30.3.2004 DA C 80/51 Den Europæiske Unions Tidende
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til
Rådet, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: En europæisk
strategi for miljø og sundhed«
(KOM(2003) 338 endelig)
(2004/C 80/15)
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 12. juni 2003 under henvisning til EF-
traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det
ovennævnte emne.
Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og
Miljø, som udpegede Ernst Erik Ehnmark til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 13. november
2003.
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 404. plenarforsamling den 10. og
11. december 2003, mødet den 10. december, følgende udtalelse med 114 stemmer for, 2 imod og 2hverken for eller imod.
1. Resumé af udtalelsen
1.1. Miljø og sundhed får stadig større opmærksomhed på
lokalt, nationalt og EU-plan. Det er logisk: Med den større
forståelse af de miljøbetingede helbredsrisici følger en øget
politisk støtte til konkrete foranstaltninger. Hidtil har miljø-og sundhedsspørgsmål hovedsagelig været et nationalt og
lokalt anliggende, men nu er tiden kommet, hvor EU bør yde
sit bidrag.
1.2. Kommissionen har iværksat et vidtrækkende og inspi-
rerende initiativ med sin meddelelse om miljø og sundhed.
Formålet er dobbelt: at lægge grundlaget for en høringsprocesog skitsere hovedlinjerne i en handlingsplan, der skal fremlæg-ges i foråret 2004. Den prioriterede gruppe for den første
seksårshandlingsplan er børn.
1.3. EØSU hilser dette nye initiativ velkomment. Det kom-
mer belejligt med tanke på udvidelsen, kommende WHO-
initiativer og den praktiske gennemførelse af den globalekonference om bæredygtig udvikling i Johannesburg. Kommis-
sionen giver faktisk et meget konkret eksempel på praktiske
politikker for bæredygtig udvikling.
1.4. Meddelelsen rejser imidlertid en række spørgsmål, som
det er nødvendigt at løse, inden handlingsplanen fremlægges.
Det er ikke klart, hvordan det nye miljø- og sundhedsinitiativknytter an til en række andre af Kommissionens initiativer —
om folkesundhed eller om en række miljøspørgsmål. Det
fremgår heller ikke, hvordan den nødvendige politiksamord-ning, som kræves inden for Kommissionen, skal foregå.
1.5. EØSU beklager, at meddelelsen ikke forsøger at opstille
mere specifikke målsætninger for det nye initiativ. EØSU
foreslår, at Kommissionen søger at vedtage cyklusmål svarende
til de velkendte milleniummål for udviklingslandene. Til trodsfor, at sådanne mål er holdt generelle, giver de i hvert fald etgrundlag for evaluering og opfølgning.1.6. EØSU støtter den foreslåede liste over prioriterede
sundhedsproblemer i forbindelse med børn. EØSU påpegerimidlertid, at det snart kan blive nødvendigt også at inkludereproblemet med fedme blandt børn.
1.7. EØSU finder det positivt, at Kommissionen lægger op
til bred høring i forbindelse med det nye initiativ, som lanceres.EØSU beklager, at der er afsat temmelig begrænset tid til denne
høringsproces. EØSU påpeger ydermere, at eftersom børn er
prioriteret i den første seksårsperiode, bør Kommissionensammen med de nationale myndigheder søge at etablere
informations- og kommunikationskanaler til institutioner og
professionelle, der arbejder med børn, og eventuelt til forældre-ne. Dette initiativ er eller må kunne være et klart eksempel på,at EU-foranstaltninger kan producere konkrete og positive
resultater på græsrodsniveau.
