Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg - Udvikling af borgernes transportnet - Hvorfor det er vigtigt med en god lokal og regional personbefordring, og hvordan Europa-Kommissionen bidrager hertil"

(1999/C 138/03)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 13. juli 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Alexander von Schwerin til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. marts 1999.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 362. plenarforsamling af 24.-25. marts 1999, mødet den 24. marts 1999, følgende udtalelse med 89 stemmer for og 3 hverken for eller imod.

1. Resumé - principiel vurdering

1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg bifalder, at Kommissionen med sin meddelelse styrker betydningen af grønbogen om borgernes transportnet og dermed bidrager til udviklingen af den offentlige personbefordring og de intermodale forbindelsesmuligheder.

De emner i arbejdsprogrammet, der er nævnt i meddelelsens resumé, f.eks.

- fremme af informationsudveksling

- fremme af benchmarking

- indførelse af de rette politiske rammer

- anvendelse af EU's finansielle instrumenter og

- overholdelsen af subsidiaritetsprincippet.

1.2. Man skal imidlertid holde sig for øje, at begrebet "borgernes transportnet" endnu ikke har vundet indpas i brede kredse af befolkningen og i visse dele af erhvervslivet. Her må indsatsen styrkes.

1.3. ØSU håber, at Kommissionen vil tage konkrete skridt til at udforme borgernes transportnet. I den forbindelse vil det være nødvendigt at kombinere kvalitative og kvantitative mål (f.eks. en ændring af transportens fordeling på de forskellige transportformer) med et katalog af konkrete tiltag, der kan bidrage til målopfyldelsen.

1.4. Der skal i den forbindelse tages højde for, at den regionale og lokale transport i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet primært er et anliggende for de regionale og kommunale myndigheder og falder ind under medlemsstaternes lovgivningskompetence. Også i forbindelse med lovgivningspolitikken bør Kommissionen klart bekende sig til subsidiaritetsprincippet og ikke lade det blive ved formuleringen "primært". De kompetente kommunale myndigheder bør have mulighed for at træffe beslutninger om f.eks. organisationsform eller kvalitative og kvantitative krav til operatørerne på grundlag af de lokale behov.

1.5. Den lokale personbefordring stiller særlige krav om lokal kompetence, indsigt i brugernes ønsker, pålidelighed, præcision osv., som gør det berettiget at opretholde cabotageforbudet i forbindelse med denne befordringstype. Leverandører af offentlige transporttjenester på regionalt og lokalt plan skal være hjemmehørende i regionen.

1.6. De informations-, forsknings- og samarbejdsprojekter, Kommissionen har taget initiativ til, bidrager til udviklingen af borgernes transportnet. I den forbindelse lægger ØSU særlig vægt på udviklingen af kvalitetskriterier samt projekter som benchmarking for transportsystemer.

Man bør derfor ikke kun basere sig på økonomiske, men også på kvalitative effektivitetskriterier, lige som der skal tages højde for vekselvirkningen mellem de forskellige transportformer. Også andre offentlige mobilitetssystemer, f.eks. systemet af cykelstier eller samkørsel (car-sharing), bør medtænkes. Alle miljøvenlige mobilitetsformer bør samordnes i en miljøpagt og støttes.

1.7. Kommissionen fremhæver derfor med rette, at det er særdeles vigtigt at integrere de forskellige mobilitetstilbud. En effektiv mobilitetsstyring bør derfor kombineres med en mobilitetshøring, hvor brugergrupper, arbejdsmarkedets parter og andre inddrages i beslutningsprocessen.

1.8. I meddelelsen lægger Kommissionen ikke tilstrækkelig vægt på de byplanlægningsmæssige muligheder, der ligger i transportpolitikken(1), og deres komplekse karakter. Det samme gælder den fysiske planlægning: Mobilitet og lige muligheder for indbyggere i landdistrikter skal sikres ved at fremme den offentlige personbefordring og må ikke være afhængig af den individuelle personbefordring.

1.9. Det falder ind under det offentliges forsyningspligt at sørge for, at der er et tilstrækkeligt stort udbud af offentlig personbefordring. Et konkurrencemål må i og for sig vurderes positivt, men inden for den offentlige personbefordring må og skal dette mål komme i anden række efter forsyningspligten, som har den højeste prioritet.

