DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 6.9.2005 
KOM(2005) 411 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET 
EN FREMADSKUENDE FREKVENSPOLITIK I EU: 2. ÅRSRAPPORT 
 
DA 2   DA MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET 
EN FREMADSKUENDE FREKVENSPOLITIK I EU: 2. ÅRSRAPPORT 
 
(EØS-relevant tekst) 
 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Resumé...................................................................................................................... ... 3 
2. Status for frekvenspolitikken på EU-niveau ................................................................ 3 3. Frekvenspolitikkens bidrag til Lissabon-målene ......................................................... 4 4. En samlet EU-frekvenspolitik...................................................................................... 5 5. Vejen frem: Beskrivelse af de vigtigste kommende initiativer.................................... 7 
6. Politisk konsensus om fremtidige foranstaltninger.................................................... 10 Bilag 1: Udviklingen siden den første rapport ......................................................................... 11 Bilag 2: Tidsplan for frekvenspol itiske foranstaltninger i EU ................................................. 13 
 
DA 3   DA 1. R ESUMÉ  
Radiofrekvenser er en vigtig ressource  for mange væsentlige tjenester i samfundet: mobil-, 
trådløs- og satellit kommunikation , radio-/tv-spredning , transport , radiolokalisering 
(GPS/Galileo) og mange andre applikationer (alarmer, fjernbetjeninger, høreapparater, mikrofoner, medicinsk udstyr osv.). Radioteknol ogi understøtter også offe ntlige tjenester som 
forsvar,  sikkerhed/beredskab  og videnskabelige aktiviteter  (f.eks. meteorologi, 
jordobservation, radioastronomi og rumforskning). 
En effektiv og samordnet anvendelse  af frekvenser inden for disse områder kan hjælpe Den 
Europæiske Union med at omsætte sine Lissabon-mål  ved at stimulere vækst, konkurrence 
og beskæftigelse. Det nuværende sp ild ved fordeling og anvendelse af frekvenser koster dyrt, 
forretningsmuligheder fortabes og udbredelsen af  innovative tjenester mindskes, alt sammen 
til ulempe for forbrugerne. 
Frekvensforvaltning har en udpræget grænseovers kridende dimension, når man tænker på, at 
europæiske og globale markeder  er afhængige af radiobaser ede tjenester, og at det er 
nødvendigt at undgå skadelig inte rferens fra land til land. En samordnet EU-frekvenspolitik  
sigter mod at styrke et ægte indre marked for radiotjenester og -udstyr. I denne forbindelse 
agter Kommissionen at tage konkrete skridt til at:  
• Mindske hindringerne for adgang til frekvenser og derved forbedre effektiviteten, 
fremme innovation og give brugerne større fl eksibilitet og forbrugerne større udvalg.  
• tillade den teknologiske sammensmeltning  at blive en realitet ved at fjerne kunstige 
begrænsninger, navnlig mellem radi o-/tv-spredning og mobilkommunikation. 
I denne rapport gives en kort beskrivelse af Kommissionens strategi for en samlet EU-
frekvenspolitik som led i i2010-initiativet, der søger at fremme udviklingen af den digitale 
økonomi. Her er det navnlig behovet for en gradvis, men systematisk liberalisering  af 
frekvensanvendelser, der er det væsentlige. Ud en at glemme medlemsstaternes interesser i 
dette spørgsmål, er det en fælles indsats på EU-niveau, der kommer til at yde det kritiske 
bidrag til samordningen og den velly kkede løsning af denne opgave. 
2. S
TATUS FOR FREKVENSPOLITIKKEN PÅ EU- NIVEAU  
Dette er den anden rapport i henhold til Europa-Parlament ets og Rådets beslutning nr. 
676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolit isk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab 
(frekvenspolitikbeslutningen ). I rapporten præsenteres et  konsolideret billede af 
igangværende aktiviteter og kommende udfordringe r for en EU-frekvenspo litik, og det hele 
indplaceres i en breder e politisk sammenhæng.  
EU’s lederstilling inden for udvi kling og udbredelse af radioteknol ogi afhænger af en effektiv 
udnyttelse af frekvensressourcer og af de beslutninger, der tr æffes herom på politisk plan. I 
sin første beretning om frekvenspolitikken i EU1 pegede Kommissionen på behovet for 
reformer i forvaltningen af denne værdifulde ressource.  
                                                 