2. Et langsigtet initiativ
2.1. Sammenhængen mellem miljø og sundhed er blevet en
håndgribelig realitet. Alarmerende rapporter ikke mindst i
massemedierne har skabt øget bevidsthed, men også voksendeuro, omkring de negative effekter af miljøforurening og
-forringelser. I det ene land efter det andet har sundheds-
miljø-spørgsmålene fået stærkt øget betydning, også politisk.Kommissionen har nu præsenteret et grundlag for et storstilet
arbejde med sundheds-miljø-spørgsmål. Kommissionen tager i
sin nye meddelelse fat i den voksende bekymring, samtidigmed at man søger at gøre det klart, at EU-niveauet kan yde
substantielle bidrag i arbejdet på langsigtet at nedbringe antallet
af sygdomstilfælde, som er fremkaldt af miljøfaktorer. Man vilfokusere på de mest sårbare grupper i samfundet, først ogfremmest børn.
C 80/52 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
2.2. EØSU bifalder, at Kommissionen har iværksat et bredt
initiativ om miljø og sundhed. Der er et betydeligt antal
programmer og foranstaltninger, som helt eller delvis berører
spørgsmålene om miljø og sundhed, men der er tale omet fragmentarisk billede uden overordnet samordning ogkonsolidering. I dette perspektiv er det nye initiativ særligt
vigtigt og presserende. Det er også vigtigt, at disse spørgsmål i
større omfang gribes grænseoverskridende an og ikke blotanskues nationalt eller regionalt. Initiativet kommer på et
belejligt tidspunkt. Forudsætningerne for en bred tilslutning til
konkrete foranstaltninger, der skal reducere miljøbetingedesygdomme, er til stede. De ti nye medlemsstater i EU kan fra
begyndelsen fuldt ud både påvirke strategiens udformning og
deltage i dens gennemførelse. I en situation, hvor der ikkesjældent sættes spørgsmålstegn ved EU-samarbejdets mervær-
di, er et bredt initiativ på sundheds-miljø-området velegnet til
at synliggøre værdien af samarbejde.
2.3. Den meddelelse, som nu foreligger, skal gøres til
genstand for et brede høringer om prioritering og konkret
udformning, inden et endeligt forslag til strategi lægges frem i
foråret 2004. Strategien tænkes gennemført i seksårsetaper ogvil gradvist blive mere omfattende. Strategien bygger på fem
grundlæggende faktorer og har fået akronymet SCALE, idet
den er baseret på videnskabelig forskning (Science), sætterfokus på børn (Children), sigter mod at øge bevidstheden
(Awareness), anvender retlige midler (Legal instruments) og
omfatter løbende evaluering (Evaluation). Den første etape,2004-2010, vil fokusere på fire sundhedsvirkninger: 1. luftvejs-sygdomme, astma og allergier hos børn, 2. forstyrrelser i
nervesystemets udvikling, 3. børnekræft og 4. forstyrrelser i
hormonsystemet.
2.4. Forslaget om, at der i den første seksårsetape skal
fokuseres på børns miljøbetingede sygdomme, er fornuftigt
og rigtigt. Vor viden om, hvilke langsigtede indvirkninger,ændringer og forringelser af miljøet har på mennesket, er
endnu begrænset. I de seneste halvtreds år er et par hundrede
kemiske stoffer blevet taget i brug. Hos voksne findes der i dagflere hundrede kemiske stoffer, som tidligere generationer ikkeblev udsat for. Hvad dette betyder i et livslangt perspektiv, for
ikke at tale om et tidsperspektiv, som strækker sig over flere
generationer, er vanskeligt at overskue og bekymringsvækken-de. At fokusere på børn er også logisk i dette perspektiv.
