MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET - KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM FOR 2004

INDHOLDSFORTEGNELSE

Indledning

1. Dialog med Europa-Parlamentet og Rådet

2. Perspektiver og udfordringer i 2004

3. Kommissionens prioriteter for 2004

3.1. Tiltrædelsen af ti nye medlemsstater

3.2. Stabilitet

3.3. Bæredygtig vækst

4. Udvidet konsekvensanalyse af udvalgte forslag

5. Konklusion

Bilag

1. Liste over nye lovgivningsforslag og andre forslag for 2004

2. Liste over forslag, som der vil blive foretaget en udvidet konsekvensanalyse af, før de vedtages

3. Foreløbig vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af Prodi-Kommissionens strategimål

4. Kommissionens forslag, der afventer behandling hos den lovgivende myndighed i 2004

5. Forenkling og kodificering af EU-lovgivningen

Indledning

Dette er Prodi-Kommissionens sidste lovgivnings- og arbejdsprogram. Det dækker et år, der byder på store forandringer for Den Europæiske Union.

* Den 1. maj 2004 tiltræder ti nye medlemsstater Den Europæiske Union. Kort tid efter undertegner det udvidede EU's stats- og regeringschefer en ny forfatningstraktat.

* I juni 2004 er der valg til Europa-Parlamentet for borgerne i hele Den Europæiske Union.

* Den 1. november 2004 tiltræder den nye Kommission.

Det er derfor klart, at 2004 bliver et langt fra normalt år i EU-institutionernes planlægning. Som det sømmer sig for en Kommission, hvis embedsperiode snart udløber, er lovgivnings- og arbejdsprogrammet for 2004 derfor bevidst meget mere klart afgrænset end i tidligere år. Kommissionen ønsker et program, der er så realistisk som muligt, både med hensyn til hvad den kan levere, og med hensyn til hvad de øvrige EU-institutioner kan håndtere.

Under disse omstændigheder har Kommissionen gennemgået de nøgleinitiativer, der blev forelagt i den årlige politikstrategi, og begrænset dem til, hvad der er absolut nødvendigt og praktisk gennemførligt i 2004.

Hovedformålet med lovgivnings- og arbejdsprogrammet er at redegøre for Kommissionens prioriteringer, de vigtigste nye forslag for 2004 og et mindre antal vigtigste forslag, der er overført fra 2003 (bilag 1), og at fastslå, hvilke forslag der skal foretages en udvidet konsekvens analyse af (bilag 2). Programmet indeholder også en foreløbig vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af Prodi-Kommissionens strategimål (bilag 3), og det fremhæves, at Rådet og Europa-Parlamentet må sørge for en lovgivningsmæssig opfølgning på de forslag, Kommissionen allerede har forelagt (bilag 4). Endelig beskrives det fremtidige arbejde til forenkling og kodificering af fællesskabsretten (bilag 5).

1. Dialog med Europa-Parlamentet og Rådet

Den 5. marts 2003 vedtog Kommissionen sin årlige politikstrategi for 2004 [1], hvori den fastslog, at tiltrædelsen af ti nye medlemsstater er hovedprioriteten for 2004 - understøttet af to indbyrdes forbundne prioriteter, nemlig stabilitet og bæredygtig vækst.

[1] KOM(2003) 83 af 5. marts 2003.

Kommissionen forelagde den årlige politikstrategi for Europa-Parlamentet og Rådet i marts. I de efterfølgende måneder blev der ført en struktureret dialog med begge institutioner om prioriterede områder og nøgleinitiativer for 2004. Begge institutioner reagerede positivt på Kommissionens prioriterede politikområder og gav nyttig feedback på de nøgleinitiativer, den foreslog for 2004. Den 23. september 2003 forelagde Loyola de Palacio, næstformand i Kommissionen, Kommissionens statuspapir om opfølgningen til den årlige politikstrategi for 2004 [2] for Europa-Parlamentets Udvalgsformandskonference. Dokumentet blev samtidig sendt til Rådet. De øvrige institutioner har reageret positivt på Kommissionens prioriterede områder, og der er i lovgivnings- og arbejdsprogrammet taget hensyn til flere af de forslag, de er kommet med vedrørende tiltag for forskellige sektorer.

[2] SP(2003) 3092/3 af 17. september 2003.

Dialogen mellem institutionerne har i år haft en mere udpræget flerårig dimension. I tråd med de reformer, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Sevilla, vil Rådet henstille, at Det Europæiske Råd i december 2003 støtter et flerårigt strategiprogram for 2004-2006. Dette program er ved at blive udarbejdet i samråd med Kommissionen, og Europa-Parlamentet vil blive orienteret om dets formål og indhold.

2. Perspektiver og udfordringer i 2004

Politiske perspektiver

I 2004 kommer Den Europæiske Union til at stå over for tre store udfordringer:

- Udformning af fremtidens EU

Den 1. maj 2004 tiltræder ti nye medlemsstater Den Europæiske Union. Det er en historisk udvidelse, der vil bidrage enormt til at øge EU's potentiale, men det bliver også en stor udfordring for EU. I 2004 vil EU skulle påbegynde arbejdet med at fastlægge de næste politiske og finansielle rammer, idet de finansielle overslag for indeværende mellemfristede periode ("Agenda 2000") udløber ved udgangen af 2006.

Der skal også arbejdes videre med strategien for de kommende udvidelser. Forhandlingerne med Bulgarien og Rumænien vil blive videreført i 2004, og Kommissionen vil udarbejde sin formelle udtalelse om Kroatiens ansøgning om EU-medlemskab. I december 2004 vil Det Europæiske Råd på grundlag af en rapport fra Kommissionen beslutte, om Tyrkiet opfylder de politiske Københavnskriterier med en mulig indledning af tiltrædelsesforhandlinger for øje.

- Fastsættelse af prioriteter i den politiske dagsorden

2004 bliver et vigtigt år i det videre arbejde med EU's politiske hoveddagsorden, særlig inden for bæredygtig vækst og stabilitet.

I EU's næste finansielle overslag (2007 og frem) kommer det politiske tyngdepunkt til at ligge på at opnå en bæredygtig udvikling. I 2004 vil EU gennemgå de strategimål, der blev fastsat af Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000, og EU's strategi for bæredygtig udvikling, der blev fastsat i Göteborg. Vækstinitiativet, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i oktober 2003, skal fremme investeringerne i netværk og knowhow i 2004 for at øge tilliden til EU's økonomiske potentiale og konsolidere den økonomiske vækst.

Fremskridtene i indsatsen for at gøre EU til et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed skal konsolideres inden udgangen af maj 2004, der er frist for gennemførelsen af første fase af det program, der blev fastlagt af Det Europæiske Råd i Tammerfors i oktober 1999.

- Udvikling af EU's indsats udadtil

Den internationale situation er fortsat mere spændt og ustabil, end den har været i mange år. Det er derfor så meget desto mere nødvendigt, at Den Europæiske Union arbejder tættere sammen om at fremme stabilitet, at støtte en effektiv multilateral indsats ved kriser og at afhjælpe de grundlæggende problemer, den globale udvikling står over for. Det udkast til sikkerhedsstrategi, som Den Højtstående FUSP-repræsentant har forelagt, gennemgår disse og andre trusler. Kommissionen deltager aktivt i finjusteringen af strategien, som forventes godkendt af Det Europæiske Råd i december 2003. Når strategien er godkendt, vil Kommissionen fortsat deltage i de instrumenter, der skal begrænse risikoen for potentielle kriser.

