EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 13.5.2015  
COM(2015) 274 final 
  
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Slovakiets nationale reformprogram for 2015 
 
og med Rådets udtalelse om Slovak iets stabilitetsprogram for 2015 
 
 
  
 
Henstilling med henblik på 
RÅDETS HENSTILLING 
om Slovakiets nationale reformprogram for 2015 
 
og med Rådets udtalelse om Slovaki ets stabilitetsprogram for 2015 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, 
som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 
2, og artikel 148, stk. 4, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af 
overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske 
politikker1, særlig artikel 5, stk. 2, 
som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen2, 
som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet3, 
som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd, som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget, som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, 
som henviser til udtalelse fra Udva lget for Social Beskyttelse, 
som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og som tager følgende i betragtning: (1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Kommissionens forslag til en ny 
strategi for beskæftigelse og vækst, Eur opa 2020, baseret på en øget samordning af 
de økonomiske politikker. Strategien fokuser er på de nøgleområder, hvor der skal 
gøres en særlig indsats for at øge Europas potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne. 
(2) På grundlag af Kommissionens forslag vedt og Rådet den 13. juli  2010 en henstilling 
om de overordnede retningslinjer for me dlemsstaternes og Unionens økonomiske 
politikker (2010-2014), og den 21. oktober 2 010 vedtog Rådet en afgørelse om 
retningslinjer for medlemsstaternes besk æftigelsespolitikker. Disse udgør tilsammen 
de "integrerede retningslinjer", som medlemsstaterne blev opfordret til at tage i betragtning i deres nationale økonomiske  politik og beskæftigelsespolitik 
(3) Den 8. juli 2014 vedtog Rådet en henstilling om Slovakiets nationale reformprogram 
for 2014 og afgav sin udtalelse om Slovaki ets opdaterede stab ilitetsprogram for 
2014. Den 28. november 2014 fremlagde Ko mmissionen i overensstemmelse med 
                                                
 
1 EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. 
2 COM(2015) 274. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068 og P8_TA(2015)0069. 
 
 forordning (EU) nr. 473/20134 sin udtalelse om Slovakiet s udkast til budgetplan for 
20155. 
(4) Den 28. november 2014 vedtog Kommissione n den årlige vækstundersøgelse6, som 
markerede starten på det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker 2015. Samme dag vedtog Kommissi onen på grundlag af forordning (EU) 
nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen
7, hvori Slovakiet ikke blev 
udpeget som en af de medlemsstater, fo r hvilke der skulle gennemføres en 
dybdegående undersøgelse. 
(5) Den 18. december tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne om at sætte skub i 
investeringer, fremskynde strukturre former og forfølge en ansvarlig 
vækstfremmende finanspolitisk konsolidering. 
(6) Den 26. februar 2015 offentliggjorde Komm issionen sin landerapport om Slovakiet 
for 20158. Den analyserede Slovakiets fremskridt  med hensyn til gennemførelsen af 
de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget den 8. juli 2014. 
(7) Den 29. april 2015 afleverede Slovakiet si t nationale reformprogram for 2015 og sit 
stabilitetsprogram for 2015. For at tage  hensyn til to programmers indbyrdes 
sammenhæng, er de blev et vurderet samtidigt. 
(8) Slovakiet er i øjeblikket underlagt de n forebyggende del af stabilitets- og 
vækstpagten. Regeringen planlægger i si t stabilitetsprogram for 2015 gradvis at 
forbedre det samlede underskud til 2,5 % af BNP i 2015 og yderligere til 0,5 % af 
BNP i 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den mellemfristede målsætning – et 
strukturelt underskud på 0,5 % af BNP – kunne  nås pr. 2017. Statens gæld i forhold 
til BNP forventes at falde marginalt i 2015 til 53,4 % og at falde yderligere til 50,3 % 
i 2018. Det makroøkonomiske scenarium, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er re alistisk. De foranstaltninge r, der skal støtte de 
planlagte mål for underskuddet fra 2016 og  frem, er dog ikke tilstrækkeligt 
specificerede. På grundlag af Kommissi onens forårsprognose fra 2015 forventes 
nettoudgiftsvæksten at ligge under benchm ark i både 2015 og 2016, hvilket betyder, 
at den opfylder stabilitets- og vækstpagtens krav. Rådet er derfor  på baggrund af sin 
vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens 
forårsprognose fra 2015 af den opfattelse, at  Slovakiet kan forv entes at overholde 
stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser. 
(9) Arbejdsmarkedet viste tegn på bedring i 2014, men arbejdsløsheden er fortsat høj. 
Der er færre forhold i socialsikri ngssystemet, der virker hæmmende for 
beskæftigelsen, og der er gjort vi sse fremskridt med at reducere 
ungdomsarbejdsløsheden, men langtidsledighe den er fortsat et stort problem, og 
beskæftigelsen blandt romaer og lavtuddannede  er lav. Selv om der er taget visse 
skridt til at forbedre den offentlige arbejd sformidlings arbejde, er der kun begrænset 
kapacitet til at yde personlig service, is ær til dem, der er sværest at få ud på 
arbejdsmarkedet. Beskæftigelsesfrekven sen blandt kvinder ligger langt under EU-
gennemsnittet og afspejler de t utilstrækkelige udbud af gode 
børnepasningsmuligheder, der er til at beta le, og den forholdsvis lange forældreorlov. 
                                                
