KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 168 endelig udg. 
Bruxelles, den 6. maj 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL R&DET OG EUROPA-PARLAMENTET 
om Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i 
den internationale særudstilling i Genova i 1992 
- 1 
1. Indledning 
Kommissionen forelagde 1 sin meddelelse af 25. april 
1990 principperne for Fællesskabets deltagelse 1 Den 
Internationale Særudstilling i Genova i 1992 for Rådet 
og Europa-Parlamentet. Denne meddelelse fik Rådets og 
Parlamentets godkendelse. Den samlede budgetramme blev 
fastsat til 2,4 mio. ECU. 
Dette arrangement, der af Det Internationale Udstil-
lingsbureau klassificeredes i kategorien "Internationale 
særudstillinger ", blev afholdt fra 15. maj til 15. au­
gust 1992. Emnet for udstillingen var "Christopher 
Colombus - skibet og havet". 
Udstillingen, der blev tilrettelagt af "L'Ente Colombo 
'92", strittedes af den italienske regering, regionen 
Liguria, provinsen Genova, Genova kommune, handelskamme­
ret og endelig det autonome havnekonsortium. 
Udstillingen afholdtes for at fejre 500-âret for Ameri­
kas opdagelse. Den afholdtes sideløbende med Verdensud­
stillingen i Sevilla. Disse to udstillinger supplerede 
hinanden således som fremhævet af koordinationskomitéen, 
der oprettedes i denne forbinr'alse. 
Ifdige Kommissionens afgørelse af 6. december 1990 blev 
Guy Simon, kontorchef for "Messer og Udstillinger" i 
GD X, og Glullo Saldari, ekspeditionssekretær i samme 
kontor, udnævnt til henholdsvis generalkommlsær og vlce-
generalkommisær for udstillingen. 
2. Udstillingens emne 
Arrangørerne valgte følgende emne: "Christopher Colombus 
- skibet og havet". 
Samtlige udstillere holdt sig hver på deres måde og ved 
hjælp af de mest forskellige midler til udstillingens 
emne, især ved at fremhæve skibet under dets forskellige 
hovedaspekter og dets tekniske udvikling. Udstillerne 
tog ligeledes andre emner med tilknytning til havet op, 
f.eks.: søtransport, havnenes og kysternes udvikling, 
havarkæologi, forskning, turisme osv. Skibet og havet 
2 -
illustreredes ligeledes på talrige kunstværker, histo­
riske dokumenter, søkort osv. 
3. Beskrivelse af udstillingsarealet 
Udstillingen opbyggedes på Genovas gamle havneterræn, 
hvor talrige bygninger var blevet restaureret eller op­
ført til et samlet kompleks efter en plan af arkitekten 
Renzo Piano. Udstillingens areal dækkede således sammen­
lagt 61 000 m*. For at fuldføre hele anlægget arbejdede 
1 350 personer 1 tre år. 
Projektet planlagdes således, at 95% af anlægget efter 
udstillingen kan genanvendes til diverse kulturelle, 
videnskabelige, forretningsmæssige og kunstneriske for­
mål. Derved blev området en integreret del af Genovas 
bystruktur. 
Indgangen til udstillingen var foran "Palazzo San Gior­
gio" midt på en stor plads, der førte til byens histori­
ske del. 
Efter at være kommet igennem indgangen så man udstillin­
gens symbol "Le Bigo", der var konstrueret af gamle 
skibskraner. Den største anvendtes til panorama-eleva­
tor, der løftede 65 personer op i 50 meters højde. 
Nord for indgangen langs "Pont Spinola" befandt den 
største nykonstruktion sig, nemlig det største akvarium 
i Europa. 
Direkte forbundet med akvariet lå "Nave Italia", der 
specielt var bygget til i sit lastrum at rumme den 
italienske stand. Derfra transporterede et fartøj de 
besøgende til molen foran "Magazzino del Cotone", hvor 
den største del af udstillingen fandtes. 
I forlængelse af "Magazzino del Cotone" opførtes der et 
meget moderne kongrescenter med 1 500 pladser, der hur­
tigt kunne opdeles således, at to mindre kongresser 
kunne afholdes samtidig. 