Udvidelsen forstærker EU's tilstedeværelse på den internationale arena og indebærer, at EU må overveje sit ansvar i naboområdet og gå foran ved udviklingen af et tæt og understøttende partnerskab med naboerne i øst og i Middelhavsområdet.

I 2004 bliver det en stor udfordring for EU at drage passende konklusioner af det mislykkede WTO-ministermøde i Cancun og sammen med dets partnere at videreføre handels forhandlinger, der vil øge den økonomiske vækst og udvikling.

Økonomiske udsigter for EU i 2004

Den svage økonomiske udvikling, der noteredes i EU-økonomierne ultimo 2002, fortsatte i første halvår af 2003. For tredje år i træk bliver væksten derfor formentlig skuffende: Der ventes en gennemsnitlig vækstrate på ca. ¾ % i EU og ca. ½ % i euroområdet. Takket være en befordrende makroøkonomisk politik, understøttende finansielle betingelser, en fortsat reduceret inflationstakt, fremskridt med strukturreformerne og mindre geopolitisk usikkerhed er de erhvervsdrivendes tillid dog ved at vende tilbage og det internationale miljø ved at forbedres.

I denne situation forventes opsvinget at sætte ind i andet halvår af 2003 og at tage til i 2004. Der ventes en gennemsnitlig vækstrate på 2 % for EU til næste år. Denne udvikling bygger på et opsving i forbruget, understøttet af en stigende ekstern efterspørgsel og et heraf følgende opsving i investeringerne. Den lange periode med svag vækst har hæmmet udviklingen på arbejdsmarkedet, og trods det ventede opsving forventes væksten i beskæftigelsen at blive langsom.

De risici, der knytter sig til udsigterne, synes i dag mindre overhængende end tidligere på året. Mange forhold peger på voksende optimisme mht. den kortsigtede vækst i USA's økonomi, hvilket skulle fremme væksten i EU. Hvis genrejsningen i USA imidlertid svækkes, kan det gå ud over det ventede økonomiske opsving i EU. Opsvinget er desuden blevet hæmmet af den stærke euro pga. faldende eksport. Dette opvejes dog af den positive ansporing af forbruget som følge af overskud i handelen. Endelig er de finansielle vilkår gunstige for virksomhedssektoren, og der har i årets løb været en vis fremgang i virksomhedernes fortjeneste. Investeringsviljen i EU kunne dog blive hæmmet, hvis virksomhederne fortsætter med at justere deres regnskaber, i det omfang justeringen endnu ikke er endelig.

3. Kommissionens prioriteter for 2004

På den baggrund bekræfter Kommissionen de politiske prioriteter, der blev opstillet i den årlige politikstrategi for 2004:

- tiltrædelsen af ti nye medlemsstater

- stabilitet

- bæredygtig vækst.

Kommissionen opfordrer de øvrige EU-institutioner til at tage hensyn til disse prioriteter, nøgleinitiativer, lovgivningsforslag og andre forslag i deres egen planlægning for 2004. Kommissionen bekræfter, at den er rede til at samarbejde med de øvrige EU-institutioner om at respektere disse prioriteter gennem fælles planlægning.

Som nævnt i indledningen har Kommissionen gennemgået de nøgleinitiativer, der blev forelagt i den årlige politikstrategi, og begrænset dem til, hvad der er absolut nødvendigt og praktisk gennemførligt i 2004.

De tilsvarende lovgivningsforslag og andre forslag er anført i liste 1.

3.1. Tiltrædelsen af ti nye medlemsstater

Kommissionen har opstillet tre hovedmålsætninger for 2004:

* Tiltrædelsesprocessen for de ti nye medlemsstater, der tiltræder EU den 1. maj 2004, skal gennemføres med succes. Det indebærer bl.a. opfyldelsen af Den Europæiske Unions og de nye medlemsstaters retlige forpligtelser i forbindelse med gældende fællesskabsret fra dag 1 efter tiltrædelsen. De vigtigste mål, der skal nås, er gennemførelse af lovgivning, udvidelse af eksisterende programmer, instrumenter og procedurer til at omfatte de nye medlemsstater, videreudvikling af den administrative kapacitet og udvikling af en økonomisk konvergensstrategi.

* Forhandlingerne med de øvrige kandidatlande (Bulgarien og Rumænien) skal videreføres, muligheden for at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet skal undersøges, og der skal udarbejdes en henstilling herom, og der skal forberedes en udtalelse om Kroatiens ansøgning om EU-medlemskab.

* Der skal udarbejdes fremtidige retningslinjer for det udvidede EU, og institutions- og lovgivningsreformen skal konsolideres.

*

Nøgleinitiativer

- Gennemførelse af udvidelsen i 2004

1. De eksisterende programmer skal tilpasses til de nye medlemsstaters medlemskab.

2. EU-lovgivningen skal gennemføres i de nye medlemsstater, og der skal føres tilsyn med anvendelsen, hvilket bl.a. indebærer:

* fællesskabsretten skal håndhæves, særlig inden for fødevaresikkerhed, landbrug, miljø, toldunionen, det indre marked, retlige og indre anliggender og sikkerhed til søs

* Schengen-faciliteten skal gennemføres, og de nye medlemsstaters gennemførelse af de relevante fællesskabsbestemmelser om grænsekontrol ved de ydre grænser skal gennemgås

* det skal sikres, at den nukleare sikkerhed er lige så høj i de nye medlemsstater som i de nuværende medlemsstater.

- Igangværende tiltrædelsesforhandlinger og strategi for mulige fremtidige udvidelser

3. Tiltrædelsesforhandlingerne skal videreføres med Bulgarien og Rumænien.

4. Det skal undersøges, om Tyrkiet overholder tiltrædelseskriterierne som fastsat på Det Europæiske Råd i København.

5. Kroatiens ansøgning om EU-medlemskab skal behandles.

- Tilpasning af rammerne for det udvidede EU

6. Der skal følges op på resultaterne af regeringskonferencen om en forfatningstraktat for Den Europæiske Union.

7. EU's finansielle overslag for tidsrummet efter 2006 skal fastsættes, herunder:

* finansierings- og lovgivningsforslag for større udgiftsprogrammer efter 2006, et forslag om ordningen for egne indtægter og et udkast til en interinstitutionel aftale.

8. Gældende fællesskabsret skal ajourføres, kodificeres og forenkles i overensstemmelse med initiativet om bedre lovgivning (se bilag 5).

9. De reformer, Kommissionen bebudede i hvidbogen fra marts 2000, skal afsluttes, og det skal sikres, at de administrative forberedelser, der er nødvendige i forbindelse med udvidelsen, er på plads.

3.2. Stabilitet

Kommissionen har opstillet to hovedmålsætninger for 2004:

* Der skal udvikles stabile og rummelige politiske rammer for samarbejdet med vore nabolande for at skabe et område med fred, stabilitet og fremgang og undgå at trække nye skillelinjer i Europa efter udvidelsen af EU.

* Der skal udvikles interne EU-politikker, der styrker stabiliteten og sikkerheden, særlig ved at konsolidere de fremskridt, der er gjort i retning af at skabe et område med frihed, retfærdighed og sikkerhed (gennemførelse af Tammerfors-dagsordenen), og disse politikker skal integreres i en sammenhængende ramme for EU's optræden udadtil. Der vil blive lagt særlig vægt på at forvalte de fælles grænser effektivt, at opnå ligevægt mellem at slå hårdt ned på ulovlig indvandring og at sikre lovlige indvandrere en retfærdig behandling og integration samt at træffe yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme.

Nøgleinitiativer

- Europæisk naboskabspolitik / et bredere Europa

1. Der skal skabes et udvidet område med fred, stabilitet og fremgang, der omfatter det udvidede EU's naboer i øst og syd, og som bygger på fælles værdier, fælles interesser og øget integration. Der vil til gengæld for fremskridt i overensstemmelse med fælles værdier og faktisk gennemførelse af politiske, økonomiske og institutionelle reformer blive givet udsigt til at opnå tættere økonomiske og politiske forbindelser med EU, herunder muligheden for at deltage i det indre marked og et bedre grænseoverskridende/tværnationalt samarbejde ved EU's ydre grænser:

* der skal udarbejdes en række handlingsplaner, til at begynde med for otte lande i Østeuropa og Middelhavsområdet

* der skal udvikles en ramme for nabolandene med henblik på deltagelse i det indre marked, særlig inden for transport-, energi- og telenet, samtidig med at der tages behørigt hensyn til miljøaspekterne ved disse aktiviteter

* der skal tilskyndes til øget politisk EU-deltagelse i konflikt- og kriseforebyggelse

* kultursamarbejdet og -indsatsen for at forbedre den gensidige forståelse skal øges.

- Rusland og de østeuropæiske lande

2. Beslutningen fra topmødet mellem EU og Rusland i Skt. Petersborg i maj 2003 om at udvikle fire "fælles områder" (økonomi, retlige og indre anliggender, sikkerhed og forskning/kultur) skal gennemføres. Der skal sikres en bedre gennemførelse af partnerskabs- og samarbejdsaftalerne med Rusland og Ukraine, herunder inden for retlige og indre anliggender på basis af handlingsplanen for bekæmpelse af organiseret kriminalitet med Rusland og handlingsplanen om retlige og indre anliggender med Ukraine.

- Balkanlandene

3. Den dagsorden, der sammen med Balkanlandene blev vedtaget i Thessaloniki, skal videreføres, der skal udarbejdes en partnerskabsaftale, og der skal udføres gennemførlighedsundersøgelser om Bosnien-Hercegovina og Serbien og Montenegro forud for Det Europæiske Råds forårsmøde i 2004.

- Udvikling af EU-politikker til styrkelse af stabiliteten og sikkerheden

4. Fremskridtene i Tammerfors-programmet skal evalueres ved i samarbejde med Rådet at sikre, at flest muligt af de forslag, der er nødvendige for at skabe et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bliver vedtaget inden for fristen den 1. maj 2004:

* der skal forelægges en endelig evaluering af gennemførelsen af Tammerfors-dagsordenen og dens virkninger samt retningslinjer for næste fase af udviklingen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed

* der skal oprettes et agentur til styring af grænsekontrollen ved de ydre grænser

* der skal fastsættes retlige rammer for anden generation af Schengen-informationssystemet (SIS II) og visuminformationssystemet.

5. Der skal gennemføres nye samarbejdsprogrammer med tredjelande på indvandrer området og udvikles en afbalanceret tilgang til indvandring, som både sikrer, at der opretholdes en høj beskæftigelse og en høj produktivitet, og tilskynder til en bedre samfundsmæssig integration og retfærdig behandling af lovlige indvandrere i Europa.

6. Der skal udvikles en sikkerhedspolitik for kommunikationsnet og information.

7. Indsatsen mod international terrorisme og bioterrorisme skal videreføres, og EU's sikkerhedsforanstaltninger til støtte for Petersberg-opgaverne, herunder inden for forskning, skal forbedres.

3.3. Bæredygtig vækst

Bæredygtig vækst er en prioritet, der spænder vidt, og som omfatter de tiltag, der er bestemt til at fremme og udvikle den europæiske økonomiske og sociale model (fremgang, økonomisk konvergens, social samhørighed, miljøbeskyttelse og bedre livskvalitet). Det er Kommissionens mål at fremhæve en række aspekter af denne prioritet, som bør have særlig opmærksomhed i 2004. Kommissionen har opstillet følgende målsætninger:

* der skal gøres en ekstra indsats for at nå de politiske strategimål, der er opstillet for det udvidede EU

* der skal fremhæves en række konkrete tiltag, der vil bidrage til at sikre bæredygtig vækst og forbedre livskvaliteten for borgerne i Europa

* den økonomi- og finanspolitiske koordinering medlemsstaterne imellem skal forbedres for at sikre, at ØMU'en kan fungere gnidningsløst

* kampen mod fattigdom og indsatsen for at fremme en bæredygtig vækst i resten af verden skal videreføres.

Nøgleinitiativer

- Tværgående aspekter af bæredygtig vækst

1. Der skal sættes skub i udviklingen for at nå målene i EU's Lissabon-strategi med særlig vægt på at gennemgå strategien og de foranstaltninger, der er nødvendige for at fremme væksten, konkurrenceevnen og beskæftigelsen, herunder investeringer i netværk og knowhow, inden for en bæredygtig ramme:

* forårsrapporten til Det Europæiske Råd, hvori der gøres status over de fremskridt, der er gjort, og redegøres for de spørgsmål, der kræver en hurtig gennemførelse.

2. De næste faser af EU's strategi for bæredygtig udvikling skal forberedes, hvilket bl.a. indebærer:

* der skal foretages en gennemgang af aspekterne af politikken indadtil og udadtil i EU's strategi for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001, og der skal følges op på verdenstopmødet i Johannesburg om bæredygtig udvikling

* EU's vand- og energiinitiativer skal gennemføres som bebudet i Johannesburg.

- Forskellige sektorers bidrag til bæredygtig udvikling

3. Der skal investeres i netværk og knowhow:

* der skal udvikles europæiske transport- og energinet og andre infrastrukturnet for at øge sammenhængen i og bæredygtigheden af det udvidede EU's økonomi

* det europæiske forskningsrum skal udvikles, den handlingsplan, der skal øge investeringerne i FoU i overensstemmelse med målet på 3 % af BNP, skal gennemføres, og der skal sikres tilstrækkelige menneskelige ressourcer inden for forskning

* nyskabende og bæredygtige energibesparende teknologier samt bestræbelser på at sikre, at de mest hensigtsmæssige energikilder og -bærere er til rådighed på lang sigt, skal støttes

* der skal sættes skub i forberedelserne til Galileo-satellitprogrammet, som vil sikre bedre trafikregulering, mindre overbelastning af vejnettet og bedre overvågning af energiinfrastrukturen

* eEurope 2005-initiativet skal gennemgås og tilpasses, særlig for at fremme udviklingen og anvendelsen af en sikker europæisk bredbåndsinfrastruktur, og den internationale administration af internettet skal forbedres.

