Forslag til Raadets beslutning om et saerprogram for forskning og uddannelse inden for kontrolleret termonuklear fusion (1994-1998) (94/C 113/06) (Tekst af betydning for EOES) KOM(94) 70 endelig udg. - 94/0073(CNS)

(Forelagt af Kommissionen den 30. marts 1994)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, saerlig artikel 7,

under henvisning til forslag fra Kommissionen fremsat efter hoering af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved afgoerelse . . ./. . ./Euratom vedtaget et rammeprogram om Faellesskabets indsats inden for forskning og uddannelse for perioden 1994-1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for fusionsenergi; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge artikel 2 i afgoerelse . . ./. . ./Euratom skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der vedtages i overensstemmelse med traktatens artikel 7; i hvert saerprogram fastsaettes de praecise maal paa grundlag af de videnskabelige og teknologiske maal, der er omhandlet i bilag III til naevnte afgoerelse, og angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

naervaerende program gennemfoeres hovedsagelig ved hjaelp af foranstaltninger med omkostningsdeling, samordnede foranstaltninger, forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger,

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./Euratom (rammeprogrammet for 1994-1998) skal det samlede maksimale beloeb til rammeprogrammet tages op til fornyet overvejelse senest den 30. juni 1996 med henblik paa en forhoejelse; det beloeb der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program vil kunne forhoejes som foelge af denne revision;

indholdet i rammeprogrammet om Faellesskabets indsats inden for forskning og uddannelse er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for fusionsenergi;

som anfoert i bilag III til afgoerelse . . ./. . ./Euratom skal der i Faellesskabet gennemfoeres et fusionsprogram, hvis langsigtede maal er faelles konstruktion af sikre og miljoevenlige reaktorprototyper; programmet omfatter alle aktiviteter i medlemsstaterne inden for magnetisk indesluttet kontrolleret termonuklear fusion;

i henhold til afgoerelse . . ./. . ./Euratom (rammeprogrammet for 1994-1998) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program anses for at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program og gennemfoerelsen heraf bidrager til at styrke samvirket mellem de forsknings- og uddannelsesaktiviteter, der gennemfoeres inden for fusionsenergi af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

gennemfoerelsen af JET-projektet (Joint European Torus) er overdraget til faellesforetagendet »Joint European Torus (JET), Joint Undertaking«, oprettet ved afgoerelse 78/471/Euratom, senest aendret ved afgoerelse 91/677/Euratom;

associeringerne spiller en central rolle for gennemfoerelsen af Faellesskabets aktiviteter inden for fusionsenergi;

i medfoer af traktatens artikel 101 har Faellesskabet indgaaet samarbejdsaftaler om fusionsenergi og plasmafysik med Sverige og Schweiz; Faellesskabet har indgaaet en samarbejdsaftale med Japan, Den Russiske Foederation og Amerikas Forenede Stater om aktiviteter i forbindelse med detailprojektering af den internationale termonukleare forsoegsreaktor (ITER-EDA);

gennemfoerelsen af dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af forskningsresultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse;

grundforskningen inden for fusionsenergi boer fremmes af hensyn til udviklingen af nye koncepter;

der boer foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici ved de aktiviteter, der gennemfoeres under dette program;

der boer for det foerste foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer for det andet paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det naeste rammeprogram for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program for direkte foranstaltninger ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets forskning og uddannelse paa de(t) omraade(r), der er omfattet af dette program -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og uddannelse for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab inden for kontrolleret termonuklear fusion som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den (datoen for vedtagelsen af dette program) og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 794 mio. ECU, herunder 17 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Det ovennaevnte beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, vil kunne forhoejes som foelge af og i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse . . ./. . ./Euratom (rammeprogram 1994-1998).

4. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger der afsaettes til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske prioriteter, der er fastsat i rammeprogrammet for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998).

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, bortset fra dem, der er naevnt i artikel 5, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til rammeprogrammet for forskning og uddannelse (1994-1998) og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Ved gennemfoerelsen af programmet bistaas Kommissionen af Det Raadgivende Udvalg for Fusionsprogrammet, der er nedsat ved Raadets afgoerelse af 16. december 1980.

