ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 255 
 
 
 
Vol. 1984/0 120 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 255 endelig udg.  
Bruxelles, den 18. maj 1984
2. BERETNING
FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET
OM GENNEMFØRELSEN AF DET ANDET FÆLLESPROGRAM  
TIL FREMME AF UDVEKSLINGEN AF UNGE ARBEJDSTAGERE
(forelagt Rådet af Kommissionen)
KOM(84) 255 endelig udg.

2. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET  
OM GENNEMFØRELSEN AF DET ANDET FÆLLESPROGRAM TIL FREMME  
AF UDVEKSLINGEN AF UNGE ARBEJDSTAGERE
INDHOLDSFORTEGNELSE
DEL I INDLEDNING Punkt 1
DEL II DE PRAKTISKE ASPEKTER
En oversigt over programmet Punkt 2 - 4
Deltagerantal " 5
Initiativtagerne " 6
De nationale kontaktpersoner " 7
Udvekslinger af kortere og længere
varighed " 8
Sprogundervisning " 9
Udvekslingernes geografiske fordeling " 10
Fordeling på de enkelte erhvervssektorer " 11
Oplysninger om Fællesskabet " 12
Fællesskabets økonomiske bidrag " 13
(Bi lag)
DEL III EN ANALYSE AF PROGRAMMETS FINANSIELLE OG ADMINISTRATIVE
STRUKTUR
Indledning " 14
Programmets administrative struktur " 15 - 20
Finansieringen af programmet " 21 - 25
Den europæiske Socialfond " 26
Det ændrede økonomiske klima " 27 - 31
Andre udvekslingsinitiativer " 32 - 36

DEL IV SOCIAL SIKRING
Radets afg0relse - artikel 5 og 7 Punkt 37
Unders0gelse af anvendelsen af  
forordningerne om social sikringIt.  38- 41
Den administrative Kommission for  
vandrende arbejdstageres sociale  
sikringII42
Arbejdstagere i  henhold til forordning  
1408/71II43- 45
Arbejdstagere, der ikke h0rer ind under  
forordning 1408/71II46
Resume og konklusionerII47- 49
DEL V FREMTIDIGE UDFORDRINGERII50 - 54

DEL I

-  1 -
DEL 1
INDLEDNING
1. Dette dokument er den anden og afsluttende beretning om det andet fæl­
lesprogram til fremme af udvekslingen af unge arbejdstagere inden for Fæl­
lesskabet. Denne beretning forelægges Rådet af Kommissionen i  henhold til  
artikel 11 i  Rådets afgørelse om opstilling af programmet (1).
I den første beretning (2) skitseredes programmets udvikling fra dets start  
i juli 1979 til udgangen af 1981, medens nærværende beretning indeholder op­
lysninger om programmets gennemførelse indtil dato, idet der fremlægges kon­
krete og statistiske data om programmet, med særlig vægt pi en række praktiske  
problemer, der Løbende er opstået.
De mere vidtrækkende problemer opstod allerede i  programmets begyndelsesfase,  
og derfor udgjorde de en væsentlig del af den første beretning. I nærværen­
de beretning tages disse spørgsmål op igen og analyseres på baggrund af de  
samlede erfaringer, der er gjort indtil dato, samtidig med at der stilles for­
slag om, hvorledes Kommissionen eventuelt kunne foretage visse ændringer,  
der vil være nødvendige for programmets videreudvikling.
Beretningen slutter med en kort oversigt over de udfordringer, der vil  
komme i  tiden fremover på udvekslingsområdet.
(1) (79/642/EØF - EFT nr. L 185 af 21.7.79).
(2) K0M(82) 376, endelig udg. (godkendt af Rådet den 10. december 1982)

DEL II

-  2 -
DEL II
DE PRAKTISKE ASPEKTER  
En oversigt over programmet
2. Den decentrale forvaltning af programmet, der blev gjort grundigt  
rede for i  den første beretning, er blevet fastholdt, idet Kommissionen  
som den centrale instans har lagt den praktiske tilrettelæggelse af ud­
vekslingerne ud til uafhængige organer (initiativtagere), medens den  
samtidig har rådført sig med de kompetente regeringsrepræsentanter (na­
tionale kontaktpersoner) om alle vigtige spørgsmål i  forbindelse med  
gennemførelsen af Rådets afgørelse.
Forholdet mellem Kommissionen og initiativtagerne har fortsat været  
fastlagt i  form af en overenskomst (1), der rent faktisk er et doku­
ment, der indeholder en kort beskrivelse af udvekslingernes art, kva­
litet og praktiske gennemførelse, således som krævet af Kommissionen.
For Kommissionens vedkommende har det fortsat været den, der fastsatte  
støtteniveauet, godkendte de indgivne forslag til udveksling og udstak  
de praktiske retningslinjer for programmets gennemførelse i  henhold  
til bestemmelserne i  Rådets afgørelse.
3. Dette har så ledes været den grundlæggende administrative struktur,  
inden for hvilken programmet er gennemført i  de forløbne 5 år. De  
praktiske resultater, der er opnået under denne struktur, er skitse­
ret nedenfor, efter en kort henvisning til afgørelsens artikel 2, der  
indeholder bestemmelser om udvælgelseskriterierne med henblik på del­
tagelse i  programmet, og til omfanget af den støtte, der er blevet be­
vilget til programmets gennemførelse.
4. I artikel 2 hedder det kortfattet gengivet, at programmet tager . .  
sigte på unge statsborgere i  medlemsstaterne i  alderen mellem 18 og  
28, der har en faglig grunduddannelse eller praktisk faglig erfaring  
og som er indtrådt i  arbejdslivet inden det fyldte tyvende år. Det er  
således hensigten, at der gennem dette program skal tilbydes udveks­
lingsmuligheder til et så bredt udsnit af unge som muligt, medens man
(1) I henhold til artikel 3, stk. 2, I Rådets afgørelse af 16.7.79.

- 3 -
samtidig erkender nødvendigheden af, at disse besidder praktisk ar­
bejdserfaring på et rimeligt niveau.
Pa baggrund af denne målsætning er det nok muligt, at man vil betragte  
de i  det følgende beskrevne resultater som ret beskedne. Men hvis de  
ses i  sammenhæng med de budgetbevillinger, der har været stillet til  
rådighed for programmet igennem de seneste 5 år (jf. del II, bilag 1),  
er det Kommissionens opfattelse, at disse resultater ikke blot udgør  
en betydelig landvinding, men at de også kan danne basis for udvikling  
af et mere ambitiøst program for resten af 1980'erne.

- 4 -
Deltagerantal
5. Programmet startede midt i  1979 og der har siden været et stadig stigende  
antal deltagere, idet tallet er steget fra 256 i  1979 til 1 205 i  1983
(jf. del II, bilag 2). Det forventes, at dette tal vil stige til ca. 1  300  
i 1984, det ir, der kommer til at danne udgangspunkt for den næste fase i  
programmets videreudvikling.
Hvis man samlet betragter de sidste 5 år, har der inden for rammerne af  
programmet fundet lidt under 4 000 udvekslinger sted (jf. del II, bilag 4).  
Dette mi betegnes som et afgørende gennembrud efter afslutningen af første  
program (1) og det bekræfter de muligheder, der er for en videreudvikling  
på basis af de i  afgørelsens artikel 3 skitserede strukturer.
Det er nu Kommissionens opgave at videreudvikle disse strukturer med hen­
blik på i de kommende år at opnå en hurtigere stigning i  antallet af prak­
tikanter.
Initiativtagerne
6. De initiativtagende organisationer, der har fået ansvar for tilrette­
læggelsen og gennemførelsen af udvekslingerne, udgør det vigtigste led i  
det netværk, Kommissionen har etableret i henhold til bestemmelserne i  ar­
tikel 3.
Deres opgave har ikke været let, eftersom de allerede på et tidligt tids­
punkt blev konfronteret med virkningerne af den økonomiske afmatning. På  
trods af det vanskelige klima, de har måttet virke i, har de dog arbejdet  
effektivt og har fået bragt deltagerantallet op på det ovenfor angivne  
niveau. Hvis det ikke havde været for de meget begrænsede bevillinger, som  
er blevet tildelt programmet (jf. del II, bilag 1), havde dette niveau helt  
sikkert kunnet hæves betydeligt, uden at kvaliteten af udvekslingerne ville  
være blevet sænket.
Efter at have etableret effektivt virkende udvekslingsorganisationer i  8  
af medlemsstaterne, har Kommissionen beskæftiget sig med at udvide nettet,  
så også de lande kunne komme med, der endnu ikke havde etableret en basis.
(1) Det første program afvikledes i  årene 1964 til 1979, og der gennem­
førtes ca. 1  500 udvekslinger, især inden for landbrugssektoren.

- 5 -
Der blev derfor i  juni 1983 sluttet overenskomst med Dansk Ungdoms Fælles­
råd (DUF), samtidig med at man kunne afslutte de indledende - og vellykkede -  
drøftelser med en mulig initiativtager i  Grækenland med henblik på etable­
ring af en effektiv udvekslingsbasis i  dette land.
Forinden, dvs. i  slutningen af 1982, var de udvekslingsaktiviteter, der  
var blevet forestået af en initiativtager i Skotland, Conférence Régions  
Periphériques Maritimes, blevet overdraget AnCO, der er den instans i  
Irland, der står for erhvervsuddannelsen, idet førstnævnte organisation  
af interne strukturelle årsager ikke så sig i stand til at forny over­
enskomsten med Kommissionen.
Ved udgangen af 1983 havde Kommissionen således sluttet overenskomster med  
omkring 13 initiativtagere, idet yderligere 2, C.E.A.S.M. og C.H.C.E.E.,  
fungerede som "underkontrahenter" under de bestående initiativtagere. Disse  
forhold gøres der mere detaljeret rede for i del III i  forbindelse med en  
beskrivelse af programmets nuværende administrative struktur (der er ved­
lagt en fuldstændig fortegnelse over initiativtagerne i  del II, bilag 7,  
medens der i  del II, bilag 8 kort angives, hvad der kendetegner de pågælden­
de organisationer og deres aktiviteter).
De nationale kontaktpersoner
7. På baggrund af den altafgørende rolle, de nationale kontaktpersoner  
spiller, har det været Kommissionen magtpåliggende at sikre, at deres ind­
sats blev så effektiv som muligt i  den periode, der skulle føre frem til  
starten på et nyt program.
Derfor blev der i  1982 og 1983 afholdt en række fællesmøder med initiativ­
tagerne for i  en samordnet indsats at drage mest mulig nytte af deres værdi­
fulde erfaringer på dette område. Samtidig med, at det helt og holdent var  
initiativtagerne, der havde ansvar for selve den praktiske gennemførelse af  
udvekslingerne, blev de nationale kontaktpersoner bedt om nærmere at over­
veje, i  hvilken retning programmet skulle videreudvikles, idet de især skulle  
undersøge, hvilke alternative muligheder der var for at opnå økonomisk støtte  
ud over det bidrag. Fællesskabet allerede ydede.
Kommissionen skønner, at den ved den derpå følgende formulering af sine  
forslag til en videreudvikling af programmet har draget megen nytte af de  
synspunkter, der blev fremsat af de nationale kontaktpersoner, ikke mindst  
gennem deres understregning af, hvor vanskeligt det er for medlemsstaterne  
at påtage sig mere omfattende udvekslingsforpligtelser i  den nuværende be­
skæftigelsesmæssige og økonomiske situation.

