EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.7.2021 COM(2021) 420 final 2021/0239(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme

(EØS-relevant tekst) {SEC(2021) 391 final} - {SWD(2021) 190 final} - {SWD(2021) 191 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET Begrundelse for og formål med forslaget Hvidvask af penge og finansiering af terrorisme udgør en alvorlig trussel mod integriteten i EU's økonomiske og finansielle system og borgernes sikkerhed. Ifølge Europol skøn har omkring 1 % af EU's årlige bruttonationalprodukt "vist sig at være involveret i mistænkelige finansielle aktiviteter". I juli 2019 vedtog Kommissionen efter en række fremtrædende sager om påstande om hvidvask, der involverer kreditinstitutter i Unionen, en pakke, som analyserer effektiviteten af EU's ordning for bekæmpelse af hvidvask af penge/bekæmpelse af finansiering af terrorisme (AML/CFT), som den forelå på daværende tidspunkt og konkluderede, at der var behov for reformer. I den forbindelse fremhævedes det i strategien for EU's sikkerhedsunion for 2020-2025, hvor vigtigt det er at styrke EU's ramme for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme for at beskytte europæerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet. Den 7. maj 2020 forelagde Kommissionen en handlingsplan for en samlet EU-politik til forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. I nævnte handlingsplan gav Kommissionen tilsagn om at træffe foranstaltninger for at styrke EU's regler om bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og deres gennemførelse og fastsatte seks prioriteter eller søjler: 1. Sikring af en effektiv gennemførelse af den gældende EU-ramme for AML/CFT 2. Fastlæggelse af et fælles EU-regelsæt for AML/CFT 3. Gennemførelse af AML/CFT-tilsyn på EU-plan 4. Oprettelse af en støtte- og samarbejdsmekanisme for FIU'er 5. Håndhævelse af strafferetlige bestemmelser og informationsudveksling på EU-plan 6. Styrkelse af den internationale dimension af EU-rammen for AML/CFT. Handlingsplanens søjle 1, 5 og 6 er ved at blive gennemført, mens de andre søjler kræver lovgivningsmæssige tiltag. Dette forslag til forordning indgår som led i en AML/CFT-pakke bestående af fire lovgivningsforslag, der betragtes som én samlet helhed, med henblik på gennemførelse af Kommissionens handlingsplan af 7. maj 2020, hvorved der oprettes en ny og mere sammenhængende lovramme og institutionel ramme for AML/CFT i EU. I pakken indgår følgende: –dette forslag til forordning om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge (ML) eller finansiering af terrorisme (FT) –et forslag til direktiv om fastlæggelse af de mekanismer, som medlemsstaterne bør indføre for at forebygge anvendelse af det finansielle system til ML/FT-formål og om ophævelse af direktiv (EU) 2015/849 –et forslag til forordning om oprettelse af en EU-myndighed for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme ("AMLA") og –et forslag til omarbejdning af forordning (EU) 2015/847 om udvidede sporbarhedskrav for kryptoaktiver. Nærværende lovgivningsforslag udfylder sammen med et forslag til direktiv og et forslag til omarbejdning af forordning (EU) 2015/847 målet om at fastlægge et fælles EU-regelsæt (søjle 2). Både Europa-Parlamentet og Rådet tilkendegav deres støtte til den plan, som Kommissionen forelagde i sin handlingsplan fra maj 2020. I sin beslutning af 10. juli 2020 opfordrede Europa-Parlamentet til at styrke Unionens regler og så med tilfredshed på planerne om at foretage en omfattende revision af den institutionelle EU-struktur for AML/CFT. Den 4. november 2020 vedtog Økofinrådet konklusioner, som støtter hver af søjlerne i Kommissionens handlingsplan.

Behovet for harmoniserede regler på hele det indre marked underbygges af den dokumentation, der foreligger i Kommissionens rapporter fra 2019. Af disse rapporter fremgik det, at kravene i direktiv (EU) 2015/849 rigtigt nok er vidtrækkende, men at deres manglende umiddelbare anvendelighed og detaljeringsgrad førte til fragmenteret anvendelse heraf, alt efter de nationale linjer og divergerende fortolkninger. Denne situation gør det umuligt at håndtere situationer af grænseoverskridende karakter effektivt og er derfor uegnet til i tilstrækkelig grad at beskytte det indre marked. Den genererer også yderligere omkostninger og byrder for operatører, der leverer grænseoverskridende tjenesteydelser, og forårsager regelarbitrage. For at imødegå ovennævnte problemstillinger og undgå lovgivningsmæssige forskelle er alle de regler, der finder anvendelse på den private sektor, blevet overført til dette forslag til en AML/CFT-forordning, hvorimod tilrettelæggelsen af det institutionelle AML/CFT-system på nationalt plan overlades til et direktiv, idet det anerkendes, at medlemsstaterne har brug for fleksibilitet på dette område. Nærværende forslag udgør dog ikke en simpel overførsel af bestemmelser fra det eksisterende AML/CF-direktiv til en forordning. Der foretages en række ændringer af indholdet for at sikre en højere harmoniseringsgrad og konvergens i anvendelsen af AML/CFT-reglerne i hele EU: –for at afbøde nye risici og risici, som er i fremvækst, udvides listen over forpligtede enheder for at omfatte udbydere af kryptoaktivtjenester, men også andre sektorer såsom crowdfundingplatforme og operatører på migrationsområdet –for at sikre sammenhængende anvendelse af reglerne på tværs af det indre marked, beskrives krav i forbindelse med interne politikker, kontroller og procedurer nærmere, herunder for så vidt angår koncerner, og due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne gøres mere detaljerede med klarere krav, alt efter den pågældende kundes risikoniveau –de krav, der gælder i forbindelse med tredjelande, gennemgås for at sikre, at skærpede due diligence-foranstaltninger finder anvendelse på de lande, der udgør den største trussel mod Unionens finansielle system –de krav, der gælder i forbindelse med politisk eksponerede personer, gøres til genstand for mindre præciseringer, navnlig for så vidt angår definitionen af en politisk eksponeret person –kravene vedrørende reelt ejerskab strømlines for at sikre den fornødne grad af gennemsigtighed i hele Unionen, og der indføres nye krav i forhold til proformaejere og udenlandske enheder for at afbøde risici for, at kriminelle skjuler sig bag de mellemliggende niveauer –for at udstikke klarere retningslinjer for indberetningen af mistænkelige transaktioner præciseres de advarselstegn, der vækker mistanke, hvorimod oplysningskravene og kravene vedrørende udveksling af oplysninger mellem privatpersoner forbliver uændrede –for at sikre fuld sammenhæng med EU's databeskyttelsesregler indføres der regler for behandlingen af visse kategorier af personoplysninger, og der fastsættes en kortere tidsfrist for opbevaring af personoplysninger –foranstaltningerne til modvirkning af misbrug af ihændehaverbeviser styrkes, og der indsættes en bestemmelse, der begrænser brugen af kontanter ved store transaktioner, i lyset af den ringe virkning af den nuværende tilgang, som beror på, at vareforhandlere gennemfører AML/CFT-kravene i forbindelse med store kontantbetalinger. Umiddelbart gældende AML/CFT-regler i en forordning, som er mere udførlige end de for nærværende er i direktiv (EU) 2015/849, vil ikke kun fremme konvergens i anvendelsen af AML/CFT-foranstaltningerne på tværs af medlemsstaterne, men vil også tilvejebringe en sammenhængende ramme, på grundlag af hvilken AMLA kan overvåge anvendelsen af sådanne regler, når den fungerer som direkte tilsynsorgan for visse forpligtede enheder. Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette forslag tager udgangspunkt i det eksisterende direktiv (EU) 2015/849 som ændret ved direktiv (EU) 2018/843. Samtidig med at det følger den nuværende risikobaserede og samlede tilgang, uddyber det og styrker det denne med henblik på at sikre større effektivitet og sammenhæng på tværs af grænserne i forbindelse med anvendelse af AML/CFT-kravene. På grundlag af de ændringer, der blev indført ved direktiv (EU) 2018/843, strømliner det gennemsigtigheden vedrørende reelt ejerskab i det indre marked, idet det tager højde for de aspekter, hvor en mangelfuld detaljeringsgrad har givet muligheder for, at kriminelle kan udnytte det svageste led. Dette forslag skal ses som en del af en pakke sammen med de andre lovgivningsforslag, som ledsager den, og som er i fuld overensstemmelse med hinanden. Dette forslag er i overensstemmelse med de seneste ændringer af anbefalingerne fra Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF), og navnlig i forbindelse med udvidelsen af omfanget af enheder, der er omfattet af AML/CFT-kravene, til at omfatte udbydere af kryptoaktivtjenester og foranstaltninger, der skal træffes af forpligtede enheder for at vurdere og afbøde risiciene for omgåelse af målrettede finansielle sanktioner. I overensstemmelse med FATF-standarderne sikrer dette forslag en sammenhængende tilgang i hele Unionen til modvirkning af risici, der hidrører fra ihændehaveraktier og tegningsoptioner til ihændehaveraktier. Idet det går videre end FAFTF-standarderne tager det højde for risici, der er specifikke for Unionen, eller som har virkninger på EU-plan, f.eks. risici, der hidrører fra migrationsordninger eller fra store kontantbetalinger. Sammenhæng med Unionens politik på andre områder EU's AML/CFT-lovgivning interagerer med flere forskellige stykker lovgivning på områderne finansielle tjenesteydelser og strafferet. Dette inkluderer EU's lovgivning om betalinger og pengeoverførsler (betalingstjenestedirektivet, betalingskontodirektivet og direktivet om elektroniske penge). Følgende er nogle af eksemplerne på, hvordan der er sikret sammenhæng med anden EU-lovgivning: –Inddragelsen af udbydere af kryptoaktivtjenester blandt de enheder, der er omfattet af AML/CFT-reglerne, og indførelsen af oplysningskrav for overførsler af virtuelle aktiver vil supplere den nyligt vedtagne pakke om digital finans af 24. september 2020 og vil sikre fuld overensstemmelse mellem EU-rammen og FATF-standarderne. –Den tilgang, der er valgt for at identificere enheder, der er omfattet af AML/CFT-reglerne, vil også sikre sammenhæng med den nyligt vedtagne forordning om europæiske crowdfundingtjenesteudbydere, idet den lader crowdfundingtjenesteudbydere, der falder uden for nævnte forordnings anvendelsesområde, omfatte af EU's AML/CFT-regler, fordi nævnte forordning indeholder visse AML/CFT-relaterede beskyttelsesforanstaltninger for crowdfundingplatforme, som er omfattet af heraf. –Ændringerne af reglerne om due diligence i forbindelse med kunderne omfatter bestemmelser med henblik på bedre at tilrettelægge due diligence i forbindelse med kunderne, i tilfælde hvor der foretages onboarding af kunder fra fjernt hold, hvilket hænger sammen med Kommissionens foreslåede ændring af eIDAS-forordningen med hensyn til en ramme for europæisk digital identitet, herunder europæiske digitale ID-tegnebøger og relevante tillidstjenester, særligt elektroniske attesteringer af attributter. Dette er i overensstemmelse med strategien for digital finans.

