2013/0141 (COD)

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET



i henhold til artikel 294, stk. 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde



vedrørende

Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere

1.Sagsforløb

Forslag fremsendt til Europa-Parlamentet og Rådet

(dokument COM(2013) 267 final – 2013/0141 COD): 6. maj 2013 Udtalelse afgivet af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg: 10. december 2013 Europa-Parlamentets førstebehandlingsholdning vedtaget: 15. april 2014 Ændret forslag fremsendt: * Rådets holdning vedtaget: 18. juli 2016

*På grund af udviklingen i de uformelle drøftelser mellem Rådet og Europa-Parlamentet efter Europa-Parlamentets førstebehandling havde Kommissionen ikke udarbejdet et ændret forslag, men blot givet udtryk for sin holdning til Parlamentets ændringer i "Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session d'avril 2014" (Kommissionens meddelelse om den videre behandling af de udtalelser og beslutninger, Europa-Parlamentet vedtog på sessionen i april 2014) (dokument SP (2014) 471), der blev sendt til Europa-Parlamentet den 7. juli 2014.

2.Formålet med Kommissionens forslag

Forslaget ophæver og afløser den EU-lovgivning om beskyttelse mod planteskadegørere, der består af direktiv 2000/29/EF om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet og seks andre direktiver om plantesundhedsforanstaltninger og skadegørere. De nugældende lovgivningsmæssige rammer har eksisteret siden 1977, og det var nødvendigt at tilpasse dem i lyset af de nye udfordringer som følge af øget handel og klimaforandringer. Forslaget var en del af en pakke med revisioner af bestemmelser vedrørende plantesundhed, dyresundhed, offentlig kontrol af planter, fødevarer og foder og Unionens udgifter til disse politikker.

Forslaget vedrører vurdering og styring af risici i forbindelse med planteskadegørere. Disse skadegørere opdeles i karantæneskadegørere og ikke-karantæneskadegørere i overensstemmelse med kriterier i internationale standarder. Karantæneskadegørere opdeles i sig selv i EU-karantæneskadegørere (gælder for hele Unionens område) og beskyttet zone-karantæneskadegørere (gælder kun for bestemte beskyttede zoner). Alle disse skadegørere må kun listeopføres på grundlag af en risikovurdering i overensstemmelse med internationale standarder. Det blev også foreslået, at 10 % af EU-karantæneskadegørerne, der har de alvorligste konsekvenser for økonomien, samfundet og miljøet, vil blive klassificeret som prioriterede skadegørere, for hvilke der gælder strengere krav med hensyn til undersøgelser og udryddelseshandlingsplaner.

Forslaget indfører nye og mere specifikke forpligtelser med hensyn til anmeldelse om skadegørere for alle parter (kompetente myndigheder, professionelle operatører og privatpersoner). Desuden fastsættes der nye og mere specifikke bestemmelser om udryddelse af skadegørere, undersøgelser, flerårige undersøgelsesprogrammer, beredskabsplaner og simuleringsøvelser vedrørende prioriterede skadegørere, foreløbige foranstaltninger, der skal træffes vedrørende skadegørere, der endnu ikke er opført som EU-karantæneskadegørere, strengere nationale udryddelsesforanstaltninger og undtagelser med henblik på forskning, forsøg, planteforædling, avl eller udstillinger.

Forslaget fastsætter endvidere et mere proaktivt system vedrørende indførsel til og flytning inden for Unionen af planter, planteprodukter og andre objekter, som kan være vært for sådanne skadegørere og udgøre en uacceptabel plantesundhedsmæssig risiko. Det forenkler reglerne om certifikatudstedelse ved at kræve et ensartet plantepas for alle planter til plantning. Det indfører desuden et præeksportcertifikat, som sikrer en bedre koordinering mellem medlemsstater, i tilfælde af at planter, planteprodukter eller andre objekter flyttes mellem medlemsstaterne, før de eksporteres til et land uden for EU.

Forslaget følger målsætningerne om bedre lovgivning, fordi det forenkler reglerne om listeopførelse af alle skadegørere (karantæneskadegørere og regulerede ikke-karantæneskadegørere) under en fælles retlig ramme, og det indeholder klarere og mere detaljerede regler om, hvordan man skal reagere på udbrud af skadegørere, og harmoniserer og præciserer kravene til udstedelse af certifikater for regulerede varer i forbindelse med deres indførsel til og flytning inden for Unionens område. Det indeholder desuden mere gennemsigtige regler om vurdering og styring af plantesundhedsmæssige risici.

3.Bemærkninger til Rådets holdning

3.1.Generelle bemærkninger

Kommissionens forslag blev forelagt for Europa-Parlamentet og Rådet den 6. maj 2013. Europa-Parlamentet vedtog sin førstebehandlingsholdning den 15. april 2014 og støttede hovedmålene i Kommissionens forslag. Europa-Parlamentet var navnlig enigt i klassificeringen af skadegørere, foranstaltningerne vedrørende anmeldelser, udryddelse, undersøgelser, beredskabsplaner, simuleringsøvelser, behovet for en mere proaktiv importordning og den nye tilgang med hensyn til udstedelse af certifikater for planter, planteprodukter eller andre objekter. Europa-Parlamentet foreslog at afskaffe top-10 %-tærsklen for prioriterede skadegørere, indførte en række ændringer med henblik på strengere bestemmelser om import og transit af planter, planteprodukter eller andre objekter og indførte desuden rapporteringsforpligtelser vedrørende udvidelsen af anvendelsesområdet for plantepas og virkningen af importforanstaltninger. Europa-Parlamentet foreslog også at medtage alle regulerede skadegørere i bilagene til forordningen.

Europa-Parlamentets holdning omfattede 136 ændringer af Kommissionens oprindelige forslag.

Der blev ikke fremsat et ændret kommissionsforslag. I meddelelsen "Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session d'avril 2014" (dokument SP (2014) 471), der blev sendt til Europa-Parlamentet den 7. juli 2016, gav Kommissionen udtryk for, at den helt, delvis, i princippet eller på betingelse af omskrivning kunne acceptere 50 af de 136 ændringer, da disse ændringer efter Kommissionens opfattelse ville kunne præcisere eller forbedre Kommissionens forslag og var i overensstemmelse med dets overordnede mål.

Efter at Europa-Parlamentets førstebehandlingsholdning var blevet vedtaget, fortsatte de uformelle drøftelser mellem Europa-Parlamentets delegationer, formandskabet for Rådet og Kommissionen med henblik på at nå til enighed på stadiet for den fælles holdning ("tidlig enighed ved andenbehandlingen").

Drøftelserne, der viste sig at være udbytterige, er afspejlet i Rådets fælles holdning, der blev vedtaget med kvalificeret flertal. Kommissionen finder, at de oprindelige målsætninger i Kommissionens forslag er afspejlet i Rådets fælles holdning, der imødekommer mange af Europa-Parlamentets betænkeligheder. Selv om den fælles holdning på visse punkter afviger fra Kommissionens oprindelige forslag, finder Kommissionen, at den er udtryk for et nøje afbalanceret kompromis, og glæder sig over, at den omfatter alle de spørgsmål, som Kommissionen anså for væsentlige, da den vedtog forslaget.