A4-0232/95

Beslutning om Den Europaeiske Unions Middelhavspolitik med henblik paa konferencen i Barcelona (KOM(94)0427 - C4-0213/94 og KOM(95)0072 - C4- 0119/95)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til sin beslutning af 17. maj 1991 ((EFT C 158 af 17.06.1991, s. 292.)), om Faellesskabets rolle med henblik paa sikkerheden i Middelhavsomraadet,

- der henviser til sin beslutning af 12. juli 1991 ((EFT C 240 af 16.09.1991, s. 250.)) om en ny Middelhavspolitik,

- der henviser til sin beslutning af 29. september 1994 ((EFT C 305 af 31.10.1994, s. 82.)) om Den Europaeiske Unions Middelhavspolitik,

- der henviser til sin beslutning af 13. juni 1995 ((Protokol af samme dato, del II, punkt 4.))om Det Europaeiske Raad i Cannes,

- der henviser til konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Lissabon, paa Korfu, i Essen og i Cannes,

- der henviser til meddelelserne fra Kommissionen til Raadet og Europa- Parlamentet om styrkelse af Den Europaeiske Unions Middelhavspolitik - etablering af et Euro-Middelhavspartnerskab (KOM(94)0427 - C4-0213/94) og meddlelsen fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet om styrkelse af Den Europaeiske Unions Middelhavspolitik: forslag til ivaerksaettelse af et Euro-Middelhavspartnerskab (KOM(95)0072 - C4- 0119/95),

- der henviser til Raadets afgoerelse om at afholde en konference mellem EU og Middelhavsstaterne den 27.-28. november 1995 i Barcelona,

- der henviser til Den Europaeiske Unions holdning vedroerende Euro- Middelhavs-konferencen i Barcelona fastlagt af Det Europaeiske Raad i Cannes,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender (A4-0232/95),

A. der erkender behovet for at skabe en ny ramme for et taettere samarbejde mellem Den Europaeiske Union og Maghreb- og Machrek-landene samt det sydoestlige Middelhavsomraade,

B. der anerkender, at et nyt politisk initiativ fra Den Europaeiske Unions side kan bidrage til stabiliseringen i nogle af disse lande,

C. der henviser til, at der i EU's sydlige og sydoestlige randomraader findes en raekke sammenfaldende destabiliserende faktorer af politisk, religioes, oekonomisk, social og militaer art, og at det derfor maa vaere en hasteopgave for EU gennem en overordnet og sammenhaengende Middelhavspolitik, at paavirke denne farlige udvikling positivt og skabe en ny type forbindelser, som er baseret paa gensidigt fordelagtigt samarbejde, solidaritet, fred og sikkerhed,

D. der henviser til EU's heldige indsats for stabilisering af staterne i Central-, OEst- og Sydoesteuropa samt de nye, uafhaengige stater i det tidligere Sovjetunionen, navnlig gennem PHARE- og TACIS-programmerne, og til EU's og Middelhavslandenes faelles politiske interesse i at fortsaette og supplere denne politik med en tilsvarende komponent omfattende EU's sydlige nabolande,

E. der betragter freden, stabiliteten og sikkerheden som grundlaeggende forudsaetninger for en stabil og baeredygtig oekonomisk udvikling, som igen er en forudsaetning for bilaeggelsen af de talrige og omfattende konflikter i regionen, herunder de oekonomiske og sociale spaendinger,

F. der er overbevist om, at konferencen i Barcelona kan betyde indledningen af en ny etape i forbindelserne mellem EU og Middelhavsstaterne og laegge grunden til varig forstaaelse, samarbejde og gensidig tillid i regionen med henblik paa at mindske kloeften mellem landene paa de to sider af Middelhavet og antallet af emigranter, fremme den sociale og kulturelle udvikling, forbedre miljoeet og understoette den regionale integration,

G. der henviser til den positive rolle, der blev spillet af Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa, som skabtes under den kolde krig, og som var i stand til at fremme dialogen, den gensidige forstaaelse og skabelsen af tillid mellem de to eksisterende blokke,

