[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 3.5.2007

KOM(2007) 230 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Kvalitetsrapport udarbejdet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 501/2004 af 10. marts 2004 om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Kvalitetsrapport udarbejdet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 501/2004 af 10. marts 2004 om finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service

I henhold til artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 501/2004 af 10. marts 2004[1] skal Kommissionen (Eurostat) forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, hvori der gives en kvalitetsvurdering af de kvartalsdata, medlemsstaterne har indberettet.

I Det Monetære Udvalgs rapport om statistikkrav, der blev godkendt af Rådet (økonomi og finans) på dets møde den 18. januar 1999, understregedes behovet for et omfattende statistisk informationssystem til støtte for den politiske beslutningstagning, herunder finansielle kvartalsstatistikker for den offentlige forvaltning og service.

Med henblik herpå skal medlemsstaterne i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2000 af 3. februar 2000 og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1221/2002 til Eurostat indberette ikke-finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service, dvs. indtægter og udgifter, opstillet i henhold til ENS 95. Forordning nr. 501/2004 supplerer disse forordninger, idet den indeholder bestemmelser om, hvilke offentlige finansielle transaktioner og statuskonti der skal indberettes i henhold til ENS 95. Rådets forordning (EF) nr. 1222/2004 af 28. juni 2004 kompletterer dækningsområdet for indberetningen af finansielle kvartalsdata, idet den indeholder bestemmelser om den kvartårlige offentlige gæld.

De finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service, der skal indberettes til Eurostat, omfatter datasæt med op til 300 tidsserier pr. land vedrørende finansielle transaktioner og finansielle aktiver og passiver for den offentlige forvaltning og service og for dens delsektorer: statslig forvaltning og service, offentlig forvaltning og service på delstatsniveau[2], kommunal forvaltning og service og sociale kasser og fonde samt oplysninger opdelt efter modsektor.

En regelmæssig indberetning af data startede i juni 2004, men Kommissionen indrømmede 17 lande omfattende undtagelser, og for Tjekkiet, Estland, Grækenland, Cypern, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet drejede det sig om hele forordningens dækningsområde. Disse undtagelsesordninger ophørte i december 2005. I december 2005 modtog Eurostat således for første gang data fra samtlige medlemsstater.

Kvalitetsrapporten sigter mod at belyse de mangfoldige aspekter af kvalitet ud fra kriterier, der almindeligvis anvendes til at vurdere kvaliteten af statistikker[3]. Rapporten har fået bred tilslutning fra medlemmerne af den fælles Eurostat-/ECB- taskforce vedrørende finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service .

Rapporten indeholder generelle afsnit, hvori der gøres rede for grundbegreber, tekniske spørgsmål og de vigtigste konklusioner vedrørende de enkelte lande og et sidste afsnit med et sammendrag af konklusioner og anbefalinger for hvert land. Mere dokumentation, der underbygger disse konklusioner, blev lagt ud på Eurostats netsted i løbet af 2006.

Rapporten er baseret på Eurostats database og de metadata, der forelå pr. 15. marts 2006. De fremskridt, som mange medlemsstater har gjort herefter, er der i denne kvalitetsrapport kun taget højde for med hensyn til dataenes dækning.

I overensstemmelse med artikel 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 501/2004 af 10. marts 2004 er Udvalget for det Statistiske Program og Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik blevet hørt.

Indhold

1. Institutionelle aspekter

2. Tilgængelighed og klarhed

3. Dataenes aktualitet og dækning

4. Overensstemmelse

4.1. Overensstemmelse mellem kvartalsvise og årlige data

4.2. Overensstemmelse mellem finansielle og ikke-finansielle regnskaber

4.3. Overensstemmelse mellem beholdning og finansielle transaktioner

4.4. Det konsoliderede regnskabs overensstemmelse

5. Sammenlignelighed

5.1. Sammenlignelighed over tid

5.2. Sammenlignelighed med Den Monetære Unions finansielle regnskaber

5.3. Sammenlignelighed med den offentlige gæld

6. Nøjagtighed og pålidelighed

6.1. Datakildernes dækning

6.2. Intern overensstemmelses- og sandsynlighedskontrol og overvågning af vigtige ændringer

6.3. Metodologier og antagelser anvendt til udarbejdelse af statistiske skøn

6.4. Tilpasninger efter begreberne i ENS 95

6.5. Revisioner af statistikker

7. Konklusioner og henstillinger

Kvalitetsrapport om kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service

Pr. 15. marts 2006.

1. INSTITUTIONELLE ASPEKTER

Kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service udarbejdes af de nationale statistiske kontorer i de fleste medlemsstater og af centralbankerne i Belgien, Tyskland, Grækenland, Spanien, Italien, Ungarn, Østrig og Portugal. I Frankrig udarbejder finansministeriet og centralbanken disse regnskaber i fællesskab, mens det i Cypern er finansministeriet.

Både metode- og kildespørgsmål, især med henblik på at forbedre overensstemmelsen mellem finansielle og ikke-finansielle kvartalsregnskaber[4], behandles i en række medlemsstater i arbejdsgrupper sammensat af repræsentanter for det nationale statistiske kontor, centralbanken og finansministeriet. En aktiv koordinering anses for at bidrage til at opnå og herefter opretholde et højt kvalitetsniveau. Eurostat tilskynder medlemsstaterne til at oprette flere formelle arbejdsgrupper og arbejdsgrupper til rutineopgaver.

2. TILGÆNGELIGHED OG KLARHED

Tolv medlemsstater offentliggør kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service (Spanien, Ungarn, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige) eller et deldatasæt (Belgien, Danmark, Italien, Nederlandene, Østrig) eller data, som i stor udstrækning stemmer overens med dem (Frankrig, Portugal). Litauen og Luxembourg forventer snart at offentliggøre dem.

Offentliggjorte statistikker findes almindeligvis på statistikproducentens netsted og ledsages ofte af en kort metodebeskrivelse og forklaring til vejledning for brugerne (Danmark, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Østrig og Det Forenede Kongerige).

I foråret 2006 offentliggjorde Eurostat på sit netsted kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service i form af EU-aggregater samt en række nationale data sammen med beskrivelser af landenes praksis i forbindelse med udarbejdelse af kvartalsstatistikker (f.eks. Manual on quarterly non-financial accounts for general government ).

I overensstemmelse med artikel 8 i forordning (EF) nr. 501/2004 fremsendte alle medlemsstater en beskrivelse af kilder og metoder til Eurostat. Beskrivelserne for især Tysklands, Italiens og Ungarns vedkommende var mangelfulde.

3. DATAENES AKTUALITET OG DÆKNING

Data skal i henhold til forordningen leveres til Eurostat senest tre måneder efter udgangen af det kvartal, dataene refererer til.

Ser man på de sidste fire kvartalsindberetninger, overholdt de fleste medlemsstater de fastsatte tidsfrister, og forsinkelserne var begrænset til dage. Irlands og Det Forenede Kongeriges data var forsinket to gange. En medlemsstat leverede for sent ved seneste indberetning, mens der ikke var forsinkelser ved den foregående. Eurostat og medlemsstaterne har udviklet et effektivt indberetnings- og kontrolsystem, som muliggør hurtig bearbejdning af dataene og om nødvendigt fornyet indberetning.

Angående dækningen skal medlemsstaterne levere kvartalsdata fra første kvartal af 1999. Ved udgangen af 2005 var der kun 13 medlemsstater, som leverede et sæt data, der opfyldte forordningens krav til dækning.

Malta og Slovenien har ikke leveret data til Eurostat, og Cypern meget få.

Tyskland, Luxembourg og i mindre grad Estland, Letland og Sverige leverede ikke tilstrækkelige data om den offentlige forvaltning og service og delsektorer, således at det ofte ikke var muligt at beregne deres fordringserhvervelse, netto (dvs. deres underskud) eller deres finansielle nettoformue (finansielle aktiver minus finansielle passiver). Tjekkiet, Frankrig, Slovakiet og Det Forenede Kongerige leverede ikke alle modsektoroplysninger.

Tjekkiets data dækkede ikke hele perioden. Til gengæld har nogle lande frivilligt leveret længere tidsserier end krævet: Det Forenede Kongerige, Ungarn, Spanien, Italien, Sverige, Grækenland, Luxembourg og Irland.

Det bør nævnes, at dækningen af følgende landes data er blevet forbedret siden 15. marts 2006: Tjekkiet, Tyskland, Estland, Letland, Slovenien og Sverige.

4. OVERENSSTEMMELSE

4.1. Overensstemmelse mellem kvartalsvise og årlige data

I henhold til artikel 2 i forordning 501/2004 skal kvartalsdataene og de tilsvarende årlige data, der indberettes til Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2223/96 (dvs. finansielle årsregnskaber), stemme overens. Teoretisk set er disse statistikker identiske, og det skulle være de samme data, der indberettes. Det, at der er forskellige statistikproducerende institutioner, virkningen af de udligningsmekanismer, der anvendes til udarbejdelse af finansielle regnskaber, og forskellene i "årgange" betyder, at der i praksis opstår risiko for afvigelser. Som følge heraf kan der i årets løb observeres afvigelser. De forventes at forsvinde mindst en gang om året, når begge datasæt afstemmes efter hinanden.

Sammenligner man de kvartalsvise og årlige data, fremgår det, at der for Belgiens, Danmarks, Spaniens, Grækenlands, Italiens, Litauens, Nederlandenes, Østrigs, Polens, Portugals, Finlands og Det Forenede Kongeriges vedkommende er fuldstændig eller næsten fuldstændig overensstemmelse, mens der i Tysklands og Letlands data er betydelige forskelle. Forskellene i dataene fra Tjekkiet, Estland og Slovakiet var så markante, at de hverken var acceptable eller forklarlige.

4.2. Overensstemmelse mellem finansielle og ikke-finansielle regnskaber

Fra december 2005 skulle alle medlemsstater til Eurostat indberette et komplet datasæt for den offentlige forvaltning og service omfattende udgifter, indtægter og underskud på den ene side og transaktioner i finansielle aktiver og passiver på den anden. Underskuddet er i teorien lig med finansielle transaktioner, netto (dvs. "over linjen" er lig "under linjen"). I praksis medfører de problemer, der er forbundet med kildedata, udarbejdelse af de statistiske data og institutionelle forhold, forskelle, der ofte betegnes "statistiske afvigelser" (afvigelser mellem ikke-finansielle og finansielle regnskaber). Selv om der generelt er mærkbart mindre afvigelser for den offentlige forvaltning og service end for andre sektorer, er der stadig forskelle i de statistiske fremgangsmåder i EU. I nogle lande vises forskellene, mens de i andre lande elimineres i den statistiske proces. I 2005 tog Eurostat initiativer på dette område for at vurdere medlemsstaternes praksis og foreslå bedste praksis.

På dette tidlige stadium kan det konstateres, at de observerede afvigelser er markante. Selv om 12 ud af de 20 lande, for hvilke der kunne beregnes en gennemsnitlig kvartalsafvigelse i størrelsesordenen +/- 0,05 % af det årlige BNP, har halvdelen af landene også en standardafvigelse i kvartalsafvigelsen på 0,5 % af det årlige BNP. To lande har usandsynligt store afvigelser, som tyder på alvorlige problemer med datakvaliteten: Grækenland og Tjekkiet. Store standardafvigelser i afvigelserne tyder på sæsonbetingede fænomener (Spanien og Estland) eller store datamængder for bestemte kvartaler (Irland, Frankrig og Sverige). Dette vil blive undersøgt nærmere.

4.3. Overensstemmelse mellem beholdning og finansielle transaktioner

Da statuskonti opgøres til markedsværdi, behøver ændringer i beholdningen af et givet instrument over en regnskabsperiode ikke være lig med transaktionerne med dette instrument. Omvurderinger og andre ændringer som f.eks. omklassificeringer påvirker statuskontiene, uden at de bliver registreret som transaktioner. Overvågningen af alle disse ændringer, også kaldet "øvrige økonomiske strømme", er et andet vigtigt kvalitetsaspekt ved finansielle regnskaber.

Eurostat har med aktiv støtte fra taskforcen vedrørende finansielle kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service indført systematisk indberetning af vigtige ændringer, som ligger til grund for store øvrige økonomiske strømme. For sådanne ændringer er der blevet fastsat en tærskelværdi på 0,5 % af det årlige BNP (eller højere for bestemte instrumenter).

Spanien, Letland, Nederlandene, Østrig og Polen har rapporteret alle sådanne vigtige ændringer. Derimod har Tjekkiet, Danmark, Ungarn og Det Forenede Kongerige ikke indberettet sådanne oplysninger.

4.4. Det konsoliderede regnskabs overensstemmelse

Alle indberettede data undtagen for Irland og Slovakiet opfylder de interne overensstemmelseskriterier for konsoliderede data, dvs. de konsoliderede (defineret som ikke-konsoliderede værdier minus de konsoliderede værdier) transaktioner og beholdninger på aktivsiden er identiske med værdierne på passivsiden.

5. SAMMENLIGNELIGHED

5.1. Sammenlignelighed over tid

I henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 501/2004 kan historiske data udarbejdes på basis af "bedste skøn". Det bemærkes, at omklassificering af enheder, der ofte opfattes som brud i tidsserier, i stedet her betragtes som "øvrige økonomiske strømme".

For de fleste medlemsstaters vedkommende har der ikke været rapporteret brud i tidsserier. Syv medlemsstater indberettede brud i tidsserier: Tjekkiet, Spanien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Østrig og Polen.

5.2. Sammenlignelighed med Den Monetære Unions finansielle regnskaber

Eurostat kontrollerer ikke, om der er overensstemmelse mellem kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service og de kvartalsregnskaber, som de nationale centralbanker indberetter til Den Europæiske Centralbank inden for rammerne af ECB Guidelines on Monetary Union Financial Accounts (som også omfatter kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service fra april 2006). Alligevel er der blevet indberettet sådanne data på grundlag af et spørgeskema udsendt til hvert land, da de statistikproducerende institutioner er forskellige og virkningen af udligninger for at kunne udarbejde et komplet sæt finansielle kvartalsregnskaber for Den Monetære Union kan medføre afvigelser. Som følge af deres aktualitet og dækning kan kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service anvendes som en kilde af høj kvalitet til udarbejdelse af finansielle kvartalsregnskaber for Den Monetære Union.

De fleste lande oplyser, at de to datasæt er eller vil blive identiske. Fire lande har rapporteret marginale forskelle (Tyskland, Spanien på grund af "gamle årgange", Frankrig og Portugal).

5.3. Sammenlignelighed med den offentlige gæld

Den kvartårlige gæld, medlemsstaterne indberetter til Eurostat i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1222/2004, skal være konsistent med den offentlige forvaltning og services passiver, der er indberettet i forbindelse med kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service, i det omfang den offentlige forvaltning og service og finansielle instrumenter er defineret ens. Dataene må imidlertid nødvendigvis afvige fra hinanden, eftersom reglerne for værdiansættelsen er forskellige: den offentlige forvaltning og services passiver indberettes til markedsværdi, mens den offentlige gæld indberettes til nominel værdi (inkluderer ikke påløbne renter og defineres for værdipapirer som pålydende værdi).

På grundlag af en kvantitativ analyse kunne der kun for fire landes vedkommende konstateres overensstemmelse mellem den offentlige gæld og den offentlige forvaltning og services passiver for alle fem kategorier af undersøgte instrumenter (kort- og langfristede lån, kort- og langfristede værdipapirer og sedler, mønt og bankindskud[5]): Grækenland, Spanien, Luxembourg og Finland, mens der for tre landes vedkommende er afvigelser mellem tre kategorier: Irland, Østrig og Sverige.

6. NØJAGTIGHED OG PÅLIDELIGHED

6.1. Datakildernes dækning

Hvad angår anvendelsen af datakilder, fremgår det af artikel 2 i forordning (EF) nr. 501/2004, at kvartalsdataene skal baseres på oplysninger, som er direkte tilgængelige inden for den offentlige forvaltning og service som f. eks. fra det offentliges regnskaber eller administrative kilder. Der gælder mere fleksible regler for beregning af positioner af ejerandelsbeviser, undtagen for børsnoterede aktier og andele i investeringsforeninger.

De fleste medlemsstater rapporterer, at datakilderne giver fuld eller næsten fuld dækning af offentlige enheder og instrumenter. Dette opnås på flere måder og primært ved anvendelse af direkte kilder, f.eks. hver enheds egne regnskaber, centrale databaser eller statistiske undersøgelser. Grækenland, Sverige og Det Forenede Kongerige (for kommunale myndigheder) anvender i stor udstrækning statistiske undersøgelser. Indirekte oplysninger indhentet fra penge- og bankstatistikker, betalingsbalancedata eller generelle værdipapirdatabaser anvendes til udarbejdelse af modsektoroplysninger, men undertiden også til opstilling af skøn vedrørende instrumenter: Det gælder især for Estland, Grækenland, Italien, Luxembourg og Østrig (omfattende anvendelse af værdipapirdatabaser) og Portugal og også, om end i mindre omfang, Tyskland, Nederlandene, Polen, Slovenien og Finland. Der rapporteres ofte om vanskeligheder ved opstilling af skøn over finansielle derivater (beholdninger og transaktioner), og der anvendes indirekte kilder til forsikringstekniske reserver.

Transaktionerne afledes ofte af beholdningsdata, hvilket almindeligvis ikke er den bedste løsning. Spanien, Nederlandene, Portugal, Slovakiet og Det Forenede Kongerige og i mindre grad Tyskland, Irland, Østrig, Finland og Sverige anvender imidlertid strømdata, som giver bedre resultater.

6.2. Intern overensstemmelses- og sandsynlighedskontrol og overvågning af vigtige ændringer

De fleste medlemsstater foretager overensstemmelses- og sandsynlighedskontrol som led i opstillingen af kvartalsregnskaber. Overensstemmelseskontrol foretages ved hjælp af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, tabel 3, med de finansielle årsregnskaber eller i forbindelse med konsolideringen. Der foretages sandsynlighedskontrol af afvigelserne, vækstraten i beholdningerne eller øvrige økonomiske strømme. Tjekkiet og Ungarn har ikke indberettet oplysninger om deres praksis.

Medlemsstaterne overvåger og indberetter oplysninger til Eurostat om vigtige ændringer, som ligger til grund for store transaktioner eller store øvrige økonomiske strømme. Belgien, Estland, Spanien, Frankrig, Irland, Letland, Nederlandene, Østrig, Polen og Portugal indsender oplysninger om hovedparten af deres store transaktioner. Derimod har Tjekkiet, Grækenland, Irland og Det Forenede Kongerige ikke rapporteret store transaktioner. Mange medlemsstater overvåger også store øvrige økonomiske strømme (jf. afsnit 4.4 ovenfor).

6.3. Metodologier og antagelser anvendt til udarbejdelse af statistiske skøn

Artikel 2 i forordning 501/2004 tillader udtrykkeligt, at der anvendes interpolation og ekstrapolation til opstilling af skøn vedrørende bestemte instrumenter. En række medlemsstater anvender ikke sådanne fremgangsmåder (Grækenland, Litauen, Malta, Østrig, Slovenien og Det Forenede Kongerige), mens mange andre anvender dem lejlighedsvis til estimering af positioner af ejerandelsbeviser, andre forfaldne ikke-betalte mellemværender eller oplysninger, der kun foreligger som årsdata, hvilket undertiden gælder for kommunal forvaltning og service.

6.4. Tilpasninger efter begreberne i ENS 95

Det er nødvendigt at foretage begrebsmæssige tilpasninger for at bringe kvartalsdata i overensstemmelse med begreberne i ENS 95. Tilpasningerne svarer til dem, der foretages i årsregnskaberne.

Kategorisering

De fleste medlemsstater (undtagen Tjekkiet, Frankrig og Slovakiet) rapporterer kildedata, som i stort omfang stemmer overens med kategorierne af instrumenter i ENS 95, således at det ikke er nødvendigt at foretage tilpasninger. For Frankrigs vedkommende er løbetiden for kort-fristede værdipapirinstrumenter længere end et år.

Værdiansættelse

I henhold til ENS 95 skal ejerandelsbeviser og andre værdipapirer på statuskontoen opgøres til markedsværdi. Medlemsstaterne opgør langfristede værdipapirer til markedsværdi med undtagelse af Belgien, Tjekkiet, Estland, Letland, Litauen og Slovakiet. Mange medlemsstater (Belgien, Tjekkiet, Tyskland, Letland, Litauen, Slovakiet og Det Forenede Kongerige) opgør deres kortfristede passiver til pålydende værdi, hvilket også er ukorrekt, men de kvantitative konsekvenser er begrænsede.

Medlemsstaterne skal opgøre ejerandelsbeviser til markedsværdi eller tilsvarende, idet der anvendes tilnærmede værdier for ikke-børsnoterede aktier. Irland opgør ikke-børsnoterede aktier under nettoaktiver til markedsværdi, Ungarn til justeret bogføringsværdi. Tjekkiet, Estland, Grækenland, Italien, Letland, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige opgør ikke-børsnoterede aktier under nettoaktiver til bogført værdi og Slovakiet til anskaffelsesværdi, hvilket ikke er den bedste praksis.

Registreringstidspunkt

ENS 95 foreskriver, at transaktioner registreres efter optjeningstidspunktet, mens forskellen i forhold til betalingerne opføres under andre forfaldne ikke-betalte mellemværender. Det er ifølge ENS 95 bedste praksis at registrere påløbne renter for det underliggende instrument, hvilket er i overensstemmelse med Manual on Government Deficit and Debt[6] . Det er imidlertid kun et mindretal af lande, der følger disse anbefalinger for alle passiver. Hovedparten vælger for visse gældsinstrumenter at registrere påløbne renter under gæld.

6.5. Revisioner af statistikker

Medlemsstaterne rapporterer metada til Eurostat, når der foretages omfattende revisioner, og gør rede for grundene hertil. Revisionens omfang er et væsentligt element i kvalitetsvurderingen både set ud fra brugerens og den statistikproducerende institutions synspunkt. Revisioner mellem to dataindberetninger (navnlig mellem første og andet skøn) analyseres her, da de tyder på, at der er problemer med kildedata. Beregninger vedrørende revisioner mellem første skøn og de endelige data, der i praksis måles over otte kvartaler, kunne ikke foretages på nuværende tidspunkt, da regelmæssige indberetninger af data vedrørende kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service startede for mindre end to år siden.

En foreløbig analyse af de sidste syv regelmæssige indberetninger viser, at den gennemsnitlige revision for alle medlemsstater og indberetninger er tæt på 0,2 % af det årlige BNP for den offentlige forvaltning og services nettoformue for både første skøn og de seneste fire kvartaler og 0,1 % af det årlige BNP for den offentlige forvaltning og services fordringserhvervelse, netto. Det første skøn er således ikke blevet væsentlig mere revideret end de efterfølgende kvartaler. Især inden for fordringserhvervelse, netto, synes der ikke at kunne konstateres bias. Der foretages primært revisioner af data vedrørende den statslige forvaltning og service på grund af de omfattende og komplekse finansielle transaktioner.

Der er stor spredning mellem landene, nogle foretager mere omfattende revisioner: Frankrig, Italien, Ungarn og Portugal (plus Danmark og Luxembourg for så vidt angår den finansielle nettoformue), andre færre revisioner: Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige. I betragtning af det begrænsede erfaringsgrundlag, da mange lande indtil for kort siden har haft undtagelsesordninger eller befinder sig i udviklingsfasen, bør analysen af revisioner fortolkes forsigtigt. Det er for tidligt at drage kategoriske konklusioner.

7. KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER[7]

Der gjort store fremskridt i udarbejdelsen af kvartalsregnskaber for den offentlige forvaltning og service. Data fra de fleste lande er af passende kvalitet og er derfor nyttige til analytiske formål og til udarbejdelse af relevante aggregater for euroområdet og EU. De bør derfor offentliggøres.

Nogle medlemsstater skal træffe specifikke foranstaltninger for at forbedre kvaliteten af de indberettede data. I nogle tilfælde vil kvaliteten kunne forbedres ved, at en medlemsstat indberetter tidsserier til Eurostat og derved opfylder sin forpligtelse over for Fællesskabet. Kommissionen undgår således at indlede en overtrædelsesprocedure i henhold til traktaten for at sikre fuld overholdelse af Fællesskabets regler.

Finansielle kvartalsregnskaber for offentlig forvaltning og service bør offentliggøres, og i tilknytning hertil bør der udsendes passende vejledning til brugerne. Heri bør indgå metadata, som beskriver medlemsstaternes praksis, oplysninger om kvartalsdataenes volatilitet og vejledning i fortolkning af afvigelser. Offentliggørelse vil fremme kvaliteten.

Der skal også foretages sådanne vurderinger i fremtiden for at overvåge medlemsstaternes fremskridt. Nedenstående tabel indeholder specifikke vurderinger og anbefalinger for hver medlemsstat.

Medlemsstat | Data og metadata | Der bør ske forbedringer på følgende område(r) |

Belgien | generelt god kvalitet | værdiansættelse af gældsinstrumenter |

Tjekkiet | generelt utilstrækkelig kvalitet | levering af hele tidsserier overensstemmelse med finansielle årsregnskaber og med ikke-finansielle regnskaber rapportering af vigtige ændringer værdiansættelse af gældsinstrumenter og ikke-børsnoterede aktier |

Danmark | generelt god kvalitet | rapportering af vigtige ændringer |

Tyskland | generelt tilfredsstillende kvalitet; utilstrækkelig dækning | dækning beskrivelse af national praksis overensstemmelse med finansielle årsregnskaber og gæld |

Estland | generelt utilstrækkelig kvalitet; alvorlige mangler og kvartalsdata ofte ikke rigtige kvartalsstatistikker | dækning overensstemmelse med finansielle årsregnskaber og med ikke-finansielle regnskaber værdiansættelse af gældsinstrumenter og ikke-børsnoterede aktier anvendelse af direkte kilder |

Irland | generelt rimelig kvalitet | konsoliderede datas overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber og gæld konsekvent rapportering af vigtige ændringer |

Grækenland | generelt utilstrækkelig kvalitet | overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber rapportering af vigtige ændringer værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier |

Spanien | generelt særdeles god kvalitet | overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber |

Frankrig | generelt god kvalitet | anvendelse af et passende løbetidskriterium begrænsning af revisioner af første skøn overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber |

Italien | generelt rimelig kvalitet | beskrivelse af national praksis overensstemmelse med gæld værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier anvendelse af direkte kilder |

Cypern | Eurostat har modtaget data og dokumentation af begrænset omfang | hurtig indsats nødvendig for at opfylde EU-forordningens bestemmelser |

Letland | generelt god kvalitet, ufuldstændig dækning | dækning værdiansættelse af gældsinstrumenter og ikke-børsnoterede aktier overensstemmelse med finansielle årsregnskaber |

Litauen | generelt god kvalitet | værdiansættelse af gældsinstrumenter |

Luxembourg | generelt god kvalitet, utilstrækkelig dækning | dækning beskrivelse af national praksis anvendelse af direkte kilder |

Ungarn | generelt god kvalitet, men metadata utilstrækkelige | beskrivelse af national praksis rapportering af vigtige ændringer |

Malta | Eurostat har ikke modtaget data | hurtig indsats nødvendig for at opfylde EU-forordningens bestemmelser |

Nederlande-ne | generelt god kvalitet | overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier anvendelse af direkte kilder |

Østrig | generelt god kvalitet | overensstemmelse med gæld værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier anvendelse af direkte kilder |

Polen | generelt god kvalitet | overensstemmelse med gæld værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier anvendelse af direkte kilder |

Portugal | generelt god kvalitet | overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber og gæld anvendelse af direkte kilder |

Slovenien | Eurostat har ikke modtaget data | hurtig indsats nødvendig for at opfylde EU-forordningens bestemmelser |

Slovakiet | generelt utilstrækkelig kvalitet; alvorlige mangler i udarbejdelsen af data om transaktioner | konsoliderede datas overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber og finansielle årsregnskaber værdiansættelse af gældsinstrumenter og aktier rapportering af vigtige ændringer |

Finland | generelt god kvalitet | værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier anvendelse af direkte kilder |

Sverige | generelt god kvalitet, ufuldstændig dækning | dækning overensstemmelse med ikke-finansielle regnskaber og gæld værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier |

Det Forenede Kongerige | generelt god kvalitet | indberetningsfremgangsmåde rapportering af vigtige ændringer værdiansættelse af ikke-børsnoterede aktier overensstemmelse med gæld |

[1] EUT L 81 af 19.3.2004, s. 1.

[2] Gælder kun for Belgien, Tyskland, Spanien og Østrig.

[3] Jf. Eurostats CIRCA-interessegruppe "Quality in Statistics", http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main.

[4] I mange medlemsstater udarbejder samme institution begge regnskaber.

[5] Mønter betragtes ofte som den statslige forvaltnings passiver, og den offentlige forvaltning og service kan modtage indlån, som i visse særlige tilfælde kan betragtes som monetære aggregater.

[6] Manualen findes under Government Finance Statistics (sub-section II.3) på Eurostats nedsted: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2.

[7] De fremskridt, som mange medlemsstater har gjort siden 15. marts 2006, er ikke afspejlet i denne kvalitetsrapport.