KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.10.1995 
KOM(95) 505 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM 
DEN EUROPÆISKE UNIONS FREMTIDIGE ØKONOMISKE BISTAND TIL 
VESTBREDDEN OG GAZA-STRIBEN 
IP1 

MEDDELELSE TIL RÅDET OG PARLAMENTET FRA KOMMISSIONEN OM 
DEN EUROPÆISKE UNIONS FREMTIDIGE ØKONOMISKE BISTAND TIL 
VESTBREDDEN OG GAZA-STRIBEN 
I. INDLEDNING 
Denne meddelelse skal ses som et svar på Rådets erklæring af 2. oktober 1995 om 
fredsprocessen i Mellemøsten, hvori Kommissionen opfordres til at fremkomme med 
konkrete forslag vedrørende dette emne (se den komplette tekst af Rådets erklæring). 
I denne meddelelse skitseres hovedelementerne i en fælles EU-strategi. der skal vedtages 
efter undertegnelsen af den anden interimsaftale mellem PLO og Israel den 28. september 
1995. Den fælles strategi skal vedtages inden den internationale konference om bistand 
til palæstinenserne, der efter planen skal afholdes inden årets udgang. 
Målet med EU-bistanden til det palæstinensiske folk på Vestbredden og i Gaza-striben 
skal være at støtte den palæstineneiske magtovertagelse på det politiske, institutionelle og 
økonomiske plan. 
II. DEN EUROPÆISKE UNIONS STRATEGI 
1. Politisk beføjelse 
Den palæstinensiske myndigheds politiske legitimitet er det centrale element i den 
politiske beføjelse. Den Europæiske Unions støtte til afholdelsen af det første almindelige 
palæstinensiske valg bør være fokus for Unionens indsats. 
2. Institutionel beføjelse 
Det er af vital betydning, at der skabes solide palæstinensiske regerings- og 
administrationsstrukturer. der vil kunne varetage administrationen af det palæstinensiske 
selvstyre på Vestbredden og i Gaza-striben og bl.a. tilvejebringe en overordnet 
lovgivning, levere og forvalte en grundlæggende offentlig service og programmere og 
gennemføre den betydelige internationale bistand til det palæstinensiske folk. 
3. Økonomisk beføjelse 
Det er væsentligt at lægge grundlaget for en bæredygtig social og økonomisk udvikling 
på Vestbredden og i Gaza-striben.En solid strategi med sigte på at nå et afbalanceret 
budget og en bæredygtig udvikling er en forudsætning for økonomisk magtovertagelse. 
Integration af den palæstinensiske økonomi på regionalt plan og verdensplan er også et 
mål af allerstørste prioritet. 
III. DEN EUROPÆISKE UNIONS NUVÆRENDE BISTAND TIL 
VESTBREDDEN OG GAZA-STRIBEN 
1. Politisk beføjelse 
I principerklæringen af 13. september 1993 vedtog Israel og PLO, at der skulle afholdes 
palæstinensisk valg efter den israelske tilbagetrækning fra Vestbredden og Gaza-striben. 
Den 19. april 1994 vedtog Rådet en fælles aktion til støtte af fredsprocessen i 
Mellemøsten, efter hvilken EU forpligter sig til at gennemføre et koordineret 
bistandsprogram til forberedelse af overvågning af det palæstinensiske valg. 
På dette grundlag begyndte Fællesskabet samtidig med at levere faglig bistand til den 
palæstinensiske myndighed til forberedelserne til valget. Bistanden har været rettet mod 
udarbejdelse af valgloven, etablering af nationale og distriktsvalgsteder, oprettelse af et 
pressekontor, udstikning af valgkredse og levering af valgudstyr (stemmesedler osv.). 
Som et varsel om den anden palæstinensisk-israelske interimsaftale af 28. september 
1995, hvorefter Unionen anmodes om at deltage i og koordinere den internationale 
overvågning af det palæstinensiske valg, besluttede Rådet den 25. august 1995 at udsende 
et valgobservatørkorps på 300 mand og at oprette en europæisk valggruppe til at 
koordinere overvågningen. 
Unionen er i færd med gradvis at fordele observatørkorpset på 300 på stedet til at følge 
hele valgforløbet fra begyndelsen af registreringsprocessen. Den europæiske valggruppe 
er allerede oprettet og vil blive sendt ud i marken i begyndelsen af november 1995. 
Der er hidtil bevilget i alt 17.6 mio. ECU fra Fællesskabets budget til forberedelsen, 
overvågningen og koordinationen af den internationale overvågning af valget (se de 
nærmere enkeltheder i tabel I). 
2. Institutionel beføjelse 
Fællesskabet startede med at levere direkte bistand til palæstinensiske institutioner på 
Vestbredden og i Gaza-striben i 1987. Efter den første interimsaftale mellem PLO og 
Israel i maj 1994, hvorved den palæstinensiske myndighed blev etableret i Jericho og 
Gaza, blev denne bistand rettet mod faglig og finansiel støtte til den nye administration. 
Blandt denne kan nævnes faglig bistand, udstyring af og finansiering af 
igangssættelsesomkostninger for organer som feks. det palæstinensiske statistiske 
kontor, det palæstinensiske radio- og fjernsynsselskab, projektforvaltningsenheden for 
rehabilitering af tidligere arrestanter og det palæstinensiske energicenter. Fællesskabet 
tilbød for nylig et program for faglig bistand til den palæstinensiske myndigheds 
ministerier. Desuden er der blevet igangsat et udviklingsprogram for bistand til 
palæstinensiske lokalmyndigheder. 
I udsigten til overdragelse af yderligere beføjelser og territorial udvidelse af den 
palæstinensiske autonomi i henhold til den anden interimsaftale mellem PLO og Israel af 
28. september 1995 vil de aktuelle programmer for bistand til opbygning af institutioner 
skulle udvides både tidsmæssigt og i omfang. 
Bistanden fra Fællesskabets budget til opbygningen af institutioner udgør til dato 12.1 
mio. ECU (se de nærmere enkeltheder i tabel II). 
Fællesskabet har siden oprettelsen af den palæstinensiske myndighed disponeret over 
betydelige gavebistandsressoucer til dækning af den palæstinensiske administrations faste 
udgifter. Bistanden har henvendt sig til universiteter og andre læreanstalter, skoler på 
primær- og sekundærtrinnet, politistyrken og enheden for rehabiliteringen af tidligere 
arrestanter. Kommissionen mener, at det er nødvendigt at fortsætte med denne bistand i 
en begrænset periode for på en hurtig og rationel måde at nå til et afbalanceret 
palæstinensisk budget. 
For nærværende udgør Fællesskabets samlede finansiering af den palæstinensiske 
administrations faste udgifter ca. 80 mio. ECU (se de nærmere enkeltheder i tabel III). 
3. Økonomisk beføjelse 
Den samlede bistand fra Fællesskabet til den palæstinensiske befolkning på Vestbredden 
og i Gazastriben siden undertegnelsen af principerklæringen af september 1993 udgør 
215.3 mio. ECU i gavebistand (se de nærmere enkeltheder i tabel IV). Den kvalitative og 
kvantitative udvidelse af den palæstinensiske autonomi har betydelige økononiske 
konsekvenser, som kræver en fortsættelse af bistandsindsatsen fra det internationale 
donorsamfunds side. 