H. der finder det paakraevet, at der sker en koordinering mellem de forskellige niveauer og omraader inden for det tvaergaaende samarbejde i Middelhavsomraadet og mener, at konferencen i Barcelona vil kunne bidrage hertil ved at skabe en fleksibel, pragmatisk og global ramme for en sammenhaengende loesning af de forskellige problemer og muligheder,

I. der henviser til, at miljoesituationen i Middelhavsomraadet er yderst kritisk, og paapeger, at det er noedvendigt at loese denne krise samt henviser til, at Middelhavslandenes miljoeministre og Europa- Kommissionens medlem med ansvar for miljoe moedtes i juni 1995 i Barcelona inden for rammerne af handlingsplanen for Middelhavsomraadet med henblik paa vedtagelse af fase II med nye, praecise forpligtelser for regionen,

J. der henviser til, at den organisation, som bliver skabt paa Barcelona- konferencen navnlig skal fremme beskyttelsen af miljoeet og udviklingssamarbejdet,

1. glaeder sig over Kommissionens meddelelser om Middelhavspolitikken og opfordrer den til at forelaegge en supplerende meddelelse om de sikkerhedsmaessige aspekter i dette omraade, som kan danne grundlag for en faelles aktion fra Raadet i henhold til artikel J.8, stk. 3, i unionstraktaten, og som tager hensyn til de beslutninger, som Europa- Parlamentet har vedtaget om dette emne;

2. fastholder, at alt vedroerende Den Europaeiske Unions deltagelse i konferencen og opfoelgningen heraf boer goeres til genstand for en faelles aktion i medfoer af artikel J.3 i unionstraktaten;

3. glaeder sig over Den Europaeiske Unions holdning vedroerende Euro- Middelhavs-konferencen fastlagt af Det Europaeiske Raad i Lissabon, paa Korfu, i Essen og - navnlig - i Cannes, isaer vedroerende det politiske og sikkerhedsmaessige samarbejde, idet det mener, at en droeftelse af disse emner er af vaesentlig betydning for konferencens vellykkede udfald;

4. opfordrer Kommissionen til at foretage de absolut noedvendige undersoegelser af foelgerne for Unionens Middelhavsomraader af den nye multilaterale og bilaterale institutionelle ramme og til at orientere om de noedvendige tilpasninger heraf;

5. henstiller til Raadets formandskab at udvise fasthed under droeftelsen af Den Europaeiske Unions grundlaeggende vaerdier, saasom menneskerettighederne, demokratiet, den sociale retfaerdighed og retsstaten, og samtidig at vaere lydhoer over for vore fremtidige partneres ideer og vaerdier for at skabe en frugtbar og nyttig debat, som fremmer den gensidige forstaaelse, tolerancen og respekten for politisk og social pluralisme;

6. mener, at Den Europaeiske Union boer udvikle en global samarbejdsstrategi for Middelhavsomraadet, som bygger paa tre soejler, nemlig indbyrdes harmonisering af de forskellige politikker i traktaten om Den Europaeiske Union, som kan finde anvendelse for denne region, supplering af EU's medlemsstaters bilaterale politikker gennem en rammeaftale af multilateral karakter og bevarelse af en hoej grad af fleksibilitet gennem specifik og differentieret anvendelse af disse politikker i overensstemmelse med udviklingen i de eventuelle partnerlande; opfordrer indtraengende Kommissionen til at forelaegge en ny meddelelse, som i givet fald omfatter et udkast til en saadan multilateral rammeaftale;

7. anser oprettelsen af en frihandelszone i regionen, uden at dette beroerer de bilaterale aftaler mellem EU og de enkelte Middelhavsomraader, som et fordelagtigt maal til fremme af parternes forskellige interesser, men goer opmaerksom paa, at der i forbindelse med den noedvendige omstilling af oekonomien rettidigt maa planlaegges kompensationsforanstaltninger for at afboede en eventuel vaekst i arbejdsloesheden som foelge af privatiseringer;

