[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 19.5.2006

KOM(2006) 215 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

i2010 – Første årsrapport om det europæiske informationssamfund {SEK(2006) 604}

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning 1

2. Gennemførelse af i2010 på baggrund af det fornyede Lissabon-perspektiv 1

2.1. Nyere udviklingstendenser 1

2.2. i2010 i centrum af Lissabon-dagsordenen for vækst og beskæftigelse 1

3. Politiske prioriteter for fremtiden 1

3.1. Det europæiske samarbejdsområde for information 1

3.2. Innovation og investering i forskning 1

3.3. Integration, bedre offentlige serviceydelser og livskvalitet 1

4. Konklusion 1

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

i2010 – Første årsrapportom det europæiske informationssamfund

1. Indledning

Europa-kommissionens i2010 initiativ [1] er en betydningsfuld del af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse. i2010 beskæftiger sig med det moderne informationssamfunds væsentligste udfordringer og tilskynder til et partnerskab mellem Kommissionen, medlemsstaterne og alle relevante interessegrupper med henblik på at udnytte fordelene ved Europas digitale økonomi. I forbindelse med i2010 er der fastlagt en række centrale foranstaltninger, som skal gennemføres i perioden 2005-2010. I denne meddelelse ajourføres foranstaltningerne i politikkerne for informationssamfundet og medier for perioden 2006-2007. Den bygger på det tilhørende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, hvori de centrale foranstaltninger i i2010 gennemgås på baggrund af udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologier i EU.

EU har tilsluttet sig i2010-initiativet. Medlemsstaterne har forpligtet sig til at gennemføre i2010 initiativet og bidrage til at gennemgå de politiske strategier inden for rammerne af "Gruppen på Højt Niveau om i2010" [2] Europa-Parlamentet støtter i høj grad et informationssamfund, der fokuserer på borgerne og den almene interesse. Det Europæiske Råd opfordrede i foråret 2006 medlemsstaterne og Kommissionen til aktivt at gennemføre i2010 strategien. Denne meddelelse indeholder den første opfølgning på Det Europæiske Råds forårsmøde og i2010's centrale rolle i henseende til opfyldelsen af Lissabon-målene stadfæstes.

2. GENNEMFØRELSE AF I2010 PÅ BAGGRUND AF DET FORNYEDE LISSABON-PERSPEKTIV

2.1. Nyere udviklingstendenser

EU øgede sin økonomiske vækst i 2005, og ifølge fremskrivningerne forventes en vækst på ca. 2 % i 2006 [3] Denne ligger imidlertid noget under den årlige BNP-vækst på 2,7 % i USA i perioden 2000-2005. Europas produktivitet er fortsat middelmådig, og investeringerne i forskning og udvikling er lave og udgjorde blot 1,9 % af BNP i 2004 [4] Det står klart, at informations- og kommunikationsteknologier (IKT) er en central forudsætning for at øge produktiviteten, og at anvendelsen af disse bidrager til de moderne økonomiers velstand. Denne viden er blot ikke blevet omsat i passende tiltag.

I lyset af EU’s svækkede konkurrencemæssige stilling på det globale marked er IKT en kilde til vækst og konkurrenceevne. IKT-sektorens vækstrate har konstant ligget over gennemsnittet, og indtægterne forventes at være steget med 3,6 % [5] i 2005. Det er den mest innovative og forskningsintensive sektor i EU, og den står for 25 % af den samlede forskningsindsats og 5,6 % af BNP i perioden 2000-2003. IKT skabte også mindst 45 % af EU’s produktivitetsfremgang i perioden 2000-2004.