1.10. Under henvisning til subsidiaritetsprincippet påpeger ØSU, at kommunernes ret til selv at levere forsyningspligtydelser på transportområdet ikke må begrænses af EU-regler.

1.11. Når enerettigheder inden for offentlig personbefordring tildeles på grundlag af licitationer, bør de lokale myndigheder under hensyntagen til de planlagte liberaliseringstiltag have mulighed for at anvende udbudskriterier, som er afstemt efter de lokale behov, og som f.eks. kan omfatte overtagelse af bestemte opgaver eller forpligtelser. Der tænkes her især på transportpolitiske, miljøpolitiske, samfundsøkonomiske og sociale behov samt en forsvarlig beskæftigelsespolitik. Formålet er at undgå en ren priskonkurrence om levering af transportydelser, som vil hæmme integrationen af de forskellige transporttilbud. I forbindelse med udbudskriterierne skal der også være mulighed for at fastlægge forskellige kvalitetsnormer. Det skal endvidere være muligt at pålægge operatørerne sociale forpligtelser i de tilfælde, hvor private operatører leverer transportydelser, der indgår i den offentlige forsyningspligt.

Reglerne om offentlig forsyningspligt og tildeling af enerettigheder skal stille offentlige og private transportvirksomheder lige.

2. Særlige bemærkninger

2.1. Indledningen

2.1.1. I meddelelsen henviser Kommissionen til transportens betydning for opfyldelsen af målet om en bæredygtig udvikling. ØSU støtter udtrykkeligt det synspunkt (der også fremføres i Agenda 2000), at en attraktiv og miljøvenlig lokal og regional personbefordring er af stor betydning - især med henblik på at undgå sociale skævheder og øge livskvaliteten i landdistrikterne.

2.1.2. ØSU er enig i Kommissionens bemærkninger om praktiske metoder til at gøre transportsystemer mere bæredygtige og mindske afhængigheden af privatbiler. Det må især betragtes som en stor udfordring at skabe et dør-til-dør-transportsystem for borgerne. I forbindelse med etableringen af et sådant netværk har byer og regioner en særlig rolle at spille.

2.1.3. For at de forskellige "udfordringer og muligheder for forandring" kan tages op og udnyttes, opfordrer ØSU - som i udtalelsen om grønbogen om borgernes transportnet - Kommissionen til at iværksætte arrangementer om borgernes transportnet i hele EU og yde både organisatorisk og økonomisk bistand. Der bør især sigtes mod at forbedre situationen i landdistrikterne og varetage de bevægelseshæmmedes interesser. Det er ikke nok at henvise til centrale foranstaltninger i tilknytning til borgernes transportnet.

2.1.4. Kommissionen bør være særlig opmærksom på spørgsmålet om transporttjenesternes integration. I den forbindelse bør integrerede transportsystemer med et afstemt udbud af bl.a. brugervenlige og letforståelige takster og betjeningssystemer nyde fremme som "best practice".

3. Arbejdsprogrammet

3.1. Fremme af informationsudveksling

3.1.1. ØSU går ind for fremme af informationsudveksling som et vigtigt grundlag for at videreudvikle den regionale og lokale personbefordring. Den store efterspørgsel efter sådanne informationer viser tydeligt, at det er et presserende emne.

3.1.2. ØSU bifalder oprettelsen af den europæiske lokale mobilitetsinformationstjeneste (ELTIS) i samarbejde med POLIS-nettet og Den Internationale Union for Offentlig Transport (UITP). ØSU støtter Kommissionens tanker om, at denne informationstjeneste i stigende grad også skal omfatte oplysninger om andre transportmuligheder end lokal og regional personbefordring, f.eks. cykling, car-sharing eller lignende.

3.1.3. Rundbordskonferencer og internationale fagkonferencer må betragtes som fornuftige foranstaltninger, der kan understøtte de fastlagte mål. En udbygning af de netværk, der sigter mod udveksling af informationer om EU's politik og programmer, hilses også velkommen. I den forbindelse skal der tages højde for særlige problemer i randområder, f.eks. i Middelhavsområdet.