2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET Retsgrundlag Dette forslag til forordning er baseret på artikel 114 i TEUF; det samme retsgrundlag som EU's nuværende lovramme for AML/CFT. Artikel 114 er velegnet i betragtning af den væsentlige trussel mod det indre marked, som forårsages af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, og de økonomiske tab og forstyrrelser af det indre markeds funktion og den skade på omdømmet på grænseoverskridende plan, som dette kan forårsage i Unionen. Nærhedsprincippet I overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, kan forslagets målsætninger ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre gennemføres på EU-plan. Dette forslag går ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. Kommissionens AML-pakke fra 2019 fremhævede, hvordan kriminelle har været i stand til at udnytte forskellene mellem medlemsstaternes AML/CFT-ordninger. Strømme af penge, der hidrører fra ulovlige aktiviteter, og finansiering af terrorisme kan skade stabiliteten i Unionens finansielle system og dets omdømme og udgøre en trussel for et velfungerende indre marked. Foranstaltninger, der udelukkende træffes på nationalt plan, kan have skadelige virkninger for det indre marked og bidrage til fragmentering. En indsats på EU-plan er berettiget ud fra ønsket om at opretholde lige konkurrencevilkår i hele Unionen — således at alle enheder i medlemsstaterne er underlagt en række ensartede forpligtelser vedrørende bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Den grænseoverskridende karakter af megen hvidvask af penge og finansiering af terrorisme gør et godt samarbejde mellem nationale tilsynsorganer og FIU'er yderst vigtigt med henblik på at bekæmpe disse strafbare handlinger. Mange enheder, som er omfattet af AML-forpligtelser, udøver grænseoverskridende aktiviteter, og nationale tilsynsorganer og FIU'ers forskellige tilgange hindrer dem i at opnå en optimal AML/CFT-praksis på koncernplan. Proportionalitetsprincippet Proportionalitet har været en integrerende del af den konsekvensanalyse, der ledsager forslaget, og alle de foreslåede løsninger på forskellige lovgivningsmæssige områder er blevet vurderet i forhold til målet om proportionalitet. Den grænseoverskridende karakter af megen hvidvask af penge og finansiering af terrorisme nødvendiggør en sammenhængende og ensartet tilgang blandt medlemsstaterne baseret overholdelse af reglerne i et fælles regelsæt. Med nærværende forslag vedtages der imidlertid ikke en maksimalt harmoniseret tilgang, da dette er uforeneligt med EU's AML/CFT-ordnings grundlæggende risikobaserede natur. På områder, hvor specifikke nationale risici berettiger det, kan medlemsstaterne fortsat frit indføre regler, der går videre end dem, der er fastsat i nærværende forslag. Valg af retsakt En forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet er en velegnet retsakt for at bidrage til fastlæggelsen af et fælles regelsæt, idet den er direkte og umiddelbart gældende og dermed fjerner muligheden for forskellige anvendelser i forskellige medlemsstater som følge af divergens i forbindelse med gennemførelsen. Et umiddelbart gældende regelsæt på EU-plan er også nødvendigt for at give mulighed for tilsyn på EU-plan med visse forpligtede enheder, hvilket foreslås i udkastet til forordning om oprettelse af AMLA, der ledsager nærværende forslag. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning En fuld efterfølgende evaluering af EU's nuværende AML/CFT-ordning er ikke endnu ikke blevet gennemført på baggrund af en række nylige udviklingstendenser på lovgivningsområdet. Direktiv (EU) 2015/849 blev vedtaget den 20. maj 2015, og fristen for gennemførelse for medlemsstaterne var den 26. juni 2017. Direktiv (EU) 2018/843 blev vedtaget den 30. maj 2018, og fristen for gennemførelse var den 10. januar 2020. Gennemførelseskontrollen er endnu ikke afsluttet. Kommissionens meddelelse fra juli 2019 og de ledsagende rapporter, der er omhandlet ovenfor, tjener imidlertid som evaluering af effektiviteten af EU's AML/CFT-ordning, som den forelå på daværende tidspunkt. Høringer af interesserede parter Den høringsstrategi, der understøtter dette forslag, bestod af en række komponenter: –en høring vedrørende den køreplan, hvori Kommissionens handlingsplan blev bebudet. Høringen, som fandt sted via Kommissionens portal "Deltag i debatten, løb fra den 11. februar til den 12. marts 2020, og der blev indsendt 42 bidrag fra en række interessenter –en offentlig høring vedrørende de tiltag, der foreslås i handlingsplanen, som var åben for offentligheden og alle grupper af interessenter, blev iværksat den 7. maj 2020 og var åben indtil den 26. august. Der blev indsendt 202 officielle bidrag i forbindelse med høringen –en målrettet høring af medlemsstaterne og kompetente AML/CFT-myndigheder. Medlemsstaterne havde lejlighed til at udtrykke deres synspunkter på flere møder i Ekspertgruppen vedrørende Hvidvask af Penge og Finansiering af Terrorisme, og EU's FIU'er kom med input på møder i FIU'ernes platform og via skriftlige indlæg. Drøftelserne blev underbygget af målrettede høringer af medlemsstaterne og kompetente myndigheder ved hjælp af spørgeskemaer –en anmodning om rådgivning fra Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, som blev fremsat i marts 2020. EBA afgav udtalelse den 10. september –den 23. juli 2020 afgav Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse en udtalelse om Kommissionens handlingsplan

–den 30. september 2020 organiserede Kommissionen en konference på højt plan med deltagelse af repræsentanter fra nationale myndigheder og EU-myndigheder, MEP'er, den private sektor og repræsentanter fra civilsamfundet og den akademiske verden Input fra interessenterne om handlingsplanen var generelt positiv. Indhentning og brug af ekspertbistand Ved udarbejdelsen af dette forslag har Kommissionen baseret sig på kvalitativ og kvantitativ evidens fra anerkendte kilder, herunder teknisk rådgivning fra Den Europæiske Banktilsynsmyndighed. Medlemsstaterne indsendte også oplysninger om håndhævelse af AML-reglerne ved hjælp spørgeskemaer. Konsekvensanalyse Dette forslag ledsages af en konsekvensanalyse, som blev forelagt for Udvalget for Forskriftskontrol (RSB) den 6. november 2020 og godkendt den 4. december 2020. Den samme konsekvensanalyse ledsager ligeledes de andre lovgivningsforslag, som fremsættes sammen med nærværende forslag. RSB foreslog flere præsentationsmæssige forbedringer af konsekvensanalysen i sin positive udtalelse, og disse er blevet foretaget. I konsekvensanalysen behandlede Kommissionen tre problemstillinger: manglen på klare og ensartede regler, uensartet tilsyn på tværs af det indre marked og utilstrækkelig koordination og udveksling af oplysninger blandt FIU'er. Den første af disse problemstillinger er relevant for nærværende forslag, og som følge af denne problemstilling blev følgende løsninger overvejet: 1. EU-reglerne forbliver som de er uden ændringer. 2. Der sikres en højere harmoniseringsgrad for de regler, der finder anvendelse på forpligtede enheder, og det overlades til medlemsstaterne at præcisere de kompetente myndigheders beføjelser og forpligtelser. 3. Der sikres en højere harmoniseringsgrad for de regler, der finder anvendelse på enheder, som er omfattet af AML/CFT-forpligtelserne, og for tilsynsmyndigheders og FIU'ers beføjelser og forpligtelser. På grundlag af resultater af konsekvensanalysen er løsning 3 den foretrukne løsning. Ved at indføre en ensartet tilgang med en højere detaljeringsgrad til disse regler på EU-plan bliver det muligt bliver at bringe den nuværende fragmentering til ophør, både for så vidt angår AML/CFT-forpligtelserne og kompetente myndigheders aktiviteter. For forpligtede enheder, som er aktive på tværs af grænserne, vil det sikre lige vilkår med hensyn til AML/CFT-reglerne og indebære besparelser i gennemførelsesomkostningerne. En højere grad af afsløring af og afskrækkelse mod ML/FT vil blive fremmet. I bilag VI i konsekvensanalysen undersøges de forskellige områder for øget harmonisering af reglerne, herunder listen over forpligtede enheder, due diligence-foranstaltninger, due diligence-tærskel for lejlighedsvise transaktioner, AML/CFT-politikker, kontrol- og procedurekrav, udbydere af kryptoaktivtjenester og gennemsigtighed med hensyn til reelt ejerskab. I bilag VIII i konsekvensanalysen analyseres en revideret tilgang til tredjelande, som udgør en trussel mod Unionens finansielle system og mod det indre marked som helhed. Med nærværende forslag gennemføres denne nye tilgang. I bilag IX i konsekvensanalysen analyseres indførelsen af tærskler for store kontanttransaktioner. Med nærværende forslag gennemføres denne nye tilgang. Målrettet regulering og forenkling Selvom der endnu ikke er foretaget en formel efterfølgende evaluering eller kvalitetskontrol af EU's gældende AML/CFT-lovgivning, som det nævnes ovenfor, kan der fremsættes en række bemærkninger med hensyn til elementer i forslaget, som vil fremme forenkling og forbedre effektiviteten. For det første vil erstatningen af visse regler i et direktiv med mere harmoniserede og umiddelbart gældende regler i en forordning fjerne behovet for gennemførelsesarbejde i medlemsstaterne og gøre det lettere for grænseoverskridende enheder i EU at drive virksomhed. Derudover vil udelukkelsen af vareforhandlere fra EU-rammen for AML/CFT, som er forbundet med det foreslåede forbud mod kontanttransaktioner på over 10 000 EUR, befri sådanne forhandlere fra den administrative byrde forbundet med at anvende AML/CFT-kravene for kontanttransaktioner, der overstiger 10 000 EUR. Endelig vil den øgede harmoniseringsgrad for AML-reglerne på en række specifikke områder gøre det lettere at gennemføre interne politikker, kontroller og procedurer, som er indført på koncernplan, i hele det indre marked. Grundlæggende rettigheder EU giver tilsagn om at sikre til et højt niveau af beskyttelse af de grundlæggende rettigheder. Der indføres navnlig beskyttelsesforanstaltninger vedrørende forpligtede enheders behandling af personoplysninger for at sikre overensstemmelse med de relevante databeskyttelseskrav, og navnlig med hensyn til visse kategorier af personoplysninger af mere følsom karakter. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Denne forordning har ingen virkninger for budgettet.

