A4-0103/98

Beslutning om retningslinjerne for 1999-budgetproceduren, Sektion III - Kommissionen

Europa-Parlamentet,

* der henviser til de gaeldende finansielle overslag, der er vedtaget som led i den interinstitutionelle aftale af 29. oktober 1993 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren samt afgoerelsen om tilpasningen af de finansielle overslag ((EFT C 395 af 31.12.1994, s. 1.)),

* der henviser til loftet for EU's egne indtaegter som fastsat paa Det Europaeiske Raad i Edinburgh i december 1992 ((EFT C 331 af 07.12.1993.)),

* der henviser til Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1996 med institutionernes svar ((EFT C 348 af 18.11.1997.)),

* der henviser til betaenkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Beskaeftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Transport og Turisme og Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse (A4-0103/98),

A. der henviser til, at 1999-budgettet ikke maa betragtes som et budget, der afslutter en periode, men men som et »overgangs«-budget, der markerer udgangspunktet for eller begyndelsen paa de nye overslag og en ny interinstitutionel aftale,

B. der henviser til, at de finansielle overslag for 1999 indeholder betydelige forhoejelser inden for hvert udgiftsomraade i forhold til 1998-budgettet,

C. der henviser til, at 1999-budgettet maa ses i sammenhaeng med indledningen af Den OEkonomiske og Monetaere Unions tredje fase og vil vaere det foerste budget til gennemfoerelse af Amsterdam-traktaten, navnlig hvad angaar den anden og tredje soejle, budget for forhandlingerne om Agenda 2000, og budget for konsolideringen af foertiltraedelsesforanstaltningerne; der endvidere henviser til, at finansieringen af alle ovennaevnte aktiviteter skal daekkes af EU's budget under hensyntagen til budgettets enhed, til behoerig information af budgetmyndigheden og til de finansielle overslag,

D. der henviser til, at medlemsstaterne boer sikre forbedret opkraevning af de indtaegter, der bidrager til EU-budgettet, for at undgaa spild og goere det muligt for budgetmyndigheden at imoedekomme behovene bedre,

E. der henviser til, at 1999-budgettet vil blive opstillet i euro,

1. vil arbejde for at faa vedtaget et 1999-budget, der tager hensyn til Parlamentets prioriteringer, og mener, at 1999-budgettet skal vaere et »borgernes budget«, der sigter paa at forbedre den oekonomiske og sociale samhoerighed, og ogsaa et »skatteydernes budget«, paa grund af dets stramme gennemfoerelse;

2. er af den opfattelse, at 1999-budgettet fortsat skal vaere et budget for beskaeftigelse; stoetter Kommissionens fremgangsmaade med fortsat at finansiere foranstaltninger ivaerksat af Parlamentet i 1998 og stoettet af Det Europaeiske Raad i november 1997;

3. understreger vigtigheden af at styrke instrumenterne for kontrol med gennemfoerelsen for at sikre optimal anvendelse af EU-budgettet; finder det paakraevet, at Kommissionen er rede til at forelaegge en anmodning om en overfoersel (i henhold til finansforordningens artikel 6), naar en af budgetmyndighedens to parter anmoder herom paa grundlag af en klassifikation for at overfoere bevillingen fra driftsbudgettet til en ikke-allokeret reserve, hvis de gennemfoerelsesbetingelser, der klart var indfoert ved budgettets vedtagelse, ikke er opfyldt,

4. henviser desuden til foelgende prioriteringer for 1999-budgettet:

* jobskabelse gennem infrastrukturinvesteringer, forskning og udvikling, stoette til smaa og mellemstore virksomheder og foranstaltninger til bekaempelse af ungdomsarbejdsloeshed, og styrkelse af samhoerigheden og den sociale dimension,

* undervisning og uddannelse, forskning og udvikling, for et »Kundskabernes Europa«,

* miljoe- og klimaaendringer i traad med de forpligtelser, EU indgik under Kyoto-konferencen,