 
4 EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11. 
5 C(2014) 8814 final. 
6 COM(2014) 902. 
7 COM(2014) 904. 
8 SWD(2015) 44 final/2. 
 
 (10) Slovakiet har gjort visse fremskridt med hensyn til at fremme arbejdspladslæring 
med en ny lov om erhvervsuddannelser, som skal træde i kraft i 2015.  Der er dog 
ikke gjort de store fremskri dt med at forbedre lærernes vilkår, med at fremme 
oprettelsen af joborie nterede programmer på bachelor niveau og med at øge andelen 
af romabørn, som deltager i førskoleundervis ning og børnepasningsordninger. Der er 
ikke truffet foranstaltninger til at sikr e, at romaer i højere grad deltager i 
erhvervsuddannelser og videregående uddannelser. Der er kun sket begrænset 
fremskridt med at afhjælpe mangler ne i det slovakiske forsknings- og 
innovationssystem, idet der er størst behov for at gøre det videnskabelige fundament 
bedre og mere relevant og at fremme sa marbejdet mellem universiteter, forskning og 
erhvervsliv. 
(11) De ringe erhvervsvilkår i Slovakiet gør la ndet mindre attraktivt både for udenlandske 
og nationale investeringer. Den manglende effektivitet og kvalitet i den offentlige forvaltning og i retssystemet er især til skade for erhvervsklimaet. Den offentlige forvaltning lider under høj udskiftning af personale og dårlig forvaltning af de 
menneskelige ressourcer. Der er hidtil kun gj ort en begrænset indsats for at bekæmpe 
korruption. Der er navnlig ikke taget fat på behovet for at styrke skatteforvaltningens 
analyse- og revisionskapacitet. Offentlige  indkøb lider under indgroede svagheder, 
som har betydning for tildelingen af offentlige midler. 
(12) Selv om de seneste ændringer af skattesy stemet har bidraget til at forbedre de 
offentlige finanser, vil de udgifter, der følg er af en aldrende befolkning, komme til at 
belaste Slovakiets aktuelle og forholdsvi s sunde gældsætning i fremtiden. Hvorvidt 
de offentlige finanser vil være bæredyg tige på længere sigt , afhænger af om 
regeringen formår at gøre sundhedssektoren  mere omkostningseffektiv. Generelt er 
effektiviteten i det slovakiske sundheds væsen lav, og det fungerer dårligt 
sammenlignet med resten af EU. Regeringe n har vedtaget en ny strategi for 
sundhedsvæsenet for 2014-2020 i håbet om at  afhjælpe manglerne  i det nationale 
sundhedsvæsen. Strategien er ved at blive ge nnemført, men de fles te foranstaltninger 
er endnu ikke trådt i kraft.  Der er også stadig problemer med skatteopkrævningen og 
skatteforvaltningen. 
(13) De ringe investeringsresultate r i de senere år kan skade Slovakiets vækstmuligheder 
på lidt længere sigt. Faldet i private investeringer fra 2008 -2013 var særligt stort, og 
ikke-finansielle selskaber tegnede sig for ca. 90 % af faldet i de samlede 
investeringer som følge af færre direkt e udenlandske invest eringer. I 2013 var 
investeringerne i kapitalgoder stadig ca. 12 % lavere end i 2008 udtrykt realt. Selv 
om faldet i de offentlige investeringer var mindre, har nedgangen stadig betydelige konsekvenser, når det gælder de store tr ansportinfrastrukturprojekter, som er 
afgørende for at kunne udnytte vækstpotentialet i Slovakiets centrale og østlige regioner. Både de administrative og l ovgivningsmæssige hindringer i forbindelse 
med investeringsplanlægning, manglen på ge nnemsigtighed og de lange procedurer, 
man skal igennem for at få byggetilladels e og tilladelse til arealudnyttelse, bremser 
offentlige investeringer. EU-midler udgør  en meget høj andel af de samlede 
offentlige investeringer i Slovakiet sammenlignet med niveauet i andre medlemsstater i regionen. Dårlig forvaltn ing af planlægnings procedurer, dårlig 
projektudformning og -udvælgelse og manglen de opfyldelse af kravene i forbindelse 
med miljøkonsekvensanalyser resulterer i manglende absorption af EU-midler. 
Brugen af skræddersyede specifikatione r i forbindelse med offentlige indkøb 
begrænser konkurrencen og me dfører høje endelige priser. Disse problemer kunne 
løses, hvis de enhede r, der er involveret  i indkøb, havde større  overblik og større 
ekspertise. Den manglende effektivitet og kva litet i den offentlige forvaltning og i 
 