Udstillingen udvidedes geografisk ved, at der 1 byen 
fandtes forskellige kulturcentre. 
4. Statistiske oplysninger offentliggjort af arrangørerne 
Der deltog 57 lande og internationale organisationer. 49 
af dem fejrede en "national dag". Det samlede antal 
besøgende blev efter en forholdsvis stille start på 
1 706 148, heraf 72% italienere, der kom fra følgende 
regioner: Liguria 19%, Lombardiet 16,14%, Piemonte 
8,06%, Toscana 5,14%, Veneto 2,30%, Lazio 1,15% og 
- 3 -
Øvrige regioner 18,13%. Af udenlandske besøgende kom 
japanerne ind på førstepladsen med 5,90%, efterfulgt af 
franskmænd med 4,84%. Besøgende fra skoler tegnede sig 
for 14% af det samlede antal. 
Antallet af besøgende var således stort, men under for­
ventningerne. Således havde arrangørerne regnet med 
3,5 millioner besøgende. 
Oplysninger og iagttagelser bekræfter, at især den ita­
lienske offentlighed viste interesse for den internatio­
nale særudstilling i Genova på trods af, at denne havde 
et klart internationalt præg. 
Der var akkrediteret 1 200 journalister, heraf 40% fra 
den udenlandske presse. 
Ca. 120 kendte personligheder besøgte Expo Genova 1992, 
heriblandt en række politiske personligheder fra både 
Italien og andre lande, især under de nationale dage. 
Den 15. maj, hvor den officielle åbning af udstillingen 
fandt sted, var følgende til stede: 
Hr. G. Spadolini, den italienske republiks fungerende 
præsident 
Hr. Rufflno, repræsentant for den italienske regering 
Hr. A. Bemporad, generalkommissær i den italienske rege­
ring 
Hr. R. Merlo, Genovas borgmester og formand for "Ente 
Colombo" 
Hr. T. Allan, formand for EIB 
Hr. R. Salvatori, medlem af "Ente Colombo", 
samt andre lokale personligheder og politikere. 
Arrangementerne og de internationale og nationale konfe­
rencer vedrørende udstillingens emner var talrige og 
velbesøgte. Til de oa. 100 arrangementer mødte der i alt 
230 000 tilskuere. 
I det prestigefyldte Palazzo del Congress! fandt der 
30 kongresser sted, hvori næsten 20 000 mennesker del­
tog. Blandt de forskellige emner, der drøftedes under 
disse kongresser, skal nævnes følgende: 
"The XXVI Law of the Sea Institute Annual Conference", 
tilrettelagt af FN, International Maritime Committee og 
Unidroit; 
"The International Conference on Ocean Management in 
Global Change", tilrettelagt af FN; 
"International Conference on Current Issue in Maritime 
Transportation", tilrettelagt af FN og Maritime Commit­
tee; 
"Brite-Buram"-kongressen (forskning og teknologisk ud­
vikling vedrørende skibe og havet), tilrettelagt af 
Kommissionen (jf. punkt 10 o); 
Seminar om søforsikring og havari, tilrettelagt af 
Ernest Robert Lindley 9 Son (London); 
For en politik til forbedring af sikkerheden til søs i 
Middelhavet, tilrettelagt af kommissariatet for den 
franske stand. 
Talrige kunstudstillinger fandt sted i Genova uden for 
Expo-området. I det storslåede restaurerede Palazzo 
Duoale afholdtes udstillingen "Deux Mondes en confronta­
tion" , tilrettelagt af kulturministeriet. 
Moby Dick-opførelsen med Vittorio Gasmann blev besøgt af 
11 000 tilskuere. 
6. Det Europæiske Fællesskabs og medlemsstaternes deltagel-
En af grundene til, at Det Europæiske Fællesskab deltog 
1 Genova-udstillingen 1992, var valget af emner til den­
ne udstilling, der afholdtes i forbindelse med 500-året 
for Amerikas opdagelse, nemlig skibet og havet. 