5.ANDRE FORHOLD Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Forslaget indeholder en overordnet plan for overvågning og evaluering af de specifikke måls indvirkning, i henhold til hvilken Kommissionen skal foretage en første gennemgang fem år efter datoen, hvor forordningen bringes i anvendelse (og derefter hvert tredje år), og aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om dens vigtigste konklusioner. Forslaget til AML/CFT-direktivet, der ledsager nærværende forslag, indeholder de samme bestemmelser om evaluering, og evalueringen af de to retsakter kan kombineres i én rapport. Nævnte gennemgang skal foretages i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer for bedre regulering. Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Genstand og anvendelsesområde, herunder listen over forpligtede enheder Samtidig med at de fleste definitioner overføres fra den EU's nuværende AML/CFT-lovgivning, tilføjes, tilpasses eller ajourføres en række definitioner. Den række enheder, der er defineret som forpligtede enheder i EU's nuværende AML/CFT-lovgivning, og som dermed er omfattet af EU's AML/CFT-regler, ændres således: anvendelsesområdet for udbydere af kryptoaktivtjenester bringes i overensstemmelse med det, som er fastsat af Den Finansielle Aktionsgruppe, og udvides dermed i forhold til det nuværende direktiv, crowdfundingtjenesteudbydere, som falder uden for anvendelsesområdet i henhold til forordning (EU) 2020/1503, tilføjes, pantekreditorer og kreditorer for forbrugerkreditter samt realkreditformidlere og formidlere af forbrugerkreditter, som ikke kreditinstitutter eller finansielle institutter tilføjes for at sikre lige vilkår blandt operatører, der leverer den samme slags tjenesteydelser, operatører, der er involveret på vegne af tredjelandsstatsborgere i forbindelse med ordninger for opholdsret til investorer, tilføjes, vareforhandlere udgår (hidtil var disse forpligtet til at indberette kontanttransaktion af en værdi på 10 000 EUR), med undtagelse af forhandlere af ædle metaller og ædelsten, som i betragtning af deres eksponering for risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i sektoren, fortsat bør anvende AML/CFT-reglerne. Interne politikker, kontroller og procedurer Kravet om, at forpligtede enheder skal indføre en politik til påvisning og vurdering af de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som de står overfor, ved hjælp af en risikobaseret tilgang og afbøde sådanne risici bygger på EU's nuværende AML/CFT-lovgivning, men sikrer øget klarhed vedrørende kravene. Forpligtede enheder skal træffe alle foranstaltninger på ledelsesplan til at gennemføre interne politikker, kontroller og procedurer, herunder udnævnelse af en særlig overvågningsansvarlig, og sikre at det ansvarlige personale modtager tilstrækkelig uddannelse. Kravet om at afsætte en medarbejder til rollen som complianceansvarlig og en sådan rolles opgaver beskrives nærmere. Der gives præciseringer med hensyn til de krav, som finder anvendelse på koncerner, og som skal suppleres yderligere med reguleringsmæssige tekniske standarder, der udførligt beskriver minimumskrav, den rolle, som moderselskaber, der ikke selv er forpligtede enheder, spiller, og de vilkår, på hvilke andre strukturer såsom netværk og partnerskaber bør anvende foranstaltninger på koncernplan. De krav, som finder anvendelse på koncerner med filialer, der har aktiviteter i tredjelande, opretholdes. Due diligence i forbindelse med kunderne Samtidig med at de fleste bestemmelser om due diligence i forbindelse med kunderne overføres fra EU's eksisterende AML/CFT-lovgivning, fastsættes en række præciseringer og supplerende detaljer i dette forslag vedrørende due diligence i forbindelse med kunderne. Det grundlæggende mål med due diligence i forbindelse med kunderne beskrives nærmere som evnen til at indhente tilstrækkelig viden om kunder, som sætter forpligtede enheder i stand til at bestemme de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som er forbundet med forretningsforbindelser eller lejlighedsvise transaktioner, og til at træffe de dertil svarende afbødende foranstaltninger, som de skal anvende. Der fastsættes mere specifikke og udførlige bestemmelser om kundeidentifikation og verifikation af kundens identitet. Betingelserne for anvendelsen af elektroniske identifikationsmidler som fastsat i forordning (EU) nr. 910/2014 beskrives nærmere. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder vil omfatte specifikke forenklede due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne, som forpligtede enheder kan gennemføre, hvis der identificeres situationer med færre risici i den rapport om den overnationale risikovurdering, som Kommissionen skal udarbejde. Reglerne om lempede og skærpede due diligence-foranstaltninger er nærmere beskrevet. Politik over for tredjelande Politikken vedrørende tredjelande tilpasses. Kommissionen vil identificere tredjelande ved enten at tage hensyn til den offentlige identifikation foretaget af den relevante aktionsgruppe, der fastsætte internationale standarder (FATF), eller på grundlag af sin egen uafhængige vurdering. De tredjelande, som Kommissionen således har identificeret, vil blive omfattet af to forskellige sæt konsekvenser, der står i forhold til den risiko, som de udgør mod Unionens finansielle system: i) tredjelande, der er omfattet af alle skærpede due diligence-foranstaltninger og supplerende landespecifikke modforanstaltninger, og ii) tredjelande, der er omfattet af landespecifikke og skærpede due diligence-foranstaltninger. I princippet vil Kommissionen identificere tredjelande, "der er omfattet af en opfordring til handling" fra FATF, som højrisikotredjelande. På grund af den vedvarende karakter af de alvorlige strategiske mangler i deres AML/CFT-ramme vil sådanne lande være omfattet af alle skærpede due diligence-foranstaltninger samt landespecifikke modforanstaltninger for at mindske truslen på forholdsmæssig vis. Tredjelande med overholdelsesmæssige svagheder i deres AML/CFT-ordninger, som af FATF er defineret som "omfattet af skærpet overvågning", vil i princippet blive identificeret af Kommissionen og omfattet af landespecifikke og skærpede due diligence-foranstaltninger, der står i et rimeligt forhold til risiciene. Kommissionen kan også identificere tredjelande, som ikke er opført på FATF's liste, men som udgør en specifik trussel mod Unionens finansielle system, og som på grundlag af denne trussel vil være omfattet af enten landespecifikke og skærpede due diligence-foranstaltninger eller, når det er relevant, af alle skærpede due diligence-foranstaltninger og modforanstaltninger. Ved vurderingen af trusselsniveauet fra disse tredjelande kan Kommissionen tage udgangspunkt i AMLA's tekniske ekspertise. Endelig vil AMLA udarbejde retningslinjer vedrørende risici, tendenser og metoder forbundet med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som ikke har en landespecifik dimension, men som snarere hidrører fra geografiske områder uden for Unionen, og følgeligt rådgive forpligtede enheder om muligheden for at gennemføre afbødende foranstaltninger. Denne reviderede tilgang til tredjelande skal sikre en effektiv afbødning af eksterne trusler mod Unionens finansielle system og mod et velfungerende indre marked ved at gennemføre en harmoniseret tilgang på EU-plan og sikre en højere detaljeringsgrad og forholdsmæssigt afpasset definition af de konsekvenser, der er forbundet med opførelsen på listen, på et risikofølsomt grundlag. Politisk eksponerede personer Bestemmelserne om politisk eksponerede personer er baseret på EU's nuværende AML/CFT-lovgivning med en forpligtelse for medlemsstaterne til at udarbejde lister over hverv, der på deres område medfører status som politisk eksponeret person, og forpligtelser for forpligtede enheder til at lade politisk eksponerede personer omfatte af due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne med udgangspunkt i en risikobaseret tilgang. De krav, som finder anvendelse på personer, som ikke længere varetager højerestående offentligt hverv, er fastsat i lovgivningen. Benyttelse og outsourcing Med udgangspunkt i de nuværende regler præciserer forslaget de respektive vilkår vedrørende påberåbelse af due diligence i forbindelse med kunderne, som allerede er udøvet af andre forpligtede enheder, og outsourcing af funktioner til andre enheder eller tjenesteydere. I forslaget fastholdes det, at det endelige ansvar for overensstemmelse med reglerne i alle situationer fortsat ligger hos den forpligtede enhed. Der skal anvendes en risikobaseret tilgang, og der må ikke opstå afhængighed af eller outsources funktioner til tjenesteydere med hjemsted i højrisikotredjelande, lande med overensstemmelsesmæssige svagheder samt i eventuelle andre lande, som udgør en trussel mod Unionens finansielle system. Oplysninger om reelt ejerskab Bestemmelserne om oplysninger om reelt ejerskab i forslaget bygger på bestemmelserne i EU's nuværende AML/CFT-lovgivning, deriblandt begrebet reelt ejerskab og kravet om, at alle selskaber og andre juridiske enheder skal indhente og opbevare passende, nøjagtige og ajourførte oplysninger om reelt ejerskab. Der fastsættes mere udførlige regler med henblik på at identificere den/de reelle ejer(e ) af selskaber og andre juridiske enheder, og der indføres en harmoniseret tilgang til identifikation af reelt ejerskab. Med hensyn til viljesbestemte truster og lignende juridiske enheder eller arrangementer fastsættes der bestemmelser for at sikre ensartet identifikation af reelle ejere på tværs af medlemsstaterne, når der opstår tilsvarende situationer, herunder en bemyndigelse til Kommissionen til at vedtage en gennemførelsesretsakt. Forslaget indeholder oplysningskrav for proformaaktionærer og proformadirektører og indfører forpligtelser for juridiske enheder uden for EU til at lade deres reelle ejerskab registrere i Unionen, hvad enten de indgår en forretningsforbindelse med forpligtede enheder i EU eller erhverver fast ejendom i Unionen. Indberetningsforpligtelser

Bestemmelserne om indberetning af mistænkelige transaktioner til FIU'er (eller et selvregulerende organ, hvis en medlemsstat tillader dette) er baseret på bestemmelserne i EU's nuværende AML/CFT-lovgivning. Der fastsættes klarere regler for, hvordan transaktioner skal identificeres. For at gøre det lettere for forpligtede enheder at opfylde deres indberetningsforpligtelser og sikre, at FIU'ers analytiske aktiviteter og samarbejde kan fungere mere effektivt vil AMLA udarbejde udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som beskriver det fælles skema til indberetning af mistænkelige transaktioner, der skal anvendes som et ensartet grundlag i hele EU. Databeskyttelse EU's databeskyttelsesforordning (forordning (EU) 2016/679) finder anvendelse på behandling af personoplysninger til de i dette forslag omhandlede formål. I forslaget beskrives de betingelser, som finder anvendelse på forpligtede enheders behandling af visse kategorier af personoplysninger af mere følsom karakter. Forpligtede enheder skal opbevare registre over visse personoplysninger i fem år. Foranstaltninger til modvirkning af misbrug af ihændehaverbeviser Forslaget indeholder en bestemmelse, som forhindrer vareforhandlere eller erhvervsdrivende, der leverer tjenesteydelser, i at acceptere kontantbetalinger på over 10 000 EUR for et enkelt køb, samtidig med at medlemsstaterne fortsat kan opretholde gældende lavere tærskler for store kontanttransaktioner. Denne tærskel finder ikke anvendelse på private transaktioner mellem privatpersoner. Kommissionen skal vurdere fordelene og virkningerne af en yderligere sænkelse af denne tærskel inden for tre år efter, at den foreslåede forordning er bragt i anvendelse. Udbydelse og opbevaring af anonyme beholdninger af kryptoaktiver forbydes. Selskaber, som ikke er opført på listen, må ikke udstede ihændehaveraktier og er forpligtet til at registrere sådanne aktier. Udstedelse af tegningsoptioner til ihændehaveraktier er kun tilladt via en mellemmand. Afsluttende bestemmelser Der fastsættes bestemmelser for Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og finder anvendelse tre år efter dens ikrafttræden. Kommissionen skal foretage en gennemgang og evaluering af denne forordning inden for fem år efter dens anvendelse og derefter hvert tredje år. 2021/0239 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme

(EØS-relevant tekst) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank, under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger:

(1)Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 er den vigtigste retsakt i forebyggelsen af, at Unionens finansielle system bruges til hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Nævnte direktiv fastsætter en samlet retlig ramme, som blev styrket yderligere ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843, idet dette tager højde for risici, som er i fremvækst, og øgede gennemsigtigheden i forbindelse med reelt ejerskab. Uanset de fremskridt, som direktivet har medført, har erfaringen vist, at der bør indføres yderligere forbedringer for i tilstrækkelig grad at afbøde risici og effektivt afsløre kriminelles forsøg på misbrug af Unionens finansielle system med kriminelle formål for øje. (2)Den største udfordring, der er identificeret med hensyn til anvendelsen af bestemmelserne i direktiv (EU) 2015/849 om forpligtelser for aktører i den private sektor, de såkaldte forpligtede enheder, er disse reglers manglende umiddelbare anvendelighed og en fragmentering af tilgangen, alt efter de nationale linjer. Selvom disse regler har eksisteret i og udviklet sig over tre årtier, gennemføres de stadig på en måde, som ikke er i fuld overensstemmelse med kravene for et integreret indre marked. Derfor er det nødvendigt, at regler om spørgsmål, der på nuværende tidspunkt er omfattet af direktiv (EU) 2015/849, som for de berørte forpligtede enheder kan være umiddelbart anvendelige, fastsættes i en ny forordning med henblik på at opnå den ønskede ensartede anvendelse heraf. (3)Denne nye retsakt indgår som led i en samlet pakke, der har til formål at styrke Unionens AML/CFT-ramme. Tilsammen vil nærværende retsakt, direktiv [indsæt venligst henvisning — forslag til det sjette hvidvaskdirektiv — COM(2021) 423 final], forordning [indsæt venligst henvisning — forslag til omarbejdning af forordning (EU) 2015/847 — COM(2021) 422 final] og forordning [indsæt venligst henvisning — forslag til oprettelse af en myndighed for bekæmpelse af hvidvask af penge — COM(2021) 421 final] udgøre den retlige ramme, der gælder for de AML/CFT-krav, som forpligtede enheder skal opfylde, og som ligger til grund for EU's samlede institutionelle AML/CFT-ramme, herunder oprettelsen af en myndighed for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme ("AMLA"). (4)Hvidvask af penge og finansiering af terrorisme foregår ofte i international kontekst. Foranstaltninger, som træffes på EU-plan uden hensyntagen til koordinering og samarbejde på internationalt plan, vil kun få meget begrænsede virkninger. De foranstaltninger, som Unionen træffer på dette område, bør derfor være forenelige med og mindst lige så strenge som forholdsregler, der træffes på internationalt plan. Unionen bør ved sin indsats fortsat tage særligt hensyn til anbefalingerne fra Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) og instrumenter fra andre internationale organer, som er aktive inden for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. For at gøre bekæmpelsen af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme mere virkningsfuld bør de relevante EU-retsakter, hvis det er relevant, afstemmes med de internationale standarder om forebyggelse af hvidvask af penge samt finansiering af terrorisme og våbenspredning, der blev vedtaget af FATF i februar 2012 (de "reviderede FATF-anbefalinger"), og de deraf følgende ændringer af disse standarder. (5)Siden vedtagelsen af direktiv (EU) 2015/849 har den seneste udvikling i Unionens strafferetlige ramme bidraget til at styrke forebyggelsen og bekæmpelsen af hvidvask af penge, tilknyttede underliggende lovovertrædelser og finansiering af terrorisme. Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1673 er der opnået en fælles forståelse af strafbare handlinger i form af hvidvask af penge og tilknyttede underliggende lovovertrædelser. I Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 defineres finansielle strafbare handlinger, der skader Unionens finansielle interesser, og som også bør betragtes som underliggende lovovertrædelser med tilknytning til hvidvask af penge. Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 er der opnået en fælles forståelse af strafbare handlinger i form af finansiering af terrorisme. Da disse begreber nu er præciseret i Unionens strafferetlige lovgivning, er det ikke længere nødvendigt, at Unionens AML/CFT-regler definerer hvidvask af penge, tilknyttede underliggende lovovertrædelser eller finansiering af terrorisme. I stedet bør Unionens AML/CFT-ramme være i fuld overensstemmelse med Unionens strafferetlige ramme. (6)Teknologien er fortsat i udvikling og giver den private sektor muligheder for at udvikle nye produkter og systemer, der kan omsætte pengemidler eller værdi. Selvom dette er et positivt fænomen, kan det generere nye risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, da mange kriminelle fortsat finder måder, hvorpå de kan udnytte sårbarheder til at skjule pengemidler, der hidrører fra ulovlige aktiviteter, og flytte dem rundt i hele verden. Udbydere af kryptoaktivtjenester og crowdfundingplatforme eksponeres for misbrug af nye kanaler til overførsel af pengemidler, der hidrører fra ulovlige aktiviteter, og har gode forudsætninger for at afsløre sådanne overførsler og at afbøde risici. EU-lovgivningens anvendelsesområde bør derfor udvides, således at det omfatter sådanne enheder i overensstemmelse med de seneste udviklingstendenser inden for FATF-standarderne vedrørende kryptoaktiver. (7)De institutter og personer, der er omfattet af denne forordning, spiller en vigtig rolle som vogtere af Unionens finansielle system og bør derfor træffe alle nødvendige foranstaltninger til at gennemføre kravene i denne forordning med henblik på at forhindre kriminelle i at hvidvaske udbyttet af deres ulovlige aktiviteter eller i at finansiere terrorvirksomhed. Der bør ligeledes indføres foranstaltninger til at afbøde en eventuel risiko for manglende gennemførelse eller omgåelse af målrettede finansielle sanktioner. (8)Finansielle transaktioner kan også finde sted inden for den samme koncern som en metode til at forvalte koncernens finansielle midler. Sådanne transaktioner gennemføres imidlertid ikke i forhold til kunder og kræver ikke anvendelse af AML/CFT-foranstaltninger. For at garantere retssikkerheden er det nødvendigt at anerkende, at denne forordning ikke finder anvendelse på finansielle aktiviteter eller på andre finansielle tjenesteydelser, som leveres af medlemmerne af en koncern eller til andre medlemmer af den pågældende koncern. (9)Uafhængige retlige aktører bør være underlagt denne forordning, når de deltager i finansielle transaktioner eller selskabstransaktioner, herunder når de yder rådgivning om skatteforhold, hvor der er risiko for, at tjenesteydelser, der leveres af disse retlige aktører, misbruges til hvidvask af udbytte fra kriminelle handlinger eller finansiering af terrorisme. Der bør dog ikke være nogen forpligtelse til at indberette oplysninger, der er modtaget enten før, under eller efter retssager eller i forbindelse med vurderingen af en kundes retsstilling, og som bør være omfattet af retten til fortrolighed. Derfor bør juridisk rådgivning fortsat være omfattet af tavshedspligt, medmindre den retlige aktør deltager i hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, eller den juridiske rådgivning ydes med henblik på hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, eller hvis den retlige aktør ved, at kunden søger juridisk rådgivning med henblik på hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme. (10)For at sikre overholdelsen af de rettigheder, der er sikret ved Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder ("chartret"), bør de oplysninger, som revisorer, eksterne regnskabskyndige og skatterådgivere, der i nogle medlemsstater kan forsvare eller repræsentere en kunde i forbindelse med retssager eller vurdere en kundes retsstilling, får adgang til under udførelsen af disse opgaver, ikke være underlagt indberetningsforpligtelser. (11)Direktiv (EU) 2018/843 var den først retsakt, der tog højde for de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som kryptoaktiver udgør i Unionen. Det udvidede anvendelsesområdet for AML/CFT-rammen til at omfatte to typer af udbydere af kryptoaktivtjenester: udbydere af valutaveksling mellem virtuelle valutaer og fiatvalutaer samt udbydere af virtuelle tegnebøger. På grund af den hurtige teknologiske udvikling og fremskridtene med FATF-standarderne er det nødvendigt at tage denne tilgang op til fornyet overvejelse. Det første skridt hen imod at færdiggøre og ajourføre Unionens retlige ramme blev taget med forordning [Indsæt venligst henvisning — Forslag til forordning om markeder for kryptoaktiver og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 — COM(2020) 593 final], som fastsætter krav til udbydere af kryptoaktivtjenester, der ønsker at ansøge om tilladelse til at levere deres tjenesteydelser i det indre marked. Den indførte også en definition af kryptoaktiver og af udbydere af kryptoaktivtjenester, som omfatter en bredere vifte af aktiviteter. Udbydere af kryptoaktivtjenester, der er omfattet af forordning [indsæt venligst henvisning — Forslag til forordning om markeder for kryptoaktiver og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 — COM(2020) 593 final], bør også være omfattet af nærværende forordning for at afbøde en eventuel risiko for misbrug af kryptoaktiver med sigte på hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme. (12)Crowdfundingplatformes sårbarheder over for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme er horisontale og er til skade for det indre marked som helhed. Til dato er der opstået forskellige tilgange på tværs af medlemsstaterne til styring af sådanne risici. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/1503 harmoniseredes den lovgivningsmæssige tilgang til erhvervsinvestering og lånebaserede crowdfundingplatforme i hele Unionen og sikredes det, at der er indført fyldestgørende og sammenhængende beskyttelsesforanstaltninger for at håndtere potentiel hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Heriblandt stilles der krav til forvaltning af pengemidler og betalinger med tilknytning til alle de finansielle transaktioner, der udføres på disse platforme. Crowdfundingtjenesteudbydere skal enten ansøge om licens eller indgå i et partnerskab med en betalingstjenesteudbyder eller et kreditinstitut med henblik på at udføre sådanne transaktioner. Forordningen fastsætter også beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med tilladelsesproceduren, med vurderingen af ledelsens gode omdømme og gennem due diligence-procedurer for projektejere. Kommissionen skal inden den 10. november 2023 i sin rapport om nævnte forordning vurdere, om der kan være behov for yderligere beskyttelsesforanstaltninger. Det er derfor berettiget ikke at lade crowdfundingplatforme, som har opnået licens i henhold til forordning (EU) 2020/1503, omfatte af Unionens AML/CFT-lovgivning. (13)Crowdfundingplatforme, som ikke har opnået licens i henhold til forordning (EU) 2020/1503, forbliver for indeværende enten ikkelovregulerede eller omfattede af forskellige lovgivningsmæssige tilgange, herunder i forbindelse med regler og procedurer, der skal tackle risici forbundet med bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. For at skabe ensartethed og sikre, at der ikke er nogen ukontrollerede risici i dette miljø, er det nødvendigt, at alle crowdfundingplatforme, som ikke har opnået licens i henhold til forordning (EU) 2020/1503, og som dermed ikke er omfattet af dens beskyttelsesforanstaltninger, omfattes af Unionens AML/CFT-regler for at afbøde risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. (14)Formålet med direktiv (EU) 2015/849 var at afbøde de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som hidrører fra store kontantbetalinger, ved at lade personer, som handler med varer, betragte som forpligtede enheder, når de foretager eller modtager kontantbetalinger på over 10 000 EUR, samtidig med at medlemsstaterne kan indføre skærpede foranstaltninger. En sådan tilgang har vist sig at være ineffektiv i lyset af den ringe forståelse og anvendelse af AML/CFT-kravene, manglen på tilsyn og det begrænsede antal mistænkelige transaktioner, som er blevet indberettet til FIU'en. For i tilstrækkelig grad at afbøde risici, der hidrører fra misbrug af store kontante pengebeløb, bør der på EU-plan fastsættes en tærskel for store kontanttransaktioner på over 10 000 EUR. Som følge heraf bør personer, der handler med varer, ikke længere været omfattet af AML/CFT-forpligtelser. (15)Visse kategorier af vareforhandlere er i særlig grad eksponeret for risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme på grund af den høje værdi af de små, transportable varer, de handler med. Af denne grund bør personer, der handler med ædle metaller og ædelsten, være omfattet af AML/CFT-krav. (16)Operatører på området investeringsmigration er private selskaber, organer eller personer, som handler eller interagerer direkte med medlemsstaternes kompetente myndigheder på vegne af tredjelandsstatsborgere, eller som leverer formidlingstjenester til tredjelandsstatsborgere, der forsøger at opnå opholdstilladelse i en medlemsstat til gengæld for forskellige former for investering, herunder kapitaloverførsler, køb eller leje af ejendom, investering i statsobligationer, investering i selskaber, donationer eller tilskud til en aktivitet, der tjener et almennyttigt formål, og bidrag til statsbudgettet. Ordninger for tildeling af opholdsret til investorer indebærer risici og sårbarheder, som vedrører hvidvask af penge, korruption og skatteundgåelse. Sådanne risici forværres af de grænseoverskridende rettigheder, der er forbundet med opholdsret i en medlemsstat. Det er derfor nødvendigt at operatører på området investeringsmigration omfattes af AML/CFT-forpligtelser. Denne forordning bør ikke finde anvendelse på statsborgerskabsordninger for investorer, som resulterer i erhvervelse af statsborgerskab til gengæld for sådanne investeringer, idet sådanne ordninger skal betragtes som underminerende for den grundlæggende status som unionsborger og loyalt samarbejde mellem medlemsstaterne. (17)Forbrugerkreditorer og pantekreditorer og formidlere, som ikke er kreditinstitutter eller finansielle institutter, har ikke været omfattet af AML/CFT-krav på EU-plan, men har i visse medlemsstater været omfattet af sådanne forpligtelser på grund af deres eksponering for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Afhængigt af deres forretningsmodel kan sådanne forbrugerkreditorer og pantekreditorer og formidlere være eksponeret for væsentlige risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Det er vigtigt at sikre, at enheder, der udøver lignende aktiviteter, og som er eksponeret for sådanne risici er omfattet af AML/CFT-krav, uanset om de kan betragtes som kreditinstitutter eller finansielle institutter eller ej. Det er derfor passende at medtage forbrugerkreditorer og pantekreditorer og formidlere, som ikke er kreditinstitutter eller finansielle institutter, men som i medfør af deres aktiviteter er eksponeret for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. (18)For at sikre en ensartet tilgang er det nødvendigt at præcisere de enheder i investeringssektoren, som er omfattet af AML/CFT-krav. På trods af at kollektive investeringsselskaber allerede faldt ind under anvendelsesområdet for direktiv (EU) 2015/849, er det nødvendigt at tilpasse den relevante terminologi til EU's nuværende lovgivning om investeringsfonde, dvs. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU. Fordi fonde kan oprettes uden status som juridisk person, er det også nødvendigt at inkludere deres forvaltere i anvendelsesområdet for denne forordning. AML/CFT-kravene bør finde anvendelse, uanset hvordan andele eller aktier i en fond gøres tilgængelige med henblik på køb i Unionen, herunder hvis andele eller aktier udbydes direkte eller indirekte til investorer, der er etableret i Unionen, eller placeres hos sådanne investorer på forvalterens initiativ eller på forvalterens vegne. (19)Det er vigtigt, at AML/CFT-kravene finder anvendelse på en forholdsmæssigt afpasset måde, og at indførelsen af eventuelle krav står i rimeligt forhold til den rolle, som forpligtede enheder kan spille i forbindelse med forebyggelsen af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Med henblik herpå bør det være muligt for medlemsstaterne i overensstemmelse med den risikobaserede tilgang i denne forordning at undtage visse operatører fra AML/CFT-kravene, hvis de aktiviteter, som de udøver, indebærer begrænsede risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, og hvis aktiviteterne er af begrænset omfang. For at sikre gennemsigtig og ensartet anvendelse af sådanne undtagelser i hele Unionen bør der indføres en mekanisme, som giver Kommissionen mulighed for at kontrollere, hvorvidt de undtagelser, som skal indrømmes, er nødvendige. Kommissionen bør ligeledes hvert år offentliggøre sådanne undtagelser i Den Europæiske Unions Tidende. (20)Et sæt ensartede regler vedrørende internationale systemer og kontroller, som finder anvendelse på alle forpligtede enheder, der driver virksomhed i det indre marked, vil styrke overholdelsen af AML/CFT-reglerne og gøre tilsynet mere effektivt. For at sikre den fornødne afbødning af risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme bør forpligtede enheder indføre interne kontrolrammer, der består af risikobaserede politikker og procedurer samt en klar fordeling af ansvarsområder i hele organisationen. I overensstemmelse med den risikobaserede tilgang i denne forordning, bør disse politikker, kontroller og procedurer stå i rimeligt forhold til den forpligtede enheds art og størrelse og imødegå de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som enheden står over for.