Men IKT-sektorens bidrag er ikke tilstrækkeligt til at forbedre EU’s position globalt. Nyere tal viser, at EU’s IKT-investeringer stadig halter bagefter vores konkurrenters. USA har siden 2000 konsekvent investeret næsten dobbelt så meget i IKT som EU. Kina er blevet den største eksportør af IKT-varer, idet Japan og EU blev overhalet i 2003, og USA i 2004 [6] Det går stadig langsomt med at indføre IKT i EU’s erhvervsliv. Endelig er IKT’s bidrag til produktiviteten aftaget betydeligt sammenlignet med anden halvdel af 1990’erne, og det er stadig kun halvt så stort som i USA. Samlet set er der ingen tegn på, at tendensen vender, eller at IKT-udviklingen tager fart, hvilket ville bringe EU på rette vej mod en bæredygtig vækst og øget konkurrenceevne.

Men der findes dog positive tendenser. Den tekniske sammensmeltning er omsider ved at blive en realitet . Der kom igen gang i investeringerne i netværk i 2004 og 2005, og abonnenttilgangen til bredbåndsforbindelser steg med 60 % i 2005. Teleselskaber og kabeloperatører tilbyder konvergerede tjenester, f.eks. triple play-tjenester [7] eller tv over IP. Men indtægterne fra disse tjenester dækker ikke tabet af indtægter fra taletelefoni, og den samlede indtægtsstigning fra elektronisk kommunikation er aftagende. Hvis den europæiske sektor for elektronisk kommunikation skal bevare sin førerstilling, er der behov for at fremskynde konvergensen.

EU må op i et højere gear, hvis vi vil undgå en opbremsning i overgangen til videnøkonomien.

2.2. i2010 i centrum af Lissabon-dagsordenen for vækst og beskæftigelse

i2010 initiativet er en del af den fornyede Lissabon-strategi. Den nye partnerskabsmetode i den fornyede Lissabon-strategi er afprøvet i praksis og har vist sig nyttig: Der er opnået betydelige fremskridt på EU-niveau, hvad angår Fællesskabets Lissabon-program, og på nationalt niveau fremlagde medlemsstaterne i oktober 2005 deres nationale reformprogrammer (NRP) for de kommende tre år.

Samtlige medlemsstater har udpeget forsknings- og innovationspolitikkerne som en central prioritet og henviser i deres nationale reformprogrammer [8] til IKT og navnlig e-forvaltning, bredbånd og edb-kundskaber. Halvdelen af medlemsstaterne nævner også indførelse af IKT i virksomheder og husholdninger, gennemførelse af regelsættet for elektronisk kommunikation og netværkssikkerhed. IKT klassificeres generelt set som udfordringer i de nationale reformprogrammer, og de støtter dermed en bredere indførelse af IKT, selv om de foreslåede foranstaltninger ikke omfatter mere fremadstræbende aspekter som f.eks. teknisk sammensmeltning eller IKT-forskning og innovation. I mange NRP henvises der også til EU’s i2010-ramme og dermed anerkendes de fælles mål.

I den årlige statusrapport om vækst og beskæftigelse, som Kommissionen offentliggjorde i januar 2006, udpeges fire prioriterede aktioner, som både medlemsstaterne og Kommissionen bør give sig i kast med: i) Større investering i viden og innovation, ii) Frigørelse af forretningsmulighederne, navnlig hos SMV, iii) At indstille sig på globaliseringen og befolkningsaldringen, og iv) Mod en effektiv og integreret EU-energipolitik [9] IKT spiller en afgørende rolle i alle disse prioriteter, og de kan indgå i i2010 med dettes tre søjler – et europæisk samarbejdsområde for information, investering i forskning og innovation og integration. Aho-rapporten [10] rummer adskillige forslag af relevans for forskning og innovation i IKT-sektoren: EU må støtte slagkraftige teknologier og fremme udviklingen af innovative og kreative markeder. I Aho-rapporten peges der bl.a. på e-sundhed og digitalt indhold som eksempler på sådanne markeder. Der er behov for forskningspartnerskaber med deltagelse af institutioner, medlemsstater og erhvervslivet, og de europæiske teknologifora spiller en central rolle i den forbindelse. Endelig bør der etableres et marked for innovative produkter og tjenester ved at harmonisere lovrammerne, udnytte standardisering bedst muligt, drive efterspørgslen efter innovative varer frem med offentlige indkøb og skabe en innovationskultur. Der er taget fat på nogle af disse forslag i den første prioriterede aktion i Kommissionens årlige statusrapport.

I forbindelse med den anden og tredje prioriterede aktion ”Frigørelse af forretningsmulighederne” og ”At indstille sig på globaliseringen og befolkningsaldringen” er medlemsstaternes foranstaltninger på området e-forvaltning relevante. Medlemsstaterne anerkender e-forvaltning som et muligt instrument til at regulere bedre, forenkle procedurer og imødekomme den øgede efterspørgsel efter social- og sundhedsydelser, der vil følge i kølvandet på aldringen af det europæiske samfund. Men meget få medlemsstater peger direkte på sammenhængen mellem deres IKT-prioriteter og de generelle Lissabon mål.

3. Politiske prioriteter for fremtiden

3.1. Det europæiske samarbejdsområde for information

I i2010 udpeges den tekniske sammensmeltning som hoveddrivkraften for forandring, og det tilstræbes at sikre, at EU udnytter mulighederne for og udsigterne til at styrke det indre marked fuldt ud. Med henblik på konvergens peges der i i2010 på fire udfordringer: hastighed, righoldigt og forskelligartet flersprogligt indhold, interoperabilitet og sikring. Der opfordres til at etablere en sammenhængende ramme for informationssamfundet og medietjenester for at fremme investering og konkurrence samtidig med, at målene om almenhedens interesser bevares, og forbrugernes interesser beskyttes.

Kommissionen iværksatte i 2005 en gennemgang af rammebestemmelserne for elektroniske kommunikationsnet og – tjenester for at sikre et konkurrencepræget miljø, øge fordelene for forbrugerne og fremme investeringer og innovation. Denne gennemgang afsluttes i 2006. Herunder vil Kommissionen granske henstillingen vedrørende relevante markeder. Kommissionen forbereder også en forordning, hvormed det tilstræbes at nedbringe omkostningerne ved international roaming på mobilnet og forbedre det indre marked.

Kommissionen vil også forelægge forslag om en reform af frekvensforvaltningen for at lette adgangen til radiofrekvenser. En sammenhængende fremgangsmåde på EU-niveau påvirker direkte væksten og beskæftigelsen i Europa, f.eks. ved at frigøre licenser i forbindelse med afviklingen af analog tv. Dette kunne efterfølgende fremme trådløst bredbånd og udviklingen af nye EU-dækkende tjenester. Kommissionen vurderer også udviklingen inden for standardisering og interoperabilitet på området mobiltv.

Kommissionen vedtog i 2005 et forslag til et moderniseret direktiv om fjernsyn uden grænser for at skabe lige konkurrencevilkår for alle udbydere af tv-lignende tjenester, uanset hvilken underliggende teknologi der benyttes til fremføringen. Dette forslag behandles af Europa-Parlamentet og Rådet via proceduren med fælles beslutningstagning.

Efterhånden som nyt udstyr og nye netværk og tjenester vinder frem, må EU i stadig højere grad tage nye udfordringer op , eksempelvis levering af ophavsretligt beskyttet digitalt indhold på EU-niveau, indførelse af løsninger angående forvaltning af digitale rettigheder (DRM), behovet for at ajourføre forbruger- og databeskyttelsesregler eller bekæmpelse af online udbredelse af illegalt indhold. Henstillingen vedrørende EU-dækkende forvaltning af ophavsret i tilknytning til musiktjenester på nettet [11] er et første skridt, der dokumenterer, at Kommissionen har til hensigt at udvikle et europæisk samarbejdsområde for information ved gradvist at fjerne hindringer for EU-dækkende tjenester, som bygger på ophavsret på nettet.

