ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 256 
 
 
 
Vol. 1985/0 116 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K 0 M ( 8 5 )  2 5 6  endelig u d g .
Bruxelles, d en  30. m a j 1 9 8 5
M E D D E L E L S E  F R A  K O M M I S S I O N E N  T IL  R Å D E T
o m  Fællesskabets deltagelse i  verdenskonferencen, 
s o m  har til o p g av e at vurdere resultaterne af 
F N 's kvindetiår: Ligestilling, udvikling o g  fred
K 0 M ( 8 5 )  2 5 6  endelig u d g ,

M E D D E L E L S E  F R A  K O M M I S S I O N E N  T I L  R Å D E T
o m  Fællesskabets deltagelse i  verdenskonferencen, 
s o m  h ar til o p g a v e  at vurdere resultaterne a f 
F N  s  kvindetiar: Ligestilling, udvikling o g  fred
1 . I N D L E D N I N G  O G  B A G G R U N D
1 .1  D e  forenede N ationer erklæ rede 1 9 7 5  for internationalt kvindeår. D e  m a n g e  
aktiviteter i  forbindelse h e rm e d  kulm inerede i  e n  verdenskonference i  
M e x ic o  City, h v o r m a n  v edtog e n  international handlingsplan for g e n n e m ­
førelse af det internationale kvindears m ålsætninger. D e t var et centralt 
p u n k t i  d en n e plan, at 1 9 7 6 -1 9 8 5  blev erklæret for D e  forenede N atio n ers· 
kvindetiår.
1.2 D ette tiårs allerede godkendte tem aer, n em lig  ligestilling, udvikling o g  
fred blev senere udvidet, d a  FN -generalforsam li n g e n  i  1 9 7 9  vedtog tre 
undertem aer, n em lig  beskæftigelse, su n d h e d  o g  uddannelse. P å  dette grund­
lag  vedtog m idsvejskonferencen i  K ø b e n h a v n  i  1 9 8 0  et håndlingsprogram  for 
sidste halvdel af D e  forenede N ationers kvindetiår.
1.3 D e n  verdenskonference, der skal afslutte tiåret, vil blive afholdt i  
N airobi fra d e n  l5. til d e n  2 6 . juli 1 9 8 5 . F o r  at få  et generelt m a n d a t 
til Fællesskabets deltagelse i  konferencen o g  F N 's  forberedende arbejde, 
s o m  startede i  1 9 8 3 , udarbejdede K o m m is sio n e n  i  1 9 8 2  e n  m eddelelse (1), 
s o m  blev g o d kendt af R a d e t (2), m e d  principperne o g  proceduren for d e n  
foreslåede deltagelse s a m t e n  definition af d e n  holdning, Fæ llesskabet 
skal indtage.
(1 ) K 0 M C 8 2 )  7 9 6  endelig u d g .
(2 ) D o k . 4664/73, soc. 3 5 .
Foreløbig adresse: R ue de la  Loi 200. B -1049 Bruxelles —  Telefon 2351111
Telex: "COMEU B  2 1  077"—  Telegramadresse: "COMEUR Bruxelles"

- 2 -
1.4 P a  F N -n iv eau  er verdenskonferencen blevet forberedt af K o m m issio n e n  ved­
rørende kvinders stilling, s o m  har afholdt tre ekstraordinære forberedende 
m ø d e r i  løbet af foråret 1 9 8 3 , 1 9 8 4  o g  1 9 8 5 . P å  regionalt plan har D e n  
ø k o n o m isk e k o m m issio n  for E u ro p a  afholdt sit eget forberedende sem inar i  
oktober 1 9 8 4 .
Til sam tlige disse m ø d e r h a v d e  K o m m issio n e n  udarbejdet udtalelser, s o m  
var blevet vedtaget i  C O R E P E R .  D isse udtalelser blev frem sat af fo rm an d en  
for form andsskabets delegation, o g  h v o r det var nødvendigt tilføjede K o m ­
m issionens delegerede yderligere udtalelser p å  Fællesskabets v eg n e under 
et andet dagsordenspunkt.
Fællesskabet har regelm æ ssigt afholdet koordineringsm øder under det fo i—  
beredende arbejde.
Bortset fra tilrettelæggelsen af forskellige forberedende m ø d e r har F N -  
sekretariatet ligeledes udsendt et større spørgeskem a til alle dets m e d ­
lemsstaters regeringer. S varene skal v æ re  e n  hjæ lp v e d  forberedelsen af 
basisdokum entationen til verdenskonferencen. Fællesskabet har selv besva­
ret d e  dele af spørgeskem aet, der falder in d  undet dets kom p eten ce.
2 . P R I N C I P P E R N E  O G  P R O C E D U R E N  F O R  F Æ L L E S S K A B E T S  D E L T A G E L S E
D e n  2 1 . februar 1 9 8 3  vedtog R a d et følgende (1 ) p å  grundlag af K o m m issio n e n s 
o v en n v æ n te m eddelelse o m  verdenskonferencen:
"1. Fællesskabet deltager s o m  sådant i  konferencen.
2 . D e r  skal finde forudgående koordination sted m e d  henblik p å  at fastlægge 
Fællesskabets holdning til em n er, der hører in d  under Fællesskabets k o m ­
petence, eller s o m  er af betydning for Fællesskabet.
3 . Fællesskabets holdning fastlægges i  overensstem m else m e d  d e  g æ ld en d e regler, 
s o m  er g o d kendt af D e  faste repræsentanters K o m ité  (2), for så  vidt angår 
Fællesskabets deltagelse i  arbejdet i  D e  forenede Nationer, h v o r Fælles­
skabet har observatørstatus. D isse regler gengives i  bilaget til d e n n e  
rapport, idet d o g  deres praktiske anvendelse skal præciseres i  forbindelse 
m e d  koordination p å  stedet
C1-) Dok. 4664/83, soc. 35.
(2) Se 8757/80 Relex 34, bilag I, der indeholder dokument 1.119.74, som ligeledes
er vedlagt som bilag hertil.

- 3 -
4 . D e  n æ rm e re  bestem m elser for Fællesskabets deltagelse finder anvendelse 
under hele konferencen o g  det forberedende arbejde dertil, for s å  vidt 
angar savel d e  officielle debatter o g  drøftelser s o m  g ru p p em ø d ern e o g  
d e  uform elle forhandlinger."
D e n n e  beslutning har stadig s a m m e  berettigelse o g  gæ lder fortsat. D e t skal 
særlig b em æ rk es, at b a d e  E uropa-Parlam entet (1 ) o g  det rådgivende u d valg for 
lige m uligheder for m æ n d  o g  kvinder (2 ) har understreget betydningen af e n  
effektiv fællesskabskoordinering p å  konferencen.
3 . F Æ L L E S S K A B E T S  H O L D N I N G
D ebatterne p a  verdenskonferencen vil finde sted p å  et plen arm ø d e o g  i  to arbejds­
grupper. D e  to hoveddagsordenspunkter (status o g  vurdering/fremtidige strategier) 
vil blive fordelt således m e lle m  disse fora:
- plenarm ødet vil beskæftige sig m e d  sam tlige dagsordenspunkter o g  isæ r m e d  
status o g  vurdering af d e  o p n åed e resultater o g  d e  forhindringer, m a n  er 
stødt p å  i  arbejdet for at realisere tiårets m ålsætninger,
- arbejdsgrupperne vil diskutere d e  fremtidige strategier fre m  til år 2 0 0 0 , 
dels p å  nationalt plan o g  dels p å  regionalt o g  internationalt plan.
3.1. S t atus_og_vurderi_ng_af _ d e _ o g n å  ede_resu It ater_og de_forM ndringer^_m an_er 
st0dt_ga_ 2_forb 2n d e j.se  0]ed _ rea U  se ri_ n g e n _ af _ m å  Isæ tningerne_for_D e_f orenede 
N ati_ o n ers_ k v ln d eti_ år
3.1.1 Fællesskabets politik til gennem førelse af ligestilling for m æ n d  
o g  kvinder p å  arbejdsm arkedet er blevet revolutioneret i  løbet af F N 's  
kvindetiår. I  starten af 1 9 7 5  var e n  såd an  politik k u n  lige akkurat u d ­
form et o g  Fællesskabets lovgivningsbasis var begræ nset til artikel 1 1 9  i  
EØF-traktaten, s o m  k u n  var blevet prøvet v e d  D o m sto len  é n  g an g : der blev 
afsagt d o m  i  1 9 7 1  i  d e n  første ligelønssag (D efrenne).
3.1.2 I  1 9 7 5  vedtoges ligelønsdirektivet (direktiv 7 5 /1 1 7 /E Ø F  (3), s o m  
hurtigt blev fulgt o p  af direktiver o m  ligebehandling m e d  h en sy n  til be­
skæftigelse (direktiv 7 6 /2 0 7 /E Ø F ) (4 )  o g  ligebehandling inden for d e
(1 ) E F T  L  1 2 7  af 14.5.1934, s. 7 f.
(2 ) I  sin udtalelse af 3.4.1984, d o k u m e n t nr. 4 2 .
(3 ) E F T  L  4 5  af 19.2.1975, s. 1 9 .
(4 ) E F T  L  3 9  af 14.1.1976, s. 4 0 .

- 4 -
L ovbestem te sociale sikringsordninger (direktiv 7 9 /7 /E Ø F ) (1). D isse 
direktiver er i  m ellem tiden blevet e n  del af d en  nationale lovgivning 
i  m edlemsstaterne, h v o r d e  ligeledes har tjent s o m  stimulerende faktor 
i  arbejdet for kvinderne.
3.1.3 I  1 9 8 1  forelagde K o m m issio n e n  Fællesskabets n y e  handlingsprogram  
til fre m m e  af lige m uligheder for m æ n d  o g  kvinder (1 982-1985) (2 ) for 
Ridet, s o m  udover forpligtelsen til at kontrollere o g  udvide lovgivningen 
o gså indeholdt e n  L a n g  ræ k k e  positive særforanstaltninger til fre m m e  af 
lige m uligheder for m æ n d  o g  kvinder i  praksis. R åd et godkendte d e  gene­
relle m ålsæ tninger i  handlingsprogram m et i  sin Resolution af 1 2 . juli 
1 9 8 2  (3), hvori det ligeledes forpligtede sig til at gen n em fø re eg n ed e 
foranstaltninger m e d  henblik p å  at n å  disse m ål.
M a n  er n u  nået til det sidste år for gennem førelsen af handlingsprogram m et. 
K o m m issio n e n  vil s o m  e n  del af sit bidrag til d en  k o m m e n d e  verdenskonfe­
rence forberede e n  rapport o m  gennem førelsen af dette p ro g ram  inden juli 
1 9 8 5 .
3.1.4 H andlingsprogram m et har givet anledning til e n  ræ k k e  fællesskabs­
foranstaltninger til fordel for kvinder. Først af alt har det vist sig 
nødvendigt at sikre det, der allerede var opnået v e d  at sørge for, at d e  
tre direktiver an v en d es korrekt. D ette har K o m m issio n en , s o m  traktaternes 
vogter, sørget for. Yderligere har K o m m issio n e n  m e d  henblik p å  at sikre 
bedre inform ation o m  gennem førelsen af d e  tre eksisterende direktiver i  
praksis oprettet et kontaktnet, der skat d an n e fo ru m  for udveksling af 
informationer o g  for rådgivning vedrørende anvendelsen af d e  g æ ld en d e 
direktiver. K o m m issio n e n  har ligeledes gennem ført e n  kom parativ analyse 
af d e  retsbeskyttelsesmekanismer, der findes i  lovgivningen o m  g e n n e m ­
førelsen af d e  tre direktiver, o g  af, h vor hyppigt der gøres b rug af disse, 
m e d  henblik p å  at m otivere arbejdstagerne til i  s å  vidt o m fa n g  s o m  m uligt 
at benytte sig af deres rettigheder.
3.1.5 K o m m issio n e n  har frem sat forslag til tre n y e  retsakter for R ådet:
- et forslag til direktiv o m  ligebehandling inden for d e  erhvervstil­
knyttede sociale s  ikringsordninger (4),
(1 ) E F T  L  6  af 10.1.1979, s. 2 4 .
(2 ) K 0 M ( 8 1 )  7 5 8  endelig u d o .
(3 ) E F T  C  1 8 6  af 21.7.1983, s. 3 .
(4 ) E F T  C  1 3 4  af 21.5.1983, s. 7 .

- 5 -
- et forslag til direktiv o m  forældreorlov o g  orlov af fam nliem æ ssige 
årsager (1 ) s a m t
- et forslag til direktiv o m  anvendelse af princippet o m  ligebehandling
af m æ n d  o g  kvinder i  selvstændige erhverv, herunder landbrugserhverv (2).
K o m m issio n e n  har yderligere undersøgt d e  indkomstbeskatm ngssystem er, der 
k a n  tæ n k es indirekte at h a v e  e n  negativ indvirkning pi kvindernes beskæ f­
tigelse, ret til arbejde s a m t karrieremuligheder o g  forelagt et m e m o ra n ­
d u m  (3 ) for R å d et m e d  sine konklusioner.
3.1.6 M e d  h en sy n  til social sikring har K o m m isiso n e n  undersøgt d e  ydelser, 
der ikke er omfattet af direktiv 7 9 /7 /E Ø F , m e d  det form ål at foreslå et 
senere direktiv til progressiv indførelse af individuelle socialsikrings- .  
rettigheder for b åd e m æ n d  o g  kvinder.
3.1.7 U d  over indsatsen p å  det juridiske o g  lovgivningsm æ ssige plan h ar 
Fællesskabet aktivt fre m m e t positive særforanstaltninger m e d  henblik p å  ■  
at fjerne d e  reelle uligheder, således har R å d et vedtaget e n  henstilling 
o m  fre m m e  af positive særforanstaltninger til fordel for kvinder (4), 
hvori der er fastlagt e n  bred r a m m e  for foranstaltninger, der k a n  ivæ rk­
sættes og/eller fre m m e s af m edlem sstaterne for at sikre kvindernes inter­
esser..  K o m m is ­
sionen er for øjeblikket v e d  at udarbejde e n  adfæ rdskodeks vedrørende posi­
tive særforanstaltninger for kvinder p å  arbejdsm arkedet, s o m  k a n  v æ re  e n  
nyttig vejledning for arbejdsgivere eller arbejdstagere, s o m  er interesse­
rede i  at igangsætte et sadant p ro g ram .
(1 ) E F T  C  3 3 3  af 9.12.1983, s. 6 .
(2 ) E F T  C  1 1 3  af 27.4.1984, s. 4 .
(3 ) K 0 M C 8 4 )  6 9 5  endelig u d g .
(4 ) E F T  L  3 3 1  af 19.12.1984, s. 3 4 .

- 6 -
3.1.8. K o m m issio n e n  forsøger at fre m m e  nedbrydningen af det kønsopdelte 
arbejdsm arked o g  således sk ab e m e re  ligelig repræsentation af b ad e 
kvinder o g  m æ n d  inden for alle sektorer o g  erhverv o g  p å  alle niveauer 
i  stillingshierarkiet. D ette er foregået v e d  hjæ lp af aktionsforsknings­
projekter, s o m  første g a n g  blev igangsat i  1 9 7 8  inden for banksektoren 
o g  i  m ellem tiden o g så er gennem ført inden for radio o g  tv s a m t endelig 
for nylig inden for fremstillingsindustrien. F o r at sætte kvinder i  stand 
til at lede deres e g e n  virksom hed har K o m m issio n e n  ligeledes støttet 
igangsættelsen af kvindekooperativer, særlig inden for utraditionelle 
sektorer. D e n  har opfordret det offentlige til at vise et g odt ek sem p el 
m e d  h en sy n  til positive særforanstaltninger o g  sam le oplysninger o m  
kvinder i  høje stillinger inden for d e  vigtigste offentlige sektorer 
(ligeledes i  K om m issio n en ). K o m m issio n e n  m ener, det er af vital betydning 
for kvinderne at o p n å  indflydelsesrige o g  ansvarsfulde poster i  arbejds- 
o g  sam fundslivet o g  i  det politiske liv, h v o r d e  vil k u n n e  spille e n  
afgørende rolle, når d e  nødvendige beslutninger o m  frem tiden skal træffes.
i
3.1.9. Indførelsen, udviklingen o g  spredningen af d e  n y e  teknologier viser 
sig at v æ re  e n  af d e  største udfordringer m e d  h en sy n  til kvindernes frem ­
tidige beskæftigelsesmuligheder o g  indholdet i  deres jobs. K vinderne m a n g ­
ler oftere e n d  m æ n d  d e n  nødvendige uddannelse inden for d e  n y e  teknologier 
o g  opm untres ikke til at erhverve sig d e n  p å  g ru n d  af d e  stereotype rolle- 
forve.ntni nger, d e  stadig konfronteres m e d  i  sam fundet. D e  har o g så gene­
relt jobs, der i  højere grad æ n d res eller nedlæ gges helt i  takt m e d , at 
der indføres n y  teknologi p a  arbejdspladsen. D e  udfordringer, der ligger 
i  d e  n y e  teknologier, k u n n e  imidlertid o gså føre til udvidede m uligheder 
for kvinderne o g  til e n  nedbrydning af d e n  traditionelle opdeling i  
m an d e - o g  kvindejobs. D e t er K o m m issio n en s synspunkt, at alle parter b ø r 
m otiveres til at koncentrere deres kræfter i  d en n e m e re  positive retning. 
D e n  har derfor bestilt e n  ræ k k e  undersøgelser vedrørende forskellige 
aspekter af virkningen af n y  teknologi p å  kvindernes jobs, ligesom  d e n  
afholder o g  støtter sem inarer o g  andre m ø d e r vedrørende dette spørgsm ål. 
G e n n e m  D e n  europæ iske Socialfond støtter d e n  uddannelse af kvinder til ·  
jobs, hvori der anvendes n y  teknologi, m e d  henblik p å  m e re  interessant o g  
bedre lønnet beskæftigelse. D e n  støtter ligeledes oprettelse af kvindeko­
operativer inden for d en n e sektor.

- 7 -
3.1.10. F o r  at fa det n ø d vendige detaljerede k en d sk ab  til kvindernes 
stilling p a  arbejdsm arkedet o g  m e d  henblik pi indsam ling af d e  relevante 
oplysninger har K o m m is sio n e n  oprettet e n  ekspertgruppe p å  fællesskabs- 
plan, s o m  arbejder snæ vert s a m m e n  m e d  E U R O S T A T .  D e n n e  g ru p p e foretager 
e n  lø b en d e ajourføring af statistiske oplysninger, der er indsam let,
o g  vil k u n n e  m ed v irk e til m e re  detaljerede fremtidige analyser af visse 
om rader, der frem byder særlige problem er for erhvervsaktive kvinder.
E U R O S T A T  har allerede selv udarbejdet e n  lan g  ræ k k e  statistiske serier, 
der er opdelt efter k ø n , særlig p å  o m råd er s o m  dem o g rafi o g  arbejds­
m a rk e d  (beskæftigelse o g  ledighed). H eru d o v er har K o m m issio n e n  fundet 
det nyttigt at udarbejde e n  ræ k k e  oversigter over specifikke aspekter, 
der e n d n u  ikke h ar væ ret behandlet statistisk (oplevelse af forskels­
behandling p a  arbejdspladsen, holdninger til n y  teknologi o g  risikoen 
for arbejdsløshed, selvstæ ndige kvindelige erhvervsdrivendes situation).
3.1.11. K o m m issio n e n  er o p m æ r k s o m  p å  indvandrerkvindernes dobbelte
i
handicap s o m  kvinder o g  indvandrere. D e  er ofte afhæ ngige af rettigheder, 
der indirekte afledes a f deres m æ n d s  rettigheder i  h enhold til lovgiv­
ningen i  værtslandene. D e n  har undersøgt d e  lo v m æ ssig e o g  administrative 
form er for forskelsbehandling a f indvandrerkvinder o g  h ar bestilt e n  
undersøgelse af deres specifikke uddannelsesbehov m e d  henblik p å  frem ­
tidige foranstaltninger til fordel for disse kvinder i  d e  f e m  år, der 
om fattes af det n æ ste handlingsprogram .
3.1.12. D a  ligestilling starter i  h jem m et, søger K o m m issio n e n  ligeledes 
at give b åd e m æ n d  o g  kvinder m u lig h ed  for p å  tilfredsstillende vis at 
realisere sig selv o g  k o m b in ere deres deltagelse i  arbejds-, familie- 
o g  samfundslivet. U d  over at.h av e bestilt e n  rapport o m  dette spørgsm ål 
har d e n  for at fr e m m e  dette m å l frem sat forslag til o v en n æ v n te direktiv 
o m  forældreorlov, s o m  giver b e g g e  forældre ret til at tage m indst tre 
m ån ed ers orlov m e d  henblik p å  at passe et barn h je m m e . D e n  har yderligere 
undersøgt børnepasningsm ulighederne for udearbejdende forældre i  
.Fæ llesskabet o g  søgt at f r e m m e  interessen for e n  diskussion af dette 
spørgsm ål v e d  hjæ lp af et fællesskabsseminar.
3.1.13. E ndelig har K o m m is sio n e n  søgt at ø g e  offentlighedens bevidsthed 
o m  d e  positive aspekter v e d  d e n  holdningsændring, der n u  finder sted.
I  d en n e forbindelse har d e n  gennem ført e n  g 'ru n d ig . undersøge Ise af 
kvindebilledet i  tv, s o m  skal føre til henstillinger vedrørende d e  
ændringer, der er b e h o v  for.

- 8 -
3.1.14. I  det sidste tiår er der sket e n  væsentlig stigning i  kvindernes 
erhvervsaktivitet: d e  erhvervsaktive kvinders andel af d e n  kvindelige 
befolkning p å  m e lle m  1 5  o g  6 4  år i  E F  steg fra 4 6 ,8 %  i  1 9 7 5  o g  til 5 0 ,2 %
i  1 9 8 3 , h v o rim o d  procenten for m a n d e n e s erhvervsaktivitet i  s a m m e  periode 
o g  p å  tilsvarende grundlag faldt fra 86,8 til 82,4. D e n  seneste fo i 
væ rring af d e n  ø k o n o m isk e situation har derim o d  bevirket, at kvinderne i  
er blevet særlig hårdt ram t, d a  d e  stadig lider under e n  ræ k k e  handi­
cap s p å  arbejdsmarkedet, herunder m a n g e l p å  kvalifikationer. I  juni 1 9 8 4  
vedtog R å d et derfor e n  resolution o m  foranstaltninger til b ek æ m p else 
af kvindearbejdsløsheden (1). H e ri anerkendes ligeret for kvinder o g  
m æ n d  til arbejde o g  d e rm e d  til erhvervelse af eg n e indtægter p å  lige 
vilkår o g  betingelser uanset d e n  ø k o n o m isk e situation.
3.1.15. Fællesskabet har desuden vedtaget e n  ræ k k e  resolutioner m e d  et 
bredere sigte, der d o g  alligevel specifikt omfatter foranstaltninger 
til fordel for kvinderne. D e r  er tale o m  erhvervsuddannelsespolitikken, 
i  D e t europæ iske Fæ llesskab i  1980'erne (2), fre m m e  af beskæftigelse af 
u n g e  (3), erhvervsuddannelsesforanstaltninger i  forbindelse m e d  indførelsen 
a f n y  informationsteknologi (4 ) o g  foranstaltninger i  forbindelse m e d  
indførelsen af n y  informationsteknologi i  undervisningen (5). E n  a n d e n  
resolution drejer sig o m  lokale beskæftigelsesinitiativers bidrag til 
b ek æ m p else af arbejdsløsheden (6).
3.1.16. D e n  europæ iske Socialfond er det finansielle instrument, Fælles­
skabet benytter til gennem førelsen af sin beskæftigelsespolitik. Efter 
d e n  seneste reform  af fondens bestem m elser skal m idlerne n u  fortrinsvis 
anvendes p å  u n g e  under 2 5  år o g  til fre m m e  af beskæftigelsen i  dårligt 
stillede om råder. F r e m m e  af lige m uligheder for m æ n d  o g  kvinder, særlig: 
v e d  hjæ lp af e n  differenci ering af kvindernes erhvervsm uligheder, er
et af fondens prioriterede om råder.
3.1.17. M e d  h en sy n  til kvindetiårets andet h o v ed tem a u d v i_ k li_ n g  har 
Fællesskabet ligeledes gjort store fremskridt i  d e  sidste ti år i  be­
stræbelserne for at integrere kvinderne i  udviklingspolitikken. A t  disse 
bestræbelser først p å  et relativt sent tidspunkt i  tiåret har båret frugt, 
b ø r ses i  s a m m e n h æ n g  m e d  hvorledes Fællesskabets udviklingspolitik s o m  
helhed har udviklet sig, o g  at d e n  netop m e d  undertegningen af d e n  
første L o m é-k o n v en ti o n  i  1 9 7 4  gik ind i  e n  fuldstændig n y  fase det år 
(1975), F N 's kvindetiår tog sin begyndelse.
(1 ) E F T  C  1 6 1  af 21.6.1984, s. 4 .
(2 ) E F T  C  1 9 3  af 20.7.1983, s. 2 .
(3 ) E F T  C  2 9  af 4.2.1984, s. 1 .
(4 ) E F T  C  1 6 6  af 25.6.1983, s. 1 .
(5 ) E F T  C  2 5 6  a f 24.9.1983, s. 1 .
(6 ) E F T  C  1 6 1  af 21.6.1984, s. 1 .

- 9 -
3.1.1.8 I  november vedtog Fællesskabet en række konklusioner (1),  
hvori den væsentlige rolle, kvinderne skal spille i  udviklingsproces­
sen understreges.
Følgende primære målsætninger vedtages:
kvinderne skal anerkendes som en væsentlig faktor i  udviklings­
processen og skal have mulighed for at spille en fuldgyldig rolle  
i  denne,
- kvinderne skal have mulighed for at finde deres rette plads i  sam­
fundet, idet de skal have deres egen økonomiske og sociale status,  
uden at de skal have påtvunget uanvendelige modeller udefra.
Gennemførelsen af disse mål skal ledsages af en række praktiske foranstalt­
ninger. Således bør der gennemføres systematiske sociologiske undersøgel­
ser forud for gennemførelsen af projekter og programmer, med henblik på  
at undgå negative virkninger for kvinderne særlig i  landdistrikter.
Alle former for negative virkninger af en teknologisk og økonomisk  
modernisering bør undgås.
For det andet bør der i  forbindelse med hvert enkelt projekt tages hensyn  
til den kvindelige befolkning, der berøres heraf, særlig med hensyn til  
de prioriterede kvindeområder: skoleuddannelse/erhvervsuddannelse, beskæf­
tige Ise/ i  ndkomstmu l  i  gheder, sundhed og hensigtsmæssig teknologi.
For det tredje bør der oprettes kontakter til kvindeorganisationer i  ud­
viklingslandene, således at disse gennem lokale organer kan inddrages  
i  udviklingen af deres land. Fællesskabet anser det for væsentligt  
at kende disse sammenslutningers fundamentale behov og prioriterede
må l.
3.1.19. I  1984 afholdt Kommissionen to seminarer om landbokvindernes  
rolle i  udviklingsarbejdet. I  det første af disse, som fandt sted i  
Lomé, deltog repræsentanter fra Benin, Øvre Volta, Mali, Niger, Elfen­
benskysten og Togo, som alle havde direkte erfaring med udvikling af  
landdistrikter.  I  den anden, som afholdtes i  Nairobi, mødtes repræsen­
tanter fra Etiopien, Malawi, Kenya, Tanzariia, Zambia, Uganda og Zimbabwe.
(1) Dokument 10546/1/82 rev. 1  Devgen 73.

-  10  -
På begge seminarer defineredes de vigtigste punkter, på hvilke kvinder  
fra landdistrikterne i  disse områder kunne deltage i  udviklingsarbejdet.  
Kommissionen anser disse seminarer for yderst værdifulde og agter at  
gøre brug af resultaterne heraf, idet den vil kræve mere opmærksomhed  
på de praktiske virkninger af udviklingsprojekterne for kvinderne i  
de pågældende lande, særlig i  landdistrikterne, ligesom den vil søge  
at sætte dem i  stand til at de.ltage mere effektivt i  udformningen af  
projekterne, gennemførelsen af disse og opfølgningen af resultaterne  
heraf.
3.1.20. Den tredje Lomé-konventi on, der undertegnedes den 8. december  
1984, e r et væsentligt skridt fremad i  integreringen af kvinderne i  
Det eruopæiske Fællesskabs udviklings- og samarbejdspolitik. Denne  
konvention indeholder for første gang et afsnit med overskriften  
"Kulturelt og socialt samarbejde", som indeholder en artikel, der  
udelukkende drejer sig om kvinderne.
i
Denne artikel 123 fastslår:
- for det første, at samarbejdet skal støtte AVS-staternes bestræbelser  
på at opvurdere kvindernes arbejde, forbedre deres levevilkår, udvide  
deres rolle og fremme deres stilling - i  produktions- og udviklingspro­
cessen,
- for det andet at kvindernes adgang til uddannelse af enhver art,
til mere avancerede teknologier, til kredit og til kooperative fore­
tagender samt til hensigtsmæssige teknologier, tillægges særlig op­
mærksomhed .
Med artikel 123 gives der et sikkert grundlag for den praktiske indsats,  
som Fællesskabet agter at gøre for kvinderne i  det fremtidige arbejde  
med udviklingspolitikken.

-  11 -
3.1.21. Tiårets første og efter Det europæiske Fællesskabs mening  
vigtigste undertema beskæftigelse er allerede behandlet grundigt  
under afsnittet om ligebehandling.
3.1.22. Hvad angar sundhed prioriterer Fællesskabet beskyttelsen af  
arbejdstagernes sundhed og sikkerhed meget højt samtidig med, at det  
bestræber sig på at sikre princippet om ligebehandling af mænd og kvin­
der med hensyn til beskæftigelse. Derfor har Fællesskabet iværksat en  
betydelig forskningsindsats samt taget initiativ til at sikre beskyt­
telse af samtlige arbejdstagere, såvel mænd som kvinder, samtidig med  
at man søger at afskaffe lovbestemmelser, der udelukker specielt kvin­
der fra visse former for beskæftigelse, forfremmelse osv., "når det  
beskyttelseshensyn, som oprindeligt lå til grund for disse, ikke længere  
er begrundet" (direktiv 76/207/EØF).
3.1.23. Sundhedsbeskyttelse af kvinder må omfatte rimelige bestemmelser>
vedrørende graviditet og barsel. Kommissionen har udarbejdet en kompara­
tiv undersøgelse af den pågældende lovgivning i  medlemsstaterne med  
henblik på at finde frem til de mest hensigtsmæssige beskyttelsesbe­
stemmelser i  forbindelse med graviditet og barsel.
Den har endvidere i  sit forslag til direktiv om anvendelsen af princip­
pet om ligebehandling af mænd og kvinder i  selvstændige erhverv, hei—  
under landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i  selvstændige  
erhverv i  forbindelse med graviditet og barsel (1) foreslået, at  
kvinder der arbejder inden for sådanne erhverv skal kunne få enten  
kompensation for tabt arbejdsfortjeneste eller mulighed for en afløs­
ningsordning i  forbindelse med barselsorlov, således at de på dette  
område beskyttes i  samme omfang som arbejdstagere inden for andre  
sektorer.
3.1.24. Kommissionen mener, at uddannelse generelt og vejledning i  
særdeleshed (med henblik på visse fag og erhvervsmuligheder) er af  
væsentlig betydning for piger og drenge og for deres senere voksentil­
værelse og erhvervsmuligheder).  Unge mennesker kan i  skolen blive præget  
af stereotype kønsrollemønstre, men de kan også netop på det tidspunkt,  
hvor de står foran deres voksentilværelse, påvirkes til at nå frem til  
en mere fordomsfri holdning.
(1) EFT C  113 af 27.4.1984, s. 4.

3.1.25. For at støtte en mere positiv fremgangsmåde har man pa fælles­
skabsplan oprettet et forsøgsinformationsnet vedrørende lige muligheder  
med hensyn til erhvervsvalg med det formål at forberede unge kvinder  
til arbejdslivet. Dette net, der er etableret i  henhold til det nye
t
handlingsprogram til fremme af lige muligheder for mænd og kvinder  
(1982-1985), har til opgave for det første at fremme de enkelte landes 
integrerede undervisnings- og erhvervsuddannelsesprogrammer med det formål  
at differentiere kvindernes beskæftigelsesmuligheder og erhvervsvalg og  
for det andet at formidle information om foranstaltninger med dette  
formål i  medlemsstaterne.
3.1.26. I  november 1984 mødtes for første gang på en topkonference på  
fællesskabsplan repræsentanter for uddannelsesinstanserne og ligestil­
lingsrådene i  medlemsstaterne. Konferencen nåede til enighed om, at der  
skulle igangsættes nye positive særforanstaltninger med henblik på lige  
muligheder for piger og drenge på uddannelsesområdet i  hele Fællesskabet.  
Kommissionen er derfor ved at udarbejde et omfattende program til vedta­
gelse i  Rådet i  juni 1985, som indeholder følgende elementer:
- der skal satses på fællesundervisning af piger og drenge samt skabes en  
mere ligelig fordeling af mandlige og kvindelige lærere på alle under­
visningsniveauer,
- læreruddannelsen skal omfatte ligestillingsspørgsmål,
- bevidstheden om disse spørgsmål bør øges hos elever, forældre og  
lærere,
- foranstaltninger til fremme af differentieringen af kvindernes erhvervs­
valg,
- undervisningsmidlerne skal renses for stereotype kønsrollemønstre,
- der skal iværksættes specifikke foranstaltninger med henblik på at  
hjælpe piger med særlige vanskeligheder, eksempelvis døtre af indvandrere  
og piger, der er ringe motiveret over for uddannelse og derfor kræver  
særlig opmærksomhed, samt
- foretages en evaluering af de indhøstede erfaringer.
3.1.27. For at lette de unges overgang fra skole til voksen- og arbejdsliv
iværksatte Kommissionen i  1983 sit andet pilotprojektprogram med henblik  
på at ruste de 14—19—årige til at tage tidens udfordringer op. Hele pro­
grammet går ud på at fremme lige muligheder for e r '  og drenge og især-
deleshed at sikre både piger og drenge et maksimum af erhvervsvalgmulig­
heder. ,