4. Bæredygtige hensyn skal inddrages i EU's politikker, hvilket bl.a. indebærer:

* der skal forelægges en meddelelse om anvendelsen af økonomiske instrumenter til at beskytte miljøet

der skal forelægges tematiske miljøstrategier (jord, pesticider, affaldsforebyggelse og -genvinding) inden for rammerne af det sjette miljøhandlingsprogram, fællesskabsstrategien for klimaændringer skal videreføres, og der skal forelægges en handlingsplan for miljø og sundhed for 2004-2010anden halvdel af den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden som evalueret i juni 2003 skal gennemføres.- Den eksterne dimension af bæredygtig vækst

5. Der skal deltages i WTO-forhandlingerne, der skal indledes regionale eller bilaterale handelsforhandlinger med partnere som f.eks. Mercosur, Canada, Golfstaternes Samarbejdsråd og AVS-staterne som led i de regionale forhandlinger om de økonomiske partnerskabsaftaler, og de igangværende forhandlinger skal videreføres.

6. Der skal foretages en midtvejsevaluering af Cotonou-aftalen, det skal overvejes, om aftalen bør revideres, og der skal udarbejdes en efterfølger til Den 9. Europæiske Udviklingsfond. Der skal føres tilsyn med gennemførelsen af gældsinitiativet og den globale sundhedsfond, og handlingsplanen om smitsomme sygdomme og reproduktiv sundhed skal gennemføres.

4. Udvidet konsekvensanalyse af udvalgte forslag

Kommissionen indførte ved sin meddelelse af 5. juni 2002 om konsekvensanalyse [3] en ny integreret konsekvensanalyseprocedure for alle større tiltag, dvs. tiltag, der forelægges i den årlige politikstrategi eller det årlige lovgivnings- og arbejdsprogram. Formålet med den nye procedure er at forbedre kvaliteten af og sammenhængen i processen til udvikling af politikker, at skabe øget gennemsigtighed og at forbedre kommunikationen med borgerne i Europa om de forventede virkninger af tiltag og lovgivning på europæisk plan. Den nye procedure integrerer, strømliner og erstatter alle eksisterende særskilte konsekvensanalyser, der hidtil er blevet anvendt til at undersøge Kommissionens forslag.

[3] KOM(2002) 276 af 5. juni 2002.

De forslag, der skal foretages en udvidet konsekvensanalyse af, udvælges i forbindelse med Kommissionens planlægning og programmering. På basis af foreløbige konsekvensanalyser beslutter Kommissionen i den årlige politikstrategi eller senest i det årlige lovgivnings- og arbejdsprogram, hvilke forslag der bør underkastes en udvidet konsekvensanalyse. Den tager i denne forbindelse hensyn til følgende kriterier:

- Vil forslaget have væsentlige økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og/eller miljømæssige konsekvenser for en eller flere bestemte sektorer?

- Vil forslaget have væsentlige konsekvenser for de vigtigste berørte parter?

- Indebærer forslaget en væsentlig politikreform i en eller flere sektorer?

I betragtning kommer både a) forslag, der involverer de tidlige faser af strategibeslutninger om de forskellige valgmuligheder, f.eks. meddelelser, der fastlægger en politik, en strategi eller et bestemt forløb, og b) lovgivningsforslag.

Ved den udvidede konsekvensanalyse fokuseres der på, hvilke økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige samt lovgivningsmæssige virkninger et forslag vil have. Dette omfatter bl.a. en analyse ud fra nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet. Desuden omfatter udvidede konsekvensanalyser i reglen en høring af de berørte parter og relevante eksperter efter Kommissionens minimumsstandarder for høringer.

2004 bliver det første år, hvor den nye konsekvensanalyseprocedure bliver gennemført fuldt ud. Den årlige politikstrategi indeholdt en foreløbig liste over forslag, der skulle underkastes en udvidet konsekvensanalyse i 2004. De fleste forslag er blevet bekræftet, og der er kommet flere til, så dette arbejdsprogram indeholder en endelig liste over forslag, der er udvalgt til udvidet konsekvensanalyse. Forslagene omfatter tiltag vedrørende en lang række sektorer inden for de tre prioriterede områder for 2004.

Af hensyn til gennemsigtigheden offentliggøres de foreløbige konsekvensanalyser af vigtige nye forslag, når dette lovgivnings- og arbejdsprogram vedtages [4], mens de udvidede konsekvensanalyserapporter forelægges for de øvrige institutioner og offentligheden, når Kommissionen vedtager de respektive forslag.

[4] Lovgivnings- og arbejdsprogrammet og de foreløbige konsekvensanalyser kan ses på følgende netsted:

5. Konklusion

2004 bliver et afgørende år for Den Europæiske Union. Den overordnede opgave i 2004 bliver at sikre en vellykket integration af de ti nye medlemsstater i Den Europæiske Union og at fastlægge EU's fremtidige form. Samtidig skal Den Europæiske Union presse på med sin politiske dagsorden, så EU's 453 millioner borgere sikres gode udsigter til stabilitet og bæredygtig vækst.

Kommissionen agter at deltage fuldt ud i indsatsen for at løse disse udfordringer og vil benytte det kommende år til at gennemføre programmet med strategimål, der blev bekendtgjort ved begyndelsen af dens embedsperiode.

BILAG 1

KOMMISSIONENS LOVGIVNINGS- OG ARBEJDSPROGRAM FOR 2004

Liste over nye lovgivningsforslag og andre forslag for 2004

Liste 1: Lovgivningsforslag og andre forslag svarende til de politiske prioriteter for 2004

Liste 2: Øvrige lovgivningsforslag og andre forslag, som forventes fremsat i 2004 Forklarende bemærkninger

(1) Liste 1 indeholder konkrete forslag eller ikke-lovgivningsmæssige forslag svarende til de opstillede prioriteter og forslag overført fra 2003, som Kommissionen forpligter sig til at arbejde videre på i 2004.

(2) Liste 2 indeholder en vejledende prognose over andre forslag, som Kommissionen forventer fremsat i 2004.

(3) Listerne findes kun i den oprindelige sprogudgave (dels på engelsk, dels på fransk).

(4) Kommissionen opdaterer sit program hver måned og sender et "kvartalsprogram" til de øvrige EU-institutioner, så de kan planlægge deres arbejde [5].

[5] For gennemsigtighedens skyld har borgerne også adgang til disse oplysninger på Kommissionens hjemmeside http://europa.eu.int/comm/ index_da.htm ("Kommissionen til tjeneste", "Arbejdsprogram", "Kvartalsplanlægning").

(5) Den første liste er opstillet efter politisk prioritering og derefter efter politikområde (f.eks. "landbrug" eller "det indre marked"), mens den anden liste er opstillet efter politikområde. Listerne indeholder følgende oplysninger:

- referencenummer: f.eks. 2004/ADMIN/001

- Kommissionens ansvarlige tjenestegren(e)

- forventet vedtagelsesdato

- angivelse af, om der er tale om lovgivningsforslag eller andet forslag

- foreløbig angivelse af forventet retsgrundlag og beslutningsprocedure (f.eks. fælles beslutningstagning)

- angivelse af, om det er obligatorisk eller fakultativt at høre Regionsudvalget og/eller Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU)

- kort beskrivelse, politisk begrundelse og en angivelse af, om der vil blive foretaget en udvidet konsekvensanalyse af forslaget

- "kode for politisk begrundelse", så forslagene kan opstilles efter politisk prioritet: udvidelsen, stabilitet og bæredygtig vækst.

