Opfattelsen af modstandsdygtigheden i EU's fødevaresystemer i de tidlige faser af covid-pandemien afviger ikke væsentligt fra den generelle opfattelse, der er beskrevet i det ovenstående, idet 35 % af respondenterne vurderer fødevaresystemet til at være mellem fire (modstandsdygtigt) og fem (meget modstandsdygtigt) på en skala fra et til fem, mens 25 % vurderer det til ikke eller slet ikke at være modstandsdygtigt.

Adspurgt om sårbarheden i fødevareforsyningskædens led, pegede over 60 % af respondenterne på, at primærproduktionen er et sårbart led. Mens halvdelen af respondenterne også anser de aktiviteter, der leverer rå- og hjælpestoffer, for at være sårbare, synes det i mindre udstrækning at være tilfældet for handel, transport, logistik og forarbejdning (25-40 % af respondenterne). Fødevareforsyningskædens slutpunkter (detailhandelen og restaurantionsbranchen) opfattes ikke som sårbare (mindre end 10 % af respondenterne).

Næsten 60 % af respondenterne udpegede klimaændringer og følgerne heraf (ekstreme vejrfænomener) som en af de fem største trusler mod EU's fødevaresystem. Udover miljø- og klimarelaterede risici vurderes sundhedsmæssige risici (for menneskers, planters og dyrs sundhed) og afhængighed af import af rå- og hjælpestoffer og landbrugsråvarer at være høje. Derefter følger risici knyttet til adgang til fødevarer samt teknologiske sårbarheder. Forstyrrelser af den frie bevægelighed for varer og personer, politiske og geopolitiske aspekter og geofysiske katastrofer opfattes i mindre grad som trusler. Desuden blev der i spørgeskemaet anført trusler i kategorien "andre". Her blev nævnt indskrænkninger af områder, der er afsat til landbruget, højere miljøstandarder, som indskrænker produktionskapaciteten, og stigende aldring, som fører til en reduktion af antallet af landbrugere, særlig familielandbrugere.

Adspurgt om EU's fødevaresystems samlede modstandsdygtighed vurderede mange respondenter (34 %) niveauet af modstandsdygtighed til mellem fire og fem på en skala fra et til fem (hvor fem er meget modstandsdygtigt). Denne procentdel var højere endnu (59 %) blandt respondenter fra virksomheder og handelsorganisationer, hvilket således viser en høj grad af tillid til, at EU's fødevaresystemer kan modstå kriser. Kun 28 % af respondenterne finder, at EU's fødevaresystem ikke er modstandsdygtigt, og endnu færre (5 % af virksomhederne og handelsorganisationerne), at det slet ikke er modstandsdygtigt.

Høringen af interessenter er en væsentlig del af den høringsstrategi, der er fastsat for oprettelsen af en beredskabsplan for fødevareforsyningen og fødevaresikkerheden i EU. Et målrettet spørgeskema var tilgængeligt mellem den 1. marts og den 3. maj 2021 på alle officielle EU-sprog. De modtagne svar er sammenfattet i denne rapport.

Figur 3: Vurderingen af modstandsdygtigheden i EU's fødevaresystemer under covid-pandemien på forskellige områder

Følgende tre foranstaltninger truffet af offentlige myndigheder blev vurderet som værende mest nyttige (nyttige eller meget nyttige) i de tidlige stadier af covid-19-pandemien:

(I)foranstaltninger til at beskytte det indre marked: sikring af den frie bevægelighed for varer (Kommissionens meddelelse om grønne baner), 54 % af alle respondenter

(II)foranstaltninger til beskyttelse af arbejdstagere i forsyningskæden (f.eks. tilgængeligheden af værnemidler), 52 % af respondenterne

(III) foranstaltninger til at fremme korte forsyningskæder og/eller lokale eller regionale fødevarer, 48 % af respondenterne.

Også andre foranstaltninger blev betragtet som nyttige, f.eks. kanalisering af overskydende fødevarer til donationer for at undgå fødevarespild, sikring af den frie bevægelighed for arbejdstagere eller tydelig kommunikation, som det var tilfældet på området fødevaresikkerhed med de offentliggjorte spørgsmål og svar . Finansiel støtte fra medlemsstaterne og EU takket være midlertidigt mere fleksible regler for statsstøtte blev også anset for at være meget nyttig af henholdsvis 38 % (for medlemsstaterne) og 31 % (for EU) af respondenterne. Et lille mindretal blandt respondenterne fandt forbuddet mod salgsfremstød i detailforretninger nyttigt.

Figur 4: Vurdering af nytten af foranstaltninger truffet af offentlige myndigheder under covid-pandemien (procentdel af respondenterne, som vurderede dem til at være meget nyttige)

Foranstaltninger gennemført af den private sektor blev også opfattet som nyttige (af over 40 % af respondenterne), f.eks. kommunikation og udveksling af oplysninger gennem erhvervsorganisationer, dialog med offentlige myndigheder om vigtige spørgsmål vedrørende forsyningskæden, samarbejde blandt interessenter i forskellige led i fødevareforsyningskæden og i samme led samt brug af informationsteknologi i forbindelse med handel (f.eks. direkte onlinesalg eller platforme til at forbinde leverandører med overskydende fødevarer med fødevarebanker og andre organisationer).

