KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 11.04.1997 
KOM(97) 146 endelig udg. 
Resultaterne af 
Det Europæiske Narkotikaovervågningscenters arbejde 
i perioden 1994-1996 
Kommissionens rapport til Europa-Parlamentet og Rådet for den 
Europæiske Union samt, til orientering, 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 
i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EØF) 302/93 
af 8. februar 1993 

Indhold 
(A) Indledning 
(B) Hovedelementer i Rådets forordning (EØF) nr. 302/93 
(C) Gennemgang og analyse af overvågningscentrets aktiviteter i dets 
forste tre arbejdsår 
(D) Evaluering af centrets resultater i perioden 1994-1996 12 
(E) Afsluttende bemærkninger 18 
(A) 
INDLEDNING 
Ændringsklausulerne i forordningen om oprettelse af Overvågningscentret 
1. I henhold til artikel 18 i forordningen om oprettelse af Overvågningscentret skal 
Kommissionen i det tredje år efter centrets ikrafttræden tilsende Europa-Parla­
mentet og Rådet en rapport om resultaterne af dets arbejde og eventuelt forslag 
om tilpasning eller udvidelse af dets opgaver, bl.a. under hensyn til udviklingen i 
Fællesskabets kompetenceområder. Kommissionen mener, at denne rapport, der 
skal redegøre for Overvågningscentrets resultater, samtidig skal skitsere, hvilke 
resultater der forventes af det i de kommende år i betragtning af de behov, som 
Den Europæiske Union forventes at fa på mellemlang og lang sigt. Dette er i 
overensstemmelse med grundforordningen og afspejler udviklingen i den fælles 
strategi til bekæmpelse af narkotika lige fra dennes vedtagelse. 
2. Forordningen om Overvågningscentret blev vedtaget på et tidspunkt, hvor Fælles­
skabets beføjelser med hensyn til narkotikabekæmpelse var begrænsede og spredt 
over forskellige sektorer. De ændringer, der senere er indføjet i traktaterne, og den 
betydelige indsats, der er gjort på dette grundlag, gør det så meget desto mere 
berettiget, at Kommissionen nu forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rap­
port om den stadig større trussel, som narkotikamisbrug udgør for det europæiske 
samfund. Derfor bør der bevares en forbindelse mellem virkeliggørelsen af de 
overordnede mål for EU's plan for perioden 95-99 og formålet med nærværende 
rapport, der drejer sig om i de kommende år at videreføre de konkrete mål, som 
Overvågningscentret vil få til opgave at virkeliggøre i perioden efter 1996/1997. 
Overvågningscentret: et nyt redskab i bekæmpelsen på EU-plan af 
narkotikamisbrug 
3. Fra midten af 80'erne til begyndelsen af 90'erne blev Det Europæiske Økonomiske 
Fællesskab og dets medlemsstater stadig mere opmærksomme på mulighederne for 
en bedre samordning af narkotikabekæmpelsen, hvilket Unionstraktaten har gjort 
bydende nødvendigt. De nye institutionelle og praktiske rammer, der har fungeret 
siden den 1. november 1993, har fuldstændig ændret den tidligere situation. 
Forebyggelse af narkotikamisbrug figurerer nu i EF-traktaten som et prioriteret 
mål inden for Det Europæiske Fællesskabs politik til beskyttelse af 
folkesundheden. Narkotikabekæmpelsen er et af de områder, hvor der i henhold til 
Unionstraktaten skal oprettes et samarbejde om retlige og indre anliggender. 
Samtidig giver denne traktat mulighed for at fastlægge og gennemføre en fælles 
udenrigs- og sikkerhedspolitik, der dækker alle herunder henhørende områder og 
dermed også narkotikabekæmpelsen. Denne nye kontekst muliggør den 
tværgående fremgangsmåde, der anvendes i EU's plan for 95-99 Denne blev 
vedtaget af Det Europæiske Råd i Cannes i juni 1995, samtidig med at dette 
anmodede om, at hovedlinjerne i planen blev omsat i konkret handling: Overvåg­
ningscentret er således gradvis kommet til at spille en stadig større rolle Det 
Europæiske Råd i Madrid skabte i december 1995 de forudsætninger, der er nød­
vendige for at kunne gennemføre denne plan i detaljer på en stor del af de områ­
der, den dækker, gennem en række foranstaltninger, der vedrører både Fællesska­
bets og Unionens beføjelser og tager hensyn til centrets opgaver. Det Europæiske 
Råd i Dublin i december 1996 fik forelagt et detaljeret program, der omhandlede 
Overvågningscentrets virksomhed, indeholdt en redegørelse for EU's indsats i 
1996 og skitserede hovedlinjerne i udviklingen på mellemlang sigt. Stats- og rege­
ringscheferne har ved at fastlægge retningslinjer for indsatsen i 1997 bekræftet, at 
de ønsker at Den Europæiske Union skal udvikle sig til et område karakteriseret 
ved frihed, sikkerhed og retstatsprincipper, hvilket skal ske ved, at samtlige de 
instrumenter, Den Europæiske Union råder over, udnyttes fuldt ud og på en sam­
menhængende måde. 
Evolutiv programmering som arbejdsmetode 
4. Fastlæggelse af præcise mål og udvikling af egnede midler til at nå dem har fået 
en central placering blandt de opgaver, Overvågningscentret har faet pålagt. Dette 
vil komme til at ske gradvis, idet dets indsats skal udvikle sig, efterhånden som 
virkeliggørelsen af de prioriterede mål, der er opstillet for dets virksomhed, skrider 
frem1. Ifølge grundforordningen skal centret i de første tre år fokusere på det før­
ste af de prioriterede områder, nemlig efterspørgslen og reduktion af efter­
spørgslen. 
5. Denne programmeringsmetode ligger til grund for de redskaber, som forordning 
302/93 pålægger såvel medlemsstaterne som centret at tilvejebringe ved hjælp af 
det nøgleinstrument, som det har faet stillet til rådighed i sit virke: "Det 
Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug - REITOX". 
Det er inden for rammerne af hvert enkelt af centrets flerårige programmer, at man 
skal udvælge og udpege de nationale organer, der kan bidrage til centrets arbejde. 
Det samme gælder indgåelsen af kontrakter med disse organer, og udviklingen af 
ressourcer følger denne samme fremgangsmåde. 
