[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 14.7.2006

KOM(2006) 389 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

HANDLINGSPROGRAM TIL FREMME AF FORSKNING I OG ANALYSE AF PROBLEMSTILLINGER VEDRØRENDE DEN EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG MONETÆRE UNION

HANDLINGSPROGRAM TIL FREMME AF FORSKNING I OG ANALYSE AF PROBLEMSTILLINGER VEDRØRENDE DEN EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG MONETÆRE UNION

1. INDLEDNING

Økofin-Rådet understregede i sin rapport om samordning af de økonomiske politikker til Det Europæiske Råd i Helsingfors den 11.-12. december 1999 (13123/1/99, rev. 1) vigtigheden af en effektiv overvågning af økonomiske politikker i den tredje fase af Den Økonomiske og Monetære Union. Rådet fandt derfor, at en øget forståelse af de økonomiske udviklinger og den økonomiske politik i relation til ØMU’en er af væsentlig betydning.

I medfør af traktaten er en af Europa-Kommissionens vigtige funktioner at informere EU’s myndigheder, medlemsstaterne og de forskellige økonomiske aktører om både den økonomiske situation og perspektiver og om indvirkningen af økonomisk-politiske foranstaltninger på ØMU’ens funktion. For at kunne give kvalificeret rådgivning om økonomiske udviklinger og økonomisk-politiske spørgsmål i ØMU’en er tilbundsgående økonomiske analyser og forskning af afgørende betydning. En betydelig del af dette analyse- og forskningsarbejde gennemføres i Kommissionen og dens tjenestegrene, men andre institutioner såsom internationale organisationer og forskningssamfundet i bred forstand udarbejder også en lang række relevante bidrag. Hovedformålet med dette handlingsprogram til fremme af forskning i og analyse af problemstillinger vedrørende ØMU’en er at skabe en platform, som kan bruges til at kanalisere resultaterne af denne eksterne forskning mere effektivt ind i den politiske debat, der føres i EU’s institutioner.

2. BEHOVET FOR EN OMFATTENDE, INTEGRERET TILGANG TIL FREMME AF FORSKNING I OG ANALYSE AF ØMU-RELATEREDE PROBLEMSTILLINGER

Oprettelsen af ØMU’en kræver en styrkelse af analysegrundlaget for økonomisk-politiske beslutninger. Medlemsstaternes kendskab til de politiske krav, som ØMU’en stiller, bør styrkes for at øge forståelsen for større koordinering af de økonomiske politikker.

For at udnytte resultaterne af ekstern analyse af og forskning i ØMU-relaterede problemstillinger mest muligt er der behov for en omfattende, integreret tilgang til forbindelser, kontakter og kommunikation med de institutioner, der foretager dette analysearbejde. På den ene side er dette nødvendigt for på en hensigtsmæssig måde at kanalisere resultaterne af denne forskning over i de forskellige kredsløb, der er beskæftiget med økonomisk-politiske spørgsmål i EU’s institutioner. På den anden side skaber det mulighed for feedback fra Europa-Kommissionen og andre EU-fora, som kan lede og styre denne forskning til de områder, der er vigtigst og mest frugtbare for EU’s politikeres arbejde.

Europa-Kommissionen har reageret på behovet for en sådan omfattende, integreret tilgang ved at iværksætte et bredt funderet handlingsprogram, som gennemføres af Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender[1]. Nogle af disse foranstaltninger blev til på udtrykkelig foranledning af medlemsstaterne, mens andre er oprettet på initiativ af Europa-Kommissionen. Blandt foranstaltningerne kan nævnes nedsættelse af en ekstern ekspertgruppe om analyser og prognoser vedrørende makroøkonomiske udviklinger på euroområdet (det europæiske prognosenetværk), afholdelse af forskerkonferencer, -workshops og -seminarer, både regelmæssigt og på ad hoc-basis, indførelse af et gæsteforskerprogram i Kommissionens tjenestegrene samt etablering af et studieprogram om ØMU-relateret forskning for at få adgang til bidrag om forskellige emner fra eksterne forskere.

3. PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE

En detaljeret beskrivelse af programmets og støtteaktiviteternes forskellige dele findes nedenfor.

