Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 288/08)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina«

EU-nr.: PDO-HR+SI-2655 — 19.1.2021

BOB (X) BGB ( )

1. Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Republikken Kroatien

Republikken Slovenien

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« er fersk kød, som gennemgår en kontrolleret modning i mindst 15 dage. Kødet stammer fra en hjemmehørende race, der er kendt som istrisk kvæg (»istarsko govedo / istrsko govedo«), og som er født i det geografiske område, der er defineret i punkt 4, og gennemgår en standardprocedure for slagtning og behandling af slagtekroppen.

»Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« markedsføres som et fersk eller frosset produkt.

»Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« har en lyserød til mørkerød farve med et moderat intramuskulært fedtindhold (marmorering), er aromatisk med en behagelig duft og har en fyldig, karakteristisk smag af oksekød. Det er mørt og saftigt og er velegnet til brug i en lang række kødretter.

Alt efter deres alder og vægtklasse skal slagtekroppe fra den istriske kvægrace have følgende egenskaber:

— tyre- og kviekalve, der slagtes, når de er 8-12 måneder gamle — deres tilskårne halve slagtekroppe vejer mellem 100 kg og 250 kg. Deres kød er svagt lyserødt, mørt, saftigt og let aromatisk, og det har en moderat marmorering. Det subkutane fedtvæv har en hvid farve

— kvier, der slagtes, når de er over 12 måneder gamle — deres tilskårne halve slagtekroppe vejer mellem 180 kg og 320 kg. Deres kød er lyserødt, mørt, saftigt og let aromatisk, og det har en moderat marmorering. Det subkutane fedtvæv har en hvid farve

— ungtyre (hanner, der slagtes, når de er 12-24 måneder gamle) — deres tilskårne halve slagtekroppe vejer mellem 200 kg og 400 kg. Deres kød er lyserødt til kraftig rødt, mørt, saftigt, let aromatisk og marmoreret. Det subkutane fedtvæv har en hvid til svagt gul farve

— køer (hunner, der slagtes, når de er over 24 måneder gamle) — deres tilskårne halve slagtekroppe vejer over 220 kg. Deres kød er lyserødt til lillarødt, saftigt, aromatisk og marmoreret. Det subkutane fedtvæv har en svag til kraftig gul farve

— tyre (hanner, der slagtes, når de er over 24 måneder gamle) — deres tilskårne halve slagtekroppe vejer over 280 kg. Deres kød er lyserødt til lillarødt, saftigt og aromatisk. Det subkutane fedtvæv har en svag til kraftig gul farve

— stude (kastrerede hanner, der slagtes, når de er over 24 måneder gamle) — deres tilskårne halve slagtekroppe vejer over 350 kg. Deres kød er rødt til mørkerødt, aromatisk og marmoreret. Det subkutane fedtvæv har en kraftig gul farve.

Slagtekroppe fra den istriske kvægrace klassificeres ved hjælp af EUROP-skemasystemet. Hvad kropsbygningen angår, skal slagtekroppene tilhøre klasse E, U, R eller O, og hvad fedningsgraden angår, skal de tilhøre klasse 2, 3 eller 4.

PH-værdien, som måles i rygmusklen (musculus longissimus dorsi) tidligst 24 timer efter slagtning og afkøling af den halve slagtekrop, skal være højst 5,8.

3.3. Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Kalve til opfedning fravænnes tidligst, når de er 4 måneder gamle. Inden opfedningen begynder, indføres der gradvist hø og græs i deres foder sammen med mælken.

Det primære foder til kvæg, som er over 8 måneder gammelt, er grovfoder (græs og hø), som i princippet bør produceres i det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

Det er tilladt at tilføje kraftfoder (korn) i en mængde på højst 20 % af den samlede daglige ration (udtrykt som andel af tørstofindholdet i kraftfoderet). Kraftfoderet kan indkøbes uden for det geografiske område, der er defineret i punkt 4.