BILAG 2

Forslag, som der vil blive foretaget en udvidet konsekvensanalyse af, før de vedtages

NB: I betragtning af de særlige forhold, der gør sig gældende i 2004 (se indledningen), kan Kommissionen for en række vigtige forslag ikke kan garantere, hvornår de bliver forelagt. Forslagene vil dog blive underkastet en konsekvensanalyse. De er angivet i oversigten med en asterisk.

I oversigten over arbejdsprogrammet er disse forslag mærket med forkortelsen "EXT" i konsekvensanalysekolonnen.

ISG (Inter-departmental Steering Group) = fælles styringsgruppe

Før Kommissionen fremsætter forslag på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område, skal den konsultere arbejdsmarkedets parter om forslagets art og indhold (i henhold til traktatens artikel 138). Denne konsultation er en integrerende del af konsekvensanalyseprocessen.

>TABELPOSITION>

BILAG 3

Foreløbig vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af Prodi-Kommissionens strategimål

Indledning

1. Prodi-Kommissionen opstillede følgende fire strategimål, da den tiltrådte [6]: udvikling af nye styreformer i EU, et stabilt Europa med en stærk stemme på verdensscenen, en ny økonomisk og social dagsorden og en bedre livskvalitet. En vurdering af de fremskridt, der er gjort i retning af disse strategimål, viser, at Prodi-Kommissionen efterlader en betydelig arv til sine efterfølgere. Når Prodi-Kommissionens embedsperiode udløber, vil EU have 25 medlemsstater og en traktat, en Kommission og politikker, der hver især har undergået en reform.

[6] Kommissionens strategiske mål for 2000-2005, "Udformning af det ny Europa", KOM(2000) 154 af 9. februar 2000.

I. Udvikling af nye styreformer i EU

Revision af traktaten

2. Kommissionen ydede sit bidrag under regeringskonferencen, der resulterede i Nice-traktaten. Kommissionen har støttet gennemførelsen af denne traktat. Ved Nice-traktaten blev der foretaget de fornødne justeringer for at kunne optage ti nye medlemsstater, og det var et vigtigt skridt.

3. Kommissionen mente dog ligesom flere andre, at Nice-traktaten kunne forbedres. Kommissionen støttede nedsættelsen af Konventet, som skulle drøfte den institutionelle struktur i et EU med 25 medlemsstater. Kommissionens delegation - med de to kommissærer Michel Barnier og António Vitorino som formænd - har deltaget aktivt i Konventet. Kommissionen mener, at Konventet er en væsentlig forbedring af de tidligere forhandlinger om traktaten, men mener også, at tekstudkastet kan forbedres under regeringskonferencen.

Interne reformer i Kommissionen

4. Prodi-Kommissionen tiltrådte med et tilsagn om at gennemføre et omfattende reformprogram. De tre hovedpunkter har været reform af personalepolitikken, strategisk planlægning og programmering samt finansforvaltning. Af nøgleresultater kan nævnes:

* Der er opnået enighed med Rådet om en revideret vedtægt, så der kan indføres nye løn- og pensionsstrukturer. Der er indført et nyt resultatorienteret bedømmelses- og forfremmelses system.

* Der er indført en ny strategisk planlægnings- og programmeringscyklus, som har støttet Kommissionen ved forberedelsen af udvidelsen. Der er opnået større ansvarlighed gennem et nyt system med årlige aktivitetsrapporter fra alle Kommissionens tjenestegrene.

* Der er opnået enighed om en ny finansforordning om forvaltning af fællesskabsmidlerne.

* Der er indført nye ordninger for offentlig adgang til Kommissionens dokumenter og en adfærdskodeks for Kommissionens tjenestemænd.

5. Reformprogrammets omfang betyder, at det ikke er alle fordele, der vil kunne mærkes med det samme, og at de vil tage til i løbet af de kommende år. Det tager tid at indføre nye procedurer, og nogle, f.eks. regnskabsprocedurerne, er stadig ikke helt på plads. Der er stadig vanskeligheder i Kommissionens administration, som det fremgår af den senere tids anklager vedrørende Eurostat. Kommissionen er fortsat besluttet på løse disse vanskeligheder.

Bedre styreformer

6. Kommissionen har gennemført en række tiltag for at skabe bedre styreformer i EU. Der blev forelagt en række forslag i hvidbogen om nye styreformer i EU fra juli 2001. Dette førte umiddelbart til lovpakken om bedre lovgivning fra juni 2002. Der var bl.a. tale om en ny konsekvensanalyseprocedure for vigtige forslag og minimumsstandarder ved høring. Desuden fortsætter Kommissionen et større program til forenkling af EU-lovgivningen. Fordelene ved disse tiltag vil kunne mærkes inden længe.

II. Et stabilt Europa med en stærk stemme på verdensscenen

Udvidelsen

7. Prodi-Kommissionen har støttet den vellykkede gennemførelse af udvidelsen. Ved Det Europæiske Råd i København i december 2002 godkendte medlemsstaterne Kommissionens henstilling om, at Cypern, Estland, Letland, Litauen, Malta, Polen, Slovakiet, Slovenien, Tjekkiet og Ungarn bør optages i Den Europæiske Union. Alle ni folkeafstemninger, der efterfølgende blev afholdt, har vist, at der er stor folkelig opbakning i disse lande til at tiltræde EU.

8. Kommissionen har støttet tiltrædelseslandenes forberedelser forud for tiltrædelsen i Den Europæiske Union. Kommissionen har også truffet interne forberedelser for at sikre, at programmerne og politikkerne er tilpasset til de nye medlemsstater. Tiltrædelsesdagen den 1. maj 2004 er et afgørende skridt i det europæiske kontinents historie. Kommissionen har også støttet Bulgarien og Rumænien i deres forberedelser til at tiltræde Den Europæiske Union med 2007 som måldato. Kommissionen støtter Tyrkiets bestræbelser på at opfylde de politiske Københavnskriterier for indledning af tiltrædelsesforhandlinger med Unionen og er ved at udarbejde sin udtalelse om Kroatiens ansøgning om EU-medlemskab.

Stabilitet

9. Kommissionen har spillet en vigtig rolle ved udviklingen af stabilitet ud over et udvidet EU's grænser. "Et bredere Europa" vil som dagsorden formentlig blive videreført i de kommende år. Stabiliseringsprogrammet i Balkanlandene har hidtil været en klar succes. Der er gjort store fremskridt i disse lande. Der er indsat en fredsbevarende EU-styrke i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien på udtrykkelig anmodning af landets regering.

10. Kommissionen har også videreudviklet forbindelserne med Rusland og de øvrige lande i Østeuropa, Kaukasus og Centralasien.