(a) Det europæiske prognosenetværk

Det europæiske prognosenetværk (European Forecasting Network, EFN) blev oprettet på fælles initiativ af Frankrig og Tyskland. Formålet var at forbedre analysen af de økonomiske vilkår og politiske muligheder for euroområdet gennem udarbejdelsen af regelmæssige, uvildige evalueringer af økonomiske perspektiver og politiske udfordringer. Arbejdet skulle udføres af et netværk af førende forskningsinstitutter i EU.

Forslaget fik bred tilslutning i Det Økonomiske og Finansielle Udvalg og Eurogruppen, og Kommissionen blev følgelig anmodet om at tage initiativ til at oprette dette netværk. Kommissionen reagerede positivt på denne anmodning og nedsatte et konsortium bestående af otte forskningsinstitutter baseret i seks forskellige medlemsstater for perioden 2002-2004.

Forskernetværket udarbejdede sin første rapport i foråret 2002 og efterfølgende hvert halve år, fem i alt, hvoraf den sidste blev fremlagt i efteråret 2004. Ud over en regelmæssig konjunkturanalyse og en makroøkonomisk prognose for euroområdet omhandlede de forskellige rapporter en bred vifte af ØMU-relevante emner, bl.a. udviklingen inden for arbejdskraftomkostninger og -produktivitet i euroområdet, absorption af makroøkonomiske udsving i euroområdet, konjunkturmæssig konvergens i ØMU’en og de økonomiske følger af en udvidelse af ØMU.

Generelt var erfaringerne med EFN i perioden 2002-2004 positive. EFN’s rapporter var et værdifuldt supplement til Kommissionens tjenestegrenes egne analyser af økonomiske udviklinger og politiske spørgsmål i euroområdet. I lyset af denne samlet set positive evaluering iværksatte Kommissionen i foråret 2005 en procedure for at få oprettet et nyt EFN for perioden 2005-2007. Det nye netværk, der består af ti forskningsinstitutter fra ni medlemsstater, fremlagde sin første rapport i marts 2005. Emnet for rapporten var følgerne af udflytning for euroområdets økonomi, og denne rapport dannede grundlag for den økonomiske beretning for 2005. I rapporten fra foråret 2006 var det politiske særemne de nye medlemsstaters konvergens og integration.

Rapporterne fremlægges normalt på en pressekonference afholdt af EFN på en dato, der er vedtaget i fællesskab af Kommissionen og netværket. Rapporterne sendes til kommissæren for økonomiske og finansielle anliggender og formændene for Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, Udvalget for Økonomisk Politik og Europa-Parlamentets Udvalg om Økonomiske og Monetære Anliggender og kan findes på EFN’s websted, hvor der er et link til Kommissionens websted (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm).

I 2006 foretages der i øjeblikket en evaluering (som led i en overordnet evaluering af rammerne for økonomisk forskning og Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggenders resultater) af, om EFN-initiativet har opfyldt sit formål, nemlig at fremme evalueringer af de økonomiske perspektiver og politiske udfordringer for euroområdet. Resultaterne af denne evaluering vil indgå som et vigtigt element i beslutningen om, hvorvidt EFN-initiativet skal videreføres efter 2007 eller kan udfases.

(b) De økonomiske forskerkonferencer og workshops og det økonomiske seminarprogram

De økonomiske forskerkonferencer og workshops og det økonomiske seminarprogram skal styrke dialogen mellem Kommissionens tjenestegrene og forskersamfundet. Hovedformålet med disse programmer er at give Kommissionens medarbejdere kendskab til relevant, original forskning i ØMU-relaterede problemstillinger, udført af universiteter og andre forskningsinstitutioner. Programmet er hovedsagelig rettet mod medarbejdere i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender, men andre generaldirektorater informeres om de forskellige aktiviteter og har mulighed for at deltage i disse konferencer og seminarer.

De økonomiske forskerkonferencer

De økonomiske forskerkonferencer og workshops og det økonomiske seminarprogram sigter gennem en forbedring af kontakten til forskersamfundet mod at øge kvaliteten af det arbejde, som udføres i Kommissionens tjenestegrene. Førende økonomer fra universiteter, internationale organisationer og forskningsinstitutioner tilskyndes til at fremlægge og drøfte originalt forskningsarbejde relateret til ØMU’ens oprettelse og funktion på forskerkonferencer og -seminarer. Ud over at disse programmer giver Kommissionens medarbejdere bedre adgang til igangværende originalt forskningsarbejde, sigter de også mod at øge eksponeringen af nye tilgange og give nyt indblik i emner af relevans for Kommissionen. Samtidig får udenforstående deltagere i programmet lejlighed til at drøfte deres forskningsresultater med Kommissionens medarbejdere og andre embedsmænd fra EU-institutionerne og kan dermed få større forståelse af deres forskningsaktiviteters politiske relevans.

Der er afholdt adskillige konferencer i de sidste ti år inden for rammerne af forskerkonferenceprogrammet, almindeligvis af Kommissionens medarbejdere, men i nogle tilfælde også med deltagelse af andre institutioner. Deltagerantallet har svinget fra 50 til 300, og konferenceemnerne har dækket et bredt spektrum af emner, f.eks. internationalisering af ejerskabet af aktiver i EU, statistiske værktøjer i konjunkturanalysen, de økonomiske og budgetmæssige følger af den globale aldring samt analyse af konjunkturer og vækst i Europa.

På særlige konferencer har deltagerne drøftet større analysedokumenter, offentliggjort af Kommissionens tjenestegrene, såsom den finansielle beretning eller rapporten om fem år med ØMU’en (“Five years of EMU”). Samspillet med den akademiske verden og politikerne forbedrer den gensidige forståelse af politiske begrænsninger og teoretiske råd. En åben diskussion af emner som økonomisk ledelse gør de respektive politiske rammer mere troværdige.

Det økonomiske seminarprogram

I 1993 blev der oprettet et nyt program om seminarer om økonomiske emner, Economic Seminar Programme (ESP), med det sigte at styrke synergien mellem forskning i ØMU-relaterede problemstillinger i og uden for Kommissionen. Med denne nye tilgang søger Kommissionen at tiltrække førende økonomer i den akademiske verden, internationale organisationer, regeringer og ledende forskningsinstitutioner. Kommissionen inviterer udvalgte forskere til at deltage i et seminar og drøfte original forskning i oprettelsen og gennemførelsen af Den Europæiske Økonomiske og Monetære Union set i makro- og mikroøkonomisk perspektiv.

Hovedformålet med programmet er at øge kvaliteten af det arbejde, der udføres af Kommissionens tjenestegrene, og forbedre Kommissionens knowhow ved at styrke kontakten til det økonomiske forskersamfund. Programmet giver Kommissionens medarbejdere mulighed for at få en mere direkte adgang til det igangværende forskningsarbejde og stifte bekendtskab med nye tilgange til og teorier om emner af relevans for Kommissionen. Omvendt giver programmet forskerne lejlighed til at høre om det politiske beslutningsmiljø, som Kommissionens tjenestegrene arbejder i.

Programmet forvaltes hovedsagelig af medlemmer af rådgivningsgruppen under Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender. Rådgiverne er i tæt kontakt med forskersamfundet og får derved adgang til at vurdere relevant nytænkning inden for økonomisk forskning og formidle denne information til Kommissionens tjenestegrene. Programmet er desuden et værdifuldt led i Kommissionens uddannelsesstrategi.

Under indlægsholdernes endagsbesøg i Kommissionen fremlægger de deres forskning på et seminar, der varer 1½ time, hvorefter de er til rådighed til at drøfte deres forskning med Kommissionens medarbejdere. Som regel stilles det baggrundsdokument, der danner grundlag for seminaret, til rådighed forud for seminaret. I 2003 afholdt 15 forskere et seminar under dette program, mens tallet for 2004 var 24 og i 2005 yderligere 17 forskere. Sammen med de seminarer, der afholdes af gæsteforskere og andre, og omkostningsfrie seminarer drejer det sig stort set om et seminar om ugen.

(c) Program for gæsteforskere

Inden for rammerne af gæsteforskerprogrammet, Visiting Fellows Programme, VFP, søger Europa-Kommissionen at styrke husets viden om aktuelle emner ved at invitere førende økonomer fra den akademiske verden, internationale organisationer, regeringer og topforskere fra forskningsinstitutioner til et kortvarigt ophold i Kommissionen. Disse besøg, der giver mulighed for mere dybtgående analyser, varer normalt 1-2 uger og kan forlænges i op til 6 uger. En periode af denne længde passer bedre til de traditionelle sabbatordninger i akademiske forskningsinstitutioner og kan derfor øge potentielle deltageres interesse.

Under gæsteforskernes besøg i Kommissionen skal de deltage aktivt i arbejdet i Kommissionens tjenestegrene, primært ved at indgå i diskussioner om emner, der er relateret til deres eget forskningsprogram, og vejlede de medarbejdere i Kommissionen, der arbejder med samme områder. Forskerne skal desuden afholde et eller flere seminarer om emner, der indgår i deres forskning. Endelig skal de udarbejde et dokument om deres seneste originale arbejde, som skal anvendes i seminarsammenhæng og eventuelt senere offentliggøres i en række af arbejdsdokumenter med titlen ”Economic Papers” , som Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender udgiver.

Hovedformålet med programmet for økonomiske seminarer og med dette program er at øge kvaliteten af det arbejde, der udføres af Kommissionens tjenestegrene, og forbedre Kommissionens knowhow ved at styrke kontakten til det økonomiske forskersamfund. Programmet skal give Kommissionens medarbejdere bedre adgang til igangværende forskningsarbejde samt øge eksponeringen af nye metoder og ny viden om emner af relevans for Kommissionens tjenestegrene. Gæsteforskerne får til gengæld lejlighed til at stifte bekendtskab med det politiske beslutningsmiljø, som Kommissionens tjenestegrene arbejder i.

Programmet blev iværksat i oktober 2001. Antallet af gæsteforskere steg fra 6 i 2002 til 10 i 2003 og 11 i 2004. I 2005 var Kommissionen vært for yderligere 8 gæsteforskere. Forskerne arbejdede med en bred vifte af forskningsemner vedrørende makroøkonomisk-politiske emner i ØMU’en.

Derved er det blevet muligt at tiltrække en lang række skarptprofilerede forskere. Seminarerne har normalt været velbesøgte og indlæggene af høj kvalitet. De fleste af gæsteforskernes dokumenter har opfyldt standardkriterierne for offentliggørelse i videnskabelige eller politisk-økonomiske tidsskrifter, og nogle af dem er også offentliggjort i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggenders serie ”Economic Papers”.

De fleste besøg er mundet ud i øget kommunikation og et effektivt samspil, undertiden endog i direkte arbejdsforbindelser med kontorer i Kommissionens tjenestegrene. Gæsteforskerne har deltaget i drøftelser af specifikke arbejdsplaner og -projekter, bidraget direkte til udarbejdelsen af kapitler til den årlige økonomiske beretning, og som regel er deres uddybende forslag og kommentarer blevet indarbejdet i Kommissionens medarbejderes notater.

(d) Programmet for økonomiske studier

Programmet for økonomiske studier er endnu et værktøj, som skal inddrage ekstern ekspertise i Kommissionens tjenestegrenes arbejde. Inden for programmets rammer bestiller Kommissionen undersøgelser hos de bedst kvalificerede eksperter i akademiske institutioner og andre forskningsorganer[2].

Kommissionens direktorater/kontorer iværksætter undersøgelserne, som superviseres af kvalificerede medarbejdere. Eftersom disse undersøgelser udføres decentralt, varierer emnerne efter de forskellige anmodninger. Det kan være teoretiske og/eller empiriske analyser af specifikke økonomiske spørgsmål, f.eks. skøn over følgerne af yderligere økonomisk integration (integration af finansmarkeder osv.). Undersøgelserne skal navnlig bruges som baggrundsmateriale for Kommissionens løbende arbejde, men når de er af interesse for et bredere publikum, offentliggøres de i Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggenders serier ”European Economy” eller ”Economic Papers” . I den seneste tid er undersøgelserne blevet anvendt i forbindelse med udarbejdelsen af EU’s almindelige økonomiske beretning (f.eks. determinanter for produktivitetsstigning i EU, globaliseringens følger osv.) og den almindelige finansielle beretning eller har fungeret som baggrundsmateriale for analyser af emner vedrørende overvågningen af ØMU’en eller EU’s økonomiske reformpolitik som f.eks. Lissabon-strategien.

4. STØTTEAKTIVITETER

(a) Eksterne databaser og anden information til støtte for programmet

En analyse af ØMU-relaterede problemstillinger forudsætter store mængder relevant, pålidelig og rettidig information af statistisk eller anden mere generel art. Denne information skal som regel anvendes til evalueringer på nationalt, europæisk og globalt plan. Informationskravene dækker hovedsagelig makroøkonomiske udviklinger, finansdata (om finansstrukturer, finansaktiver, priser på aktiver og omfang af udstedelser) og specifikke data om finansiel risikostyring. Sidstnævnte vedrører alle former for information om finansieringsinstitutioner (primært statusopgørelser, driftsregnskaber og oplysninger om ejerskab).

Størstedelen af de officielle makroøkonomiske statistiske oplysninger om EU udarbejdes i det europæiske statistiske system og er meget praktisk tilgængeligt for brugere i Kommissionen via officielle kilder. Brugernes behov opfyldes dog langt fra af disse offentligt tilgængelige data.

Makroøkonomiske data for ikke-europæiske lande skal hentes fra andre kilder. Det gælder for de største ikke-EU-industrilande hovedsagelig (i) hele sekvensen af nationalregnskaber for den samlede økonomi og de institutionelle sektorer (virksomheder, den samlede offentlige sektor, husholdninger, non profit-organisationer og resten af verden), (ii) indikatorer for økonomisk aktivitet (kvalitative konjunktur- og forbrugerundersøgelser, produktionsindekser, priser, ordrebøger osv.) og (iii) arbejdsmarkedsindikatorer (befolkning, beskæftigelse, arbejdsløshed, lønninger osv.).

I henseende til finansdata er en omfattende dækning af EU25 og USA af afgørende betydning og normalt ikke tilgængelige fra officielle kilder. Det drejer sig om alle frekvenser af (i) statistik vedrørende finansstrukturer (monetære og finansielle aggregater, banklån, data om finansielle formidlere, kapitalisering af værdipapirmarkedet osv.), (ii) priser på finansaktiver (pengemarkedsrentesatser, valutakurser, bankrentesatser, afkast fra obligationsmarkedet, værdipapirmarkeder, boligpriser osv.) og (iii) data om udstedelse af finansaktiver, (register over obligationsudstedelser med information om udsteder, beløb, udløb, kupontype osv. og for værdipapirmarkedet indledende investeringstilbud og supplerende tilbud).

Som med finansdata skal hovedparten af data for finansrisikostyring hentes fra kommercielle databaser. Der findes enkelte yderst specialiserede virksomheder, som udarbejder disse oplysninger om potentielle risici ved lån, finansinvesteringer og verdensomspændende finansieringsinstitutioner. Dataene vedrører navnlig finansieringsinstitutioners statusopgørelser og driftsregnskaber samt ejerforhold i forbindelse med finansieringsinstitutioner, og der gøres omfattende brug af sammenligninger med lignende grupper, der bruger specialiserede analyseværktøjer.

Mens statistisk information udgør rygraden i en kvalificeret analyse af økonomiske udviklinger i ØMU’en, findes der en lang række analytiske informationer, som i høj grad kan lette den økonomiske analytikers arbejde. Disse oplysninger kan ofte være et effektivt middel, hvis der skal foretages en hurtig vurdering af hovedtrækkene i økonomiske og finansielle udviklinger. Undertiden kan man få adgang til disse oplysninger, hvis man har en generel adgang til kommercielle databaser, men de udbydes også ofte på stand alone-grundlag. Behovet for bredt baseret, hurtig information om økonomiske og finansielle udviklinger opfyldes derfor mest effektivt ved at abonnere på disse specialprodukter.