-  6 -
Eftersom artikel 50 i  traktaten placerer ansvaret for sadanne intiativer  
hos medlemsstaterne selv, er det klart, at de nationale kontaktpersoners  
rolle vil få øget betydning, idet de nu må arbejde henimod en mere massiv  
medvirken fra regeringernes side til programmets gennemførelse.
Inden for rammerne af de bestemmelser, der er indeholdt i  artikel 9 i  Rådets  
afgørelse, er Kommissionen allerede i  gang med at undersøge, hvorledes den  
kan styrke de allerede eksisterende kanaler, hvorigennem repræsentanterne  
for medlemsstaternes regeringer rådspørges om alle spørgsmål af betydning i  
forbindelse med gennemførelsen af afgørelsen samt om de fremtidige retnings­
linjer for programmets videreudvikling (med hensyn til en fuldstændig for­
tegnelse over de nuværende nationale kontaktpersoner, se del II, bilag 9).
Udvekslinger af kortere og længere varighed
8. Som nærmere angivet i  artikel 4 og 6 i  Rådets afgørelse er de udveks­
linger, der har fundet sted, blevet delt op i  programmer af kortere og  
længere varighed, idet hvert af disse har haft sin egen specielle mål­
sætning inden for rammerne af de overordnede retningslinjer, som er fast­
lagt i  afgørelsens artikel 1.
Programmerne af kortere varighed, dvs. fra 3 uger til 3 måneder, har af form  
været meget intensive og velstrukturerede studieophold, hvorunder en lang  
række aspekter af værtslandets leve- og arbejdsvilkår er blevet belyst inden  
for en meget begrænset periode. De længerevarende programmer, af en varig­
hed på 4 til 16 måneder, har omfattet et ret langt praktikophold i  udlandet,  
med et forudgående intensiv-sprogkursus, normalt af 2 måneders varighed. De  
to udvekslingsformer har hver på sin måde været et vigtigt supplement til  
de unges erhvervsuddannelse og personlige udvikling, og Kommissionen har  
været af den opfattelse, at disse to former burde vægtes stort set lige me­
get.
Ved udgangen af 1982 kunne man dog konstatere, at der til udvekslingerne af  
længere varighed var blevet anvendt ca. 72% af de til rådighed stående  
budgetmidler, som følge af de betydelige større omkostninger pr. person,  
der var forbundet med denne udvekslingsform. Det var indlysende, at der  
måtte gribes ind på en eller anden måde for at vende denne tendens, når  
man tager i  betragtning, hvor vigtigt det er i  et sådant program at få ud­
nyttet de sparsomme midler så effektivt som muligt. Der blev derfor taget  
skridt til at genoprette den tidligere balance mellem de to udvekslings­
former, og som angivet i  del II, bilag 1, begyndte dette indgreb allerede  
at få virkning i  slutningen af 1983, idet den andel af midlerne, der an­
vendtes til de længerevarende udvekslinger, da var mindsket til 60%.

- 7 -
Pa dette tidspunkt begyndte Kommissionen at undersøge, hvorledes  
man kunne få etableret en "mellemlang udveksling", hvorved man  
kunne skabe balance mellem målsætningen for henholdsvis de  
længerevarende og korterevarende programmer. Disse overvejelser  
er endnu ikke afsluttet, men det er muligt, at de fremtidige  
retningslinjer for programmets indhold vil rumme mulighed for at  
gennemføre sådanne udvekslinger.
Eftersom tanken om systematisk adgang til uddannelsesorlov endnu  
langt fra er modnet i  medlemsstaterne, og arbejdsgiverne derfor  
er meget uvillige til at bevilge deres ansatte en Længerevarende  
uddannelsesorlov i  udlandet, skønner Kommissionen, at der netop  
nu er et behov for at få iværksat et stigende antal udvekslinger,  
der er "skræddersyet" til visse specielle behov inden for de  
enkelte erhvervssektorer. Dette er faktisk allerede tilfældet  
inden for visse sektorer, hvor et stadig stigende antal arbejds­
givere er villige til at give deres ansatte uddannelsesorlov, så  
de kan deltage i  udvekslingsprogrammer, der giver dem mulighed  
for at erhverve praktisk arbejdserfaring i  udlandet, og som samtidig  
imødekommer visse behov inden for den pågældende sektor.
Kommissionen vil naturligvis fortsat søge at fremme de former for  
udveksling, der er blevet gennemført i  de sidste 5 år, og på  
baggrund af de strukturer, man agter at benytte i  den nærmeste  
fremtid, vil det være unødvendigt at søge at ændre den nugældende  
afgørelses artikel 4 og 6. Der vil dog blive lagt stigende vægt på  
udformningen af programmets indhold og form, som led i  bestræbel­
serne på at videreudvikle udvekslingerne således, at de tilpasses  
de ændringer, der vil indtræde inden for arbejdslivet i  løbet af  
1980'erne (med hensyn til yderligere sammenlignende statistiske  
oplysninger vedrørende forholdet mellem praktikophold af kortere  
og længere varighed, se del II, bilag 3).
Sprogundervisning
9. Sprogundervisningen udgør en slags introduktion til udveks­
lingerne af længere varighed, og Kommissionen er af den opfattelse,  
at sprogindlæringsperioden er et yderst vigtigt led i  den uddan­
nelsessøgendes forberedelse til praktikopholdet, idet denne under­
visning giver den unge mulighed for at erhverve de nødvendige  
sprogkundskaber og tilmed give vedkommende en vis indførelse i  
værtslandets dagligliv. Det fremgik af en vurdering, der for nylig  
blev foretaget af effektiviteten af sprogundervisningen gennem de

-  8 -
sidste 5 ar, at de fleste elever havde opnået et tilstrækkeligt  
højt sprogfærdighedsniveau til, at de uden vanskeligheder på et  
tidligt tidspunkt kunne integreres i  deres praktikplads. Dette er  
et godt bevis på de professionelle sprogindlæringsmetoder, som  
initiativtagerne har anvendt, enten direkte eller ved hjælp af  
eksperter udefra.
Den omtalte vurdering viste også, at der var et stigende behov for  
at lægge mere vægt på indlæring af nye teknologiske termer, hurtige  
og effektive undervisningsmetoder, anvendelse af mindre brugte  
fællesskabssprog og først og fremmest en lettere adgang til sprog­
undervisning i  forbindelse med udvekslinger af kortere varighed,  
i  de tilfælde, det måtte være nødvendigt.
Der vil derfor nok være stadig mere, der taler for en ændring af de  
bestående bestemmelser i  afgørelsens artikel 8, således at  
Kommissionen får tilstrækkeligt med spillerum til at udforme en  
sammenhængende sprogundervisningsstrategi for de næste 5 år.
Udvekslingernes geografiske fordeling
10. Under programmets gennemførelse har det stået klart, at der var  
en vis skævhed i  den geografiske fordeling af praktikanterne,  
hvilket gav sig udslag i  et særlig stort antal deltagere fra  
EF-medlemsstaterne i  Centraleuropa.
Kommissionen traf derfor en række korrigerende forholdsregler med  
henblik på at rette op på denne skævhed, og resultaterne heraf er  
begyndt at vise sig under de senere faser af programmet (jf. del II,  
bi lag 4).
Det var imidlertid også klart, at en række faktorer, såsom: visse  
landes bedre udviklede udvekslingsstrukturer, ønsket om at få  
kendskab til de mest udbredte fællesskabssprog, lettere adgangs­
betingelser mv., bidrog til fastholdelsen af denne tendens. Derfor  
er Kommissionen nu ved at undersøge, hvilke muligheder der er for  
at øge antallet af deltagere fra de fjernere liggende områder, og  
dette vil indgå som et vigtigt led i  eventuelle kommende foran­
staltninger til en omstrukturering af udvekslingerne.
Pa trods af disse skævheder har dog alle medlemsstaterne tydeligvis  
bestræbt sig pa at bevare en vis balance mellem det antal deltagere,  
man modtog, og det antal, der rejste ud i  forbindelse med udveksling  
programmerne, og dem,der blev sendt afsted. Dette er i  pagt med

- 9 -
"programmets ånd", hvorefter udvekslingerne bør ske på gensidigt  
grundlag i  det omfang, dette overhovedet er muligt (jf. del II,  
bi lag 5).
Fordeling på de enkelte erhvervssektorer
11. Med hensyn til den sektormæssige fordeling af udvekslingerne  
igennem de sidste 5 år, har der været en tendens til overrepræ­
sentation inden for den primære sektor i  de indledende faser, men  
dette er der i  stigende grad blevet rettet op på i  programmets  
senere faser. Til gengæld har der været et usædvanligt lavt  
deltagerantal fra den sekundære sektor, men også denne tendens er  
blevet vendt i  kraft af en positiv indsats i  1983 fra en række  
initiativtageres side som reaktion på et tidligere initiativ fra  
Kommissionens side. Inden for den tertiære sektor har der været  
tale om et konstant og massivt antal udvekslinger gennem hele  
programmets gennemførelsesperiode.
Den nuværende fordeling på erhvervssektorer (jf. del II, bilag 6)  
skal ses som et forsøg på at sikre, at der ikke forekommer nogen  
overrepræsentation inden for nogen bestemt sektor. Det er dog  
sandsynligt, at denne fordeling må ændres en smule på baggrund af  
den almindelige økonomiske og beskæftigelsesmæssige situation.
Dette indebærer ikke blot, at man tager programmets aktivitets­
områder op til fornyet drøftelse, men også at man når frem-til  
klare retningslinjer for, hvorledes man kan realisere Kommissionens  
målsætning med hensyn til at formidle udvekslinger af "nyskabende"  
snarere end af "traditionel" karakter.
Oplysninger om Fællesskabet
12. Eftersom det indgår som et vigtigt led i  programmet at fremme  
oplysning om Fællesskabets mål og virke, har det været Kommissionen  
magtpåliggende at sikre, at der blev lagt rimelig vægt på dette  
særlige aspekt af udvekslingerne. Derfor er initiativtagerne  
blevet forsynet med deltaljeret oplysningsmateriale, bl.a. audio­
visuelt·, vedrørende en lang række spørgsmål, der vedrører  
Fællesskabet, til supplering af det programtilbud, deltagerne blev  
præsenteret for. Desuden er initiativtagerne blevet opfordret til  
at benytte sig af de faciliteter, EF-informationskontorerne  
stiller til rådighed, og trække på den service, en EF-ekspert har  
kunnet tilbyde med hensyn til orientering om Fællesskabet og i
det hele taget at anvende alle de midler, der stod til deres

-  10  -
rådighed for at give programmet en europæisk dimension.  
Kommissionen har selv stillet de nødvendige faciliteter tillige  
med det nødvendige personale til rådighed for de grupper af  
unge arbejdstagere, der mødtes i  Bruxelles fra tid til anden.
Selv om der er gjort solide fremskridt med hensyn til en  
forbedring af programmets indhold, har Kommissionen løbende  
overvejet, hvorledes den eventuelt kunne foretage en mere forma­
liseret fornyelse heraf, således at programmet klart kommer til  
at fremstå som et udtryk for et moderne Europa, der er præget af  
fornyede enhedsbestræbelser.
Fællesskabets økonomiske bidrag
13. Siden indgivelsen af den første beretning, der omfattede  
tidsrummet 1979 til 1981, er Fællesskabets økonomiske bidrag i  
henhold til bestemmelserne i  afgørelsens artikel 8 blevet øget;  
enkeltheder herom kan aflæses af bilag 3 til del II.
For sa vidt angar de supplerende midler, der henvises til i  
bilaget, drejer det sig om en foranstaltning. Kommissionen traf i  
1982 (og som blev gennemført i  1983) til fremme af mere utradi­
tionelle udvekslinger, idet det ansås for sandsynligt, at  
gennemførelsen af sadanne udvekslinger ville indebære ekstra  
udgifter for initiativtagerne.
Til disse former for udveksling henvises der senere i  beretningens  
III. del.

DEL II 
(bi Lag)

-  11 -
DEL II, BILAG 1
Udviklingen i  budgetbevillingerne fra 1979 ti l 1983
År ECU Årlig stigning i %
1979(1/2 år) 650.000 -
1980 1.300.000 Sammenligningsgrundlag
1981 1.558.000 19,8 X
1982 1.700.000 9,1 X
1983 2.000.000 17,6 X
(Siden 1981 er^de til rådighed stående budgetbevillinger blevet udnyttet  
fuldt ud. De på 1984-budgettet afsatte bevillinger andrager 2 250 000 ECU.)
Anvendelse af budgetbevillingerne, antal praktikanter og udgifter pr.  
praktikant ~ samlet oversigt (1979-1983) og fordeling pa kortvarige og  
langvarige udvekslinger:  — —
Samlet oversigt
Antal praktikanter1979 1980 1981 1982|  1983
256 484 9851  .047 1.205
Anvendte budget-  bevillinger (ECU)348.232 804.199 1.558.000 1.800.000 2.000.000
Udgift pr. praktikant (ECU 1.360 1.662 1.581 1.719 1.660
Udvekslinger af laengere variqhed:
Antal praktikanter1979 1980 1981 1982 1983
105 289 505 498 448
Anvendte budget-  
bevillinger (ECU)248.257 650.884 1.191.995 1.288.434 1.205.510
Udgift pr. praktikant (ECU )  2.364 2.252 2.360 2.587 2.690
Udvekslinger af kortere variqhed:
1979 1980 1981 1982'  1983
Antal praktikanter 151 195 480 549 757
Anvendte budget-  
bevillinaer (ECU)99.975153.315 366.005 511.566 794.490
Udgift pr. praktikant (ECU 662 786
_________76
3 9321.050

-  12  -
DEL 11, BILAG 2
Antal praktikanter fra 1979 til 1983
år Antal praktikanter
1979 (1/2 år) 256
1980 484
1981 985
1982 1.047
1983 1.205
De kvindelige praktikanter i  perioden 1979 til 1983 skønnes at have  
andraget 40%.
Udviklingen i  antallet af praktikanter fra 1979 til 1983