2.5. Kommissionen understreger i sin meddelelse, at der
stadig mangler betydelig viden om sundheds-miljø-sammen-
hængen, ikke mindst når det gælder gruppen af børn. Manglen-
de viden om visse områder må selvsagt ikke føre til, at indsatserpå andre områder skrinlægges. Kommissionen har søgt atundgå uden om dette ved at sætte spot på fire væsentlige
sundheds- og sygdomsfaktorer vedrørende børn. Det er en
klog indfaldsvinkel og imødekommer samtidig behovet forhurtigt at synliggøre de nye skridt.3. Et led i en overordnet strategi for bæredygtig udvik-
ling
3.1. Kommissionens initiativ, hvor der tages bredt fat i
spørgsmålene om miljø og sundhed, kan også betragtes somet led i arbejdet på at udvikle nye områder af den overordnede
strategi for bæredygtig udvikling. De beslutninger, blev truffet
på Det Europæiske Råd i Gøteborg i juni 2001, indebar, aten bæredygtig udvikling blev opstillet som en overordnetmålsætning for udviklingen i EU. Selv om strategien kun har
fået delvis gennemslag i praktisk EU-politik, har den fået stor
betydning som rettesnor og som en håndfast påmindelse om,at det er nødvendigt at udforme de konkrete foranstaltninger
på en måde, så der er balance mellem økonomiske, sociale
og miljømæssige hensyn. Begrebet bæredygtig udvikling harderudover en klart fremadskuende dimension: det handler om
at tage ansvaret for, at kommende generationer ikke får
ringere muligheder for at forme deres liv end, hvad nutidensgenerationer har haft og har.
3.2. Kommissionen har specielt i 2003 arbejdet med at
konkretisere strategien om bæredygtig udvikling, samtidig medat der træffes forberedelser med henblik på revision afstrategien. Meddelelsen om sundheds-miljø-spørgsmål skal ses
i dette perspektiv som en af flere udmøntninger af visionen
om bæredygtig udvikling i EU. Meddelelserne om miljøvenligteknologisk og om integreret produktpolitik er andre aktuelle
eksempler. Det har imidlertid vist sig at være svært at få
budskabet om bæredygtig udvikling ud til en bredere offentlig-hed i medlemsstaterne. For det meste opfattes det som et
temmelig vagt begreb med uklart indhold. Med meddelelsen
om miljø og sundhed har Kommissionen forsøgt at kaste lysover en del af indholdet af begrebet bæredygtig udvikling.
3.3. Meddelelsen om miljø og sundhed kan også ses som
en EU-opfølgning på FN konferencen om bæredygtig udviklingi Johannesburg i august/september 2003. I arbejdsplanen frakonferencen fik spørgsmålet om sundhed og miljø en frem-
skudt plads og høj vægtning.
4. Nødvendig samordning i EU-samarbejdet
4.1. Kommissionens nye initiativ må hilses med tilfredshed.
Det er det rette initiativ, og tidspunktet er også rigtigt valgt.Spørgsmålet er imidlertid, hvordan initiativet forholder sig til
andre indsatser på sundhedsområdet. Der er grund til at
minde om, at spørgsmålet om sundhed og miljø behandles iforbindelse med et ikke ubetydeligt antal andre programmer og
aktiviteter. Det sjette miljøhandlingsprogram rummer særlige
oplæg til foranstaltninger, som skal nedbringe miljøbetingedesundhedsrisici. Det store folkesundhedsprogram i EU (forperioden 2003-2008) tager specielt foranstaltninger op, som
30.3.2004 DA C 80/53 Den Europæiske Unions Tidende
skal mindske sundhedsrisici, som skyldes miljøet eller miljøre-
laterede faktorer. Det sjette rammeprogram for forskning og
udvikling indeholder et afsnit om forskningen inden for
miljø og sundhed. Den nye kemikaliepolitik tilvejebringerforudsætninger for, at vi bedre kan følge menneskers udsættelsefor kemikalier, også over længere tid, og dermed har et
handlingsgrundlag.
4.2. I Europa har Verdenssundhedsorganisationen WHO
lanceret et særligt program vedrørende sundheds-miljø-spørgs-mål, med en erklæring vedtaget i 1989 af de europæiske
sundheds- og miljøministre. WHO-arbejdet er blevet videreført
med ministermøder af tilsvarende art i Helsingfors i 1994 og iLondon i 1999. Der vil ske en opfølgning i Budapest i foråret
2004. Kommissionens meddelelse om miljø- og sundheds-
spørgsmål skal også ses i dette perspektiv — som et EU-bidragtil konferencen i Budapest.
