DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.10.2005 
KOM(2005) 486 endelig 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL EUROPA-PARLAMENT ET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG 
SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
om gennemførelse, resultater og samlet evaluering af de t europæiske handicapår 2003 
(forelagt af Europa-Kommissionen i henho ld til artikel 13 i Rådets afgørelse 
2001/903/EF) 
    
{SEK(2005) 1252} 
 
DA 2   DA INDHOLD 
Gennemførelse og vigtigste aktioner på EU-plan ...................................................................... 3 
Gennemførelse og vigtigste ak tioner på nationalt plan.............................................................. 7 
Handicapårets vigtigste resultater ............................................................................................. .9  
Annex 1: Background............................................................................................................ ... 11 
Annex 2: Financial issues...................................................................................................... ... 13 
Annex 3: Detailed breakdown of expenditu re commitments in 2002 and 2003 (Budget Line 
04 04 05 ex B5 806) ............................................................................................................ ..... 14 
Annex 4: Overall assessment and long-term policy outlook.................................................... 15 Annex 5: External evaluation of the EYPD Campaign............................................................ 16 
 
DA 3   DA  
Gennemførelse og vigtigste aktioner på EU-plan 
Der var mange parter involveret både i genne mførelsen på EU-plan af kampagnen for det 
europæiske handicapår og i den fase, hvor de vigtigste mål og opgaver skulle fastlægges. Det 
krævede en større indsats at koordinere samarbejdet mellem EU og de nationale parter, og det 
var derfor nødvendigt at inddrage en række af de vigtigste af disse parter, heriblandt Det 
Europæiske Handicapforum, som er en ikke-s tatslig paraplyorganisation, der repræsenterer 
mennesker med handicap på EU-plan. I overen sstemmelse med Kommissionens strategi for 
handicapåret og som et grundlæggende princip i politikken på handicapområdet var det vigtigt 
at inddrage mennesker med handicap og deres repræsentanter i alle centrale spørgsmål 
vedrørende tilrettelæggelse og gennemførelse af kampagnen.  
Da initiativet til handicapåret i høj grad kom fra de handicappedes egne rækker, og Det 
Europæiske Handicapforum havde lobbyet akti vt for idéen, knyttede Kommissionen tættere 
kontakt til denne organisa tion i 2002 og konsulterede hyppi gt den og andre både i 
forberedelsesfasen og i hele 2003. Derved sikr edes det, at de handicappede fik deres 
synspunkter frem, og at deres egne  repræsentanter fik mulighed for at formulere det budskab, 
der skulle formidles. Kommissionen ønskede også at bruge handicapåret til at gøre pr for sin strategi på handicapområdet og henlede opmærks omheden på de spørgsmål, den arbejdede 
med på EU-plan. Strategien for handicapåret va r både fleksibel og decentral, og kampagnen 
havde derfor plads til, at al le organisationer kunne give udtryk for deres synspunkter, også 
selv om disse ikke nødvendigvis var sammenfaldende. 
Til støtte for gennemførelsen og planlægningen  af det europæisk handicapår iværksatte 
Kommissionen i samarbejde med partnerorganisa tionerne (først og fremmest Det Europæiske 
Handicapforum) en særlig pr- og informationska mpagne. Kampagnen havde til formål at give 
handicapåret en klar profil såvel visuelt som i kr aft af et budskab, der ikke  bare skulle styrke 
initiativets EU-dimension men også de aktioner, der gennemfør tes på nationalt, regionalt og 
lokalt plan. For kampagnen stod pr-virksomheden Ogilvy. 
Kampagnens hovedindhold var at virke som kataly sator for en march gennem Europa af et års 
varighed for mennesker med handicap. Baggrunden for idéen var, at eftersom handicappedes 
rettigheder er et menneskeretsanliggende, skulle  de handicappede selv stå i spidsen for denne 
kampagne for bedre forhold. For at de handicappe de skulle opleve, at handicapåret var deres 
projekt, undgik Kommissionen bevidst en trad itionel kampagne med en udenforstående 
kampagneleder og bestræbte sig på at sikre, at  handicappede blev i nddraget direkte i pr-
arbejdet omkring kampagnen og tilskyndede de m til at engagere sig og deltage. Sloganet 
”Stig på!” blev skabt til kampagnen for at unde rstrege opfordringen til at tage aktivt del i 
handicapårets aktivitete r, et aspekt som også kampagnebussen,  der kørte rundt fra land til land 
i 2003, understøttede. Bussen fremhævede kamp agnens europæiske dimension. Den koblede 
alle de nationale kampagner og budskaber samm en og understregede de t forhold, at handicap 
er et spørgsmål, der angår hele EU, uanset de  særlige forskelle, der i dagens natur er mellem 
de deltagende lande. I løbet af 2003 var bussen til  stede ved 211 arrangeme nter i 181 byer i 16 
lande, og i alt tilbagel agde den 45 000 km.  
Det logo, der blev valgt til kampagnen, havde sit helt eget særpræg og var let genkendeligt. 
Det blev offentliggjort på en række webste der på alle de nuværende 20 EU-sprog og på 
 