Artikel 6

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

BILAG I

MAAL OG DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD

INDLEDNING

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i rammeprogrammet for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998). Indholdet tager bl.a. udgangspunkt i konklusionerne fra seminaret om en europaeisk strategi for forskning og teknologisk udvikling paa energiomraadet (Venezia, november 1993).

Det langsigtede maal for EF's aktiviteter, som i ét program sammenfatter alle medlemsstaternes (plus Sveriges og Schweizs) aktiviteter inden for magnetisk indesluttet kontrolleret termonuklear fusion, er faelles konstruktion af sikre og miljoevenlige reaktorprototyper, hvilket skal foere til opfoerelse af oekonomisk rentable kraftvaerker, der opfylder de potentielle brugeres behov; i denne forbindelse ofres der saerlig opmaerksomhed paa de krav, elproducenterne stiller (afgoerelse . . ./. . ./Euratom om rammeprogrammet 1994-1998).

Dette maal, der er faelles for de fire omtrent lige store fusionsprogrammer i verden (Euratom, Japan, Rusland og USA), ligger inden for en tidshorisont, der maales i aartier. I Europa har integrering af magnetisk indesluttet fusion i ét enkelt EF-program vaeret afgoerende for, at de foreliggende menneskelige og oekonomiske ressourcer har kunnet udnyttes optimalt; denne integrering er helt paa linje med den koordinering af forskningsaktiviteterne, som Kommissionen anbefalede i sin hvidbog (KOM(93) 700), der blev godkendt af Det Europaeiske Raad den 10.-11. december 1993. Ingen af medlemsstaterne ville have givet sig i kast med et program af JET's stoerrelse alene, og ingen af dem ville vaere blevet accepteret som ligevaerdig samarbejdspartner i det verdensomspaendende samarbejde om ITER-forsoegsreaktoren. Tvaertimod er EF foerende inden for ITER-samarbejdet i kraft af sin forsknings hoeje kvalitet og sine erfaringer med internt samarbejde.

Varigheden af den paakraevede indsats og dens omfang i form af oekonomiske og menneskelige ressourcer betyder, at EF's virke skal koncentreres direkte omkring maalet, at alle de involverede organisationer skal danne et taet sammenhaengende netvaerk, og at samarbejdet med de store fusionsprogrammer uden for EF skal udnyttes maksimalt. Sikkerheds- og miljoespoergsmaal er i centrum ved udformningen af det store anlaeg, der naest efter JET indgaar i den strategi, der skal foere til en kommerciel reaktorprototype:

- en forsoegsreaktor (»Naeste Trin«), hvis overordnede maal er at eftervise, at udnyttelse af fusionsenergi til fredelige formaal er videnskabeligt og teknologisk gennemfoerligt

- en demonstrationsreaktor (DEMO), der kan producere en betydelig maengde elektrisk energi.

I perioden 1994-1998 er hovedmaalet at udarbejde planerne for »Naeste Trin« under firepartssamarbejdet mellem Euratom, Japan, Rusland og USA om International Thermonuclear Experimental Reactor Engineering Design Activities (ITER-EDA).

Der er ligeledes behov for specialstudier i mulige forbedringer af plasmafysiske og -tekniske koncepter og til gennemfoerelse af det langsigtede teknologiske udviklingsarbejde, der skal bringe os naermere udnyttelsen af fusion som energikilde. Resultaterne af saadanne studier vil blive udnyttet baade ved driften af ITER-reaktoren og paa lidt laengere sigt ved konceptformuleringen af DEMO-reaktoren.

Dette er grunden til, at de tre emner, der er vist paa figuren, skal udvikles sideloebende i perioden 1994-1998, og at indsatsen bliver koncentreret her indenfor, hovedsagelig i form af foranstaltninger med omkostningsdeling.

- »Naeste Trin«-aktiviteterne: Dels egentlig detailprojektering, dels F& U til stoette for projektering, bygning og drift af »Naeste Trin«

- Konceptforbedringer: F& U inden for plasmafysik og -teknik, foerst og fremmest med sigte paa DEMO-reaktoren

- Langsigtet teknologi: F& U i teknologi, foerst og fremmest med sigte paa DEMO-reaktoren og kraftreaktoren.

Forskningen vil fortsat hovedsagelig vaere rettet mod fusion i magnetisk indeslutning med toroidal geometri. De aktiviteter, som i oejeblikket blot bestaar i at foelge den teknologiske udvikling inden for andre metoder til at kontrollere fusionsprocessen, f.eks. inertiindeslutning, skal viderefoeres og om muligt udvides paa internationalt plan som anbefalet paa seminaret i Venezia.

Kriterier vedroerende sikkerhed og miljoe kommer til at spille en central rolle for, hvordan fusionsprogrammet som helhed udvikler sig.

Under udviklingen af programmet vil man isaer bestraebe sig paa:

- at styrke associeringssamarbejdet og forskermobiliteten yderligere

- at tilskynde industrien til at deltage

- at udvide det internationale samarbejde

- at oege synergien mellem forskning og avanceret uddannelse.

Emner for videnskabelige og tekniske aktiviteter

»Naeste Trin«-aktiviteter

ITER-EDA omfatter dels selve detailprojekteringen, som finder sted i den centrale faellesgruppe (Joint Central Team) og i hver af de fire partneres lokale grupper (Home Teams), dels F& U-stoette inden for fysik og teknologi, som udfoeres af de fire lokale grupper. For Euratoms vedkommende vil alle andre aktiviteter end deltagelse i den centrale gruppe blive koordineret i NET-gruppen, og de skal i foerste raekke udfoeres i associeringerne, i industrien (i stigende grad), ved JET og ved Det Faelles Forskningscenter (FFC).

Forskningen inden for plasmafysik og -teknik til soette for ITER-EDA viderefoeres ved JET-anlaegget og ved associeringernes specialanlaeg, og den kommer isaer til at dreje sig om fjernelse af partikler og varme, opvarmning, plasmaindeslutning og -sammenbrud samt laengerevarende plasmapulser. JET-anlaeggets hovedopgave er at etablere metoder til at kontrollere plasmaurenheder, som er paalidelige under de forhold, der bliver fremherskende i »Naeste Trin«-anlaegget, og at gennemfoere drift ved hoej ydelse med deuterium-tritium-plasmaer.

Den del af teknologi- og -konstruktionsopgaverne i forbindelse med ITER-EDA, som EF har faaet overdraget, skal foerst og fremmest udfoeres i associeringerne, ved FFC og i industrien. Med det formaal baade at oege EF's konkurrenceevne ved opfoerelsen af ITER og at bevare muligheden for at fortsaette mod »Naeste Trin«, hvis ITER-samarbejdet skulle vise sig ikke at kunne viderefoeres, skal der skabes den noedvendige kompetence inden for noegleteknologierne til »Naeste Trin«, isaer inden for supraledende magneter, komponenter, der vender ind mod plasmaet, drifts- og miljoesikkerhed, braendselskredsloebet samt fjernhaandtering med saerlig hoej driftssikkerhed, hvormed anlaegget kan vedligeholdes og nedlukkes paa trods af det helt specielle miljoe. Den nuvaerende generation af anlaeg til teknologisk afproevning vil blive udnyttet til det yderste. Speciallaboratorierne ved FFC, ved JET og i associeringerne vil medvirke til at vise, hvordan tritium kan anvendes uden fare.

Der vil blive udpeget og beskrevet en kandidatlokalitet i Europa for placering af »Naeste Trin«.

Protokol nr. 1 til ITER-EDA-aftalen daekker perioden indtil marts 1994. Forslaget om indgaaelse af protokol nr. 2 vil blive forelagt for Raadet saa betids, at ITER-EDA-arbejdet ikke bliver afbrudt. Efter planen skal ITER-EDA vaere afsluttet i juli 1998. Inden da skal der saaledes traeffes afgoerelse om, hvor, hvornaar og hvordan »Naeste Trin« skal bygges, men inden der traeffes nogen bindende beslutning om at afsaette de noedvendige bevillinger til opfoerelse af »Naeste Trin«, og i princippet senest i 1996, boer der ivaerksaettes en tilbundsgaaende uvildig undersoegelse af fremtidsudsigterne for fusionsenergi. Undersoegelsens konklusioner kommer til at afhaenge af, om man virkelig er kommet naermere programmets endelige maal.

Konceptforbedringer

Forskning i konceptforbedringer, der bygger paa tokamakker og lignende konfigurationer, er af afgoerende betydning for, at man paa laengere sigt kan definere DEMO-anlaegget. Forskningen skal ligeledes medvirke til at faerdiggoere detailprojekteringen af »Naeste Trin«-anlaegget og forberede driften af det.

De teknikker, der i dag benyttes til loesning af forskellige plasmafysiske og -tekniske problemer, som for de flestes vedkommende er faelles for alle toroidale anlaeg med magnetisk indeslutning, traenger til forbedring. Realisering af saadanne forbedringer vil kraeve udvidelse af igangvaerende programmer og muligvis modernisering af bestaaende udstyr og bygning af nyt. Naermere betegnet vil der blive gennemfoert undersoegelser af bedre indeslutningsmetoder, magneto-hydrodynamisk stabilitet, vekselvirkninger mellem plasma og vaeg, tilfoersel af braendsel og fjernelse af helium og varme, opvarmning og plasmastroemgenerering i foelgende bestaaende anlaeg: TORE-SUPRA, ASDEX-U, TEXTOR, FTU, COMPASS, START, TCV, RTP, ISTTOK, TJ-I-U, TJ-II, WVII-AS, RFX og EXTRAP T-2. Til stoette for ovennaevnte undersoegelser skal der udvikles nye plasmadiagnostiske metoder i associeringerne. Aktiviteterne inden for teoretisk fysik, der understoetter og understoettes af forsoegsvirksomheden, bliver isaer koncentreret om tolkning af forsoegsresultater, modeller for termonukleare plasmaer og udvikling af helt nye koncepter. Ogsaa mulighederne for at benytte avanceret braendsel saasom blandinger af deuterium og helium-3 i fremtidige kommercielle reaktorer vil blive studeret.

Forberedende aktiviteter er allerede i gang vedroerende modernisering af eksisterende anlaeg og opfoerelse af nye; dem, der er laengst fremme, vedroerer:

- Detailprojektering af og udvikling af prototypekomponenter til en eventuel stor stellarator (WVII-X), som skal paavise en saadan konfigurations overlegne ydelse; konceptundersoegelser af stellaratorers potentiel som fusionsreaktorer vil blive udbygget.

- Et muligt tokamak-koncept med henblik paa antaendelse; Det Raadgivende Udvalg for Fusionsprogrammet vil muligvis faa forelagt et revideret forslag til naermere behandling.

- Eventuel modernisering af visse tokamakker, f.eks. TORE-SUPRA.

Langsigtede teknologi

Den langsigte teknologiindsats skal forstaerkes, saaledes at de tekniske problemer ved udnyttelse af fusion som energikilde kan loeses paa en baade teknisk og miljoemaessigt forsvarlig maade. En afgoerende forudsaetning for, at fusionsenergi kan vinde udbredelse, er, at den bliver baade teknisk og miljoemaessigt acceptabel og oekonomisk levedygtig. Den langsigtede teknologiindsats skal goeres inden for associeringerne, ved FFC og i industrien, og den kommer isaer til at omfatte:

- Udvikling af tritiumdannende kappe med henblik paa bygning af kappemoduler til DEMO, som foerst skal afproeves i ITER;

- Udvikling af straalingsbestandige materialer, der kun aktiveres i ringe grad; forsoeg med saadanne materialer kraever raadighed over en kilde med hoejenergineutroner. Detailundersoegelserne af et saadant anlaeg skulle blive sat i gang i perioden 1994-1998, helst i international sammenhaeng;

- Fortsaettelse af analyserne af, om fusionsenergi er sikker og samfundsmaessigt acceptabel. En betydelig del af aktiviteterne bliver analyse og evaluering af de mulige risici ved fusionsenergi og fremtidige store fusionsanlaeg samt integration af alle taenkelige foranstaltninger til forebyggelse og minimering af disse risici.

Gennemfoerelse

Ifoelge Raadets afgoerelse 91/677/Euratom (1) er perioden 1994-1998 kendetegnet ved, at faellesforetagendet JET, der er hovedpillen i den europaeiske fusionsforskning, oploeses. Det Raadgivende Udvalg for Fusionsprogrammet er i gang med en vurdering af, om det er hensigtsmaessigt at foreslaa en viderefoerelse af JET med henblik paa loesning af bestemte opgaver til stoette for ITER (isaer afproevning af en afboejningsenhed svarende til den, der er projekteret for ITER). Denne vurdering finder sted som led i de generelle undersoegelser af mulighederne for modernisering af eksisterende anlaeg og opfoerelse af nye, som naevnt i afsnittet om konceptforbedringer. Naar faellesforetagendet er ophoert, skal de forskningsdata, der er indhentet, udnyttes fuldt ud. JET's ekspertise, bl.a. vedroerende ITER, vil blive overfoert til andre aktiviteter under programmet; JET-udstyr vil blive udnyttet inden for endnu ikke fastlagte organisationelle rammer, hvor det er hensigtsmaessigt; f.eks. vil forskning i nedlukning af JET kunne indgaa i programmet.