* en mere intensiv kontrol med gennemfoerelsen og den reelle effektivitet af alle programmer gennem mere effektiv tildeling af finansielle ressourcer til faellesskabsprogrammer og -aktioner for at styrke og vedvarende opretholde den oekonomiske konvergensproces, som er ivaerksat af samtlige medlemsstater,

* styrkelse af EU i verden ved hjaelp af en sammenhaengende udviklingspolitik, som kan sikre opfyldelse af internationale maalsaetninger;

5. minder om, at EU-budgettet til enhver tid boer opfylde bestemmelsen i EU-traktatens artikel F, stk. 3, om midlernes tilstraekkelighed: »Unionen tilvejebringer de noedvendige midler for at naa sine maal og gennemfoere sin politik«;

6. mener, at de finansielle overslag udgoer en politisk aftale mellem budgetmyndighedens to parter, der boer overholdes;

7. kraever, at de respektive midler til specifikke programmer under det femte EU-rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration opfoeres paa 1999-budgettet som led i en generel aftale og insisterer derfor paa, at lovgivningsmyndighedens to parter tidligt indgaar en aftale for at muliggoere en rettidig og noejagtig opfoerelse paa budgettet af programmerne under 1999-budgetproceduren;

8. er enig i, at forhoejelsen af 1999-budgettet for betalingsbevillinger stort set boer ligge paa linje med den gennemsnitlige forhoejelse af medlemsstaternes budgetter i sammenligning med 1998-budgetterne;

9. mener, at det vil vaere nemmere at opnaa dette maal naas, hvis budgetmyndighedens to parter naar frem til en faelles holdning om noegleelementer saasom:

* overholdelse af artikel 21 i den interinstitutionelle aftale, hvori maalet for strukturfondene fra Det Europaeiske Raad i Edinburgh omtales,

* formalisering af 1998-«Tillich-Mulder«-proceduren for de kommende aar, hvorved Kommissionen paa et sent tidspunkt kan forelaegge en aendringsskrivelse til FBF for landbrugsudgifternes vedkommende og anvende den samme procedure paa internationale fiskeriaftaler,

* en fortsaettelse af trepartsmoederne med en forpligtelse til opnaaelse af et resultat i spoergsmaalet om retsgrundlagene, et spoergsmaal, som i sammenhaengen bestemmes af:

* noedvendigheden af effektivt at imoedekomme behov, som goer ivaerksaettelsen af faellesskabsinitiativer paakraevet,

* finansiel programmering ved hjaelp af finansielle overslag, der opdeler faellesskabsprogrammerne og -foranstaltninger i overordnede udgiftsomraader,

* lovgivningsprogrammet, der er genstand for en aftalt interinstitutionel dialog;

* en fortsat stram budgetpolitik i medlemsstaterne, hvorfor der maa tages hensyn til rimelige margener under de enkelte udgiftsomraader,

* anvendelse af en lignende stram indfaldsvinkel til de forskellige udgiftsomraader under de finansielle overslag, uanset klassificeringen af udgifterne,

* overvaagning af effektiv gennemfoerelse af alle udgifter, der er opfoert paa budgettet,

for at vurdere de virkelige behov og evnen til at sikre forsvarlig udnyttelse, f.eks. for Phare-, Tacis- og Meda-programmerne, og en mulig integration af EUF i Faellesskabets budget,

* overvaagning af budgettets gennemfoerelse med vaegten mere lagt paa udgifternes kvalitet end kvantitet, og fortsat bekaempelse af bedrageri;

10. anmoder om, at der i tiden frem til det nye aartusinde og de nye finansielle overslag foretages en udtoemmende politisk og finansiel evaluering af de foranstaltninger og programmer, der udloeber, for at faa afgjort, hvilke der boer fortsaettes, og endog styrkes paa grund af deres multiplikatorvirkninger og europaeiske vaerditilvaekst, som EU-politikker, og hvilke der ikke laengere boer betragtes som saadanne;