Hvis der ikke er tilstrækkeligt med grovfoder til rådighed på grund af dårligt vejr, kan kvæget fodres med hø og høensilage, som er produceret uden for det afgrænsede geografiske område, og som højst må udgøre 15 % af den samlede årlige mængde grovfoder udtrykt i tørstof.

Den samlede andel af alt foder (grovfoder og kraftfoder) produceret uden for det afgrænsede geografiske område, som kvæget må fodres med i et givet år, kan udgøre op til 28 % udtrykt i tørstof. Eftersom det kun under særlige omstændigheder hentes andre steder end det afgrænsede geografiske område, har brugen af et sådant foder i disse begrænsede mængder ingen væsentlig indvirkning på produktets egenskaber som beskrevet i punkt 3.2.

Det er ikke tilladt at fodre kvæget med mælkeerstatninger eller færdige kraftfoderblandinger, der indeholder biprodukter fra fødevareindustrien. Fodring med ensilage er også forbudt.

Det er tilladt at anvende græsensilage og en kløver- og græsblanding i foderet i en mængde på højst 40 % af den daglige ration udtrykt i tørstof.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper af produktionen af »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina«, lige fra kælvning, slagtning af kvæget, primær forarbejdning og opskæring til modning af kødet, skal finde sted i det geografiske område, der er angivet i punkt 4.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Når modningsprocessen er afsluttet, kan »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« lynfryses eller markedsføres som fersk produkt. Kødet skal vakuumpakkes, inden det fryses.

Hvis kødet er modnet i halve eller kvarte slagtekroppe, skal slagtekroppene udskæres i overensstemmelse med standardudskæringerne i slagteribranchen, inden det fryses eller markedsføres.

Fersk kød kan markedsføres uemballeret, vakuumpakket eller i emballage med modificeret atmosfære. Frosset kød må kun markedsføres vakuumpakket.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Når »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« sælges til den endelige forbruger uemballeret i detailhandelen, skal påskriften »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« og det fælles symbol for »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« (se illustrationen nedenfor) være tydeligt angivet. Det fælles symbol i påskriften må ikke være mindre end 7 x 7 cm.

Når »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« markedsføres emballeret, skal hver enkelt emballage have påskriften »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« og det fælles symbol for »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina«. Påskriften »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« skal ved hjælp af større bogstaver fremstå tydeligere end enhver anden påskrift. Det fælles symbol på emballagen må ikke være mindre end 2,5 x 2,5 cm.

Ud over de oplysninger, der er fastsat i de gældende bestemmelser om mærkning af oksekød, skal emballagen eller påskriften (hvis der er tale om uemballeret kød) også indeholde slagtedatoen, den kvægkategori, der er nævnt i varespecifikationen, og påskriften »modnet kød«.

Illustration af det fælles symbol

Der er to versioner af det fælles symbol for »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina«, som svarer til de to versioner (den kroatiske og den slovenske) af produktnavnet.

Det fælles symbol anvendes som regel i den flerfarvede variant. Hvis det ikke er muligt at anvende den flerfarvede variant af det fælles symbol, kan der anvendes en ensfarvet variant, som enten er sort eller en af primærfarverne i den flerfarvede variant.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

»Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« fremstilles i det område, der omfatter den istriske halvø, Kvarnerbugten, Karst- og Čičarijaplateauet samt Podgraddalen, herunder Brkinibjergenes sydlige skråninger.

I Kroatien kan produktionen finde sted på følgende byer og kommuners område: Buje, Buzet, Labin, Novigrad, Pazin, Poreč, Pula, Rovinj, Umag, Vodnjan, Bale, Barban, Brtonigla, Cerovlje, Fažana, Funtana, Gračišće, Grožnjan, Kanfanar, Karojba, Kaštelir-Labinci, Kršan, Lanišće, Ližnjan, Lupoglav, Marčana, Medulin, Motovun, Oprtalj, Pićan, Raša, Sveta Nedjelja, Sveti Lovreč, Sveti Petar u Šumi, Svetvinčenat, Tar-Vabriga, Tinjan, Višnjan, Vižinada, Vrsar, Žminj, Mošćenička Draga, Lovran, Opatija, Matulji og Kastav, Cres, Mali Lošinj, Krk, Baška, Dobrinj, Malinska-Dubašnica, Omišalj, Punat og Vrbnik.