Nye horisonter : centrets næste arbejdsperiode 1998-2000 
6. Centret har i de første tre år, som det udtrykkeligt er fastsat i grundforordningen, 
lagt særlig vægt på efterspørgslen og reduktion af efterspørgslen, men også på 
emnerne politikker og strategier. Det vil gennem det nye treårsprogram 1998-2000 
kunne udvide sit virkefelt til også at omfatte de andre prioriterede områder, der er 
opstillet i grundforordningen. Men det må naturligvis sikres, at der bliver en 
passende ligevægt mellem indsatsen på dette nye område, som centret eventuelt far 
tilladelse til at tage op, og indsatsen for at færdiggøre de initiativer, der blev taget i 
centrets første periode, idet det først og fremmest og uden tøven skal sørge for 
fuld udnyttelse af de resultater, der foreligger eller er ved at være klar. 
I grundforordningen fastsættes folgende prioriterede arbejdsområder for eentret: (1) narkotikaellersporgsel og begrænsning deraf; 
(2) strategier og politikker på nationalt plan og på fællesskabsplan (med særlig vægt på politikker, handlingsplaner, lovgivning, 
aktiviteter og aftaler på internationalt og bilateralt plan samt på fællesskabsplan); (3) internationalt samarbejde og den geopolitiske 
fordeling af udbuddet (med særlig vægt på samarbejdsprogrammer, information om producent- og transitlande); (4) kontrol med 
handelen med narkotika, psykotrope stolfer og prækursorer. som fastlagt i internationale konventioner og gældende eller fremtidige 
relevante fællesskabsretsakter; (5) narkotikaproblematikkens indvirkninger i producent-, forbruger- og transitlandene inden for de al" 
traktaten omfattede områder, herunder navnlig hvidvaskning al" penge, som omhandlet i gældende eller fremtidige 
fællesskabsretsakter. 
4 
Blandt de kriterier, der har betydning, når der træffes afgørelser, der vedrører 
udviklingen af centrets aktiviteter, må også være spørgsmålet om budgetdisciplin, 
idet samtlige Fællesskabets finanser og således også centrets, fortsat er 
underkastet en streng disciplin på dette område. EU's budgetmæssige situation vil 
også fremover være vanskelig, og dette vil smitte af på størrelsen af det tilskud, 
der ydes centret. Udviklingen af dets aktiviteter må derfor være afbalanceret og 
koncentreres om de prioriterede områder. 
(B) 
HOVEDELEMENTER I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) nr. 302/93 
1. Ligesom de ni andre eksisterende fællesskabsagenturer er Overvågningscentret et 
fællesskabsretligt organ med status af juridisk person, der ikke er forudset i trakta­
terne, men oprettet ved en fællesskabsretsakt henhørende under den afledte ret, 
med henblik på at løse en specifik opgave, der er præciseret i oprettelsesakten2. 
Overvågningscentrets grundlæggende målsætning 
2. Overvågningscentret har til opgave at give Fællesskabet og medlemsstaterne ob­
jektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger om narkotika og 
narkotikamisbrug og konsekvenserne heraf. Formålet er at bidrage til en 
kortlægning af fænomenet, der kan være nyttig, når der skal træffes beslutninger 
og udarbejdes foranstaltninger vedrørende narkotikabekæmpelse på nationalt plan 
og fællesskabsplan. 
Centrets hovedaktiviteter 
3. For at nå dette mål har centret i første omgang faet til opgave at indsamle og 
analysere de eksisterende data fra de forskellige disponible kilder og desuden lette 
udvekslingen af information mellem de forskellige aktører, der deltager i 
narkotikabekæmpelsen. Dernæst har centret faet til opgave at forbedre de 
metoder, der anvendes ved sammenligning af data, navnlig ved at udarbejde fæl­
les indikatorer og kriterier, der ikke skal være obligatoriske, men som centret kan 
foreslå anvendt for at opnå bedre sammenhæng mellem de metoder, der benyttes af 
medlemsstaterne og Fællesskabet. For det tredje skal Overvågningscentret stille de 
oplysninger, som det producerer, til rådighed for Fællesskabet og medlemsstaterne 
ved bl.a. at offentliggøre en årsberetning om narkotikasituationen. For det fjerde 
skal centret samarbejde med europæiske og internationale organer og organisati­
oner samt med tredjelande og derved bidrage til at skabe en bedre koordination 
mellem medlemsstaternes og Fællesskabets foranstaltninger på centrets arbejdsom­
råde^). 
4. Overvågningscentrets vigtigste arbejdsredskab ved løsningen af disse opgaver er 
Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug - REITOX, 
der er den infrastruktur, der anvendes til indsamling og udveksling af information 
og dokumentation om narkotika, og som er baseret dels på et person-net, dels på 
et specielt edb-system. 
Begrundelsen for at oprette sådanne agenturer varierer stærkt. Der er altid en række specifikke grunde, men desuden også mere 
generelle motiver såsom at sikre en vis decentralisering af fællesskabets aktiviteter, at synliggore de pågældende opgaver gennem 
identifikation af opgaverne med selve organet, og at skabe den nodvendige ekspertise på visse videnskalKlige eller tekniske områder. 
6 
(C) 
GENNEMGANG OG ANALYSE AF 
OVERVÅGNINGSCENTRETS AKTIVITETER 
I DETS FØRSTE TRE ARBEJDSÅR 
Oprettelse af Overvågningscentret 
1. Efter overgangsåret 1994, hvor de første elementer (direktør, bestyrelse mv.) blev 
bragt på plads, var 1995 et forsøgsår, hvor centret tog fat på de opgaver, det 
havde faet pålagt. Dette år etableredes de faciliteter, der var nødvendige for at det 
kunne fungere (fysisk infrastruktur, personale). Desuden gik arbejdet ud på en 
nærmere kortlægning af centrets arbejdsopgaver og etablering af centrets interne 
arbejdsgange. Den egentlige drift begyndte i slutningen af 1995, efter at 
arbejdsprogrammet for 1995-1996 var blevet vedtaget i november3 
Centrets administrative struktur4 
2. Der er udpeget to organer til at lede centret, nemlig bestyrelsen og Det Videnska­
belige udvalg5. Det første organ har den besluttende myndighed, mens det andet 
har rådgivende karakter og bistår det første med udtalelser og henstillinger. Blandt 
bestyrelsens vigtigste opgaver i perioden 94-96 har været vedtagelse af centrets 
arbejdsprogrammer (det første treårige arbejdsprogram 95-97, og inden for 
rammerne af dette: de årlige arbejdsprogrammer for 95 og 96) og budgetter samt 
årsberetningerne om centrets aktiviteter. Det Videnskabelige Udvalg er blevet 
bedt om at afgive udtalelse om videnskabelige spørgsmål vedrørende forskellige 
punkter i arbejdsprogrammerne. 