Det bredere europæiske naboskab

11. Kommissionen har i en meddelelse om det bredere europæiske naboskab fra marts 2003 forelagt en ambitiøs vision: et udvidet område med fred, stabilitet og fremgang, der omfatter de naboer i øst og syd, der ikke i øjeblikket har udsigt til EU-medlemskab, og som bygger på fælles værdier, fælles interesser og øget integration. Der vil til gengæld for fremskridt i overensstemmelse med fælles værdier og faktisk gennemførelse af politiske, økonomiske og institutionelle reformer blive givet udsigt til at opnå tættere økonomiske og politiske forbindelser med EU, herunder muligheden for at deltage i det indre marked og et bedre grænseoverskridende/tværnationalt samarbejde ved EU's ydre grænser.

12. Derudover har Kommissionen arbejdet videre på Barcelona-processen om et frihandelsområde for Europa og Middelhavsområdet. Krisen i Israel og Palæstina har gjort det vanskeligt at gøre fremskridt. Kommissionen har understøttet alle bestræbelser på fredsmægling, særlig køreplanen for fred. Den Europæiske Union har indgået en associeringsaftale med Egypten og afsluttet forhandlingerne om associeringsaftaler med Algeriet og Libanon.

Indsatsen i resten af verden

13. Prodi-Kommissionen har deltaget aktivt i indsatsen for at etablere nye multilaterale styreformer på globalt plan. Kommissionen spillede en afgørende rolle for ratificeringen af Kyoto-protokollen om klimaændringer, den vellykkede afslutning på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i 2002 og indledningen af nye multilaterale handlingsforhandlinger i Doha. Kommissionen er fortsat overbevist om, at en multilateral dialog er den bedste vej frem, når lande skal håndtere globaliseringens virkninger. I denne forbindelse har den afsluttet forhandlingerne om Cotonou-aftalen og udarbejdet en ny EU-udviklingspolitik. Kommissionen går også fortsat ind for FN's millenium-udviklingsmål. Kommissionen har gjort udviklingsprogrammerne mere målrettede og forbedret gennemførelsen for at maksimere sit bidrag.

III. En ny økonomisk og social dagsorden

Lissabon og bæredygtig udvikling

14. På grundlag af Kommissionens bidrag fastsatte Det Europæiske Råd i marts 2000 i Lissabon som mål, at Den Europæiske Union inden 2010 skulle blive "den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, en økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed". Det Europæiske Råd i Göteborg i juni 2001 integrerede som foreslået af Kommissionen miljøaspektet i Lissabon-strategien og fastsatte en strategi for bæredygtig udvikling. Kommissionen har resolut arbejdet videre med den økonomiske reformdagsorden fra Lissabon. Af resultater kan nævnes liberaliseringen af energimarkederne og telesektoren, oprettelsen af det europæiske forskningsrum og forslag om liberalisering af jernbane- og lufttransportsektoren. Om det lykkes Den Europæiske Union at nå Lissabon-målet, vil frem for alt afhænge af medlemsstaternes vilje.

15. Den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden fra Nice supplerer og er en del af Lissabon-strategien. Den blev gennemgået i 2003 for at tage hensyn til udviklingen på arbejdsmarkedet og i samfundet. Kommissionen har indført den åbne koordinationsmetode inden for social integration og pensioner, ajourført den europæiske beskæftigelsesstrategi og koordineret det europæiske handicapår. For så vidt angår arbejdsmarkedsrelationer, har Kommissionen støttet den sociale dialog og efter behov taget initiativ til konkrete lovgivningsforslag, f.eks. om arbejdsmiljø og vikararbejde.

Det indre marked og indførelsen af euroen

16. Der er med held blevet indført eurosedler og -mønter i tolv medlemsstater. Sammen med forpligtelsen til at føre en sund makroøkonomisk politik bidrager euroen til øget vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. Indførelsen af euroen fremhæver dog også de yderligere ændringer, der skal foretages, hvis Europa skal høste det fulde udbytte af det indre marked. I betragtning af succesen med indførelsen af euroen udgør Den Økonomiske og Monetære Union utvivlsomt en af de vigtigste milepæle i den europæiske integrationsproces på højde med tidligere resultater som f.eks. toldunionen i 1968 og det indre marked i 1992.

Landbrug og fiskeri

17. Kommissionens reformdagsorden er blevet videreført i den fælles landbrugspolitik og den fælles fiskeripolitik. Den 26. juni 2003 vedtog EU's landbrugsministre en gennemgribende reform af den fælles landbrugspolitik. Den nye landbrugspolitik vil sigte mod at fremme et bæredygtigt landbrug og give EU's landbrugere frihed til at producere, hvad markedet ønsker. I fremtiden vil langt hovedparten af støtten blive udbetalt uafhængigt af produktionens størrelse.

18. I december 2002 nåede EU's fiskeriministre til enighed om en reform af den fælles fiskeripolitik for at bevare fiskebestandene mere hensigtsmæssigt, beskytte havmiljøet, sikre fiskeri- og akvakultursektorens økonomiske levedygtighed og forsyne forbrugerne med kvalitetsfødevarer.

IV. En bedre livskvalitet

Retlige og indre anliggender

19. Kommissionen har arbejdet videre på at etablere et europæisk område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med det mandat, den fik af Det Europæiske Råd i Tammerfors i oktober 1999. Takket været sin voksende ekspertise på området var den i stand til at reagere hurtigt på hændelserne den 11. september 2001. Rådet er nået til enighed om en række forslag, herunder en fælles europæisk arrestordre, og om at bekæmpe ulovlig indvandring. Der må dog gøres flere fremskridt for at kunne opfylde borgernes behov og Det Europæiske Råds politiske mål.

Folkesundhed, miljø, transport og energi

20. Europa-Kommissionen arbejder sammen med medlemsstaterne på at sikre, at Den Europæiske Union når målet om at reducere CO2-emissionerne, således som man blev enig om på miljøkonferencen i Kyoto. Klimaændringer er et af hovedpunkterne i EU's sjette miljøhandlingsprogram, der udløber i 2012, sammen med beskyttelse af naturen og biodiversiteten og et bidrag til borgernes livskvalitet og sociale velfærd, til en mere effektiv ressourceudnyttelse og en bedre ressource- og affaldsforvaltning. Kommissionen administrerer et nyt handlingsprogram for folkesundhed for perioden 2003-2008. Kommissionen har oprettet en fødevaresikkerhedsautoritet og et agentur for søfartssikkerhed og foreslår, at der oprettes et europæisk center for sygdomsforebyggelse og -bekæmpelse.

21. Kommissionen har også udarbejdet et 10-årstransportprogram, som skal løbe indtil 2010, med det formål at indrette EU's transportpolitik efter borgernes efterspørgsel og behov. Kommissionen har desuden fastlagt en langsigtet strategi for at sikre energiforsynings sikkerheden i Europa. Kommissionen har aktivt bidraget til at fremme indførelsen af transeuropæiske transportnet, åbne jernbanenettet for konkurrence og forbedre transport sikkerheden (særlig sikkerheden til søs). Den har desuden aktivt støttet adgangen til forsyningspligtydelser af høj kvalitet.

22. Endelig har Kommissionen oprettet en "solidaritetsfond", så Den Europæiske Union kan bistå medlemsstaterne og tiltrædelseslandene ved naturkatastrofer. Solidaritetsfonden er allerede blevet anvendt i forbindelse med oversvømmelserne i Centraleuropa i sommeren 2002 og skovbrandene i Sydeuropa i sommeren 2003.