I Slovenien kan produktionen finde sted på følgende byer og kommuners område: Piran, Izola, Koper, Ankaran, Hrpelje-Kozina, Ilirska Bistrica, Sežana, Komen og Divača.

5. Tilknytning til det geografiske område

Mangfoldigheden og kompleksiteten af den geologiske og geomorfologiske struktur i produktionsområdet for »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« har ført til dannelsen af en række forskellige jordtyper. Klimaet i det geografiske område som helhed er et middelhavsklima, som gradvist ændrer sig inde i landet og mod halvøens nordlige del, hvor det bliver moderat kontinentalt. Mangfoldigheden med hensyn til topografi, jordbund og klima og samspillet mellem dem har resulteret i et rigt og mangfoldigt plantedække. Her findes der både dinarisk, alpin og middelhavsflora, stedsegrønne skove med steneg og kratskov samt løvskove med duneg, avnbøg og almindelig bøg. En tredjedel af arealet er dækket af skov, og en stor del af området består af græsarealer og kratområder, hvor der vokser over 300 plantesorter.

Den hjemmehørende race af istrisk kvæg opdrættes også i dag på den traditionelle måde. Før i tiden blev kvæget opdrættet ved hjælp af et meget ekstensivt landbrugssystem. Foderet var baseret på græs og i mindre grad på enghø, lucerne, hvede- og byghalm, majsstængler og strøelse. Alt efter opdrætsområdets plantedække og klimaforhold græssede kvæget i 6-9 måneder om året eller nogle steder året rundt. I mange dele af produktionsområdet — navnlig i dem, hvor karst er dominerende — var der kun sparsomme græsarealer til rådighed, hvilket tvang det fritgræssende kvæg til at vove sig ud over disse græsgange for at søge efter føde. I sommermånederne, når græsarealerne allerede var tørre, blev kvæget drevet ind i skovområderne, hvor der ikke var tilstrækkeligt med græs, og hvor de for det meste var tvunget til at spise blade af træer såsom steneg, mannaask, akacie, morbær, kirsebærkornel, orientalsk avnbøg, jordbærtræ, kristtjørn, myrte og vild oliven eller om nødvendigt stedsegrøn flora. Det var den selvsamme opdræts- og fodringsmetode, som fik mange opdrættere til at kalde deres besætning for »Boškarin« (efter »boška«, dvs. skovområde og højt krat), hvilket anvendes som synonym for den istriske kvægrace.

Den nuværende metode til opdræt af istrisk kvæg adskiller sig kun meget lidt fra den traditionelle metode. Selv om det istriske kvæg ikke længere bruges som trækdyr, har alt kvæget regelmæssig adgang til græsarealer, kratområder og skovområder og fodres for det meste på den traditionelle måde.

Tidligere blev det istriske kvæg ikke systematisk opfedet til kødproduktion. En undtagelse var opfedning til hærens behov, sådan som det nævnes i et dokument fra 1631, der omhandler kvægopdræt på øen Unije. I slutningen af det 19. århundrede blev kødet fra istrisk kvæg solgt i små og store byer, navnlig Pula og Trieste.

For at bevare det genetiske materiale og forhindre, at racen uddør, blev der i slutningen af 1980’erne iværksat en kampagne for at genoplive opdrættet af istrisk kvæg, hvor der var fokus på at udnytte den gastronomiske værdi af de særlige egenskaber ved »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« og systematisk fremme kødet som en delikatesse i gourmetklassen. Som følge af deres lavere samlede vægt, langsomme naturlige vækst og ringere udbytte samt kødets generelle kvalitet har det istriske kvæg et meget begrænset potentiale for oksekødsproduktion, og racen opdrættes derfor næsten udelukkende i det område, der er beskrevet i punkt 4. Uden for det geografiske område opdrættes kvæget mere intensivt, hvilket har en negativ indvirkning på kødets organoleptiske egenskaber og gør det mere fedtholdigt og mindre aromatisk.