De europæiske borgere og forbrugere kan høste en lang række fordele ved sammensmeltning, fra lettere adgang til en bredere vifte af information til bedre muligheder for at skabe og udbrede deres eget indhold. I 2006 vil disse emner blive behandlet i meddelelsen om online-indhold, der bygger på Kommissionens film online-initiativ, som blev iværksat i 2005. Mange mennesker er dog stadig tilbageholdende med at udnytte informationssamfundet og medietjenester, fordi de er betænkelige ved sikkerheden og beskyttelsen af privatlivets fred. Sikkerhedsaspektet i en bredere forstand omhandles i meddelelsen om spam and malware, meddelelsen om cyberkriminalitet, der er rettet mod nye former for kriminelle aktiviteter på Internettet, og den nye sikringsstrategi.

I 2006-2007 vil Kommissionen:

- fremsætte forslag om en gennemgang af regelværket for elektronisk kommunikation, herunder et forslag om at gennemgå henstillingen om relevante markeder og en forordning om international roaming

- fremme en effektiv forvaltning af frekvenser

- vurdere udviklingen inden for standardisering og interoperabilitet på området mobiltv-tjenester

- udvide film online-initiativet til online-indhold og forelægge forslag i en meddelelse sidst i 2006

- tage fat på spørgsmål vedrørende tillid, privatlivets fred og sikring i den kommende meddelelse om en EU-sikringsstrategi (i begyndelsen af 2006) og i de kommende meddelelser om cyberkriminalitet og om spam og malware

- gennemgå forbrugerbeskyttelsesreglerne på baggrund af den teknologiske udvikling

- videreføre analysen af de politiske følger af sammensmeltningen i samarbejde med medlemsstaterne inden for Gruppen på Højt Niveau om i2010.

3.2. Innovation og investering i forskning

Forskning og innovation

Ifølge 2006-udgaven af den årlige Lissabon-statusrapport om vækst og beskæftigelse står det klart, at EU sandsynligvis ikke når sit mål om at afsætte 3 % af BNP til F&U . Forskning er ikke desto mindre stadig en topprioritet i de finansielle perspektiver, og Kommissionens forslag til prioritering af IKT-forskningen i det 7. F&U-rammeprogram (RP7) har opnået bred støtte i Rådet og Europa-Parlamentet. I den årlige statusrapport om Lissabon-strategien er der iværksat konkrete forslag for at øge investeringen i viden og innovation med særlig vægt på Aho-rapporten. I den årlige statusrapport peges der f.eks. på, at offentlige indkøb kan være en betydningsfuld drivkraft for innovation.

Kommissionen tog i 2005 en række skridt på IKT-området, der falder i tråd med Aho-forslagene:

- Aktiviteterne inden for forskningspartnerskaber blev styrket ved oprettelsen af ni europæiske teknologifora, hvoraf to [12] arbejder sammen med Kommissionen og medlemsstaterne om at skabe fælles teknologiinitiativer [13] . Arbejdet med at opnå en tættere samordning mellem Kommissionen og medlemsstaternes F&U-programmer er påbegyndt.

- Kommissionen tilrettelagde høringer om IKT-relaterede innovationssystemer og veje til at styrke disses tilknytning til forskning. Høringerne omfattede bl.a. standardisering. I kraft af arbejdsprogrammet for IKT-standardisering af 2006 anerkendes IKT også som et væsentligt element i handlingsplanen for standardisering i Europa, der vil danne ramme for en gennemgang af standardiseringspolitikken i 2006 og 2007. Medlemsstaterne har indledt en drøftelse om offentlige indkøb af prækommerciel innovation på EU-niveau for at fremme IKT-relateret forskning og innovation. Der vil kunne tages fat på nogle af disse spørgsmål i den kommende meddelelse om IKT- forskning og -innovation.

- Kommissionen iværksatte initiativer (INNOVA og PRO-INNO) for at forbedre innovationspolitikker og gennemførelse på områderne standardisering, indkøb, adgang til finansiering, klyngedannelse, teknologioverførsel, intellektuel ejendom og innovationsstyring.

Desuden har Kommissionen vedtaget programmet for konkurrenceevne og innovation. Det omfatter støtteprogrammet for IKT-politik med henblik på udbredelse af IKT, som hænger direkte sammen med prioriteterne i i2010. Kommissionen har også nedsat en IKT task force, som det blev planlagt i Kommissionens meddelelse vedrørende en industripolitisk strategi af oktober 2005 [14] , der er sammensat af et tværsnit af interessenter med henblik på at granske IKT-sektorens konkurrenceevne.

I 2006-2007 vil Kommissionen:

- vedtage arbejdsprogrammet under det 7. rammeprogram

- stille forslag til to fælles teknologiinitiativer (nanoelektronik og indlejrede systemer)

- udarbejde en meddelelse om ikt-forskning og -innovation

- analysere mulighederne for at anvende direktiverne om offentlige indkøb til prækommercielle indkøb og indkøb af innovation med henblik på udbredelsen af F&U

- gennemgå standardiseringen på IKT-området

- vedtage arbejdsprogrammet under støtteprogrammet for IKT-politik

- granske sektorens konkurrenceevne inden for rammerne af IKT task force og efterfølgende Gruppen på Højt Niveau om i2010.

Overtagelse af IKT

Europas investeringer i IKT er lavere og foretaget senere end USA. USA anvender også IKT mere effektivt og er hurtigere til at få udbytte af investeringerne i IKT. Udviklingen af e-forretning kunne styrkes som følge af de vigtige ændringer, der finder sted i softwareindustrien i kraft af forskydningen fra salg af produkter over mod levering af on demand-tjenester. Dette medfører betydelige ændringer i den globale økonomis innovative og konkurrencedygtige segmenter, og det har bidraget til at vende nedgangen på IT-markedet, der i 2005 voksede med 4,1 % i EU og med 4,8 % globalt [15] .

Ny software og servicearkitektur åbner ikke blot mulighed for at integrere virksomhedernes arbejdsgange, men også virksomhedernes netværkssamarbejde, og derigennem skabes nye samarbejdsorienterede miljøer. De centrale enabling teknologier bag disse fremskridt er grid-teknologier [16] og serviceorienterede arkitekturer, og den europæiske forskning er førende på disse områder. IKT kan gribe forstyrrende ind i virksomheder og markeder, og dette ses allerede tydeligt i fremstillingsindustrien og detailhandelen med udbredelsen af radiofrekvensidentifikation (RFID). Kommissionen har iværksat en høring om emner som f.eks. standardisering, interoperabilitet, frekvensbehov samt privatlivets fred og databeskyttelse i forbindelse med RFID, og den vil fremsætte forslag til politikker i løbet af 2006.

Denne udvikling vil føre effektivitetsgevinster med sig, hvis erhvervslivet ved siden af deres IKT-investeringer gør en indsats for at nyordne deres arbejdsgange. Manglende færdigheder og kompetencer er en stor hindring i den henseende, og der ses nærmere på dette aspekt i det europæiske e-kvalifikationsforum. eBSN (det europæiske e-forretningsstøttenetværk for SMV, e-Business Support Network for SMEs) tilstræber at forbedre synergien mellem eksisterende initiativer på området e-forretningspolitikker i Europa og fremme SMV’s konkurrenceevne gennem anvendelsen af IKT. I den årlige statusrapport peges der på ”Frigørelse af forretningsmulighederne, navnlig hos SMV” som en anden prioriteret aktion med henblik på øget vækst og beskæftigelse i EU. Efterfølgende tager i2010 fat på behovet for at fjerne teknologiske, organisatoriske og retlige hindringer for erhvervslivets indførelse af IKT. I 2006 lægges der vægt på at udpege og analysere nye tendenser og vurdere behovet for politiske foranstaltninger. Dette arbejde kan bygge på initiativer som f.eks. GRID, interoperabilitet eller digitale økosystemer og på bedre inddragelse af forskningsresultater i virksomhedernes arbejdsgange.