(b) Publikationsprogram om problemstillinger vedrørende ØMU’en

Det årlige program for publikationer om ØMU’en er en vigtig del af Kommissionens tjenestegrenes eksterne kommunikationspolitik. Programmet skal sikre en effektiv formidling af løbende og aktuelt intellektuelt materiale om ØMU-relaterede problemstillinger. Den primære målgruppe er nationale og internationale økonomiske institutioner og højere læreanstalter, politikere, specialiserede medier og formidlere. Det årlige program indgår i Europa-Kommissionens overordnede ”Programme ordinaire de publication”, POP.

De vigtigste af Kommissionens publikationer om ØMU-relaterede spørgsmål er serien ”European Economics”. Serien blev gennemgribende ændret i 2002, og flere serier er siden kommet til for at supplere og videreudvikle den redaktionelle linje og dækning på en fleksibel måde. De vigtigste publikationer er “De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik”, årsberetningen om offentlige finanser i ØMU (“Public Finances in EMU”), makroøkonomiske prognoser (“Macroeconomic Forecasts”), og den årlige “Økonomien i EU”, som ledsages af emnespecifikke analyser af økonomisk politik. Tidligere serier som ”Euro Papers”, der blev skrevet i forbindelse med euroens indførelse, er blevet indstillet, mens nye produkter i debatten om økonomisk politik, f.eks. ”Country Focus”, ”Quarterly Report on the Euro Area” og ”Annual Report on the Euro Area”, er kommet til. Set i dette lys er Kommissionens publikationsaktiviteter stadig elastiske og fleksible, således at nye resultater og emneområder, som opstår i kølvandet på den økonomiske forskning kan indgå. I visse sammenhænge kan aktiviteterne også udvides til et samarbejde med kommercielle udgivere.

For at fremme den akademiske diskussion og sikre bred adgang til originalt forskningsarbejde, også for en bredere kreds, findes alle papirserierne også på internettet: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm

5. EVALUERING

For at bedømme programmets effektivitet og relevans påtog Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender på sit flerårige evalueringsprogram for perioden 2005 til 2010 en ekstern evaluering af Generaldirektoratets økonomiske forskning. Emnerne for denne evaluering er, hvordan disse aktiviteter udnyttes i den politiske proces i Kommissionen, og hvordan de kan bidrage til at vedligeholde og forbedre Generaldirektoratets intellektuelle kapital. Endvidere vil følgerne for eksterne brugere blive undersøgt. Det forventes, at der som led i arbejdet kan foretages en eller anden form for benchmarking i forhold til forskningsafdelingernes arbejde. Evalueringen blev iværksat i 2005, og den endelige rapport foreligger i sommeren 2006.

6. KONKLUSION

Handlingsprogrammet til fremme af forskning i og analyse af problemstillinger vedrørende ØMU’en er gennemført med succes i Kommissionens tjenestegrene. Programmet øger Kommissionens medarbejderes mulighed for at være på forkant med den økonomiske forskning i deres økonomiske analysearbejde. Med denne udvidelse af den ægte forskning under det sjette forskningsrammeprogram kan Kommissionens tjenestegrene også bidrage til grundforskningsaktiviteter.

Forskningsaktiviteter er ikke en envejsaktivitet. Gennem det øgede samarbejde med forskersamfundet og en bredt funderet diskussion af den økonomiske politik informeres både den akademiske verden og den brede offentlighed om strategiske politiske beslutninger og den politiske koordinering, som skal gøre ØMU til en succes. Desuden styrkes de politiske rammer og får øget troværdighed i den akademiske verden og blandt politikerne.

Forsknings- og analyseaktiviteterne har vist sig at være et uvurderligt værktøj i styrkelsen af den økonomiske overvågning i ØMU. De bør derfor videreføres og om nødvendigt forbedres

[1] Dette handlingsprogram indgår i det årlige arbejdsprogram for Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender og gennemføres efter en finansieringsafgørelse truffet af Kommissionen.

[2] Dette handlingsprogram indgår i det årlige arbejdsprogram for Generaldirektoratet for Økonomiske og Finansielle Anliggender og gennemføres efter en finansieringsafgørelse truffet af Kommissionen.