Den her omhandlede periode kan inddeles i folgende etaper: 
a) Etablering af centret i Lissabon 
Indvielsen af centrets lokaler i Lissabon fandt sted den 26. septemlxjr 1995. fil stede var bl.a formanden tor Kuropa-I'arlamentets 
udvalg om borgerlige frihedsrettigheder og indre anliggender. Antonio Yitorino. og medlem af Kuropa-Kommissionen Anita Gradin. 
b) Etablering af medarbejderstaben 
Det tog nogen tid at få etableret Overvågningscentrets medarbejderstab. Direktøren, der blev valgt af bestyrelsen i juli 1994 for fem 
år, tiltrådte midt i januar 1995. 
c) Personale 
Antallet af ansatte var i begyndelsen af 1995: 14 og i slutningen af samme år: 17, mens antallet af fastansatte ifølge budgettet - efter 
at de tre nye medlemsstater var tiltrådt - var på 21. Ved udgangen af 1996 rådede centret over ca. 30 medarbejdere, når alle 
kategorier medregnes. 
Ansættelsesforlobet ser i detaljer således ud: 
15.1.95 : direktoren i 1 A 
februar 95: bestyrelsen godkender 14 stillinger 
1. marts 95: 5 stillinger besat (rekruttering fra samtlige institutioner, derfor gik det hurtigt; administrative funktioner) 
juni 95: bestyrelsen godkender yderligere 7 stillinger (rekruttering lia samtlige institutioner, begyndelsen af 96) 
4. kvartal 95: de videnskabelige medarbejdere ankommer (efter offentliggørelsen i Y,\"1" i udvælgelse mindst 6 måneder) 
slutningen af 96: i alt 30 stillinger godkendt af bestyrelsen og besat. 
Fællesskabets decentrale organer har, til trods for forskelle med hensyn til størrelse og arbejdsopgaver, normalt en grundstruktur, der 
omfatter følgende hovedpunkter: 
en bestyrelse l>estående af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen og underliden personer udpeget af Europa­
parlamentet 
en direktør, der er centrets retlige repræsentant 
et videnskabeligt udvalg bestående af eksperter med særlige kvalifikationer på det pågældende område 
den interne kontrol foretages enten af Kommissionens linansiusf>eklør eller al en anden inspektor, som Kommissionen udpeger 
den eksterne kontrol Ibretages al'Dc europæiske fællesskabers Revisionsret 
Desuden er der nedsat yderligere el organ i henhold lil centrets forretningsorden, nemlig Inrrcliiingsudvalgcl. Delle hcslåi ;il 
formanden og næstformanden for bestyrelsen samt en repræsentant (br Kommissionen. Del har slået tor den daglige ledelse i 
intervallerne mellem bestyrelsesmøderne og for forberedelsen at disse moder, forretningsudvalget begyndte at lungere regelmæssigt i 
1996. Samtidig nedsattes Det Rådgivende Udvalg for Indkøb og Aftaler (CCAM) for centret Dets sammensætning svarer til 
forretningsudvalgets, idet dog centrets administrative chef nu også deltager. 
7 
Centrets finansielle forhold 
3. 1995-budgettet, der var det første budget, som dækkede et helt regnskabsår, var 
på i alt 5 350 000 ECU. Dette budget dækkede både opbygningen af centrets ad­
ministration, dets forsyning med basisudstyr og igangsætningen og de indle­
dende faser af det praktiske arbejde6. I 1996 udgjorde budgettet 6 008 000 ECU7, 
heri medregnet et særligt tilskud fra Fællesskabet på 168 000 ECU til et 
pilotprojekt vedrørende småkriminalitet i forbindelse med narkotikamisbrug. I 
1997 vil stigningen i indtægter og udgifter være mindre end det foregående år8. På 
grund af EU's - og dermed også centrets - vanskelige budgetmæssige situation kan 
der ikke forventes nogen væsentlig stigning i centrets budget fra 1997 til 1998. 
Første treårsprogram 1995-1997 
1. Prioriterede emner 
I betragtning af den høje prioritering af området narkotikaefterspørgsel og 
begrænsning heraf fokuseredes der på disse emner i det første treårsprogram 1995-
1997, de to årlige programmer for 1995 og 1996 og aktionsprogrammet 1995-
1996. Der er lagt særlig vægt på epidemiologiske spørgsmål, idet man har 
analyseret narkotikaproblemets forekomst og udbredelse samt 
udviklingstendenserne på området. Desuden har man arbejdet på at finde ud af, 
hvorledes efterspørgslen kan reduceres. 
2. Prioriterede opgaver 
Dette har i arbejdsprogrammet for 1995 givet sig udslag i en række prioriterede 
opgaver vedrørende (a) kortlægning af nøgle-indikatorer og basisoplysninger; (b) 
kortlægning af rutiner, der kan sikre analyser af høj kvalitet; (c) etablering af 
samarbejdsrelationer med kompetente internationale institutioner og andre 
organer; (d) etablering af samarbejdsrelationer med de vigtigste forskningsmiljøer 
og -centre. 
Arbejdsprogrammet for 1996 har betydet en fortsættelse og videreudvikling af 
1995-programmet, men været fokuseret på følgende arbejdsområder: (a) reduktion 
af efterspørgslen, (b) tydeliggørelse af den vigtige sondring, der i 
informationsmæssig henseende må foretages mellem emnerne 
efterspørgselsreduktion og epidemiologi; (c) organisation og konsolidering af 
REITOX omkring dataindsamlig og formidling af information; (d) fastlæggelse af 
strukturen i den første årsberetning (1995) om narkotikasituationen i Europa. 
I dette første regnskabsår anvendte centret lidt under lo tredjedele al sine midler lil aktionsudgillei, ca 20% lil personaletulgillei og 
resten til driftsudgifter. 
Centret anvendte 43% af sit budget til aktionsudgifter, lidt under 40% til personaleudgifter og resten til driftsudgifter Hvis man 
betragter udgifterne til videnskabeligt personale som aktionsudgifter, idet der sondres mellem videnskabeligt og administraiivl 
personale, ligger aktionsudgifterne på ca. 60%. I øvrigt er der på dette budget oplort en lille reserve på ca 0,30% til ulorudsclc 
udgifter. Ca. 2'3 af personalet er videnskabelige og tekniske medarbejdere og således direkte knyttet til de konkrete aktioner 
(samordning af REITOX-programmet). 
1997-budgettet udgør 6,3 mio. ECU. Heraf har budgetmyndigheden opfort 1,3 mio. ECU i en reserve. Udgiftsstrukturen udviser en 
klarere sondring og et mere afbalanceret forhold mellem administrationsudgifter (1 387 000 ECU, dvs. 22%) og aktionsudgifter (4 
912 000 ECU svarende til 78%). 
8 
10 Formålet med aktionsprogrammet 1995-1996 har været at omsætte disse to første 
årsprogrammer i konkret handling, koncentreret om de to store arbejdsområder, 
der dækkes af den årlige planlægning9. 
