(4)Under hensyntagen til en økonomisk og geopolitisk situation i hastig udvikling genoptages den brede samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken inden for det europæiske semester i 2022, idet forløbet også tilpasses gennemførelseskravene i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten som skitseret i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022. Gennemførelsen af de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner spiller en vigtig rolle for opfyldelsen af målene for samordning af den økonomiske politik under det europæiske semester, eftersom planerne indeholder foranstaltninger til at håndtere alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger, der blev udstedt i forbindelse med semesterforløbet i 2019 og 2020. De landespecifikke henstillinger fra 2019 og 2020 er fortsat yderst relevante for genopretnings- og resiliensplaner, der er blevet revideret, ajourført eller ændret i henhold til artikel 14, 18 og 21 i forordning (EU) 2021/241, hvilket gælder for alle landespecifikke henstillinger, der blev udstedt før datoen for den modificerede plan.

(3)Ruslands invasion af Ukraine i kølvandet på den globale pandemi har ændret den geopolitiske og økonomiske situation betydeligt. Invasionens indvirkning på medlemsstaternes økonomier har bl.a. kunnet mærkes gennem højere energi- og fødevarepriser og svagere vækstudsigter. De højere energipriser presser især de mest sårbare husholdninger, som er ramt eller risikerer at blive ramt af energifattigdom. EU oplever også en hidtil uset tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine. I den forbindelse blev direktivet om midlertidig beskyttelse den 4. marts 2022 taget i brug for første gang med henblik på at give fordrevne personer fra Ukraine ret til lovligt ophold i EU samt adgang til uddannelse, arbejdsmarkedet, sundhedsydelser, bolig og sociale sikringsordninger.

(2)Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2022 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til bekræftelsen på det sociale topmøde i Porto i maj 2021 af det fælles tilsagn om at fortsætte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Det Europæiske Råd godkendte prioriteterne i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 den 25. marts 2022. Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Grækenland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen en henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet, som blev vedtaget af Rådet den 5. april 2022, samt forslaget til den fælles rapport om beskæftigelsen 2022, der indeholder en analyse af gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen og principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder, og som blev vedtaget af Rådet den 14. marts 2022.

(1)Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Genopretnings- og resiliensfaciliteten yder finansiel støtte til gennemførelse af reformer og investeringer og bidrager således med en finanseffekt finansieret af Unionen. Den bidrager til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, og vil samtidig styrke modstandsdygtigheden og den potentielle vækst i medlemsstaternes økonomier. Den hjælper også med at skabe mere holdbare offentlige finanser og styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt. Det maksimale finansielle bidrag for hver medlemsstat inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten blev i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 ajourført den [XX]. juni 2022.

(5)Den generelle undtagelsesklausul har været aktiveret siden marts 2020. I sin meddelelse af 3. marts 2021 indtog Kommissionen den holdning, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i Unionen eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. Den øgede usikkerhed og de alvorlige nedadrettede risici for de økonomiske udsigter som følge af krig i Europa samt de hidtil usete stigninger i energipriserne og de vedvarende forstyrrelser af forsyningskæderne berettiger, at stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul fortsat er aktiveret i hele 2023.

(6)Ifølge den fremgangsmåde, der følges i Rådets udtalelse af 18. juni 2021 om stabilitetsprogrammet 2021, bestemmes den finanspolitiske kurs i øjeblikket bedst ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden), idet der ses bort fra kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19, mens udgifter finansieret med ikketilbagebetalingspligtig støtte (tilskud) fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler medtages, i forhold til den potentielle vækst på mellemlang sigt. I forbindelse med undersøgelsen af, om den nationale finanspolitik er forsvarlig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling, lægges der foruden den overordnede finanspolitiske kurs også vægt på udviklingen i de nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og kriserelaterede midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19) samt i investeringerne.

(7)Den 2. marts 2022 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker overordnede finanspolitiske retningslinjer for 2023 med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at forberede deres stabilitets- og konvergensprogrammer og dermed styrke den politiske samordning. På grundlag af de makroøkonomiske udsigter i vinterprognosen 2022 bemærkede Kommissionen, at det forekommer hensigtsmæssigt at gå fra en samlet set understøttende finanspolitisk kurs i 2020-2022 til en overvejende neutral samlet finanspolitisk kurs i 2023, samtidig med at der udvises parathed til at reagere på udviklingen i den økonomiske situation. Kommissionen meddelte, at de finanspolitiske henstillinger for 2023 fortsat bør differentieres mellem medlemsstaterne under hensyntagen til eventuelle afsmittende virkninger mellem landene. Kommissionen opfordrede medlemsstaterne til at følge disse retningslinjer i deres stabilitets- og konvergensprogrammer. Kommissionen forpligtede sig til at følge den økonomiske udvikling nøje og tilpasse sine politiske retningslinjer efter behov og senest i forbindelse med forårspakken under det europæiske semester i slutningen af maj 2022.

(8)For så vidt angår de finanspolitiske retningslinjer, som blev udstukket den 2. marts 2022, tager de finanspolitiske henstillinger for 2023 hensyn til den forværrede økonomiske situation, den øgede usikkerhed og yderligere nedadrettede risici og den højere inflation sammenlignet med vinterprognosen. Den finanspolitiske reaktion skal derfor tage sigte på at forøge de offentlige investeringer i grøn og digital omstilling og energisikkerhed og på at opretholde købekraften i de mest sårbare husholdninger med henblik på at afbøde virkningerne af energiprisstigningerne og begrænse inflationspresset fra anden runde-effekter ved hjælp af målrettede og midlertidige foranstaltninger; finanspolitikken skal forblive fleksibel, så den kan tilpasses de hurtigt skiftende omstændigheder, og den skal i de enkelte lande afpasses efter deres finanspolitiske og økonomiske situation, herunder med hensyn til eksponering for krisen og tilstrømningen af fordrevne personer fra Ukraine.

(9)Den 27. april 2021 indgav Grækenland sin nationale genopretnings- og resiliensplan til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i forordning (EU) 2021/241. Kommissionen har i medfør af artikel 19 i forordning (EU) 2021/241 vurderet genopretnings- og resiliensplanens relevans, effektivitet, virkningsfuldhed og sammenhæng i overensstemmelse med vurderingskriterierne i bilag V til forordningen. Den 6. juli 2021 vedtog Rådet en afgørelse om godkendelse af vurderingen af Grækenlands genopretnings- og resiliensplan. Tilrådighedsstillelsen af trancher er betinget af, at Kommissionen i overensstemmelse med artikel 24, stk. 5, i forordning (EU) 2021/241 har truffet en afgørelse om, at Grækenland på tilfredsstillende vis har opfyldt de relevante milepæle og mål, der er anført i Rådets gennemførelsesafgørelse. En tilfredsstillende opfyldelse forudsætter, at opfyldelsen af forudgående milepæle og mål ikke er blevet tilbagerullet.

(10)Den 30. april 2022 fremlagde Grækenland sit nationale reformprogram 2022 og den 29. april 2022 sit stabilitetsprogram 2022 i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 1466/97. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. Det nationale reformprogram 2022 afspejler i overensstemmelse med artikel 27 i forordning (EU) 2021/241 også Grækenlands halvårlige rapportering om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanen.

(11)Den 23. maj 2022 offentligjorde Kommissionen landerapporten for Grækenland 2022. Heri foretages der en vurdering af Grækenlands fremskridt med hensyn til at gennemføre de relevante landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget af Rådet i 2019, 2020 og 2021, og der gøres status over Grækenlands gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen med udgangspunkt i resultattavlen for genopretnings- og resiliensfaciliteten. På grundlag af denne analyse er der i landerapporten udpeget mangler med hensyn til udfordringer, som enten ikke håndteres eller kun håndteres delvist i genopretnings- og resiliensplanen, ligesom der også afdækkes nye udfordringer, herunder som følge af Ruslands invasion af Ukraine. Rapporten indeholder også en vurdering af Grækenlands fremskridt med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og opfyldelse af EU's overordnede mål vedrørende beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse samt af fremskridtene med gennemførelsen af FN's mål for bæredygtig udvikling.

(12)Kommissionen har fortaget en dybdegående undersøgelse for Grækenland efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011 og offentliggjorde resultaterne heraf den 23. maj 2022. Kommissionen konkluderede, at Grækenland er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Sårbarhederne vedrører den høje offentlige gæld, den ufuldstændige genopretning af den eksterne balance og store misligholdte lån i en situation med høj arbejdsløshed og lav potentiel vækst.

(13)Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk. 3, i TEUF. I rapporten redegøres der for budgetsituationen i Grækenland, eftersom landets offentlige underskud oversteg traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i 2021. I rapporten blev det konkluderet, at underskudskriteriet ikke var opfyldt. I overensstemmelse med meddelelsen af 2. marts 2022 foreslog Kommissionen ikke at indlede en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i foråret 2022, men vil i efteråret 2022 revurdere, om det muligvis skal foreslås at indlede en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt underskud.

(14)Den 20. juli 2020 henstillede Rådet, at Grækenland i 2020 og 2021 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Grækenland skulle videreføre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det. Ifølge data valideret af Eurostat faldt Grækenlands offentlige underskud i 2021 fra 10,2 % af BNP i 2020 til 7,4 % i 2021. Grækenlands finanspolitiske reaktion understøttede den økonomiske genopretning i 2021, mens de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger faldt fra at udgøre 7,6 % af BNP i 2020 til 7,2 % i 2021. De foranstaltninger, som Grækenland har truffet i 2021, er i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen traf i 2020 og 2021, var enten af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger. Ifølge data valideret af Eurostat udgjorde den offentlige gæld 193,3 % af BNP i 2021.

(15)Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne i stabilitetsprogrammet 2022, er realistisk for 2022 og positivt for 2023. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2022 ventes realvæksten i BNP at udgøre 3,1 % i 2022 og 4,8 % i 2023. Til sammenligning forventes der ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 en højere realvækst i BNP på 3,5 % i 2022 og en lidt lavere realvækst i BNP på 3,1 % i 2023. Forskellen mellem prognoserne skyldes hovedsagelig de forskellige antagelser om absorptionstempoet for EU-midler og den militære aggressions virkninger, navnlig på det private forbrug. I sit stabilitetsprogram for 2022 forventer regeringen, at det samlede underskud vil falde til 4,4 % af BNP i 2022 og til 1,4 % i 2023. Faldet i 2022 afspejler hovedsagelig det igangværende opsving i den økonomiske aktivitet og afviklingen af de fleste nødforanstaltninger. Ifølge programmet ventes den offentlige gældskvote at falde kraftigt til 180,2 % i 2022 og derefter yderligere til 168,6 % i 2023. På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes der ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 et offentligt underskud i 2022 og 2023 på henholdsvis 4,3 % og 1,0 % af BNP. Dette er stort set i overensstemmelse med det underskud, der blev fremskrevet i stabilitetsprogrammet for 2022. Uanset forskellen i væksten i realt BNP antages der i Kommissionens forårsprognose 2022 en mere dynamisk pris- og lønvækst i både 2022 og 2023, hvorved der forventes højere indtægter fra personlig indkomst. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 ventes den offentlige gældskvote at blive højere, nemlig 185,7 % i 2022 og 180,4 % i 2023. Forskellen skyldes forskellige skøn over forskelle mellem kassebeholdning og periodiserede budgetsaldi samt forskellige antagelser om nettoakkumulering af finansielle aktiver.

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås det ud fra det nuværende skøn på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år), at den potentielle produktionsvækst vil ligge på -0,3 %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Grækenlands potentielle vækst.

(16)I 2022 udfasede regeringen størstedelen af de foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på covid-19-krisen, således at de midlertidige nødhjælpsforanstaltninger forventes at falde fra 7,2 % af BNP i 2021 til 1,8 % i 2022. Det offentlige underskud påvirkes af de foranstaltninger, der er vedtaget for at imødegå de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås til 1,1 % af BNP i 2022 og til ikke at have nogen finanspolitisk virkning i 2023, da de forventes at blive udfaset. Denne indvirkning på underskuddet opvejes delvis af højere indtægter fra emissionskvoter. Disse foranstaltninger består hovedsagelig af subsidier til energibrugere, sociale overførsler til fattigere husholdninger og nedsættelser af indirekte skatter på transporttjenester. Disse foranstaltninger er oprindeligt blevet bebudet som midlertidige. Efter forelæggelsen af Grækenlands stabilitetsprogram og skæringsdatoen for Kommissionens forårsprognose 2022 bebudede regeringen en ny pakke af foranstaltninger for 2022, der tager sigte på at imødegå konsekvenserne af de stigende energipriser. Hvis energipriserne også fortsat er høje i 2023, vil nogle af disse foranstaltninger eventuelt blive videreført. Det offentlige underskud påvirkes også af omkostningerne ved at tilbyde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes at udgøre 0,1 % af BNP i 2022 og 0,1 % i 2023.

(17)Den 18. juni 2021 henstillede Rådet, at Grækenland i 2022 skulle udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten med henblik på at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen og samtidig fører en forsvarlig finanspolitik. Landet bør desuden opretholde nationalt finansierede investeringer. Det henstillede også, at Grækenland, når den økonomiske situation tillader det, skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, og samtidig skulle øge investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet.

(18)Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 og de oplysninger, der er indeholdt i Grækenlands stabilitetsprogram 2022, forventes den finanspolitiske kurs i 2022 at være understøttende med -3,3 % af BNP. Grækenland agter løbende at støtte genopretningen ved at udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer som henstillet af Rådet. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,2 procentpoint af BNP i forhold til 2021. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,8 procentpoint af BNP i 2022. Grækenland planlægger derfor at opretholde nationalt finansierede investeringer som anbefalet af Rådet. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2022 at indebære et ekspansivt bidrag på 2,2 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette betydelige ekspansive bidrag omfatter den yderligere virkning af foranstaltningerne til afhjælpning af de økonomiske og sociale følger af stigningen i energipriserne (0,6 % af BNP) samt omkostningerne ved at tilbyde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,1 % af BNP), mens de øgede udgifter til pensioner og sociale ydelser også forventes at bidrage til væksten i de løbende nettoudgifter (0,6 % af BNP). Ifølge Kommissionens prognose modsvares disse foranstaltninger ikke fuldt ud af kompenserende foranstaltninger.

(19)i Kommissionens forårsprognose 2022 forventes den finanspolitiske kurs i 2023 at ligge på + 1,5 % af BNP under antagelse af en uændret politik. Grækenland forventes fortsat at anvende tilskuddene fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i 2023 til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at falde med 0,3 procentpoint af BNP i forhold til 2022, hvilket afspejler startfasen for den nye programmeringsperiode for andre EU-midler. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,6 procentpoint af BNP i 2023. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2023 at indebære et ekspansivt bidrag på 1,7 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter virkningen af udfasningen af foranstaltningerne til afhjælpning af de øgede energipriser på 1,1 % af BNP.

(20)Ifølge stabilitetsprogrammet 2022 forventes det offentlige underskud gradvist at falde til 0,4 % af BNP i 2024 og til 0,1 % i 2025. Det offentlige underskud ventes derfor at forblive under 3 % af BNP inden for programmets tidshorisont. I disse prognoser antages det, at den økonomiske genopretning vil fortsætte, og der tages hensyn til forlængelsen af vækstfremmende reduktioner af solidaritetsbidraget ud over den personlige indkomstskat og af de sociale solidaritetsbidrag. Ifølge programmet forventes den offentlige gældskvote at falde yderligere, navnlig med et fald til 155,2 % i 2024 og derefter yderligere til 146,5 % i 2025. På grundlag af Kommissionens analyse synes risiciene for gældsbæredygtigheden at være høje på mellemlang sigt.

(21)Med udgangspunkt i de reformer, der er iværksat som led i genopretnings- og resiliensplanen, vil visse ændringer af Grækenlands skattepolitiske rammer kunne bidrage til at afhjælpe investeringsunderskuddet. Mere specifikt kan indførelsen af et system med forhåndstilsagn styrke retssikkerheden for investorerne og de igangværende bestræbelser på at forenkle skattesystemet. På grundlag af bedste praksis fra andre medlemsstater kan en revision af den nuværende årlige engangsskat på selvstændige (ud over personlig indkomstskat og moms) desuden forbedre strukturen i skattebyrden for selvstændige, tilskynde til frivillig overholdelse af skattereglerne og støtte investeringer. Grækenland tager fortsat skridt til at modernisere sin offentlige forvaltning, men generelt er resultaterne fortsat lave, hvilket delvis skyldes udfordringen med at tiltrække og fastholde højt kvalificeret personale. Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der har til formål at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet med særligt fokus på at forbedre de digitale tjenester. Ud over de foranstaltninger, der indgår i planen, gør Grækenland fremskridt med at etablere et integreret system til forvaltning af menneskelige ressourcer, idet de digitale organisationsdiagrammer for enheder i den offentlige sektor og jobbeskrivelserne for alle stillinger nu er på plads. Dette forventes at lette tildelingen af ressourcer i overensstemmelse med identificerede og prioriterede behov. Samtidig er antallet af fastansatte tjenestemænd stort set forblevet stabilt takket være "én ind, én ud"-reglen, men antallet af midlertidigt ansatte er steget kraftigt, med næsten 25 %, siden 2018. Forøgelsen af den offentlige forvaltnings størrelse vil kunne vende den indsats, der er gjort for at få Grækenlands lønudgifter (sammenholdt med BNP) til at bevæge sig i retning af EU-gennemsnittet. Ud over den finanspolitiske risiko kan dette svække integriteten af den nye udvælgelsesproces for fastansatte tjenestemænd, eftersom udvælgelsesprocessen for midlertidige stillinger ikke er så grundig som for faste stillinger. Videreførelsen af "én ind, én ud"-reglen for ansættelse af fastansatte medarbejdere, som er blevet suppleret med et loft for midlertidigt personale, der anvendes fra 2022, fastsætter en overordnet ramme for at styrke den centrale kontrol med ansættelser og skabe mulighed for, at personaleantallet kan bevæge sig i retning af niveauet før pandemien. Hvis den forventede reduktion af det samlede personaleniveau realiseres, kan lønniveauet justeres for specifikke stillinger og enheder, der anses for at være kritiske, og hvor den offentlige forvaltning har vanskeligt ved at tiltrække og fastholde kvalificeret personale. Dette kan indebære, at jobbeskrivelsen knyttes til en supplerende lønramme, eller at der etableres en særlig lønramme for specifikke offentlige enheder (f.eks. markedsreguleringsmyndigheder), da sådanne systematiske tilgange ikke risikerer at undergrave den fælles lønramme og er i overensstemmelse med en forsigtig finanspolitik. Endelig er der, selv om genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger til at styrke aktive arbejdsmarkedspolitikkerne, stadig plads til yderligere tiltag for at øge unges og kvinders beskæftigelsesegnethed for at støtte et inklusivt arbejdsmarked, der bygger på flere og bedre job.

(22)I overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, litra b), i og bilag V, kriterie 2.2, til forordning (EU) 2021/241 indeholder genopretnings- og resiliensplanen et omfattende sæt gensidigt forstærkende reformer og investeringer, som skal gennemføres senest i 2026. Disse hjælper med at håndtere alle eller en betydelig del af de økonomiske og sociale udfordringer, der er skitseret i de landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til Grækenland i forbindelse med det europæiske semester i 2019 og 2020, såvel som i alle landespecifikke henstillinger, der er blevet udstedt før datoen for vedtagelse af planen. Disse henstillinger vedrører navnlig de offentlige finansers kvalitet og bæredygtighed, adgangen til sundhedssystemet og dettes modstandsdygtighed, aktive arbejdsmarkedspolitikker, politikker, der støtter offentlige investeringer i uddannelse, færdigheder og beskæftigelsesegnethed, forskning og udvikling, sikker, intelligent, bæredygtig og modstandsdygtig transport og logistik, ren og effektiv produktion og anvendelse af energi, herunder vedvarende energi og sammenkoblingsprojekter, miljømæssig infrastruktur, fornyelse af byområder og digital omstilling i den offentlige forvaltning og hos virksomhederne. Planen omfatter også et betydeligt antal foranstaltninger til håndtering af udfordringer på områderne finanspolitiske strukturpolitikker, social velfærd, finansiel stabilitet, arbejds- og produktmarkeder og modernisering af den offentlige forvaltning, der alle følger op på, udbygger og supplerer tilsagnene efter programmets afslutning. Planen indeholder også foranstaltninger til at forbedre konkurrenceevnen og fremme private investeringer gennem forbedring af erhvervsklimaet og forenkling af de lovgivningsmæssige rammer. Disse reformer suppleres af en lånefacilitet, der tager sigte på at fremme private investeringer i transformative sektorer i økonomien, herunder den grønne og den digitale omstilling.

(23)Gennemførelsen af Grækenlands genopretnings- og resiliensplan forventes at bidrage til yderligere at fremme den grønne og den digitale omstilling. Foranstaltningerne til støtte for klimamål i Grækenland omfatter et beløb, der svarer til 37,5 % af planens samlede tildeling, mens foranstaltningerne til støtte for digitale mål omfatter et beløb, der svarer til 23,3 % af planens samlede tildeling. En fuld gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen i overensstemmelse med de relevante milepæle og mål vil hjælpe Grækenland med at komme sig hurtigt oven på covid-19-krisen og samtidig styrke landets modstandsdygtighed. Det er fortsat vigtigt systematisk at inddrage arbejdsmarkedets parter og andre relevante interessenter for at sikre en vellykket gennemførelse af genopretnings- og resiliensplanen samt af andre økonomipolitiske og beskæftigelsespolitiske tiltag, der går ud over planen, og således sikre et bredt ejerskab til den overordnede politiske dagsorden.