(21)En passende risikobaseret tilgang kræver, at forpligtede enheder identificerer de iboende risici, der er forbundet med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, og som de konfronteres med i kraft af deres erhvervsaktiviteter, for effektivt at afbøde dem og sikre, at deres politikker, procedurer og interne kontroller er egnede til at tage højde for disse iboende risici. I forbindelse hermed bør forpligtede enheder tage hensyn til deres kunders kendetegn, de produkter, tjenesteydelser og eller transaktioner, der tilbydes, de berørte lande eller geografiske områder og de anvendte distributionskanaler. I lyset af risicis skiftende karakter bør en sådan risikovurdering ajourføres regelmæssigt. (22)Der bør tages hensyn til de kendetegn og behov, der gør sig gældende for mindre forpligtede enheder og sikres en passende behandling i forhold til deres særlige behov og erhvervsaktiviteternes art. Dette kan inkludere at undtage visse forpligtede enheder fra at foretage en risikovurdering, hvis der er god forståelse for de risici, der findes i den sektor, hvor enheden driver virksomhed. (23)FATF har udarbejdet standarder for jurisdiktioner med det formål at identificere og vurdere risici for potentiel manglende gennemførelse eller omgåelse af de målrettede finansielle sanktioner, som er forbundet med finansiering af våbenspredning, og gribe ind for at afbøde disse risici. Disse nye standarder, som FATF har indført i dag, erstatter eller undergraver ikke de eksisterende strenge krav til lande om at gennemføre målrettede finansielle sanktioner for at overholde FN's Sikkerhedsråds relevante regulativer om forebyggelse, bekæmpelse og afbrydelse af spredning af masseødelæggelsesvåben og finansieringen heraf. Disse eksisterende forpligtelser, som gennemført på EU-plan ved Rådets afgørelse 2010/413FUSP og (FUSP) 2016/849 samt Rådets forordning (EU) nr. 267/2012 og (EU) 2017/1509, er fortsat strenge regelbaserede forpligtelser, der er bindende for alle fysiske og juridiske personer i Unionen. (24)For at afspejle den seneste udvikling på internationalt plan er der ved denne forordning indført et krav med det formål at identificere, forstå, styre og afbøde risici for potentiel manglende gennemførelse eller omgåelse af målrettede finansielle sanktioner, som er forbundet med finansiering af våbenspredning, i de enkelte forpligtede enheder. (25)Det er vigtigt, at forpligtede enheder træffer alle foranstaltninger på ledelsesniveau for at gennemføre interne politikker, kontroller og procedurer og for at gennemføre AML/CFT-kravene. Samtidig med at der bør udpeges en person på ledelsesniveau, som har ansvar for at gennemføre den forpligtede enheds politikker, kontroller og procedurer, ligger ansvaret for overholdelse af AML/CFT-kravene i sidste ende hos enhedens styrende organ. Opgaver, der vedrører den daglige gennemførelse af den forpligtede enheds AML/CFT-politikker, kontroller og procedurer, bør overdrages til en complianceansvarlig. (26)For at sikre en effektiv gennemførelse af AML/CFT-foranstaltningerne er det også vigtigt, at de ansatte i forpligtede enheder samt deres agenter og distributører, som varetager en rolle i forbindelse med gennemførelsen heraf, forstår de krav og de interne politikker, kontroller og procedurer, som enheden har indført. Forpligtede enheder bør indføre foranstaltninger, herunder uddannelsesprogrammer, til dette formål. (27)Enkeltpersoner, som har fået overdraget opgaver, der vedrører en forpligtet enheds overholdelse af AML/CFT-kravene, bør gøres til genstand for en vurdering af deres kvalifikationer, viden, ekspertise, integritet og adfærd. Det kan føre til interessekonflikter og underminere systemets integritet, hvis ansatte varetager opgaver, der er forbundet med den forpligtede enheds overholdelse af AML/CFT-rammen, og som vedrører kunder, med hvem de har en tæt privat forbindelse eller forretningsforbindelse. Derfor bør det hindres, at ansatte i sådanne situationer varetager opgaver, som er forbundet med den forpligtede enheds overholdelse af AML/CFT-rammen, og som vedrører sådanne kunder. (28)En ensartet gennemførelse af AML/CFT-politikker og procedurer på koncernplan er afgørende for en robust og effektiv styring af risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i koncernen. Til dette formål bør moderselskabet vedtage og gennemføre de politikker, kontroller og procedurer, der er indført på koncernplan. Forpligtede enheder i koncernen bør være forpligtede til at udveksle oplysninger, når en sådan deling er relevant for at forhindre hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Deling af oplysninger bør være omfattet af tilstrækkelige garantier med hensyn til fortrolighed, databeskyttelse og anvendelse af oplysninger. AMLA bør have til opgave at udarbejde udkast til reguleringsmæssige standarder, der præciserer minimumskravene til procedurer og politikker, som er indført på koncernplan, herunder minimumsstandarder for deling af oplysninger internt i koncernen samt den rolle og de ansvarsområder, der varetages af moderselskaber, som ikke er forpligtede enheder. (29)Foruden koncerner findes der andre strukturer, f.eks. netværk eller partnerskaber, inden for hvilke forpligtede enheder kan have samme ejerskab, ledelse eller fælles kontroller med overholdelsen af relevante forskrifter. For at sikre lige konkurrencevilkår på tværs af alle sektorer, samtidig med at de ikke overbebyrdes, bør AMLA identificere de situationer, hvor lignende politikker, som er indført på koncernplan, bør finde anvendelse på sådanne strukturer. (30)Under visse omstændigheder, hvor forpligtede enheders filialer og datterselskaber er beliggende i tredjelande, er minimumskravene til AML/CFT, herunder databeskyttelsesforpligtelserne, mere lempelige end inden for Unionens AML/CFT-ramme. I sådanne situationer og med henblik på fuldt ud at forhindre, at Unionens finansielle system bruges til hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og for at sikre den højeste standard af beskyttelse af unionsborgeres personoplysninger bør sådanne filialer og datterselskaber overholde de AML/CFT-krav, der er fastsat på EU-plan. Når et tredjelands ret hindrer, at disse krav kan overholdes, f.eks. på grund af begrænsninger i koncernens evne til at opnå adgang til, behandle eller udveksle oplysninger som følge af et utilstrækkeligt databeskyttelsesniveau eller tredjelandets lovgivning om bankhemmelighed, bør forpligtede enheder træffe yderligere foranstaltninger til at sikre, at filialer og datterselskaber, som er beliggende i det pågældende land, håndterer disse risici på effektiv vis. AMLA bør få til opgave at udarbejde udkast til tekniske standarder, der præciserer typen af sådanne yderligere foranstaltninger. (31)Krav vedrørende due diligence i forbindelse med kunderne er yderst vigtige for at sikre, at forpligtede enheder identificerer, kontrollerer og overvåger deres forretningsforbindelser med kunderne for så vidt angår de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som de udgør. Nøjagtig identifikation og kontrol af data fra potentielle og eksisterende kunder er yderst vigtig for at kunne forstå de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som er forbundet med kunder, hvad enten de fysiske eller juridisk personer. (32)Det er nødvendigt at opnå en ensartet og høj standard for due diligence i forbindelse med kunderne i Unionen, som beror på harmoniserede krav til identifikation af kunder og kontrol af deres identitet, og som reducerer nationale forskelle, således at der kan sikres lige konkurrencevilkår i hele det indre marked og foretages en ensartet anvendelse af bestemmelserne i hele Unionen. Samtidig er det yderst vigtigt, at forpligtede enheder anvender krav vedrørende due diligence i forbindelse med kunderne på et risikobaseret grundlag. Den risikobaserede tilgang er ikke ensbetydende med, at de forpligtede enheder indtager en ubehørigt eftergivende holdning. Den indebærer, at der gøres brug af evidensbaseret beslutningstagning, således at der mere effektivt kan fokuseres på de risici for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som Unionen og de personer, som driver virksomhed i Unionen, konfronteres med. (33)Forpligtede enheder bør ikke være forpligtede til at træffe due diligence-foranstaltninger over for kunder, som gennemfører lejlighedsvise eller indbyrdes forbundne transaktioner under en vis værdi, medmindre der opstår mistanke om hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme. Hvorimod tærsklen på 10 000 EUR finder anvendelse for de fleste lejlighedsvise transaktioner, bør forpligtede enheder, som driver virksomhed i sektorer eller gennemfører transaktioner, der indebærer en meget høj risiko for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, være forpligtede til at udøve due diligence i forbindelse med kunderne ved transaktioner med lavere tærskler. For at identificere de sektorer eller transaktioner samt de fornødne tærskler for sådanne sektorer eller transaktioner bør AMLA udarbejde særlige udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder. (34)Nogle forretningsmodeller er baseret på den forpligtede enheds forretningsforbindelse med en forretningsdrivende for at kunne tilbyde betalingsinitieringstjenester, gennem hvilke den forretningsdrivende får betaling for leveringen af varer eller tjenesteydelser, og ikke med den forretningsdrivendes kunder, som bemyndiger betalingsinitieringstjenesten til at iværksætte en enkelt- eller engangstransaktion til den forretningsdrivende. Med henblik på AML/CFT-reglerne i en sådan forretningsmodel er den forpligtede enheds kunde den forretningsdrivende og ikke den forretningsdrivendes kunde. Derfor bør den forpligtede enhed anvende kravene til due diligence i forbindelse med kunderne i forhold til den forretningsdrivende. (35)Til trods for at direktiv (EU) 2015/849 i et vist omfang har harmoniseret medlemsstaternes regler vedrørende forpligtelser vedrørende kundeidentifikation, fastlagde det ikke udførlige regler vedrørende de procedurer, som forpligtede enheder skal følge. I betragtning af dette aspekts afgørende betydning for forebyggelsen af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme bør der i overensstemmelse med den risikobaserede tilgang indføres mere specifikke og udførlige bestemmelser om identifikation af kunder og om kontrol af kunders identitet, hvad enten der er tale om fysiske eller juridiske personer eller juridiske arrangementer såsom truster eller enheder, der i henhold til national ret har rets- og handleevne. (36)Den teknologiske udvikling og de teknologiske fremskridt inden for digitalisering muliggør sikker identifikation og kontrol fra fjernt hold eller ad elektronisk vej af potentielle og eksisterende kunder og kan gøre det lettere at udøve due diligence i forbindelse med kunderne fra fjernt hold. De identifikationsløsninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 910/2014 og i forslaget til en ændring heraf inden for rammerne af en europæisk digital identitet, muliggør sikre og pålidelige midler til kundeidentifikation og kontrol af