- 13 -
DEL II/ BILAG 3
Samlet antal praktikantuger og  
gennemsnitsudgift pr. praktikant pr. uge fra 1979 til 1983
Antal praktikantuger 1979 1980 1981 1982 1983
- samlet antal 3.329 9.210 17.298 19.504 19.787
- kortvarige udvekslinger 9371.109 2.342 2.686 3.782
- langvarige udvekslinger2.392 8.101 14.956 16.818 16.005
Gennemsnitsudgift pr.  
praktikant pr. uge (i ECU)
- for samtlige udvekslinger 105 87 91 92 101
- for kortvarige udvekslinger 107 138 159 190 210
- for langvarige udvekslinger 104 . 80 80 77 75
Nugældende regler for EF-tilskud i  henhold  
til artikel 8 i  Rådets afgørelse
Siden afgivelsen af den første beretning, der omfattede tidsrummet 1979-1981,
er reglerne for EF-tiIskuddet blevet ændret som følger:
Kortvarige udvekslinger
- et fast tilskud pr. praktikant pr. uge på 160 ECU (190 ECU i  forbindelse med  
udvekslinger af nyskabende karakter)
- refusion af 75% af rejseudgifterne til og fra praktikstedet
Langvarige udvekslinger
- et fast tilskud pr. praktikant pr. uge på 110 ECU i det tidsrum, hvor praktikanten  
modtager sprogundervisning
- et fast tilskud pr. praktikant pr. uge på 90 ECU (110 ECU i  forbindelse med  
udvekslinger af nyskabende karakter).
- refusion af 75% af rejseudgifterne til og fra praktikstedet

- 14 - DEL II, BILAG 4
Antal praktikanter pr. hjemland og værtsland fra 1979 til 1983
Land Hjemland
7980818283Total Z
B•17 71521501107,77
D 2083159148148 55814,03
DK 3216651652065,18
F 6016023425326797424,48
G R —241143 781,96
1RL 336264136157 45211,37
1 3882126129126 50112,60
L ——325100,25
N 101357117112 3097,77
UK 7556237179232 77919,59
I alt2564849851.0471.205 3.977100Værtsland
7980818283Total Z
41731162311?2,96
558018214912959514,98
53735587521C5,28
4112519923625986021,62
——5137431 ,08
1647691171483979,98
216512112315648612,22
———4590,22
6955939711342710,74
.868'25024626083220,92
2564849851.0471.2053.977100

. Sammen|jL9I>enc!e  oversigt over den procentvise fordeling af praktikanter efter hjemland oq DEL II.  BILAG S.  
værtsland (1979 - 1983) "  '  '  '  '  "  “  — — ----—— ’
pro
centen af praktikanter fra det pågældende hjem'land  
procenten af praktikanter i  det pågældende værtsland

-  16 - DEL I I ,  BILAG 6 .
P raktikan tug e rn es fo rd e lin g  p i s e k to re r, 1979 -  1983
8rDen primære 
se kto rDen sekundære 
se kto rDen te rtiæ re  
se kto rIa lt
1979 1  -50« (45X) 643 (35X) 1.132 (20%) 3.329—
(100%)
1980 3.032 (33X) 977 (11%) 5.201 (56%) 9.210 (100%)
1981 6.678 (3930 2.495 (14%) 8.125 (47%) 17. 298 (100%)
1982 4.850 (2530 4.318 (22%) 10.336 (53%) 19. 504 (100%)
1983 4.247 (2130 6.657 (34%) 8.883 (45%) 19. 787 (100%)
I a lt 20.311 (29%) 15.090 (22%) 33.727 (49%) 69. 128 (100%)
P ra ktikan tug e rn es g lo b a le  p ro c e n tv is e  fo rd e lin g  p i s e k to re r 1979 -  1983
\

- 17 -
DEL I I ,  BILAG 7.
Andet fæl Lesprogram t i l  u dve kslin g  à f unge arb ejd sta ge re
GODKENDTE O R G AN ER
Kontaktperson
AnCo - The Industrial 
Training Authority
Carl IXzisberg 
Gesellschaft e.V.
Den stående konference 
fo r Det europæiske økono­
miske Fællesskabs Handels- 
og In d u s tri kamreP. O'Toole 
B. Nolan
Angelika Vieten
A. Clark-Morgan
Carol BevisPOBox 456 
Baggot Court 
27-33 Upper Baggot Str. 
DUBLIN 4 - Ireland
30-32 Hohenstaufenring 
5OOO KÖLN 1, Deutschland
Seymour Mews HouBe 
Seymour Mews 
LONDON W1H 9PE 
U KT l f .
OI/685777
T eler :
24338 KI 
221/2098225
T eler:
ÜÏÏ7B8Î 762ce deg
I/48 6.5I.OI
Teler:21368 
- - - - - - - - - - -  CBEVEX
Co
nférence Permanente 
des Chambres de Commerce 
et d'industrie de la CEEA.Thanassoulias 
Mu- Pariat
D.U.F.
Dansk Ungdoms Fæ llesråd 
The Danish Youth CouncilP eter Larsen 
Eva Bertram
Ente Nazionale ACLI 
Istruzione professio­
nale 
ENAIPM. Dosio 
M. CenaSquare Ambiorix 30 
IO4O BRUXELLES 
Belgique02/735-10.9?
O2/735 . I4.93
S c h e rfig s v e j 5  
2100 KØBENHAVN 0 
DANM ARK(451-1·
r r i f - j p rc y.  )  o  I )  o
Telex
16836 duf dk
Corso P a le stro  5 
10122 TORINO 
I t a l i a11/51.54.61
EUROCOOP
European Community 
of Consumer CooperativesM. Schönej
G eneralsekretæ r17a, rue Archimède 
Bojte 2 
IO4O BRUXELLES 
BelgiqueO2/2 3 0.I4.II
O2/23O.I5.68
European Federation for 
Intercultural Learning 
EFILPhilip den Ouden 
A- VangansbekeJustitiestraat 35 
2000 ANTWERPEN 
BELGIË03/237.13.02

-  18 -DEL I I ,  BI LAG 7 -  ctd .
Groupement des Caisses U. Lanzke 92-94 Square E. Plasky O 2/7 3 6.80.47
d'Epargne de la CEE Anne de Neck Boîte 1
1040 BRUXELLES 
Belgique
Inter-Echanges C. Vitre
S. Sterzenbach
Stichting Uitwisseling 
en Studiereizen voor 
het Platteland 
(Stichting Bergen)H. Hijink 
E llin qRue de Valence 
75005 PARIS 
Prance9 bie I /337 .42.69
Telex: 202322
Eeuwigelaan 1 
Postbus 97 
BERGEN N.H. 
Nederland2208/6144
Telex:
57612 SUSP NL
Zentralstelle für Ar- Rönnefahrt 42-46 Peuerbachstraße 6II/7IHI
beitsvermittlung Geishardt 6000 FRANKFURT 1 Telex:
Gottes Leben Deutschland 0411 632

19
DEL I I ,  BILAG 8
G enerelle in fo rm a tio n e r vedrørende de o rg a n is a tio n e r, som 
er godkendt i henhold t i l  a r t ik e l 3 i Rådets afgø relse
»ι*ο*ι«*τιακ » *« 1 1 «  T o m a  co u a ciL  
- I.U.f. -{Ul N lum
tnruuàtr?(«WHP lari«
(("•»CISITKM liaC 
W l n*| JtlLI«CK«rtii(»T » C S  
(A 1 S S IS  IP A a tM f 
·« là C.I.t.C.O.t.V.f. M(« (.».».(.a.t.f.i.i. IHIHtlKI P tM U - 
* r ii (*«VM1 
iae«i(| it j*wi- 
l«H μ i* (ftu n iti im i 
rus« »eotlt 
tiNinuM
SIIC I C o e « < tfc » a ·«C A I« •»*•«1i*s » er le »«'*·« il*.) l'yafllfl Imlon M I 1 « Ieri«· *"l»» r*«n •rw**|ltt 1  «  M l«r| m
»•»il ti {«(âne· m i m » mrIM O 1 *4 « m j ia<j m r mi 1 *7 1 m « im
■hum  ·ι Γο*(λ«ιν·( 
léf<»lett·«
» 'à i '·**#{·ém » • » M ie ti·«  f  Uiérlt
MOc»•»Mieti·« a* «eli »••eclefl·« ··«·
b w l («reilff*n*etl·« »•Meleti·«· 
Ul«rnetl«n«l«» ·*«  a*aeri««ntel
fewer»— »«tei 
M tHr|*nliM s«allf »■Meleti·« se « ·
Wt lucratif»••M  lel 1  ·« 
|r|*rA«t!««·!·»«•Mieti·« 
Ιμ» »λ·Ι Ineli
rι·«*ι r< M « i » « *1  i<  at Mi*# a » A t1 c  «t Prl*« **lt< et frt*4 M ill et an*« M ill et O ri« « M iti tt O ri*« Public P u b i If et ari·« « S A U « aubllf et ari·« ari*« a*ai 1*  et e »
àdlinii ciaf lu i S  
àlM M I M  l. i. l.lr«*otl*N 4*i ini é-
flu  a*·
l < » » » *  «««»rfial·« * w  peint a * ·**-
a* Ier**! I·*)
P M rr pmt » c v - m «  J  » *é c  1 « - 
U sé «t é (lk*< ìf« ifra_«| ivn 4 *1  inté­
rêt 1  4fi ι·"»·««·
t M I-lt»««t*· )m«·
-S  é * I rv · I r e s  
-Si*t»i 11 «tv 1st. 
-Verso«· Itlné- 
relrc·froaotl·· a«· trr- 
térltB a «  U (er- 
■•Hen ém 1· j«v 
«·>«· ruralear*Mfl«« ém*  In­
térêt f éms  lei·«·· 
4'te«'yn« e! éti 
é *« r f»*nle * w  «I-|(»·« 0«· **·n»el-
|η·Μΐ et } m  unm *  
•n f*«éral(·»Ml l·« pr*f*t- 
• l*vt«Ul » e n «  ia
C ·— Mff« et 1'l« ~  
étrttrlff o o m | (*n «H 
im ^ m t Λ»  U-« 
e«· et l*rm e(l«n 
•t *Ι«4«ΐ·ΐΙ·η 
«'•aulir·- f « t u ­
ai «1 »  «t J·«^*·· 
t r**aill«*»| 
■»'·»'»" a·»*
•nirlfM t· ém*  
• lyrentt(M iti!·»
a*«t*a·· at 
(r«e»i a * tra­
veil 4*λι otff*. 
rv«ta irilfvrit*ee<»(·»^' 
e * *r*» «1 é m
•*"4*· a *  > ■ «
Μ »·«**». 1 *  
l · 1  l« w * 
•'•liti lr*v
»»•m  »'ectimi M S
1«ts IW O in om i m i in o in o m i i*n1 S T * IMI i* n
MHIUtl
-*rt!··«·!
-«élilUrit
-«otpltelfar■ÌMwfi* ém Mieli et
«i a * ·*·«
■ff»*KtlQ" ellM«telri-Affiteli·*-# 
-Servie tl 
■Itiiiurt «eri«·-•θ' U*t turo
•C o irli aitell 
-Settwr «ieftrv- 
1  fihniaaSaclwr k«rr 
Smelri‘ Indwitrii
-itnrlc·» 
-InAntfl· 
-S ecteur Melai« 1  IIMieti 
ΙΚΙΜΠ^ • fK te r i 
»InArttrli >«n 
el lufMiir· 
-C onstruct ie» at 
InduttMe ie w rA *-Ι·*υιΙτΙΐ
— C*r*l f**-IMuvtrlt 
-C o — ·'(·
'lrr»l<n
à U ’Ml Si(M U *S 
■•U IK Il »' »M  I t i­
ti» “I.J.T.·-M iti i*ft«Kl'»arif*ltwr# 
-Pif»· maf  11 Im*·« l V vU H 1 « w t let irit·**! 
ém (MMvftrl«

-  20  -
DEL I I ,  BILAG 9.
2. program t i l  udve kslin g  af unge arb ejd sta ge re
F ortegnelse over n a tio n a le  koor­
d in a to re r
BELGIEN
BELGIQUE
BELGIUM
DAN M AR K
DANEMARK
DENMARK
FRANKRIG
FRANCE
TYSKLAND
ALLEMAGNE
GERMANY
G RÆ KENLAND
GRÈCE
GREECE
IRLAND
IRLANDE
IRELAND•DENYS, Jacques
Ministère de l'Emploi et du Travail 
Direction de la Politique de l'Bnploi 
51-53 rue Belliard 
IO4O Bruxelles
HERMANN, Beate
Arbejdsdirektoratet 
Adelgade 13 
DK-I 305 København
AUBIN, C la ire  
D é légation à l'E m p lo i 
55 Avenue Bosquet 
F-75007 Paris
RIESS, Walter 
Bundesanstalt für Arbeit 
Regensburger Str. IO 4 
D-85OO Nürnberg
VIOS, S te lio s  
J u n io r M in is try  o f Youth 
25, P a n e p is tim io u -S tre e t 
Athens
FITZPATRICK, Brian 
Ministry of Labour 
Mespil Road 
Dublin 4Tel. 02/230.90.10
Tel. OI/ 8 7.27.77
Tel. 567.55.44 
e x t. 5920
Tel. O 6II/7.II.II
Tel. 32 3.O9.3i 
ext. 436
Tel. 76.58.61

-  21 -DEL I I ,  BILAG 9 -  c t d .
IT A L IE N
ITALIE ANTONUCCI, Gianoarlo (Dr.)
ITALI Ministero del Lavoro e
della Previdenza sociale 
Direzione generale del 
Collocamento della Manodopera 
Div. IV
Via Pastrengo 22 
I- Roma
LUXEMBOURG BICHELER, Claude
Administration de l'Eknploi 
34 Avenue de la Porte Neuve 
L- Luxembourg
NEDERLANDENE
PAYS-BAS
NETHERLANDSVAN BAAL, J.
Directoraat-Generaai voer 
Arbeidsvoorzeining 
Ministerie van Sociale Zeiken 
Volmerlaan 1 
NL - Rijswijk
DET FORENE­
DE· KONGERIGE 
ROYAUME-UNI 
UNITED KINGDOM
GB-MALE, A.H.
Central Bureau for Educational 
Visits and Exchanges 
Seymour Mews House 
Seymour Mews 
LONDON W1H ?PETel. 4683
Tel. 267.93
Tel. 70/99.31.77
Tel. OI /4 8 6 51 01

DEL I I I

-  22  -
DEL I I I
E N  ANALYSE AF PROGRAM M ETS FINANSIELLE 
O G  ADMINISTRATIVE STRUKTUR
Ind le d ning
14. Medens del I I  af denne b e re tn in g  in d e h o ld t en d e s k r ip tiv  analyse af 
de p ra k tis k e  aspekter af programmet gennem de fo rlø b n e  5  i r ,  er fo rm å le t 
med denne del at undersøge nogle af de v ig tig s te  problem er, der løbende er 
o p s tå e t, og b e tra g te  nogle a f de lø sningsm uligheder, Kommissionen kan b e s lu tte  
at vælge i fo rb in d e ls e  med programmets v id e re u d v ik lin g .
Programmets a d m in is tra tiv e  s tr u k tu r
15. Eftersom a lle  u d ve kslin g e r under det andet fæ lle s  program er foreg å et
i in itia tiv ta g e r n e s  re g ie  ( e lle r  i få tilfæ ld e  er b le v e t fo re s tå e t af orga­
n is a tio n e r, der har fun g e re t som "u n d e rk o n tra h e n te r"), er overenskomsten som 
sådan af Kommissionen b le v e t b e tra g te t som et v ig t ig t  "s ty rin g s m id d e l", fo r 
så v id t som den har m u lig g jo rt en v is  k o n tro l med et begrænset a n ta l o rg a n i­
s a tio n e r, der var f o r p lig t e t  t i l  at o p fyld e  overenskomstens re t stramme be­
tin g e ls e r . Som fø lg e  af o rg a n is a tio n e rn e s  beskedne a n ta l ( i p rin c ip p e t én 
i hver m edlem sstat) har det været le t fo r Kommissionen at udarbejde en række 
p ra k tis k e  r e t n in g s lin je r ,  fo r gennem førelsen af bestemmelserne i Rådets 
a fg ø re lse .
16. Inden fo r disse s t r u k tu r e lle  rammer g jo rde  Kommissionen det således
gennem udstedelsen af en række r e t n in g s lin je r  i 1982 k la r t  fo r  in it ia t iv t a g e r n e ,  
at det var nødvendigt i en v is  grad at fje rn e  s ig  fr a  de " t r a d it io n e lle "  
form er fo r  udve kslin g  og tage nye i n i t i a t i v e r  af mere "nyskabende" k a ra k te r 
op, hvad enten det var inden fo r  s e k to re r, der h i d t i l  ikke havde været repræ­
s e n te re t, inden fo r områder, der var k r a f t ig t  b e rø rt a f u d v ik lin g e n  a f den 
ny in fo rm a tio n s te k n o lo g i, e lle r  det skete som led i v irk e lig g ø re ls e n  af nye 
tan ke r om tilre tte læ g g e ls e  af a rb e jd e t.

-  23 -
17. Medens der siden i n i t i a t i v e t  i 1982 har kunnet konstateres en stø t 
s tig n in g  i a n ta lle t af u d v e k s lin g e r, har Kommissionen h a ft visse  betænke­
lig h e d e r med hensyn t i l  in itia tiv ta g e r n e s  re a k tio n e r på d e tte  i n i t i a t i v ,  id e t 
mange af dem fa n d t det v a n s k e lig t at tilp a s s e  deres a k t iv it e t e r  t i l  de ændrede 
kra v. Kommissionen v i l  i nær fre m tid  udsende en m eddelelse, hvori den v i l  
s k its e re  en række nye u n g d o m su d ve kslin g sfo ra n sta ltn in g e r g e n e re lt, da det
er b le v e t s ta d ig  mere in d lyse n d e , at Kommissionen har brug fo r s tø rre  
"sm idighed" i fo rb in d e ls e  med fo rv a ltn in g e n  a f udvekslingsprogram m et fo r  unge 
a rb e jd s ta g e re , ikke b lo t fo r at kunne v id e re u d v ik le  det på basis af oven­
nævnte i n i t i a t i v ,  men også fo r at kunne fremme mere nyskabende t i l t a g  fra  
in itia tiv ta g e r n e s  s id e , der igen skal fø lg es op af et mere om fattende en­
gagement fra  Kommissionens side i fo rb in d e ls e  med ivæ rksæ ttelsen a f nye form er 
fo r  u d v e k s lin g .
18. Form uleringen af en sam let E F - p o litik  fo r  1980'erne på erhvervsuddannel­
sesom rådet, herunder også det in fo rm a tio n s te k n o lo g is k e  område, gør det bydende 
nø dvendigt, at Kommissionen s t i l l e s  t ils t r æ k k e lig t  f r i t  med hensyn t i l  at 
udforme en u d v e k s lin g s p o litik  fo r  unge, der kan udgøre en in te g re re t del
af denne nye p o l i t i k .  Programmet t i l  fremme a f udvekslingen a f unge a rb e jd s ­
tagere bør i de næste fem år s p ille  en v ig t ig  r o lle  i denne sammenhæng, 
h v ilk e t dog fo ru d sæ tte r en række s tr u k tu r e lle  og a d m in is tra tiv e  æ ndringer.
19. B e tra g te r man programmet i en a d m in is tra tiv  sammenhæng, mener Kommis­
sionen, at der bør gøres fø lgende: fo r  det fø rs te  bør de rig h o ld ig e  e r fa ­
rin g e r på u dvekslingsom rådet, som in it ia t iv t a g e r n e  råder o ve r, fo r t s a t  ud­
n y tte s , således at man kan s ty rk e  og udbygge det e ksiste re n d e  net a f udveks­
lin g e r de kommende 5 å r. For det andet synes der på baggrund af a lle  de 
indhøstede e rfa r in g e r ikke  længere at være noget v id e re  behov fo r  at b enytte 
sig  af "overenskom st"-system et i henhold t i l  a r t ik e l 3, s tk . 2, eftersom
det o p rin d e lig e  form ål hermed, nem lig at s ik re  udvekslingernes k v a lit e t ,  ikke 
længere er a k tu e lt. For det tr e d je  synes der nu -  på baggrund a f de vanske­
lig h e d e r, Kommissionen m å regne med at b liv e  s t i l l e t  over fo r  igennem de 
næste fem år med hensyn t i l  at imødekomme s p e c ifik k e  udvekslingsbehov -  
at være v ig tig e  grunde t i l  at ændre den bestående s tr u k tu r , og i den f o r ­
b in d e lse  bør Kommissionen have m ulighed fo r  -  om  nødvendigt -  se lv at tage 
i n i t i a t i v  i t ilf æ ld e  a f, at der o p stå r re e lle  m uligheder fo r  ivæ rksæ ttelse 
a f u d v e k s lin g e r, der kan supplere det bestående netvæ rk, som i n i t i a t i v ­
tagerne har e ta b le re t.

-  24 -
I fo rb in d e ls e  med sådanne i n i t i a t i v e r  har Kommissionen f o r e s t i l l e t  sig 
en lang række s itu a tio n e r , lig e  fra  s p e c ia lu d v e k s lin g e r af sæ rlig  værdi 
i fo rb in d e ls e  med e ta b le rin g  af "e k s te rn e " k o o rd in a tio n s o rg a n e r, der ivæ rk­
sæ tter u d ve kslin g e r inden fo r bestemte e rh v e rv s s e k to re r. Sådanne i n i t i a t i v e r  
kan n a tu r lig v is  ikke så le t tilp a s s e s  den nuværende overenskom st-ordning, og 
det v i l  h e lle r ikke fo r ts a t være m u lig t at indhente "u d ta le ls e  fra  medlems­
s ta te rn e ", således som det nu kræves i henhold t i l  afgø relsens a r t ik e l 3, 
s tk . 1. D erfor v i l  det komme t i l  at p å h v ile  Kommissionen se lv at s k a ffe  
sig  viden om  Lødigheden af hver e n k e lt i n i t i a t i v ,  der måtte b liv e  fo r e s lå e t.
20. D e a d m in is tra tiv e  rammer, inden fo r  h v ilk e  programmet e v e n tu e lt k a n v id e re - 
u d v ik le s  de næste 5  å r, v i l  d e rfo r være k a ra k te ris e re t ved, at de a lle re d e  
e tablerede s tru k tu re r fo r ts a t s ty rk e s , sa m tid ig  med at Kommissionen få r
det nødvendige s p ille ru m  t i l  se lv at tage i n i t i a t i v e r ,  som s k its e re t oven­
fo r  under punkt 19. I in te t af tilfæ ld e n e  v i l  det være nødvendigt at anvende 
"overenskom st-ordningen", id e t h ve rt e n k e lt p ro je k t s ty re s  v ia  den mere om­
fa tte n d e  ko n tra k t -  e lle r  en v a ria n t heraf -  der er b le v e t anvendt siden p ro ­
grammets s t a r t.
F inansieringen af programmet
21. Ganske v is t  blev de begrænsede b u d g e tb e v illin g e r, der var t i l  rådighed
i programmets indledende fa se , ikke u d n y tte t f u ld t  ud ( j f .  del I I ,  b ila g  1 ), 
men a lle re d e  i begyndelsen af 1981 var der tegn t i l ,  at s itu a tio n e n  var ved 
at ændres som fø lg e  a f de medvirkende in it ia t iv t a g e r e s  stigende e f f e k t i v i t e t  
på det o rg a n is a to ris k e  område. I den s id s te  del af 1981 b le v det h e lt k la r t ,  
at Kommissionen ikke havde andet valg end at undlade at fin a n s ie re  et a n ta l 
v ig tig e  p ro je k te r som fø lg e  a f mangelen på d is p o n ib le  m id le r. D ette blev 
det afgørende vendepunkt, eftersom  programmet siden da u a fb ru d t har været 
præget af akut mangel pa m id le r, h v ilk e t t y d e lig t ses i fo rb in d e ls e  med de 
beregnede t a l fo r 1984, der v is e r , at de samlede u d g ifte r  t i l  de p ro je k te r, 
der er b le ve t fo re s lå e t af in it ia t iv t a g e r n e ,  er 3 gange s tø rre  end det 
belø b, Kommissionen har t i l  rådighed.