1 KOM(2004) 507. 
 
DA 4   DA Medlemsstaterne, som i stort omfang har ansvar et for deres egne frekvensressourcer, har 
allerede bekræftet vigtigheden af en fælles EU-politik på dette område af hensyn til det indre marked og dets funktion. De er også enige om, at der er et behov for en la ngsigtet strategisk 
tilgang, som sigter mod at gøre frekvensforva ltningen mere fleksibel, så konkurrence- og 
innovationsevner forbedres, samtidig med at der tages hensyn til mål af almen interesse
2. 
I det forløbne år har denne politik bevæget si g fra den indledende fase til de første konkrete 
resultater. Der er igangsat drøftelser på højt plan om frekvenspolitiske spørgsmål som 
indførelse af frekvensmarkeder3 og overgangen til digital tv4. De første 
harmoniseringsforanstaltninger, som skal si kre borgernes adgang til innovativ teknologi og 
bidrage til udviklingen af EU's i ndre marked, er også vedtaget for trådløs internetadgang5 
og antikollisionssystemer til biler6. Kommissionen har også givet ve jledning i at støtte EU's 
interesser i internationale fo rhandlinger og overvejet, hvordan man kan forbedre adgangen til 
frekvensoplysninger. Disse aktivite ter er beskrevet nøjere i bilag 1. 
3. F REKVENSPOLITIKKENS BIDRAG TIL LISSABON -MÅLENE  
Ved det europæiske topmøde i marts 2005 fornye de regeringscheferne deres partnerskab for 
økonomisk vækst og jobskabelse, som bl .a. omfatter konstruktionen af et 
informationssamfund for alle, som bygger på udbredt anvendelse af informations- og 
kommunikationsteknologi (ikt) i det offentlige, hos SMV og i hjemmet7. Med i2010-
initiativet  støtter Kommissionen fuldt ud denne an alyse og fremhæver ikt som motoren for 
konkurrenceevne og vækst8. Etableringen af et åbent indre marked med fri konkurrence for 
informationssamfunds- og medietjenester i EU er  en absolut forudsætning for udbredelsen af 
ikt.  
I denne forbindelse står det klart, at et videnbaseret og mobilt informationssamfund 
forudsætter en væsentlig bedre frekvensforvaltning9. Afskaffelse af 
frekvensadgangsbegrænsningerne for fremspirende radioteknologier kan bidrage til en 
hurtig udbredelse, skabe bedre vilkår for vedvarende og bæredygtig økonomisk fremgang og 
beskæftigelse og forbedre borgernes livskvalitet.  
Vigtigheden af frekvenspolitiske  beslutninger illustreres af deres virkning på udviklingen i 
mobilkommunikationssektoren. I 19 80'erne var det et lille marke d, opsplittet på de forskellige 
lande. EU’s hurtige indførelse af  harmoniserede frekvenser var startskuddet til udviklingen af 
et nyt Europa-dækkende dig italt mobiltelefonisystem ( GSM ). EU opmuntrede også til en 
gradvis indførelse af konkurren ce i denne sektor ved hjælp af  tilladelser og støttede 
samordningen af industriel F&U. Denne inte grerede fremgangsmåde var bestemmende for 
fremkomsten af en industri, som i 2004 udgjor de 105,6 mia. EUR af BN P for EU15 alene. 
Mobiltjenesteindustrien anslås at have skab t 2,8 mio. job i EU15. Ifølge de nuværende 
                                                 
2 Rådets konklusioner 15530/04 og 15533/04 af 3.12.2004. 
3 KOM(2005) 400. 
4 KOM(2005) 204. 
5 Beslutning 2005/513/EF. 
6 Beslutning 2004/545/EF og 2005/50/EF. 
7 Konklusioner fra Det Europæiske Råds møde 7619/1/05, rev. 1 af 23.3.2005. 
8 KOM(2005) 229.  
9 Se f.eks. PWC-undersøgelsen for EU-formandskabet: “ Rethinking the European ICT Agenda ”, 
august 2004. 
 
DA 5   DA tendenser vil den snart overh ale omsætningen i landbrugsse ktoren eller den samlede 
omsætning i elektricitets-, gas- og vandsektoren under ét10. 
I den senere tid har frekvenspolitiske beslutning er haft en afgørende indflydelse på den næste 
generation af mobilkommunikation (“ 3G”). Der var ganske vist udpeget harmoniserede 
frekvenser til 3G i EU11, men udstedelsen af tilladelser til operatører foregik vidt forskelligt i 
de enkelte lande, både hvad angår tidsplan og tildelingsmekanismer (forskellige typer auktioner, udbud eller en blanding), som i realit eten afspejlede de enkelte landes forskellige 
politiske mål. De samlede indtægter fra tillade lser (ca. 109 mia. EUR) blev spredt meget 
ujævnt i EU. Mobilsektorens st rategier dækker efterhånden hele Europa, så mere samordning 
på EU-plan i forbindelse med indførelse af innovative frekvenstild elingsmekanismer kunne 
have afhjulpet nogle af de ne gative virkninger i sektoren
12. 
Frekvensforvaltningsbeslutninger  er også kritiske i forbindelse med mange andre aspekter af 
samfundsudviklingen, f.eks. overgangen til digita l tv, udvikling af tråd løse kontorer, hjem og 
skoler, mere sikker luft-13, sø-, jernbane- og vejtransport samt  mere effektive tjenester inden 
for den offentlige sikkerhed og sundhedsvæsnet.  
4. E N SAMLET EU- FREKVENSPOLITIK  
Medlemsstaterne har det samme overordnede mål  for forvaltningen af radiofrekvenser, 
nemlig at optimere anvendelsen af denne naturressource  til fordel for samfundet. At finde 
den rette måde at fremme af dette mål besværli ggøres af de mange fors kellige interesser, der 
påvirkes af eventuelle ændringe r, af "arven" efter tidligere be slutninger og af de virkninger, 
som nationale foranstaltninger kan have på andre lande og EU's indre marked. 
4.1. Samlede løsninger på fælles problemer 
Alle industrilande14 overveje, hvordan frekvensforvaltni ngen kan gøres bedre. Kommissionen 
er overbevist om, at en effektiv reform af frekvensfo rvaltningen vil gavne Europa 
betydeligt . Ambitiøse reformer af frekvenspolitikke n i medlemsstaterne skal dog tage højde 
for EU-perspektivet. Faren for Europa ved en opsplittet indsats på de enkelte nationale 
markeder er, at den nuværende mangelfulde konvergens i frekvensanvendelsen undermineres 
ved ensidig handlen, som ikke  kommer til at kaste de  forventede økonomiske og 
samfundsmæssige gevinster af sig, fordi de nationale markeder er for små. 
Når det gælder trådløs kommunikation, er markedets størrelse af stor betydning . Den 
nuværende hurtige innovationsrate inden for it-industrirelatered e radioapplikationer er tæt 
knyttet til industriens  fokus på at sørge for stadig lavere  priser for forbrugerne ved at udbyde 
billige, standardiserede (dvs. ikke navnebe skyttet), interoperabl e løsninger – WiFi og 
Bluetooth er gode eksempler herpå. Foruden at bygge på en hurtig og omkostningsfri adgang 
til frekvensressourcer, forudsætter denne fremgangsmåde også store markeder, som er åbne for nye applikationer, hvad der giver et stø rre incitament til at investere og også giver 
væsentlige stordriftsfordele. 
                                                
 
10 Ovum-undersøgelse om mobiltjenester for GSMA, 24.12.2004. 
11 Beslutning 128/1999/EF. 
12 Se McKinsey-undersøgelsen om 3G-tildelin g, udført for EU-Kommissionen, juni 2002. 
13 F.eks. via udvikling af en EU-radionavigationsplan (ERNP). 
14 Se f.eks. ”US Presidential Memo on Spect rum Policy” af 5.6.2003 og opfølgningstiltag 
 
DA 6   DA Der eksisterer store markeder med ens vilkår, som fremmer en hurtig ud bredelse af teknologi, 
i USA og Japan (og i fremtiden også i Kina og I ndien), men det er sjældent tilfældet i EU, 
hvor markedet ofte er for opspl ittet i individuelle nationale markeder til at tiltrække de 
betydelige private midler, der skal til for at udvikle nye radiobase rede teknologier og 
opretholde en reel konkurrencesituation. 
Det er kort sagt sådan, at selv om anvende lsen af frekvensressourcer er et ”nationalt 
privilegium”, så kan der kun etableres et reelt indre marked for radiobaseret udstyr i EU, hvis 
det underbygges med en fælles strategi og regu lering for frekvensadgang, så man kan nå en 
kritisk ”reformmasse”, overbevise industrien og brugerne om, at innovativ teknologi som 
følge af deregulering kan få adgang til hele EU-markedet, og sikre o ffentlige interesser. 
4.2. En ny tilgang til frekvensforvaltning 
Frekvensforvaltningen er ikke fleksibel nok til at tilpasse sig nye teknologiske udviklinger og 
det har sammen med efterspørgslen fra forbr ugerne ført til, at der er opstået en 
frekvensflaskehals  for nye radioteknologier. Problem et forværres i Europa af den 
mangelfulde gennemførelse af det indre marked fo r radiobaseret udstyr og tjenester. I praksis 
konfronteres industrien stadig ofte med fo rskellige nationale re gler og strategier. 
Frekvenser er traditionelt blevet fordelt ved forudgående administrativ e beslutninger. Denne 
tilgang er dog under stadigt stigende pres fra den hurtige teknologiske fo rnyelse og den stærke 
efterspørgsel efter trådløse applikationer. Kr avet om forudgående godkendelse kan føre til 
alvorlige forsinkelser eller endda fo rhindre indførelse n af nye produkter. 
For at gøre frekvensfordelingen mere fleksibel er der udviklet nye forvaltningsmodeller. De 
vigtigste to modeller er: 
• Frekvensmarkeder , som kan forbedre udnyttelsen af fr ekvensressourcer, da industrien er 
bedre til at udpege applikati onerne med det største potentia le end de regeludstedende 
myndigheder. Den kunstige mangel på denne ress ource skal så afhjælpes ved at skabe et 
”frit marked” for omsættelige rettigheder til at bruge bestemte frekvenser jf. markedsefterspørgslen. 
• Tilladelsesfri brug (“commons” model) , hvor udstyr (typisk fo rbrugerudstyr med lav 
effekt), som opfylder visse tekniske krav, kan anvendes uden en tilladelse. Afskaffelsen af 
regler på dette område har alle rede ført til, at der er opst ået blomstrende nye radiobaserede 
sektorer, som bruger forholdsvi s små mængder frekvenser, og de t ville være gavnligt med 
yderligere fleksibilitet. 
En velafvejet EU-tilgang, som inddrag er alle frekvensforvaltningsmodeller
15. Det 
optimale “mix” mellem modellerne afhænger af fo rskellige faktorer, som markedsføringstid, 
beskyttelse mod skadelig interferens, tjenestekvalitet, fremme af det indre marked og innovation. 
                                                
 
15 Andre nye forvaltningstiltag overvejes også, f.eks. “overlay” (kognitiv radio) og “underlay” (UWB) 
frekvensadgangssystemer. 
 
DA 7   DA 5. V EJEN FREM : BESKRIVELSE AF DE VIGTIGSTE KOMMENDE INITIATIVER  
Kommissionen har til hens igt at gøre udnyttelsen af frekvensressourcer mere effektiv i EU 
ved at anvende et integreret sæt ”værktøjer”  bestående af konkrete tiltag, der samordnes 
med medlemsstaterne. Bilag 2 indehol der en tidsplan for disse tiltag. 
5.1. Fælles, tydelige og fleksible regler 
Der er brug for et fælles sæt regler for frekvensforvaltning , så situationen bliver 
forudsigelig for investorerne, og så forbrugern es udstyr virker på tværs af grænserne. Der 
findes allerede passende EF-re tsforskrifter for frekvensha rmonisering og drift af 
radioudstyr16, men i forbindelse med den forestående  overvejelse af rammebestemmelserne 
for elektronisk kommunikation tilst ræbes det at integrere nye tilg ange til frekvensforvaltning 
og at afklare frekvensrelaterede kon cepter som effektivitet og interferens17. Fælles regler for 
frekvenshandel kommer til at indgå i overvejel serne, ligesom en større EU-dimension ved 
udstedelsen af tilladelser.   
Gennemgangen af rammebestemmelserne giver ogs å mulighed for at afklare principperne for 
teknologi- og tjenesteneutralitet  i forbindelse med frek venser. Teknologi- og 
tjenesteneutralitet bør være reglen, selv om det kan være  nødvendigt at indføre begrænsninger 
af tekniske hensyn, f.eks. for at undgå interferen s. Andre afvigelser fra disse principper skal i 
hvert enkelt tilfælde kunne begrunde s med overordnede EU-hensyn.  
5.2. Indførelse af fleksi bel frekvensanvendelse 
En fleksibel anvendelse af frekvenser ka n øge effektiviteten, fordi man får flere 
anvendelsesmuligheder i bestemte frekvensbånd. Det vil være mest  fordelagtigt for det indre 
marked, hvis der fastlægges fælles vilkår for denne fleksibilitet:  
• Kommissionen foreslår , at der indføres frekvensmarkeder  i EU inden 201018. Med en 
samordnet indførelse i EU undgår man at fordel ene ved et integreret europæisk marked for 
elektronisk kommunikation underm ineres, og det kunne føre ti l en økonomisk gevinst på 
op til 9 mia. EUR årligt19.  
• Overgangen fra analog til digital jordbaseret radio-/tv-spredning  vil frigøre yderligere 
frekvensressourcer (“det digita le overskud”) på grund af en større teknisk effektivitet. 
Kommissionen vil støtte Lissa bon-målene ved at koordinere indførelse af innovative 
Europa-dækkende anvendelser i en del af de frekvensbånd, der frigøres på denne måde. 
Dette mål fremmes af en frist for nedlukni ng af analog radio-/tv-spredning i EU (2012)20.  
• Der er drøftelser i gang21 om en fælles tilgang i forbindelse med frekvenser til alle trådløse 
platforme  til elektroniske kommunikationstjenester . Frekvensregulering bør tage højde for 
igangværende konvergens tendenser (radio-/tv-spredning-mob iltelefoni, tale-data, faste, 
mobile og flytbare anvendelser) og ikke foretage kunstige sondringer mellem dem. 
                                                 
16 Hhv. frekvenspolitikbeslutningen og direktiv 1999/5/EF. 
17 F.eks. i artikel 9 i direktiv 2002/21/ EF og artikel 5 i direktiv 2002/20/EF. 
18 Se fodnote 4. 
19 Analysys-undersøgelse om frekvensmarkeder, iværksat af Kommissionen, maj 2004. 
20 Se fodnote 5. 
21 Frekvenspolitikgruppens udtalelse om WAPECS, forventes i slutningen af 2005. 
 
DA 8   DA Frekvenser til disse anvendelser bør lidt efter lidt samles i "puljer" og stilles til rådighed for 
brugerne efter behov.  
• Det må også overvejes på EU-niveau, hvordan man kan udvide den tilladelsesfri 
(”commons” ) anvendelse, idet yderligere frekvens er, som udpeges til denne model, kan 
anvendes mere effektivt, hvis frekvenserne er de samme i hele EU. I EU-
rammebestemmelserne bør individuelle tilladel ser være undtagelsen snarere end reglen. At 
der udstedes tilladelser for størstedelen af frekvensspekret skyldes risikoen for skadelig 
interferens , hvis der er fri adgang fo r alle. Man må overveje fordele og ulemper ved den 
nuværende strategi for at undgå interferens,  så der kan ske en bedre afvejning af 
beskyttelse af eksisterende tjenester og fr emme af innovation. Kommissionen iværksætter 
undersøgelser vedrørende tilladelsesfri anvendelse  og interferens i 2005. 
• Udviklingen af frekvenseffektive teknologier, f.eks. ved hjælp af “smart” eller kognitiv 
radio  kunne eventuelt øge fleksibiliteten væ sentligt. Kommissionen støtter denne 
forskning med midler fra EU’s F&U-rammeprogram22. 
5.3. Støtte til udvikling af en  fælles EU-teknologiplatform 
Industrien bør have mulighed for at udbyde innovative produkter  i hele EU, hvis det ønskes. 
Kommissionen agter at støtte udviklingen af markeder, som vi rkelig dækker hele EU, og fri 
bevægelighed for radioprodukter og -tjenester  ved systematisk at udpege frekvenser til 
samordning og sørge for, at man kan stole på , at denne samordning virkelig finder sted. 
Følgende foranstaltninger planlægges ivær ksat i den kommende rapporteringsperiode: 
• Støtte til udbredelsen af bredbånd  ved hjælp af: 
– 3G-mobilkommunikation (IMT 2000 og andre )  
– teknologier til tråd løs bredbåndsadgang  (BWA )  
– hybridapplikationer ( 3G/data-radio-/tv-spredning  via satellit ). 
• Ultrabredbåndsprodukter  (UWB): samordnet EU-i ndførelse af potentielt 
allestedsnærværende teknologi med lav effekt  og stor båndbredde til it, telekommunikation 
og forbrugerprodukter 
• Kortdistanceudstyr: tilvejebringelse af et EU-dækkende massemarked for billigt 
radioudstyr for at udvikle og frem me innovation for utallige dagligdags anvendelser  som 
f.eks. trådløse ”smart tags”.  
Herudover har Kommissionen i i2010 udpeget to områder som ikt-flagskibsinitiativer, som 
bliver genstand for integrerede aktioner, så ledes at deres frekve nsbehov kan imødekommes: 
• Teknologier til en selvstæ ndig tilværelse og sundhed:  mange hjælpefunktioner og 
medicinske anvendelser er trådløse, f.eks. tilkaldealarmer til ældre mennesker og 
radiotelemetri mellem patie nter og kontroludstyr.  
                                                 
22 Se f.eks. E2R-projektet på adressen http://e2r.motlabs.com/  
 
DA 9   DA • Den intelligente bil  skal kunne forholde sig til si ne omgivelser ved hjælp af 
radioapplikationer, f.eks.  bil-til-bil-kommunikation. 
Udpegelse og samordning af frekvenser til denne  type applikationer kan bidrage til deres 
udbredelse, fordi der skabes fælles marked er i hele Europa og priserne falder. 
5.4. Størst muligt udbytte af EU-tiltag 
I den kommende rapporteringsperiode bør fø lgende almene spørgsmål også tages op: 
• Konsekvensanalyser af regulering:  der er brug for passende metoder til at vurdere de 
økonomiske og samfundsmæssige vi rkninger af bestemte besl utninger. Der bør gøres en 
indsats for at trække på industriens og andr e interesseparters viden i form af skriftlige 
udtalelser, offentlige høringer og/e ller uafhængige undersøgelser.  
• Opfølgning af harmoniseringsforanstaltninger:  det bør jævnligt vurderes, om EU-
foranstaltningerne stadig er relevante. I sted et for generelle tidsfrister herfor, som kunne 
foregribe begrundede revisionsresultater, bør EU’s gældende frekvensregulering tages op 
til overvejelse i hver årsrapport, og der bør fore slås målrettede forans taltninger efter behov.  
• Gennemførelse i medlemsstaterne:  Kommissionen overvåger og opmuntrer til rettidig 
gennemførelse af EU-frekvenssamordningsfo ranstaltninger i medlemsstaterne for at 
afskaffe hindringer for et indre ma rked for radioteknologi i hele EU. 
5.5. Støtte til EU’s interesser i internationale forhandlinger 
Det er vigtigt at fremme EU’s politis ke interesser aktivt i internationale 
frekvensforhandlinger. Forberedelsern e til to ITU-konferencer er i gang: 
• Den regionale radiokommunikationskonference (RRC-06) , hvori deltager ca. 120 
lande, og som skal udarbejde en teknisk plan for digital jordbasere t radio-/tv-spredning. 
Kommissionen opfordrer medlemsstater, som de ltager i forhandlinger i ITU, til at sørge 
for, at denne planlægning ikke unødigt begr ænser de fremtidige anvendelsesmuligheder for 
de frekvenser, der frigøres i forbindelse med overgangen til digital radio-/tv-spredning, 
herunder for Europa-dækkende tjenester23. 
• Verdensradiokommunikationskonferencen (WRC-07) : Kommissionen fastlægger 
fælles EU-prioriteter og mål for disse globale radioforhandlinger. De vigtigste temaer i 
2007 bliver global udpegelse af yderligere frek venser til avanceret mobilkommunikation, 
lufttrafiksystemer og kortbølge-radiospredning. 
Efter disse to konferen cer gennemfører Kommissionen en evaluering af resultaterne og 
bestemmer i hvilket omfang den nuværende proces understøtter EU’s politikker, principper, 
og love i internationale forhandlinger. 
5.6. Institutionelle EU-ram mer for frekvenspolitik 
Frekvensudvalget og Frekvenspolitikgr uppen fungerer godt. Udviklingen af 
frekvenspolitikken i EU afhænger dog også af tætte kontakter mellem disse EU-mekanismer 
                                                 
23 KOM (2005) …  
 
DA 10   DA og CEPT24. Med EU’s udvidelse er ”aktørerne” i di sse beslutningstagende  organer næsten 
ens. 
Selv om erfaringerne indtil nu har været positive, skal foranstaltning er fremover supplere 
hinanden bedre , uden at der sker unødige overlapninger, og der bør væ re en klar forståelse 
af, hvor de forskellige beslutninger bedst træffes. En successiv tilgang, som anvendes 
systematisk og bygger på den fremgangsmåde, der er  fastlagt i frekvenspolitikbeslutningen, er 
den bedste metode til at få fuldt udby tte af hver mekanismes ”merværdi”. Begrundelsen  for 
en foranstaltning vurderes og aftales i Fællesskabets meka nismer (Kommissionen sammen 
med Frekvensudvalget og Frekvenspolitikgruppen ), medens det nødvendige og ofte teknisk 
komplicerede arbejde med kompatibilitet og udvikling varetages af CEPT i 
overensstemmelse med et tildelt mandat. På baggrund af dette arbejde vedtager 
Kommissionen så tekniske gennemførelsesforanstaltninger  med bistand fra 
Frekvensudvalget25. 
6. P OLITISK KONSENSUS OM FREMTIDIGE FORANSTALTNINGER  
Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at  støtte EU’s foranstaltninger inden for 
frekvenspolitikken og til at: 
• anerkende frekvensressourcers betydning  for etableringen af det europæiske 
informationssamfund til støtte for det fo rnyede Lissabon-partnerskab for vækst og 
beskæftigelse 
• understøtte en fælles strategi for effektiv frekvensforvaltning i EU og behovet for at 
fremme innovation via en effektiv kombination af fleksibilitet og samordnet anvendelse af 
frekvenser 
• indgå i et tæt samarbejde for at sikre en vellykket gennemførelse  af denne strategi. 
                                                 
24 Den europæiske mellemstatslige organisation, som har 46 lande som medlemmer, og som opstod forud 
for EU’s engagement i telekommunikations- og frekvensspørgsmål. Den er anerkendt som en regional 
enhed i ITU. 
25 Det vil også være væsentligt, at sikre sammenhængen med arbejdet i andre relevante grupper, navnlig 
TCAM og ETSI. 
 
DA 11   DA BILAG 1: UDVIKLINGEN SIDEN DEN FØRSTE RAPPORT  
I frekvenspolitikbeslutningen nævnes fire fors kellige områder for fælles frekvenspolitiske 
foranstaltninger i EU. I det følgende nævnes de  vigtigste spørgsmål, som er behandlet inden 
for disse områder i den givne periode: 
Almene emner  Dokumenter  
Overgang til digital radio-
/tv-spredning 
 Frekvenspolitikgruppens udtalelse  af november 2004, dokument -
RSPG04-55. 
Gruppen mener at initiativer på EU-plan kan og bør fremme og lette en 
samordnet tilgang til fr ekvensrelaterede spørgsmål i forbindelse med 
overgangen til digital radio-/tv-spredning . 
Meddelelse  om at fremskynde overgangen til digital radio-/tv-spredning . 
Sekundær handel 
 Frekvenspolitikgruppens udtalelse  af november 2004, dokument -
RSPG04-54. 
Gruppen mener, at handel kan være  fordelagtig for visse dele af 
frekvensspektret, forudsat at det sikres tilstrækkelig t, at potentielle fordele 
ikke ophæves af negative konsekvenser, og at det kan bidrage til at nå 
Lissabon-målene. 
Meddelelse  om indførelse af frekvensmarkeder i EU . 
 En fælles fleksibel tilgang 
til e-kommunikation  Frekvenspolitikgruppen udtalelse  om WAPECS i arbejde efter 
anmodning fra Kommissionen (dokument -RSPG04-45 Rev) – en offentlig 
høring  er igangsat  
Frie frekvenser  Uafhængige undersøgelser iværksat om den ”fri” model og om 
interferensproblemer  
 
Vedtagelsesdato  Tekniske gennemførel sesforanstaltninger  
8. juli 2004  Trafiksikkerhed : Beslutning  om harmonisering af radiofrekvenser i 79 
GHz-området til brug for kortdistanceradarudstyr til biler i Fællesskabet  
17. januar 2005  Trafiksikkerhed : Beslutning  om harmonisering af radiofrekvenser i 24 
GHz-området til tidsbegrænset anvendelse til kortdistanceradarudstyr til 
køretøjer i Fællesskabet  
11. juli 2005  E-kommunikation:  Beslutning  om samordnet anvendelse af 
frekvensressourcer i 5 GHz-båndet med sigte på indførelse af trådløse 
adgangssystemer (WAS/RLAN) i Fællesskabet  
15. juli 2005  Frekvensudvalgets godkendelse af genbrug af ERMES-
personsøgningsbåndet; vedtagelse af en beslutning (fremme af høreapparater, genfinding af stjålne biler osv.), afhænger af ophævelsen af 
Rådets direktiv 90/544/EØF (se direktivforslag
) 
 
Frekvensoplysninger  Kommissionen og Frekvensudvalget drøfter gennemførelsen af nogle af 
resultaterne  af en undersøgelse om samordning af oplysninger om 
frekvensallokering og –anvendelse i EU.  
 
DA 12   DA  
 Internationale frekvensforhandlinger  
WRC-07  
 Frekvenspolitikgruppens udtalelse  om EU’s prioriteter og mål ved 
ITU’s WRC-07-konference er under udarbejdelse, med bidrag fra alle interesseparter via en offentlig høring
 og en workshop .  
Bidrag til udformning af EU's politik (Information Note) - dokument  
RSPG05-71. 
Undersøgelse  om fremtidige frekvensbehov til mobilkommunikation 
(tema ved WRC-07) – se resultater.  
RRC-06  Frekvenspolitikgruppen drøfter politis ke aspekter af ITU’s RRC-06-
konference.  
Meddelelse  om EU’s prioriteter for ITU’s RRC-06-konference  
 
DA 13   DA BILAG 2: TIDSPLAN FOR FREKVENSPOLITISKE FORANSTALTNINGER I EU 
Bemærk: Listen er kun vejledende og foranstaltninger kan blive tilføjet, fjernet eller ændret. 
Forslag om samordnet fleksibilitet  i frekvensbånd, som bruges til e-
kommunikationstjenester (WAPECS). 
Forslag til et fælles format for brugsrettigheder  i forbindelse med 
frekvenshandel 2006 
Samordningsforanstaltninger:   
Vedtagelse af en EF-beslutning om samordning af det såkaldte “ IMT-2000 
extension band” . 
Vedtagelse af en eller flere EF-bes lutninger om samordning af brugen af 
ultrabredbånds applikationer (UWB) .  
Vedtagelse af en EF-beslutning, som tilvejebringer rammer for samordning af 
frekvensadgang for en stor gruppe kortdistanceudstyr . 
Ophævelse af direktivet om ERMES og vedtagelse af en  EF-beslutning om 
samordning af dette bånd, som tidligere bl ev brugt til personsøgningstjenester. 
Forslag vedrørende frekvensspørgsmål, herunder udstedelse af  tilladelser, i 
forbindelse med gennemgangen af rammebestemmelserne for elektronisk 
kommunikation fra 2002  
Forslag til samordnet anvendelse af det digitale overskud fra radio-/tv-
spredning,  efter afslutning af ITU’s RRC-06-konference.  
Indførelse af en EU-dækkende tilgang til tilladelsesfri frekvenser . 
Gennemførelse af en forbedret håndtering af interferensproblemer . 
Fastlæggelse af EU-prioriteter  for ITU’s WRC-07- konference. 2007 
Samordningsforanstaltninger: 
Trådløs bredbåndsadgang  og mobilapplikationer via satellit  
Trådløse applikationer til hjælpefunktioner og  medicinske formål  
Trådløse applikationer til den intelligente bil.  
2008 Samordnet EU-indførelse af relevante resultater af ITU’s WRC-07- konference. 
2009 Gennemførelse af det nye regelværk for e-kommunikation  i 
medlemsstaterne. 
2010 Fuld gennemførelse af et fungerende EU-marked  for en stor del af 
frekvensressourcerne 
2012 Forslag til dato for endeligt ophør af analog radio-/tv-spredning i EU.