både potentielle og eksisterende kunder og kan gøre det lettere at udøve due diligence i forbindelse med kunderne fra fjernt hold. Forpligtede enheder bør tage hensyn til og godkende elektronisk identifikation som den, der er fastsat i nævnet forordning, i forbindelse med processen for kundeidentifikation. Disse midler til identifikation kan, når der er indført passende risikoafbødende foranstaltninger, udgøre et almindeligt eller endda et lavt risikoniveau. (37)For at sikre, at AML/CFT-rammen hindrer, at pengemidler, der hidrører fra ulovlige aktiviteter, føres ind i det finansielle system bør forpligtede enheder udøve due diligence i forbindelse med kunderne, inden de etablerer forretningsforbindelser med potentielle kunder i overensstemmelse med den risikobaserede tilgang. Ikke desto mindre kan forpligtede enheder for at undgå unødvendig forsinkelse af den normale forretningsgang indhente oplysninger fra den potentielle kunde i forbindelse med etableringen af en forretningsforbindelse. Kreditinstitutter og finansielle institutter kan indhente de nødvendige oplysninger fra de potentielle kunder, så snart deres forbindelse er etableret, forudsat at transaktionerne ikke iværksættes før due diligence-processen i forbindelse med kunderne er afsluttet med et vellykket resultat. (38)Indskydere, hvis pengemidler er udbytte fra hvidvask af penge, bør udelukkes fra tilbagebetaling gennem en indskudsgarantiordning. For at forhindre, at pengemidler, der hidrører fra ulovlige aktiviteter, tilbagebetales til sådanne indskydere, bør kreditinstitutter, som er underlagt tilsynsorganernes tilsyn, udøve due diligence i forbindelse med kunderne, når kreditinstitutterne er konstateret nødlidende eller forventeligt nødlidende, eller når indskuddene er defineret som indisponible. Kreditinstitutter bør indberette alle mistænkelige transaktioner, som identificeres i forbindelse med udøvelsen af en sådan due diligence i forbindelse med kunderne, til FIU'en. (39)Due diligence-processen i forbindelse med kunderne er ikke begrænset til identifikation og kontrol af kundens identitet. Inden de etablerer en forretningsforbindelse eller gennemfører lejlighedsvise transaktioner, bør forpligtede enheder ligeledes vurdere en forretningsforbindelses formål og art. Oplysninger forud for kontraktindgåelse eller andre oplysninger om det tilbudte produkt eller den tilbudte tjenesteydelse, som formidles til den potentielle kunde, kan bidrage til forståelsen af dette formål. Forpligtede enheder bør altid være i stand til på utvetydig vis at vurdere en potentiel forretningsforbindelses formål og art. Når den tilbudte tjenesteydelse eller det tilbudte produkt sætter kunderne i stand til at gennemføre forskellige typer transaktioner eller aktiviteter, bør forpligtede enheder indhente tilstrækkelige oplysninger om kundens hensigt vedrørende den tilsigtede anvendelse af nævnte forbindelse. (40)For at sikre AML/CFT-rammen er virkningsfuld bør forpligtede enheder regelmæssigt gennemgå de oplysninger, som de indhenter fra deres kunder, i overensstemmelse med den risikobaserede tilgang. Forpligtede enheder bør også oprette et overvågningssystem for at afsløre atypiske transaktioner, som kan give anledning til mistanke om hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme. For at sikre, at overvågningen af transaktioner er virkningsfuld bør forpligtede enheders overvågningsaktiviteter i princippet omfatte alle tjenesteydelser og produkter, som tilbydes til kunder, og alle transaktioner, som gennemføres på vegne af kunden, eller som den forpligtede enhed tilbyder kunden. Dog behøver ikke alle transaktioner at blive gennemgået på individuelt plan. Intensiteten af overvågningen bør ske i overensstemmelse med den risikobaserede tilgang og udformes ud fra præcise og relevante kriterier, idet der navnlig tages hensyn til kundernes kendetegn og det risikoniveau, der er forbundet med disse, de tilbudte produkter og tjenesteydelser og de pågældende lande eller geografiske områder. AMLA bør udarbejde retningslinjer for at sikre, at intensiteten af overvågningen af forretningsforbindelser og af transaktioner er fyldestgørende og står i rimeligt forhold til risikoniveauet.

(41)For at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning bør AMLA have til opgave at udarbejde udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende due diligence i forbindelse med kunderne. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder bør fastsætte det sæt minimumsoplysninger, som forpligtede enheder skal indhente, for at etablere nye forretningsforbindelser med kunder eller vurdere eksisterende forbindelser i henhold til det risikoniveau, der er forbundet med den enkelte kunde. Derudover bør udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder sikre tilstrækkelig klarhed, således at markedsaktører kan udvikle sikre, tilgængelige og innovative metoder til at kontrollere kunders identitet og udøve due diligence i forbindelse med kunderne, også fra fjernt hold, samtidig med at princippet om teknologineutralitet respekteres. Kommissionen bør bemyndiges til at vedtage disse udkast til disse reguleringsmæssige tekniske standarder. Disse specifikke opgaver er i overensstemmelse med AMLA's rolle og ansvarsområder som fastsat i forordning [indsæt venligst henvisning — forslag til oprettelse af en myndighed for bekæmpelse af hvidvask af penge — COM/2021/421 final]. (42)Harmoniseringen af due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne bør ikke kun sigte mod at opnå en ensartet og konsekvent effektiv forståelse af de risici, der er forbundet med en eksisterende eller potentiel kunde, uanset hvor i EU forretningsforbindelsen indledes, og harmoniseringen heraf vil bidrage til at opfylde dette formål. Den bør også sikre, at de oplysninger, der indhentes, når der udøves due diligence i forbindelse med kunderne, ikke anvendes af forpligtede enheder med det formål at tilstræbe en risikobegrænsende praksis, som kan resultere i omgåelse af andre retlige forpligtelser, navnlig de forpligtelser, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/92/EU eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2366, uden at Unionens mål for forebyggelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme nås. For at gøre det muligt at foretage et korrekt tilsyn med opfyldelsen af due diligence-forpligtelserne i forbindelse med kunderne er det vigtigt, at forpligtede enheder fører fortegnelser over de forholdsregler, der er truffet, og de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med processen for due diligence i forbindelse med kunderne, uanset om der etableres en ny forretningsforbindelse med disse, og hvorvidt de har indgivet en indberetning om mistænkelige transaktioner efter et afslag på at etablere en forretningsforbindelse. Hvis den forpligtede enhed beslutter ikke at etablere en forretningsforbindelse med en potentiel kunde, bør fortegnelserne over due diligence i forbindelse med kunderne indeholde begrundelsen for en sådan beslutning. Dette vil sætte tilsynsmyndighederne i stand til at vurdere, hvorvidt forpligtede enheder på hensigtsmæssig vis har kalibreret deres praksis for due diligence i forbindelse med kunderne, og hvordan enhedens risikoeksponering udvikler sig, samt bidrage til at opbygge statistisk dokumentation for forpligtede enheders anvendelse af regler vedrørende due diligence i forbindelse med kunderne i hele Unionen. (43)Fremgangsmåden ved kontrol af eksisterende kunder inden for den nuværende AML/CFT-ramme er allerede risikobaseret. På grund af den meget høje risiko for hvidvask af penge, tilknyttede underliggende lovovertrædelser og finansiering af terrorisme, der er forbundet med visse mellemliggende strukturer, gør denne fremgangsmåde det måske ikke muligt at opdage og vurdere risici i rette tid. Derfor er det vigtigt at sikre, at klart angivne kategorier af eksisterende kunder også overvåges regelmæssigt. (44)Risici er i sig selv variable størrelser, og de kan, enten alene eller sammen, øge eller mindske de potentielle risici og har dermed en indvirkning på det passende omfang af de forebyggende foranstaltninger, f.eks. due diligence-foranstaltninger. (45)I lavrisikosituationer bør forpligtede enheder have mulighed for at anvende lempede due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne. Dette er ikke ensbetydende med en undtagelse fra eller udeladelse af due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne. Det består snarere i et lempet eller reduceret sæt kontrolforanstaltninger, som dog bør tage højde for alle komponenter i standardproceduren for due diligence i forbindelse med kunderne. I overensstemmelse med den risikobaserede tilgang bør forpligtede enheder ikke desto mindre have mulighed for at reducere hyppigheden eller intensiteten af deres kontrol af kunder eller transaktioner eller for at forlade sig på passende antagelser vedrørende forretningsforbindelsens formål eller anvendelsen af enkle produkter. De reguleringsmæssige tekniske standarder for due diligence i forbindelse med kunderne bør fastsætte de specifikke lempede foranstaltninger, som forpligtede enheder kan gennemføre i tilfælde af situationer med meget lav risiko, som er identificeret i Kommissionens overnationale risikovurdering. Når den udarbejder reguleringsmæssige tekniske standarder, bør AMLA tage behørigt hensyn til opretholdelsen af social og finansiel inklusion. (46)Det bør anerkendes, at der i visse situationer er højere risiko for hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme. Selv om alle kunders identitet og forretningsprofil bør fastlægges ved hjælp af regelmæssig anvendelse af kravene til due diligence i forbindelse med kunderne, er der tilfælde, hvor der er behov for særligt strenge identifikations- og kontrolprocedurer. Det er derfor nødvendigt at fastlægge udførlige regler for sådanne skærpede due diligence-foranstaltninger ved grænseoverskridende korrespondentforbindelser. (47)Grænseoverskridende korrespondentforbindelser med et respondentinstitut fra et tredjeland er karakteriseret ved deres vedvarende, repetitive natur. Derudover indebærer ikke alle grænseoverskridende tjenesteydelser fra korrespondentbankforbindelser den samme grad af risiko for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme. Derfor bør intensiteten af de skærpede due diligence-foranstaltninger bestemmes ved anvendelse af principperne i den risikobaserede tilgang. Den risikobaserede tilgang bør dog ikke anvendes ved interaktioner med tredjelandes respondentinstitutter, som ikke fysisk er beliggende på det sted, hvor de er stiftet. I betragtning af den høje iboende risiko for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme i tomme bankselskaber, bør kreditinstitutter og finansielle institutter afholde sig fra at have korrespondentforbindelser med sådanne tomme bankselskaber. (48)I forbindelse med skærpede due diligence-foranstaltninger er det ved indhentning af den øverste ledelses godkendelse ved etablering af forretningsforbindelser ikke i alle tilfælde nødvendigt, at der indhentes godkendelse fra bestyrelsen. En sådan godkendelse bør kunne gives af en person med tilstrækkeligt kendskab til enhedens risikoeksponering over for hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og med tilstrækkelig anciennitet til at kunne træffe beslutninger, som påvirker dets risikoeksponering. (49)For at beskytte Unionens finansielle system mod hvidvask af penge og finansiering af terrorisme og sikre, at det er velfungerende bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med henblik på at identificere tredjelande, hvis mangler i deres nationale AML/CFT-ordninger udgør en trussel mod integriteten i Unionens indre marked. Den skiftende karakter af truslerne i forbindelse med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som kommer fra lande uden for Unionen, hjulpet på vej af en konstant udvikling i den teknologi og de midler, der er til rådighed for kriminelle, kræver, at der for så vidt angår tredjelande foretages hurtige og løbende tilpasninger af lovgivningsrammen for på effektiv vis at imødegå de eksisterende risici og forhindre nye i at opstå. Kommissionen bør tage hensyn til oplysninger fra internationale organisationer og standardsættere på området bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, f.eks. FATF's offentlige erklæringer, rapporter om gensidig evaluering eller detaljeret vurdering eller offentliggjorte opfølgningsrapporter, og tilpasse sine vurderinger til ændringerne deri, når det er hensigtsmæssigt. (50)Tredjelande, der er "omfattet af en opfordring til handling" fra den relevante internationale standardsætter (FATF), har væsentlige strategiske mangler af vedvarende karakter i deres retlige og institutionelle AML/CFT-rammer og deres gennemførelse, som med sandsynlighed udgør en høj risiko for Unionens finansielle system. Den vedvarende karakter af de væsentlige strategiske mangler, som afspejler tredjelandets manglende engagement eller fortsatte manglende håndtering heraf, er tegn på et forhøjet trusselsniveau fra sådanne tredjelande, hvilket kræver en virkningsfuld, ensartet og harmoniseret afbødende reaktion på EU-plan. Forpligtede enheder bør derfor være forpligtet til at anvende det samlede sæt af skærpede due diligence-foranstaltninger på lejlighedsvise transaktioner og forretningsforbindelser, som involverer sådanne højrisikotredjelande, med henblik på at styre og afbøde de underliggende risici. Derudover berettiger det høje risikoniveau anvendelsen af supplerende specifikke modforanstaltninger, uanset om de træffes af forpligtede enheder eller af medlemsstaterne. En sådan tilgang vil forhindre forskelle i fastlæggelsen af de relevante modforanstaltninger, hvilket ville eksponere hele Unionens finansielle system for risici. På baggrund af sin tekniske ekspertise kan AMLA give nyttige input til Kommissionen med henblik på at identificere de hensigtsmæssige modforanstaltninger. (51)Det er sandsynligt, at kriminelle vil udnytte overensstemmelsesmæssige svagheder i både den retlige og institutionelle AML/CFT-ramme og gennemførelsen heraf i tredjelande, som er omfattet af "skærpet overvågning", der udføres af FATF. Det er sandsynligt, at dette vil udgøre en risiko for Unionens finansielle system, som skal styres og afbødes. Disse tredjelandes tilsagn om at afhjælpe identificerede svagheder, dog uden at fjerne risikoen, berettiger en afbødende reaktion, som er mindre streng end den, der finder anvendelse på højrisikotredjelande. I disse tilfælde bør Unionens forpligtede enheder, når de handler med fysiske personer eller juridiske enheder, der er etableret i disse tredjelande, anvende skærpede due diligence-foranstaltninger på lejlighedsvise transaktioner og forretningsforbindelser, som er skræddersyet til de specifikke svagheder, der er identificeret i hvert tredjeland. En sådan identifikation med en højere detaljeringsgrad af de skærpede due diligence-foranstaltninger, der skal anvendes, vil i overensstemmelse med den risikobaserede tilgang også sikre, at foranstaltningerne står i rimeligt forhold til risikoniveauet. For at sikre en sådan ensartet og forholdsmæssigt afpasset tilgang bør Kommissionen kunne identificere de specifikke skærpede due diligence-foranstaltninger, som er nødvendige for at afbøde landespecifikke risici. På baggrund af sin tekniske ekspertise kan AMLA give nyttige input til Kommissionen med henblik på at identificere de egnede, skærpede due diligence-foranstaltninger. (52)Lande, som af internationale standardsættere ikke offentligt er identificeret som omfattet af "en opfordring til handling" eller "skærpet overvågning", kan stadig udgøre en trussel mod integriteten i Unionens finansielle system. For at afbøde sådanne risici bør det være muligt for Kommissionen at gribe ind ved på grundlag af et sæt klare kriterier og med bistand fra AMLA at identificere tredjelande, som udgør en specifik og alvorlig trussel mod Unionens finansielle system, som kan skyldes enten overensstemmelsesmæssige svagheder eller væsentlige strategiske mangler af vedvarende karakter i deres AML/CFT-ordning, og de relevante afbødende foranstaltninger. Disse tredjelande bør udpeges af Kommissionen. I henhold til risikoniveauet for Unionens finansielle system bør Kommissionen kræve anvendelse af enten alle skærpede due diligence-foranstaltninger og landespecifikke modforanstaltninger, således som det er tilfældet for højrisikotredjelande, eller landespecifik skærpet due diligence i forbindelse med kunderne, således som det er tilfældet for tredjelande med overensstemmelsesmæssige svagheder. (53)Der kan ske ændringer i disse tredjelandes AML/CFT-rammer eller i deres gennemførelse heraf, f.eks. som resultat af landets tilsagn om at afhjælpe de identificerede svagheder eller af vedtagelsen af relevante AML/CFT-foranstaltninger med henblik på at tackle dem, hvilket kan ændre karakteren og niveauet af de risici, der hidrører fra disse, og Kommissionen bør derfor regelmæssigt gennemgå identifikationen af disse specifikke skærpede due diligence-foranstaltninger for at sikre, at de fortsat er forholdsmæssigt afpassede og tilstrækkelige. (54)Potentielle eksterne trusler mod Unionens finansielle system, som observeres med hensyn til et specifikt geografisk område uden for Unionen, hidrører ikke kun fra tredjelande, men kan også opstå i forbindelse med specifikke kunderisikofaktorer eller produkter, tjenesteydelser, transaktioner eller leveringskanaler. Det er derfor nødvendigt at udpege de tendenser, risici og metoder i forbindelse med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme, som Unionens forpligtede enheder kan eksponeres for. AMLA har de bedste forudsætninger for at opdage ML/FT-typologier, som er i fremvækst i lande uden for Unionen, og for at overvåge deres udvikling med henblik på at udstede retningslinjer til Unionens forpligtede enheder om behovet for at anvende skærpede due diligence-foranstaltninger med sigte på at afbøde sådanne risici. (55)Forbindelser med enkeltpersoner, der varetager eller har varetaget vigtige offentlige hverv, inden for Unionen eller internationalt, og navnlig enkeltpersoner fra lande, hvor korruption er udbredt, kan eksponere den finansielle sektor for væsentlige omdømmemæssige og retlige risici. De internationale bestræbelser på at bekæmpe korruption begrunder også behovet for øget opmærksomhed omkring sådanne personer og for anvendelse af passende skærpede due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne over for personer, som varetager eller har varetaget et højerestående offentligt hverv, og omkring fremtrædende personer i internationale organisationer. Det er derfor nødvendigt at specificere foranstaltninger, som forpligtede enheder bør anvende i forbindelse med transaktioner eller forretningsforbindelser med politisk eksponerede personer. For at fremme den risikobaserede tilgang bør AMLA have til opgave at udstede retningslinjer om vurdering af det risikoniveau, der er forbundet med en bestemt kategori af politisk eksponerede personer, deres familiemedlemmer eller personer, der er kendt som nære samarbejdspartnere. (56)Med henblik på at identificere politisk udsatte personer i Unionen bør medlemsstaterne udarbejde lister, som angiver de specifikke funktioner, der i henhold til nationale love og administrative bestemmelser udgør højerestående offentlige hverv. Medlemsstaterne bør anmode hver international organisation, der er akkrediteret på deres område, om at udarbejde og ajourføre en liste over højerestående offentlige hverv inden for den pågældende internationale organisation. Kommissionen bør have til opgave at udarbejde og udsende en liste over personer, som varetager højerestående offentlige hverv i EU-institutioner eller -organer, som bør være gyldig i hele Unionen. (57)Når kunder ikke længere varetager et højerestående offentligt hverv, kan de stadig udgøre en meget høj risiko, f.eks. på grund af den uformelle indflydelse de stadig kan udøve, eller fordi deres foregående og nuværende funktioner er forbundet. Det er yderst vigtigt, at forpligtede enheder tager hensyn til sådanne vedvarende risici og anvender én eller flere skærpede due diligence-foranstaltninger, indtil det tidspunkt hvor enkeltpersonerne ikke længere anses for at udgøre en risiko, og under alle omstændigheder i mindst 12 måneder efter det tidspunkt, hvor de ikke længere varetager et højerestående offentligt hverv. (58)Forsikringsselskaber har som oftest ikke kundeforhold med de begunstigede i forbindelse med en forsikringspolicer. De bør imidlertid være i stand til at identificere situationer med meget høj risiko, f.eks. når udbyttet fra policen begunstiger en politisk eksponeret person. For at fastslå, hvorvidt dette er tilfældet, bør forsikringspolicen omfatte rimelige foranstaltninger til at identificere den begunstigede, som hvis denne person var en ny kunde. Sådanne foranstaltninger kan træffes på det tidspunkt, hvor policen udbetales, men ikke senere. (59)Tætte private forbindelser og forretningsforbindelser kan misbruges med hvidvask af penge og finansiering af terrorisme for øje. Af denne grund bør foranstaltninger, som vedrører politisk eksponerede personer, ligeledes finder anvendelse på deres familiemedlemmer og personer, der er kendt som nære samarbejdspartnere. Korrekt identifikation af familiemedlemmer og personer, der er kendt som nære samarbejdspartnere, kan afhænge af den socioøkonomiske og kulturelle struktur i den politisk eksponerede persons hjemland. På denne baggrund bør AMLA have til opgave at udstede retningslinjer vedrørende de kriterier, der skal anvendes for at identificere personer, som bør betragtes som nære samarbejdspartnere. (60)De krav, der vedrører politisk eksponerede personer, deres familiemedlemmer og nære samarbejdspartnere, er af forebyggende og ikke af strafferetlig karakter og bør ikke fortolkes som en stigmatisering af politisk eksponerede personer som personer, der deltager i kriminelle handlinger. At afvise forretningsforbindelser med en politisk eksponeret person alene på baggrund af, at det fastslås, at denne er en politisk eksponeret person, er i strid med ordlyden og ånden i denne forordning.

