KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.07.1995 
KOM(95)356 endelig udg. 
PROGRAMMET MEUROPA MOD KRÆFT" 
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE 
OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET OM 
GENNEMFØRELSE AF DEN ANDEN HANDLINGSPLAN 
(1990-1994) 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. RESUME 1 
II RAPPORT OM GENNEMFØRELSEN; FOREBYGGENDE 
FORANSTALTNINGER, DER STØTTES AF PROGRAMMET 4 
A) Forebyggelse af tobaksmisbrug 4 
B) Undersøgelser og forebyggende foranstaltninger 
på ernæringsområdet (inklusive alkohol) 7 
C) Kampagne mod kræftfremkaldende stoffer 8 
D) Informering af offentligheden om forebyggende foranstaltninger .10 
E) Sundhedsundervisning: forebyggende foranstaltninger 13 
F) Foranstaltninger vedrørende undervisning af sundhedspersonale 
om kræft 15 
G) Screening for kræft 19 
H) Undersøgelser og projekter i forbindelse med kvalitetssikring 
inden for kræftbehandlingen 25 
I) Kræftforskning 26 
III BESKRIVELSE AF PROGRAMMET "EUROPA MOD KRÆFT" 27 
II.A. GENERELT 27 
UB * NOGLE DATOER OG VIGTIGE BESLUTNINGER 28 
1 DET EUROPÆISKE RÅD 28 
2. * EUROPA-KOMMISSIONEN 28 
3. EUROPA-PARLAMENTET 30 
4. RÅDET 31 
IV PROGRAMMETS LEDELSESSTRUKTUR 33 
1 KOMMISSÆRER MED ANSVAR FOR PROGRAMMET 33 
2. KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 33 
3. UDVALG OG ANDRE GRUPPER 34 
A. Det Rådgivende Udvalg 34 
B. Udvalget af Kræftspecialister 34 
C. De nationale koordinationsudvalg 35 
V FORBINDELSER MED IKKE-STATSLIGE ORGANISATIONER 36 
1. Nationale ikke-statslige organisationer 36 
2. Internationale ikke-statslige organisationer 36 
Samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen (WHO) 36 
Samarbejde med European Organisation on Research and 
Treatment of Cancer (EORTC) 38 
Samarbejde med Det Europæiske Institut for Onkologi (ESO) 38 
Samarbejde med Den Internationale Union mod Kræft (UICC) .... 39 
VI. AKTIONSOMRÅDER INDEN FOR RAMMERNE AF 
DEN ANDEN HANDLINGSPLAN 40 
VII. BILAG : 44 
VIDENSKABELIGE RAPPORTER GODKENDT AF UDVALGET 
AF KRÆFTSPECIALISTER 44 
HENSTILLINGER, RESOLUTIONER OG ERKLÆRINGER 
VEDTAGET AF UDVALGET AF KRÆFTSPECIALISTER 45 
RESUME 
Programmet "Europa mod kræft" blev lanceret i 1985 af Det Europæiske Råd af stats- og 
regeringschefer, og der blev nedsat et udvalg af kræftspecialister, som skulle rådgive 
vedrørende dette europæiske initiativ. I februar 1986 vedtog udvalget på dets første møde 
i Paris en udtalelse om hovedretningslinjerne for et større program. På grundlag af denne 
udtalelse udarbejdede Europa-Kommissionen en første handlingsplan 1987-1989 I 
december 1989 gav stats- og regeringscheferne udtryk for deres glæde over resultaterne 
af denne første handlingsplan og over deres tilfredshed med lanceringen af en ny 
handlingsplan for perioden 1990-1994. 
Formålet med den anden handlingsplan var at øge informeringen om forebyggelse af 
kræft og mulige metoder til tidlig påvisning og behandling heraf. 
Den anden handlingsplan bestod af 38 aktioner, som i vid udstrækning var baseret på 
aktionerne i den første handlingsplan, og som vedrørte tre hovedområder. 
a) Forebyggelse af kræft, hvor der først og fremmest blev lagt vægt på at bekæmpe 
rygning, da en tredjedel af dødsfaldene som følge af kræft skyldes rygning. Blandt de 
midler, der blev taget i anvendelse, var bl.a. vedtagelse af fællesskabsretsakter om 
tjæreindhold i og mærkning af tobaksvarer, og Fællesskabet ydede økonomisk støtte til 
at fremme undersøgelser og forskning, informationskampagner rettet mod offentligheden, 
sundhedsundervisning i skolerne og uddannelse af personalet i sundhedssektoren. De bud­
skaber vedrørende forebyggelse afkræft, der blev udsendt, var i vid udstrækning baseret 
på Den Europæiske Kræftkodeks, som var blevet udarbejdet af udvalget af kræft­
specialister og godkendt af sundhedsministrene. 
b) Tidlig påvisning af og systematisk screening for kræft. Fællesskabet ydede 
økonomisk støtte til informationskampagner, aktioner på uddannelsesområdet, undersøgel­
ser og forskning af europæisk interesse samt etablering af europæiske net af forsøgs­
projekter med screening. 
c) Kvalitetssikring af behandlingen af kræft. Fællesskabet finansierede uddannelses­
aktioner for personalet i sundhedssektoren, sammenlignende undersøgelser og udveks­
linger af erfaringer med palliativ behandling samt udvekslinger på europæisk plan af 
forskningsresultater. 
Kommissionens grundlæggende princip var, at den kun ydede økonomisk støtte, hvis dette 
kunne være med til at øge udbyttet af de nationale aktioner, bl.a. i form af følgende: 
a) At fremme udbredelsen i Fællesskabet af den bedste nationale praksis eller 
lovgivning. Fællesskabets direktiver vedrørende tjæreindholdet i og mærkning af 
tobaksvarer er f.eks. udformet således, at de medfører en harmonisering af de 
nationale bestemmelser og sikrer alle borgere i Fællesskabet et højt beskyttel­
sesniveau på sundhedsområdet. Programmet stimulerede også udbredelsen af Den 
Europæiske Kræftkodeks i alle medlemsstater. Etableringen af europæiske net af 
pilotprojekter vedrørende screening for kræft medførte, at den bedste videnskabe­
lige praksis blev spredt til hele Fællesskabet, hvilket medførte, at man gradvis 
opgav at anvende procedurer, der ikke gav et optimalt resultat. 
b) At fremme og stimulere samarbejdet i forbindelse med undersøgelser og 
forskning for derved at harmonisere den lægevidenskabelige praksis i Europa og 
mindske de store forskelle, som gør, at overlevelsesprocenten i forbindelse med 
kræft varierer. 
c) At udveksle erfaringer med den bedste praksis for så vidt angår allerede fastlagte 
metoder til forebyggelse af kræft såsom screeningsprogrammer, sundhedsunder­
visning i skolen og metoder til at holde op med at ryge. 
11992 forelagde et uafhængigt evalueringsudvalg Rådet og Europa-Parlamentet en rapport 
om gennemførelsen af programmet "Europa mod Kræft" de første fem år. Evaluerings-
udvalgets hovedkonklusion var, at man med held gennem programmet havde faet 
forskellige kategorier af fagfolk i sundhedssektoren og andre berørte parter til i fællesskab 
at gøre en indsats for kontrollere kræftproblemet i Europa, og udvalget henstillede på det 
kraftigste, at programmet blev videreført, da kræftproblemet er et langsigtet problem. 
Rådet godkendte evalueringsudvalgets konklusioner og stillede yderligere økonomisk 
støtte (ECU 5 mio.) til rådighed til programmet. I sin resolution af 13. december 1993 
opfordrede Rådet Kommissionen til at fremsætte forslag om en tredje handlingsplan, hvori 
der skulle tages hensyn til Rådets tidligere resolution af 27. maj 1993 om den fremtidige 
indsats på området folkesundhed. Den foreslåede tredje handlingsplan baseres på de 
erfaringer, man har faet gennem de tidligere handlingsplaner, og den er i 
overensstemmelse med rammerne for indsatsen på området folkesundhed som fastsat i 
artikel 129 i traktaten om Den Europæiske Union. 
Gennemførelsen af den anden handlingsplan viste, at der var behov for et tættere 
samarbejde mellem Europa-Kommissionen og de organisationer og instanser på nationalt 
og europæisk plan, der er involveret i bekæmpelsen afkræft. Dette samarbejde er kommet 
i stand ved hjælp af det betydelige net af samarbejd s- og høringsprocedurer, der er blevet 
etableret i forbindelse med den første og den anden handlingsplan, og i forbindelse med 
hvilket frivillige grupper, der er aktive i bekæmpelsen af kræft, især organisationer og 
foreninger til kræftens bekæmpelse og antirygergrupper, spiller en væsentlig rolle. 
Disse organisationer og grupper indgår som en del af nettet af nationale koordinerings­
udvalg, som har spillet en væsentlig rolle i forbindelse med gennemførelsen afhandlings-
planen og sikret, at den er blevet vellykket. 
Endelig skal det bemærkes, at der i forbindelse med programmet "Europa mod Kræft" er 
blevet gjort betydelige fremskridt på navnlig følgende områder: indsatsen for at forebygge 
rygning og vedtagelse af retsakter, der støtter denne indsats, informationsaktiviteter 
vedrørende især udbredelsen af Den Europæiske Kræftkodeks, udvikling af strategier for 
sundhedsundervisningen og udarbejdelse af materiale til undervisningsbrug vedrørende 
forebyggelse af kræft, udvikling af net vedrørende screening for bryst- og 
livmoderhalskræft, uddannelse af fagfolk i sundhedssektoren og undersøgelser vedrørende 
forbindelsen med mellem kost og kræft. 
De nærmere detaljer vedrørende disse aktioner findes i den tilknyttede rapport om 
gennemførelsen af programmet. 
- 2 
VI. RAPPORT OM GENNEMFØRELSEN; FOREBYGGENDE FORANSTALT­
NINGER, DER STØTTES AF PROGRAMMET 
A) Forebyggelse af tobaksmisbrug 
Aktion 1: Stimulering af projekter af europæisk interesse om forebyggelse af 
tobaksmisbrug, især i visse målgrupper såsom unge, kvinder, 
undervisningspersonale og ansatte i sundhedssektoren. 
De foranstaltninger til bekæmpelse af tobaksmisbrug, der har modtaget støtte fra 
Kommissionen inden for rammerne af den anden handlingsplan omfattede hovedsagelig 
tilrettelæggelse af pilotprojekter og udveksling af erfaringer i de europæiske net. 
Der blev i 1990 oprettet et net af røgfri byer (Empoli, Besançon, Toledo, Namur) 
Et lignende eksperiment blev igangsat i 1992 i Royan (Frankrig). Der blev taget 
skridt til at udvide nettet, så det også omfattede Luxembourg og Cascais 
(Portugal). 
Et europæisk net af røgfrie ungdomsklubber kaldet "smokebusters" blev etableret 
i 1991 (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Belgien, Spanien, Portugal). Dette var 
en ny strategi med henblik på at fremme en ikke-ryger holdning blandt unge. 
Metoden består i oprettelse af en klub på græsrodsplan for skolebørn i alderen 7-
11 (aldersgrupperne varierer fra land til land). Der blev afholdt en europæisk 
konference i Sevilla (Spanien 1993) med udveksling af erfaringer. 
En konsolidering af piloteksperimenter inden for sundhedsundervisningen og fore­
byggelsen af rygning i skoler blev igangsat i 1991 i Frankrig, Spanien, Belgien 
og Portugal. Der blev etableret et net i 1992 med henblik på at gennemføre et 
fælles undervisningsprogram i disse fire lande, med "Epidaure" 
forebygge!sescentret i Montpelier (Frankrig) som koordinator. Nye pilotprojekter 
blev igangsat i 1992 i Tyskland, Danmark, Grækenland og Irland. Der blev i 1994 
i Frascati fremlagt en fremgangsrapport om forebyggelse af rygning blandt 
skolebørn for de førstnævnte fire medlemmer. Desuden blev der i 1993 igangsat 
en evaluering af de foranstaltninger, der er truffet for forebygge rygning blandt 
unge uden for skolemiljøet; de første resultater vil foreligge i 1995 (ASH 
Skotland, Edinburgh) og vil blive fremlagt på en konference i august 1995. 
Programmet "Europa mod kræft" er fortsat med at finansiere "European Bureau 
for Action on Smoking Prevention" (BASP), der blev oprettet i 1988 efter et 
offentligt udbud. Dette kontor fungerer som et europæisk informationscenter inden 
for forebyggelse af tobaksmisbrug og har ydet et væsentligt bidrag til en 
forbedring af udvekslingen af informationer og erfaringer på dette område. 
Ud over en generel informationstjeneste og teknisk støtte til tjenestegrenene ved 
Europa-Kommissionen, offentliggør BASP et kvartårligt nyhedsbrev og 
regelmæssige rapporter vedrørende bestemte emner. Disse publikationer 
distribueres til alle partnerne i programmet og til et stort antal andre organisatio­
ner, der arbejder på området i Europa og internationalt. 
Siden 1990 har BASP offentliggjort 11 specialrapporter om følgende emner: 
anvendelsen af skråtobak og udbredelsen heraf blandt unge; tobaksindustrien i 
Østeuropa; tobaksreklamer og deres indvirkning på de unge; røgfri fly; kvinder og 
rygning; særlige forsikringspræmier for ikke-rygere; rygepolitik på 
-3 -
arbejdspladserne; beskatningen af tobaksvarer i Den Europæiske Union; passiv 
rygning; mærkning af tobaksvarer i Den Europæiske Union; og en landeprofil af 
tobaksforbruget i Den Europæiske Union. 
Den niende Verdenskonference om Tobak blev afholdt i Paris fra den 9-14 
oktober 1994 med Programmet Europa mod kræft som officiel partner. Der fandt 
en nyttig udveksling sted af erfaringer og informationer om tobaksrelaterede 
emner og der var lejlighed til at understrege det fremskridt, der er gjort i Den 
Europæiske Union inden for bekæmpelse af tobaksmisbrug. 
Deltagelse i møder arrangeret af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) om 
forebyggelse af rygning i Europa. 
Aktion 2: Stimulering af pilotaktioner med det formål at undervise sundheds­
personale og undervisere i metoder til tobaksafvænning. 
Foranstaltninger til reklamering for og promovering af centre, der bistår med tobaksaf­
vænning, modtog støtte i Belgien, Grækenland, Frankrig, Portugal og Det Forenede 
Kongerige. 
Repræsentanterne for de større foreninger af alment praktiserende læger i EU gav udtryk 
for deres vilje til at bekæmpe tobaksmisbrug på et europæisk symposium, der blev afholdt 
i Paris i juni 1993 med emnet "alment praktiserende læger og forebyggelse af 
tobaksmisbrug". 
Resultaterne af en sammenlignende undersøgelse af effektiviteten af de forskellige 
tobaksafvænningsmetoder, som blev gennemført i 1992 af en gruppe af europæiske 
specialister med hjælp fra Det Europæiske Institut for Onkologi (ESO), blev offentliggjort 
i 1993 (Tobaksafvænningsmetoder: henstillinger til Det Europæiske Fællesskab). 
Programmet støttede uddannelsesprojekter for alment praktiserende læger i Spanien og 
Portugal vedrørende forebyggelse og behandling af tobaksmisbrug. 
En række flerårige projekter vedrørende forebyggelse af rygning i skoler med et 
uddannelsesprogram for undervisere vedrørende forebyggelse af tobaksmisbrug og 
tobaksafvænning modtog støtte (Tyskland, Danmark, Spanien og Portugal). 
Aktion 3: Stimulering af nyskabende oplysningskampagner med henblik på at 
forebygge tobaksrygning i offentligheden generelt og på arbejds­
pladserne. 
Der er gennemført en række undersøgelser i medlemsstaterne (Eurobarometer) mellem 
1990 - 1994. 
Der blev foretaget en analyse af svarene på spørgsmålene vedrørende passiv rygning, 
reglerne om rygning i lokaler med offentlig adgang og på arbejdspladsen samt reklamer 
for tobaksvarer. Resultaterne af oplysningerne viser en overensstemmelse igennem årene. 
Resultaterne af undersøgelsen blev udsendt i medlemsstaterne, specielt på WHO's 
Internationale Røgfri Dag. 
-4 -
Desuden støtter programmet som opfølgning på de foranstaltninger vedrørende kræftfore-
byggelse og sundhed på arbejdspladserne, som blev truffet i 1992 som et led i Den 
Europæiske Kræftuge, en række foranstaltninger med henblik på at bevidstgøre tolk på 
arbejdspladserne om de risici, der er forbundet med rygning i almindelighed og med 
passiv rygning i særdeleshed. 
Som et eksperiment blev der i 1993 i Frankrig oprettet et observationscenter ("L'Obser­
vatoire permanent des publicité et promotion des produits de tabac"), som har til opgave 
at overvåge iværksættelsen af reglerne vedrørende forbuddet imod reklamer for 
tobaksvarer i Frankrig. Den første rapport blev offentliggjort i marts 1994. 
Kommissionen ydede i 1993 økonomisk støtte til et allerede eksisterende telematiknet 
(Globalink) med henblik på udvikling af en applikation til fremme af hurtig overførsel 
af informationer vedrørende forebyggelsen af tobaksmisbrug mellem programmets 
partnere i de 12 medlemsstater. Nettet skal også levere informationer om kræft fra og 
med 1994. 
Kommissionen opfordrede også sine partnere i programmet til at tage aktiv del i WHO's 
Internationale Røgfri Dag (hvert år den 31. maj). 
Aktion 4: Finansiering af en undersøgelse om mulighederne for omstilling af 
tobaksdyrkningen. 
Der blev i 1993 truffet foranstaltninger med henblik på at reformere den fælles landbrugs­
politik inden for tobakssektoren. 
Det hedder i artikel 13 i Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 om den fælles 
markedsordning for råtobak1, at der oprettes en fællesskabsfond for forskning og 
oplysning inden for tobak. Fonden finansieres ved en tilbageholdelse i præmien på højst 
1% ved udbetalingen. Fonden finansierer og samordner programmer for forskning og 
oplysning, der har til formål at øge kendskabet til tobakkens sundhedsskadelige virkninger 
og til forebyggende og helbredende foranstaltninger og at omstille fællesskabs­
produktionen til tobakssorter og -kvaliteter, der er så lidt sundhedsskadelige som muligt. 
Kommissionen offentliggjorde en indkaldelse af forslag2 med frist indtil den 21. oktober 
1994 for indgivelse af forslag. Disse forslag vil da blive vurderet af Den Videnskabelige 
og Tekniske Komité og Gruppen af Uafhængige Eksperter, som er oprettet under fonden, 
og som vil rådgive Kommissionens tjenestegrene om, hvilke forslag der bør antages. 
1 EFTL 215 af 30.7.1992, s. 70. 
2 EFT C 179 af 1.7.1994, s. 8. 
- 5 
B) Undersøgelser og forebyggende foranstaltninger på ernæringsområdet 
(inklusive alkohol) 
Aktion 5: Stimulering af undersøgelser af spisevaner og kræft i tæt samordning 
med Fællesskabets program for medicinsk forskning (metaanalyser, 
case study-undersøgelser, perspektivundersøgelser og 
interventionsundersøgelser vedrørende inhibitorer). 
Perspektivundersøgelsen "Kost Sundhed og Kræft" ("European Prospective 
Investitation on Diet and Cancer" - EPIC-nettet), hvis pilotfaser blev gennemført 
mellem 1988 og 1991 og som dækker 7 lande i Den Europæiske Union (Tyskland, 
Frankrig, Spanien, Grækenland, Italien, Nederlandene og Det Forenede 
Kongerige), fungerer i overensstemmelse med bestemmelserne i den fælles 
protokol, som blev udfærdiget i slutningen af 1991. I henhold til denne skulle 
antallet af frivillige, som medvirkede ved undersøgelsen, gradvis forøges til ca. 
40 000 - 70 000 i hvert land. For øjeblikket er størrelsen af det udsnit af be­
folkningen, der deltager i undersøgelsen, tilfredsstillende i alle de lande, som 
undertegnede protokollen. Der er allerede gennem et spørgeskema indsamlet data 
fra 77 000 personer (Spanien, Frankrig, Irland, Nederlandene og Det Forenede 
Kongerige), sammen med biologiske prøver fra 22 000 af disse personer. Ind­
samlingen af alle de grunddata, som er nødvendige for at gennemføre under­
søgelsen, vil tage 3 år. Fra 1995 vil nettet være i stand til at registrere de første 
tilfælde afkræft, som vil vise sig i kategorierne med den højeste incidensrate; de 
indsamlede data vil blive analyseret og de foreløbige resultater fremlagt i 1997-
1998. 
Den interventionsundersøgelse, der blev igangsat i 1991 vedrørende forebyggelse 
af godartede knuder i tyktarmen og som omfatter 10 medlemsstater, løber også i 
øjeblikket. Den blev foreløbig planlagt til at skulle løbe over 3 år og koordineres 
af "European Organisation for Cooperation in Cancer Prevention Studies" (ECP) 
og Europa-Kommissionen. Dens mål er at vurdere effekten af forebyggende 
behandling med calcium og kostfibre ved fremkomsten og udviklingen af denne 
type knuder. Det samlede antal patienter, der er omfattet, er 658. De første 
resultater skulle foreligge i 1995. Der er også gennemført en række mindre 
undersøgelser på nationalt plan med henblik på at påvise en sammenhæng mellem 
ernæring og særlige former for kræft (feks. brystkræft). Rapporten om resultaterne 
af de videnskabelige undersøgelser, som er samfinansieret af programmet, er 
blevet ajourført i 1994. 
Aktion 6: Udarbejdelse og udsendelse af henstillinger på ernæringsområdet med 
henblik på at forbedre kræftforebyggelsen. 
Resultaterne af perspektivundersøgelsen "Kost, Sundhed og Kræft" (EPIC) vil gøre det 
muligt at præcisere Den Europæiske Kræftkodeks' henstillinger vedrørende ernæring. 
Denne ajourføring ventes klar ved udgangen af den tredje handlingsplan mod kræft. 
- 6 
C) Kampagne mod kræftfremkaldende stoffer 
Aktion 7 
og 8: Videreførelse af samtlige fællesskabsaktioner til beskyttelse mod 
ioniserende stråling. Støtte til sammenlignende undersøgelser af 
europæisk interesse med henblik på at fremme beskyttelsen mod 
ultraviolet stråling. 
På lovgivningsområdet blev direktiv 92/3 EURATOM om overvågning af og kontrol med 
overførsel af radioaktivt affald mellem medlemsstaterne samt ind i og ud af Fællesskabet 
vedtaget den 3.2.92 (EFT L 35 af 12.2.92). 
Fællesskabets ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger, som hovedsagelig tager sigte på 
at informere den brede offentlighed om beskyttelse mod ioniserende stråling og at 
forbedre uddannelsen af sundhedspersonale på dette område, blev igangsat i 1991. 
Den 23. december 1992 godkendte Kommissionen et forslag til Rådets direktiv, der er 
baseret på EØF-Traktatens artikel 118a, om minimumsforskrifter for sikkerhed og 
sundhed i forbindelse med arbejdstagernes udsættelse for risici på grund af fysiske 
agenser. Forslaget dækker elektriske eller magnetiske felter eller kombinationer af disse 
med en frekvens lig med eller mindre end 3.10vs hertz (bølgelængde på 100 nanometer 
eller derover). Forslaget sigter også på at sikre en bedre beskyttelse mod ultraviolet 
stråling. 
To undersøgelser vedrørende beskyttelse mod ultraviolet stråling (UV) modtog støtte fra 
programmet i 1992: en multicentrisk case study-modundersøgelse vedrørende ætiologien 
for hudkræft (Italien) og en undersøgelse vedrørende den rolle, som nitrogenoxid og frie 
iltede radikaler spiller ved UV-relaterede læsioner. 
De foranstaltninger, der er truffet siden igangsætningen af den anden handlingsplan med 
henblik på at bekæmpe ioniserende stråling, navnlig informationsprogrammet og 
beskyttelse mod radioaktiv bestråling, som henvender sig til den brede offentlighed og 
visse målgrupper af arbejdstagere har haft følgende resultater: Udarbejdelse af en 
informationshåndbog for undervisere og afholdelse af 4 kurser for sundhedspersonale i 
1993, som især har omhandlet kvalitetssikring og optimering af beskyttelsen mod 
radioaktiv bestråling i den medicinske sektor. 
Programmet ydede i 1993 økonomisk støtte til første fase i en undersøgelse af 
sammenhængen mellem elektromagnetiske felter og andre risikofaktorer i ætiologien for 
leukæmi hos børn. 
Derudover blev revisionsproceduren igangsat for direktivet om fastsættelse af de grund­
læggende normer for beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de 
farer, der er forbundet med ioniserende stråling. 
- 7 
Aktion 9: Støtte til de europæiske undersøgelser af visse kemiske stoffers mulige 
kræftfremkaldende virkning. 
Flere undersøgelser vedrørende kræftfremkaldende stoffer modtog økonomisk støtte i 
1994, især undersøgelser af kræftrisikoen for medarbejdere i biologiske forsknings­
laboratorier og af risikoen for at blive udsat for dioxin samt risikoen for ikke-
erhvervsbetinget udsættelse for asbest. 
IARC i Lyon iværksatte en evaluering af risici ved visse former for arbejde i træ- og 
læderindustrien samt papirfremstillingsindustrien. De endelige rapporter vedrørende træ-
og læderindustrierne er udarbejdet og IARC's monografi om træindustrien gennemgås i 
lyset af rapporten under et ekspertmøde i IARC i oktober 1994. 
Den treårige undersøgelse, der gennemføres i Grækenland vedrørende risici i forbindelse 
med anvendelse af pesticider i drivhuse, er afsluttet. Den endelige rapport ventes at 
foreligge i starten af 1995. 
En undersøgelse er i øjeblikket i gang om de specielle risici i elværksindustrien; under­
søgelsen, der gennemføres under medvirken af Frankrig, Italien og Spanien, og som 
anvender historiske data vedrørende bestemte persongrupper, beskæftiger sig med 
dødeligheden i forbindelse med udsættelse for asbest og kunstige mineralske fibre. 
Der er ydet teknisk støtte til sekretariatet for det europæiske mesoltheliumpanel. Kontoret 
for De Europæiske Fællesskabers Publikationer har udgivet en rapport herom (ISBN 92-
826-4821-4). 
Der er ydet økonomisk støtte til 15 projekter vedrørende diagnosticering og forebyggelse 
af erhvervsbetingede kræftforekomster i kul- og stålindustrien inden for rammerne af det 
femte medicinske forskningsprogram under EKSF. Tre endelige rapporter er allerede 
fremsendt til Kommissionen. 
Aktion 10: Fortsættelse af klassificeringen og etiketteringen af farlige stoffer. 
Den 1. september 1993 vedtog Kommissionen et direktiv om den P. tilpasning til den 
tekniske udvikling af direktiv 67/548/EØF om klassificering, emballering og etikettering 
af farlige præparater. Dermed har Kommissionen tilføjet eller omklassificeret 19 stoffer 
eller grupper af stoffer, der klassificeres som kræftfremkaldende, hvoraf de 14 
klassificeres som kræftfremkaldende af gruppe 1 eller 2. Bilag I til direktiv 67/548 
omfatter fremover 168 farlige stoffer eller grupper af stoffer, der klassificeres som 
kræftfremkaldende, og som skal mærkes som sådanne; herafer 105 kræftfremkaldende 
af gruppe 1 eller 2. 
8 -
D) Informering af offentligheden om forebyggende foranstaltninger 
Aktion 11: Eventuel ajourføring af Den Europæiske Kræftkodeks. 
Kommissionen opfordrede Det Europæiske Institut for Onkologi (ESO) til at samle en 
international gruppe af højtstående eksperter, som skulle undersøge en eventuel 
ajourføring af de videnskabelige aspekter af henstillingerne i den nuværende Europæiske 
Kodeks mod Kræft. Dette blev gjort, og en ajourført udgave blev godkendt af Udvalget 
af Kræftspecialister i november 1994 under forbehold af formuleringsmæssige ændringer 
i bilaget. Den ajourførte kodeks vil blive temaet for Den Europæiske Uge 1995 
DEN EUROPÆISKE KODEKS MOD KRÆFT 
Du kan undgå visse former for kræft og 
forbedre dit helbred generelt ved at leve sundt 
1. Ryg ikke. Hvis du ryger, så hold op så hurtigt som muligt og undlad at ryge, når 
andre er til stede. Hvis du ikke ryger, så lad være med at forsøge dig med tobak. 
2. Begræns dit forbrug af alkohol, uanset om der er tale om øl, vin eller spiritus. 
3. Spis flere grønsager og mere frisk frugt. Spis fiberrige kornprodukter regelmæssigt. 
4 Undgå at blive overvægtig, vær mere fysisk aktiv og undgå levnedsmidler med et 
højt fedtindhold. 
5 Undgå overdreven soldyrkning og solskoldning, navnlig hos børn. 
6. Følg nøje anvisninger, der har til formål at undgå kontakt med kræftfremkaldende 
stoffer. Følg sundheds- og sikkerhedsmæssige råd om stoffer, der kan være kræft­
fremkaldende. 
Flere kræfttilfælde kan helbredes, hvis de opdages i tide 
7. Gå til lægen, hvis du opdager en knude, et sår, der ikke heler normalt (også i 
munden), en skønhedsplet, der ændrer form, størrelse eller farve, eller hvis der 
forekommer unormal blødning. 
8. Gå til lægen, hvis du har vedvarende hoste, hæshed, fordøjelses- eller vandladnings-
problemer eller taber dig uden grund. 
For kvinder 
9. Få foretaget en smear-test regelmæssigt. Deltag i organiserede screeningprogrammer 
for livmoderhalskræft. 
10. Undersøg selv regelmæssigt dit bryst. Deltag i mammografiske screeningprogram­
mer, hvis du er over 50 år. 
Aktion 12: Genoptagelse af europæiske oplysningskampagner om kræft, om 
muligt i anden uge af oktober. I denne forbindelse tilskyndelse over 
for de offentlige og private tv-selskaber til gratis at udsende korte 
indlæg om kræftbekæmpelse. 
Den Europæiske Kræftuge, der normalt afholdes hvert år den anden uge i oktober, har i 
de sidste 5 år haft følgende temaer: 1990: tobak og alkohol (herunder filmen "Smoking 
and You"), 1991: tidlig diagnosticering og systematisk screening, 1992: kræftforebyggelse 
og sundhed på arbejdspladsen, 1993: passiv rygning, 1994: frugt og grønsager hver dag, 
nøglen til et godt helbred. 
Aktion 13: Udarbejdelse af europæiske oplysningsmoduler for forebyggelse, 
diagnosticering og behandling afkræft med mulighed for tilpasning 
til nationale behov. 
På hver pressekonference, der er blevet arrangeret i anledning af Den Europæiske Uge 
i medlemsstaterne, har en europæisk arbejdsgruppe etableret en informationsmappe 
indeholdende videnskabelige dokumenter med baggrundsinformationer om ugens tema. 
Denne dokumentation er blevet distribueret i stort omfang til pressen og programmets 
partnere. Mapperne indeholdt også bidrag fra disse partnere, som havde til opgave at 
tilrettelægge informationskampagnen for Den Europæiske Uge i de enkelte medlemsstater. 
I 1991 blev en udgave af "Social Europe" dediceret til programmet "Europa mod kræft". 
Denne udgave indeholdt en fyldig beskrivelse af programmets initiativer og alle 
direktiverne. 
Der blev afholdt et internationalt seminar om vandreudstillinger i 1993 i Aachen (D). På 
dette internationale seminar diskuterede eksperter fra Nederlandene, Belgien, Luxem­
bourg, Frankrig og Tyskland de indhøstede erfaringer med hensyn til vandreudstillinger 
med kræftforebyggelse som emne. 
Aktion 14 
og 15: Udbredelse af kendskabet til Den Europæiske Kræftkodeks i 
befolkningen ved hjælp af de instanser, der medvirker i handlings­
planen. Støtte til nyskabende oplysningsaktioner om kræftfore­
byggelse blandt målgrupper. 
En række foranstaltninger med det mål at udbrede kendskabet til Den Europæiske Kodeks 
mod Kræft i den brede offentlighed og blandt visse specifikke målgrupper har modtaget 
økonomisk støtte inden for rammerne af den anden handlingsplan. F.eks. oprettelse af 
telefontjeneste, udarbejdelse og udbredelse af oplysende tegneserier, deltagelse i nationale 
eller internationale udstillinger som f.eks. Hannover-messen i tæt samarbejde med Helios-
programmet for handicappede og sikkerheds- og sundhedstjenester på arbejdspladserne. 
Sigtet med størsteparten af disse foranstaltninger er at bevidstgøre, motivere og uddanne 
græsrodsgrupper (i sundhedssektoren, blandt frivillige i foreninger der er aktive i kampen 
mod kræft osv), der vil kunne formidle informationerne til den brede offentlighed og 
fremme nye tiltag som f.eks. spil og teaterstykker om kræftrelaterede emner. 
10-
En række foranstaltninger fokuserede specielt på forebyggelsen af melanomer og risikoen 
ved, at huden udsættes for for megen sol såvel på arbejdet som i fritiden. 
I 1992 udarbejdede gruppen af repræsentanter for de praktiserende lægers foreninger i 
medlemsstaterne en brochure om Den Europæiske Kodeks mod Kræft til praktiserende 
læger i Fællesskabet med henblik på at orientere disse om det videnskabelige grundlag, 
kodeksen bygger på. Brochuren, der blev distribueret i Frankrig og Italien, er i 1993 
blevet udsendt i Irland, Det Forenede Kongerige og Skandinavien. 
Aktion 16: Oplysning inden for rammerne af eksisterende fællesskabsdirektiver 
af arbejdstagerne, især vandrende arbejdstagere, om bekæmpelse 
af erhvervsbetinget kræft 
Efter Det Europæiske År for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhed på Arbejdspladsen i 1992 
dannede de større foreninger, der er aktive inden for kampen mod kræft, en kontaktgruppe 
med henblik på at videreføre indsatsen til forebyggelse af kræft og fremme af sundheden 
i virksomhederne. 
Denne gruppe forberedte en europæisk konference i Berlin i september 1994 med sloganet 
"en sund virksomhed - en bedre konkurrenceevne med en sund arbejdsstyrke". 
Konferencen undersøgte forskellige parametre til måling af omkostningseffektiviteten af 
sundhedsfremmende projekter, og en række virksomheder viste selv, hvorledes sådanne 
projekter kunne gennemføres med succes. Denne metode lod til at have en særdeles 
positiv virkning på deltagerne, der for det meste var personalechefer og personer med 
ansvar for sundheden på arbejdspladsen, og viste, at forebyggelse er et område, der vinder 
stigende interesse hos virksomhederne - noget der burde følges op. 
Der er ydet økonomisk støtte til en række initiativer i Tyskland, Belgien, Spanien, 
Grækenland, Irland, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige med henblik på 
at oplyse om de livsstilsbetingede risici (tobak, ernæring) og om risikoen i forbindelse 
med eksponering for kræftfremkaldende stoffer. Der blev afholdt en europæisk konference 
om eksponering for kræftfremkaldende stoffer i Frankfurt (D), som gjorde et stort indtryk 
i den tyske presse, der siden har taget emnet op med jævne mellemrum. 
En række af disse projekter blev videreført uden yderligere økonomisk støtte, hvilket 
viser, at en indledende støtte fra Kommissionen havde skabt grundlag for en udvidet 
aktion. 
E) Sundhedsundervisning: forebyggende foranstaltninger 
Aktionerne inden for rammerne af den anden handlingsplan inden for sundhedsundervis­
ning og kræftforebyggelse bygger på de principper, der blev vedtaget på den første 
Europæiske Konference om Sundhedsundervisning og Forebyggelse af Kræft i Skolerne, 
som blev afholdt i Dublin i 1990. 
Disse principper sigter på at forbedre kræftforebyggelsen ved at fremme sundheden blandt 
børn, unge og voksne i uddannelsessystemet i overensstemmelse med henstillingerne i 
Den Europæiske Kodeks mod Kræft. 
- 11 -
En anden Europæisk Konference om Sundhedsundervisning og Forebyggelse af Kræft i 
Skolerne blev afholdt i Dublin fra den 9.-12. november 1992. Målet med konferencen 
var at vurdere, hvilke fremskridt der var sket i kræftundervisningen siden den første 
konference om fremme af sundheden i skolerne. 
Konferencen har udarbejdet henstillinger til Europa-Kommissionen vedrørende de 
fremtidige retningslinjer for sundhedsundervisningen og kræftforebyggelsen i skolerne i 
årene 1995-1999. 
Aktion 17: Støtte til oplysning og bevidstgørelse af skolepersonale om Den 
Europæiske Kræftkodeks. 
Der blev i 1992 og 1993 afholdt nationale konferencer i 10 lande med henblik på at 
udbrede henstillingerne fra Dublin-konferencen vedrørende sundhedsundervisning og 
kræftforebyggelse i skolerne. Målet med disse konferencer var at bevidstgøre lærerne om 
foranstaltninger til forebyggelse af kræft og effektive måder til viderebringelse af 
budskaberne baseret på Den Europæiske Kodeks. 
Der er oprettet 3 arbejdsgrupper efter Dublin-konferencen (1990), der har til opgave at 
evaluere alle de foranstaltninger inden for sundhedsuddannelse og kræftforebyggelse, som 
er truffet i skolerne med støtte fra programmet. Disse arbejdsgrupper tæller også 
europæiske specialister i kræftforebyggelse i skolen på primærtrinnet, europæiske 
specialister i kræftforebyggelse i skolen på sekundærtrinnet og europæiske specialister i 
kræftforebyggelse i læreruddannelsen. Deres konklusioner vedrørende sundhedsuddannelse 
blev tiltrådt i 1992 af sundhedsministrene forsamlet i Rådet (92/C 326/02) og af 
undervisningsministrene forsamlet i Rådet (92/C 336/07). 
Et europæisk charter, der fastlægger det minimum af uddannelse, undervisere skal have 
om sundhedsundervisning, så de bedre kan bevidstgøre børn og unge om forebyggelse af 
kræft og risikofaktorerne, vandt stor udbredelse i 1993 efter et europæisk seminar, der 
blev afholdt i Rotterdam i november 1992 med støtte fra programmet. Med disse 
tendenser for øje uddelte programmet støtte til 6 lokale eller regionale projekter 
vedrørende basis- og/eller efter- og videreuddannelse af undervisere i forebyggelse af 
kræft gennem tiltag til fremme af sundheden. 
Aktion 18: Udsendelse af europæisk undervisningsmateriale til bevidstgørelse 
om sundhedsproblemer. 
På basis af konklusionerne fra en arbejdsgruppe for forebyggelse af kræft i skolen på 
primærtrinnet (se ovenfor) er der med støtte fra programmet udarbejdet og udsendt en 
metodevejledning for skolen på primærtrinnet i den fransktalende region i Belgien. Der 
er desuden i 1994 afholdt et europæisk seminar i Bruxelles i samarbejde med Université 
Libre de Bruxelles med henblik på at udbrede konklusionerne fra denne arbejdsgruppe 
og foretage en udveksling af erfaringer om forebyggelse af kræft i skolerne på 
primærtrinnet. 
I forbindelse med gennemførelsen af konklusionerne fra arbejdsgruppen for skolerne på 
sekundærtrinnet blev der til de relevante myndigheder i medlemsstaterne udsendt et 
udkast til brochurer og plakater over temaet om fremme af sundhed i skolen, udført af 
Det Nederlandske Center til Fremme af Sundhed og Sundhedsundervisning. Programmet 
- 12-
ydede også økonomisk støtte til udarbejdelse af en brugervejledning for koordinatorerne 
af sundhedsaktioner i skolerne på sekundærtrinnet for at hjælpe deltagere i marken med 
kendskab til og/eller erfaring i sundhedsundervisning med at gennemføre specifikke 
aktioner til forebyggelse af kræft på de skoler, hvor de arbejder. Vejledningen, der er 
udarbejdet af Health Promotion, Wales, færdiggøres og distribueres i 1995. 
Programmet ydede økonomisk støtte til udarbejdelsen af en prototype til et modul til 
undervisning i ernæring på grundlag af resultaterne fra de to europæiske seminarer, der 
blev afholdt over dette tema i 1991 i Flensborg (D) og i 1992 i Lagonissi (GR). Modulet, 
der er beregnet til brug på sundhedsskoler, er nu færdiggjort og distribueret. 
Programmet ydede fortsat støtte til udarbejdelse af undervisningsmateriale beregnet for 
undervisningen i skoleklasser på primærtrinnet i forebyggelse af hudkræftfremkaldende 
risici i forbindelse med udsættelse for solstråling. De første konklusioner fra dette projekt, 
der har deltagelse af undervisere fra skoler i Tyskland, Danmark, Irland, Nederlandene 
og Det Forenede Kongerige, viser interessante forskelle mellem medlemsstaterne, hvad 
angår den oplysning, børnene får om forebyggelse af hudkræft. Disse resultater vil blive 
anvendt til at udvikle nyt undervisningsmateriale. 
Aktion 19: Fremme af pilotforanstaltninger med henblik på udbredelse af 
kendskabet blandt unge til Den Europæiske Kræftkodeks. 
Programmet støtter en række regionale og nationale pilotprojekter, der er beregnet på at 
bevidstgøre børn og unge om henstillingerne i Den Europæiske Kodeks mod Kræft. 
Hovedtemaerne for projekterne er forebyggelse af tobaksmisbrug og fremme af gode 
kostvaner som et led i større undervisningsprogrammer til fremme af sunde levevaner. 
Aktion 20: Ansporing i skolen til ændrede kostvaner, og navnlig ansporing til 
indtagelse af frugt og grønsager i frikvarterer og spisepauser. 
Der blev i oktober 1992 i Lagonissi (Grækenland) afholdt et europæisk seminar om 
ernæringslære, hvor undervisere, som uddanner lærere, og som i medlemsstaterne deltager 
i pilotprojekter på området vedrørende ernæringslære, kunne udveksle erfaringer. 
Programmet ydede økonomisk støtte til lokale og regionale projekter, der skal bidrage til 
en forbedring af kostvanerne hos børn og unge i skolerne. Tilskyndelsen til at spise frugt 
og grønt hovedsagelig via skolernes kantiner, hvor sådanne eksisterer, er en af hoved­
hjørnestenene i disse projekter. 
13 
F) Foranstaltninger vedrørende undervisning af sundhedspersonale om kræft 
Det tekniske indhold af uddannelsesprogrammerne vedrørende kræft for forskellige 
kategorier af sundhedspersonale blev fastlagt på følgende konferencer. 
Europæisk konference om en læseplan i onkologi for lægestuderende i Europa, maj 
1988, Bonn ("European Organization for Research and Treatment of Cancer" -
EORTC)(Dok. V-1822/88/9EF). 
Europæisk konference om tandlæger og forebyggelse af kræft, juni 1990. Tand­
lægehøjskolen i København. 
Europæisk konference om en undervisningsplan i onkologi for tandlægestuderende 
i Europa, oktober 1991. Tandlægehøjskolen i København. (Dok. V-241/91/9EF) 
Europæisk konference om et basis-curriculum for efteruddannelse i kræftsygepleje, 
januar 1991, London. "European Oncology Nursing Society" (EONS) (Dok. V-
604/91/9EF). 
Konsensuskonference om uddannelse for alment praktiserende læger vedrørende 
kræftsygdomme, juni 1991, København. Alment Praktiserende Lægers Europæiske 
Organisation (UEMO)(Dok. V-1310/91/9EF). 
Henstillingerne fra disse konferencer er blevet oversat til de 9 officielle fællesskabssprog 
og tiltrådt af de rådgivende udvalg (GD XV) om uddannelse af sygeplejersker (april 
1991), tandlæger (november 1991) og læger (november 1991). De er siden da blevet 
uddelt til de kompetente myndigheder og til ikke-statslige organisationer inden for 
området i de 12 medlemsstater. 
Aktion 21: Støtte til afholdelse af nationale eller regionale møder med henblik 
på at fremme de europæiske henstillinger fra 1989 om afsnittet om 
kræft i grunduddannelsesprogrammerne for sundhedspersonalet. 
Der blev i 1993 gennemført en evaluering af indvirkningen på universiteternes me­
dicinstudier af konklusionerne fra den europæiske konsensuskonference om den 
onkologiske uddannelse i medicinstudieme i Europa, der blev afholdt i Bonn i 1988 (Dok. 
V-1822/88/9EF). Resultaterne skulle foreligge ved udgangen af 1994 
Konklusionerne fra en europæisk konference om sygeplejerskers grunduddannelse inden 
for kræft, der blev afholdt fra den 18. til den 20. november 1992 i København, er udsendt 
til vide kredse. Der blev afholdt to nationale konferencer i 1993 i Danmark og Det 
Forenede Kongerige med henblik på at fremme disse konklusioner, der er baseret på de 
europæiske henstillinger fra 1989 
Der blev i 1993 i Italien afholdt en national konference om de praktiserende lægers 
specialuddannelse inden for kræft, og en lignende konference skal afholdes i Grækenland 
med støtte fra programmet. 
14 
Aktion 22: Støtte til oprettelse på pilotbasis af tre europæiske net af me­
dicinske fakulteter, sygeplejeskoler og tandlægehøjskoler med 
henblik på iværksættelse af de henstillinger om uddannelse inden 
for kræft, som de tre europæiske rådgivende udvalg for uddannelse 
af sundhedspersonale fremsatte i 1988. 
Uddannelse af sygeplejersker 
Da de praktiserende læger og sygeplejerskerne er dem, der er nærmest patienterne, 
indtager de en yderst vigtig plads i bekæmpelsen af kræft. Der blev i 1991 med støtte fra 
programmet "Europa mod kræft" etableret et europæisk net af pilotprojekter i Belgien, 
Danmark, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien og Portugal baseret på basis-curriculum 
for efteruddannelse i kræftsygepleje. 
Medlemmerne af dette net arrangerer kurser baseret på henstillingerne fra den europæiske 
konference om efteruddannelse af sygeplejersker i kræftsygepleje (Dok. V-604/91/9EF). 
Uddannelse af læger 
Programmet støttede specielle kurser om kræft beregnet for praktiserende læger i Belgien, 
Danmark, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal og Det Forenede 
Kongerige. Disse kurser, som tager udgangspunkt i konklusionerne fra den europæiske 
konsensuskonference om uddannelse for alment praktiserende læger vedrørende kræftsyg­
domme, som fandt sted i juni 1992 i København (Dok. V-1310/91/9EF), afholdes inden 
for rammerne af det net til udveksling af erfaringer, som blev etableret i Antwerpen i 
1992 i forbindelse med et europæisk seminar afholdt i samarbejde med Det Europæiske 
Institut for Onkologi (ESO). I forbindelse med etableringen af dette net blev 
konklusionerne fra konferencen udsendt på en bred basis i medlemsstaterne med 
økonomisk støtte fra programmet. 
Uddannelse af praktiserende tandlæger 
Programmet støttede en række pilotprojekter med det formål at give praktiserende 
tandlæger en grunduddannelse i onkologi. Ved udgangen af 1993 blev der oprettet et 
udveksl i ngsnet med deltagelse af universitetsansatte odontologer og lignende i Belgien, 
Danmark, Spanien, Grækenland, Frankrig, Irland, Nederlandene, Portugal og Det 
Forenede Kongerige med det formål at fremme konklusionerne fra den europæiske 
konference om en undervisningsplan i onkologi for tandlægestuderende, især inden for 
området forebyggelse, som blev afholdt i København i 1991 (Dok. V-241/91/9EF). 
Aktion 23: Fremme af uddannelsesaktioner inden for onkologi. 
Der er i løbet af de seneste 5 år udvalgt en række nationale og regionale projekter: 
2 efter- og videreuddannelseskurser for sygeplejepersonale i Grækenland 
7 efter- og videreuddannelseskurser i almen onkologi for alment praktiserende læger 
(2 i Portugal og 2 i Spanien), speciallæger (Grækenland) og tværfaglige grupper 
(Frankrig, Grækenland). 
15 
Aktion 24: Støtte til sundhedspersonalets mobilitet mellem medlemsstaterne 
med henblik på at forbedre dets specialuddannelse i cancerologi. 
Der er ydet støtte i form af stipendier med henblik på at fremme lægers og sygeplejer­
skers mobilitet mellem medlemsstaterne. Inder, for rammerne af den anden handlingsplan 
er der uddelt ± 300 stipendier til læger med henblik på at lette deres adgang til 
specialkurser arrangeret af Det Europæiske Institut for Onkologi (ESO). 
Der blev skaffet adgang for ± 150 europæiske sygeplejersker til ekspertcentre med bistand 
fra "European Oncology Nursing Society" (EONS). Der blev også ydet støtte til deltagelse 
i kurser i datastyring med relation til kræft arrangeret af "European Organization for 
Research and Treatment of Cancer". 
Der blev i 1993 og 1994 uddelt legater til kræftspecialister og -statistikere med henblik 
på ophold ved EORTC-datacentret. Disse personer har arbejdet i 12 måneder på EORTC-
datacentret for at studere EORTC's erfaringer med hensyn til ledelse af kliniske forsøg 
og styring af data fra kliniske forsøg. 
Aktion 25: Indsamling og udveksling af undervisningsmateriale af europæisk 
interesse med henblik på uddannelse af sundhedspersonalet 
For cellepatologer og celleteknikere, der arbejder med screening for livmoderhalskræft 
er der opnået en første konsensus vedrørende egnethedstest og en europæisk klassifikation 
for livmoderhalspatologi. Disse henstillinger er offentliggjort i "European Guidelines for 
Quality Assurance in Cervical Cancer Screening", supplement til "European Journal of 
Cancer" (supplement 4 til bind a, 1993). 
Inden for uddannelse af sygeplejersker i cancerologi er der blevet udviklet et uddannelses­
modul på Southamptons universitet. Modulerne vil i 1994 blive testet på efter- og 
videreuddannelseskurser i cancerologi på et begrænset antal uddannelsesinstitutioner i 
m edl em sstaterne. 
Hvad angår uddannelsen af praktiserende tandlæger, ydede programmet støtte til 
etableringen ved "European Faculty og Oral Health Sciences" (EFOHS) af et ud­
dannelsesmodul (tekster og lysbilleder), der skal forbedre tandlægestuderendes uddannelse 
inden for onkologi. Dette modul vil blive testet i 1994 på et begrænset antal 
uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne. 
Aktion 26: Udveksling af erfaringer og støtte til gennemførelse af europæiske 
seminarer om efteruddannelse af sundhedspersonalet. 
En række europæiske seminarer modtog økonomisk støtte fra programmet inden for 
rammerne af den anden handlingsplan 
1990: 
Uddannelsesseminar for europæisk sundhedspersonale. 
Den europæiske konference om tandlæger og forebyggelse af kræft, juni 1990 
Tandlægehøjskolen i København. 
- 16 
1991: 
Den europæiske konference om en undervisningsplan i onkologi for tandlægestu­
derende i Europa, oktober 1991. Tandlægehøjskolen i København. 
Den europæiske konference om et basis-curriculum for efteruddannelse i kræftsy­
gepleje, januar 1991, London. "European Oncology Nursing Society" (EONS) 
Den europæiske konsensuskonference om uddannelse for alment praktiserende læger 
vedrørende kræftsygdomme, juni 1991, København. Alment Praktiserende Lægers 
Europæiske Organisation (UEMO). 
1992: 
Det europæiske pædiatriske onkologicenter (Italien) arrangerede et pædiatrisk 
onkohæmatologikursus for sygeplejersker som led i etableringen af et europæisk net. 
Der blev afholdt 3 symposier inden for specialistuddannelserne: brystrelateret 
patologi (Grækenland), lungekræft (Grækenland) og meget fine læsioner i brystet 
(Frankrig). 
1993: 
Programmet har siden 1991 støttet et europæisk seminar om intern evaluering af 
undervisningskurser for undervisere af alment praktiserende læger. Seminaret viste 
nødvendigheden af at forbedre kursernes indhold med hensyn til kræftuddannelse, 
under anvendelse af europæisk konsensus vedrørende forebyggelse, screening og 
behandling med henblik på at sikre en solid videnskabelig basis, og nødvendigheden 
af at øge erfaringsudvekslingen mellem uddannelsesinstitutioner for alment 
praktiserende læger i medlemsstaterne. 
2 seminarer for speciallæger: et kursus for cellepatologer om de seneste fremskridt 
inden for immunologi og molekylær biologi og konsekvenserne deraf for den faglige 
praksis på kræftområdet; et seminar om rekonstruerende kirurgi i onkologi. 
1994: 
Det Europæiske Institut for Onkologi (ESO): Undervisnings- og uddannelses­
aktiviteter i onkologi. 
Et femdages kursus i kræft i mundhulen og forstadier til kræft: Kurset sigtede mod 
at øde europæisk integration for så vidt angår undervisning i og styring af problemer 
i tilknytning til kræft i mundhulen og forstadier til kræft. 
Et europæisk kursus i kliniske forsøg vedrørende kræft ("European Organization for 
Research and Treatment of Cancer" - EORTC): Kurset er på et avanceret plan og 
henvender sig til doktorer i medicin, specialister i onkologi og i særdeleshed til 
personer, der beskæftiger sig med datastyring, og sygeplejersker inden for onkologi, 
der beskæftiger sig med styring af kliniske forsøg. 
G) Screening for kræft 
Aktion 27: Videreførelse af de sammenlignende undersøgelser, der tager sigte 
på at forbedre tilrettelæggelsen af kræftscreeningsprogrammer. 
I perioden 1990-1994 er der gennemført en række undersøgelser med det sigte at forbedre 
tilrettelæggelsen og kvalitetssikringen af programmer for kræftscreening. Der vil blive 
redegjort for aktiviteterne emnevis. 
Brystkræft: 
- 17-
De europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikring af screening for brystkræft, der 
definerer parametrene til opnåelse af den bedst mulige tilrettelæggelse og de minimale 
og optimale kvalitetskriterier for det screeningapparatur, der anvendes ved massescreening 
for brystkræft, blev offentliggjort i 1992 og udsendt af Kommissionen til 
medlemsstaterne, navnlig til sundhedsmyndigheder og andre relevante nationale organer 
(forsikringsselskaber, ansvarlige for screeningprojekter). Dette dokument danner 
grundlaget for fremtidige kvalitetssikringsprogrammer vedrørende brystkræft i 
medlemsstaterne. På grundlag af dette dokument er der også i 1993 blevet etableret et 
europæisk net af referencecentre til fremme af god kvalitet inden for screening for 
brystkræft (EUREF), koordineret af Universitetet i Nijmegen (NL), med henblik på at 
konsolidere udvekslingen mellem de ansvarlige for pilotprojekter. Nettet har til opgave 
at sikre kvaliteten af pilotprogrammerne for undersøgelse af brystkræft i medlemsstaterne, 
således at screeningmodeller lettere kan iværksættes på nationalt eller regionalt plan og 
der kan tilbydes uddannelseskurser i screening for brystkræft til sundhedspersonale. 
En europæisk nomenklatur over identifikationskriterier for histo-cellepatoiogiske læsioner 
ved brystkræft samt et terminologi indeks er under udarbejdelse som opfølgning på et 
projekt, der samfinansieredes af Kommissionen i 1992 og 1993 (Royal Marsden Hospital, 
London), i samarbejde med repræsentanter for medlemsstaternes relevante faglige 
organisationer. Denne nomenklatur vil blive føjet til den reviderede udgave af de 
europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikringen af screening for brystkræft, som 
vil blive offentliggjort i 1995. 
I lyset af konklusionerne fra en undersøgelse, der blev gennemført i 1992 og 1993 i 
Frankrig vedrørende evaluering af omkostningseffektiviteten af screening for brystkræft, 
blev der afholdt et møde i 1994 med henblik på at sammenlignede medicinsk-økonomiske 
evalueringsmetoder for screening for brystkræft på basis af det arbejde, der er udført i en 
række medlemsstater (DK, F, NL, UK). Den model, der er udviklet af Rotterdams 
universitet til beregning af omkostningseffektiviteten, anvendes i 4 lande (NL, D, I, E). 
Livmoderhalskræft: 
På baggrund af de europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikring af screening for 
brystkræft anmodede Kommissionen en gruppe af førende europæiske eksperter om at 
udarbejde europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikring af screening for livmoder­
halskræft. Henstillingerne fra denne ekspertgruppe blev offentliggjort i "European Journal 
of Cancer" (supplement 4 til bind 29A, 1993); 1 000 eksemplarer blev sendt til 
abonnenter og over 700 ekstra eksemplarer blev distribueret af programmet. På grundlag 
af disse henstillinger blev der i 1994 igangsat et net af pilotprojekter vedrørende 
screening for livmoderhalskræft. 
En multicentrisk, randomiseret undersøgelse af det gavnlige i livmoderhalsundersøgelser 
inden for rammerne af tidlig diagnose og kontrol med livmoderhalskræft blev igangsat 
i 1993 (Jules Bordet instituttet, Bruxelles) som følge af de positive resultater af den 
forundersøgelse, der blev gennemført af dette institut i 1991. 
IARC lancerede i 1993 en multicentrisk undersøgelse med henblik på at evaluere den 
rolle, Papillomavirus HPV-infektioner og andre faktorer spiller i udviklingen af 
livmoderhalskræft. Dette spørgsmål er også blevet drøftet på en international konference, 
som blev afholdt i Paris i 1994 med støtte fra Kommissionen. 
- 18 -
Aktion 28: Udbygning og videreførelse af det europæiske net af pilotprogram­
mer for screening for brystkræft med henblik på at bistå med­
lemsstaterne ved fastlæggelsen af en generel screeningspolitik. 
I en række medlemsstater er der allerede igangsat større programmer for screening for 
brystkræft; på det grundlag blev der etableret et pilotnet for screening for brystkræft. 
Målet med dette net var ikke at undersøge, hvilke fordele der kunne opnås ved en høj 
kvalitet inden for screening for brystkræft, men at informere de lande, der ikke har nogen 
erfaring i screening for brystkræft på dette område, undersøge gennemførelsesmetoder og 
etablere kontakter for udveksling af informationer og erfaringer mellem medlemsstaterne. 
Ved udløbet af den anden handlingsplan deltager alle medlemsstater i dette net. 
Som man kan forvente har resultaterne fra pilotprojekterne været svingende, men i alle 
tilfælde har man analyseret afvigelserne fra gennemsnitsresultaterne, draget konklusioner 
og taget ved lære. Hvor det har været muligt, har man truffet forbedrende foran­
staltninger. 
Inden for rammerne af denne handlingsplan bevægede pilotprogrammerne vedrørende 
screening for brystkræft sig fra gennemførelsesfasen ind i en fase med kvalitetsforbedring. 
Der har været sagt meget om vigtigheden af kvalitetsspørgsmålet. Imidlertid har gennem­
førelsen af sådanne aktiviteter givet forskellige resultater. På den baggrund har man 
udarbejdet de europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikring af screening for 
brystkræft og disse er derfor af største betydning. Vanskeligheden ved at gennemføre en 
kvalitetssikring på et passende fagligt og teknisk plan i visse sundhedssystemer i 
medlemslandene er åbenbar. Individuelle variationer fra medlemsstat til medlemsstat må 
respekteres. Ikke desto mindre forbliver sikkerheden og værdien af testen for 
befolkningen af allerstørste betydning. 
Der blev holdt et årligt koordinationsmøde for alle de ansvarlige for pilotscreeningspro­
grammerne. På denne måde blev fremgangen for hvert enkelt pilotprojekt diskuteret og 
der blev udvekslet erfaringer. Hvert møde blev kombineret med undervisningsindslag. Der 
blev blandt andet drøftet følgende emner: den fysiske kvalitetskontrol af udstyret, analyse 
af omkostningseffektiviteten, kvalitetssikring inden for patologi, test på de forskellige 
pilotprojekter af færdigheder i røntgenundersøgelse, nærmere bestemmelse af 
epidemiologiske data. 
Som et led i opfølgningen og evalueringen af nettet gennemførte en af programmets 
rådgivende specialister inspektioner på stedet. Hvert pilotprojekt blev beset to gange i 
løbet af denne periode og der blev afleveret rapporter til Udvalget af Kræftspecialister, 
som blev distribueret inden for nettet, således at man kunne lære heraf. 
I gennemsnit blev 50% af screeningbudgettet anvendt til nettet for screening for 
brystkræft. 
19 
Aktion 29: Evaluering af de eksisterende programmer for screening for 
livmoderhalskræft samt oprettelse af et europæisk net af regionale 
og lokale pilotprogrammer. 
Det er anerkendt, at en velorganiseret screening for livmoderhalskræft kan nedsætte 
dødeligheden i forbindelsen med denne kræftform. Man kan konstatere forskelligheder 
i fremgangsmåde, kvalitet og tilrettelæggelse, hvad angår programmerne for screening for 
livmoderhalskræft. 
Der blev i 1993 etableret et europæisk net med støtte fra Kommissionen, omfattende 
pilotprojekter for screening for livmoderhalskræft i de 12 medlemsstater. Alle 
medlemmerne af nettet mødtes for første gang i maj 1994. 
De godkendte de europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikring af screening for 
livmoderhalskræft som et arbejdsdokument, og de vil fremlægge deres data i overens­
stemmelse med disse henstillinger. 
Aktion 30: Videreførelse af evalueringsundersøgelserne af screeningsprogram­
merne for tyktarms- og endetarmskræft og eventuel oprettelse af et 
europæisk net 
De undersøgelser, der er gennemført i Europa vedrørende massescreeninger for kræft i 
tyktarmen og endetarmen via en teknik til undersøgelse af blod i afføringen, har ikke 
påvist denne metodes effektivitet med hensyn til et fald i antallet af dødsfald som følge 
af denne kræftform. Der blev i 1993 igangsat en meta-analyse af resultaterne fra de 
screeningsprogrammer, der blev gennemført i Odense (DK) og Nottingham (UK). En 
ekspertgruppe, der mødtes i 1993 under programmet Europa mod kræft, anbefalede på 
basis af de eksisterende undersøgelsesresultater, at der ikke foretages massescreeninger 
for kræft i tyktarmen og endetarmen. Denne anbefaling står stadig ved magt. 
Aktion 31: Fremme af undersøgelser af europæisk interesse vedrørende 
effektiviteten og muligheden for gennemførelse af tidlig diagnosti­
cering af andre former for kræft. 
Der blev i 1993 igangsat en radomiseret undersøgelse af screening for prostatakræft med 
deltagelse af 200 000 personer i 5 medlemsstater (B, I, NL, P, UK) under hensyntagen 
til de positive resultater af en forundersøgelse, som blev samfinansieret af Kommissionen 
fra 1989 til 1991. Resultaterne af undersøgelsen i form af et fald i antallet af dødsfald på 
grund af kræft i prostata forventes først at foreligge i 1998. Kommissionen 
samfinansierede i 1993 og 1994 koordineringen af denne randomiserede, europæiske 
undersøgelse om screening for prostata adenocarcinom. 
20 
Aktion 32: Fremme og støtte af screeningsprogrammer, når de sonderende 
undersøgelser har givet positive resultater, i nær samordning med 
AIM- og RACE-programmerne. 
Der blev i 1993 indledt en undersøgelse sammen med partnerne fra det europæiske net 
af pilotprogrammer til screening for livmoderhalskræft med henblik på integration af de 
første resultater fra IMPACT-projektet (integrationsmikroskopi for patologiske og 
datarelaterede aktiviteter). Dette projekt, som Kommissionen finansierer inden for 
GD XIII's program for Avanceret Informatik på det Medicinske Område (AIM), har til 
formål at skabe en informatikbaseret infrastruktur til fjernkonsultation, som skal tjene til 
at forbedre tolkningskvaliteten i cellepatologiske, vævspatologiske og cellegenetiske 
undersøgelser i laboratoriet. Anvendelse af denne teknologi inden for screening for 
livmoderhalskræft ville i væsentlig grad kunne forbedre kvaliteten af 
laboratorieundersøgelserne. Tre medlemmer af det europæiske net til screening for 
livmoderhalskræft er involveret i forsøgene og forundersøgelsen vedrørende en udvidelse 
af infrastrukturen. GD XIII yder støtte til udvikling af teknikken, mens GD V giver støtte 
til indarbejdelse af denne teknik i kvalitetssikringsprogrammet for screening for 
livmoderhalskræft. 
Desuden blev indholdet af de europæiske henstillinger vedrørende kvalitetssikring inden 
for screening for brystkræft fastlagt i nært samarbejde med GD XII. 
Aktion 33: Støtte til udveksling af erfaringer vedrørende etablering af kræftre­
gistre i Fællesskabet og oprettelse af et europæisk net i samarbejde 
med Det Internationale Kræftforskningscenter og i nær samordning 
med AIM- og RACE-programmerne. 
Det europæiske net af kræftregistre blev etableret i 1990. Der blev i januar 1994 oprettet 
et pilotudvalg med deltagelse af repræsentanter fra de 70 generelle kræftregistre i Europa. 
Formålet med dette register er at sikre regelmæssig information om kræftudbredelsen i 
Europa med det sigte at forbedre kræftforebyggelsen og -behandlingen i EU. 
Der blev aflioldt et kursus om registrering af kræfttilfælde i januar 1994 i København 
med det formål at tilbyde en fælles grunduddannelse af det personale, der deltager i 
registreringen af kræfttilfælde og med det formål at udvikle et fælles undervisnings­
materiale, der fremover vil kunne anvendes ved nationale eller regionale kurser i Europa. 
Databasen med data over incidensen af kræfttilfælde og kræ ft relaterede dødsfald i Den 
Europæiske Union samt det programmel til analyse og fortolkning, som begge blev 
udviklet inden for rammerne af projektet "European Cancer Incidence Monitoring" 
(EUROCIM), er blevet revideret for at øge kapaciteten. Der er udarbejdet en 
brugermanual. 
En publikation med titlen "Facts and Figures of Cancer in the European Community", 
indeholdende de væsentligste tilgængelige data (1990) om incidens og dødelighed i 
Europa, er blevet udarbejdet sammen med Det Internationale Kræftforskningscenter på 
basis af de data, som er indsamlet med hjælp fra registrene. Publikationen forventes 
ajourført regelmæssigt. 
21 
Man startede det indledende arbejde med en publikation, der ventes at udkomme i 1995 
under titlen "The Position of Cancer in the European Union". 
Der er ydet økonomisk støtte til en række undersøgelser vedrørende registrering af kræft, 
især anvendelse af kræftregistre med det formål at definere typologier for kræftpleje i 
Europa og tendensen i udviklingen af dødeligheden på grund af kræft i Den Europæiske 
Union. 
Aktion 34: Udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne for så vidt angår 
smertestillende behandling, palliativ og vedvarende pleje samt 
sundhedspersonalets rolle. 
En arbejdsgruppe for palliativ behandling bestående af europæiske eksperter mødtes i 
1991 i Stockholm og udfærdigede en "Rapport om palliativ behandling af kræftpatienter" 
Rapporten indeholder kapitler om den nuværende situation inden for palliativ behandling 
inden for EF, om kvalitetsniveauet og kontrollen af dette, og om undervisning og 
uddannelse i palliativ behandling. Den slutter med henstillinger vedrørende undervisning 
og uddannelse, gennemførelsen og finansieringen af palliativ behandling. I 1993 blev 
rapportens henstillinger udsendt i medlemsstaterne sammen med konklusionerne fra en 
europæisk undersøgelse vedrørende dette emne, der var gennemført inden for rammerne 
af programmet. 
Følgende aktioner har modtaget økonomisk støtte på området vedrørende palliativ 
behandling: 
Den første europæiske kongres om palliativ behandling (Paris, oktober 1990) 
Den anden kongres afholdt af "European Association of Palliative Care" (Bruxelles, 
oktober 1992) 
Et uddannelsesprogram for ansatte i sundhedssektoren, en hjemmebaseret palliativ 
behandling for børn med kræft (Athens Universitet) 
En europæisk workshop til vurdering af et udkast til et europæisk uddannelsespro­
gram i palliativ behandling (marts 1993, "European Association of Palliative Care") 
En uddannelses-workshop i palliativ behandling for alment praktiserende læger i 
Belgien (Bruxelles, det videnskabelige selskab for alment praktiserende læger i 
Bruxelles og vedvarende pleje) 
Et europæisk seminar om efter- og videreuddannelse inden for palliativ behandling, 
arrangeret af Kræftens Bekæmpelse, Danmark 
40 uddannetsesstipendier med henblik på at sætte ansatte i sundhedssektoren i 
medlemsstaterne i stand til at følge genopfriskningskurser arrangeret af "Internatio­
nal School of Cancer Care" 
Klinisk undersøgelse med henblik på at forbedre kvaliteten af palliativ behandling 
("Irish Cancer Society") 
Prognostisk betydning af livskvalitetsforanstaltninger inden for onkologisk praksis 
(Tyskland - Onkologicentret, Universitetet i Ulm) 
22 
H) Undersøgelser og projekter i forbindelse med kvalitetssikring inden for 
kræftbehandlingen. 
Aktion 35 
og 36: Evaluering af, hvorledes de forskellige knoglemarvsbanker fungerer. 
Undersøgelse af, hvorvidt der kan etableres et samarbejde mellem 
disse banker, og i givet fald støtte til det bestående europæiske 
samarbejde på området 
Der er oprettet en databank over knogiemarvsdonorer og -modtagere ("European Marrow 
Donor Informatics System") inden for rammerne af EMDIS-projektet med støtte fra 
Kommissionens program for Avanceret Informatik på det Medicinske Område udarbejdet 
af GD Xnn. Dette projekt har til formål at etablere en datainfrastruktur, der knytter 
marvbankerne i 11 medlemsstater sammen i ét net. Databankens sekretariat har modtaget 
støtte fra Kommissionen med henblik på at lette koordineringen af de eksisterende 
donorbanker i medlemsstaterne for at bidrage til en bedre behandling af leukæmi-tilfælde. 
I dag er der 700 000 registrerede donorer. I 1993 blev der indgivet 2 500 donoransøg­
ninger til nettet. 
Aktion 37 
og 38: Udveksling af erfaringer om kontrol med kvaliteten af den givne 
pleje. Udarbejdelse og ajourføring af en liste over be­
handlingsformer, der er anerkendt som anvendelige af de 
internationale videnskabelige kredse. 
I 1993 startede en undersøgelse, der skal munde ud i en liste over eksisterende initiativer 
til kvalitetskontrol af plejen inden for strålebehandling, cytopatologi, klinisk onkologi og 
kirurgisk onkologi. 
Det første arbejde, påbegyndt i 1993, vedrører strålebehandling og cytopatologi. De 
kompetente internationale organisationer og de faglige organisationer (f.eks. EORTC og 
ESTRO) har allerede leveret de data, som er nødvendige for opstilling af listen. På basis 
af en analyse af de indsamlede data inden for strålebehandling er der nedsat en 
ekspertgruppe, der i 1994 skal forberede et europæisk konsensusmøde vedrørende 
acceptabel praksis i strålebehandlingen. 
Programmet finansierede en række uddannelsesinitiativer, herunder 40 stipendier til 
"International School of Cancer Care" (UK) og et europæisk kursus i København for 80 
ansatte i sundhedssektoren. Derudover blev der ydet økonomisk støtte til en række 
undersøgelser på dette område, f.eks. et nyskabende pilotprojekt i Frankrig vedrørende 
palliativ behandling i hjemmet og en undersøgelse vedrørende indvirkningen af den 
palliative behandling på livskvaliteten hos langtidspatienter med kræftlidelser. 
23 
I) Kræftforskning 
Selv om kræftforskning ikke er hovedformålet med "Europa mod Kræft" handlingsplanen, 
har kræftspecialisterne udtalt sig klart om kræftforskning. 
De prioriterer fire områder, nemlig stipendiater, klinisk orienteret forskning, epidemiolo­
gisk forskning og grundforskning. 
For ikke at overlappe Kommissionens eksisterende forskningsprogram blev der etableret 
et nært samarbejde med BIOMED 1-programmet under GD XH's program for biomedicin 
og medicinsk forskning. Repræsentanter fra GD XII og Udvalget af Kræfteksperter blev 
indbudt til halvårlige møder, hvor de kunne sammenligne aktioner. 
Man blev enige om en fælles fremgangsmåde om følgende emner: 
Sammenligning af eksisterende cancerregistre og henstillinger om deres minimums­
indhold og betingelser for adgang. 
Europæisk koordinering af ernæring og kræft. 
Europæisk forskning i erhvervsbetinget kræft, navnlig inden for påvisning og 
forebyggelse af erhvervsbetinget kræft i kul- og stålindustrien, træindustrien, læder-
forarbejdningsindustrien, træmasse- og papirindustrien, elkraftværker og biologiske 
forskni ngsl aboratori er. 
Forskning i forebyggelse af stråleinduceret kræft. 
Europæisk registrering af medfødte anomalier - evaluering af virkningerne af 
Chernobyl-ulykken. 
Europæisk koordinering af medicinsk forskning i passiv rygning. 
Europæisk koordinering af klinisk behandling. 
Forskning i gensplejsning og proteinfremstillingsteknikker, der eventuelt kan være 
nyttige i forbindelse med udviklingen af kræftmedicin. 
Forskning i målretning af kræftdræbende medicin. 
Forskning i det menneskelige genom. 
Forskning i informatik og telematik til brug i kræftbehandlingen. 
Forskning i kræft i tropiske områder. 
Et program for uddannelsestilskud og stipendiater, der har eksisteret siden 1988 og har 
til formål at fremme mobiliteten for forskere på kræftområdet, er blevet videreført 
EORTC og ESO varetager koordineringen af disse stipendiater. 
Af andre aktiviteter vedrørende forskning kan nævnes 2 seminarer for europæiske 
videnskabsjournalister over emnet "Radiotherapy as a Cancer Treatment". Formålet var 
at informere en gruppe journalister, således at disse blev i stand til at give den brede 
offentlighed en bedre indsigt i de biologiske virkninger af ioniserende stråling i 
almindelighed og i klinisk anvendelse af røntgenterapi i kræftbehandlingen i særdeleshed. 
Det forhold, at de fleste patienter helt mangler baggrundsviden omkring røntgenterapi, 
betragtes som en hyppig årsag til psykiske nedture og til forsinkelser i behandlingen og 
vægring mod behandling. For at fortsætte og bygge på resultaterne af BIOMED 1 
programmet vedtog Rådet d. 15. december 1994 en beslutning om et særprogram for 
forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for biomedicin, 
-24 
forskning og sundhed (1994-1998)3, der omfatter et vigtigt specifikt forskningsområde, 
nemlig kræftforskning. 
EFTL 361 af 31.12.1994 
-25 
m. BESKRIVELSE AF PROGRAMMET "EUROPA MOD KRÆFT" 
m A. GENERELT 
GENNEMFØRELSESMETODER 
a) Programmets lovgivningsdel henhører under sagområdet for en række tjenestegrene 
i Europa-Kommissionen (GD V, VI, XI, XII, XIII, XV, XXI). Imidlertid spillede 
programmet "Europa mod kræft" en central rolle for gennemførelsen af en 
europæisk lovgivning imod rygning. 
b) Aktioner til forebyggelse af kræft, der bygger på folkeoplysningsarbejde og på 
sundhedsundervisning i skolerne, gennemføres gennem en partnerskabsstrategi, som 
omfatter sundheds- og undervisningsministerier, organisationer der er aktive i 
kampen mod kræft, organisationer der er aktive inden for bekæmpelse af tobaksmis­
brug og, for nogle landes vedkommende, andre ikke-statslige organisationer, f.eks. 
afholdsforeninger. Der er siden 1987 nedsat 12 nationale koordinationsudvalg. Disse 
ledes oftest af repræsentanten for det pågældende land i Udvalget af Kræftspeciali­
ster. Disse udvalg mødes ca. hver anden måned. De høres af Kommissionen 
vedrørende alle støtteanmodninger, som programmet modtager. De støtter også 
Kommissionen ved at koordinere disse aktioner. I 1991 blev f.eks. 294 projekter 
sendt til høring i de 12 nationale koordinationsudvalg; heraf godkendte Europa-
Kommissionen de 170. 
c) Finansiering ved Kommissionen af undersøgelser eller aktioner med et viden­
skabeligt indhold (uddannelse og screening) besluttes efter høring af Udvalget af 
Kræftspecialister og dets underudvalg, samt programmets Rådgivende Udvalg 
(bestående af nationale øverste tjenestemænd). I 1991 blev f.eks. 246 videnskabelige 
projekter sendt til høring i Udvalget af Kræftspecialister. Heraf godkendte Europa-
Kommissionen de 107. 
d) De forskningsmæssige aspekter ved kræftprogrammet gennemføres af de 
tjenestegrene i Kommissionen, der har strålingsbeskyttelse og medicinsk forskning 
som sagsområde. F.eks. er 56 projekter vedrørende medicinsk forskning i øjeblikket 
under udførelse. 
- 26 
m.B. NOGLE DATOER OG VIGTIGE BESLUTNINGER 
1. DET EUROPÆISKE RÅD 
Maj 1985 (Milano): Det første initiativ til lanceringen af et europæisk program til 
bekæmpelse af kræft inden for rammerne af et "borgernes Europa". 
December 1986 (London): Beslutning om at 1989 skulle være "Det Europæiske År for 
Oplysning om Kræft" 
December 1987 (København): Officiel kundgørelse af teksten til "Den Europæiske 
Kodeks mod Kræft", der skal danne grundlaget for en europæisk kampagne for 
bevidstgørelse af offentligheden og sundhedsundervisning i skolerne. 
December 1989 (Strasbourg): Fornyelse af støtten til programmet og den anden 
handlingsplan 1990-94. 
2. EUROPA-KOMMISSIONEN 
November 1985: Oversendelse til Rådet og til Europa-Parlamentet af et forslag, der 
udstikker de generelle principper for et europæisk program til bekæmpelse af kræft, 
navnlig på forebyggelsesområdet. 
Fra og med januar 1986: Udnævnelse af et udvalg af kræftspecialister under Europa-
Kommissionen. Formand: professor Maurice Tub i ana (Frankrig). Dette udvalg rådgiver 
Europa-Kommissionen på det videnskabelige plan. 
Etablering og stimulering af en række europæiske net af partnere til programmet: forbund 
og foreninger mod kræft, organisationer der er aktive inden for bekæmpelse af 
tobaksmisbrug, rv-producenter med ansvar for programmer om medicinske og 
videnskabelige emner; repræsentanter for sammenslutninger af alment praktiserende læger; 
øverste tjenestemænd med ansvar for bekæmpelse af tobaksmisbrug; øverste tjenestemænd 
med ansvar for sundhedsundervisning. 
December 1986: Offentliggørelse af den første handlingsplan 1987-1989 for programmet 
"Europa mod kræft"; planen indeholder 75 punkter, som dækker følgende 4 områder, 
forebyggelse og tidlig diagnosticering; oplysning og sundhedsundervisning; undervisning 
af sundhedspersonale; medicinsk forskning (EFT C 50 26.2.87). 
Januar 1987 - december 1989: Oversendelse til Rådet og Europa-Parlamentet af en 
række forslag til direktiv på forebyggelsesområdet: bekæmpelse af tobaksmisbrug; 
forbedring af mærkningen af fødevarer; forebyggelse af erhvervsbetinget kræft. Samtidig: 
samfinansiering af undersøgelser af europæisk interesse, navnlig vedrørende 
sammenhængen mellem ernæring og kræft, og vedrørende evalueringen af screenings-
strategierne for tyk- og endetarmskræft; etablering af et europæisk net af pilotprogrammer 
for screening for brystkræft ved mammografi. 
Januar 1987 - december 1989: Udarbejdelse af henstillinger vedrørende indholdet af 
uddannelse af læger, sygeplejersker og tandlæger i kræftsygdomme, med bistand af 
-27-
Udvalget af Kræftspecialister og de 3 rådgivende udvalg om uddannelse af sundheds­
personale. Parallelt hermed: uddeling af stipendier og økonomisk støtte til grænse­
overskridende undervisningsaktioner for sundhedspersonale. 
Januar 1987 - maj 1988 - januar 1990: Forberedelse af den første "Europæiske 
Kræftuge" (19. maj 1988) i samarbejde med forbund og foreninger mod kræft og de 
deltagende tv-selskaber. Der blev gennemført en lang række folkeoplysningsaktiviteter, 
herunder navnlig 3 tv-programmer ("Eurojim against Crab Cancer"; "Levevis og kræft i 
Europa"; "Menneske og kræft"), som blev udsendt af hovedparten af de større tv-
selskaber i Det Europæiske Fællesskab. 
Forberedelse af "Det Europæiske År for Oplysning om Kræft" (1989) med de vigtigste 
partnere i programmet (foreninger og forbund mod kræft, alment praktiserende læger, tv-
selskaber, øverste tjenestemænd med ansvar for sundhedsundervisning). I 1989 blev der 
gennemført en række folkeoplysningsaktioner og sundhedsundervisning i skolerne). Den 
9 januar 1990 afsluttede et tv-program "Eurovision mod kræft", som blev sendt af 10 tv-
selskaber i Det Europæiske Fællesskab, "Det Europæiske Kræftoplysningsår". 
Januar 1987 - december 1991: Oversendelse til Rådet og Europa-Parlamentet af forslag 
vedrørende et fjerde medicinsk forskningsprogram 1987-1991. Gennemførelse af 
programmet, som blev vedtaget af Rådet i november 1987: tildeling af stipendier til 
forskere, der arbejder i et laboratorium i et andet fællesskabsland end deres eget; støtte 
til koordinering af den kliniske forskning i Europa; samfinansiering af forskningsprojekter 
vedrørende lægemiddeladressering; stimulering af europæisk forskning vedrørende en 
forbedret røntgenbehandling (projekter vedrørende behandling med lette ioner EULDMA 
og ved bor-neutronindfangningsterapi BNCT). 
Juni 1989: Oversendelse til Rådet og Europa-Parlamentet af et forslag vedrørende en 
anden handlingsplan 1990-94 for programmet "Europa mod kræft". Det af Kommissionen 
anbefalede budget androg 55 mio. ECU, et gennemsnit af 11 mio. ECU årligt, til 
finansiering af aktioner af europæisk interesse på følgende områder: forebyggelse og 
screening; uddannelse; folkeoplysning; sundhedsundervisning. 
November 1989: Kommissionens henstilling af 8. november 1989 om uddannelse af 
sundhedspersonale i kræftsygdomme. 
November 1990: Oversendelse til Rådet og Europa-Parlamentet af et forslag til ændring 
af et direktiv om mærkning af tobaksvarer, der udvider de mærkningsbestemmelser, som 
allerede gælder for cigaretter, til at gælde for alle tobaksvarer. 
Maj 1991: Oversendelse til Rådet og Europa-Parlamentet af et forslag til et direktiv om 
reklame for tobaksvarer. 
Maj 1992: Ændret forslag fra Kommissionen til Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse 
af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om reklame for tobaksvarer. 
Der foreslås et totalt forbud mod reklame. 
-28 
3. EUROPA-PARLAMENTET 
Januar 1987 - december 1989: Vedtagelse af budgettet for programmet "Europa mod 
kræft". Europa-Parlamentet gjorde ydermere brug af sit råderum til at forhøje det 
foreslåede budget (eksklusive forskning) fra 4 mio. ECU til 8,3 mio. ECU. 
(NB: 1987-budgettet eksklusive forskning androg 1 mio. ECU, 1989-budgettet 8,5 mio. 
ECU og 1990-budgettet 9 mio. ECU. Budgettet for "medicinsk kræftforskning" andrager 
18 mio. ECU for perioden 1987-1991). 
Vedtagelse af udtalelser om forslagene til direktiver udarbejdet inden for rammerne af 
programmet "Europa mod kræft". Disse udtalelser tilsluttede sig generelt de forslag, 
Parlamentet fik forelagt, med kun 3 vigtige undtagelser: 
Oktober 1988: Europa-Parlamentet forkastede den tekst, som var vedtaget med 
kvalificeret flertal, ved førstebehandlingen (fælles holdning), af Ministerrådet 
(sociale anliggender), i juni 1987, om beskyttelse af arbejdstagere mod benzen, et 
kemisk middel, der kan forårsage benmarvskræft. Parlamentet begrundede sit afslag 
med, at Rådets tekst ikke i tilstrækkelig grad garanterede arbejdstagernes sikkerhed. 
Afslaget bevirkede, at det direktivforslaget blev ladt ude af betragtning, da det var 
fornødent med enstemmighed i Rådet ved andenbehandlingen og Italien af samme 
grunde som Parlamentet modsatte sig vedtagelsen. 
Maj 1989: Europa-Parlamentet afgav sin udtalelse vedrørende Kommissionens 
forslag om maksimalt tilladt tjæreindhold i cigaretter (15 mg i 1992; 12 mg i 1995). 
Parlamentet vedtog et ændringsforslag om en mindre stram tidsplan, end den 
Kommissionen havde fastsat, idet det anbefalede, at man nåede en fælles grænse på 
20 mg inden 1992. Kommissionen tiltrådte ikke dette ændringsforslag. Den 
oversendte et ændret forslag til Rådet, som fastholdt den oprindelige tidsplan. 
Februar 1992: Europa-Parlamentet krævede et totalt forbud i dets udtalelse 
vedrørende forslaget om en delvis begrænsning af reklamer for tobaksvarer. 
December 1993: Europa-Parlamentets beslutning af 13. december 1993, som 
krævede en intensivering af aktiviteterne til bekæmpelse af kræft. 
4. RÅDET 
Maj 1986: Vedtagelse i Rådet (sundhed) af en resolution om programmet "Europa mod 
kræft", der især er centreret om forebyggelse (EFT C 184 23.07.86). 
November 1987: Vedtagelse i Rådet (forskning) af det fjerde program 1987-1991 for 
samordning inden for forskning i medicin. Kræftmålområdet modtog en bevilling på 18 
mio. ECU for en femårig periode (EFT L 334 24.11.87). 
Maj 1988: Vedtagelse i Rådet (sundhed) af en beslutning vedrørende de projekter, der 
skal gennemføres i "Det Europæiske År for Oplysning om Kræft" på området 
folkeoplysningsarbejde og sundhedsundervisning i skoler (EFT L 160 28.06.88). 
29 
Juni 1988: Vedtagelse i Rådet (sociale anliggender) af direktiv om beskyttelse af arbejds­
tagere ved forbud mod 4 serier af stoffer, som er ansvarlige for blærekræft (2-
naphtylamin, 4-aminodiphenyl, benzidin, 4-nitrodiphenyl) (EFT L 179 09.07.88). 
November 1988: Resolution vedtaget af Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i 
Rådet, den 23. november 1988 om sundhedsundervisning i skoler (EFT C 3 af 5.1.1989, 
s. 1). 
Maj 1989: Resolution vedtaget i Rådet (sundhed om forbud mod rygning i lokaler med 
offentlig adgang (EFT C 189 26.07.89). 
Vedtagelse i Rådet (sundhed), ved førstebehandlingen, med kvalificeret flertal, af forslaget 
til direktiv om mærkning af tobaksvarer. Ifølge direktivet skulle alle tobaksvarer senest 
d. 31. december 1991 forsynes med: 
en generel advarsel "Tobaksrygning er skadelig for helbredet"; 
cigaretpakker skulle skiftevis bære en særlig påskrift: "Rygning er årsag til kræft", 
"Rygning er årsag til hjerte/karsygdomme" osv. 
September 1989: Endelig vedtagelse i Rådet (indre markedsanliggender) af direktivet om 
tv-radiospredningsvirksomhed. I henhold til direktivet forbydes fra den 03.10.1991 alle 
former for direkte eller indirekte tv-reklame for tobaksvarer. Endvidere indføres kraftige 
begrænsninger med hensyn til reklame for alkoholiske drikkevarer (EFT L 298 af 
17.10.89). 
November 1989: Endelige vedtagelse i Rådet (sundhed) af direktivet om mærkning af 
tobaksvarer (EFT L 359 af 08.12.89). 
Enstemmig vedtagelse ved førstebehandlingen af forslaget til et direktiv om maksimalt 
tilladt tjæreindhold i cigaretter (15 mg inden 31.12.92; 12 mg inden 31.12.97; Grækenland 
er midlertidigt undtaget). 
En første vedtagelse, i afventning af Europa-Parlamentets udtalelse, af den anden 
handlingsplan 1990-1994 Det bevilgede budget eksklusive forskning andrager 50 mio 
ECU med mulighed for en forhøjelse til 55 mio. ECU. 
November 1989: Enstemmig vedtagelse i Rådet (sociale anliggender) ved førstebehand­
lingen, af forslaget til direktiv om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være 
udsat for kemiske, fysiske og biologiske agenser (57 stoffer og 4 processer) under 
arbejdet. 
December 1989: Enstemmig vedtagelse i Rådet (interne markedsanliggender), ved 
førstebehandlingen, af forslag til direktiv om mærkning af fødevarer. 
Maj 1990: Endelig vedtagelse i Rådet (sundhed) af direktivet om maksimalt tilladt 
tjæreindhold i cigaretter (EFT L 137 af 30.5.90). 
Vedtagelse af den anden handlingsplan 1990-94 (EFT L 137 af 30.5.90). Det bevilgede 
budget - eksklusive forskning - andrager 50 mio. ECU med en mulig forhøjelse til 55 
mio. ECU. 
- 30-
December 1990: Rådet (sundhed) kunne ikke nå til enighed om forslaget til direktiv om 
en delvis begrænsning af reklame for tobaksvarer i pressen og på plakater. Kommissionen 
trak sit forslag tilbage og forkyndte et ændret forslag om et totalt forbud mod al reklame 
November 1991: Rådet (sundhed) vedtog ved førstebehandlingen det ændrede forslag til 
et direktiv om mærkning af tobaksvarer; særlige advarsler skal være påført alle pakninger 
indeholdende tobaksvarer. 
(NB: mærkning af tobaksvarer var allerede omfattet af direktiverne 89/622/EØF). 
Desuden skulle salg af røgfrie tobakker forbydes i Fællesskabet fra januar 1992. 
November 1992: Konklusioner vedtaget af Rådet og medlemsstaternes sundhedsministre, 
forsamlet i Rådet, den 13. november 1992 om sundhedsundervisning og konklusioner 
vedtaget af Rådet og medlemsstaternes ministre for undervisning, forsamlet i Rådet, den 
27. november 1992 om sundhedsundervisning i skoler (EFT C326 af 11.12.92, s. 2). 
Maj 1993: Resolution vedtaget af Rådet og sundhedsministrene, forsamlet i Rådet, den 
27. maj 1993 om den fremtidige indsats inden for folkesundhed (EFT C 174 af 25.6.1993, 
s. 1). 
December 1993: Rådets resolution af 13. december 1993 om de fremtidige retningslinier 
for programmet "Europa mod Kræft" på baggrund af evalueringen af perioden 1987-1992 
(EFT C 15 af 18.1.1994, s. 1). 
-31 -
IV. PROGRAMMETS LEDELSESSTRUKTUR 
1. KOMMISSÆRER MED ANSVAR FOR PROGRAMMET 
Februar 1986: Europa-Kommissionen gjorde Manuel Marin, næstformand med ansvar 
for "Beskæftigelse, arbejdsmarkedsrelationer og sociale anliggender" til eneansvarlig for 
bekæmpelsen af kræft. Andre berørte kommissærer: "Forskning", "Miljø og for­
brugerbeskyttelse", "Det indre marked og beskatning", "Information og borgernes 
Europa". 
Januar 1989: Vasso Papandreou afløste Marin. 
Januar 1993: Flynn afløste Vasso Papandreo. 
2. KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Februar - december 1986: Oprettelse af en inter-service task force med henblik på 
opstilling af en handlingsplan 1987-89. Denne task force blev ledet af Michel Richonnier, 
medlem af Manuel Marins kabinet, og havde følgende medlemmer: Berlin (GD V-Lux), 
Quatraro (GD Landbrug), Castille (Tjenesten for forbrugerpolitik), Lefevre (GD 
Beskatning) og Dewaleyne (Det Statistiske Kontor for De Europæiske Fællesskaber) 
vedrørende bekæmpelse af tobaksmisbrug; Mathioudakis (GD Det indre marked), Di 
Carpegna og Floyd (GD Landbrug), Collin (Tjenesten for forbrugerpolitik) vedrørende 
ernæring; Mosselmans (GD Det indre marked), Hunter og Van Der Venne (GD V-Lux) 
og Krisor (GD Miljø) vedrørende bekæmpelsen af carcinogene agenser; Eriskat (GD 
Miljø) vedrørende strålingsbeskyttelse; Larvor og Thévenin (GD Forskning) vedrørende 
kræftforskning; Simon og Malivoir (GD Information) vedrørende bevidstgørelse af 
offentligheden; Guth (Tjenesten for forbrugerpolitik) vedrørende sundhedsundervisning; 
Aliman (GD Det indre marked) vedrørende uddannelse af sundhedspersonale og Van Der 
Steen (GD Finansielle anliggender). Gruppens rapport blev udfærdiget af Michel 
Richonnier under tilsyn af professor Tubiana og Udvalget af Kræftspecialister. 
Januar 1987: Oprettelse af et administrativ hold "Europa mod kræft" under Michel 
Richonniers ansvar og tilknyttet næstformand Marin indtil den 1. december 1987 Holdet 
havde til opgave at gennemføre programmet i samarbejde med alle de berørte 
tjenestegrene ved Kommissionen.. 
December 1987: Gruppen "Europa mod kræft" blev tilknyttet Jean Degimbe, 
Generaldirektør for GD V "Beskæftigelse, arbejdsmarkedsrelationer og sociale 
anliggender". 
April 1990: Oprettelse inden for gruppen "Europa mod kræft" af et hold vedrørende 
"Tobak og ernæring" under Stelios Christopoulos' ansvar. 
September 1990: Régis Malbois overtog det midlertidige ansvar for programmet. 
November 1990: Programmet blev underlagt Steffen Smidts beføjelser (vicegeneraldirek­
tør for GD V). 
32-
Juli 1993: Kommissionen besluttede at oprette en sektor for "Europa mod kræft" under 
kontoret for Folkesundhed. 
Maj 1994: Udnævnelse af sektorchefen for programmet "Europa mod kræft" og af nye 
tjenestemænd samt overførsel til Luxembourg. 
September 1994: Sektoren opbygges i Luxembourg. 
Oktober 1994: Integrering af sektoren "Europa mod kræft" i kontor GD V/F/2 "Gennem­
førelse af sygdomsspecifikke handlingsprogrammer". 
3. UDVALG OG ANDRE GRUPPER 
A. Det Rådgivende Udvalg 
Et rådgivende udvalg blev oprettet inden for rammerne af afgørelsen om den anden 
handlingsplan. Det består af repræsentanter for medlemsstaternes sundheds- og 
undervisningsministerier. Kommissionens tjenestegrene varetager sekretariatsfunk­
tionen og fungerer som formand. Det Rådgivende Udvalg har til opgave: 
at undersøge aktioner og foranstaltninger, der indebærer offentlig deltagelse i 
finansieringen; 
at påse, at der på nationalt niveau sker en samordning af de projekter, der delvis 
finansieres af ikke-statslige organisationer (art. 1, 2 og 3 i Rådets afgørelse truffet 
af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 
17. maj 1990 om vedtagelse af en handlingsplan for 1990 til 1994 i forbindelse med 
programmet for "Europa mod Kræft" - EFT L 137 af 30.5.1990, s.31). 
B. Udvalget af Kræftspecialister 
Dette rådgivende udvalg, der blev oprettet på initiativ af Rådet for Det Europæiske 
Fællesskab (konklusioner truffet af udenrigsministrene, forsamlet i Rådet, den 16. 
december 1995 vedrørende indsatsen mod kræft), består af repræsentanter for de 
enkelte medlemsstater. Dets første møde blev afholdt i Bruxelles i januar 1986. På 
dette møde valgte udvalget professor Tubiana til formand. Han blev genvalgt med 
enstemmighed i november 1988. Sekretariatsfunktionerne varetages af 
Kommissionen. 
Udvalget rådgiver Kommissionen vedrørende alle videnskabelige aspekter ved 
programmet. Mere specielt afgiver det udtalelser om de videnskabelige forslag, hvor 
der anmodes om støtte fra programmet (uddannelse, forebyggelse, screening) og 
afstikker retningslinjer for fremtidige aktioner og prioriteter, der har relation til 
kræftforebyggelsens videnskabelige aspekter. Udvalget mødes normalt to gange 
årligt. Mødet finder sted i hovedstaden til det larçd, der har formandskabet i Rådet. 
På mødet i Athen d. 18.-19. april 1994 gik professor Tubiana af som formand for 
Udvalget af kræftspecialister. 
Professor Veronesi blev valgt til ny formand. 
Ved afslutningen af den anden handlingsplan var medlemmerne af Udvalget af 
Kræftspecialister: Professor U. Veronesi (formand), professor N. Bleehen, professor 
T. Boon, professor J Conde, professor V. Diehl, professor J. Einhorn, professor I. 
- 33 -
Garas, Dr. J. Gonzalez Enriquez, professor R. Kroes, Dr. J. Buttimer, professor J 
Overgård, professor H. Pujol, professor M. Dicato, professor J. Estape, professor E 
Van der Schueren. 
I løbet af den anden handlingsplan blev 19 videnskabelige rapporter og 22 
henstillinger, resolutioner eller udtalelser om kræftrelaterede spørgsmål godkendt af 
Udvalget af Kræftspecialister og udbredt gennem programmet (jf bilag). 
C. De nationale koordinationsudvalg 
Disse udvalg oprettes på Kommissionens initiativ. Deres opgave er at undersøge og 
koordinere alle de uddannelses- og sundhedsundervisningsaktioner, der gennemføres 
inden for rammerne af programmet "Europa mod kræft" i de forskellige lande. Disse 
12 nationale udvalg ledes normalt af den kræftspecialist, som repræsenterer det 
pågældende land i Udvalget af Kræftspecialister. De består af repræsentanter for 
ministerierne for sundhed og undervisning og af alle de ikke-statslige organisationer, 
der er aktive i kampen mod kræft (organisationer til kræftens bekæmpelse og til 
bekæmpelse af tobaksmisbrug). Disse udvalg afgiver udtalelser vedrørende de 
forslag, der forelægges Europa-Kommissionen af organisationerne i det pågældende 
land inden for områderne oplysning, sundhedsuddannelse og bekæmpelse af 
tobaksmisbrug. De prioriterer og koordinerer de aktioner, som støttes af Europa-
Kommissionen. 
-34-
V. FORBINDELSER MED IKKE-STATSLIGE ORGANISATIONER 
1. Nationale ikke-statslige organisationer 
De nationale ikke-statslige organisationer har ydet et væsentligt bidrag til 
programmet "Europa mod Kræft". Det er i denne forbindelse vigtigt at skelne 
mellem tre større grupper, nemlig foreninger og sammenslutninger til bekæmpelse 
af kræft, organisationer til bekæmpelse af rygning og repræsentanter for de 
praktiserende lægers organisationer. 
Foreningerne og sammenslutningerne til bekæmpelse af kræft havde den vigtigste 
opgave, idet de skulle udbrede og fremme Den Europæiske Kodeks mod Kræft og 
fremme realiseringen af målene i programmet "Europa mod Kræft" i deres eget land. 
Samarbejdet mellem foreningerne til bekæmpelse af kræft og Kommissionen har 
bl.a. resulteret i de succesfulde europæiske kræftbekæmpelsesuger. 
Organisationerne til bekæmpelse af rygning har gjort en aktiv indsats for at udbrede 
det første punkt i kodeksen om tobak og de generelle strategier for bekæmpelse af 
kræft. 
2. Internationale ikke-statslige organisationer 
Samarbejdet med de internationale ikke-statslige organisationer har været af stor 
betydning. I denne forbindelse skal fire større organisationer nævnes: Verdens­
sundhedsorganisationen (WHO), European Organization for Research and Treatment 
of Cancer (EORTC), Det Europæiske Institut for Onkologi (ESO) og Den 
Internationale Union mod Kræft (UICC). 
Samarbejde med Verdenssundhedsorganisationen (WHO) 
Programmet "Europa mod Kræft" og Verdenssundhedsorganisationen (WHO) har 
samarbejdet siden programmets begyndelse på grundlag af udveksling af information og 
ekspertise 
I den første handlingsplan 1987-1989 var WHO fuldt repræsenteret som observatør i 
Udvalget af Kræftspecialister. 
Samarbejdet blev bekræftet i den anden handlingsplan 1990-1994 art. 1, stk. 4 (EFT L 
137 af 30.5.1990). De vigtigste samarbejdsområder var: 
1. Udvalget af Kræftspecialister: 
WHO-region Europa (Dr. L Dôbrôssy) og Det Internationale Kræftforskningscenter (prof 
L. Tomatis) deltog som observatører i Udvalget af Kræftspecialister. 
Programmet deltager i høringsmøder om en fælles europæisk kræftpolitik, der 
tilrettelægges af WHO-region Europa. 
2. Forebyggelse: 
2.1 Tobak 
Man har søgt at etablere et tæt samarbejde inden for forebyggelse af tobaksrygning siden 
1988. Fremtrædende eksempler på samarbejde omfatter følgende: 
Den første europæiske konference om kræftforebyggelsespolitikker (Madrid 1988) blev 
arrangeret i fællesskab af programmet og WHO i november 1988. Programmet og WHO 
35 
samarbejdede om forberedelsen af den 9. internationale konference om tobak og sundhed, 
som fandt sted i Paris i 1994. 
Programmet deltog i møder arrangeret af WHO i København (1990) og Budapest (1992). 
WHO indbydes ligeledes til at deltage i møder i gruppen af repræsentanter for 
organisationer til bekæmpelse af tobak inden for rammerne af programmet. 
Programmet har endvidere støttet aktiviteter udviklet af dets partnere på nationalt plan i 
forbindelse med WHO's røgfri dag (31. maj). 
2.2 Ernæring 
Programmet støtter aktiviteter vedrørende ernæring og kræft, som gennemføres af Det 
Internationale Kræftforskningscenter (IARC). 
Koordineringen af den prospektive undersøgelse af ernæring, sundhed og kræft (EPIC) 
siden 1988 (E. Riboli). 
En international kongres om ernæring og kræft afholdt i Lyon (F) i marts 1993. 
Programmet var repræsenteret på møder om ernæring tilrettelagt af WHO i Budapest 
(oktober 1990). Det deltog ligeledes i den internationale konference om ernæring i 
Genève i august 1992. 
2.3 Kræftfremkaldende stoffer 
En række epidemiologiske undersøgelser som f.eks SASCO-undersøgelsen om risiko­
vurdering i laboratorier gennemføres af IARC med støtte fra programmet. 
2.4 Cancerregistre 
IARC koordinerer det europæiske net af cancerregistre. 
3. Uddannelse 
Programmet deltog i mødet om uddannelse af lægestuderende i onkologi i Europa 
tilrettelagt af WHO-region Europa d. 28.-29. april 1992 i Prag, som hovedsageligt var 
baseret på de europæiske uddannelseshenstillinger, som blev vedtaget på de europæiske 
konferencer om uddannelse af lægestuderende i onkologi i 1988 (Bonn) og 1991 
(København), som programmet har støttet. 
4. Sundhedsundervisning 
WHO-region Europa er indbudt til at deltage i de møder i underudvalget om sundheds­
undervisning og dets arbejdsgrupper om sundhedsundervisning i skoler, som programmet 
har tilrettelagt. 
Programmet repræsenteres på møderne af Det Europæiske Net af Sundhedsfremmende 
Skoler (WHO-Euro/Kommissionen/Europarådet). 
Programmet og WHO-region Europa har i fællesskab tilrettelagt sommerskoler om 
ernæringsundervisning i Flensburg (august 1991) og om sundhedsfremmende skoler i 
Montpelier (september 1991). 
5. Behandling 
Udveksling af information om palliativ behandling mellem WHO og programmet lettes, 
idet professor T. Twycross, der er leder af WHO Collaboration Center on Palliative Care, 
deltager i ad hoc-gruppen om palliativ behandling inden for rammerne af programmet. 