-  25 -
22. Denne s itu a tio n  f i k  Kommissionen t i l  p i ny at o v e rv e je , om  man ikke 
s k u lle  søge e fte r  d ive rse  a lte r n a tiv e  fin a n s ie r in g s k ild e r , på n a tio n a lt, 
re g io n a lt og lo k a lt p la n , h v o rfra  der kunne ska ffe s fle r e  m id le r t i l  
su p p le rin g  af de a lle re d e  h e lt u tils træ k k e lig e  b e v illin g e r  fra  Fæ llesska­
bets sid e . På de fæ llesm øder fo r in it ia t iv t a g e r n e  og de fo r programmet 
a n s v a rlig e  regeringsrepræ sentanter (n a tio n a le  ko n ta k tp e rs o n e r), der fandt 
sted i 1982 og 1983, re js te  Kommissionen d e tte  spørgsmål i fo rv e n tn in g  om  
et p o s itiv t  svar fra  a lle  b e rø rte  p a rte rs  sid e .
23. Eftersom der nok fø rs t kommer t i l  at fin d e  en afgørende ændring sted 
med hensyn t i l  fin a n s ie rin g e n  af programmet, når m edlem sstaternes re g e rin g e r 
s e lv  begynder at in te rv e n e re  f in a n s ie lt ,  m å u d v ik lin g e n  i n d t i l  dato nærmest 
betegnes som " l i d e t  opm untrende". D e n a tio n a le  ko n ta ktp e rso n e r, der s k u lle  
fungere som et slags "k o o rd in a to re r" fo r de re le va n te  m in is te r ie r , har 
u d t a lt ,  at m edlem sstaterne har været tilb a g e h o ld e n d e  med at tage mere om­
fa tte n d e  f in a n s ie r in g s in it ia t iv e r  på d e tte  tid s p u n k t på baggrund af den 
beskæ ftigelsesm æ ssige og økonomiske k ris e . Dog har der kunnet re g is tre re s
et v is t  fre m s k rid t på n a tio n a lt plan ( j f .  Danmark og I r la n d ) ,  og se lv om  
d e tte  fre m s k rid t er af begrænset k a ra k te r, v i l  det kunne danne fo r b ille d e  
fo r en mere k o o rd in e re t in d sa ts fra  regeringernes sid e .
På re g io n a lt og lo k a lt plan er der sket en s tø rre  ændring ta kke t være en 
række in it ia t iv t a g e r e ,  der nu a k tiv t  søger fin a n s ie r in g s k ild e r  med h e n b lik  
på at supplere de m id le r, de modtager fr a  Fæ llesskabet.
Der er også på a rb e jd s g iv e rs id e  g jo r t  v is s e , omend langsomme, fre m s k rid t, 
som nok i s id s te  ende v i l  kunne være nøglen t i l  programmets vid e re  succes. 
D ette punkt v i l  b liv e  nærmere o m ta lt nedenfor.
24. B e tra g te r man den a k tu e lle  fin a n s ie r in g s s itu a tio n  under é t,  frem går det 
k l a r t ,  at m idlerne fra  Fæ llesskabets budget i den nærmeste fre m tid  fo r ts a t 
v i l  udgøre et v ig t ig t  fin a n s ie rin g s g ru n d la g  fo r programmet.

-  26 -
På baggrund af in itia tiv ta g e r n e s  stigende held med at fin d e  frem t i l  
a lte r n a tiv e  fin a n s ie r in g s k ild e r , set i sammenhæng med behovet fo r at 
u d v ik le  et bredere baseret system af u d v e k s lin g e r, v i l  der nok i stigende 
grad være grund t i l  en mere fle k s ib e l holdning med hensyn t i l  Kommissionens 
fin a n s ie rin g s o rd n in g , såLedes at det b liv e r  m u lig t at tilp a s s e  Kommissio- 
nens fo ra n s ta ltn in g e r bedre t i l  programmets konkrete e n k e ltd e le , hvad de 
end m itte  indebære af nyskabelser.
25. Kommissionen er fo r tid e n  ved at o verveje en række L ø sn in g sfo rsla g , som 
v i l  give den meget s tø rre  s p ille ru m  ved ydelsen af fin a n s ie l s tø tte .
B landt de v ig tig s te  o v e rv e je ls e r m å nævnes en re v is io n  af bestemmelserne i 
den nuværende a r t ik e l 8 vedrørende re fu s io n  af r e js e u d g ifte r , hvorved der 
tages hensyn t i l  det fo rh o ld , at der fo r de c e n tr a lt beliggende medlemssta­
te rs  vedkommende er ta le  om  meget beskedne r e js e u d g ifte r , medens det m a  
erkendes, at der er sæ rlige vanskeligheder fo r  de mere a fs id e s  liggende 
regioners vedkommende. Således er Kommissionen i gang med at undersøge, 
hvorledes ydelsen af E F -tils k u d  t i l  re js e u d g ifte rn e  frem og tilb a g e  mellem 
to  m edlem sstater kan gøres d ire k te  afhængig af afstanden mellem de pågældende 
lo k a lit e t e r .
Med hensyn t i l  de fo r a n s ta ltn in g e r , der om tales under punkt 19, overvejes 
det fo r tid e n , om  det ikke v i l l e  være rim e lig t at b e ta le  et v is t  " t ils k u d "  
h e r t i l ud over det fa s te  tils k u d  p r. p ra k tik a n t p r. uge, der ydes i hen­
hold t i l  a r t ik e l 8.
Den europæiske S o cialfo n d
26. Eftersom Den europæiske S o cia lfo n d  er Fæ llesskabets v ig tig s te  fin a n s ie ­
rin g sin stru m e n t på erhvervsuddannelsesom rådet, er den f o r n y lig  foretagne 
re v is io n  af fonden (1) af sæ rlig  betydning fo r v id e re u d v ik lin g e n  a f program­
met t i l  fremme af udvekslingen af unge a rb e jd s ta g e re , i og med at fondens 
b e v illin g e r  (2) nu i stigende omfang ska l anvendes s p e c ie lt t i l  s tø tte  fo r 
unge.
Det fo rh o ld  at man har o p p r io r ite r e t s tø tte n  fra  fonden t i l  afbødning af de 
b eskæ ftig e lse sva n ske lig h e d e r, der fo r tid e n  rammer de unge, a fs p e jle r en 
stigende bekym ring fo r denne gruppes sæ rlig  udsa tte  s itu a tio n  i en t i d  med 
økonomisk afm atning og s to r ledighed -  en bekym ring, som der er g iv e t u d tryk 
fo r  på a lle  p la n e r o v e ra lt i Fæ llesskabet.
Den økonomiske afm atning har a lle re d e  h a ft en så markant in d v irk n in g  på
programmet t i l  fremme af u d ve kslin g en af unge a rb e jd s ta g e re , at man m å  
TT) Rådets a fg ø re ls e  83/516/EØF af 17. oTTtober 1983 (EFT L 289 af 22. oktober 1983). 
(2) Den andel af fondens å r lig e  b e v illin g e r ,  der anvendes t i l  fo rd e l fo r unge, skal 
mindst udgøre 75% a f de samlede b e v illin g e r .

-  27 -
kræve, at de æ ndringer, der skal fore ta g e s a f Rådets a fg ø re lse  ( j f .  punkt 
3 1), m edfører, at det b liv e r  le tte re  at tage i n i t i a t i v e r  t i l  fo rd e l fo r 
unge, der ikke kan fin d e  b e skæ ftig e lse , e lle r  som har m is te t deres jo b .
F ø lg e lig  mener Kommissionen, at den gennemførte re v is io n  af Den europæiske 
S ocialfo n d  er af s to r betydning fo r udvekslingen af unge a rb e jd s ta g e re , 
eftersom  de va n ske lig h e d e r, programmet a lle re d e  nu er k o n fro n te re t med, 
s a n d s y n lig v is  uden denne om talte  o p p r io r ite r in g  af de unge v i l l e  forvæ rres 
ganske b e ty d e lig t i de kommende i r .
Fonden har s p e c ie lt fa e t t i l  opgave at forbe d re  b e skæ ftig e lse su d sig te rn e  fo r 
de unge, og man m å d e rfo r regne med, at de reviderede fondsbestemmelser 
sn a rt v i l  fø re  t i l  en fo rb e d rin g  af arbejdsm arkedsforholdene fo r  dermed at 
gøre det le tte r e  at gennemføre programmet t i l  fremme af udvekslingen af unge 
a rb e jd sta g e re  og re a lis e re  dets m ålsæ tning, nem lig at skabe bedre udveks­
lin g sm u lig he d er fo r  unge, der a lle re d e  er i a rb ejd e .
Den v e k s e lv irk n in g , der er mellem Den europæiske S o cialfo n d  og programmet 
t i l  fremme af udvekslingen af unge a rb e jd s ta g e re , er af s tø rs te  b e tyd ning , 
men det frem går også k la r t ,  at de har v id t fo r s k e llig e  opgaver. Fondens op­
gave er i p rin c ip p e t at fremme beskæ ftig elsen  gennem fin a n s ie lle  s tø t te f o r ­
a n s ta ltn in g e r t i l  fo rd e l fo r erhvervsuddannelsesprogram m er, medens fo rm å le t 
med programmet t i l  fremme af udvekslingen af unge a rb e jd sta g e re  er at g rib e  
ind pa et tid s p u n k t e fte r  a fs lu tn in g e n  af erhvervsuddannelsen og tilb y d e  
unge med p ra k tis k  a rb e jd s e rfa rin g  m ulighed fo r at forbe d re  deres k v a lif ik a ­
tio n e r ved at d e lta g e  i et program , der gennemføres i en anden medlemsstat 
end den, h vo ri de har bopæl.
Kommissionen v i l  d e rfo r fo r ts a t lægge vægt på de sæ rlige  m ål, der er udstuk­
ket i Rådets a fg ø re ls e  om  o p s t illin g  af det andet fæ llesprogram , men gennem­
fø re ls e n  heraf v i l  dog b liv e  p å v irk e t b e ty d e lig t af de reviderede s o c ia l­
fondsbestem m elser om  s tø rre  fin a n s ie l s tø tte  t i l  fremme af de unges beskæf­
tig e ls e s m u lig h e d e r.

-  28 -
Det ændrede økonomiske klim a
27. Som  t id lig e r e  nævnt tag e r programmet s ig te  på unge, der er s ta ts ­
borgere i en EF-medlemsstat, som er mellem 18 og 28 I r ,  som har en 
f a g lig  grunduddannelse e lle r  p ra k tis k  fa g lig  e rfa rin g  og som er in d ­
trå d t i a rb e jd s liv e t inden det fy ld te  tyvende i r .
28. Ved udarbejdelsen af forsla ge n e  t i l  det andet fæl lesprogram lagde 
Kommissionen sæ rlig  vægt p i at tilb y d e  udvekslingsm uligheder fo r unge 
a rb e jd sta g e re , der s a n d s y n lig v is  ikke  e lle r s  v i l l e  få t ilb u d  om  en 
sådan udveksling i løbet a f deres normale a rb e jd s k a rrie re .
I overensstemmelse hermed blev der lig e  fra  begyndelsen a n la g t en be­
stemt p o lit is k  l i n j e ,  som fø rs t og fremmest g ik  ud på at s ik re  o p fy l­
delsen af d e tte  mål.
Som  fø lg e  a f de s ta d ig  mere udbredte n egative v irk n in g e r af den økono­
miske a fm atning, især fo r unge a rb e jd s ta g e re , er det b le v e t s ta d ig  van­
s k e lig e re  at fo rs v a re  en p o l i t i k ,  der alene ta g e r s ig te  på dem, der 
a lle re d e  er i arbejde i en t i d ,  hvor ledigheden breder s ig  voldsomt 
bla nd t de yngre a rb e jd sta g e re  i Fæ llesskabet og oven i købet har frem ­
bragt en s itu a tio n , hvor mange unge, der går ud a f skolen e lle r  a f s lu t ­
te r deres erhvervsuddannelse, ikke er i stand t i l  at s k a ffe  sig  a rb e j­
de.
29. Det er d e rfo r k la r t ,  at der m å fo re ta g e s en anden p r io r it e r in g  i 
Kommissionens p o l i t i k  i medfør af den ændrede s itu a tio n  på arbejdsm ar­
kedet.
Men eftersom  de gældende bestemmelser i afg ø re lse n s a r t ik e l 2 ikke 
o m fa tte r unge, som enten er b le v e t a rb e jd slø se  e lle r  som er fø rs te - 
gangsarbejdssøgende, har Kommissionen ikke  været i stand t i l  at råde 
bod på denne s itu a tio n  gennem en ra d ik a l ændring a f s in  p o l i t i k .

