1. Indledning og retsgrundlag

Det Europæiske Forskningsråd (EFR), der blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF[1], har som sin væsentligste opgave at gennemføre særprogrammet "Idéer", der har et samlet budget på 7,51 mia. EUR.

EFR består af et uafhængigt videnskabeligt råd, der understøttes af en specifik struktur for gennemførelse i form af Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA)[2], der blev oprettet under den generelle ordning for forvaltningsorganer. Ansvaret for at gennemføre særprogrammet "Idéer" og bistå Det Videnskabelige Råd blev overdraget til forvaltningsorganet af Kommissionen i 2008, og autonomi blev bevilget til forvaltningsorganet i juli 2009.

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, og bilag I i Rådets beslutning om særprogrammet "Idéer" indeholder denne årlige kommissionsrapport, der er udarbejdet i samarbejde med Forvaltningsorganet for Det Videnskabelige Råd og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd, Kommissionens vurdering af Det Europæiske Forskningsråds drift og dets gennemførelse af målene i 2011. Denne rapport er suppleret med en rapport fra Det Videnskabelige Råd om den videnskabelige gennemførelse og resultaterne af programmet i 2011[3].

2. Strategiske spørgsmål

Det Videnskabelige Råd er ansvarligt for at fastlægge Det Europæiske Forskningsråds videnskabelige strategi, herunder Det Europæiske Forskningsråds vigtigste strategidokument, det årlige arbejdsprogram for "Idéer".

2.1. Finansieringsordninger

To tilskudsordninger udgør kernen i arbejdsprogrammet "Idéer":

støtte til etablering af uafhængige forskere (Starting Grants), som støtter forskere, der befinder sig i de tidlige faser af deres forskningskarriere, ved at tilvejebringe arbejdsbetingelser, der sætter dem i stand til at blive uafhængige forskningsledere

støtte til etablerede forskere (Advanced Grants), som støtter fremtrædende og etablerede forskningsledere ved at tilvejebringe de ressourcer, de skal bruge for at fortsætte arbejdet i deres team og skabe nye gennembrud inden for deres forskningsområde.

For at styrke den rolle, som Det Europæiske Forskningsråd har i innovationskæden fra frontlinjeforskning til socioøkonomiske fordele, har Det Videnskabelige Råd udviklet en ny tilskudsmulighed – Proof of Concept – som fra 2011 vil blive tilbudt EFR-støttemodtagere med henblik på at skabe potentielle innovative idéer, der opstår som følge af projekter, der finansieres af Det Europæiske Forskningsråd. Ordningen sigter mod at dække en finansieringskløft i den tidligste fase af en innovation.

2.2. 2011-arbejdsprogrammet for særprogrammet "Idéer"

Arbejdsprogrammet for 2011 for særprogrammet "Idéer" blev fastlagt af Det Videnskabelige Råd den 14. april 2010 og blev efterfølgende vedtaget af Kommissionen den 19. juli 2010[4]. Arbejdsprogrammet blev revideret, så det også omfatter den nye tilskudsmulighed, Proof of Concept. Den reviderede version, som blev fastlagt af Det Videnskabelige Råd den 29. november 2010, blev vedtaget af Kommissionen den 24. marts 2011[5].

Bortset fra introduktionen af Proof of Concept-tilskud blev der foretaget enkelte ændringer af den videnskabelige strategi: Muligheden for at ansøge om støtte til nye forskere blev yderligere udvidet, så den nu er 2-12 år efter opnåelsen af en ph.d.-grad (2-7 år for "nye" forskere og 7-12 år for "konsolidatorer"). Begrænsningen for genansøgning blev også lempet. Ansøgere kan nu genansøge under den efterfølgende indkaldelse, hvis deres forslag er vurderet til at være over kvalitetstærsklen. Det tværfaglige område er omdøbt til det "fjerde område" med et vejledende budget på 10 %.

