DA    DA 
 
 
 EUROPA -
KOMMISSIONEN   
Bruxelles, den 13.5.2015  
COM(2015) 275 final  
  
Henstilling med henblik på  
RÅDETS HENSTILLING  
om Finlands nationale reformprogram for 2015  
 
og med Rådets udtalelse om Finlands konvergensprogram for 2015   
 
DA 2   DA  
 
Henstilling med henblik på  
RÅDETS HENSTILLING  
om Finlands nationale reformprogram for 2015  
 
og med Rådets udtalelse om Finlands konvergensprogram for 2015  
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,  
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, 
stk. 2, og artikel 148, stk. 4,  
som henviser til Rådets forordning (EF) nr.  1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker1, særlig artikel 5, stk. 2,  
som henviser til Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr.  1176/2011 af 
16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer2, særlig 
artikel  6, stk.  1, 
som henviser til henstilling fra Europa -Kommissionen3, 
som henviser til beslutninger fra Europa -Parlamentet4, 
som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,  
som h enviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,  
som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,  
som henviser til udtalelse fra Udvalget fra Social Beskyttelse,  
som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og  
som tag er følgende i betragtning:  
(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny 
strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020 , baseret på en øget samordning af 
de økonomiske politikker. Strategien fokuserer på de nøgleområder,  hvor der skal 
gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og 
konkurrenceevne.  
(2) Den 13. juli 2010 vedtog Rådet på grundlag af Kommissionens forslag en henstilling 
om de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker i  medlemsstaterne og 
Unionen (2010 -2014), og den 21. oktober 2010 vedtog det en afgørelse om 
retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen 
                                                 
1 EFT L  209 af 2.8.1997, s.  1. 
2 EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.  
3 COM(2015) 275.  
4 P8_(TA(2015)0067, P8_(TA(2015)0068, P8_(TA(2015)0069.  
 
DA 3   DA de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i 
betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.  
(3) Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Finlands nationale reformprogram 
for 2014 og afgav en udtalelse om Finlands opdaterede stabilitetsprogram for 2014. 
Den 28. novembe r 2014 forelagde Kommissionen i overensstemmelse med 
forordning (EU) nr.  473/20135 sin udtalelse om Finlands budgetudkast for 20156. 
(4) Den 28. november 2014 vedtog Kommissionen den årlige vækstundersøgelse7, som 
markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske 
politikker 2015. Samme dag vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) 
nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen8, hvori Finland blev udpeget som 
en af de medlem sstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybtgående 
undersøgelse.  
(5) Den 18. december 2014 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med hensyn 
til at fremme investeringer, fremskynde strukturreformer og forfølge en ansvarlig 
vækstfremmende finans politisk konsolidering.  
(6) Den 26. februar 2015 offentliggjorde Kommissionen sin landerapport om Finland for 
20159. Den analyserede Finlands fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de 
landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. Land erapporten 
omfatter også resultaterne af den dybtgående undersøgelse i medfør af artikel  5 i 
forordning (EU) nr.  1176/2011. Kommissionens analyse førte til den konklusion, at 
Finland oplever makroøkonomiske ubalancer, som kræver overvågning og politisk 
handling. Finland bør navnlig være opmærksom på risici i forbindelse med svage 
eksportresultater i en kontekst med industriel omstrukturering. Nedgangen i 
eksportmarkedsandele og i den elektroniske industri er stort set ovre, men 
investeringerne er fortsat la ve, og den potentielle vækst er faldet. Den private sektors 
gæld har stabiliseret sig og synes ikke at give anledning til umiddelbar bekymring, 
men det forholdsvis høje niveau kræver nøje overvågning.  
(7) Den 2. april 2015 forelagde Finland sit nationale refor mprogram for 2015 og sit 
stabilitetsprogram for 2015. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge 
mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.  
(8) Finland er i øjeblikket i den [korrigerende] del af stabilitets - og vækstpagten efter 
vedtagelsen af  en afgørelse fra Rådet i overensstemmelse med artikel 125, stk. 6, i 
TEUF, den [XX]. I stabilitetsprogrammet for 2015, som bygger på en antagelse om 
uændret politik og dækker perioden 2014 -2019, forventes det samlede underskud, 
som er blevet øget til 3,2  % af BNP i 2014 og dermed overskrider referenceværdien 
på 3  % af BNP, at stige yderligere til 3,4  % af BNP i 2015. Derefter skal 
underskuddet efter planen gradvis forbedres til 3,1  % i 2017 og yderligere til 2,5  % 
af BNP i 2019. Ifølge stabilitetsprogramme t for 2015 forventes bruttogældskvoten at 
blive øget i programmets prognoseperiode og at nå 67,8  % frem til 2019. Den 
mellemfristede målsætning, dvs. et strukturelt underskud på 0,5  % af BNP, er ikke 
nået ved udgangen af programperioden. Det makroøkonomisk e scenarie, der danner 
grundlag for budgetfremskrivningerne, er plausibelt. Baseret på Kommissionens 
prognose fra foråret 2015 vil Finlands offentlige underskud være 3,3  % af BNP i 
                                                 
5 EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.  
6 C(2014) 8815 final.  
7 COM(2014) 902.  
8 COM(2014) 904.  
9 SWD(2015) 45 final af 26.2.2015.  
 
DA 4   DA 2015 og 3,2  % af BNP i 2016, medens bruttogældskvoten forventes at stige ti l 
64,4 % af BNP i 2016. Kommissionen har den 13. maj 2015 offentliggjort en rapport 
i overensstemmelse med traktatens artikel 126, stk. 3, hvori det blev konkluderet, at 
kriterierne vedrørende underskud og gæld ikke anses for overholdt. 
Stabilitetsprogramm et sikrer, at det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres på 
en rettidig og varig måde senest i 201X. Der vil være behov for yderligere 
foranstaltninger. På baggrund af vurderingen af stabilitetsprogrammet og 
Kommissionens prognose fra foråret 2015 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko 
for, at Finland ikke vil kunne overholde stabilitets - og vækstpagtens bestemmelser. 
Selv om Finland har gjort visse fremskridt med gennemførelsen af 
forvaltningsreformer, kan effektiviteten i Finlands offentlige se ktor forbedres 
yderligere, navnlig i områder, hvor befolkningens aldring vil øge udgiftspresset. 
Arbejdsmarkedets parter nåede til enighed om indholdet af pensionsreformen i 
efteråret 2014, men den er endnu ikke vedtaget. Øget deltagelse af ældre 
arbejdsta gere på arbejdsmarkedet er afgørende i betragtning af det budgetmæssige 
holdbarhedsgab og den planlagte forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder. Tidlig 
afgang fra arbejdsmarkedet skyldes fortrinsvis et handicap eller forlænget 
arbejdsløshedsunderstøtte lse for ældre arbejdstagere. Regeringens forslag om reform 
af social - og sundhedstjenesterne blev forelagt parlamentet i december 2014, men der 
blev ikke fundet nogen løsning, hvor der kunne skabes ligevægt mellem 
forvaltningsmodellen med store kommunale k oalitioner og de enkelte kommuners 
autonomi, som er garanteret i forfatningen, inden parlamentsvalget i april 2015, og 
lovforslaget bortfaldt. Finske kommuner er forholdsvis små, men har ret omfattende 
opgaver i forhold til kommuner i andre europæiske land e. Reformen af de 
kommunale strukturer skrider frem med en vis forsinkelse, og kommunerne 
undersøger fordelene ved sammenlægninger. Ifølge det nationale reformprogram for 
2015 vil der eventuelt blive forelagt et nyt lovforslag for parlamentet inden udgange n 
af 2016.  
(9) I lyset af faldet i og aldringen af den erhvervsaktive befolkning er det vigtigt, at 
arbejdsmarkedet har adgang til hele den potentielle arbejdsstyrke. Finland har gjort 
visse fremskridt på dette punkt og truffet en række foranstaltninger, herun der en 
bedre tilrettelæggelse af løntilskud, med særligt fokus på ældre, og af den offentlige 
arbejdsformidling. Arbejdsløsheden lå på 8,7  % i 2014 og stiger, især blandt unge og 
ældre arbejdstagere. Aftalen om moderat lønudvikling fra 2013 støtter 
genopre tningen af konkurrenceevnen for så vidt angår omkostninger og eksport, idet 
væksten i enhedslønomkostningerne er lavere.  
(10) Finland har gjort visse fremskridt med at øge sin evne til at levere innovative 
produkter. Regeringen har iværksat en omfattende reform  af forskningsinstitutter og 
-finansiering. Politiske programmer for ren teknologi, bioteknologi og digitalisering 
er lovende, men relativt små. Selv om investeringerne i F&U er blandt de højeste i 
EU, har Finland stadig problemer med at omsætte dette til vellykkede 
eksportprodukter og tjenesteydelser. Regeringen har forsøgt at gøre 
erhvervsstøtteordninger enklere og mere effektive, at øge finansieringen til 
nystartede virksomheder og at fremme virksomheders internationalisering. Ikke desto 
mindre er invest eringerne i Finland fortsat lave, der er vedvarende 
eksportvanskeligheder, og beskæftigelsen er faldet. Der bør ligeledes sættes ind på at 
styrke konkurrencen på produkt - og tjenestemarkederne, navnlig i detailsektoren, 
som fortsat er stærkt koncentreret.   
 
DA 5   DA (11) Som led i det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende 
analyse af Finlands økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten for 
2015. Den har også vurderet stabilitetsprogrammet og det nationale reformprogram 
og opfølgning en af henstillinger, som er rettet til Finland i de foregående år. 
Kommissionen har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar 
finanspolitik og socioøkonomisk politik i Finland, men også til deres 
overensstemmelse med EU’s regler og retningsl injer, da der er behov for at styrke 
den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union gennem input fra EU -
niveau til kommende nationale beslutninger. De henstillinger, der afgives som led i 
det europæiske semester, afspejles i henstilling 1 -4 i det fø lgende.  
(12) På baggrund af analysen har Rådet undersøgt Finlands stabilitetsprogram, og Rådets 
udtalelse10 afspejles især i henstilling 1 i det følgende.  
(13) På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybtgående analyse og denne 
vurdering har Rådet gennemgået det  nationale reformprogram og 
stabilitetsprogrammet. Dets henstillinger i henhold til artikel  6 i forordning (EU) 
nr. 1176/2011 afspejles i henstilling 2 og 3 i det følgende.  
(14) Som led i det europæiske semester har Kommissionen også analyseret den 
økonomiske p olitik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet udstedt 
specifikke henstillinger rettet til medlemsstater, der har euroen som valuta. Finland 
bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger,  
HENSTILLER, at Finland træffer foranstaltninger i 2015 og 2016 med henblik på at:  
1. Sikre, at det uforholdsmæssigt store underskud bringes ned under 3  % af BNP på en 
rettidig og holdbar måde senest i [XX] i overensstemmelse med Finlands 
forpligtelser i henhold til artikel  126 i TEUF. F ortsætte bestræbelserne på at mindske 
det budgetmæssige holdbarhedsgab og styrke betingelserne for vækst.  
2. Vedtage den aftalte pensionsreform og gradvis eliminere mulighederne for tidlig 
tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Sikre en effektiv udformning o g gennemførelse 
af forvaltningsreformen af kommunestrukturen og social - og sundhedstjenesterne for 
at øge produktivitet og omkostningseffektivitet i leveringen af offentlige 
tjenesteydelser og samtidig sikre deres kvalitet.  
3. Fortsætte bestræbelserne på a t forbedre beskæftigelsesmulighederne for unge, ældre 
og langtidsarbejdsløse med særlig fokus på udviklingen af jobrelevante 
kvalifikationer. I samråd med arbejdsmarkedsparterne og i overensstemmelse med 
national praksis sikre, at lønudviklingen følger pro duktiviteten.  
4. Træffe foranstaltninger til at åbne detailsektoren for effektiv konkurrence.  
Udfærdiget i Bruxelles, den […]. 
 På Rådets vegne  
 Formanden  
                                                 
10 I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr.  1466/97.