- 13 -
3.2. P2iitils!<gD_iiem_ti l  år 2000
3.2.1. Det europæiske Fællesskab har hilst det internationale kvindetiar  
velkomment, da det ikke alene har stimuleret dets egne aktiviteter til  
fordel for kvinder, men også integreret disse i  et bredere, internatio­
nalt FN-støttet samarbejde, inden for rammerne af hvilket man kan udveksle  
erfaringer og gennemføre fælles foranstaltninger. Tiåret har været en  
succes, der i  betydelig grad har bidraget til at forbedre kvindernes  
situation i  hele verden. Det vil dog stadig være nødvendigt med en særlig  
indsats, hvis alle målene i  den internationale handlingsplan skal nås.
I  fremtiden kan man ikke nøjes med blot at sikre og befæste det, der er  
nået de sidste ti ar, men disse resultater må udbygges, og der må sørges  
for, at en bredere kreds kan drage nytte af dem.
En made at gøre dette pa er at lancere et nyt kvindetiår. Kommissionen er  
dog utilbøjelig til at støtte et sådant forslag, som vil kræve et stort  
maskineri (møder, verdenskonferencer, oplysningsvirksomhed, osv.) og  
store udgifter i  de kommende år.
Kommissionen gar - som mange FN-medlemsstater - ind for en mere fleksibel  
løsning, nemlig at fastsætte en bestemt dato, som f.eks. år 2000, som mål  
for regeringernes bestræbelser for at komme et langt stykke videre med  
gennemførelsen af de målsætninger, der dels allerede er fastsat for  
kvindetiaret, og dels vil blive det på konferencen i  Nairobi. Dette vil  
styrke den positive udvikling, der allerede er i  gang på dette område  
rundt omkring i  de forskellige lande. Man kunne i  den forbindelse beholde  
de nuværende temaer, og Fællesskabet kunne lægge særlig vægt på de tre  
undertemaer (beskæftigelse, sundhed og uddannelse) samt hovedtemaerne  
(ligestilling og udvikling).
3.2.2. Fællesskabet vil, når det skal tage stilling til sit bidrag til
den politik, der skal føres i  de kommende Ir, naturligvis tage udgangspunkt  
i  sin beretning til verdenskonferencen om gennemførelsen af handlingspro­
grammet samt i  det, der måtte komme ud af konferencen. Kommissionen har  
til hensigt at udarbejde et handlingsprogram til fordel for kvinder for  
årene 1986-1990. I  dette program vil der blive lagt vægt på de aspekter  
af fællesskabspolitikken, der trænger til at blive styrket og udbygget.  
Efter disse fem år skal situationen på ny tages op til overvejelse, og der  
skal træffes de nødvendige politiske beslutninger eller foretages de nød­
vendige tilpasninger.

- 14 -
3.2.3. Efter Kommissionens opfattelse bør FN i  perioden frem til år  
2000, dog ikke mindst i  anden halvdel af 1980'erne, ikke blot gøre en  
indsats for at videreføre og styrke de igangværende bestræbelser for at  
fremme ligestillingen ad lovgivningsvejen og gennem konkret handling,  
men også udviklenye politikker på disse områder.
3.2.4. Den lovgivning, der er vedtaget i  tiåret, må gennemføres i  praksis  
og yderligere udbygges. Dette forudsætter navnlig hensigtsmæssig kontrol  
(ved hjælp af udvalg, arbejdsinspektører,  centraladministrationen osv.),  
oplysnings- og bevidstgørelseskampagner samt forbedret klageadgang. Man  
bør overveje, om det ikke ville være hensigtsmæssigt at vende bevisbyrden  
om for arbejdstagere, der ønsker at påberåbe sig retten til ligebehand­
ling i  medfør af den gældende lovgivning.
3.2.5. Der bør tages skridt til at gennemføre lovgivning til løsning af  
de vigtige problemer, der stadig står tilbage. Her kunne Fællesskabet  
yde et bidrag ved at vedtage de forslag om foræIdreorlov og orlov af  
familiemæssige årsager, ligebehandling af kvinder og mænd inden for selv­
stændige erhverv, herunder landbruget, og med hensyn til erhvervstilknyt­
tede socialsikringsordninger, der endnu er til behandling i  Rådet. Fælles­
skabet vil endvidere gøre sig overvejelser omkring beskyt te Ises lovgivnin-  
gen og omkring ligestillingen på indkomstbeskatningsområdet.
I
3.2.6. Der bør gøres en øget indsats for at tilvejebringe kvalitative og  
kvantitative oplysninger både på nationalt og på internationalt niveau
om kvindens stilling i  arbejdslivet. På denne måde kan man opnå et stadig  
mere pålideligt grundlag for yderligere positive særforanstaltninger for  
kvinder inden for forskellige områder af erhvervslivet.
3.2.7. Der vil blive brug for en øget indsats for at nedbryde kønsopde­
lingen på arbejdsmarkedet. Bestræbelserne for at opnå en mere ligelig  
fordeling af mænd og kvinder på alle fagområder og på alle stillingsniveauer  
bør udvides til at omfatte et stadigt bredere udsnit af erhvervslivet.  
Oprettelsen af kvindekooperativer og andre lokale beskæftigelsesinitiati­
ver, der tages af kvinder, fortjener de pågældende myndigheders fortsatte  
støtte.

- 15 -
I
3.2.8. De kvinder, som har været særlig udsatte på arbejdsmarkedet de  
seneste år (kvinder, der arbejder i  store fabrikker, kvinder der udfø­
rer servicepræget eller husligt arbejde, enlige mødre, indvandrerkvin­
der), vil det være nødvendigt at gøre mere for - enten i  form af uddan­
nelse og/eller positive særforanstaltninger - hvis de skat have mulighed  
for at opnå større tryghed i  ansættelsen og større tilfredshed i  arbejdet.
3.2.9. De problemer, kvinder med erhvervsarbejde er udsat for både pa de  
traditionelle områder og inden for de nye teknologier, bør undersøges  
nærmere, og der bør fremsættes forslag til foranstaltninger, der matte  
forekomme nødvendige.
3.2.10. Den konstante udfordring, de nye teknologier betyder, kræver en  
lang række nye aktiviteter med hensyn til information, bevidstgørelse,  
skoleuddannelse, grundlæggende erhvervsuddannelse og efteruddannelse  
samt foranstaltninger, der skal anspore kvinderne til at vælge utradi-
i
tionelle erhverv.
3.2.11. For at forbedre mulighederne for at opnå en mere ligelig ansvars­
fordeling mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet, i  familien og i  
samfundet i  det hele taget bør der sørges for øgede børnepasningsfaci­
liteter. Det bør endvidere undersøges, hvilken indflydelse andre offent­
lige i  nfrastrukturer (offentlige kontorers åbningstid, offentlige trans­
portmidlers køreplaner, forretningers åbningstider, osv.) har på kvinder­
nes muligheder for at have erhvervsarbejde. I  den løbende debat om en  
nedsættelse og omlægning af arbejdstiden bør der lægges særlig vægt pa
de aspekter, der er specielt relevante for kvinder, som f.eks. flextid,  
nedsat arbejdstid og ekstra fritid til gengæld for særligt anstrengende  
arbejde (f.eks. natarbejde).
3.2.12. Der vil være behov for at gøre en særlig indsats for at bekæmpe  
kvindearbejdsløsheden og for at sikre unge piger under uddannelse en  
bedre plads på arbejdsmarkedet. Fællesskabet vil gennemføre Rådets reso­
lution om kvindearbejdsløsheden, og i  den forbindelse vil der finde en  
årlig udveksling sted af oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er  
truffet i  medlemsstaterne. Her kunne der bl.a. være tale om at gøre en  
indsats for at lede de arbejdssøgende over i  de sektorer, der frembyder  
de bedste beskæftigelsesmuligheder.

- 16 -
3.2.13. Med hensyn til ulandsarbejdet må der gøres en særlig indsats  
for at drage kvinderne med ind i  de forskellige aspekter af udviklings­
arbejdet. Fællesskabet agter for sin del i  udstrakt grad at gøre brug  
af den nye artikel 123 i  Lomé-konventionen (III), som i  langt højere  
grad end tidligere skulle give mulighed for at tilgodese den vigtige  
rolle, kvinderne spiller i  AVS-staterne.
3.2.14. For så vidt angår kvindetiårets undertemaer, er Fællesskabets  
synspunkter vedrørende den indsats, der skal gøres på beskæftigeIses-  
omr|det, allerede beskrevet under afsnittet om Ligestilling.
3.2.15. På sundhedsområdet mener Fællesskabet, at der bør ske en videre­
førelse af bestræbelserne for at ændre beskytte l  ses lovgivning, som kun  
omfatter kvinder (jf. pkt. 3.1.22), når en sådan lovgivning ikke længere  
er begrundet.
Undersøgelserne af virkningerne af bly, bestråling og andre giftige .  
stoffer på mandlige og kvindelige arbejderes forplantningsorganer bør  
fortsættes. Der må endvidere forskes i  nye erhvervssygdomme eller sund­
hedsfarer, som skyldes den øgede anvendelse af nye teknologier og  
arbejdsprocesser samt den uundgåelige fremtidige udvikling på disse  
områder.
Lovgivningen vedrørende barselsorlov, forældreorlov samt orlov af  
familiemæssige årsager bør ændres, så den samfundsopgave, det er at få  
børn og opdrage dem, anerkendes.
Der bør fortsat foretages undersøgelser af og afholdes seminarer om  
sundhedsoplysning, herunder sexua loplysning.
3.2.16. Arbejdet på at skabe ligestilling i  skolen bør fortsættes og  
intensiveres med det formål at afskaffe kønsrollestereotyperne, så  
piger og drenge får samme start i  livet og pigerne et bredere spektrum
af muligheder for at vælge erhverv. Fællesskabet har på sin side allerede  
iværksat en række foranstaItninger, der vil blive fortsat i  de kommende  
år som beskrevet under pkt. 3.1.24-3.1.27.
<

- 17 -
4. KONKLUSIONER
4.1. Den holdning der er gjort rede for i  kapitel 3 i  denne meddelelse vil  
danne grundlaget for ethvert senere skriftligt eller mundtligt bidrag  
fra Fællesskabet til verdenskonferencen om spørgsmål, der hører ind under  
Fællesskabets kompetence eller interesseområde.  Den vil saledes danne  
grundlag for en række erklæringer under forskellige dagsordenspunkter,  
som vil blive fremsat i  Nairobi af Fællesskabets talsmænd. Kommissærens  
tale på Fællesskabets vegne, der skal udarbejdes pa dette grundlag af  
Kommissionens tjenestegrene, vil blive forelagt den kompetente gruppe i  
Rådet. De hovedtemaer, der er gjort rede for i  denne meddelelse, vil >
tillige danne grundlag for en række resolutionsforslag, som Fællesskabet  
og dets medlemsstater vil fremsætte på verdenskonferencen. Fællesskabet  
må yderligere være sikker på, at det er i  stand til at udtale sig klart  
om resultatet af konferencen, som det gjorde i  København (1980). Formule  
ringen af resolutionerne og den endelige erklæring vil blive udarbejdet i  
Rådet inden konferencen og godkendt i  forbindelse med Fællesskabets koor  
dination på stedet.
4.2. Det er vigtigt for Fællesskabet, at ligestillingstemaet kommer i  fokus på  
konferencen sammen med uridertemaerne beskæftigelse, sundhed og uddannelse.  
Fællesskabet og dets medlemsstater bør blive enige om at modstå bestræbel  
serne for at bringe fredstemaet i  forgrunden under debatten.
En indgående og meget omhyggelig drøftelse af de problemer, der specifikt 
har betydning for udviklingslandene, er af meget stor betydning. Fælles­
skabet kan yde sit bidrage til dette. Ligestilling med hensyn til beskæf­
tigelse bør ikke desto mindre være et prioriteret spørgsmål for Fælles­
skabet, som allerede i  høj grad har forpligtet sig på dette omrade.
I  en økonomisk krisetid, når sårbare grupper - o g  kvinder i  særdeleshed - 
konfronteres med store problemer, er foranstaltninger til fremme af 
lige muligheder med hensyn til beskæftigelse af den yderste vigtighed. 
Fællesskabet bør fremhæve denne prioritering helt klart både i  sine erklæ­
ringer og forslag til resolutioner og i  sin politik.
At gøre et positivt, konkret og pragmatisk forsøg på at løse dette problem  
er den måde, hvorpå Fællesskabet bedre kan bidrage til konferencen,  
fremme en værdifuld drøftelse på internationalt plan og nå frem til kon­
klusioner og retningslinjer, som kan danne et brugbart grundlag og være  
til inspiration for det fremtidige arbejde både på fællesskabsplan, pa  
nationalt og på internationalt plan.