-36-
Samarbejde med European Organisation on Research and Treatment of Cancer 
(EORTC) 
EORTC er den førende organisation inden for forskning i og behandling af kræft i 
Europa. EORTC har bl.a. sat ind på at fremme uddannelse i kræftbehandling, udvikling 
af EUROCODE - et computernetværk med oplysninger om patienter, der deltager i 
forsøg, omfattende udbredelse af information om kræftbehandling, kvalitetskontrol med 
behandlingen, en undersøgelse af de økonomiske aspekter af kræftbehandlingen og kræft­
patienters livskvalitet. På alle disse områder har programmet "Europa mod Kræft" støttet 
veltilrettelagte projekter. 
Datacentret har spillet en vigtig uddannelsesmæssig rolle, idet det har været vært for et 
internationalt symposium om biostatistikker og har deltaget i kurser ved Det Europæiske 
Institut for Onkologi (ESO), der både beskæftiger sig med dataforvaltning og de 
metodologiske aspekter af kliniske kræftforsøg. Disse projekter har modtaget støtte fra 
programmmet "Europa mod Kræft". 
EUROCODE - Der udvikles i hastigt tempo strukturelle forbindelser med de nationale 
kræftforskningsorganisationer med tilrettelæggelse af formelle koordineringsmøder og med 
den nært forestående etablering af nye Eurocode-enheder i Italien, Grækenland og 
Spanien. Der er ved at blive udviklet software, som vil muliggøre en decentraliseret 
patientregistrering og -randomisering i de enkelte lande, hvorved patienternes deltagelse 
i forsøg lettes. 
Kvalitetskontrolprogrammets arbejde har haft til formål at forbedre strukturen og 
vurderingen af selve behandlingsprocesserne. 
Et stort program om evaluering af nøjagtigheden af dataindsamling og -overførsel, i 
forbindelse med hvilket der blev aflagt besøg på 30 europæiske centre, blev afsluttet. 
Programmet for kvalitetskontrol med behandlingsprocedurerne udvidede det eksisterende 
program for strålebehandling til yderligere at omfatte målinger foretaget på individuelle 
patienter. Inden for kemoterapi blev en procedure for evaluering af strukturen i den 
cytotoksiske behandling og de omgivelser, der er nødvendige i forbindelse hermed, 
udviklet og afprøvet. 
Samarbejde med Det Europæiske Institut for Onkologi (ESO) 
Det Europæiske Institut for Onkologi blev grundlagt i 1982 af professor Veronesi med 
det formål at give læger mulighed for at videreuddanne sig eller ajourføre deres 
lægeuddannelse inden for kræftbehandling. Instituttet arbejder tæt sammen med EORTC. 
Programmet "Europa mod Kræft" har stillet ressourcer (stipendier) til rådighed for læger, 
der ønsker at deltage i kurserne. I den anden handlingsplan blev der udbetalt over 
100 000 ecu til disse stipendiater. 
Samarbejde med Den Internationale Union mod Kræft (UICC) 
Den Internationale Union mod Kræft beskæftiger sig udelukkende med alle aspekter af 
den verdensomspændende bekæmpelse af kræft. Den har til formål at formidle viden­
skabelig og medicinsk viden inden for forskning, diagnosticering, behandling og 
37 
forebyggelse af kræft i hele verden. Der lægges særlig vægt på uddannelse af læger og 
af den brede befolkning. 
I 1993 ydede programmet "Europa mod Kræft" støtte til Globalink med henblik på 
oprettelse af en række europæiske, regionale netværk og med henblik på at knytte 
partnere i programmet "Europa mod Kræft" til dette netværk. Globalink er UICC's 
internationale computernetværk, og det forsyner brugerne med veludbyggede kommunika­
tionsmidler, nyhedsbulletiner og en række databaser. 
-38 -
VI. AKTIONSOMRÅDER INDEN FOR RAMMERNE AF DEN ANDEN HAND­
LINGSPLAN (jf. EFT L 137 af 30.5.90) 
Aktionsområde 1. 
Aktionsområde 2: 
Aktionsområde 3: 
Aktionsområde 4: 
Aktionsområde 5: 
Aktionsområde 6: 
Aktionsområde 7 
og 8: 
Aktionsområde 9: 
Aktionsområde 10: 
Aktionsområde 11: 
Aktionsområde 12: 
Aktionsområde 13: Stimulering af projekter af europæisk interesse om fore­
byggelse af tobaksmisbrug, især i visse målgrupper såsom 
unge, kvinder, undervisningspersonale og ansatte i sundheds­
sektoren. 
Stimulering af pilotaktioner med det formål at undervise 
sundhedspersonale og undervisere i metoder til tobaksaf­
vænning. 
Stimulering af nyskabende oplysningskampagner med henblik 
på at forebygge tobaksrygning i offentligheden generelt og på 
arbejdspladserne. 
Finansiering af en undersøgelse om mulighederne for om­
stilling af tobaksdyrkningen. 
Stimulering af undersøgelser af spisevaner og kræft i tæt 
samordning med Fællesskabets program for medicinsk 
forskning (metaanalyser, case study-undersøgelser, perspektiv-
undersøgelser og interventionsundersøgelser vedrørende 
inhibitorer). 
Udarbejdelse og udsendelse af henstillinger på ernæringsom­
rådet med henblik på at forbedre kræftforebyggelsen. 
Videreførelse af fællesskabsaktioner til beskyttelse mod 
ioniserende stråling. Støtte til sammenlignende undersøgelser 
af europæisk interesse med henblik på at fremme beskyttelsen 
mod ultraviolet stråling. 
Støtte til de europæiske undersøgelser af visse kemiske stoffers 
mulige kræftfremkaldende virkning. 
Fortsættelse af klassificeringen og etiketteringen af farlige 
stoffer. 
Eventuel ajourføring af Den Europæiske Kræftkodeks. 
Genoptagelse af europæiske oplysningskampagner om kræft, 
om muligt i anden uge af oktober. I denne forbindelse 
tilskyndelse over for de offentlige og private tv-selskaber til 
gratis at udsende korte indlæg om kræftbekæmpelse. 
Udarbejdelse af europæiske oplysningsmoduler for fore­
byggelse, diagnosticering og behandling afkræft med mulighed 
for tilpasning til nationale behov. 
39 
Aktionsområde 14: 
Aktionsområde 15: 
Aktionsområde 16: 
Aktionsområde 17: 
Aktionsområde 18: 
Aktionsområde 19: 
Aktionsområde 20: 
Aktionsområde 21: 
Aktionsområde 22: 
Aktionsområde 23: 
Aktionsområde 24: 
Aktionsområde 25: 
Aktionsområde 26: Udbredelse af kendskabet til Den Europæiske Kræftkodeks i 
befolkningen ved hjælp af de instanser, der medvirker i 
handlingsplanen. 
Støtte til nyskabende oplysningsaktioner om kræftforebyggelse 
blandt målgrupper. 
Oplysning inden for rammerne af eksisterende fællesskabs­
direktiver af arbejdstagerne, især vandrende arbejdstagere, om 
bekæmpelse af erhvervsbetinget kræft. 
Støtte til oplysning og bevidstgørelse af skolepersonale om 
Den Europæiske Kræftkodeks. 
Udsendelse af europæisk undervisningsmateriale til bevidst­
gørelse om sundhedsproblemer. 
Fremme af pilotforanstaltninger med henblik på udbredelse af 
kendskabet blandt unge til Den Europæiske Kræftkodeks. 
Ansporing i skolen til ændrede kostvaner, og navnlig ansporing 
til indtagelse af frugt og grønsager i frikvarterer og 
spisepauser. 
Støtte til afholdelse af nationale eller regionale møder med 
henblik på at fremme de europæiske henstillinger fra 1989 om 
afsnittet om kræft i grunduddannelsesprogrammerne for 
sundhedspersonal et. 
Støtte til oprettelse på pilotbasis af tre europæiske net af me­
dicinske fakulteter, sygeplejeskoler og tandlægehøjskoler med 
henblik på iværksættelse af de henstillinger om uddannelse 
inden for kræft, som de tre europæiske rådgivende udvalg for 
uddannelse af sundhedspersonale fremsatte i 1988 
Fremme af uddannelsesaktioner inden for onkologi. 
Støtte til sundhedspersonalets mobilitet mellem medlemsstater­
ne med henblik på at forbedre dets specialuddannelse i 
cancerologi. 
Indsamling og udveksling af undervisningsmateriale af 
europæisk interesse med henblik på uddannelse af sundheds­
personalet. 
Udveksling af erfaringer og støtte til gennemførelse af 
europæiske seminarer om efteruddannelse af sundhedspersona­
let. 
40 
Aktionsområde 27: 
Aktionsområde 28: 
Aktionsområde 29: 
Aktionsområde 30: 
Aktionsområde 31 
Aktionsområde 32: 
Aktionsområde 33: 
Aktionsområde 34: 
Aktionsområde 35: 
Aktionsområde 36: 
Aktionsområde 37: 
Aktionsområde 38: Videreførelse af de sammenlignende undersøgelser, der tager 
sigte på at forbedre tilrettelæggelsen af Kxæftscreeningspro-
grammer. 
Udbygning og videreførelse af det europæiske net af pilotpro­
grammer for screening for brystkræft med henblik på at bistå 
medlemsstaterne ved fastlæggelsen af en generel screenings-
politik. 
Evaluering af de eksisterende programmer for screening for 
livmoderhalskræft samt oprettelse af et europæisk net af 
regionale og lokale pilotprogrammer. 
Videreførelse af evalueringsundersøgelserne af screeningspro­
grammerne for tyktarms- og endetarmskræft og eventuel 
oprettelse af et europæisk net. 
Fremme af undersøgelser af europæisk interesse vedrørende 
effektiviteten og muligheden for gennemførelse af tidlig 
diagnosticering af andre former for kræft. 
Fremme og støtte af screeningsprogrammer, når de sonderende 
undersøgelser har givet positive resultater, i nær samordning 
med AIM- og RACE-programmerne. 
Støtte til udveksling af erfaringer vedrørende etablering af 
kræftregistre i Fællesskabet og oprettelse af et europæisk net 
i samarbejde med Det Internationale Kræftforskningscenter og 
i nær samordning med AIM- og RACE-programmerne. 
Udveksling af erfaringer mellem medlemsstaterne så vidt angår 
smertestillende behandling, lindrende og vedvarende pleje samt 
sundhedspersonalets rolle. 
Evaluering af, hvorledes de forskellige knoglemarvsbanker 
fungerer. 
Undersøgelse af, hvorvidt der kan etableres et samarbejde 
mellem disse banker, og i givet fald støtte til det bestående 
europæiske samarbejde på området. 
Udveksling af erfaringer om kontrol med kvaliteten af den 
givne pleje. 
Udarbejdelse og ajourføring af en liste over behandlingsformer, 
der er anerkendt som anvendelige af de internationale 
videnskabelige kredse. 
41 
VU. BILAG 
VIDENSKABELIGE RAPPORTER GODKENDT AF UDVALGET AF 
KRÆFTSPECIALISTER 
1990: 
Cancer in the European Community and its Member States: European Journal of 
Cancer, Vol. 26 (1990), nr. 11/12. 
Breast Cancer: Textbook for General Practitioners, European Commission Series for 
General Practitioners. 
Lung Cancer. Textbook for General Practitioners, European Commission Series for 
General Practitioners. 
1991: 
European Strategy for Cancer Research 
European Community Strategy towards improved Cancer Treatment Outcome by 
Improvement of Radiotherapy 
1992: 
Palliative Cancer Care (DOC8). 
Paediatric Oncology (DOC9REV). 
European Guidelines for Quality Assurance in Mammography Screening: Office for 
Official Publications of the European Communities, EUR 14821. 
Colon Cancer: Textbook for General Practitioners, European Commission Series for 
General Practitioners. 
1993: 
Cancer Treatment in the Elderly (DOCCOP14). 
Management of non palpable lesions in the breast (ESO advisory report, offentlig­
gjort i European Journal of Cancer). 
European Guidelines for Quality Assurance in Cervical Cancer Screening, European 
Journal of Cancer, Vol. 29A, Suppl. 4. 
Facts and Figures of Cancer in the European Community, IARC Lyon, Frankrig 
ISBN 92 832 1427 7. 
Palliative Care, rapport fra underudvalget (DOCBRU20). 
1994: 
Evaluation report on the EPIC project (DocCan 5/94). 
Revideret udgave af Den Europæiske Kodeks mod Kræft (DocCan 6/94). 
Report on cost-effectiveness in cancer treatment (DocCan 7/94). 
Report on Oral Carcinogenesis in Europe (DocCan 8/94). 
Report on Quality Assurance in Radiotherapy (DocCan 9/94) 
-42-
HENSTILLINGER, RESOLUTIONER OG ERKLÆRINGER VEDTAGET 
AF UDVALGET AF KRÆFTSPECIALISTER 
Dublin 2.-3. april 1990: 
Rom 29-30. oktober 1990: 
Guidelines on quality assurance programmes for breast cancer screening. 
Evaluation and funding procedures for IARC coordinated prospective study on diet 
and cancer. 
Declaration on the fight against tobacco. 
Luxemburg 8.-9. april 1991: 
Resolution on tobacco advertising. 
Statement on the confidentiality of patient data. 
Bilthoven (NL) 4.-5. november 1991: 
Lissabon 6.-7. april 1992: 
Updated recommendations on breast cancer screening (Doc CC 15-04b). 
Recommendations on cervix uteri cancer screening. 
Recommendations on colorectal cancer screening. 
Statement on tobacco related diseases. 
London 22.-23. oktober 1992: 
Statement on future activities within the "Europe against Cancer" programme 
(DOC4quater). 
Memorandum on the European Action against cancer (DOC4TER). 
Opinion on the draft communication of the Commission concerning the evaluation 
report of "Europe against Cancer" (DOC 1 Obis). 
København 1.-2. april 1993: 
Statement concerning the amended proposal for a Council Directive on the 
protection om individuals (COM(92) 422 final -SYN 287) (DOCCOP15/1). 
Statement on the future of the "Europe against Cancer" Programme (DOCCOP15/2). 
Statement on the prevention and reduction of tobacco consumption (DOCCOP 15/3). 
Statement on health education in schools (DOCCOP 15/5). 
Bruxelles 21.-22. oktober 1993: 
Resolution on the amended proposal for a Council Directive on the protection of 
individuals (COM(92) 422 final -SYN 287) (DOCBRU15/1). 
Opinion on the establishment of an Advisory Committee on Health Protection 
(DOCBRU15/2). 
Statement on Cancer Research (DOCBRU15/3). 
Athen 18.-19. april 1994: 
Advisory report on continuing medical education in Europe (DOCATH 10). 
Resolution concerning the proposed decision for a third action plan (DOCATH 14). 
Bonn 28.-29. november 1994: 
-43 -
Resolution regarding the orientation and priorities for the future third action plan 
aeainst cancer 1995-1999. 
44-

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 356 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-95-382-DA-C 
ISBN 92-77-91840-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
_q5-