Ved hjælp af skibe opdagede Europa gradvis verden og 
etablerede forbindelser med andre civilisationer. Havet 
ses som en mangfoldig ressource, der kan udnyttes, og 
som et økologisk system, der skal beskyttes. 
Det Europæiske Fællesskabs deltagelse 1 denne udstilling 
var også særlig velvalgt, fordi udstillingen fandt sted 
umiddelbart før virkeliggørelsen af det indre marked 
uden grænser, planlagt til udgangen af 1992, og fordi 
den fandt sted 1 et af de lande, der var med til at 
grundlægge EF. 
Fællesskabet deltog på denne baggrund på tre niveauer: 
Følgende medlemsstater var repræsenteret: Italien, For­
bundsrepublikken Tyskland, Grækenland, Spanien, Fran­
krig, Portugal og Det Forenede Kongerige; 
Deres stande samledes i stueetagen i Magazzino del Co-
tone (bortset fra den Italienske stand, der var indret­
tet i et skib); 
EF's stand lå i midten omgivet af medlemsstaternes stan­
de. 
Koordinationen af dette arrangement blev gennemført ved 
et samarbejde mellem den italienske regerings general­
kommissariat for særudstillingen i Genova 1992 og Kom­
missionen for De Europæiske Fællesskaber. 
- 5 -
7. Det Europæiske Fællesskabs stand 
Fem indretningsarkitekter af forskellig nationalitet 
konsulteredes vedrørende den kunstneriske udformning og 
tekniske Indretning af EF's udstillingsstand. Det valgte 
projekt var blevet Indsendt af firmaet Denton Corker 
Marshall (Det Forenede Kongerige). 
Efter en tilpasning og finpudsning af projektet blev der 
udskrevet licitation med henblik på indretning og kon­
struktion af forskellige udstillingselementer den 8. ok­
tober 1991. Firmaet Kimpton Valker (Det Forenede Konge­
rige) tilbød de bedste betingelser og fik tilslag. 
EF's stand optog et areal på 630 m* i stueetagen i 
Magazzino del Cotone. Lige oven over på 1. sal var der 
indrettet en mødesal, en modtagelsesrum og kontorer for 
generalkommissariatet. 
EF's stand var opdelt i tre hovedsektioner: 
Sektion 1: havets betydning for europæisk oivilisation 
og økonomi; 
Sektion 2: præsentation af forskellige EF-projekter og 
-programmer 1 tilknytning til skibet og havet ; 
Sektion 3: præsentation af hovedaspekterne af EF og af 
de nye perspektiver, der åbnes med det indre marked ved 
udgangen af 1992. 
Sektion 1: 
Havets betydning for europæisk oivilisation og økonomi. 
Havet er kulturelt, økonomisk og politisk en vital og 
integreret del af EF. 
Således vistes i denne sektion den historiske og kultu­
relle udvikling i Europa, bl.a. af skibet og af naviga­
tionsinstrumenter fra antikken og til nu. 
En mur af billeder på 45 tv-skærme viste hav- og kyst­
områder 1 EF-landene med yderst forskelligt klima. 
I den forbindelse fortalte en række tavler, at EF består 
af 65 000 km kystlinje, at 11 af 12 medlemsstater har 
adgang til havet, og at dette udnyttes til så forskelli­
ge formål som sejlads, skibskonstruktion, turisme, fis­
keri, akvakultur osv. 
- 6 -
For at vise disse erhvervs Økonomiske vægt fremhævedes 
størrelsen af EF's flåde, de vigtigste havne og fiske­
riet. 
Mellem sektion 1 og 2 opstilledes et stort "interaktivt" 
kort forbundet med 6 tv-skærme, der viste billeder fra 
de 12 medlemsstaters hovedstæder med, som bevægelig dob­
belteksponering, nogle statistiske oplysninger vedrøren­
de hvert land. 
Sektion 2: 
EF-projekter og -programmer i tilknytning til skibet og 
havet. 
Denne del af udstillingen skulle bevidstgøre den besø­
gende om EF's resultater, der blev vist 1 fire store 
afsnit : 
Miljøet og beskyttelsen af havmiljøet 
En model i stor målestok med et vandbassin, hvori der 
kunne skabes bølgegang, viste problemerne 1 forbindelse 
med nedbrydningen af kysterne. Formålet hermed var at 
præsentere MAST-projektet, der er det første EF-program 
for forskning vedrørende og anvendelse af avanceret tek­
nologi til beskyttelse af det marine miljø. 
Andre tavler viste programmer, hvis indsats var konoen-
treret omkring særlige områder, f.eks. MEDSPA for Mid­
delhavet og NORSPA for Nordsøen, Østersøen og den nord­
østlige del af Atlanterhavet. 
De kystområder, der var genstand for biogeokemiske un­
dersøgelser, vistes ved hjælp af EROS 2000-projektet. 
Den besøgende blev ligeledes oplyst om, at EF er med­
underskriver af forskellige internationale konventioner, 
f.eks. Nicosia-Charteret for beskyttelse af miljøet 1 
Middelhavsområdet. 
Omstillingen inden for skibsbygningsindustrien illustre­
redes bl.a. gennem RENAVAL-programmet, der i de berørte 
regioner fremmer investeringer til oprettelse af nye 
industriinfrastrukturer, der er tilpasset den nye økono­
miske situation. 
Moderniseringen af skibsbygningsindustrien vistes med en 
bemærkelsesværdig præsentation af forskellige forsk­
ningsprogrammer, f.eks. BRITE-EURAM, der har til formål 
at forbedre europæisk fremstillingsindustris konkurren­
ceevne, og ESPRIT, der vedrører den mikroelektriske 
industri og udviklingen af Informationsteknologier og 
ligeledes berører Integreret edb-baseret skibsproduk-
tion. 
- 7 -
Disse programmer illustreredes med en model af en off­
shore-platform, der var udlånt af AGIP, og en model af 
et fragtskib af seneste generation udlånt af FINCAN-
TIERI. Endelig præsenteredes THERMIE-programmet, der har 
til formål at fremme energiteknologier. Dette program 
blev anskueliggjort ved hjælp af en lamineret skibsskrue 
i naturlig størrelse, der giver en brændstofbesparelse 
på ca. 20%. 
Forvaltningen af havets ressouroer præsenteredes som et 
følsomt område, hvor Fællesskabet i flere år havde været 
aktiv med den fælles fiskeripolitik. 
Tavler illustrerede forskningsprogrammet FAR (1 år er­
stattet af det nye AIR-program). I denne forbindelse 
vistes de nye fiskeriteknologier, akvakultur og forar­
bejdning af fiskeriprodukter. 
Sektion 3: 
Hovedaspekterne af EF og af de nye perspektiver, der 
blev åbnet med det indre marked ved udgangen af 1992: 
I et rum konstrueret som et skibsskrog præsenteredes ved 
hjælp af interaktive video-discs med let adgang, de væ­
sentligste aspekter af EF og de nye perspektiver, der 
åbnedes med det indre marked ved udgangen af 1992. 
Den besøgende kunne, samtidig med at lære noget om EF, 
dets Institutioner, arbejdsområder og resultater, fast­
slå, at EF nu er en af de største økonomiske enheder i 
verden og den største handelsiuagt. 
Dokumentationscentret bestod af en informationsdisk og 
af store reoler fyldt med publikationer på forskellige 
EF-sprog udgivet af Kommissionen, Europa-Parlamentet, 
Rådet, Den Europæl ske Investeringsbank, Det Økonomiske 
og Sociale Udvalg, Revisionsretten og Det Europæiske 
Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse. 
I alt uddeltes der på samtlige sprog 600 000 brochurer. 
Møde- og reoeptionssal 
Dette område på 1. sal var ikke tilgængeligt for publi­
kum. Det var dekoreret og indrettet til at tjene det 
dobbelte formål som reoeptlonslokale og konferenoesal. 
Dette lokale stod til rådighed for de deltagende med­
lemsstater, dvs. til deres receptioner, måltider, møder, 
seminarer samt modtagelse af personligheder med udskænk­
ning af drikkevarer. 
- 8 -
Som mødelokale blev det Især brugt til møderne i direk-
tionsudvalget for kollegiet af generalkommissærer og 
hver uge til møderne for direktørerne for medlemsstater­
nes stande. 