Virksomhed 
Da centret først begyndte at fungere i slutningen af 1995, startede den faktiske 
iværksættelse af aktionsprogrammet 1995-1996, der blev godkendt af bestyrelsen i 
november 1995, først i begyndelsen af 1996. Centrets virksomhed i denne periode 
kan sammenfattes således: 
i) Epidemiologi 
Formålet har været : a) at udfylde de rammer, der blev fastlagt i 1995; b) at 
etablere specielle aktiviteter; c) at udarbejde en oversigt over 
narkotikaforbruget i Den Europæiske Union10. 
ii) Efterspørgselsreduktion 
Arbejdet har her drejet sig om at forberede etableringen af et 
informationssystem (database) om bestræbelserne for at reducere efter­
spørgslen og om de videnskabelige vurderinger heraf. Man benyttede sig i 
den forbindelse ofte af konsulentbistand. Der blev afholdt møder og 
workshops med henblik på at fa udarbejdet ovennævnte system. 
iii) Andre områder 
Der blev gennemført en pilotundersøgelse på EU-plan om 
småkriminalitet i byområder knyttet til narkotikamisbrug. Projektet blev 
finansieret via budgetpost B5-800, der vedrører retlige og indre 
anliggender. 
iv) REITOX 
Der blev fokuseret på at tilvejebringe og konsolidere et foreløbigt 
grundlag for nettet af knudepunkter11 bestående af de 15 medlemsstater, 
Kommissionen og centret selv (15 + 1 + 1). 
Det Europæiske Informationsnet for Narkotika og Narkotikamisbrug 
(REITOX) består af 15 nationale informationscentre (nationale 
Dels REITOX-programmet (program I). Dels centrets direkte koordinerende virksomhed (program II) : undersøgelser, 
konsulentarbejde, tilrettelæggelse af videnskabelige moder samt publikations- og dokumentationsopgaver i tilknytning hertil. 
Formålet hermed har først og fremmest været at gøre de eksisterende oplysninger l>edre, mere relevante og mere sammenlignelige 
a) Hvad angår udfyldelsen af de rammer, der blev fastlagt i 1995, har centret gennemlort talrige aktioner på alle områder af 
1996-programmet Man tyede olie lil konsulentbistand og samarbejde med de nationale knudepunkter inden for rammerne af 
RF.lTOX-neltet 
b) De specielle aktiviteter vedrørte hovedsagelig analyse af de eksisterende data og udarbejdelse al forslag og pilotprojekter 
med henblik på at forbedre de metoder, der anvendes til indsamling af data om de forskellige former for narkotikamisbrug Også 
på dette område tyede man ofte til konsulentbistand og de nationale RFlTOX-knudepunkter. Centret tilrettelagde eller deltog i 
seminarer. 
c) Hvad angår forsøget på at udarbejde en oversigt over narkotikaforbruget i Den Europæiske Union, så har man taget 
udgangspunkt i de data, som centret har kunnet indsamle hos de nationale RKITOX-knudepunkter og andre organer i KU. 
Resultaterne heraf blev omtalt i årsberetningen for 1995 under afsnittet om epidemiologi. 
11 Der er i første omgang indgået kontrakt med et privat firma om losning af følgende opgaver: a) organisation, forvaltning og 
koordination i forbindelse med gennemførelse af program I under aktionsprogrammet 1995-1996; b) logistisk og teknisk bistand i 
forbindelse med program 1 under aktionsprogrammet 1995-1996; c) forberedelse af en kommunikationsstruktur mellem centret, 
Kommissionen, knudepunkterne og andre partnere; d) opretholdelse af en teknisk forbindelse mellem bl.a. ID A-afdelingen i GD III 
og "Point Focal Commision" i Generalsekretariatet; e) bistand i forbindelse med udarbejdelsen af IDA-REITOX-dossieret som led i 
Kommissionens finansielle støtte til centret med henblik på IDA-programmet. I den igangværende anden fase er der desuden indgået 
kontrakt med en konsulent inden for informationsteknologi. Vedkommende skal vurdere, om de redskaber, REITOX råder over, står 
i et rimeligt forhold til de opgaver, nettet skal løse, og desuden etablere et net på basis af IDA/TF.STA-infrastrukturen. 
9 
knudepunkter) plus knudepunktet i Kommissionen. Centret i Lissabon har 
taget fat på at koordinere knudepunkternes arbejde i samarbejde dels med 
medlemsstaternes myndigheder, dels med Kommissionen ("Kontoret for 
koordinering af narkotikabekæmpelsen" i Kommissionens 
Generalsekretariat). REITOX blev lanceret i Lissabon den 18.-19. maj 
1995 på det første møde mellem lederne af de forskellige knudepunkter. 
Arbejdet med at etablere REITOX gik i 1995-1996 ud på: (a) at 
tilvejebringe en detaljeret beskrivelse af den informationsinfrastruktur, 
som de enkelte medlemsstater har på narkotikaområdet; beskrivelsen 
skulle udarbejdes af de nationale knudepunkter; (b) at tilvejebringe en 
detaljeret, standardiseret og systematisk opgørelse over informationskilder, 
"informationskort" ("Information maps"), udarbejdet af de 15 nationale 
knudepunkter; (c) indkaldelse af forslag fra de nationale knudepunkter 
med henblik på at få udviklet redskaber til indsamling af data og 
informationer via REITOX; (d) oversigt over EU's indsats vedrørende 
narkotikabekæmpelsen i 1995, udarbejdet af knudepunktet i 
Kommissionen som dennes bidrag til udarbejdelen af den første 
årsberetning om narkotika-situationen i Europa. 
På grundlag af det teknisk betonede arbejde omkring net-teknologien viste 
det sig muligt og nødvendigt at tilvejebringe og konsolidere et person-net 
som grundlag for centrets arbejde. Derefter har de nationale 
knudepunkters rolle kunne defineres. Der blev i slutningen af 1996 i 
Lissabon etableret en specifik koordination af disse knudepunkter via 
REITOX 
v) Dokumentation 
Centret har taget en lang række initiativer for at etablere sit eget 
dokumentationssystem. Formålet har navnlig været at fa udformet og 
etableret centrets arkivsystem, en datamatiseret dokumentationsenhed og 
en fortegnelse over den i medlemsstaterne gældende lovgivning om 
narkotika og narkotikamisbrug. Arbejdet er for størstepartens 
vedkommende blevet gjort af en række konsulenter, med hvem der er 
indgået kontrakt om udførelse af specifikke opgaver. 
vi) Udbredelse af data og publikationer12. 