DA 4   DA ansøgerlandenes sprog, altså bulgarsk, rumænsk og tyrkisk. Alle organisationer og 
privatpersoner, som ønskede at blive involveret i kampagnen for handicapåret, blev opfordret 
til at gøre brug af logoet.  
Til støtte for handicapårkampagnen som he lhed og desuden for de organisationer og 
privatpersoner, der ønskede at deltage i hand icapåret, blev der oprettet et EU-websted. 
Webstedet (www.eypd2003.org ) var helt igennem interaktivt og let tilgængeligt1, og alle de 
vigtigste aspekter og funktioner kunne findes på samtlige EU-sprog. I modsætning til andre 
kampagner i forbindelse med tidligere europæis ke år kunne tredjeparter, som ønskede at 
informere om deres arrangementer, uploade dokume nter eller søge kontakt, lave deres egne 
websider. Således kunne de, der normalt måske i kke havde de nødvendige f aciliteter, være på 
nettet i hele handicapåret. Ud over grundlæg gende information om handicapåret havde 
webstedet også link til deltagerlandenes officiel le websteder for handicapåret plus en dagbog 
og et fotoalbum, som dagligt blev opdateret med de seneste nyheder om marchen og bussen. 
Kommissionen offentliggjorde desuden to indkal delser af forslag på EU-plan. Det første 
angik informationskampagner på EU-plan til st øtte for handicapårets hovedkampagne og var 
rettet mod bestemte grupper i kampagnens overo rdnede målgruppe. Et eksempel herpå var en 
innovativ kampagne, der gennemførtes af Den Europæiske Union af Døve2, som oprettede et 
særligt handicapår-websted med information på  de vigtigste nationale tegnsprog. Det andet 
drejede sig om tværnationale projekter, hvor Kommissionen ydede økono misk støtte til et 
mindre antal store projekter, som gav modt agerne, der kom fra en række forskellige 
medlemsstater, mulighed for at tilrettelægge et projekt i fællesskab til støtte for handicapårets mål. 
En anden vigtig aktion, som Kommissionen har gennemført på EU-plan til støtte for 
handicapåret, var programmet for virksomh edsdeltagelse. Med opbakning fra pr-
virksomheden Ogilvy var det hensigten med pr ogrammet at få større virksomheder med i 
kampagnen for handicapåret. De ville få lejlighe d til at deltage i en enestående begivenhed, og 
man opfordrede dem til at bidrage til øget bevidsth ed og til at støtte handicapåret og desuden 
gennemføre særlige aktioner. Aktionerne skulle  understøtte allerede eksisterende positive 
tiltag på handicapområdet med henblik på at fremme social ansvarlighed i omgangen med handicappede. De skulle bidrage til at fr emme beskæftigelse og uddannelsesmuligheder, 
udvikle produkter og tjenesteydelser , der er således udformet, at alle kan bruge dem, forbedre 
tilgængelighed osv. 
Selv om ansvaret for kampagnen og aktio nerne i handicapåret på EU-plan lå hos 
Kommissionens Generaldirektorat for Beskæftigelse, Sociale Anliggender og 
Arbejdsmarkedsforhold var det muligt at inddrag e alle de tjenestegre ne, hvis arbejde havde 
nogen forbindelse med handicapanliggender, og sikre,  at handicapåret blev behandlet som en 
særlig prioriteret fora nstaltning i 2003. Dette va r især et resultat af, at flere kommissærer og 
generaldirektorater engagerede si g i handicapåret og dets mål ud fra et ønske om at fremme de 
handicappedes interesser generelt. Eksempelvi s øgedes tilskuddene til specifikke projekter 
som led i de forskellige handlingsprogram mer inden for uddannelse, ungdom og kultur, 
Kommissionen vedtog en revideret udgave af kodeksen fo r god praksis i forbindelse med 
beskæftigelse af mennesker med handicap (K (2003)4362), der blev ge nnemført aktioner på 
                                                
 
1 WAI-AA-standard – det var ikke muligt i betragtning af de disponible ressourcer og webstedets 
interaktive natur at opnå en AAA-vurdering. 
2 http://www.eudeaf2003.org/   
 
DA 5   DA beslægtede områder i samarbejde med de  daværende kandidatlande med fokus på 
handicapspørgsmål, og endelig blev der gennem ført et antal foranstaltninger som led i 
politikken vedrørende informationssamfundet,  herunder en særlig konference om e-adgang3. 
Det sidstnævnte emne blev også behandlet ud  fra et teknisk synspunkt af EU’s Fælles 
Forskningscenter. En stor del af arbejdet blev med et godt resultat koordineret af en gruppe 
for handicapspørgsmål, som var fælles for tjene stegrenene, og som sikr ede den størst mulige 
komplementaritet på tværs af de fo rskellige af EU’s politikområder.  
I den hensigt at skabe større opmærksomhed om  de vigtigste budskaber og demonstrere EU’s 
engagement i sagen blev handicapåret inddra get som et centralt punkt i mange andre store 
europæiske arrangementer og konferencer , hvor der enten blev fokuseret på 
handicapproblematikken alene, eller hvor handica pspørgsmål indgik i et bredere program. Et 
eksempel herpå var den europæiske mobilitetsuge4 i 2003, hvor adgangsproblemer for 
handicappede stod i centrum. Også en række EU-a genturer blev involveret i handicapåret og 
gennemførte særlige aktioner til støtte for årets mål5. Desuden ydede flere EU-institutioner 
konkrete bidrag til handicapåret i form af fors kellige tiltag (såsom nye tilgængelige websteder 
eller revision af adgangsforhol dene til deres bygninge r) eller gennem særlige arrangementer. 
Blandt disse kan nævnes Europa-Parlament et for handicappede, der havde Europa-
Parlamentet som vært6 og tilrettelagdes med støtte fra Det Europæiske Handicapforum og 
Kommissionen, en konference om handicappolitik kens regionale aspekter organiseret af 
Regionsudvalget7 og et arrangement tilrettelagt af Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg8 om integration af mennesker med handi cap i samfunds- og arbejdslivet i Europa. 
Også andre europæiske organisationer bidrog t il handicapåret gennem særlige foranstaltninger 
og arrangementer. Det Europæiske Agentu r for Udvikling af Specialundervisning 
organiserede med støtte fra Generaldirektora tet for Uddannelse og Kultu r en høring i Europa-
Parlamentet af unge med specialundervisnings behov. Unge mennesker fra 22 lande fik på 
denne måde lejlighed til at give udtryk for deres følelser, idéer og ønsker med hensyn til 
uddannelse og fremtid. I forbindelse med høringe n var der en udstilling af materialer, og 
særligt indbudte repræsentanter for EU-p rojekter under Leonardo, programmet for unge, 
Minerva og Grundtvig og des uden repræsentanter fra Sp ecialundervisningsagenturet og 
UNESCO informerede. Europe 21 gennemførte et  arrangement om virksomhedernes sociale 
ansvar og om handicapanliggender9, og de europæiske standardis eringsorganisationer holdt en 
konference om, hvordan deres arbejde kunne bidrage til at løse  spørgsmålet om 
tilgængelighed for alle101112. Dette er bare et udpluk af de  mange hundrede særlige aktioner og 
arrangementer, der fandt sted på EU-plan. 
                                                 
3 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=IP/03/1375   
http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=IP/03/1183  
http://voice.jrc.it/events/ev2003/ eaccessibility/_eaccessibility_en.htm http://europa.eu.int/rapid/pre
ssReleasesAction.do?reference=IP/03/ 1183&format=HTML&aged=0&language=EN
&guiLanguage=en   
4 http://europa.eu.int/rapid/pressRel easesAction.do?reference=IP/03/1240   
5 http://europe.osha.eu.int/good_practice/person/disability/  
6 http://www.europarl.eu.int/comparl/emp l/conferences/20031110/default_en.htm  
7 http://www.cor.eu.int/document/en/rioja_16_17_dec.pdf  
8 http://www.esc.eu.int/pages/en/acs/events/ 28_11_03_disabilities/final_programme_en.pdf  
9 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=SPEECH/02/623  
10 http://www.cenelec.org/NR/exeres/09E 16A1B-E757-4F85-B542-872A21C7C15F.htm  
11 http://www.cenorm.be/cenorm/ne ws/pressreleases/guidelines.asp  
12 http://europa.eu.int/rapid/pressReleas esAction.do?reference=SPEECH/03/161  
 
DA 6   DA Så tidligt som i januar 2002 nedsatte Kommi ssionen et rådgivende udvalg, som skulle 
koordinere mange af disse forskellige akti viteter, og især forestå koordineringen af 
foranstaltningerne på EU-plan med de sær lige handicapår-aktiviteter og –kampagner på 
nationalt plan. Udvalget fort satte sit arbejde til udgang en af 2004. Det koordinerede 
forberedelserne af foranstaltningerne og den ø konomiske støtte til ha ndicapåret, det førte 
tilsyn med pr-arbejdet og informationskampagnen i forbindelse med handicapåret, og det formulerede de vigtigste budskaber angåen de handicapproblematikken. Udvalget var 
sammensat af repræsentanter for de deltage nde lande, observatører fra kandidatlandene, 
repræsentanter for Det Europæiske Handicapforum
13 og andre berørte parter såsom den 
europæiske sammenslutning for udbydere af tjen ester til handicappede (European Association 
of Service Providers for Persons with Disabilities)14. Arbejdsmarkedets parter blev opfordret 
til at deltage i udvalget, men de ønskede ikke at tage imod tilbuddet.  
Udvalget traf vigtige afgørelser om tildeling af globaltilskud til deltage rlandene med henblik 
på samfinansiering af handicapår-projekter og –aktioner, det godkendte vigtige indslag i 
kampagnen, som f.eks. valget af logo (der for første gang i en EU-k ampagne blev valgt på 
grundlag af en afstemning på in ternettet) og pr-materiale, og det fastlagde en række fælles 
kriterier for udvælgelse af projekter, som kunne tild eles økonomisk støtte, for at sikre, at de 
hovedmålsætninger for handicapåret, der er opstill et i Rådets afgørelse, blev efterlevet. Det 
tilstræbtes ligeledes at sikre, at de, der ansøgte om tilskud i de forskellige deltagerlande, fik en fair behandling. Udvalgsmedlemmerne udg jorde desuden forbindelsesleddet mellem 
gennemførelsen af handicapåret på EU-pla n og gennemførelsen på  nationalt plan; i 
særdeleshed varetog de koordineringen med de t arbejde, der foregik i de nationale 
koordineringsorganer. Det lykkedes udvalget at et ablere et tæt samarbejde med de to EU-
formandskaber i 2003 (Italien og Grækenland) og derigennem sikre handicapåret en klar 
politisk profil i de to formandskabers arbejde.  
Udvalget var en vigtig brik i handicapårets su cces. Det traf alle vigtige beslutninger med 
enstemmighed og forstod at udnytte deltagernes erfaring og engagement. Det krævede, at alle 
medlemmerne bidrog med omfattende input og engagement i hele handicapåret, fra 
forberedelsesfasen over gennemførel sen til opfølgningsaktiviteterne.  
                                                
 
13 http://www.edf-feph.org/  
14 http://www.easpd.org/  
 
DA 7   DA Gennemførelse og vigtigste aktioner på nationalt plan 
På nationalt plan skulle deltagerlandene  oprette et nationalt koordineringsorgan. I 
overensstemmelse med Rådets afgørelse om ha ndicapåret var det dett e organs ansvar at 
udforme nationale strategier og  fastlægge prioriterede mål og områder for handicapåret, føre 
tilsyn med forvaltningen af globaltilskud, sikre, at mennesker med handicap blev inddraget i 
beslutningsprocessen, og stå for indkaldelsen af forslag, i hen hold til hvilke der ydedes tilskud 
til særlige aktioner til støtte for handi capåret. I 2002 udførte de nationale 
koordineringsorganer et stort og vigtigt arbejde i forberedelsesfasen. De bidrog til at udbrede 
kendskabet til handicapårets mål, og de stod – i de fleste tilfælde – for tilrettelæggelsen af den 
begivenhed, der skød handicapåret i gang på na tionalt plan i 2003. I de fleste deltagerlande 
var koordineringsorganet knyttet til eller oprettet in ternt i et nationalt mini sterium. I alle lande 
var mennesker med handicap involveret i disse organer som foreskrevet i Rådets afgørelse.  
Arbejdet i de nationale organer var af afgørende  betydning for handicap årets succes og gjorde 
det muligt at tilpasse handicapår-kampagnen bedr e til forholdene i de enkelte deltagerlande og 
til de handicappedes særlige forhold i disse. De r var stor forskel på, hvordan man havde valgt 
at strukturere disse organer i deltagerlandene. Nogle havde valgt at op rette forholdsvis store 
organer med repræsentanter for mange forskellig e interessegrupper. Andre lande foretrak at 
koncentrere sig om input fra en række cen trale personer med særlig erfaring med 
handicapspørgsmål. I mange tilfælde fik de nati onale organer støtte fr a regionale og lokale 
grupper, der var blevet oprettet specielt for at  deltage i handicapåret i den hensigt at skabe 
opmærksomhed om kampagnen på lokalt plan og især at motivere handicaporganisationerne 
til at tage aktivt del i handicapåret.  
Den eksterne evaluering af handicapåret kunne  bekræfte, at deltag erne i de nationale 
koordineringsorganer, hvoraf mange arbejdede ulønnet, lagde et enor mt engagement for 
dagen, og deres indsats gjorde de t muligt at opfylde handicapåret s mål på det helt borgernære 
plan. Mange havde kun begrænsede ressourcer ti l deres rådighed til behandling af et meget 
stort antal ansøgninger om delta gelse i kampagnen. Nogle delt agerlande nedsatte særlige 
lokale udvalg, som skulle yde støtte til forskell ige programmer og aktiviteter i løbet af året og 
sikre, at de vigtigste handicap organisationer blev inddraget. Et  flertal af de adspurgte i 
koordineringsorganerne mente, at man ved at  inddrage de handicappede på denne måde 
banede vejen for et tættere samarbejde mellem handicaporganisationer og offentlige myndigheder. Hertil kom, at mange lande va lgte at involvere lokale myndigheder og 
repræsentanter for de nationale arbejdsmarkeds parter i koordineringsorganerne. Ud fra et 
ønske om parallelitet med kampagnen på EU-p lan opfordrede man i nogle lande erhvervslivet 
til at deltage, medens der i andre var deltage lse af repræsentanter for kunstforeninger og 
frivillige organer; i atter andre deltog polit iske partier i de re spektive nationale 
koordineringsorganer.  
I alle deltagerlande blev der uds endt indkaldelser af forslag for at opfordre projektledere til at 
søge om støtte til finansieringen af særlig e aktioner og foranstaltninger i overensstemmelse 
med de forskellige mål for handicapåret. Også  her var der forskel på , hvordan tingene blev 
grebet an i de forskellige lande . Nogle foretrak større projekte r med fokus på nationale eller 
regionale aspekter ud fra et ønske om en best emt virkning. I andre lande fokuserede man på 
mindre lokale projekter og gav derved flere organisationer lejlighed til at deltage i 
handicapåret. I de fleste lande indkom der flere tusinde ansøgni nger, og næsten 800 projekter 
blev tildelt EU-støtte over handi capårets budget. I mange lande valg te man imidlertid at rejse 
 
DA 8   DA yderligere midler til støtte for supplerende proj ekter, og af den eksterne evaluering fremgik 
det, at man i mange lande havde været i stand til at skaffe finansiering til  projekter, som ikke 
kunne støttes med EU-midler elle r nationale midler. Den samled e mængde disponible midler 
blev desuden øget i kraft af projektstøtte fr a andre EU-aktioner og –programmer. På denne 
måde gjorde den decentrale model det muligt at tilvejebringe enorm støtte til handicapåret og øge oplevelsen af at være ansvarlig for kampagnen. For Kommissionen gav fremgangsmåden 
anledning til nogle særlige vanskeligheder i k oordineringen, eftersom hvert deltagerland 
havde sin egen strategi, som det var nødvendigt at tage hensyn til. Den decentrale model skabte også store vanskeligheder fo r de tværnationale projekter, da der skulle tages hensyn til 
forskellige finansieringsordninger og anderled es prioriteringer i de enkelte lande. 
Repræsentanterne for koordine ringsorganerne gav dog udtryk for en høj grad af tilfredshed 
med måden, kampagnen blev afviklet på, me d den decentrale metode, man havde valgt for 
handicapåret, og med Kommissione ns koordineringsindsats.  
En af de nationale koordiner ingsorganers hovedopgaver var at hjælpe med planlægningen af 
ruten for handicapkampagnes bus, når den kørte igennem de forskellige deltagerlande. Mange 
tilrettelagde det således, at  bussen ankom til særlige ha ndicapår-arrangementer, eller 
arrangerede begivenheder, så de  passede med bussens køreplan. Ud over at tiltrække et stort 
publikum med mange tusinde tilskuere og deltagere skabte kampagnebussen en del 
medieopmærksomhed, der affødte flere tusi nde artikler og tv-indslag. Kommissionen 
engagerede også særlige kampagnemedarbejdere i de enkelte lande, som havde det overordnede ansvar for bus og busrute, så  længe bussen opholdt sig på deres område. 
Størstedelen af kampagnemedarbejderne blev  udpeget af Det Europæiske Handicapforum. 
Kommissionens pr-konsulent afhol dt særlige kurser for kampa gnemedarbejderne, som skulle 
lære dem at få så meget udbytte af bussens tilstedeværelse som muligt. For at promovere 
kampagnen yderligere oprettede de fleste delt agerlande også særlige nationale websteder med 
link til handicapårets hovedwebsted og med in formation specielt rett et mod et nationalt 
publikum. Desuden etablerede Kommissionen et medienet i me dlemsstaterne med en gruppe 
af eksperter, der støttede de nationale koordineringsorganers me dieaktiviteter og gjorde pr for 
handicapåret.  
Det fremgår med tydelighed af den eksterne ev aluering af handicapåret , at valget af en 
decentral fremgangsmåde gjorde kampagnen mere effektiv og øgede resultaterne, og at årets 
samlede virkning på nationalt plan blev st ærkere. Samtidig hermed fastholdtes den 
overordnede EU-dimension ved hjælp af de fæ lles udvælgelseskriterier  for projektforslag, 
logoet og sloganet for kampagnen og kampagne bussen. Som det fremgår nedenfor bidrog den 
nationale fokus, som kampagnen for en stor  dels vedkommende anlagde, til en optimal 
udnyttelse af de økonomiske midl er, hvilket betød, at mange tusinde organisationer fik 
lejlighed til at deltage og yde  et særligt bidrag for at nå målene for handicapåret 2003.  
 
DA 9   DA   
Handicapårets vigtigste resultater 
En af handicapårets hovedopgaver bestod i at skabe en mere udbredt forståelse og accept af de 
vigtigste forhold i tilknytning til handicap. I september 2003 gennemf ørtes på Kommissionens 
foranledning en opinionsundersøgelse om handicap året, hvor EU’s befolkning blev spurgt om 
deres syn på handicap i lyset af handicapåret15. Den afslørede, at en tredjedel af befolkningen 
i EU havde hørt om handicapåret og dets form ål. I betragtning af kampagnens karakter, 
antallet af internationale arrangementer, der henvendte sig til o ffentligheden i 2003, og 
mængden af disponible midler på europæis k og nationalt plan t il gennemførelse af 
kampagnen kan dette ses som et  meget positivt resultat.  
Kampagnebussens rundrejse i EU var en afgøre nde årsag til, at det lykkedes at fremhæve 
handicapårets europæiske dimension. Handicappe de og deres organisationer fik derigennem 
et værdifuldt instrument, som de kunne bruge til at promovere deres aktiviteter og skabe stor 
medieinteresse for dem. Dette ses f.eks. af de  mange artikler om busse n i de trykte medier. 
Bussen var også effektiv derved, at den kunne komme ud til en  række mindre byer i 
deltagerlandene og få budskabet ud til borgere, so m ikke så ofte er direkte involveret i denne 
type europæiske kampagner.  
En analyse, som Kommissionen har ladet udføre, af eksponeringen i specie lt de trykte medier 
og internettet på EU-pla n i 2003 viste, at handicaprelater ede emner blev omtalt mellem 3 og 
mere end 10 gange hyppigere end sædvanligt. I gennemsnit steg dækningen i medlemsstaterne lidt mere end 600 %, og handicap året blev omtalt i mere end halvdelen af 
tilfældene. Desuden viste handicapårets websted sig at være en stor succes og et vigtigt 
holdepunkt i kampagnen. I næsten 40 % af al me dieomtale var der gjort brug af materiale, 
logoer eller billeder fra webstedet, og i over halvdelen af tilfældene blev der henvist til 
webstedet med angivelse af adressen. Det samme gjorde sig gældende på nationalt plan, især 
hvad henvisninger til nationale websteder angår. Også andre data angående det officielle 
websted for handicapåret bekræfter succesen med gennemsnitligt over 2 000 besøg om dagen 
og mere end en halv million besøg i 2003.  
Programmet for virksomhedsdeltagelse kan også se s som et positivt resultat af handicapåret. 
Det står klart, at det for mange af de deltag ende virksomheder førte til indgåelse af eller 
styrkelse af bestående langsigtede forpligtels er på handicapområdet. I denne sammenhæng har 
en række af virksomhederne i programmet be sluttet at fortsætte samarbejdet på området 
gennem et netværk på europæisk plan. 
På nationalt plan kan engagementet i den d ecentrale model med udformning af nationale 
prioriteringer for handicapåret  og inddragelse af handicappe de under hele kampagnen ses 
både som et hovedresultat af kampagnen og som en  af de væsentligste årsager til succesen. En 
stor del af samarbejdet og konsu lteringerne vil fortsætte, da mange  af de organer, der blev 
oprettet eller allerede eksister ede i 2003, har besluttet at gå videre med arbejdet efter 2003. 
Det fremgår af de oplysninger, deltagerlandene har indsendt om de projekter, der fik støtte i 
handicapåret via EU-midler, nationale midler eller en kombination af  begge eller fra helt 
andre kilder, at resulta terne har været særdeles  gode. I nogle lande vil der fortsat blive ydet 
                                                
 
15 http://www.europa.eu.int/comm/employment_social/index/eurobar_highlights_en.pdf  
 
DA 10   DA støtte til disse projekter efter 2003. Den d ecentrale finansieringspolitik, som Kommissionen 
og deltagerlandene i fællesskab lagd e sig fast på, har tydeligt vist sig at have haft en ganske 
betragtelig løftestangseffekt for kampagnen.  
I betragtning af den decentrale tilgang til handicapåret og uddelegeringen af ansvar for 
aktioner og foranstaltninger til de t nationale, regionale og lokale plan vil det være umuligt at 
opregne eller beskrive de konkret e resultater af kampagnen. De r er mange tusinde resultater, 
der breder sig som ringe i vandet i deltager landene og endnu videre . De findes i flere 
kategorier: 
• nye partnerskaber mellem offentlige, private og ikke-statslige organisationer 
• tilsagn fra andre end specielt handicaprelaterede organer og organisationer om at fremme 
handicappedes rettigheder, deltagelse og indd ragelse på en bred vifte af områder 
(beskæftigelse, uddannelse, ku ltur, sport, politik osv.) 
• foranstaltninger til fremme af øget bevidsth ed om og forståelse for handicapanliggender 
• foranstaltninger til at forbedre tilgæ ngeligheden til menneskeskabte miljøer, herunder 
transportmidler 
• foranstaltninger til at forbedre adgangen  til og bekæmpe udelukkelse fra it-samfundet og 
fremme bedre e-adgang 
• ny national lovgivning for at beskytte handicap pedes rettigheder og fremme tilgange, der 
udelukker forskelsbehandling 
• regelmæssig rapportering om handicapspørgsmål på forskellige niveauer 
• udvikling af foranstaltninger, der skal bidrage til at yde familier til handicappede bedre 
støtte. 
I denne sammenhæng har handicapåret nået sine mål, som var at øge bevidstheden, udveksle 
og udbrede god praksis og styrke samarbejdet mellem de forskellige berørte parter. 
 
DA 11   DA  Annex 1: Background 
2003 was designated the European Year of People with Disabilities (E YPD) by the European 
Union16, with the aim of raising awareness about th e rights of the EU’s disabled citizens to 
participate fully and equally within society. The EYPD was also about laying the foundation 
for action over the longer term and providing a new political impetus across Europe to achieve equality of rights fo r people with disabilities. 
All of the then 15 EU Member States formally participated in the EYPD, together with 
Norway, Iceland and, latterly, Liech tenstein (hereinafter “the pa rticipating countries”), and its 
overall implementation in the EU Member States and the EEA countries was the 
responsibility of the European Commission. Although no formal  requests to participate were 
received from the then candidate countries  for EU accession, many of these countries and 
other states beyond, such as Switzerland, Turkey, Romania and Bulgaria, developed 
campaigns and undertook a wide range of activ ities and actions in support of the EYPD. 
In contrast to previous European Years,  the Commission proposed that much of the 
responsibility for the implementation of the EYPD  should be decentralised to the level of the 
participating countries. To this end, each count ry was required to appo int and set up a national 
coordinating body, composed of a representative  range of organisations representing people 
with disabilities and other rele vant stakeholders. Much of th e EU funding made available to 
support the actions and activities undertaken in the EYPD was awarded directly to national 
authorities to be spent in cooperation with the national coordinating body. 
Although the main target audience of the EYPD campaign was the public at large, from the 
outset the Commission was committed to ensuring that 2003 should be a year of and not for 
people with disabilities. In a ll the key decisions and actions carried out during the EYPD, the 
involvement of people with disa bilities themselves, at  all levels, was of crucial importance. 
The Commission therefore ensured that representa tives of people with di sabilities at European 
level were involved in the development of priori ties for the EYPD, the actions to be supported 
and the main messages for the campaign. At nationa l level, the participa ting countries had to 
ensure that representatives of people with disabilities were pa rt of the national coordinating 
body, and in particular that pref erence was given to organisati ons representing or defending 
the rights of people with disabi lities when awarding co-funding. On e of the aims of the EYPD 
campaign was to ensure that people with disabi lities realised that 2003  was their year, during 
which they could become involved so as to guaran tee that the issues of most interest to them 
were high on the political agenda. 
The EYPD budget at EU level was initially agreed at €12 million. However, following a 
budgetary amendment adopted by the European Parliament in December 2002, a further €780 
000 was added to the EU budget allo cated for this action. Together  with the contribution from 
the EEA countries, the final budget fo r the EYPD was almost €12.977 million. 
At EU level, the Commission established an advisory committee (the “Disability Advisory 
Committee”), composed of official represen tatives of the participating countries, 
representatives of European disability organi sations and other organisations concerned. The 
social partners at EU level were also invite d to sit on this committee. At EU level, the 
                                                
 
16 Council Decision of 3 December 2001 (2001/903/EC)  
 
DA 12   DA Commission also contracted and managed an  EU-wide promotional campaign, which sought 
to create an overall identity fo r the Year, to mobilise all key stakeholders and to support the 
campaigns developed at national level. 
At national level, in line with the specific pr iorities they adopted, the national coordinating 
bodies had responsibility for using EU co-funding to promote the aims of the EYPD and to 
support projects at local, regional, national and transnational leve l. Additionally, the 
Commission awarded funding to par ticipating countries to  organise launch events at the start 
of 2003, and additionally to the two countries holding the EU Presidency in 2003 (Greece and 
Italy) for the EYPD opening and closing events  and a conference on the media and disability. 
Overall, it can be considered that the EY PD was successful. The campaign was able to 
mobilise large numbers of organi sations and individuals across Eu rope in support of the aims 
of the EYPD and it acted as a catalyst for, or in support of, a number of major actions and 
policy measures. These served to create a vast  amount of general awareness about the rights 
of the EU’s disabled citizens and increase the visibi lity of issues related to disability. This was 
reflected especially in the media coverage of  disability issues in general and the EYPD 
campaign in particular, through the written pres s and through televisi on and radio coverage. 
Moreover, the global grants awarded to each pa rticipating country to support projects had a 
particularly important leverage  effect, generating huge intere st in undertaking actions during 
2003 and creating a ‘snowball’ effect as envi saged in the original Commission proposal. 
 
DA 13   DA Annex 2: Financial issues 
As stated above, an amount of almost € 13 million was made available from the Community 
budget to support actions and activities for the EY PD. Almost two thirds of this amount was 
passed directly to the participa ting countries in the form of th e global grants awarded to each 
country to co-finance projects and actions at nati onal, regional and local level, or to support 
the national launch events, opening and closing events (organised by the EU Presidency 
countries) and one thematic conference. In accordance with the Council Decision, this 
funding was awarded to the designated authority in each participating country – a public-law 
body nominated by the state to ta ke responsibility for managing the funds awarded. In most 
countries, the designated authority was th e ministry with the main policymaking 
responsibility for disability issues.  
In accordance with the Council Decision, all Comm unity funds awarded as global grants and 
for national launch events could be used to fina nce up to 50 percent of the eligible costs of 
actions. Community funds awarded for the opening and closing events and thematic conference did not represent more than 80 percen t of the total eligible  costs. In order to 
manage the Community funds awarded as gl obal grants, a funding agreement was signed 
between the Commission and each designated au thority, setting out the measures to be 
implemented, the criteria for choosing beneficiar ies, the conditions and rates of assistance, 
and the arrangements for monitori ng, evaluating and cont rolling the use of the global grant.  
Generally, Community co-funding fo r projects in the participati ng countries was significantly 
less than 50 percent. In fact, the average across the 17 participating countries was around 20 
percent. The other main sources of funding at national level were the national, regional and 
local authorities. In some of the participating countries, th e designated authority required 
project beneficiaries to supply the additional fund ing either from their own resources or from 
other sources, such as sponsoring.  
From figures supplied to th e external EYPD evaluators
17 it appears that for every 1 euro from 
the Community budget 4.5 euros were invested at national level in specific EYPD projects. 
Given the very large number of projects submitted in many of the participat ing countries, it is 
clear that limiting the EU financing rate to  a maximum of 50 percent was a positive and 
effective approach in this particular instance.  
At EU level, the Commission took responsibility for managing all the calls for tenders and 
calls for proposals for actions at EU level (w ith the exception of the Presidency and Media 
conferences). The overall commitment rate ac hieved for all actions supported from the 
Community budget was 98 percent (see annex 1).  
                                                 
17 Rambøll management – see annex 2 
 
DA 14   DA Annex 3: Detailed breakdown of expenditure commitments in 
2002 and 2003 
(Budget Line 04 04 05 ex B5 806) 
 Description Amount
(in €1000)
Total EU contribution to co-finan ced projects and actions in the 
participating countries  8,299
 Global grants  6,686
 National Launch events  685
 Opening ceremony  300
 Media and Disability Conference 228
 Closing ceremony  400
Total EU contributions to co-f inanced projects at EU level  1,144
 NGO information campaigns 337
 Transnational Projects 582
 Parliament of Disabled Persons 225
Total EU  contributions to pr omotional activities  2,403
 EU Information and Promotional 
Campaign 2,400
 EDDP Postcards 3
Total EU spend on evaluation and study activities 809
 Evaluation of the European Year 194
 Eurobarometer survey 165
 Study on situation of disabled people in 
institutions 450
GRAND TOTAL 12,655
 
 
 