Personalet 
Personalet begrænsedes til et minimum trods arrangemen­
tets omfang. Det faste personale fra Kommissionen omfat­
tede vioegeneralkommissæren og direktøren for standen. 
Det lokalt ansatte personale, der blev skaffet af et 
specialfirma, arbejdede i tre hold i hver seks timer om 
dagen. Holdene bestod af en sekretær, seks værtinder, en 
ansvarlig for møde-/reoeptionslokalet og en ohauffør/ 
altmuligmand. 
De samlede resultater 
Det samlede antal besøgende på EF's stand androg 
830 000, dvs. gennemsnitligt ca. 9 000 om dagen i de 
93 dage, udstillingen varede. Dette tal er resultatet af 
en tælling foretaget af værtinderne på forskellige tids­
punkter af dagen. 
Det er af en vis interesse, at det audiovisuelle show, 
det interaktive kort og video-discene i alt fungerede i 
1 116 timer. 
På samtlige sprog uddeltes der over 600 000 publikatio­
ner. 
Information og kommunikation 
Det Europæiske Fællesskabs dag 
Det Europæiske Fællesskabs dag på Expo Genova 92 fejre­
des den 3. juli. 
I spidsen for EF's officielle delegation stod Jean 
Dondelinger, medlem af Kommissionen. Delegationen omfat­
tede 1 øvrigt T. Daman, medlem af J. Dondelingers kabi­
net, G. Simon, generalkommissær, G. Saldari, vioe-
generalkommissær, V. Orsini, standens direktør, Santi, 
repræsentant for Kommissionens kontor 1 Italien, 
fru M. Manfred!, direktør for kontoret 1 Milano og 
fru S. Valler fra samme kontor. 
Udstillingen besøgtes ligeledes af Barzanti, næstformand 
for Europa-Parlamentet, G. Baget Bozzo, E. Ferri, 
E. Parodi og R. Speciale, europæiske parlamentarikere, 
og G. Salimbeni, direktør for Europa-Parlamentets Infor­
mationskontor i Italien. 
For modtagelsen stod bl.a. A. Bemporad, generalkommissær 
for den italienske regering, Zirilll, Genovas præfekt, 
R. Merlo, Genovas borgmester, A. Musca, Genovas kvæstor, 
- 9 
samt et stort antal generalkommissærer for medlemssta­
terne, tredjelande og andre internationale organisatio­
ner. 
Om morgenen efter ceremonien 1 forbindelse med hejsning 
af flagene holdt Jean Dondelinger en tale, hvorefter han 
underskrev den gyldne bog i VIP-salen i Palazzina San 
Lorenzo. Den officielle delegation og inviterede besøgte 
derefter Italiens, Frankrigs, Spaniens, Portugals, Det 
Forenede Kongeriges, Tysklands, Grækenlands og EF's 
stande. 
I den frokost, der blev givet af "Ente Colombo", deltog 
foruden EF's officielle delegation og dens gæster tal­
rige folkevalgte og kendte personligheder fra Genova 
samt medlemsstaternes generalkommissærer. 
Om eftermiddagen holdt Perissich, generaldirektør for 
GD III - Det Indre Marked og Industrien - i Palazzo San 
Giorgio et foredrag om europæisk havpolitik - den sene­
ste udvikling. Dette påhørtes af 150 inviterede især fra 
erhvervslivet, højere undervisning og pressen samt af 
lokale parlamentarikere. 
Om aftenen gav Jean Dondelinger en reception i "Circolo 
Tunnel" 1 det prestigefyldte Palazzo Doria. Over 273 
deltog i denne reception. 
Drageflyvningen 
Som led i den europæiske dag blev der tilrettelagt en 
drageflyvning udført af "Team Fly Europe". Ved udgangen 
fra den italienske stand på "molo Spinola" åbnede Jean 
Dondelinger dette arrangement ved at give startsignalet 
til en stor drage påmalet Europas farver. Derefter frem­
viste teamet med regelmæssige mellemrum forskellige sty­
rede "maskiner" enten enkeltvis eller 1 gruppe. 