 retssystemet er særlig  skadelig for erhvervsklimaet, og der er endnu ikke taget fat på 
spørgsmål om f.eks. reformen af den civi le retsplejelov og den ulige fordeling af 
arbejdsbyrden i domstolene. 
(14) Som led i det europæiske semester ha r Kommissionen gennemført en omfattende 
analyse af Slovakiets økonomiske politik, som blev offentliggjort i landerapporten 
for 2015. Den har også vurderet stabil itetsprogrammet og det nationale 
reformprogram samt de foranstaltninger, so m Slovakiet har truffe t som opfølgning på 
de henstillinger, der blev rettet til landet de foregående år. Ko mmissionen har taget 
hensyn ikke blot til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk 
politik i Slovakiet, men også til, i hvor høj  grad de er i overensstemmelse med EU-
regler og -retningslinjer, da der er be hov for at styrke den samlede økonomiske 
styring i Den Europæiske Union ved på  EU-plan at give input til kommende 
nationale beslutninger. Henstil lingerne som led i det europæiske semester afspejles i 
henstilling 1-4 nedenfor. 
(15) På baggrund af denne vurdering har Rådet gennemgået Slovakiets stabilitetsprogram, 
og Rådets er af den opfattelse9, at Slovakiet overholder stabilitets- og vækstpagten. 
(16) Som led i det europæiske semester har Ko mmissionen også foretaget en analyse af 
den økonomiske politik i euroområdet som helhed. På dette grundlag har Rådet vedtaget særlige henstillinger rettet til me dlemsstater, der har euroen som valuta. 
Slovakiet bør også sikre fuld og rettidig gennemførelse af disse henstillinger. 
HENSTILLER, at Slovakiet i 2015 og 2016 træffer foranstaltninger med henblik på at: 
1. Forbedre omkostningseffektiviteten i s undhedssektoren, herunder ved at forbedre 
forvaltningen af hospitalsbehandlingen og st yrke den primære sundhedspleje. Træffe 
foranstaltninger til at øge skatteopkrævningen. 
2. Træffe yderligere foranstaltninger til at  bekæmpe langtidsledighed ved at indføre 
aktiveringsforanstaltninger, voksenunderv isning og kvalitetsuddannelse, der er 
skræddersyet til den enkelte.  Forbedre kvinders incitament til at forblive på eller 
vende tilbage til arbejdsmarkedet ved at  forbedre børnepasningsmulighederne. 
3. Forbedre uddannelsen af lærere og gøre undervisningsjobbet mere  attraktivt for at 
dæmme op for faldet i uddannelsesresulta ter. Øge romabørns deltagelse i den 
almindelige uddannelse og i førskole undervisning af høj kvalitet. 
4. Sætte skub i investeringer i infrastruktu r og forbedre og strømline de administrative 
procedure for erhvervelse af tilladelse til arealanve ndelse og byggetilladelse. Øge 
konkurrencen i forbindelse med offentlige udbud og forbedre tilsynsmekanismerne ved offentlige indkøb. 
Udfærdiget i Bruxelles, den […]. 
 På Rådets vegne 
 Formand 
                                                
 
9 I henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.