I 2006-2007 vil Kommissionen:

- afslutte en offentlig høring om RFID og udarbejde en meddelelse herom ved udgangen af 2006

- gennemgå politikker og tendenser i forbindelse med e-forretning (2006) og opstille de nødvendige politiske foranstaltninger (2007).

3.3. Integration, bedre offentlige serviceydelser og livskvalitet

Integration

I i2010’s tredje søjle samler i2010-initiativet de forskellige e-integrationspolitikker i en sammenhængende og samordnet ramme til støtte for en bæredygtig vækst og den europæiske sociale model. e-integrationspolitikkernes anvendelsesområde, jf. i2010, omfatter befolkningsaldringen, tilgængelighed, it-kløfter, e-forvaltning, edb-kundskaber og kultur. Medens geografiske skel, tilgængelighed og edb-kundskaber hører under veletablerede EU-politikker med en stærk informationssamfundsdimension, vil det kommende e-integrationsinitiativ være bredere anlagt. I 2005 og begyndelsen af 2006 blev der gjort store fremskridt med meddelelserne om ”Bredbånd til hele EU” [17] og ”e-tilgængelighed” [18] . På ministerkonferencen om e-integration i Riga i 2006 iværksættes det europæiske initiativ i 2008 om e-integration.

I 2006-2007 vil Kommissionen:

- følge op på de forpligtelser, der er omhandlet i meddelelsen om e-tilgængelighed

- støtte oprettelsen af et informationsforum for at udveksle bedste praksis inden for bredbånd og tilrettelægge en bredt anlagt konference om bredbånd til landbosamfund

- sammen med medlemsstaterne forberede Riga-konferencens ministererklæring om e-integration

- følge op på arbejdet på forbedring af edb-kundskaber: konference om e-learning, meddelelse om IKT med henblik på uddannelse og erhvervsuddannelse til støtte for livslang læring og innovation.

Bedre offentlige serviceydelser

I den fornyede Lissabon-strategi understreges de offentlige serviceydelsers rolle med hensyn til opfyldelsen af målene om vækst og konkurrenceevne. Anvendelsen af IKT i offentlige serviceydelser kan bidrage til opfyldelsen af EU's overordnede prioriteter, der fremhæves i den årlige statusrapport om vækst og beskæftigelse, dvs. gøre de offentlige finanser bæredygtige og forenkle de administrative procedurer. Alle medlemsstaterne er enige om disse prioriteter i deres indfaldsvinkel til e-forvaltning og andre offentlige serviceydelser, herunder Europa-kommissionen med dens e-Kommission-initiativ [19] . Der er gjort fremskridt med hensyn til konkretiseringen af disse mål, navnlig ved at der er opnået enighed om centrale virkemidler og mål for en koordineret gennemførelse af IKT-støttede offentlige serviceydelser.

Ministererklæringen om e-forvaltning, der blev vedtaget i november 2005, indeholder EU ’ s prioriteter for IKT-støttede offentlige serviceydelser . Vedtagelsen af e-sundhedshandlingsplanen i 2004 og gennemførelsen af denne bidrager betydeligt til at fremskynde reformen af sundhedssystemerne. Arbejdet på disse to områder er relevant for de to Lissabon-mål ”At indstille sig på globaliseringen og befolkningsaldringen” og ”Frigørelse af forretningsmulighederne”. Kommissionen vedtog i februar 2006 en meddelelse om interoperabilitet for paneuropæiske e-forvaltningstjenester [20] , der indeholder en opregning af de forskellige aspekter af den interoperabilitet, disse tjenester har behov for, og hvori medlemsstaterne opfordres til at samarbejde om at skabe interoperabilitet på europæisk niveau. I handlingsplanen for e-forvaltning, der blev vedtaget april 2006, er der fastlagt en køreplan med henblik på at opfylde en række mål for e-forvaltning i 2010. Kommissionen har offentliggjort et arbejdsdokument om interoperabilitet inden for e-sundhed i marts 2006, og dette vil blive efterfulgt af en henstilling i 2007.

e-indkøb er et centralt element i strategien om bedre offentlige serviceydelser, og interoperabilitet, identitet og autentificering udvikles som fælles temaer på områderne e-forvaltning og e-sundhed. Selv om effektive og brugercentrerede serviceydelser hovedsagelig udvikles på nationalt plan, tager pilotprojekter på EU-plan fat på den fælleseuropæiske dimension og de offentlige online serviceydelsers rolle som centrale virkemidler med særlig vægt på identitetsstyring, interoperabilitet og sikring. Erfaringerne har vist, at projekter har brug for en kritisk masse for at opnå de bedste virkninger og sikre en vis grad af interoperabilitet på tværs af landegrænser. De forberedende aktioner var en del af arbejdsprogrammet IDABC fra 2005, og de gennemføres for øjeblikket. I 2006 vil en del af eTEN-indsatsen lægge vægt på forberedelsen af stort anlagte pilotprojekter, der fra 2007 vil blive gennemført i rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation.

I 2006/2007 vil Kommissionen:

- iværksætte sin handlingsplan for e-forvaltning og foreslå strategiske retningslinjer for IKT-støttede offentlige serviceydelser

- etablere EU’s portal for folkesundhed og udarbejde en henstilling om interoperabilitet i e-sundhed

- iværksætte pilotprojekter på operationelt niveau for at afprøve teknologiske, retlige og organisatoriske løsninger på, hvordan offentlige serviceydelser kan formidles via Internettet (2007).

Livskvalitet

Ofte overses IKT’s bidrag til livskvaliteten og bæredygtig udvikling. Derfor tilsigter i2010 at øge synligheden af dette aspekt ved at iværksætte flagskibsinitiativer om centrale sociale udfordringer: det aldrende samfund, sikker og ren transport og kulturel diversitet. Der er stillet forslag om et IKT-flagskibsinitiativ for hvert af disse områder.

Der blev igangsat initiativer og digitale biblioteker og intelligente biler i 2005. I 2006 vil der blive fremsat forslag til en henstilling om digitalisering og digital præservering. Digitale biblioteker og IKT-netværk har stor indflydelse på procedurerne for offentliggørelse af videnskabelig peer review og på det europæiske forskningsrum, og dette vil være emnet for en meddelelse i 2006. En Gruppe på Højt Niveau om det europæiske digitale bibliotek er blevet nedsat, og den fører de væsentligste interessenter fra erhvervslivet og kulturelle institutioner sammen for at behandle spørgsmål som f.eks. offentlig-privat samarbejde om digitalisering og ophavsrettigheder. Det tredje initiativ "IKT til støtte for en uafhængig levevis i et aldrende samfund” vil blive iværksat i 2006.

Endvidere kan IKT spille en aktiv rolle i nedbringelsen af erhvervslivets og det øvrige samfunds miljøpåvirkninger og i udviklingen af væsentlige værktøjer til opfyldelsen af EU’s mål om en bæredygtig udvikling. Derfor foreslår Kommissionen et fjerde IKT-flagskib for 2007, for at udnytte IKT’s potentiale for bæredygtig vækst med særlig vægt på energieffektivitet og reduktion af affaldsmængden.

I 2006-2007 vil Kommissionen:

- iværksætte IKT-flagskibet ”IKT til støtte for en uafhængig levevis i et aldrende samfund”

- gennemføre flagskibet ”intelligente biler”

- gennemføre flagskibet ”digitale biblioteker”, fremsætte forslag til en henstilling om digitalisering og digital præservering og en meddelelse om digitale biblioteker over videnskabelig information

- stille forslag om et fjerde IKT-flagskibsinitiativ ”IKT for en bæredygtig udvikling”.