Den Europæiske Union har som helhed (Fællesskabet, Den Europæiske Investeringsbank 
og medlemsstaterne) bevilget 183 mio. ECU til den palæstinensiske udvikling i 1995 
alene (se de nærmere enkeltheder i tabel V), dvs. 45% af donorindsatsen som helhed, 
hvilket gør, at Unionen er langt den største bidragsyder til den palæstinensiske udvikling. 
Ifølge tal fra Verdensbanken er de tre næststørste donorer Saudi-Arabien (76 mio. 
ECU/19%), USA (64 mio. ECU/16%) og Japan (30 mio. ECU/8%). 
Fællesskabet selv har leveret udviklingsbistand til den palæstinensiske befolkning på 
Vestbredden og i Gaza-striben siden 1980, først gennem NGO'er og siden 1987 gennem 
palæstinensiske institutioner. Desuden har det støttet palæstinensiske flygtninge gennem 
UNRWA siden 1971 (mellem 1993 og 1995 136 mio. ECU). 
Efter principerklæringen af september 1993 er Fællesskabets bistand til den 
palæstinensiske udvikling vokset betydeligt. På donorkonferencen i Washington i 
oktober 1993 gav Rådet tilsagn om et beløb på 500 mio. ECU til udvikling af de besatte 
områder i 1994-1998. Denne pakke skulle bestå af 250 mio. ECU i gavebistand fra 
Fællesskabets budget (50 mio. ECU om året) og 250 mio. ECU i langfristede lån fra Den 
Europæiske Investeringsbank. 
Kommissionen har siden 1983 benyttet gavebistandsmidler til udvikling af den 
palæstinensiske administration, særlig inden for uddannelse, men også til at finansiere 
større projekter inden for basisinfrastruktur. Fællesskabet har mere end indfriet sit 
tilsagn. Gavebistandkomponenten var både i 1994 og 1995 meget større. Der blev i 1994 
disponeret over et beløb på 75 mio. ECU fra Fællesskabets budget, og der vil blive 
disponeret over endnu ca. 88 mio. ECU inden udgangen af 1995. 
Den Europæiske Investeringsbank har sammen med formand Arafat underskrevet et 
aftalememorandum, som giver den palæstinensiske myndighed sikkerhed for 
finansieringsmidler i form af lån. Den er i færd med at disponere over de disponible 
midler i lån til en række større infrastrukturudviklingsprojekter og, med henblik på at 
stimulere den økonomiske udvikling, som kredit til palæstinensiske handelsforetagender 
gennem lokale banker. Den har allerede færdigbearbejdet en aftale om en af sådanne 
kreditlinjer gennem to lokale banker til et beløb på 26 mio. ECU. 
IV. FORESLÅET HANDLINGSPLAN 
1. Politisk beføjelse 
Unionens aktuelle engagement til støtte af den palæstinensiske politiske beføjelse er 
allerede betydeligt og skal blot videreføres uden nogen yderligere finansiel indsats. 
Unionen bør fortsætte med at yde faglig bistand til den palæstineneske myndighed 
til afholdelsen af det palæstinensiske valg. Den gradvise etablering af den 
europæiske valgenehed såvel som observatørkorpset på 300 mand vil også sikre, at 
Unionen opfattes som en partner af vital betydning på dette område. 
2. Institutionel beføjelse 
Unionen bør støtte udvidelsen af Fællesskabets aktuelle programmer for bistand til 
opbygning af palæstinensiske institutioner. Programmerne vil skulle tilpasses den 
nye situation, der er opstået med udvidelsen af den palæstinensiske autonomi. De vil 
også skulle skræddersys til de enkelte palæstinensiske ministeriers og lokale 
myndigheders behov med henblik på at overføre sagkundskab om forvaltning af 
offentlige tjenester og rådgive om fremtidige strategier og politikker. 
3. Økonomisk beføjelse 
Unionen bør på linje med målene for EU-bistanden til det palæstinensiske folk og 
strategien i denne meddelelse indtage følgende holdninger med henblik på 
donorkonferencen og fremover. 
A. Trepartshandlingsplan (TAP) 
Den Europæiske Union fremførte tanken for verdenssamfundet om en 
trepartshandlingsplan til at hjælpe med at balancere den palæstinensiske myndigheds 
budget. Den palæstinensiske myndighed, Israel og det internationale donorsamfund 
vedtog denne plan den 25. april 1995, som forpligter alle parter til sammen at tage skridt 
til at afhjælpe den palæstinensiske myndigheds strukturbetingede underskud (den fulde 
tekst til TAP findes i bilag A). De rammer, der er lagt med TAP, har vist sig at fungere 
effektivt hidtil, idet der er opnået en væsentlig nedbringelse af den palæstinensiske 
myndigheds budgetunderskud. I lyset af de udfordringer, som de økonomiske 
konsekvenser af udvidelsen af den palæstinensiske autonomi afføder, vil TAP skulle 
revideres. 
Unionen bør spille en central rolle i revisionen af trepartshandlingsplanen. Den bør 
over for de andre donorer, den israelske regering og den palæstinensiske 
myndighed anføre, at: 
det i TAP skal angives, hvilke skridt den palæstinensiske myndighed skal 
tage for at forbedre skatte- og afgiftsadministrationen og udgiftskontrollen 
og den økonomiske forvaltning i almindelighed, og som et væsentligt tiltag 
fastsætte en tidsplan for gennemførelsen af disse aktioner 
TAP skal være mere detaljeret, hvad angår de foranstaltninger, Israel skal 
træffe til at lette passagen over grænsen for varer, arbejdskraft, den 
palæstinensiske myndigheds personale og konsulenter samt projektpersonale 
og projektudstyr 
donorerne bør ikke forventes at yde støtte til startomkostningerne ud over en 
vis periode, men underskudsproblemet bør behandles på et mellemlangt 
grundlag. 
Der vil dermed kunne fastsættes en realistisk tidsplan for udligningen af 
dette underskud og dermed den gradvise afskaffelse af donorbidragene. 
Det bør i TAP fastsættes mere præcist, hvorledes den internationale 
overvågning af de tre parters resultater skal foregå. 
B. Udviklingsstrategi 
Donortilgangen til udviklingen af territorierne har hidtil været meget spredt. For at sikre, 
at al ny donorfinansiering får de rette virkninger, og for at hindre en fragmentering af 
donorindsatsen er det nødvendigt, at der udformes en solid, udtømmende og langfristet 
udviklingsstrategi. Det er væsentligt, at den palæstinensiske myndighed udarbejder og 
vedtager sin egen udviklingsstrategi og forelægger den for donorerne inden for 
makroøkonomiske rammer, som den palæstinensiske myndighed også fastlægger. En 
sådan strategi skal inden for mellemfristede makroøkonomiske rammer omfatte de 
nødvendige forudsætninger for at tiltrække udenlandske ikke-gældskabende 
investeringer, fremme private investeringer og jobskabelsen. Unionen bør hjælpe den 
palæstinensiske myndighed med at udarbejde en sådan strategi, som skal være det 
palæstinensiske folks egen. 