8. minder om, at forudsaetningen for at tiltraekke investeringer til regionen foerst og fremmest er, at der foeres oekonomiske politikker, der er baseret paa markedsoekonomien, at der findes en forenkelt, aerlig og effektiv offentlig forvaltning, og at infrastrukturerne og faciliteterne paa uddannelses- og sundhedsomraadet forbedres;anmoder i denne sammenhaeng om, at Den Europaeiske Union ivaerksaetter samarbejdsprogrammer med Middelhavspartnerne, som er analoge med PHARE- og TACIS-programmerne;

9. er overbevist om, at den planlagte konference i Barcelona den 27.-28. november 1995 vil give startskuddet til det tilstraebte partnerskab paa regionalt plan omfattende hele Middelhavsomraadet og opfordrer derfor Raadets formandskab til at forberede konferencen i overensstemmelse med dette maal;

10. mener, at konferencen ikke boer begraense sig til at analysere de politiske, oekonomiske, sociale eller sikkerhedsmaessige aspekter, men at den boer laegge saerlig vaegt paa den kulturelle, aandelige og moralske dimension af de menneskelige relationer i Middelhavsomraadet;

11. henleder det spanske formandskabs opmaerksomhed paa den overordentlig store betydning af deltagerkredsen, som det er Raadets opgave at vaelge, og fastsaetter foelgende kriterier herfor:

- de 15 EU-medlemsstater og de stater i det sydlige og sydoestlige Middelhav, som har undertegnet samarbejdsaftaler med EOEF, boer indbydes som foedte deltagere,

- Raadet boer indbyde andre stater som observatoerer efter dets egne kriterier og betingelser,

mener, at Raadet boer fastsaette vilkaarene for disse observatoerers deltagelse;

12. understreger, at deltagelsen af andre interesserede lande for nuvaerende ikke er oenskelig, fordi konferencen er i sin indledende fase, og forventer, at det spanske formandskab begraenser sig til den ovennaevnte deltagerliste;

13. mener, at Barcelona-konferencen boer danne grundlag for en permanent og fleksibel ramme med henblik paa at indlede en langvarig udvikling i lighed med Helsinki-processen, hvor alle de forskellige sager af interesse i omraadet kan behandles med den noedvendige kontinuitet ud fra det langsigtede perspektiv om Euro-Middelhavspartnerskab;

14. anmoder Raadet og Kommissionen om at forsoege at goere konferencen til et bredt forum, som er aabent over for alle problemer i Middelhavsomraadet, og at de sikrer, at konferencen udmoenter sig i en organisation med en fast politisk og administrativ struktur;

15. mener, at den nye organisation, der maatte udspringe af konferencen i Barcelona, boer udstyres med en passende institutionel struktur, dvs. en parlamentarisk forsamling, bestaaende af medlemmer af Europa-Parlamentet og valgte medlemmer fra deltagerlandene, et ministerraad og en generalsekretaer valgt af den parlamentariske forsamling;

16. henstiller til Raadets formandskab at drage omsorg for, at Europa- Parlamentet, udover den officielle tilstedevaerelse under konferencens aabning, faar mulighed for at deltage aktivt i konferencen og dens opfoelgning med en bredt sammensat delegation fra Parlamentet, som boer reflektere de vigtigste aspekter af Euro-Middelhavspartnerskabet, inklusive baade det foreslaaede politiske og sikkerhedsmaessige aspekt og det oekonomiske frihandelsomraade under Euro-Middelhavspartnerskabet;

17. insisterer paa, at Raadets formandskab ligeledes skaber de noedvendige betingelser for at sikre en bred og repraesentativ deltagelse af de ikke-statslige organisationer i baade EU og de oevrige Middelhavslande i saavel selve konferencen som i dens senere opfoelgning;

18. opfordrer konferencen til at vaere garant for gennemfoerelsen af fase II i handlingsplanen for Middelhavsomraadet og lade den indgaa i sin ramme som en af de stoerste landvindinger for en baeredygtig udvikling af omraadet;

19. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og alle associerede stater i Middelhavsregionen.