Centret har udgivet følgende publikationer: a) årsberetningen om centrets 
virksomhed i 1995; b) "Drugnet Europe", et engelsksproget tidsskrift, der 
udkommer hver anden måned, og som også fås i en fransk, tysk og 
portugisisk udgave (første nummer : september/oktober 1996), c) en første 
årsberetning om narkotika-situationen i Den Europæiske Union i 1995 
I perioden 1995-1996 har centret gennemført 29 undersøgelser, hvortil kommer andre 29 i 1997. Undersøgelserne vedrører en lang 
række emneområder (strukturer, organisationer, infonnationsstrtmmie, infomiationssy slemer. dokumentation, arkivering, 
analysemetoder, videnskabelige vurderinger, bidrag til arsberetningenie, redskaber og foranstaltninger til reduktion af efterspørgslen, 
kortlægning af narkotikaforbruget og udviklingen heri, kommunikations- og lorebyggelsesteknikker saml inlemalionalc 
samarbejdspartnere. 
10 
Første årsberetning om narkotika-situationen i Europa - 1995 
4. Den første årsberetning så dagens lys i oktober 1996. I betragtning af den vigtige 
rolle, som disse årsberetninger spiller for udførelsen af centrets opgaver, må denne 
vigtige del af centrets produktion i 1994-1996 betragtes som en indikator for 
centrets succes og et grundlag for orienteringen af den videre udvikling. Der 
redegøres nærmere herfor i det følgende kapitel 
11 
(D) 
EVALUERING AF CENTRETS RESULTATER 
I PERIODEN 1994-1996 
Centrets forvaltning 
Centret har unægtelig været igennem en række vanskeligheder. For det første er 
det en kompliceret opgave, centret har skullet løse. Hertil kommer, at det er gået 
langsomt med at stille de nødvendige midler til rådighed. Centrets start har været 
præget af de uensartede bidrag til REITOX og af medlemsstaternes forskellige 
opfattelse af centrets rolle. Til trods for disse vanskeligheder er det lykkedes 
centret at holde en bestemt kurs i sit arbejde og derved opnå en række resultater, 
der ganske vist ofte kun har været delvise, men som centret har lovet at 
færdiggøre inden udgangen af 1997. 
(a) beslutningsprocessens effektivitet (bestyrelse/forretningsudvalg) 
Efterhånden som centrets arbejde skrider frem, er der sket en stadig bedre 
tilpasning af beslutningsprocessen til centrets faktiske aktiviteter. Takket været et 
stadig nærmere samarbejde mellem det forberedende organ (forretningsudvalget) 
og det besluttende organ (bestyrelsen) har systemets effektivitet vist sig 
overbevisende siden begyndelsen af januar 1997, hvor de beslutninger, der blev 
truffet vedrørende 1997-budgettet, 1997-arbejdsprogrammet og forberedelsen af 
det nye rammeprogram 1998-2000, udviste klarhed og stringens både med hensyn 
til indsatsens omfang, udviklingen i prioriteterne og midlernes tilpasning til 
opgaverne. 
(b) den rolle, som Det Videnskabelige Udvalg har spillet 
Dette organ er hovedsagelig blevet hørt i forbindelse med forslag til treårige og 
etårige programmer, men dets arbejde i den sammenhæng har ikke været særlig 
synligt. Generelt ville det have været ønskeligt, at man i højere grad havde 
udnyttet udvalgets store potentiale, når det drejer sig om målretning og 
videreudvikling af indsatsen. Man bør bl.a. sørge for, at udvalget kan trække på 
den ekspertise, der findes i Kommissionens tjenestegrene (navnlig med hensyn til 
F&U og beskyttelse af folkesundhden), idet udvalget da vil kunne give 
drøftelserne en større videnskabelig stringens og give aktiviteterne et mere konkret 
indhold, hvilket kan hindre overlapning og øge foranstaltningernes pålidelighed og 
dermed udbyttet af dem og i det hele taget øge centrets troværdighed 
(c) organisationens effektivitet 
Centret var ved udgangen af 1996 fuldt bemandet, hvilket skal ses i sammenhæng 
med etableringen af to vigtige enheder for nylig: for det første er etableringen af 
Reitox-koordinationsenheden af stor betydning: koordinationsindsatsen forventes 
at give afgørende fordele, ikke mindst fordi den giver hele systemet større 
smidighed. For det andet er der sket en bedre strukturering og konsolidering af 
finansafdelingen, der udgør rygraden i den interne organisation den vil kunne 
bidrage til større åbenhed og koordination i forhold til Kommissionen, både i 
forbindelse med budgetbehandlingen, deltagelsen i bestyrelsen og den løbende 
12 
kontakt mellem centret og Kommissionen Kontakten varetages fra 
Kommissionens side af enheden "Koordinering af narkotikabekæmpelsen", der 
omfatter ledelsen af Reitox-knudepunktet i Kommissionen. 
Centrets forhold til sine partnere 
2. For at kunne løse sine opgaver tilfredsstillende må centret etablere effektive 
forbindelser med sine partnere, dvs. EU-institutionerne, først og fremmest 
Kommissionen, medlemsstaterne samt andre institutioner på nationalt og 
internationalt plan. 
(A) Reitox-nettet 
Centret fik i sin tid til opgave at stimulere og koordinere REITOX-nettet, og dette 
arbejde har givet stadig mere positive resultater, efterhånden som visse 
startvanskeligheder er blevet overvundet. 
Centret har således skitseret den vej, der skal følges, når det drejer sig om 
prioriteter og arbejdsmetoder. Tilskyndet af centret har REITOX fremmet 
udarbejdelse og anvendelse af fælles redskaber til indsamling, oplagring og 
udveksling af information. Desuden har den måde, REITOX har fungeret på, 
medført, at medlemsstaterne har gjort sig tanker om de metoder, de selv anvender 
til indsamling af information. REITOX har i stadig stigende grad virket 
stimulerende på medlemsstaterne, når det drejer sig om etablering af centre og 
forbedring af informationsnet. 
Knudepunkterne, herunder også knudepunktet i Kommissionen , har givet udtryk 
for et stigende behov for at modtage informationer fra nettet. Dette behov skyldtes 
indtil udgangen af 1996 hovedsagelig, at der i centret manglede et virkeligt fast 
kontaktpunkt med ansvar for koordinationen af REITOX. Hertil kommer, at man 
først i begyndelsen af 1997 fik fuld klarhed over nettets struktur (person-net og 
tele-net) og de arbejdsopgaver, der blev pålagt de nationale knudepunkter af 
denne centrale enhed. Først nu har centrets arbejde ført til den fornødne stringens 
ved udpegningen af de nationale knudepunkter, der indgår i nettet. Disse har 
udvist en vis usikkerhed, som ikke er blevet bedre af den sendrægtige 
iværksættelse af grundforordningen og de succesive drøftelser i bestyrelsen i 
begyndelsen af 1997. En praktisk løsning på knudepunkternes startvanskeligheder 
begyndte at tage form på disses møde i september 1996. Her blev der skabt 
grundlag for opstilling af en fælles definition af begrebet "nationalt knudepunkt". 
Det skete på baggrund af dets dobbelte funktion: (a) det skal indsamle og udbrede 
information (kvalitetsstyring, syntese, videreudvikling) i retning mod centret og 
nettets øvrige knudepunkter og (b) det står for projekter, der har til formål at 
forbedre og videreudvikle informationsformidlingen (tværfaglighed, fremme af 
avancerede standarder, subsidiaritet). 
Man mangler først og fremmest at konsolidere de forpligtelser (også i finansiel 
henseende), som medlemsstaterne har i forhold til deres knudepunkt, og at sikre 
udbygningen af Kommissionens knudepunkt, der i december 1996 påbegyndte 
opbygningen af sin funktionelle og edb-mæssige infrastruktur for at kunne stille de 
oplysninger, det ligger inde med, til rådighed for centret. 
13 
(b) EU-institutioner 
Ligesom Europols narkotikaenhed har centret forstået at tage aktiv del i arbejdet i 
Gruppen af Narkotikaeksperter, der har ført til udarbejdelse af en række rapporter, 
som Rådet og Kommissionen successivt har forelagt Det Europæiske Råd i 
Madrid og i Dublin (II). Centrets bidrag til det detaljerede program, der blev 
forelagt på topmødet Dublin II, var resultatet af, at Kommissionen sideløbende 
med medlemsstaterne havde arbejdet på en reduktion både på efterspørgsels- og 
udbudssiden. 
Samtidig har EU-institutionerne forelagt centret forslag til foranstaltninger om 
specifikke emner (småkriminalitet i byerne i forbindelse af narkotikaforbrug, de 
forskellige grænseværdier, medlemsstaterne anvender for at sondre mellem 
narkotikahandel og personligt forbrug, alternativer til fængselsstraf, 
udviklingstendenser og effektiviteten af de enkelte landes narkotikabekæmpelse, 
F&U vedrørende narkotika). Da disse forslag i mange tilfælde var forskellige fra 
de opgaver, der var fastsat i centrets arbejdsprogrammer, måtte centret vælge, 
hvad det skulle stille op med dem. Generelt har centret her indtaget en 
afbalanceret holdning. Centret har nok taget hensyn til forslagene, men har 
samtidig forstået at koncentrere sine finansielle og personalemæssige ressourcer i 
et forsøg på at skabe en sammenhængende indsats omkring iværksættelsen af 
arbejdsprogrammet. 
(c) Internationale organisationer 
Centrets indsats på dette punkt har hovedsagelig bestået i at etablere kontakt med 
Pompidou-gruppen under Europarådet, navnlig vedrørende samarbejde om epi­
demiologi. Forbindelserne med FN's Program for International Narkotikakontrol 
(PNUCED) er blevet sikret ved, at der i 1996 blev indsat en "liaison officer". For­
bindelserne med Europol's narkotikaenhed er under opbygning, mens de forbin­
delser, der er knyttet med Verdenssundhedsorganisationen, Verdens-
toldorganisationen(WCO) og Interpol har ført til, at disse organisationer har 
bidraget til den første rapport om narkotikasituationen i 1995. I den her 
omhandlede indkøringsperiode må den meget gradvise indsats på dette område 
betragtes som hensigtsmæssig, skønt man bl.a. på områderne epidemiologi og 
efterspørgselsreduktion utvivlsomt vil kunne have gavn af et samarbejde om 
narkotikabekæmpelsen. 
Stærke og svage sider ved den første årsberetning om narkotikasituationen i Europa 
i 1995 
3. Udarbejdelsen af 95-rapporten, der er første etape i en ny samlet strategi13, har 
unægtelig været vanskeliggjort af, at narkotikaproblematikken i Europa er uhyre 
kompleks og sammensat. Rapporten forsøger at skitsere det samlede overblik, 
som EU har brug, og som derfor er målet, men dette vil først blive konkretiseret, 
efterhånden som årsprogrammerne for 1996 og 1997 skrider frem. Centret har -
hvad der er meget naturligt - i første omgang villet danne sig et overblik over de 
13 Kommissionen havde tidligere, i 1990 og 1994, udarbejdet to forelobige rapporter om situationen for så vidt angår 
narkotikaefterspørgslen i Kommissionen for Det (Økonomiske) fællesskabs tolv medlemsstater. 
14 
eksisterende data og først derefter tage fat på forbedring og egentlig 
sammenligning af data. Det har derfor i de første tre år især koncentreret sig om 
indsamling, men har også påbegyndt forbedringer med henblik på større 
sammenlignelighed og harmonisering. I den kommende periode vil den 
sammenligne, hvad der er sammenligneligt. Selv om de oplysninger, der findes i 
95-rapporten stadig er meget ufuldstændige, belyser de dog visse væsentlige 
aspekter ved efterspørgselsproblematikken og giver en foreløbig oversigt over 
den indsats, der er gjort for at forsøge at reducere efterspørgslen. Rapporten 
afslører i øvrigt en række mangler, som viser, at det er absolut nødvendigt at sikre 
en bedre systematisering af de eksisterende informationskilder og af de centre, der 
behandler denne information. 
(i) Arbejdsområder 
(a) Indsamling og analyse af data 
Rapporten er det direkte resultat af det arbejde, som centret under anvendelse 
af de redskaber, det har til rådighed (rundspørger, undersøgelser, 
pilotprojekter mv), har udført på dette vigtige område. Det gælder bl.a de 
første oplysninger, der er indsamlet om efterspørgsel og 
efterspørgselsreduktion samt oplysningerne om informationskilder og deres 
struktur. 
(b) Forbedring af sammenligningsmetoder 
Dette mål tilgodeses i knap så høj grad i rapporten. Dette skyldes 
formodentlig først og fremmest, at de behandlede data er så forskelligartede, 
og at der anvendes forskellige systemer i medlemsstaterne. Der er imidlertid 
sket en kortlægning af problematikken, og der skitseres i rapporten en række 
muligheder for at komme videre ad denne vej. 
(c) Distribution af rapporten 
Lige så vigtigt som at få udarbejdet rapporten er det at få den distribueret. En 
ting er, at rapporten først foreligger på et sent tidspunkt året efter det år, som 
den omhandler, men dertil kommer, at oversættelsen til de øvrige ti officielle 
EU-sprog desværre er en langsommelig affære: i slutningen af 1996 var 
således kun den engelske udgave disponibel. Det bør sikres, at der ufortøvet 
etableres et effektivt samarbejde mellem centret og EU's oversættelsescenter. 