Fællesskabet bør argumentere for, at der nedsættes en særlig arbejdsgruppe 
bestående af den palæstinensiske myndighed, de tre større bilaterale donorer (EU, USA 
og Japan), De Forenede Nationers særlige koordinationskontor (UNSCO), 
Verdensbanken og IMF til at hjælpe med udarbejdelsen af en sådan 
udviklingsstrategi, herunder foranstaltninger inden for industrisamarbejde (de vigtigste 
elementer i en sådan stratgi er skitseret i bilag B). 
For at fremme en koordineret tilgang bør Unionen aktivt støtte den palæstinensiske 
myndighed i dennes bestræbelser for at sikre, at al ny finansiering bliver 
programmeret efter den palæstinensiske myndigheds udviklingsstrategi. 
C. Handel 
Fællesskabet har taget skridt til at integrere den palæstinensiske økonomi på regionalt og 
internationalt plan. For nærværende kan alle palæstinensiske forarbejdede varer indføres 
frit i Fællesskabet og væsentlige palæstinensiske landbrugsprodukter indrømmes i 
overensstemmelse med rådsforordninger fri adgang eller adgang på lempelige vilkår. 
Disse indrømmelser har imidlertid hidtil ikke affødt nogen væsentlig handelsstrøm til det 
europæiske marked, hvilket ellers var forventet, hovedsagelig på grund af institutionelle 
hindringer. Fællesskabet bør derfor foruden at gøre yderligere indrømmelser i 
handelen med landbrugsprodukter udforske praktiske midler til at fremme den 
palæstinensiske eksport. 
4. Fremtidig bistand fra Fællesskabet 
Fællesskabet bør fortsat skulle spille en central rolle i bistandsindsatsen til fordel 
for Vestbredden og Gaza-striben. 
Kommissionen fører i øjeblikket drøftelser med den palæstinensiske myndighed om 
programmeringen af gavebistandsmidler for 1996 og tiden derefter og er konstant 
opmærksom på at koordinere programmeringen og gennemførelsen af 
Fællesskabets finansiering med medlemsstaternes og andre donorers. 
Desuden er Kommissionen i færd med at forhandle om en konvention mellem 
Fællesskabet og UNRWA vedrørende Fællesskabets bidrag til denne organisation 
for 1996-98. 
For at lette indgåelsen af forpligtelser for de disponible ressourcer fører 
Kommissionen tillige drøftelser med Den Europæiske Investeringsbank om en 
formel for rentesubsidiering ved hjælp af et bidrag fra Fællesskabets budget. 
5. Euro-Middelhavspartnerskabet 
Unionen har opfordret den palæstinensiske myndighed til at deltage som fuld partner i 
den Euro-Middelhavskonference, der skal afholdes på ministerplan i Barcelona i 
november 1995. Konferencen vil markere iværksættelsen af Euro-
Middelhavspartnerskabet, der bygger på gradvis oprettelse af et frihandelsområde og en 
betydelig udvidelse af det finansielle samarbejde i overensstemmelse med 
konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Cannes. Disse multilaterale rammer for 
Euro-Middelhavsforbindelserne sigter på at supplere de bilaterale forbindelser mellem 
Unionen og dens partnere i Middelhavsområdet. Medlemskab af dette partnerskab vil 
give forbindelserne mellem palæstinenserne, de andre Middelhavspartnere og 
Unionen en yderligere værdi. 
Hvad angår de bilaterale forbindelser mellem Fællesskabet og den palæstinensiske 
myndighed, er Kommissionen på baggrund af Rådets (almindelige anliggender) 
konklusioner den 2. oktober 1995 i færd med at søge passende løsninger for 
etablering af bilaterale rammer for forbindelserne inden for Euro-
Middelhavspolitikken under hensyntagen til de aktuelle juridiske begrænsninger. 
V. KONKLUSIONER 
Kommissionen foreslår, ar Rådet vedtager ovennævnte strategi og den foreslåede 
handlingsplan som grundlag for Den Europæiske Unions fælles holdning til den 
fremtidige bistand til Vestbredden og Gaza-striben med henblik på ministerkonferencen 
om dette emne inden udgangen af 1995. 
Kommissionen opfordrer formandskabet til at tilrettelægge de nødvendige 
koordinationsmøder til forbedredelse af Unionens holdning på konferencen. 
TABEL I 
Den Europæiske Unions bistand til det palæstinensiske valg1 
1. Bistand til forberedelse af valget (Europa-Kommissionen) 
Projekt | Beløb 
Finansiel bistand til den palæstinensiske kommission for 1 766 725 
lokaladministration og valg 
Samfundsuddannelseskampagne og pressekontor 891 663 
Støtte til registeringsprocessen 1 391 386 
Fastlæggelse af valgkredse 221324 
Uddannelse af valgledere 629 946 
Stemmeafgivelse og optælling 835 289 
Faglig bistand 1 080 715 
Udstyr 775 710 
lait 7 592 758 
2. Overvågning af valget og koordination af den internationale overvågning 
(Den Europæiske Union) 
I Projekt I Beløb 
Europæisk valgenhed og logistisk støttekorps 3 400 000 
Observatører fra Den Europæiske Union (300 observatører) 4 300 000 
Udstyr og lokaler 1 150 000 
Lokalt personale 150 000 
Uforudsete udgifter 1 000 000 
lait 10 000 000 
alle beløb i ECU. 
TABEL II 
Det Europæiske Fællesskabs bistand til opbygning af institutioner 
siden september 1P932 
Projekt og forpligtelsesår Forpligtelse 
Forskellige projekter-1993 0,3 
Det palæstinensiske radio- og fjernsynsselskab -1993 2 
Det palæstinensiske statistiske kontor -1994 1,4 
Udstyr til politistyrken -1994 " 5 
Støtte til socialministeriet (gennem et program for 0,4 
rehabilitering af tidligere arrestanter) - 1994 
Det palæstinensiske energicenter - 1994 0,5 
Program for opbygning af institutioner (forskellige 2,5 
ministeriet og kommuner) - 1995 
Tålt Î2X 
——— ———-——— —~——~—— i i i i 
TABEL III 
Støtte til dækning af den palæstinensiske administrations faste omkostninger 
siden september 1993 
Projekt og forpligtelsesår Forpligtelse Udbetalt 
Universiteter og andre læreanstalter-1993 15 14,8 
Rehabilitering af tidligere arrestanter-1994 10 5 
Den palæstinensiske politistyrke -1994 15 15 
Universiteter og andre læreanstalter - 1995 15 10,8 
Skoler på primær- og sekundærtrinnet3 10 10 
Støtte til dækning af den palæstinensiske 15 0 
myndigheds faste omkostninger (forpligtelse i 
november) 
I alt 1 80 1 55^6~ 
alle beløb i ECU 
Disse poster er medtaget i den palæstinensiske myndigheds budget; andre poster kan betragtes 
som bidrag til de faste omkostninger for den offentlige sektor i bredere forstand. 