BILAG 4

Kommissionens forslag, der afventer behandling hos den lovgivende myndighed i 2004

Almindelige anliggender og eksterne forbindelser

- Forslag til forordning om forlængelse og ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1659/98 om decentraliseret samarbejde (2003/0156/COD)

- Forslag til forordning om fremme af ligestilling mellem kønnene i udviklingssamarbejdet (2003/0176/COD)

Beskatning / toldunion

- Forslag til forordning om forebyggende toldsamarbejdsforanstaltninger mod hvidvaskning af penge (2002/0132/COD)

- Forslag til direktiv om ændring af direktiv 77/388/EØF hvad angår merværdiafgift på ydelser præsteret i postsektoren (2003/0091/CNS)

- Forslag til direktiv om ændring af direktiv 92/81/EØF og direktiv 92/82/EØF med henblik på indførelse af en særlig afgiftsordning for dieselolie, der anvendes som brændstof til erhvervsformål, og med henblik på tilnærmelse af punktafgifterne på benzin og dieselolie (2002/0191/CNS og KOM(2002) 410)

Retlige og indre anliggender

Fælles asylpolitik:

- Forslag til direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus (2000/0238/CNS)

Fælles indvandringspolitik og bekæmpelse af ulovlig indvandring:

- Forslag til direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste (2002/0242/CNS)

- Forslag til direktiv om udstedelse af tidsbegrænset opholdstilladelse til ofre for organiseret ulovlig indvandring eller menneskehandel, der samarbejder med de kompetente myndigheder (2002/0043/CNS)

- Forslag til direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed (2001/0154/CNS)

Indre og ydre grænser, fælles visumpolitik:

- Forslag til direktiv om betingelserne for, at tredjelandsstatsborgere frit kan bevæge sig på medlemsstaternes område i højst tre måneder, indførelse af en særlig rejsetilladelse og fastsættelse af betingelserne for indrejse med henblik på at færdes på medlemsstaternes område i højst seks måneder (2001/0155/CNS)

- Forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa og forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere (2003/0217/CNS og 2003/0218/CNS)

Et ægte retsområde på det civilretlige område:

- Forslag til forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav (2002/0090/CNS)

- Forslag til direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser (KOM(2002) 562)

Bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme og et ægte retsområde på det strafferetlige område:

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad (2001/0270/CNS)

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om fastsættelse af mindsteregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlig narkotikahandel (2001/0114/CNS)

- Forslag til direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet (2001/0076/COD)

- Forslag til direktiv om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for ulovlig forurening (2003/0037/COD)

- Forslag til rammeafgørelse om en styrkelse af strafferetlige rammer til bekæmpelse af forurening fra skibe (2003/0088/CNS)

- Forslag til direktiv om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (2001/0115/COD)

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (2001/0025/CNS)

- Forslag til afgørelse om et EU-handlingsprogram til fremme af aktioner til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser (2003/0152/COD)

- Forslag til afgørelse om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter (2003/0158/CNS)

Beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik

- Forslag til direktiv om vikararbejde (2002/0072/COD)

- Forslag til forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (1998/0229/COD) og forslag til direktiv om ændring af Rådets direktiv 68/360/EØF om afskaffelse af restriktioner om rejse og ophold inden for Fællesskabet for medlemsstaternes arbejdstagere og deres familiemedlemmer (1998/0230/COD)

- Forslag til forordning om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse (forordningen om forbrugerbeskyttelsessamarbejde) (2003/0162/COD)

- Forslag til forordning om oprettelse af et europæisk center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme (2003/0174/COD)

- Social sikring: koordineringen af de sociale sikringsordninger (1998/0360/COD)

- Forslag til forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere, selvstændige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (2003/0138/COD)

- Forslag til Rådets forordning om Det Europæiske Observatorium for Racisme og Fremmedhad (2003/0185/CNS)

Konkurrenceevne (det indre marked, industri og forskning)

Det indre marked:

- Forslag til direktiv om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (2002/0061/COD)

- Forslag til forordning om salgsfremmende foranstaltninger i det indre marked (2001/0227/COD)

- Forslag til forordning om EF-patenter (2000/0177/CNS)

- Forslag til direktiv om computer-implementerede opfindelsers patenterbarhed (2002/0047/COD)

- Forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 40/94 om EF-varemærker (2002/0308/CNS)

- Forslag til direktiv om foranstaltninger og procedurer til sikring af overholdelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (2003/0024/COD)

- Forslag til direktiv om ændring af Rådets direktiv 72/166/EØF, 84/5/EØF, 88/357/EØF, 90/232/EØF og direktiv 2000/26/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer (2002/0124/COD)

- Forslag til direktiv om overtagelsestilbud (2002/0240/COD)

- Forslag til direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav til oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til omsætning på et reguleret marked, og om ændring af direktiv 2001/34/EF (2003/0045/COD)

Forbrugerpolitik:

- Forslag til direktiv om harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om forbrugerkredit (2002/0222/COD)

- Forslag til direktiv om urimelig handelspraksis (2003/0134/COD)

Erhvervspolitik:

- Forslag til afgørelse om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (Idabc) (2003/0147/COD)

- Forslag til direktiv om godkendelse af motorkøretøjer og påhængskøretøjer dertil samt af systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (omarbejdet udgave) (2003/0153/COD)

Konkurrence:

- Forslag til forordning om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (2002/0296/CNS) - medmindre det vedtages i 2003

Transport, telekommunikation og energi

- Forslag til forordning om ændring af forordning (Euratom) nr. 2587/1999 om bestemmelse af, hvilke investeringsprojekter der skal meddeles Kommissionen i henhold til artikel 41 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab (KOM(2003) 370)

- Forslag til direktiver om indbyrdes tilnærmelse af forsyningssikkerhedsforanstaltningerne for energiprodukter (2002/0219/COD, 2002/0220/COD) og 2002/0221/CNS)

- Forslag til direktiv om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energiforbrugende produkter og om ændring af Rådets direktiv 92/42/EØF (2003/0172/COD)

- Forslag til forordning om harmonisering af visse sociale bestemmelser inden for vejtransport (2001/0241/COD)

- Forslag til direktiv om et transparent, harmoniseret sæt regler for kørselsrestriktioner for lastvogne i international transport på bestemte vejstrækninger (1998/0096/COD)

- Forslag til direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer (2003/0175/COD)

- Forslag til direktiv om udbredelse af og indbyrdes kompatibilitet mellem automatiske bompengesystemer i Fællesskabet (2003/0081/COD)

- Ændret forslag til forordning om medlemsstaternes håndtering af krav vedrørende offentlig trafikbetjening og indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening inden for personbefordring med jernbane og ad vej og indre vandveje (2000/0212/COD)

- Forslag til forordning om forhandling og gennemførelse af luftfartsaftaler mellem medlemsstaterne og tredjelande (2003/0044/COD)

- Forslag til direktiv om kabinebesætninger inden for civil luftfart: sikkerhedskrav og bevis for faglige kvalifikationer (KOM(1997) 382)

- Forslag til forordning om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3922/91 om harmonisering af tekniske krav og administrative procedurer inden for civil luftfart (2000/0069/COD)

- Forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1406/2002 om oprettelse af et europæisk agentur for søfartssikring (2003/0159/COD)

- Forslag til direktiv om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for ulovlig forurening (2003/0037/COD)

- Forslag til forordning om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter (2003/0089/COD)

- Den nukleare sikkerhed i Den Europæiske Union - direktivforslag (KOM(2002) 605)

- Ændret forslag til forordning om ændring af det ændrede forslag til forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net (KOM(2003) 561, 2001/0226/COD)

- Forslag til beslutning om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet (KOM(2003) 564)

Landbrug og fiskeri

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om offentlig foderstof- og fødevarekontrol (2003/0030/COD)

- Forslag til forordning om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i vegetabilske og animalske produkter (2003/0052/COD)

- Forslag til forordning om krav til foderstofhygiejne (2003/0071/COD)

- Forslag til forordning om beskyttelse af dyr under transport og dermed forbundne aktiviteter og om ændring af direktiv 64/432/EØF og 93/119/EF (2003/0171/CNS)

- En række forslag i forbindelse med gennemførelsen eller opfølgningen af reformen af den fælles fiskeripolitik, f.eks. forslaget til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af torskebestande (KOM(2003) 237) og forslaget til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand (KOM(2003) 374) (medmindre de vedtages i 2003)

Uddannelse, ungdom og kultur

- Forslag til beslutning om ændring af Rådets afgørelse 2000/821/EF af 20. december 2000 om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (Media Plus - Udvikling, distribution og markedsføring) (2003/0067/COD)

- Forslag til beslutning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 163/2001/EF af 19. januar 2001 om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (Media-uddannelse) (2001-2005) (2003/0064/COD)

- Forslag til afgørelse om ændring af afgørelse nr. 508/2000/EF af 14. februar 2000 om indførelse af Kultur 2000-programmet (2003/0076/COD)

- Forslag til afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på ungdomsområdet (2003/0113COD)

- Forslag til afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på uddannelsesområdet, og støtte til enkeltforanstaltninger på uddannelsesområdet (2003/0114/COD)

- Forslag til afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af organer, der er aktive på europæisk plan på kulturområdet (2003/0115/COD)

- Forslag til afgørelse om et EF-handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2003/0116/CNS)

- Udkast til Rådets afgørelse om vedtægten for Det Rådgivende Udvalg for Faglig Uddannelse (KOM(2003) 394)

Miljø

- Forslag til direktiv om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (2002/0021/COD)

- Forslag til direktiv om kvaliteten af badevand (2002/0254/COD)

- Forslag til direktiv om ændring af direktiv 1999/32/EF med hensyn til svovlindholdet i skibsbrændstoffer (2002/0259/COD)

- Forslag til direktiv om begrænsning af emissioner af flygtige organiske forbindelser fra anvendelse af organiske opløsningsmidler i dekorationsmaling og -lak og produkter til autoreparationslakering samt ændring af direktiv 1999/13/EF (2002/0301/COD)

- Forslag til direktiv om håndtering af affald fra udvindingsindustrien (2003/0107/COD)

- Forslag til forordning om persistente organiske miljøgifte og om ændring af direktiv 79/117/EØF og direktiv 96/59/EF (2003/0119/COD)

- Forslag til forordning om overførsel af affald (2003/0139/COD)

- Forslag til forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1655/2000 om det finansielle instrument for miljøet (LIFE) (2003/0148/COD)

- Forslag til direktiv om arsen, cadmium, kviksølv, nikkel og polycykliske aromatiske kulbrinter i luften (2003/0164/COD)

- Forslag til direktiv om ændring af direktivet om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet, for så vidt angår Kyoto-protokollens projektmekanismer (2003/0173/COD)

- Forslag til forordning om visse fluorholdige drivhusgasser (2003/0189/COD)

- Forslag til direktiv om beskyttelse af grundvandet mod forurening (2003/0210/COD)

- REACH-forslaget (2002/ENV+/015), vedtaget af Kommissionen den 29. oktober 2003

- Forslag til direktiv om adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (2003/0246/COD) og forslag til forordning om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser på Fællesskabet (2003/0242/COD)

BILAG 5

Forenkling og kodificering af EU-lovgivningen

Prioriterede forenklingstiltag for 2004

Kommissionen lancerede i februar 2003 en indsatsplan til ajourføring og forenkling af EU-lovgivningen [7]. Et af hovedtiltagene i initiativet sigter mod at forenkle de relevante forskrifter [8] gennem øget politisk bevågenhed og en ny metodologi, der er baseret på følgende trin:

[7] KOM(2003) 71.

[8] Kommissionen definerede forenkling bredt i sin meddelelse fra februar: Forenkling kan dels betyde ændring af lovgivning, uden at indholdet af den bagvedliggende politik berøres. Denne fremgangsmåde kan være relevant, når der f.eks. findes mere effektive eller mere hensigtsmæssige retlige instrumenter og teknikker end dem, der aktuelt anvendes. Forenkling kan dog også være den indsats, der gøres for at forenkle indholdet af en politik ved at tilpasse lovgivningspraksis eller ligefrem tage den op til revision.

* Kommissionen opstiller prioriteringsindikatorer, som kan hjælpe den med at udvælge de områder, hvor en forenkling forekommer særlig relevant.

* Kommissionen udvælger politikområder og gennemfører en screening for at fastslå forenklingspotentialet. Screeningen kan føre til, at konkrete retsakter identificeres som mulige emner for forenkling.

* De retsakter, der er blevet identificeret som mulige emner for forenkling, undersøges nøje, og der udarbejdes konkrete forenklingsforslag ved hjælp af bedste praksis-metodologier og -procedurer, og forslagene vedtages som kommissionsforslag.

Det grundlæggende nye ved denne metodologi er, at der opstilles prioriteringsindikatorer, og at Kommissionens tjenestegrene på basis heraf foretager en mere systematisk og omfattende screening af EU's politikområder for at fastslå forenklingspotentialet. Indsatsplanen gennemføres i tre faser. Ved udgangen af hver fase (oktober 2003, april 2004 og ultimo 2004) aflægger Kommissionen rapport om, hvilke resultater der er opnået i den tidligere fase, og den redegør for planerne for den næste fase.

Kommissionen forelagde i oktober 2003 den første rapport om gennemførelsen af indsatsplanen, som dækker fase I (februar-september 2003) [9]. Som det fremgår af rapporten, gør Kommissionens tjenestegrene i øjeblikket en meget stor indsats for at forenkle lovgivningen på en lang række politikområder. Arbejdet vil blive afsluttet i de kommende år, og der vil så blive forelagt endelige kommissionsforslag. Kommissionen planlægger forenklingsarbejdet ud fra de tre faser, der er fastsat i initiativet fra februar 2003, særlig screeningen af politikområder. De enkelte forskrifter med bekræftet forenklingspotentiale planlægges i forbindelse med den ordinære programmeringscyklus.

[9] KOM(2003) 592 og det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, SEC(2003) 1085.

Prioriterede forenklingstiltag for 2004

>TABELPOSITION>

Kodificering af EU-lovgivningen

Kommissionen bestræber sig på at nå målet om at gennemføre sit kodificeringsprogram inden udgangen af 2005. Der er planlagt ca. 60 kodificeringsforslag for 2004. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at behandle Kommissionens forslag under kodificeringsprogrammet, så alle forslagene kan vedtages inden udgangen af 2006.