-  29 -
30. S t i l l e t  over fo r d e tte  dilemma, som trå d te  k la r t  frem m idt i 
programmets gennem førelsesperiode, havde Kommissionen ingen anden 
udvej end at fa s th o ld e  bestemmelserne i den assisteren d e  a fg ø re ls e , 
i n d t i l  der kunne foreta g es en re v is io n  a f de i a r t ik e l 1  og 2 inde­
h o ld te  k r i t e r i e r  fo r d e lta g e ls e  i programmet.
31. Eftersom  den økonomiske afm atning s a n d s y n lig v is  fo r ts a t v i l  ha­
ve en række n egative v irk n in g e r fo r unge a rb e jd s ta g e re , mener Kommis­
sionen, at programmet ikke længere s p e c ie lt bør tage s ig te  på de a l­
lerede beskæ ftigede, men at det bør udstrækkes t i l  også at om fatte
de under punkt 29 omhandlede p e rs o n k a te g o rie r.
Med h e n b lik herpå v i l  Kommissionen s t i l l e  fo rs la g  om, at der t i l  a r­
t i k e l  1  og 2 fø je s  en sæ rlig  bestemmelse om, at også de unge, der 
s t i l l e r  s ig  t i l  rådighed fo r arbejdsm arkedet, bør være b e re ttig e d e  
t i l  at komme i b e tra g tn in g  ved gennem førelsen af programmet.
For også at kunne inddrage de førstegangs-jobsøgende i programmet, 
fo re s lå s  det lig e le d e s , at bestemmelsen i a r t ik e l 2 om  at være in d ­
trå d t i " a r b e jd s liv e t inden det fy ld te  tyvende å r" fje rn e s .

-  30 -
Andre u d v e k s lin g s in itia tiv e r
32. T ilre tte læ g g e ls e n  på fæ llesskabsplan af u d v e k s lin g e r, der her ikke
ses i sammenhæng med spørgsmålet om  at fremme f r i  bevægelighed fo r a rb e jd s­
tag e rn e, omtales i tra k ta te n , men kun i a r tik le n  vedrørende o p s t illin g  
af programmet t i l  udveksling af unge a rb e jd sta g e re . D erfor har der i b e tra g t­
ning af programmets beskedne u d v ik lin g  i de fo rlø b n e  20 år sammenholdt 
med det faktum , at det kun ta g e r s ig te  på en s p e c ifik  gruppe unge mennesker, 
været et sta d ig  stigende pres fo r at få in d fø r t en e lle r  anden form fo r 
supplerende fo ra n s ta ltn in g  på fæ llesskabsplan med h e n b lik på ungdomsudveks- 
lin g  g e n e re lt. Kommissionen er d e rfo r a lle re d e  gået i gang med at undersøge 
de eksisterende m uligheder fo r  en sådan fo r a n s ta ltn in g , og se lv om  det 
ikke  er emnet fo r denne b e re tn in g , v i l  det b liv e  o m ta lt nedenfor i fo r b in d e l­
se med spørgsmålet om, hvorledes det kan bringes i r e la tio n  t i l  programmet 
fo r  unge a rb e jd sta g e re .
33. Sam tidig har Europa-Parlam entet v is t  stigende in te re s s e  fo r m ulighederne 
fo r  udveksling af unge på a lle  pla ne r inden fo r Fæ llesskabet, h v ilk e t
har re s u lte re t i vedtagelsen af en række v ig tig e  b e s lu tn in g e r på udveks­
lingsom radet, hvoraf den mest bemærkelsesværdige har været B ocklet-betæ nk­
ningen fra  7. ju n i 1983 C1).
34. Selv om  det har været u d tryk fo r  et om fattende behov fo r en in d sa ts 
på udvekslingsom rådet g e n e re lt, var det ikke desto mindre bemærkelsesvær­
d ig t ,  at der i selve beslutn in ge n  (2) henvistes t i l  programmet fo r  udveks­
lin g  af unge a rb e jd sta g e re . F aktisk har det været af meget konkret betyd­
ning f o r ,  h v ilk e  r e tn in g s lin je r  der s k u lle  u d stikke s fo r programmet frem ­
o ver, id e t det understregedes, at det s k u lle  "v æ s e n tlig t fo rb e d re s , udnyt­
tes og in te g re re s som et se lvstæ nd ig t område".
35. D a in itia tiv ta g e r n e  s e lv , de n a tio n a le  ko n ta ktp e rso n e r, Den europæiske 
fa g lig e  sam arbejdsorganisation og arbejdsg ive rre p ræ sen ta nte rn e
C1) EFT n r. C  184 af 11.7.1983. 
C2) P kt. 1b.

-  31 -
og senest EF's ungdomsforum (1) har g iv e t u d tryk fo r Lignende 
synspunkter, v i l  Kommissionens ønske om  i nær fre m tid  at udbyg­
ge udvekslingsprogram m et fo r unge a rb e jd sta g e re  som et separat 
handlingsprogram  uafhæ ngigt af de g e n e re lle  ungdom sudvekslingsini- 
t i a t i v e r ,  der fo r tid e n  overvåges, få fu ld  s tø tte .
Disse synspunkter har ty d e lig v is  rod i e rfa rin g e n  fra  de s id s te  
fem a r, som k la r t  v is e r et behov fo r et gennem struktureret n e t­
værk inden fo r h v ilk e t man v i l  kunne udbygge udvekslingerne på 
fæ lle sskab sp la n.
I b e tra g tn in g  a f, at kerne i en sådan s tru k tu r a lle re d e  i v id  
udstræ kning e k s is te re r e fte r  e ta b le rin g e n  af det andet fæ lle s p ro ­
gram, v i l  Kommissionen nu tage de nødvendige s k r id t t i l  at s ik r e , 
at de nye i n i t i a t i v e r  der er re d e g jo rt fo r i dens meddelelse om  
'ungdom sudvekslinger g e n e re lt" , v i l  kunne supplere snarere end 
hæ m m e e lle r  undergrave programmets fre m tid ig e  udbygning. D erfor 
v i l  Kommissionen undersøge, hvorledes programmet, sa m tid ig  med at 
det bevarer sin  selvstæ ndighed, kan komme t i l  at s p ille  en p o s i­
t i v  r o lle  ikke  kun fo r en s ty rk e ls e  af p o litik k e n  på ungdomsud­
ve kslin gso m rad e t, men også fo r gennemførelsen af de i n i t i a t i v e r ,  
der er indehold i m eddelelsen.
At r e s u lta te t kommer t i l  at stå mål med den økonomiske indsats v i l  
n a tu r lig v is  også være en afgørende fa k to r og Kommissionen v i l  dei— 
fo r s ik r e , at dens m id le r anvendes så hensigtsm æ ssigt som m u lig t i 
b e tra g tn in g  a f, at de samlede fæ lL e sska b stiIsku d  på d e tte  område 
fo r  tid e n  er meget begrænsede.
36. Forudsat, at der fin d e r en sådan u d v ik lin g  sted i lø bet af 
de næste 5  å r, er der a l m ulig grund t i l  at t r o ,  at der d e re fte r 
kan udarbejdes en generet s tr u k tu r , som kan gøre det m u lig t fo r 
Fæ llesskabet at tage et s tø rre  i n i t i a t i v  på d e tte  område. For ud­
vekslingsprogram m et fo r unge a rb e jd sta g e re  v i l  s lu tn in g e n  a f 1 9 8 0 'e r- 
ne d e rfo r v is e  s ig  at være en endnu s tø rre  u d fo rd rin g  end de van­
s k e lig h e d e r, der h i d t i l  er overvundet.
(1) Det fre m tid ig e  EF-program t i l  u d ve kslin g  a f unge a rb e jd sta g e re  
(28. okto b er 1983).

-  32 -
DEL IV
SOCIAL SIKRING
Rådets a fg ø re lse  -  A r tik e l 5 og 7
37. Bestemmelserne vedrørende f r i  bevægelighed fo r vandrende a rbejdstagere 
(1) har s p ille t  en væ se ntlig  r o lle  fo r udbygningen af programmet t i l  
u dve kslin g  af unge a rb e jd s ta g e re , som blev o p s t il le t  i henhold t i l  
a r t ik e l 50 i tra k ta te n .
Således er det i a r t ik e l 5 i Rådets a fg ø re lse  om  o p s t il lin g  af det andet 
fæ llesprogram  fa s ts a t, a t:
"unge a rb e jd s ta g e re , der d e lta g e r i p ra k tik o p h o ld  af længere 
va rig h e d , skal være o m fa tte t af en ordning e fte r  gældende lo v ­
g iv n in g , der er lig e  så g u n stig  som den, der i medfør af 
tra k ta te n  er in d fø r t med h e n b lik  på gennem førelse af f r i  bevæ­
g elighed fo r a rb e jd s ta g e re , der er s ta ts b o rg e re  i medlemssta­
te rn e " .
Ligeledes nåede m edlem sstaterne inden fo r rammerne af den gældende lo v ­
g iv n in g  og ved at supplere bestemmelserne i a r t ik e l 5 t i l  enighed i 
a r t ik e l 7 om, at de s k u lle  -
"m edvirke t i l  gennem førelsen a f u d v e kslin g e rn e , især fo r så v id t 
angår s o c ia l b e s k y tte ls e ".
H e lt p ræ cist blev d e tte  d e rfo r det g ru nd la g, på h v ilk e t medlem sstaterne 
-  i b e tra g tn in g  af de f o r p lig t e ls e r ,  de havde påtaget s ig  -  regnede 
med i så v id  udstræ kning som m u lig t at fje rn e  de e ksiste re n d e  "h in d ­
r in g e r " , unge a rb e jd sta g e re  stø d te  på i fo rb in d e ls e  med d e lta g e ls e  i 
u d v e k s lin g e r.
Undersøgelse a f anvendelsen a f fo ro rd n in g e rn e  om s o c ia l s ik rin g
38. I b e tra g tn in g  af den b e tyd n in g , disse bestemmelser h a r, har Kommissionen 
fra  begyndelsen af anset det fo r v ig t ig t  at holde s ig  o rie n te re t om  
a l t ,  hvad der er re le v a n t fo r gennem førelsen af d is s e , id e t den har 
været s æ rlig  opmærksom på spørgsm ålet om  s o c ia l s ik r in g ,  da det er på 
d e tte  område, man har ment der v i l l e  kunne opstå problem er.
(1) A r tik e l 48, 49 og 51 i tra k ta te n .

-  33 -
39. Sadanne problem er v is te  s ig  fa k tis k  a lle re d e  i programmets s ta r tfa s e , 
men Kommissionen kunne ikke h e lt præ cist indkredse dem e lle r  a fg ø re , 
i h v ilk e n  udstræ kning de virke d e  hæmmende fo r en e ff e k t iv  gennemførelse 
af udvekslingerne.
F ø lg e lig  blev der udarbejdet to  undersøgelser (1) i 1980 og 1981, som 
s k u lle  give en o v e rs ig t over de s o c ia ls ik rin g s b e s te m m e ls e r, der var 
gældende i m edlem sstaterne, og sa m tid ig  indkalde fo rs la g  t i l ,  h v ilk e  
fo ra n s ta ltn in g e r der e v e n tu e lt var behov f o r ,  hvis man s k u lle  s ik re  
det nødvendige niveau med hensyn t i l  s o c ia l s ik rin g  fo r unge a rb e jd s ­
ta g e re , der d e lto g  i programmet.
Nogle af de spørgsm ål, der blev r e js t i b e re tn in g e rn e , s k u lle  i ll u s t r e r e ,  
hvor kom pliceret problem et v a r, men de s k u lle  sa m tid ig  henlede opmærksom­
heden på spørgsmålet om, h v o rv id t bestemmelserne i a r t ik e l 5 og 7 i 
Rådets a fg ø re lse  var s p e c ifik k e  nok med hensyn t i l  de f o r p lig t e ls e r ,  
der blev p ålag t hver e n k e lt medlemsstat på s o c ia lis e rin g s o m rå d e t. Det 
følgende er eksempler på, hvor fo r s k e llig a r te d e  de s o c ia le  s ik r in g s ­
bestemmelser e r, der anvendes fo r unge a rb e jd s ta g e re , der d e lta g e r i 
programmet: -
-  d e lta g e re , der har h a ft f o r s ik r in g s p lig t ig  b e s k æ ftig e ls e , e lle r  som 
um iddelbart inden en u dve kslin g  har få e t a rb e jd s lø s h e d s u n d e rs tø tte ls e , 
•og som har få e t f o r s ik r in g s p lig t ig  beskæ ftig else  i løbet af udveks­
lin g s p e rio d e n , har været f u ld t  dækket med hensyn t i l  s o c ia l s ik rin g  
under a rbejdsperioden i udlandet samt ved hjemkomsten t i l  deres 
bopæ lsland. Disse a rb e jd sta g e re  har været o m fa tte t af bestemmelserne
i Rådets fo ro rd n in g  ( EØF) n r. 1408/71, h v o r t il der senere skal 
re fe re re s ;
-  d e lta g e re , som ikke har været fo r s ik r e t  um iddelbart inden en udveks­
lin g , og som har fundet f o r s ik r in g s p lig t ig  beskæ ftig else  i u d la n d e t, 
har s a n d syn lig vis m åttet regne med en k o rt periode med u tils tr æ k k e lig  
dækning med hensyn t i l  s o c ia l s ik r in g , inden de kunne bleve yd e lse s­
b e re ttig e d e ;
(1) "2 . fæ llesprogram  fo r udve kslin g  af unge a rb e jd sta g e re  -  anvendelsen 
af fo ro rd n in g e rn e  om  s o c ia l s ik r in g "  (T yskland, B e lg ie n , F ra n k rig , 
I t a lie n  og Det forenede K ongerige), f o r f a t t e r  L. Froidm ont;
"2 . fæ llesprogram  fo r  udve kslin g  af unge a rb e jd sta g e re  -  anvendelse af 
fo ro rd n in g e rn e  vedrørende s o c ia l s ik r in g "  (Danmark, Grækenland, Irla n d , 
Luxembourg, N ederlandene), f o r f a t t e r  M. Meyer.

-  34 -
-  fo r unge, som har d e lta g e t i u d v e k s lin g e r, der ikke har o m fa tte t en periode 
med f o r s ik r in g s p lig t ig  b e s k æ ftig e ls e , har udvekslingens varighed sammen­
h o ld t med deres s ta tu s  i bopæ lslandet været afgørende fa k to r e r , uanset
om der opstod s o c ia ls ik rin g s p ro b le m e r e lle r  e j.  Eksempelvis har det fo r 
d e lta g e re , der ikke var fo r s ik r e t  um iddelbart inden en u d v e k s lin g , under­
tid e n  har været nødvendigt at tegne en form fo r p e rs o n lig  f o r s ik r in g . På den 
anden side s k u lle  der s a n d s y n lig v is  ikke kunne opstå problem er i fo r b in ­
delse med s o c ia l s ik r in g  fo r d e lta g e re , som har været f o r s ik r e t ,  inden 
de s ta rte d e  på en u d ve kslin g  af k o rte re  v a rig h e d ;
-  fo r d e lta g e re , som ikke har h a ft f o r s ik r in g s p lig t ig  beskæ ftig else  um iddel­
b a rt e fte r  at være vendt hjem fra  en u d v e k s lin g , har der af og t i l  været 
vanskeligheder i fo rb in d e ls e  m ed' re t t i l  arbejdsløshedsdagpenge. Dette 
har fa k tis k  været det hyppigste problem og som o m ta lt nedenfor g iv e t 
anledning t i l  bekym ring hos nogle af de unge, inden de er ta g e t a f sted 
fo r at d elta g e  i et udvekslingsprogram .
40. I b e tra g tn in g  a f,  hvor f o r s k e llig  s ta tu s  d elta g erne  har i deres bopæ lslande, 
sammenholdt med det faktum , at udvekslingerne har været af meget f o r s k e llig  
a rt og in d h o ld , er det ikke kommet som noget u v e n te t, at der v i l l e  dukke 
vanskeligheder op med hensyn t i l  s o c ia l s ik r in g . Hvis problem et ses i re la tio n  
t i l  de fo r s k e llig e  lovbestem m elser i de e n ke lte  m edlem sstater, er det så 
meget desto k la re re , at der er ta le  om et meget ko m p lice re t problem , og man 
fo re s lo g  d e rfo r i b e re tn in g e rn e , at der s k u lle  re fe re re s  t i l  fæ llesskabsbe­
stemmelserne vedrørende s o c ia l s ik r in g  med det form ål at fin d e  ud a f,  h vor­
v id t  nogle a f de e ksiste re n d e  vanskeligheder med hensyn t i l  s o c ia l s ik rin g  
kunne løses.
41. Selv om  det b le v u n d e rstre g e t i b e re tn in g e rn e , at problem erne i fo rb in d e ls e  
med s o c ia l s ik r in g  ikke  var s æ rlig  s to re , har Kommissionen a llig e v e l ønsket 
at fin d e  frem t i l  en s tr u k tu r , som v i l  kunne give en e f f e k t iv  g a ra n ti f o r ,  
at a lle  d e lta g e re  i u d v e k s lin g e r i henhold t i l  a r t ik e l 50 i tra k ta te n  er 
dækket med hensyn t i l  s o c ia l s ik r in g .
Den a d m in is tra tiv e  Kommission fo r  vandrende a rb e jd sta g e re s s o c ia le  s i k r i ng
42. Den a d m in is tra tiv e  Kommission fo r vandrende a rb e jd sta g e re s s o c ia le  s ik r in g , 
som har t i l  opgave at tage s t i l l i n g  t i l  a d m in is tra tiv e  spørgsmål og f o r t o lk ­
ningsspørgsm ål i fo rb in d e ls e  med bestemmelserne i fo ro rd n in g  (EØF) n r.

-  35 -
1408/71, er et e kspe rto rg an , h vis arbejde er k n y tte t snævert sammen 
med gennemførelsen af tra k ta te n s  a r t ik e l 51 vedrørende bestemmelserne 
om  s o c ia l s ik rin g  i fo rb in d e ls e  med f r i  bevægelighed fo r  vandrende a r­
bejdstagere inden fo r m edlem sstaterne.
r t i ls lu t n in g  t i l  en række indledende d rø fte ls e r har Kommissionen fo ­
re la g t en d e ta lje r e t analyse af s itu a tio n e n , som den har u d v ik le t sig  
t i l  dags dato, fo r Den a d m in is tra tiv e  Kommission og rådspurgt den med 
hensyn t i l  de g e n e re lle  r e tn in g s lin je r  f o r ,  hvorledes man kan g rib e  
d e tte  spørgsmål an.
Den a d m in is tra tiv e  Kommission har på s it  188.-190. møde, som a fh o ld te s  
i 1983, d rø fte t s itu a tio n e n  indgående med h e n b lik  på e v e n tu e lt at op­
re tte  en o rd n in g , inden fo r h v ilk e n  a lle ,  der d e lta g e r i programmet, 
kan tilb y d e s  et rim e lig t niveau med hensyn t i l  s o c ia l s ik r in g .
Som  konklusion på disse o v e rv e je ls e r fre m sa tte  den i oktober 1983 f ø l ­
gende bemærkninger -
-  det frem går h e lt k la r t  både af Kommissionens m a te ria le  og af d r ø f t e l­
serne i Den a d m in is tra tiv e  Kommission* at unge, der d e lta g e r i p ro ­
grammet, kan deles i to  fo r s k e llig e  grupper med hensyn t i l  s o c ia l 
s ik r in g :
a) de, der er a rb e jd sta g e re  i henhold t i l  fo ro rd n in g  1408/71 og
b) de, der ikke er a rb e jd sta g e re  i henhold t i l  fo ro rd n in g  1408/71.
A rbejdstagere i henhold t i l  fo ro rd n in g  1408/71
43. For d e lta g e rn e , der er a rb e jd sta g e re  i henhold t i l  fo ro rd n in g  1408/71, 
har a r t ik e l 5 i Rådets a fg ø re lse  om  programmet h a ft b e tyd n in g . For 
d e rfo r at s ik r e , at bestemmelserne i denne a r t ik e l også om fattede so­
c ia l s ik r in g , anbefalede Den a d m in is tra tiv e  Kommission at ændre te k ­
ste n , således at den re fe re re d e  t i l  a r t ik e l 48, 49 og 51 i tra k ta te n .
(1) O p re tte ls e  i henhold t i l  a r t ik e l 80 i fo ro rd n in g  (EØF) n r. 1408/71 og 
sammensat af en regeringsrepræ sentant fo r hver af m edlem sstaterne, e- 
v e n tu e lt b is tå e t af sagkyndige rå d g iv e re . En repræ sentant fo r  Kommis­
sionen d e lta g e r i Den a d m in is tra tiv e  Kommissions møder, med s ta tu s  som 
rå d g iv e r.

-  36 -
id e t der ikke skelnes mellem p ra k tik o p h o ld  af længere og ko rte re  v a rig ­
hed. Den reviderede te k s t, der blev ve d ta g e t, lyder s ile d e s :
"Unge a rb e jd s ta g e re , der d e lta g e r i p ra k tik o p h o ld  i henhold t i l  denne 
a fg ø re ls e , skal være o m fa tte t af en ordning e fte r  gældende lo v g iv n in g , 
der er lig e  s i g u n stig  som den, der i medfør af tra k ta te n s  a r t ik e l 48,
49 og 51 er in d fø r t med h e n b lik  p i gennemførelse af f r i  bevægelighed 
fo r a rb e jd s ta g e re , der er sta tsb o rg e re  i m edlem sstaterne."
44. Det har været v ig t ig t  at sammenholde programmet med fo ro rd n in g  1408/71, 
og Den a d m in is tra tiv e  Kommission fremhævede, at den s p e c ifik t tog s ig ­
te  p i d e lta g e re , som er a rb e jd s ta g e re , med hensyn t i l  de r i s i c i ,  de er 
fo r s ik r e t  mod. Forordningen koordinerede b lo t de indbyrdes afvigende 
n a tio n a le  s o c ia ls ik rin g s o rd n in g e r inden fo r m edlem sstaterne, fo rs tå e t 
saledes, at disse o rd n in g e r b le v forbundet med den overordnede målsæt­
ning at b e skytte  a rb e jd s ta g e re , der f l y t t e r  inden fo r Fæ llesskabet.
Den tog ikke  s ig te  på, at ændre in d h o ld e t af de gældende n a tio n a le  s o c i- 
a ls ik rin g s o rd n in g e r, h vo ra f det fre m g ik , at h vis en medlem sstats lo v ­
g iv n in g  ikke om fattede v is s e  grupper a rb e jd s ta g e re , e lle r  h vis den kun 
dækkede dem mod v is s e  r i s i c i ,  kunne d e tte  ikke  ændres e lle r  afhjæ lpes 
ved hjæ lp af fo ro rd n in g e n .
45. Den a d m in is tra tiv e  Kommission fo rk la re d e  e n d vid e re, at a r t ik e l 13-17 
i fo ro rd n in g  1408/71 s k its e r e r  de bestem m elser, der gælder fo r van­
drende a rb e jd sta g e re  på s o c ia ls ik rin g s o m rå d e t, og som generel regel er 
det bestemmelserne i b e s k æ ftig e ls e s la n d e t. Sæ rlige bestemmelser i f o r ­
ordningen o m fa tte r de a rb e jd s ta g e re , h vis sæ rlige form fo r beskæ ftig else  
um uliggør en d ire k te  anvendelse af denne g e n e re lle  re g e l, mens der i a r­
t i k e l  14 er fa s ts a t en række u n d ta g e lse r. Som  noget af det v ig tig s te  skal 
nævnes, at det i a r t ik e l 17 er fa s ts a t at -
"To e lle r  f le r e  m edlem sstater e lle r  de kompetente myndigheder i disse 
s ta te r kan ved a fta le  gøre u nd tag e lse r fra  a r tik le r n e  13-16 t i l  fo rd e l 
fo r visse  a rb e jd sta g e re  e lle r  v is s e  k a te g o rie r af a rb e jd s ta g e re ".

-  37 -
For Den a d m in is tra tiv e  Kommission var det d e rfo r med hensyn t i l  a r­
t i k e l  17 et spørgsmål om  at a fg ø re , h v o rv id t det er i disse a rb e jd s ta - 
g e re s /p ra k tik a n te rs  in te re s s e  at høre ind under lo vg ivning e n  i væ rtslan­
det e lle r  fo r ts a t at høre ind under lovgivningen i bopæ lslandet. I be­
tra g tn in g  af det ko rte  tid sru m  i udlandet i fo rb in d e ls e  med u d v e k s lin ­
gerne var man g e n e re lt enige om, at den s id s te  m ulighed var den mest 
g u n stig e .
Det er fa k tis k  m u lig t i henhold t i l  bestemmelserne i a r t ik e l 17 i f o r ­
o rdning 1408/71 at indgå en f le r s id e t  a ft a le ,  som kan s ik re  en generel 
og e n sa rte t anvendelse af bestemmelserne, således at lo vg ivning e n  i bo­
pæ lslandet s ta d ig  kan gælde under u dvekslingen. Den a d m in is tra tiv e  Kom­
m ission understregede, at in d fø re ls e n  af en sådan bestemmelse i fo ro rd ­
ningen v i l  kunne s ik r e , at a rb e jd s ta g e re n /p ra k tik a n te n , fo ru d sa t denne 
er f o r s ik r e t mod arbejdslø shed i s i t  hjem land, ved hjemkomsten e fte r  en 
udve kslin g  v i l  kunne få arbejdsløshedsdagpenge i overensstemmelse med 
de lovbestem m elser, der gælder i d e tte  land.
A rb ejdsta ge re , der ikke hører ind under fo ro rd n in g  1408/71
46. Med hensyn t i l  de d e lta g e re , som ikke er a rb e jd sta g e re  i henhold t i l  
fo ro rd n in g  1408/71, a n fø rte  Den a d m in is tra tiv e  Kommission, at der ved 
en d e f in it io n  af d e t, der kan koordineres , sa m tid ig  sættes grænser 
f o r ,  hvad der kan koordineres, og at det d e rfo r ikke  er m u lig t at ud­
vide denne fo ro rd n in g  t i l  også at om fatte p ersoner, som ikke er f o r ­
s ik re d e . D e understregede im id le r tid ,  at det var nødvendigt at under­
søge, h v o rv id t der kunne gennemføres n a tio n a le  bestem m elser, som kan 
" n e u tra lis e re "  det tid s ru m , udvekslingen v a re r, og fje rn e  nogle af 
vanskelighederne i fo rb in d e ls e  med de b e tin g e ls e r fo r re g is tr e r in g  på 
a rb e jd s fo rm id lin g s k o n to re rn e , som s t i l l e s  af en række m edlem sstater.

-  38 -
Resumé og ko n klusio n er
47. Sammenholdes den g lo b a le  u d v ik lin g  t i l  dato med programmets 
målsæ tning er Kommissionen af den o p fa tte ls e , at Den adm ini­
s tr a tiv e  Kommissions h e n s tillin g  om  at ændre a r t ik e l 5  i Rå­
dets a fg ø re lse  er meget v ig t ig ,  id e t den k la r t  k n y tte r p ro ­
grammet sammen med tra k ta te n s  bestemmelser om  f r i  bevæ gelig­
hed fo r a rb e jd s ta g e re , sæ rlig  bestemmelserne i a r t ik e l 51 
vedrørende s o c ia l s ik r in g .
For d e lta g e ls e , der er a rb ejd sta ge re  i henhold t i l  den d e f i­
n it io n ,  der gives i fo ro rd n in g  1408/71, v i l l e  indgåelse af en 
m u lt ila t e r a l a fta le  i henhold t i l  a r t ik e l 17 s ik re  at lo v ­
givningen i bopæ lslandet v i l l e  kunne gælde i hele u d v e k s lin g s - 
perioden og således reducere de a d m in is tra tiv e  ko m p lik a tio n e r 
b e tr a g te lig t. I b e tra g tn in g  af det begrænsede a n ta l d e lta g e re , 
der fo r ø je b lik k e t berøres af d e tte , er det im id le r tid  usand­
s y n lig t ,  at sådan en a fta le  fo re lø b ig  v i l  kunne indgås på mul­
t i l a t e r a l  b a s is .
Med hensyn t i l  d e lta g e re , der ikke er a rb e jd sta g e re  e fte r  de­
fin it io n e n  i fo ro rd n in g  1408/71, v i l  Kommissionen sørge fo r ,  
at de tilb y d e s  et rim e lig t s o c ia lt s ik rin g s n iv e a u . D erfor er 
man fo r ø je b lik k e t ved at se på en række m uligheder, herunder 
in d fø je ls e n  af en e k s tra  bestemmelse under a r t ik e l 5 i Rådets 
a fg ø re ls e , med h e n b lik  på at s id e s t i lle  disse d e lta g e re  med 
hensyn t i l  s o c ia l s ik rin g  med person e r, der gennemgår e rh ve rvs- 
uddannelseskurser i deres eget land. Også se lv om  d e tte  kan 
kræve lo vg ivning sæ n dring e r på n a tio n a lt p la n , er det k la r t ,  
at det er nødvendigt med sæ rlige  bestemmelser t i l  b e s k y tte ls e  
a f denne bestemte gruppe unge a rb e jd s ta g e re , og det er d e rfo r 
Kommissionens synspunkt, at man under a r t ik e l 5 i afg ø re lse n  
m å in d arb e jd e  en sådan bestemmelse e lle r  ændre denne a r t ik e l.

48. Ved en samlet vu rd e rin g  af bestemmelserne i Rådets afgø­
re lse  er det v ig t ig t  at u nd e rstre ge , at ansvaret fo r s ik ­
rin g  af et rim e lig t niveau med hensyn t i l  s o c ia l s ik rin g  
ikke lig g e r hos den unge a rb e jd s ta g e r, da b e tin g e ls e rn e  i
a r t ik e l 2, er de eneste, der s t i l l e s  fo r at kunne d e lta g e .
\
Kommissionen ønsker at s ik r e , at a lle  de problem er i fo r b in ­
delse med s o c ia l s ik r in g , der o p s tå r, fo r de unge der d e l­
ta g e r i programmet, skal løses i det omfang, det er m u lig t, 
og s e lv  om  disse problem er ikke fo r ø je b lik k e t er af s tø rre  
betydning er det s a n d s y n lig t, at der v i l  b liv e  behov fo r 
y d e rlig e re  fo r a n s ta ltn in g e r , h vis programmet skal udvides 
t i l  et niveau, der svarer t i l  m ålsæ tningerne i a r t ik e l 50 
i tra k ta te n .
49. Selv om  det nok v i l  være den bedste løsning på et senere 
stadium at overveje  at in d fø re  en sæ rlig  fo ro rd n in g  vedrø­
rende s o c ia l s ik r in g , mener Kommissionen, at det i den ø je ­
b lik k e lig e  s itu a tio n  a lle re d e  er et v æ s e n tlig t fre m s k rid t 
p i d e tte  område at ændre a r t ik e l 5, som fo re s lå e t oven for.
O prette lse n  af en ordning fo r u dd a nnelsesorlov, som den der 
re fe re re s  t i l  i del V, er også h e lt k la r t af betydning i 
fo rb in d e ls e  med spørgsm ålet om  s o c ia l s ik r in g  og er med t i l  
at belyse de kom plicerede s tr u k tu r e l le ^problem er, som even­
t u e lt  skal lø ses, h vis programmet skal fungere inden fo r 
rammerne af en ordning fo r fuldstæ n dig  f r i  bevægelighed fo r 
arbejdstagerne i m edlem sstaterne.-  39 -

DEL V

-  40 -
DEL V
FREMTIDIGE UDFORDRINGER
50. Kommissionen byder De forenede N a tio n e rs e rk læ rin g  om at gøre 1985 
t i l  et in t e r n a t io n a lt  ungdom sir velkommen og t i l s l u t t e r  s ig  f u ld t  ud d e  
t r e  m ålsæ tninger: medbestemmelse, u d v ik lin g  og fre d . Pa baggrund af de 
meget begrænsede u d v e k s lin g s m u lig h e d e r, der fin d e s  i dag, er m edlem ssti­
te rn e  im id le r t id  nu h e lt k la r t  fo r p lig te d e  t i l  s e lv  at b id ra g e  mere ak­
t i v t  t i l  o p re tte ls e  og gennem førelse a f u d v e k s lin g s o rd n in g e r, som i hø­
je re  grad kan b id ra g e  t i l  at r e a lis e re  d is s e  m ål.
Det er hverken ønskvæ rdigt e l l e r  m u lig t f o r  Kommissionen f o r t s a t  at bære 
s tø rs te d e le n  a f a nsvaret fo r  ungdom sudveksling inden fo r  F æ lle sska be t, 
og 1985 ml d e rfo r ses som det å r , h v o ri m edlem sstaterne kom t i l  at s p i l ­
le en mere p o s it iv  r o lle  på d e tte  område.
51. På baggrund a f e rfa rin g e rn e  med programmet t i l  u d v e k s lin g  a f unge 
a rb e jd s ta g e re  i de s id s te  20 år har det k la r t  v is t  s ig , at gennem fø rel­
sen a f u d v e k s lin g e r i s tø rre  omfang nødvendiggør u d v ik lin g e n  a f en mere 
s tr u k tu r e r e t a d m in is tr a tiv  o rd n in g  på europæ isk plan med s tø rre  f i n a n s -  
e l opbakning fr a  m edlem sstaterne.
T ilre tte læ g g e ls e n  a f u d v e k s lin g e r -  enten b i l a t e r a l t  e l l e r  m u lt ila t e r a l t  
-  indebæ rer en d e l p lanlæ gning og k o o rd in e rin g , som ik k e  fremmes a f de 
s ta d ig  e k s is te re n d e  " a d m in is tr a tiv e  b a r r ie r e r " ,  som a lle re d e  f o r  en d els 
vedkommende er b le v e t o m ta lt i det foregående k a p ite l om s o c ia l s ik r in c .
52. Disse b a r r ie r e r  s k a l nedbrydes, h v is  F æ llesskabet ska l kunne skabe 
f r ie r e  m uligheder fo r  u d v e k s lin g , men der h e n stå r dog s ta d ig  det mere 
grundlæggende problem  med hensyn t i l  at o p re tte  en u d d a n n e ls e s o rlo v s s tru k tu r 
i de e n k e lte  m edlem sstater. Denne s tr u k tu r  er på nuværende tid s p u n k t
endnu pa e t meget t i d l i g t  u d v ik lin g s s ta d iu m , h v ilk e t er b le v e t b e kræ fte t 
i en u nd e rsø g else, som n y lig  er gennem ført som e t led i programmet (1 ).
(1) "U d d a n n e lse so rlo v i Det europæ iske Fæ llesskab -  en undersø gelse a f 
m ulighederne fo r  at udvide uddannelsesorloven t i l  at o m fa tte  unge 
a rb e jd s ta g e re , der d e lta g e r i programmet t i l  u d v e k s lin g  a f unge a r­
b e jd s ta g e re  i henhold t i l  a r t ik e l 50 i t r a k t a t e n . "

-  41 -
F ø lg e lig  har det været forbundet med s to re  vanskeligheder at m otivere 
a rb e jd sg ive rn e  t i l  at d elta g e  i programmet, id e t de ikke g e n e re lt er 
fo rp lig te d e  t i l  at give deres unge a rb ejd sta ge re  frih e d  t i l  uddannelse 
i deres hjem land.
Id e e lt set s k u lle  u d ve kslin g e r kunne udgøre et v æ s e n tlig t in te g re re t 
element i en u d d a n n e lse so rlo vsstru ktu r og således supplere en ung a r­
bejdsta ge rs frih e d  t i l  uddannelse med muligheden fo r at indhøste e r­
fa rin g e r ;med hensyn t i  l arbejdstøjIkårene i en anden-m edlem sstat.
I s in  meddelelse om  e rh ve rvsu d d a n n e lse sp o litikke n  i 1980'erne fo r s lå r  
Kommissionen, at den i samarbejde med arbejdsm arkedets p a rte r igen 
vu rd erer den a k tu e lle  s itu a tio n  i fo rh o ld  t i l  de e ksiste re n d e  uddan­
nelsesorlovsbestem m elser, og der er d e rfo r håb om, at d e tte  v i l  skabe 
s tø rre  opmærksomhed om kring de sæ rlige v a n ske lig h e d e r, der fo r  ø je b lik ­
ket er på udvekslingsom rådet.
53. Der er d e rfo r mange u d fo rd rin g e r fo ru d e , h vis man ønsker at gen­
nemføre u d v e k s lin g e r i meget s to r t omfang inden fo r Fæ llesskabet. I 
fo rb in d e ls e  med programmet t i l  u d ve kslin g  af unge a rb e jd sta g e re  har 
a rb e jd e t de s id s te  5  år været yd e rst f r u g tb a r t, ikke  kun fo rd i man 
har kunnet mærke et k r a f t ig t  engagement , men også fo rd i man r e e lt er 
nået meget la n g t.
Fra Kommissionens synspunkt er der t i l  tro d s  fo r de va n ske lig h e d e r, 
som lig g e r fo ru d e , god grund t i l  optim ism e, og man mener, at en f o r ­
nyelse af Rådets a fg ø re ls e  ved hjæ lp af in d a rb e jd e ls e  af en række af 
de fo r s la g , der er s k its e r e t i denne b e re tn in g , v i l  gøre det m u lig t 
at nå et s k r id t v id e re  med udbygningen af programmet i resten af 8 0 '- 
erne på lin j e  med andre i n i t i a t i v e r ,  der s a n d s y n lig v is  v i l  b liv e  ta ­
get på d e tte  område.
54. D a Rådet i henhold t i l  bestemmelserne i a r t ik e l 12 i Rådets afgø­
re ls e  på fo rs la g  fr a  Kommissionen skal genbehandle denne a fg ø re ls e  se­
nest den 30. ju n i 1984, er Kommissionen fo r  ø je b lik k e t ved at fæ rd ig ­
gøre sine fo rs la g  t i l  programmets gennem førelse i perioden 1984 t i l  
1989.