DA 15   DA Annex 4: Overall assessment and  
long-term policy outlook 
Through the EYPD campaign, the Commission wanted  not just to draw attention to  all the 
barriers that persons with disa bilities face, but also to id entify new ways of overcoming 
barriers, as well as new methods and approaches  to do so. As part of its follow-up to the 
EYPD and in order to ensure the produc tion of sustainable results beyond 2003, the 
Commission adopted the Comm unication on the policy follow-up to the EYPD – ‘Equal 
opportunities for people with disabilities: A European Action Plan’18. In particular, the 
Communication puts forward an Action Plan fo r the Commission with a time horizon of 
2010.  
The objective of the Action Plan is to pr ovide a reference point and a framework for 
mainstreaming of disability rights and issu es into relevant Community policies and for 
developing practical measures in  crucial areas to enhance th e integration of  people with 
disabilities. In this respect, the Commission has made a specific commitment to ensuring that 
the impetus created by the EYPD will continue well beyond 2003, and has delivered its own considerable contribution to ensuring the longer-term policy effects of many of the key 
objectives of the EYPD. Building on the cont ributions of a large number of Commission 
departments during 2003, supporte d by the Commission’s Disability Inter-service Group, the 
work to integrate a mainstreamed approach on disability issues across Community action and 
to enable people with disabilities to part icipate equally in Community programmes and 
initiatives will continue. Moreover, the momentum created since 2003 has certainly 
contributed to raise awareness on disability issues in the scientific community and is 
triggering high quality research proposals. 
The EYPD campaign has also succeeded in underscoring the European dimension of 
disability issues (through the very strong EU  identity of the campaign, the march and bus 
route through all the participa ting countries). Across the whole EU, disabled people have used 
the EYPD campaign to put the issues of most c oncern high up the political agenda and in the 
forefront of the public mind. In many of the pa rticipating countries, particularly through the 
considerable media coverage of disabil ity in 2003 and the strong and positive images 
portrayed, disability and the situ ation of people with disabilities has been, for the first time, a 
major subject of attention and a high level of public awareness has been achieved. This has 
reinforced the messages at all levels that disa bility does not mean inability, nor does it equate 
to lack of ability.  
As indicated in the Commissi on’s Communication on the follow-up to the EYPD, all of the 
then Member States adopted new legislation or developed the new policy measures which 
were implemented or announced in 2003. Thes e concern not only the updating of existing 
laws and the passing of new ones, but also the promotion of new approaches, innovative 
methods and positive measures. It is clear that the EYPD has provided the impetus in Member 
States for new policy developments towards achieving equal opportunities for people with 
disabilities, triggering a definitive shift toward s more pro-active measures in favour of people 
with disabilities, while laying the foundations on which future long-term action can be built.  
                                                
 
18 http://europa.eu.int/comm/employment_social/news/2003/oct/com650_final_en.html   
 
DA 16   DA Annex 5: External evaluati on of the EYPD Campaign 
The Commission engaged an external contractor to evaluate the EYPD campaign. In view of 
the decentralised approach to the EYPD, this wa s a particularly difficult task. The very nature 
of a transfer of respons ibility to the national level, and th e efforts made by those involved at 
all levels to encourage owners hip of the EYPD and mobilise the largest possible number of 
organisations and individuals in  the campaign, meant that it wa s not possible to monitor the 
implementation or impact of these actions directly and individu ally. Therefore, the 
methodology adopted for the external evalua tion required by the Council Decision was to 
analyse all the key products of the EYPD campai gn and interview many of the key players at 
EU and national levels. The evaluator also und ertook a number of case studies, looking at the 
approach to the EYPD in some of the participating countries or  specific actions  at European 
level, and circulated a questionn aire to all of the projects which received EU co-funding. The 
summary of the evaluation report is  attached in Annex 2 below. 
The overall conclusion of the evaluation was that the approach  taken with respect to the 
establishment of an overall EU campaign with de centralisation of some of the implementation 
of the EYPD to national level was the correct one. This, in particular, allowed the EU to address and focus on many of the challenges wh ich people with disabilities still face on a 
daily basis in all participating countries. At the same time, the approach helped to create a campaign that was very relevant and appropriate  within its broad overall objectives, while 
addressing national priorities a nd the evolving needs within th e participating countries. The 
evaluation concludes that the approach also  allowed maximum invol vement by people with 
disabilities in the EYPD and s upported the prioritisa tion of resources in line with the key 
issues identified at national level. However, it is clear that overall resources to support the 
EYPD campaign were often limited and the back ing of a number of key EU and national 
organisations and individuals was vita l to the success of the campaign.  
The evaluation report also f ound that the EYPD campaign acted  as an important lever for 
disability issues at different levels, as it wa s able to influence and define actions, prompt 
various decision-makers to focus upon disabi lity issues and put disability higher up the 
political agendas. However, the evaluators cons ider that attention should have been focused 
more on highlighting good practice and innovati on, and on identifying ways in which actions 
could be replicated and transferred to other c ontexts. The report also established that all key 
players in the implementation of the EYPD (the Commission, disability organisations, 
national coordinating bodies, gove rnment authorities etc) impl emented it in line with the 
Council Decision establishing the EYPD and, give n the limited human and financial resources 
available at different levels, managed to achie ve the participation of a wide variety of 
stakeholders including national, regional and lo cal authorities, social  partners, and most 
importantly disability organisa tions and other NGOs. The report notes a similar involvement, 
especially of disability organi sations, in the projects co-fin anced from the Community budget. 
Finally, the report concludes that the decentralis ed approach and delivery mechanism adopted 
by the Commission was a strong vehicle and a signi ficant factor in the success of the EYPD 
campaign.