA'erne vil bidrage til harmoniseringen af det 
finansielle tilsyn i EU ved at fremsætte forslag til bindende tekniske forskrifter og 
overvåge de nationale tilsynsmyndigheders anvendelse af EU-reglerne. De vil desuden lette tilsynskollegiernes arbejde og styre informationsdatabaser for de tilsynsmyndigheder, der deltager i kollegi erne. De nationale tilsynsmyndigheder 
 
DA 9   DA vil have mulighed for at påklage besl utninger truffet af de europæiske 
tilsynsmyndigheder. ESRB bør hjælpe de nationale tilsynsmyndigheder med bedre at forstå virkningerne af deres ha ndlinger for det økonomiske og finansielle 
system som helhed. Den største arbejds byrde for de nationale tilsynsmyndigheder 
kan dog vise sig at være forbundet med fo rmidlingen af oplysninger og kravet om 
"efterlevelse eller begrundelse af ma nglende efterlevel se" som følge af 
modtagelsen af en anbefaling fra ESRB.  
• Nationale finansministerier. Ministerierne vil drage fordel af den forbedrede 
finansielle stabilitet i hele EU  og den reducerede risiko for, at 
finansieringsinstitu tterne skal reddes med bekos telige hjælpepakker. De får 
adgang til ESRB's analyser af system iske risici og modtager om nødvendigt 
advarsler og anbefalinger. Medlemsstaterne s finanspolitiske ansvar beskyttes ved 
hjælp af en beskyttelsesklausul i ES A-forordningerne. Til gengæld skal 
medlemsstaterne måske bidrage til finansieringen af de europæiske 
tilsynsmyndigheder, alt efter hvilke finansieringsordninger der fastlægges. 
• Niveau 2- og 3-udvalg. Med oprettelsen af ESFS ophører niveau 3-udvalgene 
med at eksistere, og alle deres opga ver overtages af ESA'erne. De nye 
myndigheder vil dog så vidt muligt sørge for kontinuitet i forhold til niveau 3-
udvalgene. Det er meningen, at man vil fastholde det nuværende personale og 
herudover øge antallet af ansatte. Niveau  2-udvalgene fortsætter deres virke som 
hidtil. 
• Den Europæiske Centralbank. Den Europæiske Centralb ank involveres både 
gennem deltagelse i ESRB og varetagelse af sekretariatet for ESRB.  
• Nationale centralbanker. Der skulle ikke for de na tionale centralbanker være 
betydelige ekstraomkostninger forbunde t med deltagelse i ESRB og levering af 
input til sekretariatets arbejde.  
• Finansieringsinstitutter. For store finansielle koncerne r vil det forbedrede tilsyn 
på tværs af grænser og sektorer redu cere omkostningerne ti l overholdelse af 
forskrifterne takket være harmoniser ingen af standarder og praksis på 
tilsynsområdet. ESRB vil bidrage til et forbedret erhvervsklima gennem effektiv kriseforebyggelse i EU. Kreditvurderingsbu reauer, som er registreret i EU, vil 
kunne blive underlagt Den Europæiske Værdipapirtilsynsmyndigheds direkte 
tilsyn, hvilket vil sikre større kons ekvens og reduktion af omkostninger. 
Oprettelsen af det fælles st yringsudvalg for de tre ESA'er vil danne grundlag for 
yderligere styrkelse af kontrollen  med finansielle konglomerater.  
• Andre interessenter . For at sikre, at der kommer passende input fra 
interessenterne til ESA'ernes beslut ningsproces, oprette s der en særlig 
interessentgruppe for hver myndighed bestående af tredive medlemmer, der ligeligt repræsenterer forbrugerne, erhverv slivet og arbejdstagerne. ESRB vil have 
mulighed for at afholde omfattende høringe r efter behov og vil have adgang til en 
rådgivende teknisk gruppe. 
Man har anslået omkostningerne i forb indelse med ESFS i relation til tre 
omkostningskategorier: personaleudgi fter, infrastruktur omkostninger og 
 
DA 10   DA driftsomkostninger. De samlede omkostninge r i forbindelse med oprettelsen af de 
europæiske tilsynsmyndigheder er  anslået til ca. 36 mio. EUR i første driftsår (2010), 
hvorefter de når op på over 67 mio. EU R efter tre år (2013). De anslåede 
personaleudgifter er baseret på den antagelse,  at hver ESA i første driftsår sigter mod 
at fordoble sit personale sammenlignet med antallet af ansatte i de eksisterende 
niveau 3-udvalg, svarende til en gennemsnitlig stigning fra 20 til 40 i hver af de tre myndigheder. 
Da ESRB's sekretariat varetages af Den Eu ropæiske Centralbank og Det Europæiske 
System af Centralbanker, vil der ikke være direkt e omkostninger forbundet med 
ESRB hverken for fællesskabsbudgettet elle r medlemsstaternes budgetter, bortset fra 
udgifter til udstationeret personale. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Forordningerne om oprettelse af ESFS og ESRB indeholder bestemmelser om 
evaluering af det nye system for finansielt tilsyn i EU tre år efter, at det reelt er 
igangsat. Kommissionen vil udarbejde to ra pporter om de erfaringer, der gøres med 
anvendelsen af henholdsvis ESFS og ESRB. Det endelige sæt indikatorer fastlægges 
af Kommissionen, når den foreta ger de krævede evalueringer.