Egnos har allerede givet store socioøkonomiske fordele, ikke mindst på de tre industrielle områder med den største markedsindtrængning, nemlig luftfart, landbrug og landmåling. I andre sektorer, såsom søfart og jernbanetransport, har GSA gennemført køreplaner for markedsindtrængning. Som følge af den langsommere indførelse af nye teknologier og eksistensen af alternative jordbaserede teknologier er markedsudbredelsen inden for disse sektorer dog langsommere.

Udviklingen af Galileo har allerede medført store fordele i Europa, såsom udviklingen af tjenester. Med erklæringen om Galileos indledende tjenester har chipsæt- og modtagerproducenter således fået mulighed for at benytte sig af nogle bedre GNSS-signaler, især til smartphones og navigationssystemer i køretøjer. I langt størstedelen af de nye navigationschipsæt anvendes der Galileosignaler, og de bliver gradvist integreret i brugernes modtagere i forskellige markedssegmenter. Alle nye produkter fra de to største producenter af smartphones indeholder Galileo-kompatible chipsæt, hvilket er en god succesindikator. De lovgivningsmæssige foranstaltninger, som EU har truffet i automobilsektoren (eCall og digitale fartskrivere), gør det nødvendigt at vedtage løsninger, der integrerer GNSS-baserede teknologier og samtidig sikrer kompatibiliteten med Galileo og Egnos. Det er værd at bemærke, at Galileo konkurrerer med andre GNSS, der bakkes op af lovgivningsmæssige foranstaltninger, som tager sigte på at indføre eller fremme brugen af disse systemer.

I løbet af evalueringsperioden er markedsudbredelsen af Galileo og Egnos skredet fint frem. Den europæiske GNSS-industri er vokset og tegnede sig for 25 % af det globale marked i 2015 . De europæiske producenter udgjorde størstedelen af fabrikanterne, når det gjaldt markedssegmenterne for vej- og søtransport. De europæiske systemintegratorer udgjorde størstedelen af integratorerne, når det gjaldt markedssegmenterne for søtransport, landbrug og landmåling.

De europæiske satellitbaserede navigationssystemer, Galileo og Egnos, som ejes af Den Europæiske Union, er af afgørende betydning for både den europæiske økonomi og for sikkerheden. Positions- og tidssignaler leveret af satellitbaserede navigationssystemer anvendes i mange kritiske områder af den europæiske økonomi, såsom mobiltelefonnet, navigationsudstyr i biler, trafikregulering, synkronisering af elnettet og elektronisk handel. Det skønnes, at næsten 11 % af EU's økonomi påvirkes af satellitbaserede navigationstjenester. EU har således et klart behov for at vedligeholde og drive uafhængige programmer for satellitbaseret navigation for at sikre tilgængeligheden af de applikationer og tjenester, der sørger for global dækning, herunder af det cirkumpolare område. Desuden er rumkapaciteten strategisk vigtig for civile, kommercielle og sikkerheds- og forsvarsrelaterede politikmål. Derfor er Europa nødt til at sikre en uafhængig, sikker og omkostningseffektiv adgang til rummet.

I midtvejsevalueringen er der fokus på perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2016. Den dækker de fremskridt, der er opnået i de europæiske GNSS-programmer Galileo og Egnos i forhold til evalueringskriterierne i retningslinjerne for bedre regulering : effektivitet, produktivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi, specifikke krav, der er fastsat i GNSS-forordningen, og EU's overordnede politiske mål. Eftersom GNSS-forordningen giver GSA en central rolle i gennemførelsen af de europæiske programmer for satellitbaseret navigation, fandt Kommissionen det hensigtsmæssigt at vurdere GSA sammen med evalueringen af programmerne.

•at integrere rummet mest muligt i det europæiske samfund og den europæiske økonomi ved at øge brugen af navigationssatellitternes teknologier og applikationer til støtte for offentlige politikker

I anledning af 60-året for Romtraktaten forpligtede EU's ledere, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen sig på Romdagsordenen og lovede at arbejde hen imod et sikkert Europa, et velstående og bæredygtigt Europa, et socialt Europa og et stærkere Europa på den globale scene. De europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer Egnos og Galileo bidrager til denne dagsorden.

Galileoprogrammet har nået de vigtigste mål, der var fastsat for evalueringsperioden – systemet blev erklæret operationelt og har leveret indledende tjenester siden december 2016, nemlig en indledende åben tjeneste (OS), en eftersøgnings- og redningstjeneste ("Search and Rescue Support Service" – SAR) og en statsreguleret tjeneste (PRS).

Galileos rumsegment blev forstærket med 14 ekstra satellitter, der blev opsendt i evalueringsperioden, og som var en af de faktorer, der gjorde det muligt at erklære Galileos indledende tjenester for operationelle. I november 2016 blev der for første gang nogensinde opsendt fire Galileosatellitter sammen på en Ariane 5-raket. Gennemførelsen af komplekse, teknologitunge programmer indebærer imidlertid risici, og Galileo er ingen undtagelse i denne henseende. Sådanne risici blev i 2014 til virkelighed i forbindelse med en hændelse ved en Sojuz-opsendelse, som resulterede i, at to satellitter blev indsat i et forkert kredsløb. De blev også til virkelighed i forbindelse med en fejl, som påvirkede nogle atomure ombord på Galileo-satellitterne. I begge tilfælde er den grundlæggende årsag blevet identificeret, og de nødvendige afhjælpende foranstaltninger truffet. Den forsinkede tidsplan for etablerings- og ibrugtagningsplanen, som opsendelsesfejlen medførte, blev rettet med en fremskyndet indfasning af Galileos rumsegment, og de to satellitter er allerede i brug i SAR-tjenesten. Hvad angår urene er der gennemført et renoveringsprogram for de næste satellitter, som skal opsendes, og etableret operationelle procedurer for satellitterne i kredsløb. Kvaliteten af de tjenester, systemet leverer, er ikke blevet påvirket af de opståede vanskeligheder, og systemets ydeevne ligger over forventningerne.



Egnostjenesterne blev fortsat leveret og forbedret i perioden 2014-2016. Dermed giver Egnos nu den højeste kvalitet inden for de ledede indflyvningstjenester, der i dag er til rådighed for luftfartsselskaberne og lufthavnsoperatørerne, med en større flyve- og landingssikkerhed og fordele som følge af et optimeret brændstofforbrug. Endvidere anvendes Egnos af et større antal brugere. Ved udgangen af 2016 var der således over 230 lufthavne i 20 lande, der anvendte Egnos' indflyvningsprocedurer.

Den vigtigste prioritet for Egnos er dog stadig at dække hele EU-28-området med Egnostjenesten og at udvide Egnostjenestens dækning til de resterende 1,02 % af EU-28-området (den østlige del af Cypern, Azorerne og de nordlige dele af Norge og Finland).

2.2.3.Internationalt samarbejde

Hvad angår det internationale samarbejde, blev der iværksat flere tiltag for at styrke Europas rolle som international aktør inden for GNSS. Navnlig afsluttede man i 2016 forhandlingerne med Kontoret for Luftfartssikkerhed i Afrika og på Madagaskar (ASECNA) og fastlagde vilkårene og betingelserne for levering af rumbaserede forstærkningssystemer i Afrika baseret på Egnos. Desuden blev der indgået en GNSS-aftale med Korea i juni 2016 med henblik på et øget samarbejde.

2.3.Effektiv levering – forvaltning

2.3.1.Budget

Den Europæiske Union har afsat et samlet budget på 7 071,73 mio. EUR for Galileo- og Egnosprogrammerne for perioden 2014-2020. Dette rammebeløb dækker programmernes forvaltningsaktiviteter, Galileos etablerings-, ibrugtagnings- og driftsaktiviteter samt Egnos' driftsaktiviteter og risici forbundet med disse aktiviteter. Ved udgangen af 2016 er Galileo- og Egnosprogrammerne på rette spor med hensyn til at overholde de budgetgrænser, der er fastsat i GNSS-forordningen for perioden 2014-2020. Kommissionen overvåger budgettet nøje for at sikre, at det holder sig inden for grænserne.

2.3.2.Leveringsmekanismer

I perioden 2014-2016 er den forvaltningsordning, der blev besluttet i 2013, gradvist blevet gennemført. Der er indgået uddelegeringsaftaler mellem Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation (ESA) om Galileos etablerings- og ibrugtagningsfase samt mellem Kommissionen og Det Europæiske GNSS-agentur (GSA) om Galileos og Egnos' driftsfaser. Der er ligeledes indgået arbejdsaftaler mellem GSA og ESA for både Galileo- og Egnosprogrammerne. GSA's rolle i den operationelle forvaltning af programmerne er gradvist blevet større.

Den nye forvaltningsordning har ført til mere solide forvaltningsprocedurer. Disse har bidraget til at holde programmerne inden for budgettets grænser og til at mindske risiciene og virkningerne af uforudsete hændelser på programmerne.

Ifølge de nye forvaltningsmæssige rammer skal de centrale aktører (Europa-Kommissionen, ESA og GSA) tilpasse sig deres nye rolle — en rolle, som ikke nødvendigvis er i fuld overensstemmelse med deres virksomhedskultur, kompetencer og/eller struktur. Denne tilpasning førte imidlertid til en vis ineffektivitet. For eksempel har ansvarsfordelingen og kontrolprocesserne ofte krævet langvarige drøftelser mellem forvaltningens aktører, hvilket har påvirket reaktionsevnen i beslutningsprocessen. Den omstændighed, at etablerings- og ibrugtagningsfasen og driftsfasen løber parallelt med forskellige forvaltningsrammer, har krævet, at begge agenturer varetager supplerende aktiviteter med henblik på at sikre konsensus med Kommissionen om, hvordan opgaverne skal udføres.

Det forventes, at en indlæringskurve for de involverede enheder og for selve programmerne vil forbedre situationen yderligere i de næste par år. En effektiv beslutningsproces er særlig vigtig for de operationelle programmer, der er baseret på tjenester og brugerbehov som dem hos Galileo og Egnos. I denne sammenhæng bør samspillet mellem enheden med ansvar for etablering og ibrugtagning (ESA) og enheden med ansvar for drift (GSA) undersøges nøje.

Hvad sikkerheden angår, har erklæringen om Galileos indledende tjenester og overlapningen mellem etablerings- og ibrugtagningsfasen og driftsfasen ført til en række udfordringer. Det er navnlig vigtigt at bevare den driftsmæssige uafhængighed for de enheder, der er ansvarlige for implementering af sikkerhedskrav og kontrol heraf (Europa-Kommissionen, GSA og ESA).

Det er dog stadig umagen værd yderligere at optimere den nuværende forvaltningsordning for programmerne Galileo og Egnos for at afspejle overgangen til den operationelle fase for sådanne tjenestebaserede programmer. Dette kan indebære en reduktion af de administrative byrder for de vigtigste aktører, samt en reduktion af beslutningsprocessens kompleksitet og længde. Endelig bør ordningen udvikles med henblik på at tage højde for de nye sikkerhedsudfordringer som f.eks. cybersikkerhed og på klart at definere roller og ansvarsområder for de aktører, der er ansvarlige for gennemførelsen og kontrollen af sikkerhedskrav.

2.4.EU-merværdi

Med erklæringen om de indledende tjenester gik Galileo officielt fra en testfase og til levering af livetjenester. Brugere i hele verden bliver nu hjulpet af positionsbestemmelses-, navigations- og tidsoplysninger, der leveres af Galileo.

Blot nogle få måneder efter erklæringen om de indledende tjenester kom en række Galileokompatible anordninger ud på massemarkedet. Galileo bliver brugt i alle de vigtigste chipsæt (som på verdensplan sælges af 17 store leverandører, der tegner sig for 95 % af markedet), som anvendes i smartphones, tablets, biler, professionelt landmålingsudstyr osv.

Disse chipsæt indgår i de forbrugerprodukter og professionelle produkter, som vi kan købe i dag. Baseret på de vigtigste produkter, der sælges, anslår GSA, at over 100 mio. brugerenheder, som er kompatible med Egnos- og/eller Galileotjenester, i dag er i hænderne på de europæiske borgere. Fra 2018 vil alle nye bilmodeller, der sælges i Den Europæiske Union, bruge Egnos og Galileo til at beregne positionen ved nødopkald i tilfælde af ulykker.