11. mener, at 1999-budgettet vil vaere et af grundlagene for de finansielle overslag for perioden efter 1999; som saadant boer alle muligheder for at nedskaere skatteydernes byrde, samtidig med at finansieringen af fastlagte behov sikres, undersoeges, saasom oprettelsen af en prae-allokeret reserve, som der foerst skal indbetales til, naar der er sket en overfoersel; fastholder, at der boer ske en revision af procedurerne for samlede overfoersler for at goere processen mere gennemsigtig og effektiv; forventer, at Kommissionen inden den 30. juni 1998 forelaegger forslag til forbedring paa dette omraade;

12. fastholder, at der af hensyn til gennemsigtighed, for saa vidt angaar opstilling og gennemfoerelse af 1999-budgettet, klart skelnes mellem udgifter vedroerende den nuvaerende Union og udgifter vedroerende kommende medlemslande som foertiltraedelses- eller tiltraedelsesstoette;

13. glaeder sig over Raadets og Kommissionens beredvillighed til at fortsaette de gode erfaringer fra 1998-proceduren gennem den forlaengelse af ad hoc-procedure, der blev aftalt den 8. april 1997; glaeder sig ogsaa over, at Raadet har erklaeret sig villig til at gaa ind i en dialog med Parlamentet fra det tidligste trin i proceduren; forventer, at denne beredvillighed til at indgaa i en dialog vil bidrage til, at budgetmyndigheden paa et tidligt tidspunkt kan komme overens om faelles prioriteringer for 1999-budgettet;

14. bemaerker, at budgetbehovet under udgiftsomraade 1 tidligere er blevet overvurderet af Kommissionen; paapeger, at landbrugsbudgettet nu ligger et godt stykke under retningslinjen (3,182 mio ecu) paa grund af det for tidligt fastlagte overslag, der dannede grundlaget for det foreloebige forslag til budget; mener derfor, at FBF ikke boer fungere som et loft; mener, at budgetmyndigheden kun i begrundede tilfaelde boer afvige fra Kommissionens overslag i aendringsskrivelsen; mener, at forhandlingerne om de nye finansielle overslag byder paa en lejlighed til at tage retningslinjen op til revision, herunder en undersoegelse af reserver uden opfoerelse af bevillinger; er af den opfattelse, at hvis der skal foretages besparelser under udgiftsomraade 1, boer de ske selektivt efter en undersoegelse af specifikke behov og udgiftsbehov; mener, at der boer oprettes en reserve under undersektion B1 til uforudsigelige behov, som der kan traekkes paa i tilfaelde af oegede behov i 1999; understreger, at denne reserve vil bidrage til mere noejagtige overslag og stram budgetlaegning, samtidig med at fleksibiliteten oeges; erindrer om, at der boer saette yderligere gang i processen hen imod et »baeredygtigt landbrug«;

15. bekraefter, at det til fulde vil overholde den samlede bevillingsramme for strukturfondene, der blev vedtaget i Edinburgh, og minder om dens karakter af »udgiftsmaal«; minder om, at gennemfoerelsen af strukturfondene har direkte foelger for medlemsstater, der skulle medfinansiere disse; er derfor af den opfattelse, at muligheden for en forlaengelse af programmeringsperioden boer undersoeges;

16. anerkender beskaeftigelsestopmoedet i Luxembourg i november 1997 som et foerste skridt hen imod et virkeligt kompromis til fordel for et Beskaeftigelsens Europa; insisterer paa, at Europa-Parlamentets beskaeftigelsesinitiativ gennemfoeres ved hjaelp af et retsgrundlag, der er vedtaget inden Raadets foerstebehandling, for at sikre effektiv udnyttelse af de 150 mio ecu, der blev opfoert paa 1998-budgettet, og de 150 mio ecu, der vil blive foreslaaet for 1999-budgettet;

17. bemaerker, at EU's undervisnings-, uddannelses- og ungdomsprogrammer har vist sig at give en klar »europaeisk vaerditilvaekst«, og at efterspoergslen efter disse programmer har oversteget det budgetterede; bemaerker, at forberedelsen af de unge paa mobilitet og et »Kundskabernes Europa«, der knytter undervisning og uddannelse og forskning og udvikling sammen, fortsat prioriteres hoejt af Europa-Parlamentet, hvilket ogsaa gaelder fremme af udveksling paa uddannelsesomraadet, baade inden og uden for EU; agter at sikre passende budgetbevillinger til innovative foranstaltninger;

18. anmoder ogsaa Kommissionen om hurtigst muligt at forelaegge Europa-Parlamentet en plan for integrering af »mainstreaming-princippet« i EU's politikker;

19. opfordrer indtraengende satellitorganerne til at overholde principperne om forudgaaende orientering, gennemskuelighed og ansvarlighed, der er fastsat i 1998-budgetproceduren; opfordrer Kommissionen til at sikre en regelmaessig kontrol af agenturernes budgetter, saa den paa forhaand kan orientere budgetmyndigheden om alle vigtige aendringer i deres budgetter i alle budgetprocedurens faser;

20. glaeder sig over, at baeredygtig udvikling er optaget i Amsterdam-traktaten; tager til efterretning, at Det Europaeiske Raad i Luxembourg anmodede Kommissionen om at forelaegge Det Europaeiske Raad i Cardiff en strategi for integration af miljoespoergsmaal i alle faellesskabspolitikkerne, saaledes at der i 1999 kommer oeget pres bag Faellesskabets foranstaltninger paa omraadet vedvarende energi og effektiv energiudnyttelse paa baggrund af konklusionerne fra topmoedet i Kyoto om reduktion af drivhusgasserne og indholdet af dets egen beslutning af 19. februar 1998 om miljoepolitik og klimaaendringer efter topmoedet i Kyoto ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 6.)); forventer, at disse initiativer vil give en vigtig impuls til et »groennere budget«;

21. kraever, at der i det almindelige budget tages hoejde for tildelingen af midler til etablering af et omraade med frihed, sikkerhed og retfaerdighed, og navnlig at Schengen- Informationssystemet (SIS) og det fremtidige Eurodac-system optages i budgettets del B (Aktionsbevillinger);

22. minder om, at Det Europaeiske Raad i Luxembourg understregede, at foedevaresikkerhed er af stoerste betydning for at genskabe tilliden blandt borgerne efter BSE-krisen og opfordrer derfor Kommissionen til at begynde at skabe grundlaget for de nye EU-politikker for folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, der vil faa et betydeligt stoerre omfang, efter at Amsterdam-traktaten er traadt i kraft;

23. anmoder Kommissionen om:

* at traeffe konkrete foranstaltninger som foelge af de finansielle oplysninger om de europaeiske udviklingsfonde, der hvert aar forelaegges sammen med budgetforslaget,

* at udarbejde en ordning, der i hoejere grad inddrager Parlamentet i de aarlige overslag, som den udarbejder over udgifterne til EUF;

24. noterer sig problemerne med hensyn til gennemfoerelsen af finansieringen af stoetten til de vigtigste eksterne programmer; mener, at dette til dels skyldes tunge gennemfoerelsesprocedurer, en uhensigtsmaessig lovgivningsramme og utilstraekkelig forvaltning i Kommissionen; noterer sig ogsaa urealistiske finansielle maal, som opstilles af EU-institutionerne uden hensyntagen til modtagerlandenes evne til at gennemfoere disse; kraever en mere effektiv faelles udenrigs- og sikkerhedspoltik med vedvarende vaegt paa fremme af demokrati og menneskerettigheder, en mere samlet organisering af EU's forvaltning af udenrigspolitik, delegationer og instrumenter, navnlig hvad angaar menneskerettigheder, humanitaer bistand og genopbygning;

25. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen samt Unionens oevrige institutioner og satellitorganer.