4. KONKLUSION

De udpegede udfordringer i i2010-initiativet er fortsat gyldige, og der må gøres mere for at imødegå dem. De politiske beslutningstagere må ikke alene være mere opmærksomme på behovet for at fremskynde udviklingen inden for IKT, men bør også opstille politikker for at bidrage til de positive udviklingstendenser i IKT-sektoren. Der lægges særlig vægt på gennemførelse af bredbåndsstrategier, en sammenhængende tilgang til indhold og frekvenser, integrerede strategier for forskning og innovation samt mere ambitiøse offentlige serviceydelser. For at vi kan indhente vores vigtigste konkurrenter globalt set, er behovet for at bringe Europas IKT-politikker på rette vej større end nogensinde.

Tre budskaber vil derfor fortsat ligge til grund for i2010 i 2006-2007:

- Sagens hastende karakter: den stigende anerkendelse af IKT’s rolle med hensyn til vækst og beskæftigelse bør omsættes i konkrete tiltag ved at anlægge en strategisk indfaldsvinkel til mulighederne for teknisk sammensmeltning i forbindelse med de nationale reformprogrammer, som kombinerer politikker på makro- og mikroniveau. Der er også behov for en skyndsom behandling af lovforslagene under i2010, så Europa kan få fuldt udbytte af de gavnlige virkninger af den tekniske sammensmeltning for vækst og konkurrenceevne.

- Partnerskab : Kommissionen, medlemsstaterne og interessenterne tager fælles initiativer og deler ansvaret inden for rammerne af Lissabon-dagsordenen og i2010. De skal ikke alene udpege flaskehalse, som blokerer for innovation, men også tage konkrete skridt til at samordne politikker i hele Europa med henblik på at oprette et europæisk samarbejdsområde for information i de 25 EU-medlemsstater.

- Handling : EU må omsætte den opnåede konsensus om betydningen af IKT for vækst, beskæftigelse og livskvalitet til konkrete tiltag ved på handlekraftig vis at gennemføre konkurrencefremmende regler og politikker og ved at anvende de offentlige instansers økonomiske vægt til at fremme innovative tjenester til gavn for borgerne, væksten og beskæftigelsen.

[1] KOM(2005) 229.

[2] Afgørelse 2006/215/EF.

[3] KOM(2006) 30.

[4] KOM(2006) 30.

[5] Medmindre andet er nævnt, er kilderne oplyst i det vedlagte arbejdsdokument.

[6] OECD Information Technology Outlook 2006, under udarbejdelse.

[7] Taletelefoni, data og videotjenester tilbydes af en enkelt operatør/serviceudbyder.

[8] F.eks. i henhold til den integrerede retningslinje nr. 9: "For at lette spredning og effektiv anvendelse af ikt og udvikle et bredt favnende og inkluderende informationssamfund ...".

[9] KOM(2006) 30.

[10] " Mod et innovativt Europa ", rapport fra den uafhængige ekspertgruppe om forskning og udvikling og innovation, der blev udpeget efter Hampton Court-topmødet, under Esko Ahos formandskab, januar 2006.

[11] Henstilling 2005/737/EF.

[12] Nanoelektronik og indlejrede systemer.

[13] Fælles teknologiinitiativer (FTI) er en ny type offentlig-private partnerskaber, der er planlagt i RP7. De vil blive oprettet for at gennemføre de strategiske forskningsdagsordener, jf. definitionen i visse teknologifora, der er så ambitiøse i deres omfang, at de forudsætter betydelige offentlige og private investeringer og forskningsressourcer.

[14] KOM(2005) 474.

[15] EITO, 2006.

[16] Ved at udnytte ressourcerne i mange særskilte computere, som er forbundet i et net (sædvanligvis Internettet), tilvejebringes der med med Grid-teknologi en umådelig beregnings- og videnkapacitet, der kan trækkes på ved behov.

[17] KOM(2006) 129.

[18] KOM(2005) 425.

[19] Afgørelse C(2005) 4473.

[20] KOM(2006) 45.