(61)For at undgå gentagne kundeidentifikationsprocesser bør forpligtede enheder med forbehold af passende beskyttelsesforanstaltninger have mulighed for at forlade sig på de kundeoplysninger, der er indhentet af andre forpligtede enheder. Hvis en forpligtet enhed forlader sig på en anden forpligtet enhed, bør det endelige ansvar for due diligence i forbindelse med kunderne påhvile den forpligtede enhed, som vælger at forlade sig på den due diligence i forbindelse med kunderne, som en anden forpligtet enhed har udøvet. Den forpligtede enhed, som blev anvendt, bør også fortsat have sit eget ansvar for overholdelse af AML/CFT-kravene, herunder kravet om at indberette mistænkelige transaktioner og opbevare fortegnelser. (62)Forpligtede enheder kan outsource opgaver vedrørende udøvelse af due diligence i forbindelse med kunderne til en agent eller ekstern tjenesteyder, medmindre de er etableret i tredjelande, der er udpeget som højrisikotredjelande, som tredjelande med overensstemmelsesmæssige svagheder eller som tredjelande, der udgør en trussel mod Unionens finansielle system. I tilfælde af agentur- eller outsourcingforhold på kontraktbasis mellem forpligtede enheder og eksterne tjenesteydere, der ikke er omfattet af AML/CFT-kravene, kan disse agenter eller outsourcende tjenesteydere kun pålægges eventuelle AML/CFT-forpligtelser på grundlag af kontrakten mellem parterne og ikke på grundlag af forordningen. Derfor påhvilet ansvaret for overholdelse af AML/CFT-kravene helt og holdent den forpligtede enhed selv. Den forpligtede enhed bør navnlig sikre, at den risikobaserede tilgang respekteres, når en outsourcet tjenesteyder inddrages med henblik på kundeidentifikation fra fjernt hold. (63)For at anvendelse af tredjeparter og outsourcingforhold fungerer effektivt er der behov for yderlige klarhed omkring de vilkår, på hvilke en sådan anvendelse finder sted. AMLA bør have til opgave at udarbejde retningslinjer om de vilkår, på hvilke anvendelse af tredjeparter og outsourcing kan finde sted, samt de respektive parters roller og ansvarsområder. For at garantere, at der sikres konsekvent tilsyn med praksis for en sådan anvendelse og outsourcing i hele Unionen bør retningslinjerne også skabe klarhed omkring, hvordan tilsynsorganerne bør tage hensyn til en sådan praksis og kontrollere, at AML/CFT-kravene overholdes, når forpligtede enheder anvender denne praksis. (64)Begrebet reelt ejerskab blev indført ved direktiv (EU) 2015/849 for at øge gennemsigtigheden i komplekse selskabsstrukturer. Behovet for at have adgang til nøjagtige, ajourførte og fyldestgørende oplysninger om den reelle ejer er af afgørende betydning for at kunne spore kriminelle, som ellers ville kunne skjule deres identitet bag sådanne ugennemsigtige selskabsstrukturer. Medlemsstaterne er på nuværende tidspunkt forpligtede til at sikre, at både selskaber og andre juridiske enheder samt viljesbestemte truster og andre lignende juridiske arrangementer indhenter og opbevarer fyldestgørende, nøjagtige og aktuelle oplysninger om deres reelle ejerskab. Den grad af gennemsigtighed, der kræves i medlemsstaterne, er dog varierende. Reglerne fortolkes på forskellig vis, og dette resulterer i forskellige metoder til identifikation af reelle ejere i en given enhed eller et givet arrangement. Dette skyldes bl.a. inkonsekvente metoder til beregning af indirekte ejerskab af en enhed eller et arrangement. Dette hæmmer den gennemsigtighed, som det var hensigten at opnå. Det er derfor nødvendigt at skabe klarhed omkring de regler, der skal sikre en ensartet identifikation af reelle ejere og anvendelse heraf i hele det indre marked. (65)Der bør fastsættes udførlige regler med henblik på at identificere reelle ejere i selskaber og andre juridiske enheder og at harmonisere definitionerne af reelt ejerskab. Selvom en bestemt procentuel aktiebesiddelse eller ejerandel ikke automatisk gør det muligt at identificere de reelle ejere, bør det dog være én af flere faktorer, som tages i betragtning. Medlemsstaterne bør imidlertid kunne beslutte, at en procentdel på mindre end 25 % kan være tegn på ejerskab eller kontrol. Kontrol gennem ejerandele på 25 % plus én af aktierne eller stemmerettighederne eller de andre ejerandele bør vurderes på det enkelte ejerskabsniveau, hvilket betyder, at denne tærskel bør gælde for hvert led i ejerskabsstrukturen, og at hvert led i ejerskabsstrukturen og kombinationer heraf bør undersøges korrekt. (66)En meningsfuld identifikation af de reelle ejere kræver konstatering af, om der udøves kontrol ad anden vej. Konstatering af kontrol gennem en ejerandel er nødvendig, men ikke tilstrækkelig, og den gør det ikke ud for alle de nødvendige kontroltjek med henblik på at bestemme de reelle ejere. Afprøvningen af, hvorvidt eventuelle fysiske personer udøver kontrol ad anden vej er ikke en efterfølgende afprøvning, der kun skal foretages, når det ikke er muligt at bestemme en ejerandel. De to afprøvninger, navnlig afprøvningen vedrørende kontrol gennem en ejerandel og afprøvningen vedrørende kontrol ad anden vej, bør foretages parallelt. Kontrol ad anden vej kan omfatte retten til at udpege eller fjerne mere en halvdelen af medlemmerne af selskabets bestyrelse, evnen til at udøve en væsentlig indflydelse på de beslutninger, som selskabet træffer, kontrol gennem formelle eller uformelle aftaler med ejere, medlemmer eller selskaberne samt afstemningsregler, tilknytning til lederes eller direktørers familiemedlemmer eller til dem, der ejer eller kontrollerer selskaber, og anvendelse af formelle eller uformelle proformaejerarrangementer. (67)Med henblik på at sikre reel gennemsigtighed bør det bredest mulige spektrum af juridiske enheder og arrangementer, som er stiftet eller oprettet på medlemsstaternes område, være omfattet af reglerne om reelt ejerskab. Dette omfatter juridiske enheder, som ikke er selskaber, og arrangementer, som ligner truster. På grund af forskelle i medlemsstaternes retssystemer omfatter disse brede kategorier en række forskellige organisationsstrukturer. Medlemsstaterne bør til Kommissionen indgive en liste over de typer af selskaber og andre juridiske enheder, hvor de reelle ejere er identificeret i overensstemmelse med reglerne for identifikation af selskabers reelle ejere. Kommissionen bør fremsætte henstillinger til medlemsstaterne om de specifikke regler og kriterier med henblik på at identificere de reelle ejere af juridiske enheder, som ikke er selskaber. (68)For at sikre en konsekvent identifikation af reelle ejere af viljesbestemte truster og lignende juridiske enheder, f.eks. fonde, eller arrangementer er det nødvendigt at fastsætte harmoniserede regler om reelt ejerskab. Medlemsstaterne indgiver en liste til Kommissionen over de typer af juridiske enheder og juridiske arrangementer, som ligner viljesbestemte truster, hvis de reelle ejere er identificeret i henhold til identifikationen af reelle ejere af viljesbestemte truster og lignende juridiske enheder eller arrangementer. Kommissionen bør bemyndiges til ved hjælp af en gennemførelsesretsakt at vedtage en liste over juridiske arrangementer og juridiske enheder, som er omfattet af medlemsstaternes national ret, og som har en struktur eller funktion, der ligner viljesbestemte trusters. (69)En ensartet tilgang til gennemsigtighedsordningen for reelt ejerskab kræver også, at de samme oplysninger indhentes om reelle ejere i hele det indre marked. Der bør indføres præcise krav vedrørende de oplysninger, som skal indhentes i de enkelte tilfælde. Disse oplysninger omfatter et minimumsæt af personoplysninger om den reelle ejer, arten og omfanget af den reelle ejers rettigheder i den juridiske enhed eller det juridiske arrangement og oplysninger om den juridiske enhed eller det juridiske arrangement. (70)En effektiv ramme for gennemsigtighed vedrørende reelt ejerskab underbygges ved hjælp af den viden, som selskaber og andre juridiske enheder besidder om de fysiske personer, der er deres reelle ejere. Alle selskaber og andre juridiske enheder i Unionen bør således indhente og opbevare fyldestgørende, nøjagtige og aktuelle oplysninger om reelt ejerskab. Disse oplysninger bør opbevares i fem år, og identiteten på den person, som har ansvar for opbevaring af oplysningerne, bør indberettes til registrene. Nævnte opbevaringsperiode svarer til opbevaringsperioden for de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med anvendelsen af AML/CFT-kravene, f.eks. due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne. For at garantere muligheden for at krydstjekke og kontrollere oplysninger, f.eks. ved hjælp af mekanismen for indberetning af uoverensstemmelser, er der begrundelse for at sikre, at de relevante dateopbevaringsperioder stemmer overens. (71)Selskaber og andre juridiske enheder bør træffe alle nødvendige foranstaltninger til at identificere deres reelle ejere. Der kan dog opstå tilfælde, hvor det ikke er muligt at identificere en fysisk person, der enten i sidste ende ejer eller udøver kontrol over en enhed. I sådanne særlige tilfælde kan den øverste leder, forudsat at alle identifikationsmetoder er udtømt, indberettes, når der indgives oplysninger om reelt ejerskab til forpligtede enheder i løbet af due diligence-processen i forbindelse med kunderne, eller når der indgives oplysninger til det centrale register. Selskaber og juridiske enheder bør føre fortegnelser over de tiltag, som de iværksætter for at identificere deres reelle ejere, navnlig når de forlader sig på denne nødforanstaltning, som bør være behørigt begrundet og dokumenteret. (72)Det er nødvendigt at sikre lige konkurrencevilkår blandt de forskellige typer af juridiske former og at undgå misbrug af truster og juridiske arrangementer, som ofte sker i flere lag i komplekse strukturer for yderligere at tilsløre det reelle ejerskab. Trustforvaltere i viljesbestemte truster, som forvaltes i en medlemsstat, bør således have ansvar for at indhente og opbevare fyldestgørende, nøjagtige og aktuelle oplysninger om reelt ejerskab, som vedrører trusten, og for at offentliggøre deres status og videregive disse oplysninger til forpligtede enheder, som udøver due diligence i forbindelse med kunderne. En eventuel anden reel ejer af trusten bør bistå trustforvalteren i at indhente sådanne oplysninger. (73)I lyset af visse juridiske enheders specifikke struktur, f.eks. fonde, og behovet for at sikre tilstrækkelig gennemsigtighed omkring deres reelle ejerskab bør sådanne enheder og juridiske arrangementer, som ligner truster, være omfattet af krav vedrørende reelt ejerskab, som svarer til de krav, der finder anvendelse på viljesbestemte truster. (74)Proformaejerarrangementer kan gøre det muligt at skjule de reelle ejeres identitet, fordi en proformaejer kan fungere som direktør for eller aktionær i en juridiske enhed, samtidig med at den enhed eller person, der har udpeget proformaejeren, ikke altid offentliggøres. Nævnte arrangementer kan tilsløre det reelle ejerskab og kontrolstrukturen, hvis reelle ejere ikke ønsker at oplyse deres identitet eller deres rolle heri. Det er således nødvendigt at indføre gennemsigtighedskrav for at undgå, at disse arrangementer misbruges og for at forhindre kriminelle i at skjule sig bag personer, som handler på deres vegne. Proformaaktionærer i og proformadirektører for selskaber eller andre juridiske enheder bør opbevare tilstrækkelige oplysninger om identiteten på den enhed eller person, der har udpeget dem, samt om identiteten på eventuelle reelle ejere af den enhed eller person, der har udpeget dem, og fremlægge disse samt deres status for selskaberne eller de andre juridiske enheder. Selskaber og andre juridiske enheder bør ligeledes indberette de samme oplysninger til forpligtede enheder, når der er truffet due diligence-foranstaltninger i forbindelse med kunderne. (75)De risici, der hidrører fra udenlandske selskaber og juridiske arrangementer, som misbruges til at kanalisere udbytte fra strafbare forhold ind i Unionens finansielle system, skal afbødes. Idet de standarder vedrørende reelt ejerskab, der er indført i tredjelande, muligvis ikke er tilstrækkelige med henblik på at muliggøre den samme grad af gennemsigtighed for og rettidig tilgængelighed af oplysninger om reelt ejerskab som i Unionen, er det under specifikke omstændigheder nødvendigt at fastlægge passende metoder til identifikation af reelle ejere af udenlandske selskaber eller juridiske arrangementer. Juridiske enheder, der er stiftet uden for Unionen, og viljesbestemte truster eller lignende juridiske enheder, som forvaltes uden for Unionen, bør derfor forpligtes til at offentliggøre deres reelle ejere, når de opererer i Unionen ved at indgå en forretningsforbindelse med en forpligtet enhed i Unionen eller ved at erhverve fast ejendom i Unionen. (76)For at tilskynde til overholdelse og sikre reel gennemsigtighed omkring reelt ejerskab bør kravene vedrørende reelt ejerskab skærpes. Til dette formål bør medlemsstaterne anvende sanktioner for overtrædelser af disse krav. Disse sanktioner bør være effektive, forholdsmæssigt afpassede og have en afskrækkende virkning og ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt for at tilskynde til overholdelse. Sanktioner, der indføres af medlemsstaterne, bør have en tilsvarende afskrækkende virkning i hele Unionen med hensyn til overtrædelser af kravene vedrørende reelt ejerskab. (77)Mistænkelige transaktioner, herunder forsøg på transaktioner, og andre oplysninger vedrørende hvidvask af penge, tilknyttede underliggende lovovertrædelser og finansiering af terrorisme bør indberettes til FIU'en, der bør fungere som fælles central national enhed for modtagelse og analyse af indberettede mistanker og for formidling af resultaterne af dens analyser til de kompetente