(ii) Emneområder 
(d) Efterspørgsel og efterspørgselsreduktion 
Rapporten indeholder et forholdsvis kort afsnit om dette emne, der ellers er et 
af de prioriterede områder. Nogle af de største vanskeligheder i forbindelse 
med indsamlingen af data på dette område har utvivlsomt været, at Reitox-
knudepunkterne manglede et fælles erfaringsgrundlag, og at der i begyndelsen 
ikke forelå et klart defineret begrebsapparat. Ikke desto mindre er der skabt et 
grundlag for en systematisk vurdering af narkotikaefterspørgslen 
Epidemiologiske data og specifikationer indsamles og forbedrer således vor 
15 
viden om emnet på EU-plan. Det må betragtes som noget positivt, at der også 
opereres med mindre traditionelle indikatorer som "bonitet/pris" og 
"beslaglægning". Skønt de hidtil indsamlede oplysninger i visse tilfælde er 
ufuldstændige, tager fremgangsmåden sig lovende ud, idet den giver mulighed 
for en samlet vurdering af problemet. Hovedbudskabet i kapitlet er, at det 
forebyggende arbejde er et helt afgørende element i enhver samlet strategi 
for narkotikabekæmpelse, både på nationalt og internationalt plan. I alle faser 
af det forebyggende arbejde skal man sørge for at tilvejebringe den fornødne 
kompetence, lette samarbejdet mellem de forskellige aktører og fremme en vis 
koordination af initiativerne. Forudsætningen for at dette lykkes, er at der 
foreligger "harmoniserede data på EU-plan". 
(e) Strategier til bekæmpelse af narkotikamisbrug 
Dette kapitel fylder forholdsvis meget i rapporten sammenlignet med kapitlet 
om efterspørgsel og efterspørgselsreduktion. Centret har taget seriøst fat på 
det andet prioriterede område, idet den har udarbejdet en præcis opgørelse 
over de strategier, der anvendes i medlemsstaterne og i EU. Der foreligger 
således nu en række vigtige elementer, som kan danne grundlag for et samlet 
billede, og som kan give beslutningstagerne et beslutningsgrundlag. Således 
foregriber centret det næste prioriterede arbejdsområde, som det skal tage fat 
på, og bringer her noget nyt. Det viser sig, at udtrykket "reduktion" rundt om 
i Europa (og i den øvrige verden) dækker over en lang række forskellige 
foranstaltninger vedrørende forebyggelse, behandling og rehabilitering, i et 
blandingsforhold, der varierer efter tid og sted. De strategier, der anvendes af 
EU-institutionerne og medlemsstaterne, er baseret på, at 
efterspørgselsreduktionen er noget, som en lang række instanser i fællesskab 
har ansvaret for: lokalsamfundene, officielle og uofficielle tjenester, og som 
involverer en lang række faggrupper. Arbejdet gennemføres overvejende 
decentralt. Forebyggelsen af narkotikaforbrug erkendes som en global 
prioritet, men problemets omfang er vanskeligt afmåle. 
(f) Informationskilder 
For at underbygge medlemsstaternes og EU-institutionernes strategiske og 
politiske beslutninger har det været af afgørende betydning at fa fremskaffet 
kompatible, pålidelige og sammenlignelige oplysninger. Ses der bort fra 
området epidemiologi, hvor informationen generelt er af tilstrækkelig god 
kvalitet, har der været tale om meget svingende kvalitet. Det drejer sig om at 
vælge de rigtige definitioner og fælles klassifikationer samt om at forbedre 
transmissionssystemerne. Set på den baggrund vil det på længere sigt være 
hensigtmæssigt at sigte mod et internationalt regi, der kan sikre den 
overordnede sammenhæng. 
(g) Informationsinfrastruktur 
Reitox-nettet spiller her en central rolle, men det er endnu ikke fuldt udbygget 
Der vil formodentlig i 1997 blive tilvejebragt et klarere fælles grundlag og 
større ensartethed i den måde, aktørerne anskuer tingene på, så 
knudepunkterne kan virke sammen i et effektivt net med henblik på indsamling 
og formidling af information. Nettet af dokumentationscentre, der skal støtte 
16 
Reitox, er endnu ikke færdigudviklet, de skal udbygges og deres indbyrdes 
forbindelser styrkes. 
Centrets publikationsvirksomhed 
4. Gennemførelsen af aktionsprogrammet 1995-1996 var i visse henseender 
mangelfuld14. Uanset grundene hertil må det fastslås, at publikationsarbejdet 
er vigtigt, da det gør centrets arbejde mere synligt for EU-borgerne. Der må 
sørges for fuld budgetmæssig dækning af dette arbejde. 
Det var meningen, at den bulletin, der udkommer hver anden måned, skulle foreligge på Fællesskabets 11 ollicielle sprog Men indtil 
nu er den kun disponibel på 4 af disse sprog. Særpublikationenie beregnet på låglolk og de videnskalKlige monogralier, der figurerer 
i aktionsprogrammet 1995-1996, vil blive udgivet i 1997. Hvad angår publikationerne for knudepunkterne, der også omhandles i 
aktionsprogrammet 1995-1996, så vil eentret forst på et senere tidspunkt udarbejde den årlige publikation om epidemiologi, som der 
er blevet anmodet om. Disse forsinkelser skyldes forsinket vedtagelse af programmerne, utilstrækkelig oversættelseskapaeitet og de 
krav. der stilles til kvaliteten. 
17 
(E) 
AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
1. Vigtige aspekter ved de tjenester, der forventes af centret 
(a) Prioriterede arbejdsområder 
Den første årsberetning (1995) er et første skridt i den rigtige retning For at 
opnå et tilfredsstillende overblik over narkotikaproblematikken i EU må 
følgende tre arbejdsområder prioriteres højt i de kommende år: (a) 
færdiggørelse og ibrugtagning af en database om efterspørgselsreduktion, i 
samarbejde med Reitox-knudepunkterne; (b) fastlæggelse af terminologien på 
de forskellige sprog på området efterspørgsel og efterspørgselsreduktion; (c) 
gennemførelse af en vurdering af metoder til evaluering af projekter 
vedrørende forebyggelse af narkotikaefterspørgsel. Det er vigtigt, at centret 
hurtigst muligt bliver bedre til at planlægge og til at overholde den vedtagne 
planlægning. 
(b) Prioriteter med hensyn til arbejdsredskaber 
De nærmere regler for knudepunkterne i Reitox-nettet fastsættes ikke i 
grundforordningen. Det er vigtigt, at centret, i samarbejde navnlig med 
Kommissionen, fastsætter præcise regler for de nationale knudepunkters 
rettigheder og pligter, både med hensyn til organisation og budget: REITOX 
er et meget vigtigt redskab, som centret må udvikle for at kunne løse sin 
opgave. Kommissionen vil på sin side forsøge at konsolidere og videreudvikle 
Kommissions-knudepunktet, så det til fulde kan deltage i og drage fordel af 
det arbejde, der forventes udført af helheden "15+1+1". 
(c) Synliggørelse: en vigtig forudsætning 
Offentliggørelsen af årsberetningerne om narkotikasituationen udgør 
rygraden i arbejdet med at formidle resultaterne. Der må lægges særlig vægt 
på følgende tre aspekter. For det første skal årsberetningen være let læselig. 
For det andet skal den foreligge samtidig på EU's 11 officielle sprog. For det 
tredje skal den foreligge i begyndelsen af året efter det år, som den omhandler 
Centret må ufortøvet give sig i kast med at løse denne opgave. Det er 
afgørende for, at centret bliver synligt for EU-borgerne Det er vigtigt, at 
borgerne heri kan finde neutrale oplysninger, dels om centrets virksomhed, 
dels om de foranstaltninger, som EU eventuelt træffer på grundlag af de 
objektive, pålidelige og sammenlignelige oplysninger, som årsberetningerne 
formodes at indeholde En sådan åbenhed bør i øvrigt sikres for alle centrets 
aktiviteter, ikke mindst i forbindelse med de mange undersøgelser, for at sikre 
det nødvendige samspil med de aktiviteter, der foregår i Kommissionen. 
Denne indsats for at synliggøre resultaterne skal også kunne omfatte 
information procuderet af centrets partnere på grundlag af EU's prioriteter. 
Det kunne i den forbindelse være interessant at foretage en selektiv 
udbredelse af sådanne data, også for så vidt angår arbejdsområde 3, 4 og 5, 
afhængigt af de konkrete projekter, som EU eventuelt gennemfører og hvortil 
den beslutter at udnytte centrets kapacitet. 
18 
(d) Målretning af indsatsen efter EU's prioriteter 
Der må hurtigst muligt foretages en samordning af indsatsen med EU's 
prioriteter. Generelt vil det være nyttigt sideløbende at beskæftige sig med 
områderne efterspørgselreduktion og udbudsreduktion, feks. ved at uddybe 
det arbejde, som centret har påbegyndt om tværgående analyse af medicinsk­
sociale data og data vedrørende sanktioner. Mere præcist må det prioriteres 
højt at fa etableret den bedst mulige samordning mellem på den ene side 
centrets arbejde, og på den anden side følgende store fællesskabsprojekter: (a) 
gennemførelse af det nye fællesskabsprogram 1996-2000 til forebyggelse af 
narkotikamisbrug15; (b) fortsættelse af PHARE/narkotika-programmet, der 
gennemføres og koordineres af Kommissionen til fordel for den økonomiske 
integration med Central- og Østeuropa, og TACIS-programmet til fordel for 
de nye uafhængige stater; (c) iværksættelse af 4. rammeprogram for F&U i 
Fællesskabet 1994-1998 og forberedelse af det kommende 5. rammepro­
gram; (d) iværksættelse af IDA/TESTA-programmet for udveksling af data 
mellem administrationer via telenettet. Specielt bør man overveje så hurtigt 
som muligt at indlemme de centraleuropæiske lande og Cypern i REITOX-
nettet. Desuden vil emnet de nye syntetiske narkotiske stoffer kræve en stor 
indsats fra centrets side. Hvad denne nærmere skal gå ud på vil afhænge af den 
strategi for dette område, som er under udarbejdelse. 
Hvad angår det internationale samarbejde16 bør der tilstræbes en markant 
forbedring af centrets forbindelser med PNUCID og med Pompidou-
gruppen under Europarådet. Om nødvendigt vil det også kunne være 
hensigtsmæssigt at tage kontakt med Den Interamerikanske Kommission for 
Samarbejde om Narkotikabekæmpelsen (CICAD). Der må også lægges stor 
vægt på samarbejdet med interpol. 
2. Konklusioner 
(a) Relevansen af de arbejdsopgaver, der er pålagt centret 
Kommissionen har i lyset af traktaternes udvikling og udviklingen i EU's 
virksomhed, evalueret det arbejde, centret har udført i perioden 1994-1996 på 
grundlag af Rådets forordning (EØF) 302/93. Den finder det på den baggrund 
ikke nødvendigt at foreslå hverken en tilpasning eller en udvidelse af de 
opgaver, der er pålagt dette decentrale fællesskabsorgan. Udbygningen af 
centrets aktiviteter bør koncentreres om de prioriterede områder, idet der 
tages hensyn til de budgetmæssige problemer, som EU har for øjeblikket og 
må formodes også at have i de kommende år. 
15 Programmet blev vedtaget den 16. deeember 1996 og igangsat den 30. januar 1997. 
Bl.a. kan nævnes følgende vigtige punkter på den internationale dagsorden irem til århundredets udgang: FNs generalforsamling 
ekstraordinære samling om narkotika (planlagt til juni 1998) og et fælleseuropæisk ministermode, som europarådets Pompidou-
gruppe vil afholde i maj 1997. 
19 
(b) Prioritet nr. 1 "efterspørgsel og efterspørgselsreduktion" er fortsat 
meget vigtig, men nu er også prioritet nr. 2 "strategier og politikker på 
nationalt plan og fællesskabsplan" på vej frem 
Kommissionens helhedsvurdering af centrets resultater i de første tre 
arbejdsår er gennemgående positiv.. Den opfordrer derfor til, at også Europa-
Parlamentet og Rådet forsøger at sikre, at centrets udførelse af sine opgaver 
også fremover holdes adskilt fra udøvelsen af politiske beføjelser, idet 
sidstnævnte funktion er og bliver forbeholdt EU's institutioner. 
(c) Bedre betingelser for samarbejde med EU's institutioner og organer 
Kommissionen ønsker for sit vedkommende at fortsætte ad denne vej og vil 
forsøge at etablere den bedst mulige koordination mellem på den ene side 
centrets aktiviteter, og på den anden side aktiviteten i Kommissionens 
tjenestegrene taget under ét. Bl.a. skal der etableres et stærkere samarbejde 
mellem centret og EF's statistiske kontor inden for rammerne af det 
nuværende statistikprogram. Udbygningen af Unionens indsats som led i dens 
narkotikabekæmpelsesplan 1995-1999 gør et sådant samarbejde nødvendigt, 
set på baggrund af de prioriterede opgaver for den resterende periode. 
20 
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 146 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 16 06 01 
Katalognummer : CB-CO-97-138-DA-C 
ISBN 92-78-18052-
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
£i