Allerede inden JET-faellesforetagendet oploeses, vil samarbejdet i associeringerne blive styrket. Der vil blive soegt nye samarbejdsformer mellem associeringerne, hvorunder der tages hensyn til forskningsprojekternes europaeiske karakter og begraensede varighed. Der vil gennem en tilpasning af de nuvaerende forvaltningsformer blive tilskyndet til, at flere associeringer gaar sammen i integrerede konsortier til gennemfoerelse af faelles projekter. Associeringerne og FFC (2) kommer til at yde et meget stort bidrag til fysik- og teknologiprogrammerne i forbindelse med projektering, bygning og drift af ITER.

Industrien vil blive tilskyndet til stoerre deltagelse, baade kvalitativt og kvantitativt, med det formaal baade at lade industriens ekspertise indgaa i bygningen af »Naeste Trin« og at sikre, at industrien behersker samtlige noegleteknologier til bygning af kommende fusionsreaktorer. De foranstaltninger, der er sat i vaerk i perioden 1990-1994 med henblik paa at faa industrien til at deltage i EF's bidrag til ITER-EDA, baade i form af egentlige studier og i ledsagende F& U, vil blive genstand for en noejere gennemgang og om noedvendigt aendret. Isaer vil der blive afholdt faelles fusion/industri-seminarer, som skal medvirke til at forbedre formidling og udnyttelse af videnskabelige og tekniske resultater fra fusionsprogrammet.

Mulighederne for, at det internationale samarbejde kan viderefoeres efter ITER, skal undersoeges, f.eks. i form af faelles planlaegning med de stoerste fusionsprogrammer i verden. Blandt samarbejdsmulighederne er et materialeproevningsanlaeg med en kilde til hoejenergineutroner og specialanlaeg til konceptforbedringer.

I betragtning af, hvor lang tid indsatsen for udnyttelse af fusionsenergi straekker sig over, vil der blive lagt vaegt paa, at EF's forskningsgrupper fastholder deres hoeje faglige niveau og ikke splittes, at forskeres og teknikeres mobilitet oeges, og at synergivirkningen mellem forskning og avancerede uddannelser fremmes gennem staerkere baand til bredere forskerkredse i Europa. Navnlig vil samarbejde mellem universiteter, der arbejder med radioaktive plasmaer, og associeringerne blive soegt fremmet.

De i denne beslutning paaregnede bevillinger er ikke tilstraekkelige til at opretholde samme aktivitetsniveau i hele perioden 1994-1998 som under de tidligere programmer, hvilket er i modstrid med, hvad evalueringsudvalget for fusionsprogrammet (3) har anbefalet. Selv om Raadet senest den 30. juni 1996 skulle oege bevillingerne til programmet saa meget, som afgoerelsen om rammeprogrammet tillader, vil det vaere noedvendigt at vaere mere selektiv i valget af aktiviteter og straekke nye aktiviteter over laengere tid.

Den decentraliserede forvaltning af fusionsprogrammet, der ligger i selve programmets netvaerksstruktur, har vist sin styrke og bliver bibeholdt.

(1) Ifoelge Raadets afgoerelse 91/677/Euratom af 19. december 1991 oprettes faellesforetagendet for perioden indtil 31. december 1996.

(2) I bilag IV findes en mere detailleret beskrivelse af de forskningsaktiviteter, der er definerede i et saerskilt forslag til raadsbeslutning, med henblik paa at sikre deres gennemsigtighed med de tilsvarende indirekte.

(3) EUR 13104/1990.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE

(%)

Omraade 1: »Naeste Trin«-aktiviteter 40-50 (1)

Omraade 2: JET-faellesforetagendet 22-32 (2)

Omraade 3: Konceptforbedringer 22-32

Omraade 4: Langsigtet teknologi 5-9 100 (794 mio. ECU) (3) (4) (5)

Opdelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at projekter kan hoere ind under flere omraader. Isaer kan sikkerheds- og miljoespoergsmaal, der bliver bestemmende for fusionsprogrammets udvikling, behandles under alle omraader. For JET's vedkommende udgoer saadanne spoergsmaal en integrerende del af anlaeggets drift. For omraade 1, 3 og 4 medgaar ca. 10 % af det samlede beloeb til saadanne aktiviteter.

(1) Herunder egentlige konstruktionsaktiviteter og den paakraevede F& U-stoette inden for fysik og teknologi i associeringerne og industrien.

(2) Aktiviteterne i JET-faellesforetagendet, der er en selvstaendig juridisk person, vedroerer hovedsagelig stoette til `Naeste Trin`.

(3) For omraade 1, 3 og 4 omfatter tallene personaleudgifter (ca. 10 %, inklusive EF-personale i den centrale ITER-gruppe) og driftsudgifter (under 2 %). For omraade 2 omfatter JET-faellesforetagendets budget udgifter til et personale paa op til 181 midlertidigt ansatte, der er tilknyttet JET-faellesforetagendet som omhandlet i artikel 2, litra a), i ansaettelsesvilkaarene for de oevrige ansatte i Faellesskaberne; Faellesskabet bidrager med ca. 75 % af JET's budget.

(4) Et beloeb paa 46 mio. ECU, som udgoer forskellen mellem det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette program, og det beloeb, der i rammeprogrammet for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) er afsat til fusionsenergi, er opfoert i det `FTU-saerprogram, der skal gennemfoeres af Det Faelles Forskningscenter for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab`.

(5) Herunder 10 % til grundforskning.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Betingelserne for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelsen om rammeprogrammet for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998).

De naermere bestemmelser om gennemfoerelsen af dette program, som der er henvist til i artikel 3, omfatter gennemfoerelse ved hjaelp af FTU-projekter, faellesforetagendet JET, ledsageforanstaltninger og samordnede foranstaltninger. Ved udvaelgelsen tages der hensyn til kriterierne i bilag II til afgoerelse . ./. . ./Euratom samt til de maal, der er anfoert i bilag I til dette program.

Deltagelse i programmet som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i Raadets beslutning om regler for deltagelse i Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs saerprogrammer er begraenset til internationale organisationer i Europa og de organisationer, der er omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra c), i naevnte beslutning.

2. Programmet gennemfoeres ved hjaelp af:

2.1. Faellesskabets finansielle bidrag til forsknings- og uddannelsesaktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter (Internationale organisationer beliggende i Europa vil undtagelsesvis kunne finansieres paa samme grundlag som Faellesskabets organisationer).

a) Foranstaltninger med omkostningsdeling, som omfatter foelgende foranstaltninger:

Projekterne skal vaere omfattet af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling i forbindelse med associeringskontrakter med medlemsstater (plus Sverige og Schweiz) eller organisationer i medlemsstaterne, faellesforetagendet JET, NET-aftalen under hensyntagen til Faellesskabets deltagelse i ITER-EDA, og andre kontrakter af begraenset varighed, herunder navnlig med organisationer i de medlemsstater, der ikke har nogen associering.

Faellesskabets deltagelse i associeringernes driftsudgifter og i kontrakter af begraenset varighed vil normalt vaere med en aarlig ensartet sats paa 25 %. Efter hoering af CCFP kan Kommissionen eventuelt finansiere:

- kapitalomkostningerne til noeje definerede projekter med en aarlig ensartet sats paa ca. 45 %

- visse opgaver, der udelukkende kan udfoeres af industrien, med en sats paa op til 100 %.

De naermere bestemmelser om Faellesskabets deltagelse i JET-faellesforetagendet er fastlagt i foretagendets vedtaegter som fastsat i Raadets afgoerelse 78/471/Euratom (1), senest aendret ved afgoerelse 91/677/Euratom (2).

Faellesskabets deltagelse i aktiviteter vedroerende detailprojekteringen af ITER (ITER-EDA) er fastlagt i EDA-aftalen (3), protokollerne dertil (med ledsagedokumenter) og en bilateral aftale (der er under udarbejdelse) om Canadas deltagelse i Faellesskabets bidrag til ITER-EDA. Som anfoert i aftalens artikel 3 skal den tekniske projektering gennemfoeres ved hjaelp af to eller flere protokoller: protokol nr. 1 blev indgaaet samtidig med aftalen den 21. juli 1992 og udloeber, naar protokol nr. 2 traeder i kraft, dog senest den 20. marts 1994. Det er hensigten, at protokol nr. 2 skal omfatte den resterende del af projekteringsperioden (indtil juli 1998). Med hvor meget Faellesskabet deltager i ITER-EDA afhaenger af, under hvilken form den enkelte aktivitet gennemfoeres (associeringskontrakt, JET-faellesforetagendet, NET-aftalen, mobilitetsaftaler, aftale med Canada); den del (25 %) af den centrale faellesgruppe (JCT), der svarer til Faellesskabets bidrag, er besat med personale fra Kommissionen.

Projekterne udvaelges efter de saedvanlige procedurer, der er fastsat i associeringskontrakterne, JET-vedtaegterne, NET-aftalen, ITER-EDA-aftalen og alle andre faellesskabsdaekkende aftaler, der kan indgaas, efter at det raadgivende udvalg i artikel 5, stk. 2, har udtalt sig. Naar det raadgivende udvalg har givet et projekt prioritet, har alle associeringerne ret til at deltage i de forsoeg, der udfoeres paa det saaledes opfoerte anlaeg.

b) Samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af forsknings- og uddannelsesprojekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske net, som gennem foranstaltninger med omkostningsdeling samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

2.2. Forberedelse-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, som omfatter foelgende foranstaltninger:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer, herunder formidling, fremme og nyttiggoerelse af resultater (samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under den tredje foranstaltning)

- undersoegelser til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering (inklusive undersoegelser) af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet.

(1) EFT nr. L 151 af 7. 6. 1978, s. 10.

(2) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1991, s. 9.

(3) EFT nr. L 244 af 26. 8. 1992, s. 14.

BILAG IV

BESKRIVELSE AF DET FAELLES FORSKNINGSCENTERS (FFC'S) FORSKNINGSAKTIVITETER SVARENDE TIL EMNERNE OMFATTET AF DETTE SAERPROGRAM OG GENSTAND FOR FORSLAG TIL RAADETS BESLUTNING OM FFC'S PROGRAM (KOM(94) 70 endelig udg. 94/0074(CNS))

Denne foranstaltning udgoer en del af Faellesskabets forskningsprogram for fusion. Den tager sigte paa at forbedre det grundlaeggende kendskab til og teknologierne for »sikkerhed og miljoe« i forbindelse med kommende anlaeg under det europaeiske program. Stoerstedelen af arbejdet vil blive viet stoette til ITER, men vil ligeledes kunne vedroere enhver anden fusionsreaktor.

Saaledes har FFC tegnet og konstrueret Det Europaeiske Laboratorium for Haandtering af Tritium (ETHEL). Formaalet med dette anlaeg er at udvikle metoder til haandtering af tritium, men en saerlig opmaerksomhed vil blive viet verifikation og validering af metoder til hindring og mindskelse af tritiumaffald og af aktiveringsprodukter i arbejdszonen og i miljoeet saavel under normale omstaendigheder som i tilfaelde af uheld.

Laboratoriet er ligeledes i stand til at tilbyde forskningsmuligheder til enhver europaeisk organisation, som er medlem af det faelles fusionsprogram eller tilknyttet dette.

En del af foranstaltningerne vil dreje sig om udvikling og karakterisering af materialer, som skal opfylde foelgende krav: god forenelighed med tritium, yde en effektiv afskaermning mod infiltrationer af tritium med svag radioaktivitet. FFC, som har en lang erfaring paa dette omraade, vil yde et afgoerende bidrag inden for rammerne af ITER samt for fusionsprogrammet paa laengere sigt.

Som et supplement til disse aktiviteter vil der af FFC blive gennemfoert mere generelle undersoegelser, herunder driftssikkerhed under vedligeholdelsen, paa grundlag af specifikke krav i forbindelse med ITER-projektet eller fusionsprogrammet i bredere forstand, navnlig undersoegelser af materialer med ringe aktivering og af fjernhaandtering.