Respondenter fra kategorierne af virksomheder og handelssammenslutninger blev også bedt om at evaluere de vanskeligheder, de stod over for under covid-pandemien. Virksomheder og handelsorganisationer fandt, at handelsstrømmene både inden for og uden for EU var forstyrret i væsentlig grad, og en fjerdedel af respondenterne fandt, at det var langt vanskeligere end sædvanligt at flytte varer på tværs af grænserne, både internt i EU og ind og ud af EU. En større andel af respondenterne fandt dog, at import og eksport af varer til og fra EU var mindre påvirket end handelsstrømmene internt i EU. De udpegede arbejdstagernes mobilitet på tværs af grænserne (særlig hvad angår arbejdstagere fra tredjelande, f.eks. sæsonarbejdere landbrugssektoren), de uventede omkostninger forårsaget af sundhedskrisen og de forstyrrelser, som skyldtes lukningen af hotel- og restaurationsbranchen og de dertil knyttede markeder, som de største vanskeligheder. Respondenterne nævnte også, at problemer med logistik (transport) og behovet for oplysninger fra offentlige myndigheder udgjorde betydelige vanskeligheder, men i mindre omfang. Adgangen til rå- og hjælpestoffer og tjenesteydelser (herunder information) og søgning efter nye afsætningskanaler som f.eks. e-handel, udnyttelse som nonfood-produkter eller donationer til fødevarebanker blev i mindre grad anset for at være vanskeligheder. Den manglende harmonisering mellem medlemsstaterne blev ikke anset for at være et stort problem.

4.Spørgsmål vedrørende beredskab og beredskabsplanen for EU's fødevareforsyning og fødevaresikkerhed

Virksomheder og handels- og erhvervsorganisationer (herunder "erhvervsdrivende", som udgør 38 % af det samlede antal respondenter) blev spurgt, om de havde udarbejdet risikostyrings- eller beredskabsplaner før pandemien. Kun en tredjedel af de erhvervsdrivende rådede over beredskabsplaner før pandemien. Denne andel var endnu lavere for primærproducenter (landbrug og fiskeri), nemlig 17 %. Næsten halvdelen (45 %) af de erhvervsdrivende, som rådede over beredskabsplaner, fandt dem nyttige eller meget nyttige, mens under 10 % ikke fandt dem nyttige.

Figur 5: Andel af erhvervsdrivende med risikostyring/beredskabsplaner før covid-pandemien

Et lille flertal af de virksomheder og handelsorganisationer (53 %), som besvarede spørgeskemaet, finder, at de var godt eller meget godt forberedt på mulige forstyrrelser i tilfælde af en krise. Der er dog forskelle, idet 57 % af de erhvervsdrivende i handelen og detailhandelen tilsammen angav, at de havde tillid til deres niveau af beredskab, mens kun en lille del (26 %) af de erhvervsdrivende i primærproduktionen (landbrug og fiskeri) følte sig forberedt.

De erhvervsdrivendes tilgang til risikostyring og beredskabsplanlægning vil sandsynligvis ændre sig efter pandemien, navnlig ved at inddrage et bredere spektrum af risici og trusler (83 % de erhvervsdrivende blandt respondenterne), og ved at definere alternative scenarier for salg i tilfælde af markedslukninger eller -forstyrrelser (71 % af de erhvervsdrivende). Fremme af lokalt salg og onlinesalg nævnes også som alternative salgskanaler, der bør udvikles. Et flertal af respondenterne udtrykte også interesse for alternative planer for indkøb af rå- og hjælpestoffer eller investering i forskning og udvikling. Andre, mindre populære tilgange, som blev valgt af under 30 % af de erhvervsdrivende blandt respondenterne, vedrører køb af bedre forsikringsdækning eller tilslutning til kollektive strukturer. Adgang til mere information nævnes heller ikke af mange respondenter, og adgangen til markedsoplysninger anses allerede for at være god.

Figur 6: Ændret tilgang til risikostyring hos erhvervsdrivende efter covid-pandemien

Adspurgt hvorvidt de mente, yderligere foranstaltninger truffet af EU ville være det nyttigste til at være bedre forberedt, svarede et flertal af respondenterne (over 60 %), at de ville finde forbedret koordinering og kommunikation meget nyttigt. Andre forslag, som de erhvervsdrivende fandt meget nyttige, omfatter oplysninger om en krises udvikling (48 %), om markedsudviklingen (42 %) og om trusler (34 %). Efterspørgslen efter mere information er endnu større blandt primærproducenterne. Både styrket koordinering og samarbejde og bedre oplysning om en krises udvikling er områder, hvor respondenterne ser det største behov for obligatoriske foranstaltninger vedtaget på EU-plan (over 70 % af respondenterne). Finansiering og investeringer anses også for at være temmelig nyttige, for nødstilfælde eller til forskning og udvikling.