Tilknytningen mellem »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« og produktionsområdet går langt tilbage i tiden, nemlig til dengang, hvor en ældgammel kvægtype, der blev anset for at være stamfader til det istriske kvæg, Bos primigenius, blev opdrættet på den istriske halvø. Genforskning viser, at det istriske kvæg tilhører en særlig genetisk gruppe, hvilket afspejler sig i slagtekroppens karakteristiske kropsbygning sammenlignet med andre kødracer. Det istriske kvægs slagtekrop er kendetegnet ved at have et forholdsvis kraftigt bryst og små bagben. Den har et moderat muskel- og fedtindhold, og for visse alderskategorier er udbyttet lavere end for andre europæiske kødkvægsracer. Slagtekroppens egenskaber har også direkte indflydelse på kødets egenskaber.

En af de særlige egenskaber ved »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« er, at det er hårdere end kød fra andre racer, hvilket skyldes det højere kollagenindhold i muskelvævet. Mængden af kollagen i musklerne er en arvelig faktor, og den er større i istrisk kvæg, da det var en race, der blev anvendt som trækdyr, og som havde brug for styrke og udviklede muskelvæv, der indeholdt særlig robust kollagen. Hårdt kød kræver længere varmebehandling, som nedbryder kollagenet og i sidste ende giver kødet dets saftighed og fyldige smag. For at mindske kødets hårdhed og for at styrke og udvikle dets specifikke aromaer gennemgår kødet en modningsproces efter slagtningen, hvor kollagenfibrene nedbrydes, og nogle af aminosyrerne frigives.

En af egenskaberne ved »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina« er den ringere grad af marmorering, der skyldes den moderate andel af intramuskulært fedt, den moderate opfedningsintensitet og den lave andel af højenergifoder i rationen. Den kraftige gule farve på fedtvævet hos det ældre kvæg er et resultat af fedtsammensætningen, dvs. det foder, som dyret spiser. Videnskabelige studier har vist, at forholdet mellem mættede og umættede fedtsyrer i lipidernes fedtsyresammensætning i kødet fra det istriske kvæg fremmer mættede fedtsyrer (ca. 60/40 %), hvilket er med til at gøre kødet mindre tilbøjeligt til autooxidation, når det lagres i længere tid. Denne egenskab er særligt vigtig for at bevare kødets kvalitet i modningsfasen. Modningen af fersk kød fra det istriske kvæg fremmer de proteolytiske processer i kødet, hvilket forstærker dets organoleptiske egenskaber (mørhed, saftighed, konsistens, duft og den fulde aroma af det modnede kød) og øger dets gastronomiske potentiale.

De særlige egenskaber ved istrisk kvæg og det kød, der produceres heraf, er først og fremmest blevet udviklet af kvægavlerne i Istrien, som gennem tiderne har opdrættet racen ekstensivt og anvendt den som trækdyr. Takket være flere århundreders udvælgelse har det istriske kvæg tilpasset sig fuldstændigt til klimaet og de andre økologiske forhold, som det lever under, navnlig fødeknapheden. I modsætning til de meget produktive kommercielle malkekvægs- eller kødracer, som har brug for højenergifoder, kan det istriske kvæg, hvis der mangler græsarealer, spise skud og blade fra en lang række træagtige plantearter.

Da den relevante forskning hidtil har fastslået en klar forbindelse mellem foderets botaniske profil og kødets organoleptiske og aromatiske egenskaber, kan det med rimelighed fastslås, at det geografiske område har en betydelig og direkte indvirkning på de kvalitative (ernæringsmæssige og organoleptiske) egenskaber ved »Meso istarskog goveda — boškarina / Meso istrskega goveda — boškarina«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Specifikacija_meso_istarskog_goveda_boskarin.pdf

https://www.gov.si/assets/ministrstva/MKGP/PODROCJA/HRANA/SHEME-KAKOVOSTI/SPECIFIKACIJE-EVROPSKA-KOMISIJA/Boskarin.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.