I.INDLEDNING

1.Fremme af militær mobilitet er et vigtigt EU-initiativ, der blev lanceret den 10. november 2017. Det vil bidrage til oprettelsen af en europæisk forsvarsunion, som kommissionsformand Juncker slog til lyd for i sin tale om Unionens tilstand 2017. Det bidrager til at nå det ambitionsniveau på sikkerheds- og forsvarsområdet, som Rådet nåede til enighed om den 14. november 2016 efter fremlæggelsen af den globale strategi for EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik. Militær mobilitet gennemføres inden for rammerne af det permanente strukturerede samarbejde, herunder på projektniveau, og gennem de konkrete foranstaltninger, som EU-medlemsstaterne iværksatte den 25. juni 2018. Initiativet er desuden en vigtig prioritet i samarbejdet mellem EU og NATO inden for rammerne af gennemførelsen af de fælles erklæringer og den etablerede strukturerede dialog om militær mobilitet på medarbejderniveau.

2. I dette initiativ udnyttes civil-militære synergier til at forbedre mobiliteten for militært personel, materiel og udstyr til rutinemæssige aktiviteter og under kriser og konflikter i og uden for EU ved brug af alle transportformer og i alle strategiske retninger. Det vil sætte EU-medlemsstaterne i stand til at handle hurtigere og mere effektivt inden for rammerne af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik og nationale og multinationale aktiviteter.

3.Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen fremlagde handlingsplanen for militær mobilitet ("handlingsplanen") den 28. marts 2018. I juni 2018 hilste Rådet handlingsplanen velkommen og opfordrede til en hurtig gennemførelse heraf i tæt samarbejde mellem alle relevante interessenter. Den 19. november 2018 udtrykte Rådet tilfredshed med de fremskridt, der er gjort, og gav yderligere vejledning om de næste skridt. Derudover og som supplement til denne statusrapport hilste Det Europæiske Forsvarsagenturs Styringskomité den 13. maj 2019 agenturets første årlige rapport om militær mobilitet velkommen.

4.I handlingsplanen skitseres konkrete skridt og tidsfrister med fokus på Unionens merværdi med hensyn til at hjælpe og lette EU-medlemsstaternes indsats for at fremme den militære mobilitet. Unionen kan navnlig bidrage ved at identificere civil-militære synergier og udnytte eksisterende politikker og instrumenter på tre hovedområder — transportinfrastruktur, bestemmelser og procedurer og andre tværgående emner. Der blev gjort store fremskridt med gennemførelsen af handlingsplanen inden for rammerne af et tæt og løbende samarbejde mellem Kommissionens tjenestegrene, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, herunder EU's militærstab og Det Europæiske Forsvarsagentur og med fuld inddragelse af EU-medlemsstaterne baseret på en tværministeriel tilgang under fuld hensyntagen til deres nationale suverænitet og beslutningsprocesser.

5.I henhold til handlingsplanen skal den første statusrapport forelægges inden udgangen af sommeren 2019. I denne rapport beskrives de væsentlige og konkrete fremskridt, der er gjort indtil videre, og næste skridt.

II.MILITÆRE KRAV TIL MILITÆR MOBILITET I OG UDEN FOR EU

A.Definition af militære krav

6.Udgangspunktet for gennemførelsen af handlingsplanen var definitionen af militære krav til militær mobilitet i og uden for EU (militære krav). De militære krav blev udviklet af EU's militærstab i tæt samarbejde med EU-medlemsstaterne, Kommissionens tjenestegrene og relevante EU-agenturer og -organer, herunder Det Europæiske Forsvarsagentur, og i samråd med NATO, når det var relevant, og andre relevante interessenter. På grundlag af en helhedstilgang opfordrede Rådet desuden andre relevante kompetente nationale myndigheder ud over forsvarsministerierne til at deltage i denne proces.

7.EU's Militærkomité fastlagde de militære krav, som efterfølgende blev godkendt af Rådet, dvs. den overordnede del på højt plan den 25. juni 2018 og bilagene den 19. november 2018. De militære krav blev herefter konsolideret den 28. november 2018.

8.De militære krav har til formål at forbedre de militære styrkers bevægelser (personale, materiel og aktiver) i og uden for EU. De er en strategisk og operationel katalysator for militære aktioner, der støtter EU's strategiske autonomi og letter deployeringen, redeployeringen og opretholdelsen af EU-medlemsstaternes styrker med henblik på at nå de relevante dele af EU's ambitionsniveau og de nationale krav i EU-medlemsstaterne.

9.De militære krav er baseret på de nødvendige principper og centrale aspekter af militær bevægelighed, og der tages fuldt ud hensyn til alle forudsætninger for militær bevægelighed. De dækker en række hovedområder: planlægning og gennemførelse af støtte, transportinfrastruktur, retlige og lovgivningsmæssige aspekter, adgang til transportressourcer og støtte, koordinering og informationsudveksling, sikkerhed, uddannelse og miljøhensyn. En væsentlig del af dokumentet vedrører definitionen af det geografiske anvendelsesområde for al transportinfrastruktur i Unionen, som EU-medlemsstaterne har identificeret som nødvendig for militær bevægelighed. Desuden er NATO's generelle infrastrukturparametre som fremsendt af NATO's generalsekretær i maj 2018 afspejlet i de militære krav, hvilket bidrager til at sikre sammenhæng mellem de respektive militære krav, der understøtter begge organisationers arbejde på dette område.

B.Delvis ajourføring af de militære krav

10.Efter godkendelsen af de militære krav blev der foretaget en mangelanalyse vedrørende kravene til den militære og civile transportinfrastruktur (jf. punkt 17-21). Efter forelæggelsen af mangelanalysen for Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité opfordrede Den Udenrigs- og Sikkerhedspolitiske Komité den 8. maj 2019 Tjenesten for EU's optræden udadtil/EU's militærstab til at ajourføre parametrene for transportinfrastrukturen og de geografiske data om de militære krav under hensyntagen til mangelanalysen. EU's militærstab har udarbejdet udkastet til ajourføringer i tæt samarbejde med EU-medlemsstaterne, Kommissionens tjenestegrene og Det Europæiske Forsvarsagentur og koordineret med NATO på medarbejderniveau, hvor det er relevant, med henblik på Rådets godkendelse af de ajourførte militære krav inden sommeren 2019. Efter koordineringen med NATO-medarbejdere inden for rammerne af den strukturerede dialog fremsendte NATO sine ajourførte generelle infrastrukturparametre til EU den 22. marts 2019.

III.TRANSPORTINFRASTRUKTUR

11.Der er fokus på infrastrukturelle hindringer for at øge styrkernes mobilitet i og uden for EU. I denne forbindelse er en forøgelse af synergierne mellem forsvarsbehov og det transeuropæiske transportnet en vigtig del af handlingsplanen.