2.3. Peer review-metoden

EFR arbejder med peer review-paneler på højt plan, hvis medlemmer er udvalgt af Det Videnskabelige Råd og omfatter forskere, ingeniører og videnskabsfolk fra lande både i og uden for EU. Disse paneler dækker alle forskningsdiscipliner og er organiseret inden for rammerne af tre vigtige forskningsområder: naturvidenskab og teknik, biovidenskab samt samfundsvidenskab og humaniora. I overensstemmelse med tidligere indkaldelser er antallet af paneler 25 for både ordningen for nye forskere og ordningen for etablerede forskere. Proof of Concept-forslag blev fjernevalueret af en gruppe peer reviewere.

3. Programgennemførelse

Ved gennemførelsen af programmet i 2011 blev forpligtelsesbevillinger på 1,3 mia. EUR (samlet forpligtelse) og betalinger på 725 mio. EUR udnyttet fuldt ud. Dette svarer til 100 % af de operationelle bevillinger til særprogrammet "Idéer" for 2011. Omkring 2,2 % af driftsbudgettet blev brugt til administration.

3.1. Tilskud

Siden 2008-arbejdsprogrammet har EFR-indkaldelserne omfattet en ettrinsansøgningsproces, hvor ansøgerne skal indsende et komplet forslag, samt en evalueringsproces i to trin.

Der tildeles støtte til de bedste forslag alt afhængigt af det disponible budget. Tilbuddet udformes på grundlag af selve forslaget og det støttebeløb, der anbefales i forbindelse med peer review-evalueringen.

3.1.1. EFR-støtte til etablering af uafhængige forskere

2011-indkaldelsen vedrørende EFR-støtte til etablering af uafhængige forskere blev offentliggjort i juli 2010 med et vejledende budget på 661 mio. EUR. I alt modtog Kommissionen 4080 forslag, der fordelte sig på de forskellige områder som følger: 1690 inden for naturvidenskab og teknik, 1440 inden for biovidenskab og 950 inden for samfundsvidenskab og humaniora. I alt 485 forslag blev udvalgt til finansiering med en samlet tildeling på over 670 mio. EUR og en gennemsnitlig tildeling på omkring 1,4 mio. EUR.

2012-indkaldelsen vedrørende EFR-støtte til etablering af uafhængige forskere blev offentliggjort i juli 2011 med et vejledende budget på 730 mio. EUR. I alt blev der indsendt 4741 forslag: 2058 for naturvidenskab og teknik, 1653 for biovidenskab og 1030 inden for samfundsvidenskab og humaniora, hvilket repræsenterer henholdsvis 43 %, 35 % og 22 %, en fordeling svarende til indkaldelserne af forslag til støtte til etablering af uafhængige forskere for 2011 og 2010.

3.1.2. EFR-støtte til etablerede forskere

2011-indkaldelsen vedrørende EFR-støtte til etablerede forskere blev offentliggjort i november 2010 med et vejledende budget på 661 mio. EUR. Der blev modtaget i alt 2284 forslag, der fordelte sig på de forskellige områder som følger: 917 inden for naturvidenskab og teknik (40%), 789 inden for biovidenskab (35 %) og 578 inden for samfundsvidenskab og humaniora (25 %). Evalueringsprocessen resulterede i 294 forslag, der støttes med et samlet beløb på ca. 700 mio. EUR og en gennemsnitlig tildeling på ca. 2,4 mio. EUR.

2012-indkaldelsen vedrørende EFR-støtte til etablerede forskere blev offentliggjort i november 2011 med frist mellem februar og april 2012 og et vejledende budget på 680 mio. EUR.

3.1.3. EFR-støtte til Proof of Concept

Den første Proof of Concept-indkaldelse blev offentliggjort i marts 2011 med et vejledende budget på 10 mio. EUR, heraf halvdelen til hver af de to evalueringsrunder efter de to frister for indsendelse i henholdsvis juni og november 2011. Kun forskere, der allerede har fået tildelt EFR-støtte til etablering af uafhængige forskere eller EFR-støtte til etablerede forskere, kunne ansøge om Proof of Concept-støtte. Der blev modtaget i alt 78 forslag ved den første frist, hvoraf 73 blev fundet egnede til evaluering med følgende fordeling mellem områderne for støttemodtagerens oprindelige EFR-støtte: 58 % inden for naturvidenskab og teknik, 34 % inden for biovidenskab og 8 % inden for samfundsvidenskab og humaniora. Evalueringen resulterede i udvælgelsen af 30 forslag til støtte.

Der blev modtaget i alt 73 forslag ved den anden frist, hvoraf 67 blev fundet egnede til evaluering med følgende fordeling mellem områderne for støttemodtagerens oprindelige EFR-støtte: 61 % inden for naturvidenskab og teknik, 34 % inden for biovidenskab og 5 % inden for samfundsvidenskab og humaniora.

3.2. Programudvalget

Programudvalget for særprogrammet "Idéer" varetager ud over sine formelle opgaver rollen som en vigtig kommunikationskanal mellem medlemsstaterne og de lande, der er associeret til det syvende rammeprogram (RP7), Det Videnskabelige Råd, generalsekretæren for EFR og Kommissionen. I 2011 holdt udvalget møde den 5. april og 24. oktober.

3.3. Etisk gennemgang

Den etiske gennemgang omfattede 55 eksterne eksperter og dækkede alle forslagene, hvoraf kun tre omhandlede menneskelige embryonale stamceller. Disse forslag overføres til Kommissionen til afslutning af processen.

3.4. Klageadgang

I 2011 blev der modtaget 234 klager, hvilket repræsenterer 3,6 % af de indgivne forslag, en betydelig stigning sammenlignet med de 4,6 % i 2010. De to klager, som fik medhold, skyldtes fejl i en individuel vurdering i første trin af evalueringsprocessen. I begge tilfælde blev der gennemført en fuldstændig genevaluering, som konkluderede, at begge forslag burde have været godkendt til støtte. De to forslag blev derfor udvalgt til støtte.

3.5. Kommunikation

I løbet af 2011 intensiverede EFR sine aktiviteter for at skabe opmærksomhed om dets finansieringsmuligheder både i Europa og andre lande, og det var således til stede ved og involveret i vigtige internationale forskningskonferencer og udstillinger samt jobbørser og workshops, mens synligheden af EFR-støttede projekter blev øget i både offentligheden og medierne.

I Europa deltog EFR i de årlige møder i Den Europæiske Molekylærbiologiske Organisation i Wien og i European Sociological Association i Genève, Federation of European Biochemical Societies' kongres i Torino, Nature Jobs Career Fair i London, mødet i European Universities Public Relations and Information Officers i Prag, Falling Walls-konferencen i Berlin samt EU's innovationskonvention i Bruxelles.

Der blev ydet en særlig indsats i lande med lav deltagelse i EFR-ordninger. I anledning af det ungarske formandskab for EU tilrettelagde EFR i juni en stor konference med titlen "Promoting Excellence in Research in Europe" i samarbejde med det ungarske videnskabelige akademi. Fokus var på seniorforskere, der i stærk konkurrence havde opnået EFR-støtte. Udvalgte EFR-støttemodtagere aflagde beretning, herunder Konstantin Novoselov, Nobelprismodtager 2010. I Riga (Letland) blev der tilrettelagt en offentlig præsentation af EFR i samarbejde med det nationale videnskabelige akademi. I Polen blev der afholdt en række opmærksomhedsskabende workshops af de polske nationale og regionale kontaktpunkter.

Den 25. maj 2011 var EFR inviteret til en udveksling af synspunkter med Europa-Parlamentets Udvalg om Industri, Forskning og Energi (ITRE). Der blev også udvekslet synspunkter på mødet i Rådet for konkurrenceevne den 30. september 2011 med kommissæren med ansvar for forskning, innovation og videnskab og formanden for EFR.

Uden for Europa har EFR igen været til stede i enkelte prioriterede lande, nemlig USA (MIT-European Career, American Association for the Advancement of Science, årsmødet i Society for Neuroscience, American Association for Cancer Research, Bio International Conference og American Geophysical Union Meeting), Kina (besøg hos forskningsorganisationer og universiteter i Beijing), Indien (Indian Science Congress i Chennai og deltagelse i landsdækkende EU-kampagne tilrettelagt af EU-delegationen) og Brasilien (Sao Paulo og Brasilia) i anledningen af det brasilianske Research Foundation Agencys 60-års jubilæum..

Medlemmer af Det Videnskabelige Råd og EFR-forvaltningsorganets personalet har bidraget til mange af disse opsøgende aktiviteter og har deltaget i andre videnskabelige kongresser i EU og andre dele af verden (f.eks. årsmødet i American Society for Cell Biology i Denver, USA, den årlige konference i American Anthropological Association i Montréal og efterårsmødet i Material Research Society i Warszawa).

Det Europæiske Forskningsråd tiltræk mediernes opmærksomhed i både Europa og resten af verden i årets løb, både som organisation og via dets støttede projekter og støttemodtagere. Medieaktiviteter resulterede i et betydeligt antal artikler i både videnskabelige og mere almene medier (over 1900 omtaler) og i mange pressemeddelelser og opdateringer til medierne. Adskillige interview med EFR's formand, generalsekretæren eller medlemmer af Det Videnskabelige Råd er blevet offentliggjort, også i mange dagblade. Tre udgaver af "Special Features" blev offentliggjort i anledningen af den internationale alzheimerdag, den internationale måned for brystkræft og FN's konference om klimaændringer i Durban.

De nationale kontaktpunkter (NCP), der findes i hele Europa og fungerer som informationsformidlere til potentielle ansøgere, blev løbende holdt underrettet om EFR's udvikling og dets indkaldelser.

Endelig blev et helt nyt websted lanceret i september med et nyt "look and feel", nyt layout, tydeligere og mere brugervenlig navigation, nye funktioner og en mere dynamisk tilgang. Et kvartalsvist elektronisk nyhedsbrev med titlen "ideas" blev offentliggjort første gang i marts med det formål at give mere dybdegående oplysninger og præsentationer af EFR's resultater, projekter, støttemodtagere og partnere.

3.6. Tilsyn med og vurdering og evaluering af særprogrammet "Idéer"

En evaluering af EFR's væsentligste resultater blev forberedt sammen med den forudgående konsekvensanalyse af Kommissionens forslag om Horisont 2020, det næste rammeprogram for forskning og innovation[6]. Resultaterne af denne evaluering omfatter følgende:

· Ved udgangen af 2011 var mere end 2000 frontlinjeforskningsprojekter i fuld gang i ca. 470 førende forskningsinstitutioner i Europa.

· Til og med 2011 har 36 EFR-støttemodtagere modtaget præstigefyldte internationale videnskabelige priser og belønninger, herunder fire Nobelpriser og tre Fieldsmedaljer.

· Antallet af artikler, som anerkender EFR-støtte, og som er blevet offentliggjort i tidsskrifter med peer review, steg fra mere end 1200 i 2010 til mere end 1750 i 2011, og der er nu offentliggjort i alt 3400 sådanne artikler siden 2008. Dette er en kombination af et stigende antal projekter og modne projekter, der giver flere resultater.

· Hvis der alene fokuseres på de to mest citerede videnskabelige tidsskrifter (Nature og Science), ses det tydeligt, at EFR's fodaftryk bliver mere og mere markant. I hver uge i 2011 offentliggjorde mindst ét EFR-finansieret projekt sine resultater i Nature eller Science. I 2010 skete det hver anden uge, og i 2009 skete det hver syvende uge.

I 2010 handlede Kommissionen, EFR-forvaltningsorganet og Det Videnskabelige Råd på basis af henstillingerne fra Det Europæiske Forskningsråds revision af strukturer og mekanismer[7]. I en afgørelse om ændring af afgørelse om oprettelse af Det Europæiske Forskningsråd[8] bekræftede Kommissionen ordningerne til lokal støtte til Det Videnskabelige Råds formand og næstformænd på deres arbejdspladser og indførte et honorar for deltagelse i Det Videnskabelige Råds plenarmøder i anerkendelse af det personlige engagement hos medlemmerne af Det Videnskabelige Råd og den tid, de afsætter til EFR-opgaver. Samme afgørelse indførte begrebet stående indstillingsudvalg til indstilling af fremtidige medlemmer af Det Videnskabelige Råd. Disse foranstaltninger blev sat i værk og fik tildelt et budget i revisionen af arbejdsprogrammet "Idéer" i marts 2011[9].

Hvad angår EFR-styring, og i tæt kontakt med Det Videnskabelige Råd foretog Kommissionen yderligere overvejelser om en bæredygtig og fremtidsorienteret løsning i lyset af det kommende "Horisont 2020". Denne øvelse blev overdraget til en taskforce, der blev oprettet i december 2010, og som omfattede repræsentanter for Det Videnskabelige Råd, EFR-undersøgelsespanelet og Kommissionen[10]. Rapporten fra EFR-taskforcen blev offentliggjort den 12. juli 2011[11] og blev fremsendt til Rådet og Parlamentet. Den konkluderer først og fremmest, at EFR's fremtid inden for tidsrammen for Horisont 2020 bedre kan sikres, hvis det struktureres som et forvaltningsorgan. Rapporten stemmer i høj grad overens med EFR-undersøgelsespanelets konklusioner fra 2009. Den anerkender EFR's bemærkelsesværdige resultater indtil videre og foreslår foranstaltninger, som kan forbedre dets drift. Et af de anbefalede nye tiltag er udnævnelsen af en formand for EFR, som skal arbejde på næsten fuld tid og have base i Bruxelles. Dette tiltag kan afhjælpe behovet for en EFR-generalsekretær. Taskforcens anbefalinger er indarbejdet i Kommissionens forslag om det specifikke program for gennemførelsen af Horisont 2020[12].

4. Opbygning af Det Europæiske Forskningsråd

4.1. Det Videnskabelige Råd

Fornyelsen af en tredjedel af medlemmerne af Det Videnskabelige Råd trådte i kraft i januar 2011 og blev præsenteret i den årlige rapport for sidste år[13]. Det stående indstillingsudvalg fortsætter sin søgning efter fremtidige medlemmer og udsendte i december 2011 oplysninger om høringen af forskersamfundet[14] med henblik på den næste indstilling af medlemmer, der finder sted i oktober 2012.

Efter fornyelsen af Det Videnskabelige Råd blev professor Pavel Exner og professor Carl-Henrik Heldin, begge grundlæggende medlemmer af Det Videnskabelige Råd, valgt som næstformænd[15].

I 2011 valgte Det Videnskabelige Råd professor Donald Bruce Dingwell, professor i eksperimentel vulkanologi ved Ludwig-Maximilian-Universitetet i München, som sin tredje generalsekretær efter Ernst-Ludwig Winnacker og Andreu Mas-Colell. Professor Dingwell indledte sit arbejde den 1. september 2011[16].

Det Videnskabelige Råd afholdt fem plenarmøder i 2011, heraf to uden for Bruxelles: et i Budapest (Ungarn) i juni og et i Riga (Letland) i oktober. Resuméet af plenarmøderne er offentliggjort på EFR's websted[17].

Ud over plenarmøderne mødes medlemmerne af Det Videnskabelige Råd i arbejdsgrupper, der behandler specifikke emner. I 2011 blev der af forvaltningsorganet tilrettelagt forskellige møder i Det Videnskabelige Råds arbejdsgrupper om "innovation og forbindelser med erhvervslivet", "åben adgang", "internationalisering" og "balance mellem kønnene". Arbejdsgrupperne udarbejder og bidrager til Det Europæiske Forskningsråds videnskabelige strategi med forslag, som skal vedtages af Det Videnskabelige Råd på plenarmødet, inden for de områder, der er omfattet af deres mandater: undersøgelse af Det Europæiske Forskningsråds forbindelse med industri-/virksomhedsområdet og betydningen af forskning om innovation, der er finansieret af Det Europæiske Forskningsråd; udviklingen af Det Europæiske Forskningsråds holdning vedrørende åben adgang; udforskning af egnede mekanismer til at fremme deltagelsen af forskere fra ikke-europæiske lande, især fra Brasilien, Rusland og Kina (Brik-landene) i Det Europæiske Forskningsråds ordninger; sikring af, at Det Europæiske Forskningsråd er på forkant med bedste praksis med hensyn til balance mellem de to køn for støttemodtagere.

Det Videnskabelige Råd har to stående udvalg, et for peer review og et for interessekonflikter og videnskabelig uredelighed. Forvaltningsorganet har i samarbejde med medlemmerne af gruppen udarbejdet en række arbejdsdokumenter med analyser og centrale budskaber om de specifikke emner, som arbejdsgrupperne og de stående udvalg behandler.

Med henblik på at sikre rådets forbindelse med Europa-Kommissionen og forvaltningsorganet træder formanden og næstformændene for Det Videnskabelige Råd, Det Europæiske Forskningsråds generalsekretær og forvaltningsorganets direktør regelmæssigt sammen som Det Europæiske Forskningsråds bestyrelse. Disse møder har også deltagelse fra den øverste ledelse i forvaltningsorganet. Bestyrelsen mødtes i Bruxelles 10 gange i 2011, navnlig med henblik på at forberede eller følge op på møderne i Det Videnskabelige Råd.

Det Videnskabelige Råds plenarmøder og dets medlemmers møder med Det Europæiske Forskningsråds interessenter forberedes med organisatorisk og administrativ støtte fra forvaltningsorganet. Forvaltningsorganet tilbyder også rådgivning og analyse med henblik på at gøre det lettere for Det Videnskabelige Råd at udføre sine opgaver som beskrevet i bilag 1 til særprogrammet "Idéer" samt støtte til dets arbejdsgruppers og permanente udvalgs operationelle aktiviteter.

4.2. Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

Siden juli 2009 har forvaltningsorganet været ansvarligt for alle aspekter af den administrative gennemførelse og programgennemførelsen som fastlagt i arbejdsprogrammet.

Organets aktiviteter overvåges af en styrelseskomité, som Kommissionen udpeger. I overensstemmelse med EFR-taskforcens konklusioner blev medlemskabet af styringskomitéen ændret, så den som eksterne medlemmer omfatter to medlemmer af Det Videnskabelige Råd, professor Sierd Cloetingh og professor Tomasz Dietl. Komitéen ledes af generaldirektøren for Generaldirektoratet for Forskning og Innovation, og EFR-generalsekretæren deltager som observatør. I 2011 afholdt styringskomitéen fire møder og traf afgørelser om forvaltningsorganets årlige arbejdsprogram, budget og regnskaber. Ved hvert møde forelagde forvaltningsorganets direktør en detaljeret statusrapport for styringskomitéen.

4.2.1. Forvaltningsorganets personale

2011-driftsbudgettet gav en stillingsoversigt med 100 midlertidigt ansatte og et budget på 253 kontraktansatte og syv udstationerede nationale eksperter, hvilket gav i alt 360 ansatte.

Ved udgangen af december 2011 beskæftigede forvaltningsorganet i alt 350 ansatte: 97 midlertidigt ansatte, 245 kontraktansatte og otte udstationerede nationale eksperter.

En statistik fra december 2011 viser, at forvaltningsorganet beskæftiger ca. 36 % mænd og 64 % kvinder. Hvad angår balancen mellem de to køn blandt det højt specialiserede personale (midlertidigt ansatte og kontraktansatte i ansættelsesgruppe IV), er 54 % af stillingerne besat af kvinder. Ved udgangen af 2011 beskæftigede Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd statsborgere fra 24 medlemsstater. Pablo Amor efterfulgte Jack Metthey som midlertidig direktør for forvaltningsorganet den 1. januar 2011.

5. Konklusioner og perspektiver for 2012

EFR's tilskud er blevet godt modtaget af forskersamfundet. Siden dets oprettelse i 2007 har EFR gennemført otte indkaldelser af forslag under ordningen for nye forskere og ordningen for etablerede forskere. Indkaldelserne har resulteret i mere end 26 000 forslag, hvoraf mere end 2 500 blev udvalgt til støtte efter en streng peer review-proces.

I 2012 indfører Det Videnskabelige Råd tilskud til synergi, som vil give små grupper af forskere mulighed for at samle supplerende kompetencer, viden og ressourcer, så de i fællesskab kan løse forskningsproblemer på videngrænsen og dermed nå videre, end de hver især kan gøre alene. Tilskuddene til synergi introduceres på forsøgsbasis og med et budget på 150 mio. EUR[18].

I 2012 vil Europa-Parlamentet og Rådet drøfte Kommissionens forslag om Horisont 2020. En vigtig ambition for Horisont 2020 er at støtte EU's position som en global leder inden for videnskab med et særligt budget på 24,6 mia. EUR, herunder en stigning i bevillingerne til EFR på 77 %. Når EFR's budget styrkes, vil det blive muligt at støtte flere førende forskere og deres banebrydende idéer, og især unge forskere kan støttes på lang sigt.

Endelig vil EFR-forvaltningsorganet i 2012 have eksisteret selvstændigt i tre år og underkastes en ekstern evaluering, der omfatter en cost-benefit-analyse. Evalueringsrapporten fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Revisionsretten.

[1] EUT L 57 af 24.2.2007, s. 14.

[2] 2008/37/EF: Kommissionens afgørelse af 14. december 2007 om oprettelse af et forvaltningsorgan for Det Europæiske Forskningsråd til forvaltning af Fællesskabets særprogram Idéer inden for frontlinjeforskning i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (EUT L 9 af 12.1.2008, s. 15).

[3] http://erc.europa.eu/sites/default/files/document/file/erc_annual_report_2011.pdf.

[4] K(2010)4898 af 19.7.10, ikke offentliggjort.

[5] K(2011)1848 of 24.3.11, ikke offentliggjort.

[6] KOM(2011) 809 endelig af 30.11.2011.

[7] Rapport fra undersøgelsespanelet: Towards a world class Frontier Research Organisation: Review of the European Research Council’s Structures and Mechanisms (23. juli 2009). http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158 Kommissionens svar: Meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet C(2009) 552, endelig, af 22.10.2009 http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/commission_communication_on_the_erc_review_-_22_october_2009.pdf.

[8] Afgørelse 2011/12/EU af 12.1.2011, EUT L 9 af 13.1.2011, s. 5.

[9] K(2011)1848 of 24.3.11, ikke offentliggjort.

[10] Pressemeddelelse IP/10/1759 http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/1759&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=fr.

[11] http://erc.europa.eu/about-erc/reviews-and-development-erc

[12] KOM(2011) 811 endelig af 30.11.2011.

[13] KOM(2011) 497 af 17.8.2011.

[14] http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=newsalert&lg=en&year=2011&na=na-121211.

[15] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Press_release_Vice-Presidents.pdf.

[16] http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Press_release_New_Secretary_General.pdf.

[17] http://erc.europa.eu/about-erc/organisation.

[18] http://ec.europa.eu/research/fp7/pdf/wp2012/wp2012_ideas_en.pdf.