4.3. På baggrund af ovenstående ses, at der er et meget
håndgribeligt behov for en samordnet og konsolideret EU-
politik på området miljø og sundhed. Den foreliggende
meddelelse fra Kommissionen giver ingen anvisning på, hvor-dan Kommissionen forestiller sig at løse problemerne omkring
samordning mellem de forskellige initiativer og programmer.
EØSU beklager, at noget sådant ikke er sket. EØSU går ud fra,at Kommissionen i det kommende forslag til konkret strategi
for miljø-sundheds-spørgsmål klargør, hvorledes samord-
ningen skal tage sig ud. For EØSU ville det naturlige være, atfolkesundhedsprogrammet står for den overordnede indsatsfor bedre sundhed blandt borgerne, mens det nye miljø- og
sundhedsinitiativ skal ses som et mere dybdegående, specifikt
initiativ inden for det brede sundhedsfremmende arbejde.Hvilken løsning, man i sidste ende vælger, har måske mindre
betydning, end at samordningen virkeligt tydeliggøres.
5. En ophobning af behov
5.1. Inden for miljø- og sundhedsområdet findes en ophob-
ning af behov og ønskelige foranstaltninger. Det er naturligvisvanskeligt at prioritere, når man står over for alle disse
problemer og løsningsforslag. Kommissionen fremhæver foku-
seringen på et begrænset antal målsætninger og en aktivudnyttelse af aktuel og fremtidig forskning som den særlige
merværdi, som den nye strategi og handlingsplan tilfører. Det
er ikke uden videre givet, at begrænsningen skal ses som detnye initiativs merværdi. I stedet burde det være en tydeligambition at skabe den nødvendige samordning mellem foran-
staltninger og program. EØSU finder, at spørgsmålet om,
hvilken merværdi den kommende strategi vil have, bør belysespå en klar måde.5.2. En svaghed i Kommissionens meddelelse er, at man er
så sparsom med grunddata for prioriteringer og målgrupper.
Der findes i dag i runde tal 160 mio. børn i EU. Statistikker
over sundhedstilstand og sygdomme foreligger. Der findes etomfattende grundmateriale for mange medlemsstater. Dethavde været gavnligt med en udførlig henvisning til data i
Kommissionens forslag, med fokus på sammenlignende data.
EØSU går ud fra, at det kommende forslag til strategiindeholder en henvisning til relevant statistik og grunddata til
støtte for de konkrete forslag, som lægges frem. En sådan
henvisning er givetvis værdifuld også for den diskussion, somforventes at finde sted ude i medlemsstaterne og på lokalt
niveau.
5.3. En yderligere svaghed i Kommissionens meddelelse er,
at man har svært ved at angive målsætninger for den kommen-de handlingsplan ud over mere generelle verbale markeringer.
EØSU er udmærket klar over vanskeligheden ved at opstille
mere konkrete mål for arbejdet inden for et så vanskeligtområde som miljø- og sundhedssektoren. EØSU vil imidlertid
i den forbindelse nævne de såkaldte milleniummål, som der
ofte henvises til ved planlægning og evaluering af udvikling ogudviklingsbistand. Kommissionen burde ifølge EØSU undersø-ge, om det ikke er muligt at opstille mål for miljø- og
sundhedsområdet efter samme model som milleniummålene.
Det skulle indebære, at man forsøger at angive i relative termer,hvilke forbedringer der bør være opnået ved afslutningen af
den første seksårsetape i form af reduktion i visse sygdomstil-
fælde blandt børn og inden for bestemte aldersgrupper.
5.4. EØSU understreger, at det bør være muligt at opstille
mål af milleniumtypen for bl.a. nye former af astma og
allergier. For andre børnesygdomme såsom børnekræft er det
klart mere vanskeligt at opstille forandringsmål. Men arbejdetmed miljø- og sundhedsspørgsmålene handler ikke kun om at
forebygge nye sygdomstilfælde, men også om på lang sigt at
mindske vigtige risici, så som forekomsten af tungmetaller ivandmiljøet og i luften. Ligeledes her bør det være muligt at
opstille forandringsmål. Af selvindlysende grunde må mål af
milleniumtypen være langsigtede, med en tidshorisont påmindst 6-7 år og gerne 10-15 år. Uden en vis præcisering af
de mål, som skal nås, og af de kriterier, som skal anvendes for
at måle virkningerne, bliver det svært at gøre programmettroværdigt.
5.5. Der er i oplægget til den nye strategi og handlingsplan
en idé om, at det er muligt at fokusere på børn som målgruppe
uden at berøre andre målgrupper nævneværdigt. Det er givetvis
ikke muligt. I en række foranstaltninger, der er målrettet modbørns sundhed, berøres voksengrupper også meget konkret.
C 80/54 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
5.6. Som Rådet også understreger i sin konklusion om
Kommissionens meddelelse, bør der også tages hensyn til de
socioøkonomiske miljøsundhedsfaktorer, når man udarbejder
en omfattende strategi for miljø og sundhed.
6. Bredt samråd mellem interessenterne
6.1. EØSU ser positivt på planen om bred og langsigtet
deltagelse af forskellige interessenter i forbindelse med planlæg-ning og gennemførelse af strategien og handlingsplanen.
Arbejdsmarkedets parter og det organiserede civilsamfund har
en meget klar og vigtig opgave i form af at medvirke aktivt tilstrategien. EØSU udtrykker tilfredshed med Kommissionens
meget klare prioritering i den henseende. EØSU vil imidlertid
pege på, at der brug for tilstrækkelig tid til konsultationer;ellers løber man den risiko, at det gode initiativ fremkalderskuffede kommentarer.
6.2. Det er meget vigtigt, at de nye medlemsstater og
kandidatlandene inddrages i planlægnings- og gennemførelse-
sarbejdet. Kommissionen har også fra begyndelsen stræbt efteren aktiv medvirken fra interessenter i de nye medlemslande.
EØSU vil i den sammenhæng fremhæve, at der er sket meget
betydelige forbedringer i de nye lande, hvad angår udledningaf partikler, svovl og svovldioxid. Selv om forbedringernedelvis skyldes de drastiske omstillinger inden for industrien —
nedlægninger af ældre produktionsanlæg, m.v. — har vi
en situation i dag, hvor forskellene i miljøbeskyttelse ogmiljøpolitik ikke er så store som for 5-8 år siden. Det bør
indebære, at de nye medlemslande fra begyndelsen på nyttig
måde kan deltage i planlægning og gennemførelse af den nyestrategi for miljø og sundhed.
6.3. Målsætningerne i den nye strategi gør visse spørgsmål
om finansielle ressourcer og støtte aktuelle, ikke blot for de
nye medlemsstater. En strategi, som ikke kommer ind på definansielle konsekvenser, bliver hurtigt uinteressant. EØSU gårud fra, at den nye strategi redegør for, hvilke ressourcer der
kan stilles til rådighed for gennemførelsen, og at man især
tager spørgsmålet om støtte til de nye medlemsstater op.
6.4. Lovgivning udgør tilsyneladende et af redskaberne til
at gennemføre strategien. Miljø- og sundhedsspørgsmål må
behandles på EU-, medlemsstats-, regionalt og kommunalt
plan. Meddelelsen giver dog ingen videre redegørelse for,hvordan beføjelserne skal fordeles. Hvert niveaus ansvarsområ-de bør i videst mulig grad præciseres. I denne sammenhæng
udtrykker EØSU håb om, at Kommissionen nedsætter et
stående rådgivende udvalg for udvikling og evaluering afstrategien.6.5. Det nye miljø- og sundhedsstrategi vil stille høje
krav til, hvordan forskellige interessegrupper inddrages i
planlægning og gennemførelse. Det er første gang, at et
program, der de første seks år sætter fokus på børn, iværksættespå EU-niveau. At børn er målgruppe åbner op for nyekontaktkanaler og et bredt informations- og konsultationsar-
bejde.
6.6. Hvordan de berørte grupper rent praktisk skal deltage
i planlægnings- og gennemførelsesarbejdet er et meget vigtigt
spørgsmål. At være med til at planlægge er én ting — at
deltage i det konkrete gennemførelsesarbejde noget helt andet.Om end enkeltorganisationer kan få svært ved at spille en aktiv
rolle i gennemførelsen, er deres medvirken ved planlægning,
forankring og opfølgning yderst væsentlig. At vække debat,sikre støtte og skabe engagement på græsrodsniveau vil være
helt nødvendigt, og her har arbejdsmarkedets parter og det
organiserede civilsamfunds organisationer en central rolle atspille. Det forudsætter imidlertid, at strategien indeholder
konkrete og operative mål.
7. Forskningsindsats og evaluering
7.1. Kommissionen understreger i sin meddelelse, at en
samordnet forskningsindsats er vigtig, hvis man skal høsteøget viden om sammenhængen mellem miljø og sundhed. Det
sjette rammeprogram for forskning og udvikling indeholder
specifikke oplæg til sådan forskning. EØSU hilser den kobling,som Kommissionen lægger mellem den konkrete strategiud-
formning og fortsat forskning, velkommen. EØSU vil imidler-
tid i den sammenhæng også pege på, at der allerede liggerbetydelige forskningsresultater vedrørende sammenhængenmellem miljø og sundhed. Det gælder derfor om at tage vare
på den forskning, som allerede findes, kombineret med
ny forskningsindsats. Det kan synes selvindlysende, men ibegejstringen over mulighederne for at gennemføre ny forsk-
ning er der en risiko for at, man glemmer at tage nøje vare på
den forskning, som allerede findes.
7.2. EØSU vil specielt pege på behovet for forskning i
sundhedsrisici som følge af kombinerede miljøfaktorer. I deforrige årtier satte miljø- og sundhedsdebatten som oftest
fokus på én miljøfaktor ad gangen og kun sjældnere på
kombinationer af miljøfaktorer, hvis samvariation kan fåsundhedsrisiciene til at accelerere.
7.3. Det forsknings- og udviklingsarbejde, som den nye
handlingsplan forudsætter, vil også indebære et betydeligtbehov for yderligere forskere, hvilket på sin side stiller krav
om uddannelse af flere forskere. Tilgangen af kvalificerede
medarbejdere kan blive det nye programs akilleshæl. Detspørgsmål bør også behandles i den kommende handlingsplan.
30.3.2004 DA C 80/55 Den Europæiske Unions Tidende
7.4. I meddelelsen betones vigtigheden af en evaluerings-
proces i forbindelse med strategiens gennemførelse. EØSU
hilser det velkommen, at evalueringen i begyndelsen integreres
i strategien, men minder om, at det forudsætter, at strategienhar konkrete og målelige mål, som samtidig tjener som etredskab til at fastslå strategiens merværdi.
7.5. Den nye strategi og handlingsplan vil blive fremlagt på
WHO’s europæiske konference om »The Future for our
Children« i Budapest i juni 2005. EØSU hilser mulighedernefor at samarbejde med WHO velkomne, når det gælder miljø-
sundheds-spørgsmål i Europa.
7.6. I den forbindelse minder EØSU om, at WHO har
en noget bredere definition af begrebet miljø end, hvad
Kommissionen giver udtryk for i sin meddelelse. WHOinkluderer socio-økonomiske faktorer, fattigdom, mangel på
infrastruktur m.m., mens Kommissionen fokuserer på kemisk
og biologisk forurening.
7.7. Kommissionens og EU’s traktatmæssige kompetence i
sundhedsspørgsmål har hidtil været begrænset og findes
for indeværende i artikel 152 og 174. Forslaget til en
forfatningstraktat for EU har udvidet kompetencen til i bredforstand at omfatte grænseoverskridende sundhedsspørgsmål.Dermed bør Kommissionen have det fornødne grundlag for
det nye miljø- og sundhedsprogram.
8. Arbejdsmiljøspørgsmål i den nye strategi
8.1. Kommissionen mener, at strategien vil give synenergi-
effekter med fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhedpå arbejdspladsen. Meddelelsen indeholder imidlertid ikke
nogen analyse af, hvordan eller på hvilke områder synergieffek-
ter kan forudses eller vil være en mulighed. EØSU serarbejdsrelaterede sundhedsspørgsmål som en naturlig del af
begrebet miljø og sundhed og henstiller, at der lægges større
vægt på disse spørgsmål i den nye strategi. Kommissionennoterer i forbigående i sin meddelelse koblingen til arbejdsmiljøog problemerne i den forbindelse. Det er trist, da det kunne
give det indtryk, at Kommissionen generelt ikke prioriterer
arbejdsmiljøspørgsmål. Det er som bekendt ikke tilfældet; derfindes et stort særligt handlingsprogram vedrørende arbejds-
miljøspørgsmål.
8.2. EØSU understreger, at det er gennem beskyttelse af
sundheden på arbejdspladsen og sammenhængen mellemindustrianlæg og det omgivende miljø, at nogle af de vigtigste
initiativer inden for miljøbeskyttelse er blevet gennemført.
Disse initiativer udgør grundlaget for enhver positiv lovgivningom beskyttelse af sundhed og miljø i samfundet.8.3. EØSU appellerer derfor til Kommissionen om at afhjæl-
pe denne mangel ved at uddybe det korte punkt i Kommissio-
nens meddelelse, der refererer til sundhed på arbejdspladsen.
Punktet bør udbygges, så det dækker hele sammenhængenmellem miljø og sundhed på arbejdspladsen set som et led iden nye overordnede strategi og dens prioriteringer i forskellige
etaper. Arbejdsmarkedets parter bør inddrages aktivt fra
starten.
9. Særlige bemærkninger
9.1. EØSU bakker kraftigt op om det synspunkt, at der bør
udformes en tematisk strategi for forbedring af luftkvaliteten.
Programmet for ren luft i Europa med særlig fokus pånitrogendioxid og ozon danner grundlaget for den revision af
direktiv 1999/30/EF, som skal foretages inden udgangen
af 2003. I dette direktiv fastlægges grænseværdierne forforekomsten af SO
2,N O 2,N O x, bly og partikler. Man afventer
vedtagelse af et forslag til nyt direktiv om tungmetaller og
polyaromatiske hydrokarboner. EØSU henstiller, at indsatsenfor at forbedre luftkvaliteten kobles tættere sammen med andre
relevante kommissionsinitiativer. Hvilken merværdi, strategien
kan tilføre i denne sammenhæng, er ikke klarlagt.
9.2. Behovet for konkrete foranstaltninger for at skabe
bedre sundhedsvilkår vil variere meget fra region til region i et
udvidet EU. EØSU foreslår, at man inden for rammerne af
strategien undersøger, hvilke regioner der har et særligt stortproblem, når det drejer sig om miljø-sundheds-risici og dermed
et behov for en prioriteret behandling inden for strategiens
handlingsprogram eller inden for andre relevante EU-program-mer. Det handler også om at prioritere regioner og projekter,som kan forventes at fremvise konkrete og omkostningseffekti-
ve resultater.
9.3. Den nye kemikaliepolitik vil give nye redskaber til at
identificere sundhedsfarerne, ikke mindst når det gælder
børn. EØSU vil fremhæve vigtigheden af, at Kommissionen
undersøger, hvordan kemikaliepolitikken — forhåbentligt —kan fungere som støttemekanisme for strategien for miljø ogsundhed.
9.4. Børn færdes indendørs en meget stor del af døgnet og
er derfor afhængige af, at indemiljøet holder et tilfredsstillende
niveau (luftforurening, støj, etc.). Samtidig er det værd at
påpege, at flere potentielle foranstaltninger vedrørende børnssundhed også rummer arbejdsmiljøspørgsmål (f.eks. i børneha-ver o.lign.).
C 80/56 DA 30.3.2004 Den Europæiske Unions Tidende
9.5. En vigtig miljøfaktor for børns sundhed er forekomsten
af tobaksrygning. Kommissionens meddelelse kommer ikke
ind på tobakkens sundhedsfarer for børn, selv om erfarings-
grundlaget i dette spørgsmål må anses for solidt. EØSUanbefaler, at handlingsplanen også behandler tobakkensindvirkning på børns sundhed.
9.6. EØSU har tidligere været inde på behovet for integre-
rede miljø- og sundhedsindikatorer for at måle de langsigtedeeffekter af det nye program. EØSU minder om, at der
foregår et omfattende arbejde med at udvikle indikatorer for
bæredygtig udvikling i en bredere betydning. En årlig rapportom, hvad der sker inden for bæredygtig udvikling og inden
for den såkaldte Lissabon-strategi, udarbejdes inden hvert
forårstopmøde i EU. EØSU henstiller, at der på tilsvarendemåde årligt rapporteres om miljø-sundheds-spørgsmål, så vidt
muligt inden Det Europæiske Råds forårstopmøder.
9.7. EØSU har også tidligere behandlet den foreslåede
ordning med seksårsetaper. Hvilke argumenter, der taler fornetop seksårsetaper, er ikke fremgået så tydeligt. På den anden
side spiller det måske ikke så stor en rolle, hvor mange år man
vælger, forudsat at planlægningen af kommende flerårsperio-der kan ske i god tid, og at indførelsen af nye prioriteringer
ikke indebærer en omlægning af arbejdet. En langsigtet konti-
nuitet er naturligvis værd at tilstræbe, med god forudseenhed iplanlægningen.
9.8. Hvad prioriteringerne vedrørende børns sundhed angår
har EØSU noteret sig, at spørgsmålet om overvægt ikke
Bruxelles, den 10. december 2003.
Roger BRIESCH
Formand for
Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgbehandles særskilt. I de fleste EU-lande er problemet med
overvægtige børn endnu ikke specielt omfattende, men udvik-
lingen synes at pege i retning af, at man inden for EU vil få de
samme problemer, som man har især i USA — og som maner begyndt af få i bl.a. Storbritannien. Det kan diskuteres, omovervægt er et miljørelateret problem eller ej; det drejer sig
mere om livsstil end miljø. Afhængigt af, hvor bredt man vil
tolke begrebet socialt miljø — som har direkte sammenhængmed overvægt — kan spørgsmålet om børns overvægt fortjene
at blive taget med i den nye strategi.
10. EØSU’s rolle
10.1. EØSU råder over betydelig kompetence på miljø- og
sundhedsområdet. Med udvidelsen vil EØSU uden tvivl ogsåhave kompetence vedrørende de nye medlemsstater.
10.2. EØSU deltager aktivt i høringsprocessen som led i
udvalgets engagement i disse spørgsmål.
10.3. EØSU vil udnytte sine egne specifikke kommunika-
tionskanaler til at sprede viden om, hvordan det nye initiativ
skal udvikles, når det først er blevet iværksat.
10.4. EØSU er parat til at give sin aktive støtte til fremtidige
bestræbelser på dette område ved at arrangere høringer afrelevante aktører eller på anden måde.