Jo 
TABEL IV 
Fæltøsstøbets finansielle og faglige bistand ffl Vestbredden pg 
Gaza-striben siden september 199$ 
1. Samlet finansiering fra Fællesskabet til projekter, udelukkende til 
gennemførelse på Vestbredden og i Gaza-striben 
1993 
51,9 1994 
75,4 1995 
88 lait 
215,3 Udbetalt 
95,5 
A* 
2. Projekter finansieret via budgetposten for direkte bistand, udelukkende på 
Vestbredden og i Gaza-striben 
Budgetpost 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-7U) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
Direkte bistand 
(B7-711) 
SUBTOTAL Projektbeskrivelse/sektor 
Universiteter og andre læreanstalter - faste 
omkostninger 
Skoler på primær- og sekundærtrinnet -
faste omkostninger 
Program for bortskaffelse af fast affald i 
Gaza by - afsluttet 
Program for støtte til institutioner 
Program for støtte til kommuner 
Fuldførelse af bygningen af Khan Younis 
hospitalet 
Afsluttende tekniske forberedelser til 
valget 
Bidrag til den palæstinensiske myndigheds 
faste omkostninger4 
Boligprogram 
Skolebyggeri og -rehabilitering 
Kredit til SMV/udviklingsbank 
Rehabilitering af tidligere arrestanter 
Støtte til den palæstinensiske politistyrke 
Demografiske indikatorer 
Materiale til valgregistrering 
Faglig bistand 
Universiteter og andre læreanstalter - faste 
omkostninger 1993 
sep-dec 
5 
15 
20 1994 
10 
10 
8 
5,5 
20 
1,4 
0,1 
5 
60 1995 
15 
10 
5 
2,5 
10 
7,5 
2 
15 
67 Udbetalt 
10,8 
10 
0 
0 
0 
0 
0 
5 
4,5 
2,5 
2,6 
15,8 
1,1 
0,05 
5,4 
17,8 
72,75 
Som bidrag til den palæstinensiske myndigheds budget for 1996, betinget af overholdelse af 
trepartshandlingsplanen. 
Av 
3. Projekter finansieret via andre budgetposter, gennemført på Vestbredden 
og i Gaza-striben 
Budgetpost 
Fælles 
sikkerheds- og 
udenrigspolitik 
Genopbygning og 
rehabilitering 
Regionalt 
samarbejde 
Regionalt 
samarbejde 
Miljø 
Demokrati og 
menneskerettig­
heder i 
udviklingslande 
Energisamarbejde 
i tredjelande 
MEDA 
Aktioner til fordel 
for demokrati og 
menneskerettighe 
derne (forskellige 
budgetposter) Projektbeskrivelse/sektor 
EU-tiltag til overvågning af det 
palæstinensiske valg og koordination af 
den internationale overvågning 
Supplement til projektet for rehabilitering 
af tidligere arrestanter 
Rafah-kloakeringsprojekt 
Radio/TV-projekt 
Programmer for bortskaffelse af fast 
affald i Rafah og Gaza by 
Støtte til forbedeisen af valget 
Det palæstinensiske energicenter 
Program for udvikling af den private 
sektor 
Forskellige projekter 1993 
sep-dec 
15 
2 
2,8 
0,3 1994 
4,5 
0,8 
1,5 
0,5 
0,3 1995 
10 
0,9 
3 
0,5 
NGO-samfmans. Sundhed 0,6 0,6 0,5 
Uddannelse 0,2 0,9 0,5 
Støtte til kvinder 0,1 0,1 0,1 
Økonomisk udvikling 0,4 0,4 
Landbrug 0,1 0,02 
Miljø 0,02 
Menneskerettigheder 0,02 0,02 
Social velfærd 0,1 0,5 
NGO-
samfinansiering 
Det Europæiske 
Fællesskabs 
Kontor for 
Humanitær 
Bistand 
Befolkning 
SUBTOTAL Fødevarehjælp og lægemidler 1,4 
10,4 
31,9 2,1 
4,7 
1 
15,4 1,6 
4,7 
20,7 Udbetalt 
0 
2,4 
0,9 
0,8 
2,3 
ca. 0,5 
ca. 
0,3 
0 
ca. 0,5 
ca. 
1,2 
ca. 
13,9 
0 
22,8 
Ji 
4. Regionale projekter i Middelhavsområdet, i hvilke palæstinensiske 
organisationer er inddraget 
Regionalt 
samarbejde/ 
MEDA Mikroprojekter 1994 
0,5 1995 
1 
Med programmer Fredsnetværk 1,4 
Med Urbs 2 0,7 
Med Media 18 
Med Campus ' . 
Med-programmer 2 5 
./!<f 
TABEL V 
Den Europæiske Uniotts bidrag til den palæstinensiske udviklingi 
1995-forpUgtelser 
(gavebistand, medmindre andet er angivet)5 
I Mio. ECU 
Belgien 6,2 
Finland 2,6 
Frankrig 8,8 
Tyskland 5,4 
Irland 0,7 
Italien 14 
Luxembourg 1,5 
Nederlandene 7,4 
Spanien 5,9 
Sverige 13,8 
Det Forenede Kongerige 5,2 
Den Europæiske Union 87,9 
Den Europæiske Investeringsbank (lån) 24,6 
I alt 1 184,4^ 
Kilde: AHLC sekretariat, juli 1995. 
>/5 
CABIII/186/95-DA 
BILAG A 
TRESIDET HANDLINGSPLAN VEDRØRENDE 
INDTÆGTER. UDGIFTER OG DONORFINANSIERING 
TIL DEN PALÆSTINENSISKE MYNDIGHED 
Ad Hoc-Forbindelsesudvalget (AHLC) mødtes i Paris den 27. og 28. april 1995 for at 
overveje de nye krav vedrørende finansiering til de palæstinensiske selvstyreordninger på 
Vestbredden og i Gaza-striben. 
Drøftelserne på mødet fokuserede på, hvorledes donorerne kan bistå den palæstinensiske 
myndighed med at finansiere dens budgetunderskud for perioden fra 1. april 1995 til 31. 
december 1995. Drøftelserne, der førte til denne handlingsplan, fandt sted i 
overensstemmelse med de eksisterende aftaler mellem PLO og Israel, herunder 
principerklæringen om overgangsordninger for selvstyre af 13. september 1993 
("principerklæringen"), aftalen om Gaza-striben og Jeriko-området, der blev undertegnet 
i Cairo den 4. maj 1994 ("aftalen af 4. maj" eller "Gaza/Jeriko-aftalen"), og aftalen om 
den indledende overdragelse af beføjelser og ansvarsområder, undertegnet i Erez den 29. 
august 1994 ("aftalen af 29. august"). Drøftelserne noterede sig også Oslo-erklæringen af 
13. september 1994, der undertegnedes af formand Arafat, udenrigsminister Peres og 
udenrigsminister Godal, og "forståelsen vedrørende indtægter, udgifter og 
donorfinansiering til den palæstinensiske myndighed, 1. oktober 1994 - 31. marts 1995" 
("forståelsen"), som blev undertegnet i Bruxelles den 30. november 1994. 