Kendte personligheders besøg på Det Europæiske Fællesskabs 
stand 
Vigtige personligheder blev modtaget på Det Europæiske Fæl­
lesskabs stand, især på nationaldagene. Der var tale om føl­
gende : 
30. maj : L'Infante d'Espagne, prinsesse Elena 
5. juni: Konrad Seitz, Tysklands ambassadør i Italien 
6. juni: Fru Benakis, Grækenlands kulturminister 
20. juni: Hr. Soares, præsident for Republikken Portugal 
1. juli: Hertugen af Kent 
- 10 
2. juli: C. Josselin, minister for havanliggender i den 
franske regering 
P. Cuvilller, Frankrigs ambassadør 1 Italien 
3. juli: j. Dondelinger, medlem af Kommissionen og 
Barzanti, næstformand i Europa-Parlamentet 
5. juli: De Miohelis 
13. juli: Napolitano, formand for deputeretkammeret 
10. august: G. Andreottl, tidligere formand for Rådet 
14. august: G. Amato, Ministerrådets formand. 
Særlige arrangementer 
Følgende arrangementer organiseredes som led i Fælles­
skabets deltagelse i Expo Genova 92: 
Den 28. april 1992: En pressekonference med det formål 
at præsentere Det Europæiske Fællesskabs deltagelse. 
Heri deltog et stort antal repræsentanter fra den skrev­
ne presse, tv og radio. 
Den 50. Juni til 1. Juli afholdtes i kongrespalæet en 
konference tilrettelagt af Kommissionen 1 samarbejde med 
"Genova Rioerohe" om emnet "Forskning og teknologisk ud­
vikling for så vidt angår skibet og havet". Heri deltog 
bl.a. F.M. Pandolfi, næstformand for Kommissionen, 
P.M. Fasella, generaldirektør for GD XII, R. Speciale, 
medlem af Europa-Parlamentet, J.P. Contzen, generaldi­
rektør for FTC samt et stort antal personer af forskel­
lig nationalitet fra videnskabelige kredse. 
Den 16. Juli : En konference, der arrangeredes sammen med 
Europa-Parlamentet og "Centro in Europa" om emnet "Efter 
Maastricht: Regionerne og Europa". 
Den 7. august organiseredes en pressekonference af 
Europa-Parlamentets informationskontor for Italien. 
Herunder præsenteredes konkurrenoen "Vola in Europa", 
der tilrettelagdes 1 samarbejde med ALITALIA. 
Samarbejde med medlemsstaternes stande 
Dette punkt betragtedes som væsentligt for som led i 
Expo Genova 92 at få budskabet om Det Europæiske Fæl­
lesskabs virkelighed kommunikeret ud. 
Som sædvanligvis ved arrangementer af denne type samlede 
Kommissionen de deltagende medlemsstaters stande, nemlig 
Forbundsrepublikken Tysklands, Grækenlands, Spaniens, 
Frankrigs, Portugals og Det Forenede Kongeriges stande 
omkring Fællesskabets stand i stueetagen i Magazzino del 
Cotone. 
Værtslandets, dvs. Italiens stand, Indrettedes i et skib 
og placeredes over for komplekset af EF-stande. 
- 11 
Kommissionen arrangerede som koordinator af medlemssta­
ternes deltagelse i forberedelsesfasen 6 møder med del­
tagelse af generalkommissærerne i Genova samt et spe-
oialmøde i Bruxelles den 17. deoember 1991. 
Lige fra konstruktionsfasen tog sin begyndelse i Genova, 
var der et regelmæssigt og venskabeligt samarbejde, der 
muliggjorde 
gensidig information om væsentlige problemer af fælles 
interesse, 
en fælles holdning over for tilrettelæggerne vedrørende 
visse organisations- og forvaltnlngsspørgsmål ofte med 
finansiel virkning, 
samarbejde om opstilling af skilte mellem medlemsstater­
nes stande, hvorved tilhørsforholdet til EF fremhævedes. 
Dette samarbejde udvidedes inden for direktionsudvalget 
af generalkommissærer ledet af M. Galopin, generalkom­
missær for den franske stand. 
