DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 11.10.2005 
KOM(2005)482 endelig 
. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
Årsberetning fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet om 
europaskolesystemets funktion 
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING 
Hermed fremlægges den første årsberetning fra Europa-Kommissionen til Europa-Parlamentet 
om europaskolesystemets funktion. Den er blev et udarbejdet som følge af en anmodning fra 
Europa-Parlamentet, som står anført i Bösch-betænkningen fra 2002 om den fremtidige 
finansiering af Europaskolerne . I nærværende årsberetning gives der en oversigt over de 
vigtigste aktuelle aspekter af Europaskoler nes funktion (sammen me d tal til sammenligning, 
der gør det muligt at fastslå hovedtendenser),  og der fokuseres på en undersøgelse af 
elevpopulationen, det ansatte personale og de  vigtigste pædagogiske spørgsmål samt 
finansieringen af skolerne. Derefter beha ndles nogle af de største udfordringer, som 
Europaskolerne står over for: fø lgerne af udvidelsen, nødvendighede n af at tage oprettelsen af 
en række EU-agenturer med i betragtning, udvidelsen af tilbuddet om at aflægge den 
europæiske studentereksamen, forvaltningen af skolesystemet, de vanskelige vilkår på de 
større Europaskoler i Bruxelles og Luxembourg og de mindre skolers fremtid, især i lyset af 
det meget beskedne antal kategori 1-elever på disse skoler. 
Europaskolerne har fungeret tilfredsstillende i over et halvt århundrede og formidlet 
undervisning på et højt kvalitets niveau, først og fremmest til bør n af EU-ansatte (således var 
omkring 51 % af den samlede elevpopulation i 2004 børn af EU-ansatte). Europaskolesystemet er baseret på en mellemsta tslig aftale, som er undertegnet af samtlige 
medlemsstater og Europa-Kommissionen. Som det t ydeligt fremgår af denne aftale, er selve 
formålet med Europaskolerne at “give børn af  de ansatte ved De Europæiske Fællesskaber 
uddannelse sammen”
1. Herudover “kan andre børn følge skolernes undervisning på de 
betingelser, der fastsætte s af Det Øverste Råd”2. Eftersom EU-institutionerne udfylder en 
dobbeltrolle som både bidragyder af næsten 60 % af finansieringen af Europaskolerne og 
samtidig ansvarlig arbejdsgiver med en klar in teresse i at sikre, at skolesystemet fortsat 
fungerer godt, da det er en vigtig faktor med hensyn til at ti ltrække og rekrutte re personale af 
højeste kvalitet, er de i de senere år be gyndt at interessere sig mere og mere for 
Europaskolerne. 
Efter udarbejdelsen af Bösch-betænkningen, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet i 2002, 
fremlagde Kommissionen i 2004 et oplæg om europaskolesysteme ts fremtid, hvori der rejses 
en række spørgsmål om forvaltningen, finansieringen og uddannelsestilbuddet på 
Europaskolerne. Dette har skabt stor de bat omkring de spørgsmål og opgaver, som 
Europaskolerne står over for, nu hvor de på begynder en ny 50-årsperiode, der allerede er 
præget af store forandringer. Den fortsatte udvid else af EU og oprettelsen af nye EU-organer 
over hele Europa stiller, sammen med nye tilgange til undervisni ng og uddannelse, nye 
udfordringer, som europaskolesystemet må ta ge op, hvis det fortsat vil forblive lige så 
fremadskuende i de kommende 50 år, som det har været i de foregående 50 år. Det er i denne 
sammenhæng, at Kommissionen fr emlægger sin første årsberetning til Europa-Parlamentet 
om europaskolesystemets funktion. I bere tningen gennemgås det nuværende system, og 
endvidere behandles en række nøglespørgsmål, der vedrører fremtiden. 
                                                 
1 Aftale om vedtægten for Europaskolerne,  artikel 1. 
2 Samling af afgørelser og beslutninger truffet af Europaskolernes Øverste Råd, Ref. nr. 95-D-19; på 
s. 162 i dette dokument anføres maksimumsgrænsen fo r kategori 3-elever til 20 % af antallet af elever i 
en klasse. 
 
DA 3   DA 2. STATISTISKE  OPLYSNINGER  OG  UDVIKLINGSTENDENSER 
2.1. Elevpopulation 
Der er for øjeblikket 13 Europaskoler3 i 7 medlemsstater. Der anvendes 14 sprog til at 
meddele undervisning til eleverne i sprogafdelingerne, hvoraf der i alt er 80. Europaskoleeleverne opdeles i tre kategorier på grundlag af en af gørelse, der er truffet af Det 
Øverste Råd, som er Europaskolernes højeste myndighed. Den første ka tegori (kategori 1) 
omfatter børn af ansatte ved EU-institutionerne (og også børn af ansatte ved visse andre organisationer samt børn af ansatte på Europa skolerne). De betaler ingen skolepenge. Den 
anden elevkategori (kategori 2) omfatter børn, hvis forældres ar bejdsgivere har undertegnet en 
aftale med Europaskolerne og som betaler det fulde årlige skolepengebeløb til den Europaskole, hvor de er elever. Den tredje el evkategori (kategori 3) omfatter andre børn, som 
ikke er dækket af de to førs te kategorier, og som rektor fo r en Europaskole optager ud fra 
visse regler og bestemmelser truffet af Det Øverste Råd. De betaler også skolepenge, der 
dækker en del af udgifterne  pr. elev på skolerne. 
Der findes nu næsten 20 000 elever på Europaskoler ne. Inden for de senest e tre år er der sket 
en stigning på 17 %. Det meste af denne stigni ng skyldes en forøgelse af procentdelen af 
kategori 1-elever (23 %), fortri nsvis i Bruxelles og Luxembour g. Nedenstående tabel viser en 
række vejledende tal for væksten i Europas kolernes samlede elevpopulation og i kategori 1-
populationen; yderligere oplys ninger kan findes i bilag 1. 
For øjeblikket går over 12 000 eller 60 % af alle elever på alle Europaskoler på de store 
Europaskoler i Bruxelles og Luxembourg. Disse  store skoler meddeler undervisning til 78 % 
af alle kategori 1-elever i europaskolesys temet, mens de øvrige 8 skoler varetager 
undervisningen af kun 22 % af kategori 1-eleverne
4. 
                                                 
3 I 2009 vil der blive åbnet en Europaskole yderligere i Bruxelles, hvorved det samlede antal 
Europaskoler i Bruxelles vil være på 4 og det samlede antal Europaskoler nå op på 14. 
4 Europaskolen i München meddeler undervisning til kategori 1-børn af ansatte ved Det Europæiske 
Patentkontor, som udgør 8 % af samtlige kategori 1-børn på Europaskolerne. Europaskolen i Varese betjener børn af ansatte ved Det Fælles Forskningsce nter i Ispra, som udgør 5 % af alle kategori 1-
elever i systemet. Kategori 1-populationen på de nye Europaskoler i Alicante og Frankfurt tegner sig for 
5 % af det samlede antal europaskoleelever. Endelig har de fire mindre Europaskoler i Culham, Bergen, Mol og Karlsruhe (de tre sidstnævnte varetager undervisningen af børn af ansatte ved Det Fælles 
Forskningscenter) tilsammen en kategori 1-popula tion, der udgør mindre end 4 % af den samlede 
kategori 1-population. Elevpopulation 1995 2001 2004 Procentvis 
stigning 
siden 1995 Procentvis 
stigning 
siden 2001 
Antal elever i alt 15 756 16 985 19 862 26,1 16,9 
Antal kategori 1-elever 8 965 10 070 12 412 38,4 23,3 
 
DA 4   DA Størstedelen, om ikke alle, af de nye elever fra de nye medlemsstater  vil blive anbragt på 
Europaskolerne i Bruxelles elle r Luxembourg, hvor de overbefolke de forhold allerede gør sig 
tydeligt gældende. Da der samtidig har fundet et mindre “baby boom” sted blandt de ansatte 
på skolerne, vil presset på disse  skoler inden for de kommende år ikke længere være holdbart. 
Herudover har forholdene på de overfyldte skoler i Bruxelles og Luxembourg en negativ 
virkning på elevernes læringsmiljø og almene  velfærd. De påvirker også de ansattes 
arbejdsvilkår og det generelle klima på skolerne . Selv om de nødvendige afgørelser er blevet 
truffet og selv om man har fundet en bygning, de r kan huse Europaskole nr. to i Luxembourg 
(Luxembourg II kommer til at ligge i Mamer) og den fjerde  Europaskole i Bruxelles 
(Bruxelles IV vil komme til at ligge i Laeken), er åbningsdatoerne for disse skoler henholdsvis 2008 og 2009. Europaskol erne i Bruxelles forvente s at øge deres optag af 
kategori 1-elever med 900 i 2009, og det tilsvarende  tal for skolerne i Luxembourg er anslået 
til 200 i 2008. Kommissionen har rettet henvendels e til de pågældende nationale myndigheder 
og bedt dem om at overholde afleveringsdatoen fo r hver skole, samtidig med, at den fortsat vil 
følge situationen nøje. 
På de mindre Europaskoler har man kunnet konst atere et fald i den samlede elevpopulation 
gennem de seneste år, og den omst ændighed, at der helt klart er et  stort antal kategori 3-elever 
på disse skoler, viser, at det primært er denne elevkategori, de r opretholder disse (se bilag 2). 
Omkring 80 % af eleverne på de mindre Eur opaskoler hører til kategori 3. De indtægter, 
europaskolebudgettet tilføres ge nnem skolepenge fra kategori  3-elever, udgør omkring 20 % 
af det samlede budget. 
2.2. Personale 
Personalet på Europaskolerne be står hovedsagelig (ca. 80 %) af lærere, der er udsendt af de 
nationale undervisningsministerier i en tidsbegrænset udstationeringsperiode
5. Visse 
kategorier af undervisningspers onalet (vikarer/timelærere)  og skolernes tekniske og 
administrative personale (TAP) ansættes lokalt af  skolens rektor. Det er kun de udstationerede 
lærere, der er omfattet af en samlet vedtægt for deres ansættelsesvilkår. TAP-personalet følger stort set de nationale bestemme lser, der gælder i det land, hvor  Europaskolen er beliggende. 
De lokalt ansatte deltidslærere (timelærere) har normalt indgået  en etårig kontrakt, der kan 
fornyes, med en Europaskole. Aflønningen sker  på grundlag af antalle t af ugentligt afholdte 
lektioner. 
Antallet af ansatte på Europas kolerne og i Generalsekretærens  kontor er steget i takt med 
stigningen i antallet af elever. Mange, om i kke alle, af de nye undervisningsstillinger er 
resultatet af udvidelsen, som har bevirket, at der er blevet oprettet tre nye sprogafdelinger 
(polsk, tjekkisk og ungarsk) i Bruxelles og yderligere tre (pols k, tjekkisk og ungarsk) i 
Luxembourg. Nedenstående tabel vi ser lærer/elevforholdet på de  forskellige Europaskoler.  
                                                
 
5 På op til ni år. 
 
DA 5   DA  Lærer/elevforholdet på Europaskolerne i 2004  
0 2 4 6 8 10 12 14 16 
Alicante  
Bergen  
Bxl I  
Bxl II  
Bxl III  
Culham  
Frankfurt  
Karlsruhe  
Lux I  
Lux II  
Mol 
München  
Varese  
 
Den fulde virkning af oprettelsen af disse sproga fdelinger er endnu ikke blevet absorberet, da 
det indtil nu kun er børnehavekl asseafdelingerne og primær trinnene, der er åbnet. 
Sekundærtrinnene vil starte lidt efter lidt, og  det ser ud til, at den fu lde virkning for så vidt 
angår lærerpersonalet til disse sprogafdelinger først vil mani festere sig hen mod 2010. På det 
tidspunkt er det sandsynligt, at en ny udvidelsesrunde vil betyde, at der skal skaffes yderligere 
lærerpersonale til Europaskolerne. Ud over de 6 nye sprogafdelinger, der er åbnet i Bruxelles 
og Luxembourg (3 hvert sted), er der blevet ansat lærere i fornødent omfang på flere 
Europaskoler til at varetage modersmålsunde rvisningen på de 6 a ndre sprog, som de nye 
medlemsstater bringer med ind i EU, og som e ndnu ikke har deres egen sprogafdeling på 
grund af det ringe elevan tal, der forventes. 
Stigningen i TAP-personale er især markant ef ter åbningen af de nye Europaskoler i 2001: 
Alicante, Frankfurt og Luxembourg 2. Bortset fr a disse Europaskoler ser man den kraftigste 
stigning i TAP-stillinger fra 2001 til 2005 i Mü nchen (37 % stigning sammenlignet med en 
9,3 % stigning i elevtallet i samme periode) og i Generalsekretærens kontor (en stigning på 
33,8 % i forhold til en stigning på 16,9 % i elevta llet for Europaskolerne). I nedenstående 
oversigt sammenlignes personalestørre lsen i 2005 med tallene for 20016. Bilag 3 indeholder 
flere oplysninger, bl.a. en deta ljeret fordeling af de udstatio nerede lærere og TAP-personalet 
på alle Europaskolerne i skoleåret 2005-2006. Anta llet af lokalt ansatte deltidslærere vil cirka 
være det samme næste år, dvs. omkring 430, men der kan være tale om mindre justeringer 
afhængigt af den lokale situation; udsving i elevta llet vil således påvirke antallet af klasser, 
der skal oprettes, og dermed det antal loka lt ansatte lærere, der vil være behov for. 
                                                 
6 Årsberetning fra Generalsekretæren til Det Øverste Råd for Europaskolerne. Ref. nr. 1612-D-2004.  Udstationerede 
lærere Lokalt ansatte 
lærere Antal lærere i 
alt Procentvis 
stigning i 
lærerpersonalet TAP (lokalt 
ansatte) Procentvis 
stigning i 
TAP-
personalet Elevpopulation  Procentvis 
stigning i 
elevtallet 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001
1 199 1 390 311 430 1 510 1 820 20,5 % 243 311 27,8 % 16 985 19 862 16,9 %
 
DA 6   DA  
2.3. Pædagogiske spørgsmål 
Europaskolerne har i mange år været kendt for kvaliteten af den særlige flersprogede og 
flerkulturelle uddannelse og undervisning, de fo rmidler i helt specielle rammer. Herudover 
nyder den europæiske studentereksamen, som er Europaskolernes afgangseksamensbevis, stor 
anerkendelse blandt medlemsstaterne, og indeha veren af dette eksamensbevis kan søge om 
optagelse på ethvert univers itet på medlemsstaternes område med samme rettigheder, som 
statsborgere med tilsvarende kvalifikationer har i den pågældende medlemsstat. 
De resultater, der opnås af de elever, der best år den europæiske studentereksamen, bliver 
bedre år for år. Der har således været en kraftig  stigning både i procentdelen af elever, som 
består den europæiske studentereksamen, og i antallet af dem, der får over 75 % i 
eksamensresultat7. Den gennemsnitlige beståelsesprocent for den europæiske 
studentereksamen på alle Europaskoler var på 98,1 % i 2004 sammenlignet med 96,4 % i 
2000. Den samlede gennemsnitlige karakter til den europæiske studentereksamen steg i 2004 
med 2 procentpoint fra 74 % til 76 %. I 2004 opnåed e næsten halvdelen af eleverne, som gik 
op til den europæiske studentere ksamen (49,6 %), en ka rakter på 75 % eller derover. Antallet 
af elever, der scorede en højere karakter end 80 % til eksamen, steg til 29 %. Herudover er der 
tre Europaskoler, der har haft en best åelsesprocent på 100 hvert år siden 2000. 
Endvidere består der forskelle mellem sprogafd elingerne med hensyn til beståelsesprocenter 
og gode resultater. I 6 af de 11 sprogafdelinger, hvor den eu ropæiske studentereksamen for 
øjeblikket tilbydes, opnåede halvdelen af elever ne gode resultater (> 75 %) i 2004, mens de 
fem andre sprogafdelinger fik under gennemsnitte t på 49,6 % med hensyn til gode resultater. I 
bilag 4 findes yderligere detaljerede oplysni nger om beståelsesprocenter og elevernes 
resultater til den europæiske studentereksame n, og i bilag 5 vises dumperesultaterne for hver 
skole og sprogafdeling og på hvilket klasse trin inden studentereksamen eleverne fik 
dumperesultater.  
Den seneste bekræftelse på, at  Europaskolerne rent faktis k har et højt uddannelsesniveau, 
fremgår af de resultater, som Europaskol en i Luxembourg opnåede ved OECD’s PISA II-
undersøgelse i 2003. De resultater, der blev opnået af de 192 15-årige elev er (fra den EN, FR 
og DE sprogafdeling), som deltog i denne prøve, lå lidt højere  end de resultater, der blev 
opnået af elever på tilsvarende  klassetrin fra de statsdrevn e luxembourgske skoler. Europa-
Kommissionen er ved at undersøge  muligheden for at lade a ndre Europaskoler deltage i 
PISA III-prøverne i 2006. Endvidere overvejer Kommissionen at gennemføre en undersøgelse 
af de videregående studier og erhverv, som vælges af de elever , der har bestået den 
europæiske studentereksamen, samt årsagerne til succes eller fiasko.  
Inden for de seneste år har Inspektionsrådet ud viklet og opdateret en  række læseplaner for 
Europaskolerne. Det er især mange af læse planerne for sprog og fremmedsprog, der går 
tilbage til 70’erne og 80’erne, som er blevet revideret og godkendt af Det Øverste Råd. 
Endvidere er adskillige læseplaner for ikke-kernefag blev et forbedret og ajourført. For 
øjeblikket er omkring halvdelen af de ek sisterende læseplaner  i Europaskolernes 
undervisningsplan blevet omarbe jdet eller omskreve t, hvilket har fundet sted i perioden 
                                                 
7 Rapport om den europæiske studentereksamen.  Det Øverste Råd, 1.-2. februar 2005. Ref. 
nr. 2004-D-3210. 
 
DA 7   DA 2000-2005. Der er dog stadig mange læseplaner, der gå r tilbage til 80’erne. En vigtig tilføjelse 
til Europaskolernes undervisnings plan udgøres af de læseplaner , som er blevet udformet med 
henblik på at hjælpe elev er med indlæringsvanskeligheder eller med særlige behov. 
Europaskolerne tilbyder nu en række forskellig e former for pædagogisk bistand og individuel 
hjælp til elever med indlæringsvanskeligheder og/eller handicap. Den nye politik, dels for elever med særlige undervisningsbehov, dels for elever, der har brug for støtteundervisning, er 
baseret på princippet om integr ation af eleven i klassen og på, at eleven, såfremt han/hun 
kognitivt kan deltage aktivt i et minimum af en  klasses kollektive aktiviteter, skal have 
mulighed for dette. På trods af alle igangvæ rende bestræbelser er der dog tilfælde, hvor 
Europaskolerne ikke kan imødekomme en elevs konkrete behov. Kommissionen går stærkt 
ind for at yde bistand til elever med særl ige behov. Læseplanerne for børn med særlige 
undervisningsbehov og for børn med behov for støt teundervisning skal overvåges bedre for at 
sikre den bedst mulige undervisning og dermed  det bedste resultat. Kommissionen har 
anmodet Det Øverste Råd om at fremlægge detaljerede rapporter og en evaluering af, 
hvorledes disse læseplaner gennemføres på de enkelte Europaskoler, og  hvilke resultater de 
kan fremvise. 
Der er også blevet udarbejdet andre særlige læseplaner til fo rberedelse af udvidelsen og af 
tilgangen af elever, for hvem der ikke vil blive oprettet sprogafdelinger. Det Øverste Råd har for nylig vedtaget en række læseplaner, som sk al sikre integreringen af disse elever i en 
sprogafdeling, hvor det sprog, der anvendes, ikke  er elevernes modersmål. Disse læseplaner 
samt læseplanerne for elever med særlige undervisningsbehov og for elever med behov for 
støtteundervisning har fået kraf tig støtte fra Kommissionen, hvilk et har udmøntet sig i en 
stigning i europaskolebudgettet til anvendelse til materielle og menneskelige ressourcer.  
Siden Det Øverste Råd i 1999 for første gang vedtog en politik for elever med særlige 
undervisningsbehov, er antallet af elever, der er omfattet af denne or dning, steget kraftigt. 
Udviklingen i Europaskoler nes budgetkonto til anvendelse  på elever med særlige 
undervisningsbehov fremgår af nedenstående tabel
8. Som det ses, er de  budgetmidler, der er 
blevet afsat til at hjælpe  disse elever, steget tils varende, og udgør for øjeblikket 
ca. 8 700 EUR pr. barn9. 
På trods af forhøjelsen af de finansielle  ressourcer til hjælp til børn med særlige 
uddannelsesbehov eller indlæringsva nskeligheder er gennemførelsen  af disse læseplaner ikke 
ensartet, hvilket fremgår af en række klager , der er blevet forelagt Den Europæiske 
Ombudsmand. 
                                                 
8 Læseplanerne for elever med særlige undervisningsbehov og for elever i overbygningen med behov for 
støtteundervisning er så nye, at der endnu ikke foreligger sammenlignelige data. 
9 Disse oplysninger er fremsendt af Europaskolernes Generalsekretærs kontor. Udviklingen i Europaskolernes budgetkonto til gennemførelse af læseplanerne for elever 
med særlige uddannelsesbehov 
År 2003 2004 2005 2006
I ALT (i EUR) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Antal berørte elever 197 214 273 Forventet antal: 300
 
DA 8   DA Det fremgår af en undersøgelse af antallet af  omgængere på Europaskolernes sekundærtrin10, 
at de fleste omgængere findes i fjerde og fe mte klasse i overbygningen,  hvor eleverne skal 
vælge en lang række obligatoriske fag inden fo r naturvidenskab, sprog og matematik på et 
krævende niveau (se bilag 5). Dette forhol d kombineret med fraf aldsprocenten gør det 
nødvendigt at tilpasse indlæri ngsstøttepolitikken, således at  man undgår disse blokke af 
omgængere ved at tilbyde et a ndet uddannelsesforløb, som fører ti l et afgangsbevis, der er et 
alternativ til den europæiske studentereksame n; forældrene har fremsat ønske herom gennem 
de seneste år. Det Øverste Råd har nedsat en ny arbejdsgruppe for at drøfte dette spørgsmål, 
og gruppen holder sit første møde i september 2005. 
2.4. Finansiering 
Det finansielle ansvar for Europaskolernes budg et deles mellem bidrag fra medlemsstaterne, 
indtægter i form af skolepenge fra kate gori 2- og kategori 3-elever og bidrag fra 
EU-budgettet, som skal dække differencen mell em skolernes samlede udgifter og summen af 
de øvrige indtægter. Medlemsstaterne bidrager til europaskolebudgettet ved at betale deres 
udstationerede lærere i europaskolesystemet deres nationale vederlag (via EU-budgettet 
dækkes differencen mellem den nationale løn og  lønnen på Europaskolen). I 2004 udgjorde 
dette omkring 22 % af det samlede budget for Europaskolerne. Indtægterne gennem 
kategori 2- og kategori 3-skolepenge var på  henholdsvis 5 % og 8 %. Herudover stammede 
yderligere 2 % fra forskellige mindre direkte bi drag til de enkelte sk oler (f.eks. forældres 
betaling af forsikringer, betaling for fotokopier ing osv.), og de resterende 56 % blev således 
dækket af Kommissionen via EU-budgettet. For så vidt angår Europaskolen i München 
betaler Det Europæiske Patentkon tor et beløb, der svarer til det, Kommissionen betaler til de 
andre Europaskoler. Patentkontor ets finansielle bidrag til Eu ropaskolerne udgør omkring 7 % 
af de samlede udgifter til skolerne. 
Igennem de sidste mange år har det samled e budget for Europaskolerne været underudnyttet i 
en størrelsesorden på mellem 1 mio. EUR og 14,4 mio. EUR årligt (jf. bilag 6). Selv om 
denne underudnyttelse hovedsagelig  skyldes for højt anslåede udgi fter til lærerlønninger, ser 
man samtidig, at underudnyttelsen  på driftsbudgettet,  som f.eks. udgifter til elever med 
særlige uddannelsesbehov, ekspertbistand, lære rnes efteruddannelse osv., er proportionalt 
højere, hvilket fremgår af tabellen i bilag 7.  Herudover synes forskellene mellem de enkelte 
Europaskoler, både med hensyn til deres oprindelige budgetanmodning og det endeligt 
anvendte beløb, at nødvendiggøre en dybtgående analyse for så vidt angår sund finansiel 
forvaltning. 
Europaskolernes budget og de tilsvarende bidrag er steget støt år for år. Tilskuddet fra 
EU-budgettet, som forvaltes af Kommissi onen, er vokset fra 81,6 mio. EUR i 1995 til 
118,4 mio. EUR i 2004 (en stigning på 45 %). I det samme tidsrum steg elevpopulationen 
med 33 % fra omkring 15 000 til næ sten 20 000 elever. Antallet af  skoler voksede fra 9 i 1995 
til 12 i 2004, og det budget, som forvaltes af Generalsekretærens kontor, er mere end fordoblet i den samme periode, fra 4,0 mio. EUR i 1995 til en budgetti ldeling på 8,2 mio. 
EUR i 2005. Tilskuddet fra EU til budgettet for Gene ralsekretærens kontor ligger på ca. 80 %. 
Det anslåede EU-bidrag til Europaskolernes budget for 2005 er på 127 mio. EUR, hvilket er det samme som i 2004. Imidlertid var Eur opaskolernes budget for 2004 underudnyttet med 
14,4 mio. EUR, hvilket skyldtes mindre behov e nd forventet. EU’s bidrag på 127 mio. EUR 
                                                
 
10 Europaskolerne har en generel politik for de vilkår, på hvilke en elev går en klasse om. De står anført i 
artikel 60 i det almindelige reglement for Europaskolerne. 
 
DA 9   DA skulle således være rigeligt til at dække Europaskolernes behov i 2005. Nedenstående tabel 
viser det samlede anvendte europaskolebudget og  EU’s bidrag igennem de seneste ti år11. 
 Udviklingen i europaskolebudgettet 1995-2004  
0 50 100 150 200 250 
1995  
1996  
1997  
1998  
1999  
2000  
2001  
2002  
2003  
2004  I mio. EUR  
Kommissionens
tilskud
Europaskolernes  
samlede budget  
 
Efterhånden som EU-institutionern e og antallet af EU-ansatte voks er, er det også rimeligt at 
forvente, at Europaskolernes budget vil blive forhøjet. Der er imidlertid ingen tydelig 
korrelation mellem det stigende antal kategori 1- elever på en Europaskole og størrelsen af 
EU-tilskuddet til den pågældende skole, som de t fremgår af nedenstående tabel. De store 
Europaskoler får faktisk en mindre procentdel af EU-midlerne i forhold til den procentdel, de modtager fra kategori 1-elever, hvorimod de mindre skoler får en  langt større procentdel af 
EU-midlerne end deres procentdel  af kategori 1-elever skulle berettige til. Kategori 1-
elevpopulationen på de fire Europaskoler  i Bergen, Culham, Karlsruhe og Mol udgør 
tilsammen 3,8 % af alle kategori 1-elever på Eu ropaskolerne. I modsætning hertil udgør EU’s 
bidrag til disse Europaskoler s budgetter 18,8 % af det samlede EU-bidrag til Europaskolerne. 
I nedenstående tabel sættes sammenligningen af procentdelene, både for kategori 1-elever og 
for EU’s bidrag, i relation til det samlede antal kategori 1-elever på Europaskolerne og det 
samlede EU-bidrag til Europaskolernes budget. 
                                                
 
11 Europaskolernes samlede budget og EU’s bidrag var usædvanligt høje i 2000 og 2001, hvilket skyldtes 
en afgørelse truffet af Det Øverste Råd om at betale flyttegodtgørelse til alle lærere, der har arbejdet ved 
Europaskolerne i over 9 år i skoleåret 2000-2001. Finansinspektøren for Europaskolerne har beregnet, 
at dette bevirkede en forhøjelse af budgettet for Europaskolerne på 35 mio. EUR i de to år, men at det 
også reducerede budgettets størrelse med 4-5 mio. EUR årligt i de følgende år. 
 
DA 10   DA Sammenligning mellem kategori 1-elever  og EU-tilskuddet pr. Europaskole  
 2003 2004 
 % af kategori 1-
elever på 
Europaskolerne % af det 
samlede tilskud 
til 
Europaskolerne % af kategori 1-
elever på 
Europaskolerne % af det 
samlede tilskud 
til 
Europaskolerne 
Alicante 2,1 3,1 2,5 4,8
Bergen 0,9 5,8 0,9 5,4
Bxl I 14,5 14,4 14,7 14,4
Bxl II 20,7 14,5 20,4 15,0
Bxl III 18,4 13,6 18,7 13,2
Culham 1,0 5,5 0,9 4,7
Frankfurt 2,1 2,7 2,7 3,5
Karlsruhe 1,1 3,7 1,0 3,3
Lux I 24,5 17,4 19,1 17,1
Lux II 0,0 4,8 1,0
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4
München 8,4 0,9 8,2 0,8
Varese 5,1 6,8 5,2 6,6
Generalsekretærens 
kontor 5,5  4,8
I bilag 8 og 9 findes der yderligere oplysninger om  EU’s finansielle bidrag pr. Europaskole og 
om udviklingen i Europa skolernes budgetter. 
I nedenstående tabel vises udgifterne pr. elev og elevpopulationen pr. Europaskole i 200412. 
Europaskolerne er anført efter størrels e, idet de største skoler nævnes først13. 
                                                 
12 Tabellen er taget fra Finansinspektørens årsberetning . Ref. nr. 2005-D-163, s. 12. 
13 Oplysninger om Luxembourg 2-Europaskolen er ufulds tændige og bør derfor ignoreres, eftersom denne 
skole kun var i drift i 4 måneder i 2004. 
 
DA 11   DA  2004: Udgifter pr. elev (samlede udgifter) og antal elever
0 2 000 4 000 6 000 8 000 10 000 12 000 14 000 16 000 18 000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Udgifter pr. elev i EUR  
Antal elever  
 
lu = Luxembourg 1; b2, b3, b1 = Bruxelles 2,3,1; mu = München; va = Varese; ka = Karlsruhe; al = Alicante; cu 
= Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol; l2 = Luxembourg 2 
3. EUROPASKOLERNES  STØRSTE  UDFORDRINGER 
3.1. Udvidelsen 
Tidligere og kommende udvidelser lægger pres på europaskolesysteme t ved at øge dets 
kompleksitet og størrelse på grund af tilgange n af nye sprog og væksten i elevpopulationen. 
De reviderede beregninger for an tallet af nye elever fra de nye medlemsstater andrager 1 110 i 
perioden 2004-2007. Det er hovedsagelig Europa skolerne i Bruxelles (80 %) og Luxembourg 
(20 %), der vil blive berørt. De  andre Europaskoler forventes ikke at blive påvirket af 
udvidelsen. Bilag 10 viser det anslåede elevta l på Europaskolerne i Bruxelles og Luxembourg 
i de næste fem år, herunder ogs å børn fra de nye medlemsstater. 
Trufne foranstaltninger  
De uddannelsesmæssige foranstaltninger, der træffes for børn af ansatte fra de 10 nye 
medlemsstater, gennemføres på det samme grundlag  som det, der gælder for børn af ansatte 
fra de gamle medlemsstater. Det Øverste Råd har opstillet talmæssige kriterier for oprettelse 
af sprogafdelinger, og når disse er opfy ldt, kan der oprettes nye sprogafdelinger14. Indtil nu er 
der blevet åbnet polske, tjekkiske og ungarske sprogafdelinger i Bruxelles og Luxembourg, 
eftersom disse lande har den st ørste befolkning blandt de nye medlemsstater, og eftersom det 
forventes, at de let vil kunne opf ylde de talmæssige kriterier. 
                                                 
14 Kriterier for oprettelse, drift og lukning af Europaskoler. Ref. nr. 2000-D-7510. s. 2. (For at en 
sprogafdeling kan åbne kræves der et elevantal på 75 børn i grundskolen og 84 i overbygningen). 
 
DA 12   DA For øjeblikket har elever, der kom mer fra 6 af de nye medlemsstater15 (Estland, Letland, 
Litauen, Malta, Slovakiet og Slove nien), således ikke en sprogafdeling, der svarer til deres 
modersmål, og derfor integreres de i de eksister ende sprogafdelinger. Eleverne fra disse lande 
har fortrinsvis valgt den EN sprogafdeling og i mindre omfang den DE og FR sprogafdeling. 
Dette har skabt en situ ation i Bruxelles, hvor hen imod en fj erdedel af eleverne i en given 
klasse i en sprogafdeling ha r et andet sprog end sproga fdelingens som modersmål. 
Der er blevet indført to  særlige læseplaner for at give ekstra sprogundervisning til disse 
elever. For det første gives der sprogundervis ning i modersmålet (indtil 5 undervisningstimer 
pr. uge) til alle kategori 1- og ka tegori 2-elever. Dette er en a llerede eksisterende politik, som 
er udbredt på alle Europaskoler, og som også gælder for elever fra de nye medlemsstater, 
under forudsætning af, at der kan findes en lære r med de nødvendige kvalifikationer. For det 
andet modtager elever, som går i en sprogafd eling, der ikke svarer til deres modersmål, 
ekstraundervisning i sprogafde lingens sprog for at de heri gennem kan indhente det fornødne. 
Situationen i de pågældende sprogafdelinger kræver nøje overvågning og  evaluering, da disse 
nye programmer først lige er blevet iværksat. 
Ovennævnte foranstaltningers indv irkning på de store Europaskoler  
Indtil nu har udvidelsen ikke haft nogen nævneværdig indvirkni ng på antallet af ansatte ved 
Europaskolerne. Der er blevet ansat en række lærere til at varetage 
modersmålsundervisningen og et yderligere antal til at undervise i de nye sprogafdelinger. I 
2010, dvs. på det tidspunkt, hvor elevpopulationen fr a de 10 nye medlemsstater skulle have 
stabiliseret sig, ser det ud til,  at der vil have fundet en ny udvidelsesrunde sted. Hvorledes 
denne vil påvirke europaskolesystemet er endn u uvist, og derfor vil dette spørgsmål blive 
undersøgt nøje i de kommende år. Erfaringen har im idlertid vist, at der skal ansættes omkring 
15 udstationerede lærere selv i en mindre sprogafdeling, hvis den skal kunne fungere 
tilfredsstillende. 
3.2. Decentraliseringspolitik og EU-agenturernes behov 
Med oprettelsen af nye agenturer overalt i EU er det blevet en større op gave at sørge for, at 
børn af ansatte i agenturerne modtager en fl ersproget og flerkulture l uddannelse (på samme 
måde som den, der meddeles i Europaskolerne).  Det beskedne antal ansatte i de fleste 
agenturer berettiger ikke til, at der oprettes nye  Europaskoler. Der er derfor brug for at udvikle 
nye modeller, der kan tilgodese varierende behov  på en fleksibel og hensigtsmæssig måde, og 
som gør det muligt at sikre en ge ografisk balance i rekrutteringen af personalet og generelt at 
tiltrække højtkvalificerede medarbejdere. Dette b liver vanskeligt, og i visse tilfælde næsten 
umuligt, hvis agenturet ligger i en by, hvor  der ikke tilbydes uddannelse og undervisning på 
mindst ét af arbejdssprogene. Selv på sted er, hvor der forefindes alternativer til det 
statsdrevne uddannelsessystem, som f.eks. priv atskoler, kræver agenturerne ligebehandling 
med de af Europa-Kommissionens organer, hvor  der kun findes få børn af EU-ansatte, men 
hvor der ikke desto mindre er blevet oprettet en  Europaskole det pågæld ende sted (Culham, 
Mol, Bergen og Karlsruhe). 
                                                 
15 Eleverne fra Cypern anbringes i den GR sprogafdeling, hvor deres modersmål tales. 
 
DA 13   DA Nedenstående tabel viser antallet af børn af EU -ansatte på de eksist erende Europaskoler i 
Culham, Bergen, Karlsruhe og Mol i skoleåret 2003-200416. 
 
Europaskole Culham Bergen  Karlsruhe Mol 
Antal børn af 
EU-ansatte 14 66 83 85 
Tjenestemænd, der arbejder i andre EU-institu tioner som f.eks. i Thessaloniki (Cedefop og 
Det Europæiske Genopbygningsagentur) og Sevilla (Institut for Teknologiske 
Fremtidsstudier) og de, der forventes at s kulle arbejde i Parma (Den Europæiske 
Fødevaresikkerhedsautoritet)17, har et tilsvarende, hvis ikke stø rre antal børn, som skal sikres 
en flersproget uddannelse. I bilag 11 findes et overslag  over antallet af børn i hvert agentur i 
2005. 
Samtidig med, at der opstod et voksende pres fo r at sikre undervisning for børn af EU-ansatte 
på steder, hvor der befinder sig et EU-agentur (eller hvor der vi l blive oprettet et), anmodede 
Europa-Parlamentet i 200218 Det Øverste Råd om at unders øge muligheden for at udvide 
tilbuddet om at aflægge den europæiske stude ntereksamen uden for Europaskolernes regi, 
dvs. i samarbejde med lokale skoler . I april 2005 godkendte Det Øverste Råd 
akkrediteringsrammerne for og kerneelementern e i en europæisk uddannelse, således som det 
fremgår af rapporten fra den relevante arbejdsgruppe19. Arbejdsgruppen vil fortsat mødes for 
nærmere at fastlægge de proceduremæssige aspe kter af dette samarbejde og vurdere omfanget 
af de udgifter, det medfører. Når alle aspekt er er afklaret, og når Det Øverste Råd har 
godkendt ordningen, vil man opfordre EU-institutionerne til at bidrage finansielt til skoleuddannelsen af børn af EU-ansatte på disse “associerede/akkr editerede” skoler. 
Som et resultat af denne afgørelse fra Det Øv erste Råd vil de nationale myndigheder på tre 
lokaliteter – Parma (Italien), D unshauglin (Irland) og Heraklion (Grækenland) – følge den nye 
evalueringsprocedure med henblik på at få de res eget nuværende eller eventuelt fremtidige 
undervisningstilbud sammenlignet med de kriterie r, der er fastlagt for den europæiske 
uddannelse. Hver af disse nationale myndigheder har påtaget sig opgaven med at formidle en 
særlig flersproget skoleuddannelse (europæisk uddannelse) til børn af EU-ansatte i deres område. De særlige metoder, der skal benytte s på et givet sted, afhænger af agenturets 
størrelse og antallet af elever (jf. bilag 12). Man forventer også,  at Det Øverste Råd vil træffe 
afgørelse om, at elever fra disse  skoler, der følger den europæiske uddannelse, vil få lov til at 
gå op til den europæiske studentereksamen
20. Når den europæiske studentereksamen bliver 
tilgængelig for alle elever, der følger den europæiske uddannelse, vil det på den ene side betyde en anerkendelse af de bestræbelser, som de nationale myndigheder har udfoldet ved at 
                                                
 
16 Oplysningerne vedrørende Europaskolerne i Culham, Bergen, Karlsruhe og Mol er taget fra deres 
årsberetninger for årene 2003-2004. 
17 Antallet af børn af ansatte i Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet i Parma forventes at blive på 
over 200, når først agenturet har afsluttet rekrutteringen af personale. 
18 Bösch-betænkningen (FINAL A5-0395/2002) om den fremtidige finansiering af Europaskolerne 
(2002/2083(INI)).   
19 Rapport fra trojka-arbejdsgruppe II: ”Den europæiske studentereksamen og samarbejdet med andre 
skoler”.  Ref. nr. 2005-D-342-en-4. 
20 Dette kan medføre en ændring af aftalen. 
 
DA 14   DA anvende betydelige finansielle og menne skelige ressourcer for at skabe en ny 
højkvalitetsskole i deres område, og på den anden side gøre det muligt at målrette 
EU-budgettet mod de prioriterede mål i henhold t il aftalen om vedtægten for Europaskolerne, 
dvs. skoleuddannelse af børn af EU-ansatte. 
3.3. God forvaltningspraksis 
God forvaltningspraksis er et spørgsmål, der er af afgørende betydning for Europaskolerne, 
fordi styringen og forvaltningen af skol erne skal være effektiv og vellykket. 
Europaskolesystemet blev oprindelig udarbejde t til brug for en enkelt skole i Luxembourg, 
hvor der fandtes fire sprogafdelinger og et Øv erste Råd, der dengang best od af repræsentanter 
fra kun 6 medlemsstater; nu skal det samme system  klare 80 sprogafdelinger på 14 forskellige 
sprog fordelt på 13 skoler i 7 medlemsstater . Det Øverste Råd og de forberedende udvalg 
omfatter nu 29 medlemmer: 25 repræsentanter for medlemsstaterne (antallet vil snart øges) samt en repræsentant for Det Europæiske Patentkontor
21, forældreforeningerne, 
lærerpersonalet og Europa-Kommi ssionen. Den nye aftale for Eur opaskolerne trådte i kraft i 
oktober 2002, og fra det tidspunkt kræver de fles te afgørelser kun totred jedelsflertal. De 
erfaringer, man har gjort gennem de sidste to år , har imidlertid vist, at det ikke er blevet 
lettere for Det Øverste Råd at træffe afgørelser, selv om  man har afskaffet 
enstemmighedsafgørelser. Som fore slået i Kommissionens meddelelse om 
europaskolesystemets fremtidige udvikling ( KOM(2004)519 endelig) bør skolerne tildeles 
større selvbestemmelse og flere forvaltningsbeføje lser. Større ansvarlighed skal følge af større 
selvbestemmelse, og derfor skal der gennemføres en systematisk evalueri ng af skolernes drift. 
Ud over Europaskolernes højes te myndighed, Det Øverste Råd, findes der en lang række 
udvalg, arbejdsgrupper og underudvalg i europas kolesystemet på såvel centralt som lokalt 
plan. Blandt disse finder man en række  forberedende udvalg: tre inspektionsråd22, tre 
lærerråd23, Det Administrative og Finansielle Udvalg24, forskellige andre ad hoc-
arbejdsgrupper, som er blevet oprettet af De t Øverste Råd, samt administrationsrådene på 
hver Europaskole, der mødes tre gange om året . For at lette opgaverne for Det Øverste Råd 
afgiver disse udvalg ud talelser og yder ekspertrådgivning om mikroforvaltningsspørgsmål. 
Kommissionen, som kun deltager i en del af disse udvalgsmøder, har registreret, at der i 2004 
blev afholdt over 130 møder med delta gelse af kommissionsrepræsentanter. 
En arbejdsgruppe, der i 1995 fik til opgave at  ajourføre det almindelige reglement for 
Europaskolerne, fremlagde de reviderede re gler i år. Opgaven med at konsolidere de 
afgørelser, som Det Øverste Råd har truffet, er endnu ikke bl evet afsluttet. Den seneste 
“Samling af afgørelser og beslutni nger truffet af Europaskolernes Øverste Råd” går tilbage til 
1995, og de fleste dokumenter, herunder Det Øverst e Råds afgørelser og beslutninger, findes 
på netstedet. Såvel Europa-Parlament et som Kommissionen har krævet større 
                                                 
21 Det Europæiske Patentkontor har indgået en særlig  aftale med Det Øverste Råd, i henhold til hvilken 
det betaler de fleste udgifter til driften af Europaskolen i München på samme måde som Kommissionen betaler for de øvrige Europaskoler; herved sikres Det Europæiske Patentkontor et sæde i Det Øverste 
Råd. 
22 Et for børnehaveklasseafdelingen og grundskolen, et for overbygningen og et fælles med repræsentanter 
for hver medlemsstat. 
23 Et for børnehaveklasseafdelingen og grundskolen, et for overbygningen og et fælles med deltagelse af 
alle inspektørerne, rektorerne og vicerektorerne, repr æsentanter for forældre, lærere og elever samt en 
repræsentant for Kommissionen. 
24 Dette udvalg består for de fleste møders vedkommende af repræsentanter for hver medlemsstat – 
sædvanligvis fra finansministeriet, samt rektor, forældre, lærere, elever og Kommissionen. 
 
DA 15   DA gennemsigtighed i Europaskolernes forvaltning, bl.a. ved at offentli ggøre Det Øverste Råds 
mødereferater og afgørelser. 
På trods af eksistensen af det store antal udvalg findes der stadig  ikke nogen kl ar og tydelig 
appelprocedure for elever og forældre mod afgø relser, som skolerne eller Det Øverste Råd 
selv har truffet. Europaskolesystemet omfatter et klagenævn, som medlemmer af 
europaskolesamfundet kan henvende sig til. I 2004 erklærede dette nævn sig imidlertid 
inkompetent med hensyn til at behandle andre sager end administrative anliggender, som 
normalt vedrører ansatte på Europaskolerne25. Klager vedrørende overførsel af elever, elevers 
adgang til at modtage specialundervisning, afgørelser truffet af disciplinærudvalgene, 
forhøjelse af skolepengene og karakterer til de n europæiske studentereksamen er blevet afvist. 
Dette er blevet skarpt kritiseret af slutbrugerne, der i visse tilfælde henvender sig til de nationale retsinstanser.  
Selv om Kommissionen kun har én enkelt stemme (ud af 29) og dermed begrænset 
indflydelse, holder forældre og EU-ansatte de n ofte ansvarlig for de afgørelser, som Det 
Øverste Råd eller rektorerne på  Europaskolerne træffer. En del af dem henvender sig til Den 
Europæiske Ombudsmand, der, selv om han er kender, at Kommissi onen har begrænsede 
beføjelser i Det Øverste Råd, gentagne gange har anmodet Kommissionen om, at den fremmer 
god forvaltningspraksis og genne msigtighed på Europaskolerne
26. 
3.4. Kategori 3-elever og spørgsmålet om de små skolers rentabilitet 
Måske har det mest følsomme spørgsmål inden for europaskolesystemet været størrelsen af 
det skolepengebeløb, som kategori 3-elever sk al betale. På den ene side har Europa-
Parlamentet og Kommissionen forlangt, at det skal nærme sig de reelle udgifter, mens 
forældre, lærere og rektorer argumenterer mod en  væsentlig stigning i skolepengene for ikke 
at mindske antallet af kate gori 3-elever på skolerne. 
Skolepengebeløbet for kategori 3-el ever er steget kraftigt i de sidste tre år. Dette kan have 
bevirket en mindre nedgang i kategori 3-populationen på visse Europaskoler. 
Overbefolkningen på skolerne i Bruxelles har også begrænset tilgangen af kategori 3-elever. 
På trods af en mindre nedgang i kategori 3- populationen (fra 36 % i 2002 til 32 % i 2004) er 
indtægterne fra kategori 3-s kolepenge steget fra 6,5 % i 200 2 til 8,4 % i 2004. Størrelsen af 
kategori 3-skolepengebeløbet på Europaskoler ne for skoleåret 2004-2005 var på 2 178 EUR i 
børnehaveklasseafdelingen, 3 028 EUR i grunds kolen og 4 132 EUR i overbygningen med en 
reduktion på 50 % for det andet barn og på 75 % for det tredje og efterfølgende børn fra samme familie. 
Kommissionen er af den faste overbevisning, at ka tegori 3-elever fortsat skal være en del af 
europaskolesystemet. Det er dog ikke desto mindre nødvendigt at finde en passende balance 
mellem at sikre en skolepengebeløbsstørrelse, der kan betales af elevernes forældre, og at 
nedbringe det støttebeløb, som EU-skatteborgern e betaler. På nogle af de små Europaskoler, 
hvor kategori 3-elever udgør omkring 80 % af det samlede elevantal, bliver spørgsmålet mere 
akut og giver anledning til bekymring om disse s kolers rentabilitet på la ngt sigt (se bilag 2 og 
8). Man bør endvidere se nærmere på spørgsmå let om de mange fritagelser fra kategori 3-
                                                
 
25 Finansinspektørens årsberetning, s. 6. 
26 Kommissionen har udarbejdet et dokument om dette spørgsmål (Forslag til foranstaltninger til 
indførelse af større gennemsigtighed og god forvaltningspraksis i europaskolesystemet)  og afventer nu, 
at Europaskolerne implementerer det. 
 
DA 16   DA status på de små Europaskoler, der tegner sig for 65 % af samtlige fritagelser, der gives på alle 
Europaskoler (dvs. 571 tilfælde af i alt 882). 
Gaignage-kriterierne27, der blev vedtaget i 2000, er re tningsgivende for oprettelse af 
Europaskoler, idet de foreskri ver et minimumsantal af elever  pr. sprogafdeling og endvidere 
fastslår, at mindst 50 % af eleverne på en Europaskole uden for Bruxelles og Luxembourg 
skal være kategori 1-elever. Det fastslås også i det samme dokument, at en sprogafdeling eller 
endog en hel Europaskole kan lukkes, “når et la vt antal indskrevne kategori 1-elever ikke 
længere kan retfærdiggøre s kolens fortsatte eksistens”28. Europa-Parlamentet fokuserede også 
på dette spørgsmål i Bösch-betænkningen i 200 2 og appellerede til Det Øverste Råd om at 
tage affære. Som følge heraf er  man i færd med at udfase 7 meget små sprogafdelinger på de 
4 Europaskoler i Bergen, Culham, Karlsruhe og Mol (hvor der kun var 17 kategori 1-elever i 
samtlige 7 sprogafdelinger29). 
Fordi den nuværende situation re jser vigtige spørgsmål om disse  skolers fremtid på lang sigt, 
har Europa-Kommissionen iværksat en ekster n undersøgelse af de 4 små Europaskolers 
rentabilitet. Resultaterne af denne undersøgelse skulle væ re klar i 2006, og Kommissionen 
agter naturligvis at forelægge dem for Det Øver ste Råd. Det forudskikkes i det mandat, der er 
givet til de konsulenter, der udfører undersøg elsen, at de aflægger besøg på de fire 
Europaskoler og mødes med repræsentanter for skolesamfundet og indgår et tæt samarbejde 
med Kommissionen og Generalsekretæren og dennes kontor for at indhente nærmere 
oplysninger og relevant information. Der står e ndvidere i mandatet, at der skal foreslås 
alternative metoder til sikring af de EU-ansattes børns underv isningsbehov på de omhandlede 
4 skoler samt overgangsforansta ltninger og sociale foranstaltninge r i tilfælde af  lukning under 
hensyntagen til de nuværende elevers vanskelighe der med at finde alternative løsninger.  
4. KONKLUSION 
Europaskolerne er et vigtigt led i EU-institutione rnes sociale politik og en forudsætning for, at 
institutionerne fungerer tilfredsstill ende, idet de medvirker til at  gøre EU-institutionerne til en 
attraktiv arbejdsgiver på langt sigt for højt kvalificeret personale fr a hele Europa. Europa-
Kommissionen mener derfor, at det er af afgørende betydning, at Europaskolerne med 
udgangspunkt i den visionære model fra 1954 får mulighed for at tage fremtidens 
udfordringer op og løse dem tilfredsstillende. 
Som arbejdsgiver for mange af de primære slut brugere og som den vigtigste yder af støtte til 
finansiering af europaskolesystemet er Ko mmissionen af den opfattelse, at den har en 
forpligtelse til at følge europaskolesystemets funktion nøje, således at Europaskolerne fortsat forbereder de unge til at virke i et st adigt mere konkurrencepræget og videnbaseret 
informationssamfund, samtidig med at EU-instit utionerne og EU-skatteborgerne får et godt 
udbytte af deres investering i disse  skoler. Selv om skolerne vi rker i en mellemstatslig ramme 
på grundlag af en aftale, mener Kommissionen imidlertid, at den bør være en konstruktiv 
partner, når det gælder om at finde frem til forbedringer af europaskolesystemet og gøre det lettere at føre dem ud i livet. 
                                                
 
27 Kriterier for oprettelse, drift og lukning af Europaskoler. Ref. nr. 2000-D-7510. 
28 Kriterier for oprettelse, drift og lukning af Europaskoler. Ref. nr. 2000-D-7510. s. 3. 
29 Bilag til dokumentet: “Anvendelse af Gaignage-rapportens kriterier for sprogafdelinger” , som blev 
forelagt Det Øverste Råd på mødet i januar 2004. 
 
DA 17   DA Af denne grund offentliggjorde Kom missionen i juli 2004 en meddelelse 
(KOM(2004)519 endelig) om europaskolesyste mets fremtidige udvikling, hvori man især 
fremhæver behovet for forbedring af god forv altningspraksis, af finansieringen og af 
undervisningstilbuddet. Kommissionen me ner især, at den gennemgang af 
europaskolesystemet, der præsente res i dette dokument, viser, at  Europaskolerne står over for 
en række vigtige udfordringer. Eu ropaskolerne var ganske vist fo rud for deres tid, da de blev 
oprettet, men nu er det på tide at modernisere viss e aspekter af dem. Efte r 50 års virke er tiden 
moden til en revision af europaskolesystemets f unktion, så skolerne yderligere kan forbedre 
kvaliteten og arten af den undervisning, de tilbyder, og blive mere resultatrige og 
omkostningseffektive; endvidere må der indføres et moderne og velfungerende system for god forvaltningspraksis, som involverer de intere sserede parter i større  grad end tidligere. 
Skolerne skal drives med større gennemsigtighed og anvende de mest velegnede undervisningsmetoder. Denne første årsberet ning skal derfor læses med Kommissionens 
meddelelse om skolernes fremtid in mente. Betragter man de to dokumenter som et samlet hele, forsøger Kommissionen he ri at finde frem til metode r til at udvikle og forbedre 
europaskolesystemet yderligere gennem samråd og drøftelser med de na tionale eksperter og 
myndigheder og alle andre parter, der er  involveret i europaskolesystemet. 
 
DA 18   DA ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
DA 19   DA ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
DA 20   DA Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
DA 21   DA ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
DA 22   DA Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
DA 23   DA ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
DA 24   DA ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
DA 25   DA % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
DA 26   DA ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
DA 27   DA ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
DA 28   DA ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
DA 29   DA ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
DA 30   DA ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
DA 31   DA ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
DA 32   DA ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘Scuola per l’Europa’, was vi sited by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.