Opmærksomheden var også rettet mod nødvendigheden af at sikre, at den 
palæstinensiske myndighed på længere sigt har evnen til at foretage udbetalinger fra sit 
budget, samt at den palæstinensiske økonomi udvikles . Den nuværende situation kræver 
faktisk, at der - bortset fra behandlingen af det kortfristede problem med at finansiere den 
palæstinensiske myndigheds budget - gennemføres ledsageforanstaltninger for at bistå 
den palæstinensiske økonomi, som i sig selv vil forbedre budgettets indtægtsgrundlag. 
Der kræves et fælles samarbejde mellem den palæstinensiske myndighed, Israels regering 
og donorerne for at bringe den palæstinensiske myndighed til det punkt, hvor udgifterne 
kan dækkes af indtægter. 
Deltagerne i mødet hilste de fremskridt, der var gjort siden den 13. september, 
velkommen og konkluderede, at yderligere fremskridt ville afhænge af palæstinensernes, 
israelernes og donorernes gode vilje og oprigtige bestræbelser på grundlag af en klar 
forståelse af de skridt, som hver enkelt part var rede til at tage. 
Krav til og forpligtelser for palæstinenserne 
Den palæstinensiske myndighed underrettede donorerne om de finansielle behov for 
nimånedersperioden fra den 1. april til 31. december 1995, som følger af aftalerne af 4. 
/Ko 
maj og 29. august. Disse behov afspejles i "den palæstinensiske myndigheds udkast til 
budget for april til december 1995", som blev fremlagt af myndighedens repræsentant på 
mødet (vedlagt). Disse krav omfatter ikke yderligere finansielle behov, der kan opstå som 
følge af interimsaftalen, der vil blive indgået mellem Israel og PLO. 
I forbindelse med disse finansielle behov understregede den palæstinensiske myndighed 
sin vilje til at gennemføre følgende skridt: 
Finanspolitik 
1. At sikre et fungerende skatteopkrævningssystem overalt på Vestbredden og i 
Gaza-striben. 
2. Fortsat at gennemføre IMF's henstillinger om at forbedre skatte- og 
udgiftsforvaltningen inden for den angivne frist (se bilag). 
3. At udarbejde kvartalsrapporter til AHLC om skatteopkrævning og udgifter i 
samarbejde med IMF. 
4. At fortsætte med effektivt at anvende IMF's bistand til at forbedre skattesystemets 
funktion, herunder IMF's tilbud om udstationerede rådgivere, navnlig for så vidt 
angår budgetlægning samt finans- og indtægtsforvaltning. Inden den 15. maj vil 
den palæstinensiske myndighed desuden udpege kvalificerede og fuldt 
autoriserede direktører for det centrale budgetkontor, den centrale 
finansforvaltning og interne revisionsenhed i Finansministeriet. 
5. At fastfryse lønninger og ansættelser på de niveauer, der fremgår af budgettet, og 
i overensstemmelse med den palæstinensiske myndigheds behov for ekspertviden 
på ledende plan. 
6. At centralisere alle finansindtægter og -udgifter samt betalingsprocessen ved at 
lægge dem under Finansministeriets direkte kontrol inden den 30. juni. 
7. At drøfte udestående spørgsmål med Israel vedrørende skatteklarering og 
samarbejde i Det Blandede Økonomiske Udvalg med henblik på at nå en løsning 
inden den 1. juni. 
8. At opretholde skatteoperationerne på Vestbredden i overensstemmelse med 
aftalen af 29. august og forståelsen af 30. november 1994. 
9. Inden oktober 1995 at udarbejde en enkelt budgetprognose for 1996, der er 
bindende for alle ministerier og dækker alle offentlige aktiviteter henhørende 
under den centrale forvaltning, og som følger princippet om, at indtægter kommer 
før udgifter. 
10. At udarbejde en samlet beskatningsplan for 1995-96. I forbindelse med 
forberedelsen af årsbudgettet for 1996 vil den palæstinensiske myndighed 
fastsætte realistiske indtægtsmål baseret på mellemfristede finansielle og 
Af 
makroøkonomiske rammer. Myndigheden vil endvidere sørge for tilstrækkeligt 
personale med relevant viden og systemstøtte samt fastlægge procedurer, så 
indtægtsmålene kan nås i 1995 og 1996. 
11. At gøre den bedst mulige indsats for at der ikke bliver behov for donorstøtte til 
startomkostninger ud over den 31. december 1995. Donorerne forpligtede sig til 
at undersøge det fortsatte behov for startomkostninger efter denne dato før årets 
udgang. 
Generel økonomisk politik 
1. Inden den 15. maj at udarbejde og fremsende et dokument til donorerne, der 
skitserer funktionsdiagrammer og politiske ansvarsområder for PECDAR, 
Økonomi- og Handelsministeriet, Ministeriet for International Planlægning og 
Samarbejde, Den Palæstinensiske Monetære Myndighed (PMA) og 
Finansministeriet. Konkret skal dokumentet identificere et enkelt kontaktpunkt 
for hvert af følgende områder: finans (herunder beskatning og udgifter), økonomi 
og handel (herunder handel, investeringer i den private sektor og kommercielle 
kontrakter), udviklingsprogrammet (herunder bistandskoordination) og monetære 
anliggender (herunder bankvæsen). 
2. Inden den 15. maj at udpege sine repræsentanter til Det Blandede 
Forbindelsesudvalg, der er nedsat i henhold til AHLC-mødet i Bruxelles i 
november. Udvalget er det vigtigste forum for løsning af problemer i forbindelse 
med den samlede bistandsindsats og bør træde sammen inden den 31. maj. 
3. Inden den 1. juni 1995 at forene Gazas og Jerikos handels- og investeringsregler 
og udarbejde passende import- og eksportprocedurer mellem Gaza/Jeriko og 
tredjelande samt fastlægge en klar liste over prioriteter for investeringer og faglig 
bistand, der kan stilles til rådighed for både donorer og den private sektor. 
4. At decentralisere projektplanlægningen og -gennemførelsen gennem PEDCAR 
under anvendelse af kommuner, landsbyråd, NGO, ministerier og FN-organer i 
overensstemmelse med eksisterende systemer og regler. 
5. Sammen med Israel at færdiggøre et fælles udkast til plan vedrørende 
industrizoner og fortsat arbejde sammen med donorerne og Verdensbanken om 
etablering af industrizoner. 
6. At arbejde hen imod fastlæggelsen af passende regulatoriske rammer for 
fremskaffelse af private investeringer. 
7. At fremme forhandlingerne med Israel om ordningerne vedrørende havnen i Gaza 
i overensstemmelse med aftalen af 4. maj. 
Krav til og forpligtelser for Israel 
4* 
Sammen med palæstinenserne og donorerne agter Israel at videreføre sine egne 
bestræbelser for at bidrage til denne proces. Navnlig tilkendegav Israel, at landet 
forpligter sig til at tage følgende skridt: 
Finanspolitik 
1. At samarbejde med den palæstinensiske myndighed for at sikre skattesystemets 
funktion på Vestbredden. Israel vil fremskynde overførslen af alle skyldige skatter 
til den palæstinensiske myndighed i henhold til aftalen af 29. august og alle andre 
relevante aftaler. 