Dette eksemplariske samarbejde, der lidt efter lidt blev 
næsten dagligt, viste sig at være meget effektivt både 
politisk og praktisk og bør videreføres ved lignende 
lejligheder 1 fremtiden. 
Forbindelserne med de øvrige deltagere og de italienske myn­
digheder 
Generalkommissæren for EF's stand havde under hele ud­
stillingen et særdeles godt forhold til de øvrige gene­
ralkommissærer, både officielt og personligt. 
Således deltog vioegeneralkommissæren og direktøren for 
standen i et stort antal højtideligheder 1 forbindelse 
med nationaldagene samt i konferencer, receptioner og 
andre arrangementer, der organiseredes for Expo Genova 
92's deltagere. 
Af særlig Interesse var naturligvis forholdet til gene­
ralkommissæren for Italiens regering og til de italien­
ske myndigheder generelt. Der var her tale om en syste­
matisk deltagelse i de receptioner og arrangementer, som 
disse organiserede. 
Følgende konklusioner kan drages: 
Fællesskabets deltagelse i Genova og i Verdensudstillin­
gen i Sevilla skal ses som komplementære tiltag, hvorved 
der sikredes kontinuitet i den politik, der nu har været 
- 12 -
ført i ti år, gående ud på, at Fællesskabet skal deltage 
i udstillinger på dette niveau. 
Kommissionens koordination gjorde det muligt at samle 
medlemsstaternes stande i en særlig interessant udstil-
lingssektion. 
Fællesskabets stand var en klar suooes, bl.a. fordi den 
plaoeredes i midten omgivet af medlemsstaternes stande. 
Den besøgtes af oa. 830 000 mennesker. 
Betydningen af Fællesskabets tilstedeværelse på Expo 
Genova 92 understregedes af, at talrige personligheder 
fra Italien og andre medlemsstater besøgte standen. 
EF-dagen blev en suooes både på baggrund af det antal 
personligheder, der var til stede, og med hensyn til 
tilrettelæggelsen. 
Samarbejdet med medlemsstaternes generalkommissærer og 
forholdet til de øvrige deltagere og de italienske myn­
digheder var eksemplarisk og viste sig meget effektivt 
både politisk og organisationsmæssigt. 
Omtalen i den skrevne presse, i tv og på radio var til­
fredsstillende . 
************ 
43 
DEN INTERNATIONALE SÆRUDSTILLING I GENOVA 1992 
Tabel I: indtægternes fordeling (ECU) 
Budgetpost 
A-3056 : Fællesskabets de I tageI•• i den 
internationale udstilling i 
Genova 
À-4056 : Støtte- og tillageudgifter 
(A-3056) 
I ALT 1991 
1.035.400 
84.600 
1.120.000 1992 
1.154.000 
126.000 
1.280.000 I ALT 
2.189.400 
210.600 
2.400.000 
Tabel II : Udgifternes fordeling (ECU) 
Forberedelsesudglfter 
Stand 
Indretning og udsmykning 
Møde-/recept i one 1 oka1e 
Drift 
Information og kommunikation 
(herunder Mden europol ske dag") 
Støtte- og tillageudgifter (personale) 
I ALT 1991 
91.000 
45.000 
665.400 
161.000 
0 
71.240 
84.570 
1.118.210 1992 
50.000 
0 
448.381 
41.262 
273.124 
55.493 
125.320 
993.580 I ALT 
141.000 
45.000 
1.113.781 
202.262 
273.124 
126.733 
209.890 
2.111.790 
Bemærkninger : 
1. Mod forventning er der ingen lejeudgifter, fordi arrangørerne stillede 
lokalerne til rådighed for Det Europæiske Fællesskab. De 45 000 ECU under 
"stand" vedrører bidrag til omkostningerne til installering af alminde­
lige faciliteter på arealet. 
2. Driftsudgifterne har været mindre end forventet, fordi det var muligt at 
begrænse personalet. 
1\f 
ISSN 0254-1459 
KOM (93) 168 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer : CB-CO-93-189-DA-C 
ISBN 92-77-54846-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg