DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 30.6.2009 
SEK(2009) 895 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til forslag til Rådets  henstilling om røgfri miljøer 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
DA 2   DA 1. I NDLEDNING  
Kommissionen har i sin handlingsplan for miljø og sundhed 2004-2010 forpligtet sig til at 
forbedre indeluftens kvalitet, særlig ved at  fremme restriktioner for rygning på alle 
arbejdspladser. Den høringsproces, der indledtes med Kommissi onens grønbog "Mod et 
Europa uden tobaksrøg: politikmuligheder på EU -plan", viste stor opbakning til generelle 
rygeforbud og til yderligere EU-ini tiativer til fremme af røgfri  miljøer. I EU-strategien for 
sundhed og sikkerhed på arbejdsp ladsen (2007-2012) foreslås de t, at der gøres  en større 
indsats for at forbedre arbejdstagernes sikkerh ed og sundhed. På internationalt plan forpligter 
WHO's rammekonvention om tobakskontrol (FCTC)  de deltagende parter til at håndtere 
udsættelse for tobaksrøg på indendørs arbejdspladser og indendørs offentlige steder. 
2. B AGGRUND OG PROBLEMSTILLING  
2.1. Baggrund 
2.1.1. Sundhedsmæssige konsekvenser af udsæ ttelse for tobaksrøg i omgivelserne 
Udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne – også kaldet tobaksforurenet luft – er en udbredt 
årsag til dødsfald, sygdom og invaliditet i EU. Tobaksrøg i omgivelserne forårsager 
lungekræft, koronar hjertesygdom, slagtilfælde, astma og kronisk obstruktiv lungesygdom hos 
voksne. Det er også skadeligt for børn og kan fo rårsage vuggedød, akutte luftvejsinfektioner, 
mellemørebetændelse og svær astma. 
Ifølge tidligere undersøgelser døde 7 300 voksne , heraf 2 800 ikkerygere, i EU-25 i 2002 som 
følge af udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne på dere s arbejdsplads. Yderligere 72 000 
mennesker, heraf 16 400 ikkerygere, vurderes at  være døde som følge af udsættelse for 
tobaksrøg i omgivelserne i hjemmet1. I denne konsekvensanalyse skønnes det, at i alt 6 000 
dødsfald i EU-27 i 2008 kan tilskrives tobaksforurenet luft på arbejdspladser og barer/restauranter, deriblandt var de 2 500 i kkerygende ansatte. Udsættelse for tobaksrøg 
blandt ikke-ansatte, såsom kunder på barer og restauranter, må antages at bidrage til en 
væsentlig forøgelse af sundhedsbyrden.  
                                                
 
1 The Smoke Free Partnership (2006). Lifting the smokescreen: 10 reasons for a smoke-free Europe 
Brussels, Belgium, European Respiratory Society: 146. 
 
DA 3   DA Anslået dødelighed i EU, der skyldes udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne, for rygere og ikkerygere blandt 
ansatte i 2008.  
 Ikkerygere  Rygere  Rygere og 
ikkerygere  
 Kontor-
er Barer og 
restauranterI alt Kontor-
er Barer og 
restaurant-
er I alt I alt 
Lungekræft  387   156   542   600   161   761  1 303 
Slagtilfælde   378  160  538   601   197   798  1 336 
Hjertesygdomme   384   138   522  612   159   771  1 293 
Kroniske 
respiratoriske 
sygdomme  565  332  897  881   296   1 176  2 073 
I alt  1 714   786   2 500  2 694   813   3 507  6 007  
En sammenligning af antallet  af dødsfald som følge af a ndre sundhedsfarer – både på 
arbejdspladsen og i den generelle befolkning  – viser, at udsættelse for tobaksrøg i 
omgivelserne indebærer en forøget sundhedsbyrde. 
2.1.2. Økonomiske konsekvenser af udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne 
Udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne har betydelige økonomiske konsekvenser. Det 
vurderes, at de makroøkonomiske omkostninge r forbundet med udsættelse for tobaksrøg i 
omgivelserne på arbejdspladsen i EU-27 er  på 2,46 mia. EUR om året. Heraf udgør over 1,3 
mia. EUR udgifter til lægebehandling i forbi ndelse med tobaksrelaterede sygdomme (hvoraf 
ikkerygende ansatte tegner sig for 560 mio. EUR), og over 1,1 mia. EUR andre udgifter end 
til lægebehandling i forbindels e med produktivitetstab (hvoraf ikkerygende ansatte tegner sig 
for 480 mio. EUR). Set fra et mikroøkonomisk synspunkt medfører udsættelse for tobaksrøg i 
omgivelserne nedsat produktivitet blandt arbe jdstagerne samt brands kader og øgede udgifter 
til rengøring og istandsættelse på grund af rygning. 
2.2. Problemstillingen 
2.2.1. Mangelfuld overholdelse af de inter nationale forpligtelser , som følger af 
rammekonventionen om tobakskontrol 
WHO's rammekonvention om tobakskontrol (FCT C) – ratificeret af Fællesskabet og 26 
medlemsstater – indebærer en retlig forpligtels e for de deltagende parter til at beskytte 
mennesker mod udsættelse for tobaksforurenet luft på alle indendørs arbejdspladser, i 
offentlige transportmidler og på indendørs offe ntlige steder. På den anden konference for 
parterne i konventionen i juli 2007 blev der vedtaget et sæt retn ingslinjer, der indeholder en 
"gylden standard", som alle parterne skal bestræbe sig på at følge.  
Som tingene står, har dog kun lidt over en tredjedel af medlemsl andene vedtaget politikker for 
at overholde deres forpligtelser i henhold ti l rammekonventionen. En række lande er stødt på 
store vanskeligheder i forbindelse med indførel se af og/eller håndhævelse af lovgivning om et 
omfattende rygeforbud. Dette har vist sig sær lig vanskeligt for barer og restauranter. I 
øjeblikket synes det usandsynligt, at alle  medlemsstaterne vil kunne opfylde deres 
forpligtelser i forhold til rammekonventionen uden politisk stimulus og indførelse af en 
overvågningsmekanisme på EU-plan.  
 
DA 4   DA Indtil videre har Fællesskabet kun delvist taget initiativer til fremme af røgfri miljøer. 
Problemet er blevet behandlet i en række ikke-bindende resolu tioner og henstillinger, men 
disse giver ikke detaljerede retningslinjer fo r, hvordan man opnår fuldstændig røgfri miljøer. 
Derudover tages problemet op i en række di rektiver om sikkerhed og sundhed, nogle kun 
indirekte, og i andre er omfange t af beskyttelse ikke dækkende.  
2.2.2. Høj og ujævn forekomst af t obaksrøg i omgivelserne i EU-27  
I lande uden generelle rygeforbud er størstedelen af alle offentlige sted er, som for de flestes 
vedkommende også er arbejdspladser, fyldt me d tobaksrøg. På baggrund af oplysninger fra 
Eurobarometer fra udgangen af 2006 vurderes det, at 28 % af alle ansatte i EU-lande dagligt 
udsættes for tobaksrøg i omgivelserne på  indendørs arbejdspladser og kontorer. Til 
sammenligning er det tilsvarende tal på 39 % for barer og restauranter ved udgangen af 2008. 
Derudover er der risiko for, at kund er på restauranter, barer og caf éer vil være særlig udsat for 
tobaksrøg i omgivelserne og de he rmed forbundne sundhedsfarer.  
Det er meget forskelligt, hvor udbredt udsætte lse for tobaksrøg i omgivelserne er i de 
forskellige medlemsstater – det varierer fra 3 % i Irland til 85 % i Grækenland. Omfanget og effekten af national lovgivning om rygeforbud er en af hove dårsagerne til forskellene i 
udsættelsen for tobaksrøg i omgivelserne i EU.  
Derudover er risikoen for at blive udsat for toba ksrøg i omgivelserne væsentlig højere for de 
lavere socioøkonomiske grupper, hvilket forv ærrer ulighederne på sundhedsområdet.  
2.2.3. Utilstrækkelig beskyttelse af børn og unge mod tobaksrøg 
Børn og unges udsættelse for tobaksrøg er et sæ rlig foruroligende sundhedsproblem. Børn har 
lidt eller ingen kontrol over dere s udsættelse for tobaksrøg i om givelserne fra voksne rygere. 
Børn er også særlig sårbare over for sundhedsvi rkningen af tobaksrøg i omgivelserne. Ud 
over de sundhedsmæssige risici, der er for bundet med tobaksrøg i omgivelserne, kommer 
børn, som udsættes for tobaksrøg, til at opfa tte rygning som normal voksen adfærd og 
begynder selv at ryge.  
I de fleste tilfælde er det børnenes forældre , der udsætter dem for tobaksrøg i omgivelserne, 
og det sker i hjemmet. Den sidste Eurobaromete r-undersøgelse afslørede, at en tredjedel af 
rygerne ryger i hjemmet, mens der er børn ti l stede. WHO's undersøgelse om unge og rygning 
(WHO Global Youth Tobacco Study) viser, at 40- 90 % af teenagerne i 12 EU-medlemsstater 
blev udsat for tobaksrøg i omgivelserne i deres hjem. Ud over rygning i hjemmet udgør 
rygning i bilen en særlig kraftig udsæ ttelse for tobaksrøg i omgivelserne.  
Børn udsættes også regelmæssigt for voksne rollemodeller, der ryger udendørs på f.eks. 
offentlige legepladser, udendørsområder på skoler, hospitaler og andre institutioner, der leverer ydelser til børn såvel som udendørs s portsbegivenheder og kulturelle begivenheder.  
3. B
AGGRUNDEN FOR EU- INITIATIVER  
EF-traktatens artikel 137 og 152 sikrer et klart retsgrundlag  for en EU-foranstaltning 
vedrørende beskyttelse mod toba ksrøg. En sådan støtte på EU-p lan ville lette en rettidig og 
sammenhængende gennemførelse af rammekonv entionens bestemmelser i overensstemmelse 
med medlemsstaternes og EU's internationale forpligtelser. Den ville også bidrage til at 
reducere forskellene mellem beskyttelsen mod udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne både 
 
DA 5   DA mellem og inden for medlemsstaterne og de uligheder på sundhedsområdet og negative 
grænseoverskridende virkninger, so m er en følge heraf. Fællessk absforanstaltni nger ville klart 
tilføre merværdi til de nationale bestræbels er ved at skabe et videngrundlag, fremme 
udveksling af erfaringer og bedste praksis melle m medlemsstaterne, give vejledning til de 
medlemsstater, der endnu ikke  har indført omfattende lovgi vning om rygeforbud (eventuelt 
kombineret med EU's mindstestandarder for ar bejdstagerbeskyttelse) , og give mulighed for 
overvågning af fremskridtet i hele EU.  
4.
 M ÅL
5. P OLITIKMULIGHEDER  
1) Opretholdelse af status quo 
Denne valgmulighed ville indebære, at EU i kke træffer nye foranstaltninger, og at det 
nuværende arbejde vedrørende tobaksr øg i omgivelserne under forskellige 
fællesskabsprogrammer, informations- og opl ysningskampagner og netværksinitiativer 
fortsættes. 
2) Den åbne koordineringsmetode    
  Forbedre borgeres og arbejdstageres
sundhedstilstand, jf. EF-traktatens artikel 152 og 137, via en reduktion i antallet a
f
tobaksrelaterede sygdomme og dødsfald    
Hjælpe medlemsstaterne til at 
fjerne udsættelsen fo r 
tobaksrøg i omgivelserne på 
arbejdspladser / offentlige 
steder og fremme røgfri hjem  
  
 
   Overføre 
rammekonventionens bestemmelser til EU-
sammenhæng   
 Overvåge udviklingen hen 
mod røgfri miljøer  Opfylde EU's og
medlemsstaternes forpligtelser unde
r
rammekonventionen  
  GENERELLE MÅL
 
SPECIFIKKE MÅL 
SPECIFIKKE 
MÅL  
 
DA 6   DA I henhold til denne mulighed opfordres medlemsstat erne til at samarbejde om røgfri miljøer 
med henblik på at udveksle oplysninger og til at  blive enige om fælles mål og indikatorer og 
periodisk revision. Det ville væ re nødvendigt at oprette et fo rbindelsesorgan, der samler 
medlemsstaterne og Europa Kommissionen. In dholdet af denne mulighed vil afhænge af 
aftaler mellem medlemsstaterne men kunne i te orien være omfattende og gå videre end 
rammekonventionens retningslinj er (som primært fokuserer på  beskyttelse mod tobaksrøg i 
omgivelserne på indendørs offentlige steder og arbejdspladser).  
3) / 4) Henstilling fra Kommissionen eller Rådet   
En henstilling fra Kommissionen eller Rådet,  baseret på artikel 152, ville tilskynde 
medlemsstaterne til og hjælpe dem med at gennemføre omfattende rygeforbud i 
overensstemmelse med rammekonventionens krav ved at indføre en ensartet EU-frist for 
gennemførelse og en klar mekanisme til  indberetning og overvågning. Ud over 
bestemmelserne i rammekonventionens retningslinjer skulle en sådan henstilling indeholde foranstaltninger til at forebygge børns og unges udsættelse for tobaksrøg i omgivelserne samt 
ledsageforanstaltninger som oplysni ngskampagner og støtte til rygeophør. 
3+ / 4+ Kombination af henstilling fr a Kommissionen eller Rådet og den åbne 
koordinationsmetode 
En henstilling fra Kommissionen eller Rådet kunne  give medlemsstaterne et incitament til at 
styrke deres indbyrdes samarbejde. I så fald  ville henstillingen tjene som grundlag og 
referencegrundlag, og medlemsstaterne skulle udveksle oplysninger og bedste praksis om 
dens gennemførelse, vedtage fælles mål og benchm arks for at opfylde og muligvis gå længere 
end dets krav og udvikle fælles indikato rer til overvågning af udviklingen.  
5) Bindende lovgivning
  
Vedtagelse af bindende lovgivn ing kunne bestå i revision af eksisterende direktiver om 
sikkerhed og sundhed (særlig direktiv 89/654/EØF  om minimumsforskrifter for sikkerhed og 
sundhed i forbindelse med arbejdsstedet og/elle r direktiv 2004/37/EF om kræftfremkaldende 
stoffer og mutagener) eller vedtagelse af et sæ rdirektiv om rygning på arbejdspladsen baseret 
på artikel 137. Denne mulighed ville kun vedrøre arbejdspladsen og ville således ikke dække 
hverken offentlige steder, der ikke er arbejdsp ladser, eller selvstændige erhvervsdrivende.  
6. V URDERING AF ALTERNATIVERNE  
De præsenterede politikmulighe der er blevet vurderet på grundlag af fem hovedparametre: 
merværdien af EU's indsats, hvor  hurtigt et givent politisk inst rument vedtages, det formodede 
indhold af det politiske instrument, graden af politisk og juridisk forpligtelse at overholde for 
medlemsstaterne og eventuelle utilsigtede følger . På grundlag af denne kvalitative analyse og 
den forventede udvikling i medlem sstaterne er der ops tillet følgende antagelser vedrørende 
den relative effektivitet af hver af politikmulighederne i forhold til at nedbringe mængden af 
tobaksrøg i omgivelserne inden 2013 (dvs. det sidste år af de n gældende sundhedsstrategi):  
Mulighed 1 (status quo) ville betyde den mind ste nedbringelse af mængden af tobaksrøg i 
omgivelserne, hvilket ville svare til en situati on, hvor lande, der er langt fremme vedrørende 
lovgivning om rygeforbud, har gennemført de foreslåede politikker i nden 2013. Det forventes, 
at den allerede eksisterende tendens til at bl ive røgfri vil fortsætte, dog i et langsommere 
tempo.  
 
DA 7   DA Virkningerne af de fem ikke-l ovgivningsmæssige muligheder vil højst sandsynligt minde om 
hinanden i den forstand, at de ville indebære støtte til udvikling af politikker men ikke vil 
kunne tvinge medlemsstaterne til at vedtage og gennemføre lovgivning om rygeforbud. De 
forventes at have mulighed for at kunne reducer e mængden af tobaksrøg i omgivelserne to til 
fire gange i forhold til status quo. Mulighed 2 (den åbne koordineringsmetode) og mulighed 3 
(henstilling fra Kommissionen) vi l sandsynligvis være de minds t effektive ud af de ikke-
lovmæssige muligheder. Gennemf ørelsen af den åbne koordina tionsmetode ville være en 
relativt langvarig proces, og de n synes ikke egnet til at hå ndtere et "modent" problem som 
tobaksrøg i omgivelserne. Virkningen af en he nstilling fra Kommissionen ville på den anden 
side være begrænset, idet den ikke vil skabe en  følelse af engagement blandt medlemsstaterne. 
Mulighed 4 (henstilling fra Rådet) er potentielt mere effektiv, hvilket især skyldes, at medlemsstaterne føler sig tætter e på beslutningsprocessen. Det kan antages, at man vil se 
lignende virkninger for mulighed 3+ (henstilli ng fra Kommissionen kombineret med den åbne 
koordinationsmetode. Mulighed 4+ (henstil ling fra Rådet kombineret med den åbne 
koordinationsmetode) forventes at være den me st effektive af de ikke-lovgivningsmæssige 
muligheder. Denne mulighed vil skabe det størst e engagement hos medlemsstaterne, der både 
vil være involveret i vedtagelsen af teksten til henstillingen og i udvi klingen af benchmarks 
og indikatorer for dens gennemførelse. 
Mulighed 5 (bindende lovgivning) vil højst sandsynligt medføre den kraftigste reduktion af 
mængden af tobaksrøg i omgivelserne. I bedste fald kan det forventes, at udsættelsen for 
tobaksrøg i omgivelserne praktisk talt fjernes fra arbejdspladser i he le EU. Denne mulighed 
vil dog have en snævrere rækkevidde end de ikke-lovgivningsmæssige muligheder, eftersom 
selvstændige erhvervsdrivende og ledsagef oranstaltninger ikke vil være dækket af 
lovgivningen. Derudover vil der højs t sandsynligt gå relativt lang tid, før fordelene ved et nyt 
retligt instrume nt viser sig.  
6.1. Sammenligning af mulighederne 
De forventede sociale, økonomiske og miljømæssi ge virkninger af hver af de fem muligheder 
er baseret på antagelser om deres mulighede r for at reducere udsættelsen for tobaksrøg i 
omgivelserne. Mulighed 5 (bindende lovgivning) forventes derfor at have den kraftigste 
virkning, efterfulgt af mulighed 4+ (henstilli ng fra Rådet og den åbne koordinationsmetode), 
4/3+ (henstilling fra Rådet / henstilling fr a Kommissionen og den å bne koordinationsmetode) 
og 2/3 (den åbne koordinationsmetode / hens tilling fra Kommissionen) mens status quo vil 
have den mindste effekt.  
6.1.1. Sociale virkninger 
Ved at reducere udsættelsen for tobaksforurenet luft forventes det, at et EU-initiativ vil 
reducere sygelighed og dødelighed som følge af sygdomme, der er forbundet med udsættelse 
for tobaksrøg i omgivelserne (lungekræft, slagtilfælde, hjertesygdomme og kroniske 
respiratoriske sygdomme). Det forventes også indirekte at påvirke dødelighed og sygelighed 
forbundet med aktiv rygning ved at begrænse to baksforbruget og tilskynde rygere til at ophøre 
med at ryge. Et EU-initiativ vil sandsynligvis skabe særlige fordele for de dårligst stillede 
grupper i samfundet. Det kunne også bidrage til øget støtte til røgfri områder, også i hjemmet. 
En utilsigtet konsekvens kunne være, at rygerne kommer til at føle sig stigmatiserede og fremmedgjorte. 
 Referen-
ce Mulig-
hed 1  Mulig-
hed 2 
/Mulig-Mulighed 
3+ 
/Mulig-Mulighed 
4+ Mulig-
hed 5  
 
DA 8   DA hed 3  hed 4  
Sociale virkninger  
Reduktion af dødelighed pr. år 
forbundet med udsættelse for 
tobaksrøg i omgivelserne blandt 
ansatte.  6 007  -386 -774 -774 til -
1 550 -1 550 -4 884 
Reduktion af sygelighed forbundet 
med udsættelse for tobaksrøg i 
omgivelserne   + ++ +++ ++++ +++++ 
Reduktion af dødelighed ved 
reduktion af aktiv rygning   + ++ +++ ++++ +++++ 
Reduktion af sygelighed ved reduktion 
af aktiv rygning   + ++ +++ ++++ +++++ 
Reduktion af tobaksrøg i 
omgivelserne i hjemmet   + ++ ++ ++ +++ 
Reduktion af socioøkonomiske 
uligheder   + ++ ++ ++ ++++ 
Øget støtte til rygeforbud   + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Økonomiske virkninger 
På makroniveau forventes det, at de sundhedsmæssi ge forbedringer, som et  EU-initiativ giver, 
vil reducere udgifter til lægebehandling og a ndre udgifter end til lægebehandling i tilknytning 
til de vigtigste sygdomme, der er forbundet med udsættelse for tobaksforurenet luft, 
betydeligt. Den forventede reduk tion af antallet af aktive rygere  vil sandsynligvis ikke have 
væsentlig indvirkning på medlemsstaternes fortje nester på tobaksafgifterne. De økonomiske 
virkninger, der ses på mikroniv eau, inkluderer lavere udgifter  til rengøring, vedligeholdelse 
og istandsættelse og udgifter i forbindelse med brandskader.  
De sektorer, der primært bliver berørt, er hot el- og restaurationsbran chen og tobaksindustrien. 
På baggrund af den dokumentation, der finde s i litteraturen, kan påvirkningen af 
beskæftigelsen og indtægterne i hotel- og rest aurationsbranchen være enten negativ eller 
positiv. Generelt set forventes ingen større økonomiske konsekvenser. Der kan være tale om tab af fortjeneste for tobaks industrien og dermed en nedga ng i antallet af ansatte i 
tobaksindustrien.  
 Referen-
ce Mulighed 
1 Mulighed 2 
/ 
Mulighed 3  Mulighed 
3+ 
/Mulighed 4  Mulighed 
4+ Mulighed 5  
Økonomiske virkninger  
Reduktion af de årlige udgifter 
til lægehandling grundet 
nedbringelse af udsættelse for 
tobaksrøg i omgivelserne 
blandt ansatte.  1 336 
mio. EUR  - 85 mio. 
EUR  -172 mio. EUR -172 mio. 
EUR til -344 
mio. EUR -344 mio. 
EUR -1 073 mio. 
EUR 
Reduktion af de årlige udgifter 
til andet end lægehandling 
grundet nedbringelse af 
udsættelse for tobaksrøg i 
omgivelserne blandt ansatte.  1124 
mio. EUR -73 mio. -144 mio. -144 mio. til 
-290 mio. 
-290 mio. -893 mio. 
Reducerede indtægter fra 
tobaksafgifter   - -- --- ---- ----- 
Arbejdstagernes produktivitet 
set i forhold til rygepauser   +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Reducerede udgifter til brande,  + ++ +++ ++++ +++++ 
 
DA 9   DA rengøring og istandsættelse  965 mio. 
EUR 
Årlig ændring i indtægterne i 
hotel- og restaurationsbranchen  114 mia. EUR 
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-11 mia. EUR 
til +10 mia. 
EUR 
Ændring i beskæftigelsen i 
hotel- og restau rationsbranchen  6 887 912 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-265 000 til 
+271 000  
Mistede indtægter årligt i 
tobaksindustrien 
 67 mia. 
EUR - -- --- ---- ----- 
-3,3 mia. 
EUR 
Tabte arbejdspladser i 
tobaksindustrien 
 53 521 - -- --- ---- ----- 
-2 609 
Omkostninger til 
gennemførelse og 
håndhævelse   - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Miljøvirkninger 
Den største miljøvirkning ville være en betyde lig forbedring af indeluftens kvalitet inden 
døre. De eventuelle negativ e virkninger inkluderer en st igning i anvendelsen af 
terrassevarmere o.l. og flere cigaretskodder, der smides på gaden. Disse virkninger vil 
sandsynligvis være relativt begrænsede. 
 Referen-
ce Mulighed 
1 Mulighed 2 
/ 
Mulighed 3  Mulighed 
3+ 
/Mulighed 4  Mulighed 
4+ Mulighed 5  
Miljøvirkninger  
Reduktion af forurening af 
luften inden døre   + ++ ++ +++ ++++ 
Øget forurening i gadebilledet 
og brug af terrassevarmere o.l.   - - - -- --- 
6.2. Den foretrukne mulighed 
Bindende lovgivning ville medføre den størst e reduktion af udbredelsen af tobaksrøg i 
omgivelserne og de største sundhedsmæssige  og økonomiske fordele, men det vil tage 
længere tid at gennemføre den, og den vil have et snævrere anvendelsesområde end en henstilling. En henstilling fra Rådet med elem enter af den åbne koordinationsmetode er 
udpeget som den foretrukne mulighed på kort sigt , fordi den formodes at være den hurtigste 
og mest omfattende måde at hjælpe medlem sstaterne med, i overensstemmelse med deres 
forpligtelser i henhold ti l rammekonventionen, at genn emføre stram lovgivning om 
rygeforbud, samtidig med at foranstaltningen v il stå i rimeligt forhold til problemets omfang.  
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
De indikatorer, der anvendes til at overvåge vi rkningerne af de givne mu ligheder, skal omfatte 
de nationale politikkers udbredelse og kvalite t, udsættelse for tobaksrøg i forskellige 
sammenhænge, tobaksbrug, kendskab og holdni nger til tobak(srøg) og forekomsten af 
slagtilfælde og dødelighed i forbindelse med t obaksrelaterede sygdomme . Initiativets samlede 
virkning vil blive vurderet i en meddelelse om tobakskontrolstrategi, so m er planlagt til 2010 
eller 2011.