3.1.4. ØSU bifalder, at Kommissionen er særlig opmærksom på situationen i de central- og østeuropæiske lande samt de baltiske stater. Disse lande bør bestemt inddrages i informationsudvekslingen, da fremme af lokal og regional persontransport og forbindelserne til regional- og langdistancetransport er vigtige forudsætninger for deres udvikling. Der skal tages hensyn til disse landes særlige problemer og sikres tilstrækkeligt lange overgangsperioder.

3.1.5. Kommissionen nævner europæiske cyklistorganisationer som et eksempel på, at der er gjort fremskridt med hensyn til at bringe nøgleaktører sammen.

3.2. Benchmarking for at forbedre transportsystemer

3.2.1. EU-dækkende benchmarking er et interessant instrument til at sammenligne de lokale transportsystemers effektivitet med god praksis andre steder. Det er således en vigtig støtte for beslutningstagningen hos de myndigheder og virksomheder, der har ansvaret for den lokale og regionale personbefordring. Der bør tages særligt hensyn til kvalitative aspekter af effektiviteten og sammenkædningen af transporttilbud (dør-til-dør-betjening) samt supplerende tilbud (cykeludlejning osv.). ØSU afventer spændt resultaterne af det pilotprojekt vedrørende benchmarking for lokale personbefordringssystemer, der gennemføres i fællesskab af Kommissionen og De Europæiske Kommuners og Regioners Råd (CEMR).

3.2.2. ØSU er fuldt ud enig med Kommissionen i, at der skal inddrages eksterne faktorer som arealudnyttelsesplaner eller trafikstyring i vurderingen af transportoperatørernes effektivitet.

3.2.3. ØSU afventer med interesse fremlæggelsen af det interne benchmarkingsystem, Kommissionen har bebudet, samt de kvalitetskriterier, der er udarbejdet inden for rammerne af QUATTRO-projektet. ØSU påpeger i den forbindelse, at der i overensstemmelse med traktatens artikel 117 skal tages hensyn til forskellige aspekter af arbejdsvilkårene, når effektiviteten vurderes. Det gælder f.eks. foranstaltninger til forebyggelse af manglende køreevne eller fremme af førernes faglige kvalifikationer.

3.2.4. Den europæiske standardiseringsorganisation (CEN) kan yde et værdifuldt bidrag ved at udarbejde standarddefinitioner med henblik på at fastsætte kvalitetskriterier for personbefordring.

3.2.5. ØSU bifalder, at Kommissionen agter at stille håndbøger om benchmarking for lokal personbefordring og andre informationer til rådighed. Det skal dog bemærkes, at disse informationer i første række skal være en støtte for de kompetente lokale myndigheder og transportoperatører. Det bør derfor stå dem frit for at benytte disse redskaber. Som påpeget i udtalelsen om grønbogen om borgernes transportnet(2) betragter ØSU derimod tildelingen af kvalitetsmærker og/eller -priser som et godt incitament til at konkurrere på kvaliteten.

3.2.6. Inden for rammerne af Kommissionens benchmarking-projekt bør markedsføringsaspektet videreudvikles, idet der udarbejdes særlige anbefalinger med henblik på at fremme efterspørgselen.

3.3. Etablering af de rette politiske rammer

3.3.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg bifalder, at Kommissionen vil undersøge, hvordan man kan fremme en optimal inddragelse af transportaspektet i arealudnyttelsespolitikken.

3.3.2. Flere og flere arbejdsgivere og virksomheder udarbejder planer for at tilskynde ansatte og gæster til at udvise en miljøvenlig transportadfærd. Denne udvikling, der ganske vist kun er i sin vorden, må bifaldes.

3.3.3. For at fremme denne proces kunne det være nyttigt, hvis arbejdsmarkedets parter og brugergrupperne blev inddraget mere intensivt i planlægningen af de lokale transporttilbud. ØSU anbefaler derfor, at der på regionalt plan iværksættes en social dialog om en integreret lokal og regional personbefordringspolitik med deltagelse af transportoperatører, erhvervsorganisationer, fagforeninger, miljø- og brugerorganisationer samt individuelle rejsende og bilister.

3.3.4. ØSU mener, at spørgsmålet om aktiv mobilitetsstyring spiller en rolle for løsningen af transportproblemer. De lokale mobilitetstilbud skal forbindes indbyrdes og hænge sammen - så det er synligt for borgerne. Dette er særligt nemt, hvis borgerne kun har én (eller ganske få) samtalepartnere (étstedsstyring). Mobilitetsstyring skal gå hånd i hånd med mobilitetsrådgivning.

3.3.5. Fair og effektiv prissætning

3.3.5.1. I mange europæiske lande understøtter de nuværende priser for brug af transportmidler privatbilismen. Hvor det er tilfældet, hænger det bl.a. sammen med, at de eksterne omkostninger ikke medregnes.

3.3.5.2. ØSU ser principielt positivt på spørgsmålet om internalisering af de eksterne omkostninger, der blev taget op i grønbogen om fair og effektiv prissætning på transportområdet(3).

3.3.5.3. Det forekommer derimod problematisk, hvis man generelt indfører vejafgifter i byområder, da det støder på stærk modstand i den lokale befolkning, kræver en del administration og indebærer en risiko for, at transporten flyttes bort fra de indre byområder, hvormed de vil få svært ved at overleve. I stedet for at lægge afgifter på den aktive trafik i byområderne bør afgifterne for passiv trafik (parkeringspladsforvaltning) udvides, bl.a. under anvendelse af park-and-ride-faciliteter. ØSU forventer, at de løbende forskningsprojekter på området vil kunne yde et værdifuldt bidrag til den fremtidige debat.

3.3.6. Telematik på transportområdet

3.3.6.1. ØSU er enig i, at telematikapplikationer kan øge transporttjenesternes effektivitet og kvalitet. Det er imidlertid vigtigt, at sådanne applikationer ikke alene anvendes til at optimere styringen af den individuelle transport, men derimod knyttes sammen med andre informationer, f.eks. om de offentlige transportmidlers strækninger og køreplaner. Telematik bør også i stigende omfang anvendes inden for den lokale og regionale personbefordring. Ellers er der risiko for, at telematik i første række virker som et instrument, der fremmer den individuelle transport.

3.3.6.2. Også udviklingen af elektroniske betalings- og billetsystemer kan bidrage til at forbedre adgangen til de offentlige transportsystemer og dermed indvirke positivt på transportens fordeling på de forskellige transportformer (modal-split)(4).

3.3.6.3. ØSU finder det særligt vigtigt, at der anvendes telematikapplikationer inden for trafikstyringen, som giver offentlige transportmidler forkørselsret ved lyskryds o.l. Sådanne foranstaltninger bidrager ikke alene til at fremskynde trafikafviklingen for de offentlige transportmidler, hvilket gør dem mere attraktive, men åbner også mulighed for en mere effektiv udnyttelse af de offentlige transportmidler og dermed for lavere omkostninger og priser.

3.3.6.4. ØSU bifalder foranstaltninger, der skal sikre kompatibiliteten mellem de forskellige systemer og knytte telematikapplikationerne sammen i net i overensstemmelse med målet om transeuropæiske transporttilbud.

3.3.7. Normer for køretøjer og miljø

3.3.7.1. ØSU bifalder initiativerne til udarbejdelse af normer for nye bybusser, som også omfatter miljø- og adgangsnormer. ØSU støtter de kommissionsforslag, der sigter mod lavere udstødningsnormer, forbedrede kvalitetsnormer for brændstoffer og strengere regler om inspektion og vedligeholdelsescheck(5).

3.3.8. Offentlige transporttjenester og konkurrence om lokal og regional personbefordring

3.3.8.1. Offentlig transport spiller en vigtig rolle for nedbringelsen af miljøskader, støtte til økonomisk vækst og fremme af social samhørighed. Uden effektive offentlige transportmidler er byernes eksistens truet. Det kræver et bredere udbud end det, operatørernes rent kommercielle overvejelser vil tilvejebringe. Der er her tale om en opgave, der falder ind under den offentlige forsyningspligt.

3.3.8.2. ØSU tillægger det derfor stor betydning, at de lokale og regionale transporttjenester integreres. I de fleste lande er der mulighed for at give en operatør eneret til at yde en bestemt form for offentlig transporttjeneste i et bestemt geografisk område, hvilket kan have en positiv effekt på udformningen af sådanne tjenester. Kommissionen erkender, at enerettighedernes positive virkninger, bl.a. med hensyn til operatørernes investeringer, kan veje tungere end eventuelle konkurrencemæssige ulemper.

3.3.8.3. Samtidig beklager Kommissionen, at der ikke er noget krav om, at der skal tages hensyn til markedskræfterne, når der tildeles enerettigheder eller kontrakter om offentlige tjenester. Kommissionen henviser i den forbindelse til forskningsundersøgelsen ISOTOPE, som viste, at der kan opnås omkostningsbesparelser på 10-35% ved hjælp af licitationer.

3.3.8.4. ØSU savner oplysninger om, hvilke virkninger sådanne licitationsprocedurer vil have på tjenesternes integration, ikke mindst med hensyn til transportplanlægningen og afstemningen med andre transportformer. Der synes også at være negative konsekvenser. Eksemplerne fra ISOTOPE-undersøgelsen viser desuden klart, at de lokale myndigheder allerede tager hensyn til omkostningsaspektet, når de udformer transportnettene.

Kommissionens henvisning til, at "etableringsfriheden" har ført til "grænseoverskridende initiativer" og dermed skulle bidrage til at udvikle et fælles marked (punkt 2.3.6 i meddelelsen), er ikke et holdbart argument. Som det allerede har vist sig i nogle lande, medfører dette snarere konkurrencebegrænsende, oligopolistiske udviklingstendenser. ØSU går i stedet ind for et offentligt lokalt og regionalt transportsystem, som bygger på lokale og regionale kræfter og dermed offentlige eller privatretlige små og mellemstore virksomheder. ØSU støtter Kommissionens bestræbelser på at indføre nye ordninger med en rimelig overgangsperiode for de hidtidige operatører. Kommissionens indsats for at hindre dannelse af oligopoler er meget vigtig og støttes udtrykkeligt.

3.3.8.5. Allerede i udtalelsen om borgernes transportnet gjorde ØSU opmærksom på, at man må foretrække, at der konkurreres på kvaliteten og tjenesterne, og ikke kun på prisen. Når det vurderes, hvor egnede de forskellige instrumenter er, bør der derfor også tages hensyn til faktorer som udviklingen i passagerantallet, følgerne for nettets integration samt tjenesternes kvalitet, bl.a. hvad angår de sociale og fysiske adgangsmuligheder.

3.3.8.6. I kraft af den nationale lovgivning har de lokale og regionale myndigheder i dag i mange lande mulighed for selv at bestemme, hvordan de lokale offentlige tjenester skal leveres. I meddelelsen savnes der oplysninger om, hvordan EU-initiativer i forbindelse med udformningen af juridiske rammer for den lokale og regionale transport kan bringes i overensstemmelse med denne selvbestemmelsesret, så man kan sikre, at subsidiaritetsprincippet respekteres.

3.3.8.7. ØSU mener, at det er hensigtsmæssigt at anvende gennemsigtige procedurer i de tilfælde, hvor offentlige tjenester udbydes i licitation. Det skal dog understreges, at de kompetente lokale og regionale myndigheder også skal kunne fastsætte andre udbudskriterier end de rent økonomiske. Der tænkes f.eks. på sociale kriterier og aspekter som tjenesternes kvalitet og pålidelighed eller sikring af transportinfrastrukturens bevarelse.

3.3.9. Kvinders transportbehov

3.3.9.1. Kvinder har særlige transport- og sikkerhedsbehov, som må tilgodeses, bl.a. når det gælder adgangen til de offentlige transportsystemer. Den offentlige personbefordring skal omfatte tilstrækkelige tilbud, også uden for arbejdstransporttiden og myldretiden, til kvinder og andre, især når de færdes i trafikken med børn. Samtidig må man ikke glemme de særlige behov, som ældre, bevægelseshæmmede samt børn og unge har.

3.3.10. Transport for bevægelseshæmmede

Ikke mindst af hensyn til de bevægelseshæmmede er det nødvendigt at stille et effektivt lokalt og regionalt transportsystem til rådighed. Af hensyn til disse borgere bør der udarbejdes minimumsnormer for infrastrukturens udformning (køretøjer, stoppesteder osv.). ØSU bifalder også de foranstaltninger, Kommissionen bebuder med henblik på at lette bevægelseshæmmedes rejseaktiviteter.

3.4. Effektiv anvendelse af Den Europæiske Unions finansielle instrumenter

Det er de lokale og regionale myndigheder, der står for investeringer i det lokale og regionale transportnet. For at opfylde EU's målsætninger om gode forbindelser mellem det transeuropæiske langdistancenet og de lokale og regionale transportnet vil det imidlertid være hensigtsmæssigt, at EU bidrager til at optimere de lokale og regionale transportnet.

For at fremme intermodaliteten og sammenkoblingen med det transeuropæiske transportnet (TEN-T) bør Kommissionen forelægge et særligt investeringsprogram for medfinansiering af forbindelsesterminalerne. Dette ville samtidig tjene den kort- og mellemfristede beskæftigelsespolitik, fordi projekterne allerede ligger klar hos de lokale transportoperatører og hurtigt vil kunne gennemføres.

3.4.1. Det transeuropæiske transportnet

ØSU understreger, at TEN-T spiller en stor rolle, og opfordrer Kommissionen til at revidere retningslinjerne for at tilskynde de lokale og regionale myndigheder og transportoperatører til at deltage. Samtidig opfordres Kommissionen som nævnt i punkt 3.4 til at deltage i finansieringen.

3.4.2. Programmer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration

ØSU støtter de anførte projekter, der har stor betydning for borgernes transportnet: "bæredygtig mobilitet og intermodalitet", "transport på land og marineteknologi", "morgendagens by og kulturarv" samt "systemer og tjenester for borgerne". Efter ØSU's mening bør der ydes en større indsats for hurtigt at virkeliggøre projekterne.

3.4.3. Regionaludvikling og strukturfondene

ØSU bifalder, at Kommissionen vil revidere kriterierne for støtteberettigelse og evalueringssystemerne for strukturfondene inden for rammerne af Agenda 2000.

Etablering og udbygning af infrastrukturer til lokal og regional personbefordring i landdistrikter (stoppesteder, omstigningsterminaler, koordinationscentre, køretøjer) bør være omfattet af finansieringsmidlerne.

3.4.4. Tilvejebringelse af information om EU-finansiering

Bæredygtig lokal og regional personbefordring bidrager til at opfylde målsætningerne for adskillige EU-programmer. Det drejer sig om det transeuropæiske transportnet, strukturfondene, programmer for forskning og teknologisk udvikling på områderne transportpolitik, transportmidler, telematikapplikationer og energi, PHARE, TACIS, ISPA, LIFE, SAVE samt Den Europæiske Investeringsbanks låneprogrammer.

ØSU bifalder, at Kommissionen vil udgive et katalog over, hvordan disse programmer har støttet lokal og regional transport før i tiden. Dette katalog bør også give et overblik over de kriterier og procedurer, der gælder for tildeling af finansiel støtte under de enkelte programmer.

4. Afsluttende bemærkning

4.1. ØSU opfordrer på ny Kommissionen til at behandle konkurrence- og markedsordningsproblemerne i en særskilt grønbog, hvor den i enkeltheder tager stilling til de behandlede emner.

NEA-rapporten fra 1998 og Kommissionens høring den 29. juni 1998 i Bruxelles giver ikke et tilstrækkeligt godt grundlag, eftersom meget vigtige spørgsmål ikke er afklaret, f.eks. om subsidiaritet har den højeste prioritet, om den offentlige personbefordring er en del af det indre marked (artikel 3, litra c), om den offentlige personbefordring falder ind under traktatens regler i artikel 74 ff (transport), og om der skal tages hensyn til artikel 90 (offentlige virksomheder) og artikel 92 (statsstøttereglerne).

4.2. Med henblik på at evaluere den politiske gennemførelse foreslås en kvalitativ og kvantitativ overvågning.

Bruxelles, den 24. marts 1999.

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Jf. "Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget - Bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union: Rammer for handling".

(2) EFT C 212 af 22.7.1996, s. 77.

(3) EFT C 56 af 24.2.1997, s. 31.

(4) EFT C 66 af 3.3.1997, s. 23.

(5) Auto/olie-programmet (KOM(96) 248 endelig udg.).