2. For så vidt angår Gaza og Jeriko, at samarbejde med den palæstinensiske 
myndighed om at støtte den nyoprettede skattestruktur. Israel vil reagere positivt 
på en anmodning fra den palæstinensiske myndighed om at genetablere edb-
forbindelsen til skattesystemet i Gaza og Jeriko. Israel vil desuden sikre 
månedlige overførsler af skatter i henhold til aftalen af 4. maj. 
3. At drøfte de udestående klareringer af moms for Gaza og Jeriko for maj til 
december 1994 med den palæstinensiske myndighed og løse disse spørgsmål. 
4. At drøfte de udestående spørgsmål i forbindelse med skatteklareringer og 
samarbejde i Det Blandede Økonomiske Udvalg med den palæstinensiske 
myndighed og løse disse spørgsmål. 
5. At samarbejde med den palæstinensiske myndighed om at tilvejebringe 
uddannelse for palæstinensiske skatterådgivere i nimånedersperioden, som den 
palæstinensiske myndighed har anmodet om. 
6. Israel vil sikre, at aftalte skatter vedrørende økonomiske aktiviteter på 
Vestbredden og i Gaza-striben vil tilfalde den palæstinensiske myndighed i 
henhold til aftalerne af 4. maj og 29. august. 
Generel økonomisk politik 
1. At udpege generaldirektøren for Finansministeriet som sit centrale kontaktpunkt 
for økonomiske spørgsmål vedrørende de palæstinensiske bistandsbestræbelser. 
2. Israel er forpligtet til at gennemføre de relevante bestemmelser i aftalen af 4. maj 
og vil fortsat gøre sit yderste for at lette overførslen af varer mellem Israel og 
Gaza/Jeriko, Gaza og Vestbredden, Vestbredden og Jordan samt Gaza og 
Egypten, i overensstemmelse med landets sikkerhedsinteresser. 
3. Sammen med den palæstinensiske myndighed færdiggøre et fælles udkast til plan 
vedrørende industrizoner. 
4. At sikre en hurtig inspektion og passage for varer bestemt for udviklingsprojekter 
på Vestbredden og i Gaza-striben. 
5. At fremskynde forhandlingerne med den palæstinensiske myndighed om 
ordningerne vedrørende havnen i Gaza i overensstemmelse med aftalen af 4. maj. 
6. At træffe foranstaltninger, der dækker alle mulige eventualiteter, for at bevare den 
størst mulige palæstinensiske økonomiske aktivitet, når der iværksættes 
sikkerhedsforanstaltninger, i overensstemmelse med de relevante aftaler mellem 
parterne. 
Israel er rede til at konsultere AHLC, den palæstinensiske myndighed og révélante 
internationale finansielle institutioner for at sikre, at denne indsats krones med held. 
Krav til og forpligtelser for donorerne 
AHLC-delegationerne hilste den palæstinensiske myndigheds fremlægning velkommen. 
De udtrykte endvidere glæde over de supplerende bestræbelser, som den israelske 
delegation gav meddelelse om, og som skal lette den palæstinensiske myndigheds 
budgetmæssige vanskeligheder og bistå den palæstinensiske økonomi, og dens hensigt 
om at arbejde for dette. Delegationerne udtrykte vilje til at arbejde kollektivt for at gøre 
den bedst mulige indsats for at finde en løsning på det finansieringsunderskud, der blev 
beskrevet i den palæstinensiske fremlægning. AHLC-delegationerne understregede 
behovet for, at alle donorer straks gennemfører de tilsagn, de afgav på donorkonferencen 
i oktober 1993 om støtte til freden i Mellemøsten og på de efterfølgende tre AHLC-
møder i Paris og Bruxelles. AHLC opfordrede igen donorerne til at afsætte 25% af deres 
samlede tilsagn til startomkostninger. AHLC-delegationerne forpligtede sig til at gå frem 
således: 
1. For perioden 1. april til 31. december 1995 vil donorerne stræbe efter at yde 
yderligere støtte til startomkostninger som angivet i den palæstinensiske 
myndigheds budget. 
2. Desuden erkender donorerne, at i henhold til betingelserne i Bruxelles-forståelsen 
(der dækker perioden fra 1. oktober 1994 til 31. marts 1995) var visse udgifter 
ikke fuldt dækket. For at løse dette spørgsmål vil donorerne bestræbe sig for at 
levere de nødvendige midler, herunder 15,85 mio. $ til politiet. Donorerne gav 
også udtryk for, at de vil gøre en indsats for at fremskynde frigivelsen af 
udestående tilsagn om dækning af startomkostninger, der blev fremsat i Bruxelles. 
Endelig opfordrede AHLC donorerne til nu at frigive alle resterende midler, hvor 
der ikke er indgået forpligtelser, fra deres tilsagn for 1994 til Holst-fonden. 
3. Donorerne bemærkede, at al donorfinansiering af startomkostninger vil kræve, at 
palæstinenserne fortsat opfylder alle ansvarlighedskrav for Holst-fonden, FN-
betalinger til politiet og bilaterale mekanismer. Donorerne har indvilget i at 
udstrække operationen af såvel IBRD's Holst-fond som FN's 
udbetalingsmekanismer for politiet frem til den 31. december 1995. 
4. Donorerne bemærkede, at Israels regering og PLO fortsætter deres forhandlinger 
om overdragelse af yderligere områder og deres finansiering. De bemærkede også 
h 
Israels og PLO's vilje til at holde donorerne underrettet om udviklingen i disse 
forhandlinger. 
5. Donorerne gav udtryk for, at de vil fortsætte med at forsøge at rejse de 
nødvendige midler til jobskabelsesprojekter med hurtig udbetaling. Donorerne 
erklærede sig villige til at tilbyde præferential handelsadgang for palæstinensiske 
varer. De erklærede sig også rede til at tilbyde begunstigelser og garantier for 
private investeringer på Vestbredden og i Gaza-striben. De erklærede, at de på et 
egnet tidspunkt vil se velvilligt på at finansiere eller samfinansiere projekter 
vedrørende havnen i Gaza og de industrielle zoner. 
6. Donorerne anmodede om, at AHLC's sekretariat og IMF fortsat overvåger den 
faktiske opkrævning af indtægter. AHLC-sekretariatet og IMF vil også fortsætte 
med at overvåge resultaterne af de palæstinensiske og israelske bestræbelser for at 
etablere og drive skattesystemer, udøve finanskontrol og underrette donorerne om 
resultaterne. Donorerne bemærkede, at hvis disse rapporter afslørede problemer 
med opkrævningen af indtægter, udgifter eller de institutionelle udvikling, vil 
AHLC træde sammen for at debattere spørgsmålet. 
7. Donorerne understregede, at deres egne fortsatte bestræbelser vil være betinget af 
palæstinensernes og israelernes præstationer i forbindelse med gennemførelsen af 
de skridt, der er beskrevet i denne handlingsplan. Donorerne bemærkede det 
palæstinensiske tilsagn om at gøre den bedst mulige indsats for, at der ikke skal 
være behov for donorstøtte til startomkostninger efter den 31. december 1995. 
Donorerne påtog sig at undersøge det fortsatte behov for startomkostninger efter 
denne dato før årets udgang. 
8. Donorerne bemærkede, at den palæstinensiske myndigheds udkast til budget for 
april til december 1995 er baseret på en række afgørende forudsætninger, der vil 
blive overvåget af IMF og AHLC's sekretariat. 
AHLC's ansvarsområder: AHLC vil være ansvarlig for en resultatundersøgelsesproces 
med henblik på at overvåge gennemførelsen af denne handlingsplan. AHLC anmodede 
IMF om at overvåge det palæstinensiske budget. Det udpegede AHLC's sekretariat til at 
følge donorernes bidrag op og gennemføre investeringsprogrammet for den offentlige 
sektor. AHLC vil benytte Det Lokale Bistandskoordinationsudvalg (LACC) og Det 
Blandede Forbindelsesudvalg (JLC) til løbende at føre tilsyn med den palæstinensiske 
myndigheds, den israelske regerings og donorernes gennemførelse af handlingsplanen. På 
vegne af AHLC og efter dettes vejledning vil LACC og JCL gennemgå de kvartalsvise 
rapporter, der udarbejdes af den palæstinensiske myndighed i samarbejde med IMF, og 
de oplysninger, der fremlægges af AHLC's sekretariat om de skridt, der er taget for at 
gennemføre denne handlingsplan. AHLC vil træde sammen for at overvåge situationen 
på anmodning af formanden efter henstilling fra ethvert medlem. 
Bilag: 
- IMF-henstillinger 
u 
den palæstinensiske myndigheds udkast til budget for april til december 1995 
For PLO For regeringen for Israel 
Til fordel for 
den palæstinensiske myndighed 
For Ad Hoc-Forbindelsesudvalget 
27. april 1995 
IK 
BILAG B 
DET ØKONOMISKE ASPEKT AF STRATEGIEN FOR DE 
PALÆSTINENSISKE TERRITORIER 
Med undertegnelsen af interimsaftalen den 28. september 1995 begynder en ny epoke 
for den palæstinensiske myndighed. Det er nu nødvendigt med en omprioritering og en 
revision af den internationale bistand. Man skønner i EU, at man bør hjælpe 
palæstinenserne med at opstille en overordnet strategi, som både kan indpasses i 
passende makroøkonomiske rammer afhængigt af behovene på mellemlangt sigt, og 
som kan anvendes som grundlag for donorlandenes indsats. 
For så vidt angår EU tilstræber man med denne strategi at opfylde tre indbyrdes 
afhængige målsætninger: 
at sikre en vedvarende budgetbalance 
at sætte gang i produktionsinvesteringerne 
at skabe gunstige vilkår for en integrering af palæstinensernes økonomi i 
samhandelen på regions- og verdensplan. 
Med udgangspunkt heri foreslår man i EU følgende tostrengede politik: 
at man omdefinerer og udbygger trepartsaftalen, således at man understøtter de 
fremskridt, der allerede er gjort inden for budgettet 
at palæstinenserne opstiller en udviklingsstrategi, som donorlandene giver 
tilsagn om at støtte. 
I - SIKRING AF EN VARIG BUDGETBALANCE 
1 - Gunstige budgetudsigter for 1995 og senere 
For første gang siden oprettelsen af den palæstinensiske myndighed er der - endeligt -
opmuntrende udsigter på budgetområdet. Man kan således forvente, at den vedvarende 
spænding, der hidtil har præget den internationale bistand til palæstinenserne, nu 
dæmpes. 
.. For 1995 er der faktisk kun et marginalt behov for at dække ekstra underskud1. De 
foreløbige tal, man har for tidsrummet efter 1995, er også meget opmuntrende. 
.. Det forventes således, at gennemførelsen af interimsaftalen får positive virkninger 
for skatten. Det påregnes, at underskuddet for 1996 bliver halvt så stort, dvs. på 75 
millioner dollars. Skatteindtægterne for 1997 forventes at komme til at dække 
Dette bunder dels i forskellige faktorer af midlertidig art (exceptionelle tilbagebetalinger af 
afgifter fra israelerne), dels i diverse positive udviklinger: 1) en strengere udgiftskontrol (f.eks. 
fastfrysning af lønninger og ansættelsesstop i den offentlige sektor, ansættelsesstop for politiet; 
2) skatteopkrævningssystemet begynder at bære frugt; 3) israelernes afgiftsoverførsler. 
«3 
administrationens løbende udgifter, og for 1998 kan der endog forventes et 
budgetoverskud. 
it 
2 - Risici 
En række forskellige forudsætninger må dog være opfyldt2, inden disse udsigter kan 
realiseres: 
• En vis risiko gør sig gældende i forbindelse med de forudsætninger, 
budgetprognoserne hviler på, nemlig 1) at budgetpolitikken gennemføres 
gnidningsfrit; 2) at sikkerheden ikke forringes (dvs. at der ikke bliver 
længevarende grænselukninger, hvorved antallet af palæstinensere med 
beskæftigelse i Israel reduceres til under 35 000). 
• Herudover er der risici forbundet med tidsplanen for overdragelsen af 
beføjelserne, idet enhver yderligere forsinkelse vil få øjeblikkelige 
skattemæssige følger3. Generelt set gælder det - og dette er den konsekvens, 
man må drage af de alternative scenarier for den økonomiske politik, som er 
udarbejdet af IMF - at ovennævnte parametre (for eksempel antallet af arbejdere 
i Israel, og tidsplanen for overdragelse af beføjelserne) spiller en meget stor 
rolle for balancen på budgettet og den økonomiske vækst. 
3 - EU's forslag 
Trepartsaftalen har spillet en vigtig rolle i bestræbelserne på at få den palæstinensiske 
myndigheds bugetunderskud under kontrol, idet den har tilskyndet 1) palæstinenserne 
til at iværksætte en ansvarlig budgetpolitik; 2) israelerne til at gennemføre 
skatteoverførsler på det fastlagte tidspunkt og til at slække på de økonomiske 
restriktioner for varesamhandelen, herunder også samhandelen i forbindelse med 
bistandsprojekter; og 3) donorlandene til at gøre en indsats for at dække de resterende 
underskud. Trepartsaftalen har endvidere gjort det muligt for ad-hoc kontaktudvalget 
og IMF at udøve en reel kontrolfunktion i forbindelse med de tre parters engagementer 
over for hinanden. Man skønner i EU, at trepartsaftalen må videreføres, også selv om 
der er bedre udsigter for budgettet, dels på grund af ovenfor beskrevne risici for 
skattemæssige problemer, dels fordi man endnu ikke fuldt ud har hold på de 
skattemæssige følger af den overdragelse af beføjelser, undertegnelsen af 
interimsaftalen indebærer. 
Hvis trepartsaftalen skal fortsætte, må den imidlertid gennem en vis revision: 
• for det første må den forenkles, og således gøres med operationel 
• for det andet må forpligtelserne heri (for eksempel tidsplanen for, hvilke 
foranstaltninger palæstinenserne og israelerne skal gennemføre) gøres mere 
præcis og mere bindende. Det følger således, at tilsynsordningerne må styrkes 
Dvs. ud over budgetdisciplin og bedre skatteopkrævning. 
Prognoserne for 1996 forudsætter således, at der afholdes valg i marts 1966, og at den 
palæstinensiske myndighed modtager 100% af punktafgifter på olie og 100% af toldafgifterne på 
direkte indførsel. 
ts 
• for det tredje må trepartsaftalen baseres på udsigterne på mellemlangt sigt. 
Bestræbelserne på at nå frem til en varig løsning på palæstinensernes 
skatteunderskud må nødvendigvis iværksættes på et grundlag, der omfatter mere 
end de mest kortfristede forhold, hvis man skal imødegå de kraftige tendenser 
og imødegå de rent konjunkturbestemte komponenter. Den omstændighed, at 
man ikke på nuværende tidspunkt kan forudse, hvilke økonomiske og 
skattemæssige følger overdragelsen af beføjelserne til palæstinenserne vil få, 
gør det endnu mere nødvendigt at få fastlagt en politik, der hviler på udsigterne 
på mellemlangt sigt. 
II - IGANGSÆTTELSE AF PRODUKTIONSINVESTERINGERNE 
1 - Forholdene: svage infrastrukturer og forsinkede investeringer 
Investeringerne i infrastrukturerne kunne afgjort have været større, hvis 1) forholdene i 
marken havde været gunstigere, og hvis 2) administrationen af bistanden havde været 
mere effektiv, ikke mindst fra palæstinensisk side. Det er ikke desto mindre klart, at en 
af de vigtigste årsager til de utilstrækkelige investeringer har været den uventede bratte 
stigning i de løbende udgifter. Finansieringen heraf har kostet ca. 150 millioner dollars 
mere end forventet gennem det seneste halvandet år. 
2 - Afhjælpning 
Privat investering bliver nødvendigvis primus motor for den økonomiske vækst og 
hovedkilden til nye arbejdspladser. Den private investering må imidlertid fremmes på 
tre måder: 1) ved at iværksætte et program for større offentlig investering - for at 
retablere de fundamentale infrastrukturer, som et økonomisk genopsving forudsætter -
2) ved at tilvejebringe et juridisk og lovgivningsmæssigt miljø, som kan tilskynde 
hertil, og 3) ved at styrke institutionsstrukturerne. 
3 - EU's forslag 
• Bilateralt samarbejde med EU. Som beskrevet tidligere har man i EU allerede 
gjort et stort arbejde for at fastlægge 1995-bistandens indhold og form. Dette 
arbejde bygger på indgående forhandlinger med den palæstinensiske myndighed 
(der henvises til skemaet for nærmere enkeltheder) 
• Multilateralt samarbejde. EU foreslår, at man snarest muligt opretter en 
arbejdsgruppe (task force), som kan hjælpe palæstinenserne med at fastlægge, 
hvordan deres udviklingsstrategi skal udformes med hensyn til indhold, sigte, 
tidsplan og gennemførelsesmåde. Denne strategi forventes også at kunne tjene 
som ramme omkring donorlandenes indsats. Arbejdsgruppen skal bestå af de tre 
hoveddonorer (EU, USA og Japan), Den Internationale Valutafond, 
Verdensbanken og De Forenede Nationers særlige koordinator. Dens 
hovedmålsætning skal være 1) at hjælpe den palæstinensiske myndighed med at 
16 
lægge sidste hånd på det program for offentlig investering, hvortil den har 
modtaget støtte fra Verdensbanken, 2) at sørge for at dette program integreres i 
de makroøkonomiske rammer, og 3) at tage højde for udsigterne på 
mellemlangt sigt i denne forbindelse. Arbejdsgruppen skal oprettes på næste 
møde i den rådgivende gruppe i Paris, således at der kan forelægges et 
detaljeret arbejdsprogram på det koordinationsmøde, som ministrene har 
berammet til december 1995. 
III- INTEGRERING AF DEN FREMSPIRENDE ØKONOMI I 
SAMHANDELEN PÅ REGIONS- OG VERDENSPLAN 
1- Sigtet 
En bæredygtig økonomisk udvikling på Vestbredden og i Gaza-området er utænkelig 
uden kontakt til omverdenen. En integrering af den palæstinensiske økonomi i 
regionens samhandel og i samhandelen på verdensplan - og dette gælder både 
samhandelen med varer, tjenesteydelser og teknologi - må nødvendigvis indgå som en 
af hovedmålsætningerne i den udviklingsstrategi, EU ønsker at fremme. Denne 
integration, der bør ske gradvis og i overensstemmelse med associeringsaftalen med 
Israel, er- nødvendig af flere grunde. Markedsdisciplin og konkurrence er en 
nødvendighed, hvis man skal ændre folks mentalitet (jf. tendensen til at tænke i 
lukkede baner), hvis man skal udnytte de muligheder, som fred og stabilitet i regionen 
indebærer, og hvis man skal kunne imødekomme de forskellige nicher i efterspørgslen 
i Europa og på verdensplan. De små økonomiske forhold på Vestbredden og i 
Gaza-området og områdernes afhængighed af omverdenen underbygger blot behovet 
for en kraftig international specialisering. 
2 - EU's forslag 
Det er planen at hjælpe den palæstinensiske myndighed med at udforme en 
udviklingsstrategi, der kan fremme integrationen af Vestbredden og Gaza-området i 
samhandelen på regions- og verdensplan. Tre muligheder bør udforskes: 
Regional integration. To ting kommer på tale: For det første kan man hjælpe 
palæstinenserne til at deltage fuldt i de regionale projekter programmer, som 
der bliver flere og flere af, ikke mindst takket være fredsprocessen, og som 
vedrører transportforbindelser samt el-, energi- og vandforsyning. For det andet 
kan man tilskynde den palæstinensiske myndighed til at forhandle om 
handelsaftaler med lande i regionen 
International integration. Her kan man gøre en indsats på to områder: for det 
første opfordre andre industrilande til på samme måde som EU-landene at give 
store handelsindrømmelser til palæstinensiske varer og tjenesteydelser, og for 
det andet at hjælpe den palæstinensiske myndighed til at tage kontakten op med 
WTO, således at palæstinenserne efterhånden kan gøre sig bekendt med denne 
institutions praksis og standarder 
ti 
Bilaterale forbindelser. Tanken er her at udbygge de bilaterale relationer 
mellem EU og Vestbredden og Gaza-området på flere punkter. EU har allerede 
besluttet at lade palæstinenserne tiltræde Barcelona-ordningen som medlem med 
fulde rettigheder. EU kunne endvidere undersøge, om det ville være muligt at 
udbygge de handelsindrømmelser, som allerede gælder for palæstinensiske 
produkter (de vigtigste palæstinensiske landbrugsprodukter har allerede fri eller 
præferentiel adgang til markedet og forarbejdede produkter har fri adgang). EU 
kunne endelig indlede sonderende undersøgelser med henblik på at styrke de 
bilaterale forbindelser med den palæstinensiske myndighed ved at skabe 
strukturerede rammer herfor og ved - med udgangspunkt i de forhold, som 
konklusionerne af rådsmødet (generelle anliggender) den 2. oktober 1995 
stiller i udsigt - at inddrage økonomisk samarbejde, handel og institutionelle 
anliggender i disse forbindelser. 
it 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 505 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-95-552-DA-C 
ISBN 92-77-95215-6 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg