KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 409 endelig udg. 
Bruxelles, den 01. september 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET. EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
COMETT-PROGRAMMET 
ÅRSBERETNING 1992 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
RESUME 1 
I. INDLEDNING 3 
1.1 Hvad er COMETT? 3 
1.2 Formålet med COMETT 3 
II. COMETT-PROGRAMMET-
KARAKTERISTISKE TRÆK, UDVIKLING OG RESULTATER I 1992 5 
2.1 Programmets enkelte dele 5 
2.2 Det Europæiske Net af Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og Virksomheder 5 
2.3 Tværnationale udvekslinger h 
2.4 Fælles etter- og videreuddannelsesprojekter S 
2.5 COMETT-programmets merværdi M 
2.6 Budget 9 
III. PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE 9 
3.1 Udvælgelsesprocessen for 1992 9 
3.2 COMETT-Udvalget og De Blandede EØF/EFTA-Udvalg 10 
3.3 COMETT Informationscentre 11 
3.4 COMETT-eksperter og rådgivere 11 
3.5 Teknisk bistand 12 
3.6 Samarbejdet med andre fællesskabsprogrammer 12 
IV. OVERVÅGNING OG EVALUERING 13 
4.1 Intern evaluering 13 
4.2 Ekstern evaluering 14 
4.3 Positive aktioner IS 
4.4 Konferencer I<> 
4.5 Nogle erfaringer fra COMETT-programmet 17 
Konklusion is 
V. BILAG 
1. Statistisk oversigt 19 
2. COMETT Pilotprojekter 25 
3. COMETT Publikationer 1992 31 
4. COMFTT-Udvalgets medlemmer/Medlemmerne af De Mandede COMETF/ 
EFTA-Udvalg 15 
5. COMETT Informationscentre 43 
- 1 l>vS -
RESUME 
COMETT l, Fællesskabets handlingsprogram for uddannelse i teknologi blev vedtaget ved Rådets 
afgørelse 86/365/EØF af 24.7.1986. Efter et forberedende år i 1986 var COMETT I operationelt i tre år 
(1987-1989). 
COMETT-programmets anden fase for perioden 1990-1994 - COMETT 11 - blev vod taget af Rådet den 
16. december 1988 (afgørelse 89/27/EØF). Det blev iværksat den 1. januar 1990. COMETT II tager sigte 
på at øge udbuddet af uddannelser i teknologi (navnlig højteknologi), og på at udvikle de højt 
kvalificerede menneskelige ressourcer og den europæiske industris konkurrenceevne. COMETT II er 
ikke blot en videreførelse af COMETT l, men en udbygning heraf, der går både mere i dybden og mere 
i bredden. Det understreges i afgørelsen, at COMETT frem for alt fortsat skal være et 
fællesskabsprogram for efter- og videreuddannelse i teknologi og anvendelsen heraf, men der lægges 
mere vægt på de ændrede kvalifikationsbehov og på de regionale behov. 
Med indledningen af denne anden fase og i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 22. maj 1989 
kan universiteter og virksomheder i landene i EFTA (Den Europæiske Frihandelssammenslutning) nu 
deltage i COMETT-programmet. 
COMETT H's budget forventes at blive på 200 mio. ecu for perioden 1990-1494 (hvoraf EFTA-landenes 
bidrag udgør de 30 mio. ecu). 
I 1992 var man nået halvvejs i COMETT 11-programmets løbetid. Indkaldelsen af ansøgninger i 1942 
var åben for alle strenge (bortset fra streng Bb). Det var det andet og sidste år med en helt åben 
indkaldelse af ansøgninger. 
Af de indsendte projekter, blev de 555 udvalgt til at modtage støtte (dvs. næsten to tredjedele af de 
modtagne forslag). De førte til dannelsen af nye UPUV'er, så der nu er 125 regionale UPUV'er og 80 
sektorspecifikke UPUV'er. Ved årets udgang bestod COMETT's net af universiteter og virksomheder 
af 205 enheder. De 172 godkendte projekter vedrørende udveksling af studerende ydede tilskud til over 
6 900 studenterudvekslinger. Der blev i 1992 gennemført 124 tværnationale udstationeringer af 
universitets- og virksomhedsansatte. Der blev godkendt 154 intensive uddannelsesprojekter, der i alt 
omfattede 1 300 enkeltkurser. Omkring 113 fælles uddannelseskurser blev godkendt til at modtage 
støtte. 11992 ydede COMETT støtte til i alt over 1000 kurser, hvorunder over 20 000 personer modtog 
undervisning i højteknologi. Der blev udarbejdet over 2 000 undervisningsmidler i løbet af 1992. 
De projekter, der blev godkendt i 1992, omfatter over 5 000 europæiske virksomheder, omkring 1 700 
højere uddannelsesinstitutioner og ca. 2 000 andre organisationer. 11992 omfattede 80% af de indsendte 
projekter mindst en lille eller mellemstor virksomhed. EFTA-landenes deltagelse blev mere end 
fordoblet (18% af samtlige projekter mod 7% i 1990). 
Da 1992 var året, hvor man var nået midtvejs i COMETT II, foretog Kommissionen en ekstra intern 
evaluering af perioden 1990-1992. Ifølge den foreløbige evalueringsrapport, der har titlen Tværnational 
uddannelse i teknologi i Europa - COMETT, har resultaterne af den årlige indkaldelse af ansøgninger og 
de nye projekter, der er udvalgt til at modtage støtte, været meget positive. Det anslås i den foreløbige 
rapport, at COMETT i hele programmets løbetid vil have finansieret næsten 30 0(X) 
studenterudvekslinger og ca. 7 (XM) enkeltkurser. I 1994 vil programmet have vdet støtte til knap 3 000 
undervisningsmaterialer. Det vil sige, at ikke mindre end en halv million mennesker i hele Europa vil 
have fået direkte glæde af programmet inden afslutningen af anden fase af COMETT II. 
1 1992 deltog COMETT for første gang i Hannover-messen, der blev afholdt i ugen 1.-8. april 1992. Otte 
COMETT-projekter inden for energi- og miljøsektoren præsenterede deres resultater på COMETT-
programmets stand. Deltagerne kom fra otte europæiske lande, og udstillingen afspejlede således 
tydeligt COMETT-programmets tværeuropæiske karakter. 
Blandt alle de COMETT-begi venheder, der fandt sted i løbet af 1992, skal det nævnes, at der den 26.-27. 
november 1992 blev afholdt en konference i Glasgow for COMETT's 28 pilotprojekter. Konferencen 
handlede især om spørgsmål, der var af betydning for udviklingen af disse omfattende tværeuropæiske 
COMETT-projekter. Glasgow-konferencen bekræftede endnu en gang, at COMETT spiller en stadig 
større rolle i forbindelse med etableringen af en bred dialog og et bredt samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder i hele Fællesskabet. 
Den tredje eksterne evaluering af COMETT-programmet blev lanceret af Kommissionen i maj 1992. 
Efter licitationen blev et uafhængigt rådgivningsfirma udpeget til at gennemføre evalueringen mellem 
oktober 1992 og april 1993. Denne evaluering er kun første skridt i en "tregrenet" tilgangsvinkel til 
evalueringen af COMETT-programmet. Alle de lande, der deltager i COMETT, har således igangsat 
evalueringer. Desuden skal konklusionerne af den eksterne evaluering gennemgås af et panel af 
uafhængige eksperter, der udpeges af Kommissionen. Panelet skal deltage i evalueringsarbejdet for, 
i form af "scenarier", at formulere henstillinger vedrørende fremtidige EF-aktioner inden for det 
område, der i øjeblikket dækkes af COMETT. 
De eksterne evalueringer af programmet bekræfter, at COMETT nu yder et bidrag til overførslen af 
ny viden om teknologi fra universiteterne til erhvervslivet gennem et veludviklet net af 
uddannelseskonsortier. Det medvirker derved til at opfylde mange af Fællesskabets målsætninger, 
såsom tilpasning af industrien, regional udvikling og innovation i de små og mellemstore 
virksomheder. 
- 3 -
INDLEDNING 
1.1 Hvad er COMETT? 
COMETT er et EF-program for samarbejde mellem universiteterne og erhvervslivet. Det er på ingen 
måde det eneste program, der eksisterer, men det er muligvis det eneste, der beskæftiger sig med dette 
spørgsmål på tværnationalt plan. Med henblik på at styrke forbindelserne mellem den højere 
uddannelse og erhvervslivet, yder COMETT støtte til et bredt spektrum af dialoger og samarbejde 
mellem universiteterne og erhvervslivet, der på en eller anden måde har tilknytning til den 
teknologiske udvikling. Disse forskellige samarbejdsaktiviteter hænger uløseligt sammen og udgør et 
fælles mønster af samarbejde mellem institutioner om teknologisk udvikling. Et af hovedformålene 
med COMETT er at skabe muligheder for hurtigere og mere effektiv overførsel af teknologi. 
"COMETT" står for Fællesskabets program om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om 
uddannelse på teknologiområdet (COMmunity programme for Education and Training in Technology). 
De tværnationale COMETT-projekter opfylder følgende kriterier: de vedrører alle teknologi (navnlig 
højteknologi) og de omfatter mindst ét universitet og én virksomhed fra to forskellige medlemsstater 
eller EFTA-lande. 
Programmets første fase blev iværksat ved Rådets afgørelse 86/365/EØF at 24. juli 1986. Efter et 
forberedende år i 1986 skulle programmet løbe i tre år (1987-89). COMETT's anden fase (1990-94) blev 
vedtaget af Rådet i december 1988 (afgørelse 89/27/EØF). COMETT II startede den 1. januar 1990. 
Fra begyndelsen af denne anden fase og i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 22. maj 1989, 
åbnedes programmet for deltagelse af universiteter og virksomheder fra landene i Den Europæiske 
Frihandelssammenslutning (EFTA) (Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Schweiz, Sverige og Østrig). 
I 1992 var COMETT II halvvejs gennem sin anden fase, og de fleste af projekterne var da nået så vidt, 
at de kunne notere gode resultater. 
COMETT og subsidiariteten 
Debatten om Maastricht-Traktaten om Den Europæiske Union har gjort os mere 
opmærksomme på tre indbyrdes sammenhængende aspekter af den demokratiske kontrol: 
subsidiaritetsprincippet og respekten for større gennemsigtighed og åbenhed i EF-lovgivningen. 
COMETT erkender betydningen af disse indbyrdes forbundne spørgsmål og har Uge fra starten 
indarbejdet dem i sine strategier. Det kommer særlig tydeligt til udtryk i Det Europæiske Net af 
CQMETT-UPUV'er, der i kraft af de regionale og sektorspecifikke aktiviteter fremmer 
samarbejdet på det tværeuropæiske plan. Partnerskaberne mellem universiteter og virksomheder 
er med deres decentraliserede og lokale funktioner i 19 europæiske lande særlig velegnede til at 
opfylde principperne om subsidiaritet og gennemsigtighed. Hertil kommer, at der findes en 
"puljeordning", der yder decentraliserede og lokale tjenester i forbindelse med gennemførelsen 
af COMETT-udvekslingerne og uddannelsesaktiviteterne. 
1.2 Formålet med COMETT 
COMETT har til formål at styrke uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, udviklingen af de højt 
kvalificerede menneskelige ressourcer og dermed den europæiske industris konkurrenceevne. COMETT 
repræsenterer en stor del af Kommissionens samlede indsats på uddannelsesområdet. Gennem sin 
støtte til opbygningen af tværnationale forbindelser mellem universiteter og virksomheder er COMETT 
med til at udvikle systemer og mekanismer med henblik på at identificere og opstille løsninger på 
erhvervslivets behov for kvalifikationer på højt niveau inden for teknologi. Hermed bidrager COMETT 
endvidere til at styrke den sociale og økonomiske samhørighed i Fællesskabet. Dette mål, en samlet 
afbalanceret udvikling i Fællesskabet, styrkes ved den bistand, som COMETT yder ved at deltage i 
overførslen af teknologi til de mindre udviklede regioner. 
COMETT i 1992 
• 11992 blev 555 projekter godkendt til at modtage støtte under COMETT. Heraf var de 
23 nye, regionale UPUV'er (dvs. partnerskaber, der knytter sig til et bestemt geografisk 
omrade) og de 19 sektorspecifikke UPUV'er (dvs. partnerskaber inden for en bestemt 
teknologi- eller erhvervssektor), og der er nu dermed i alt 205 COMETT-UPUV'er. 
• De projekter, der blev godkendt 11992, omfatter over 5 000 europæiske virksomheder, 
godt 1 700 højere uddannelsesinstitutioner og omkring 2 000 andre organisationer. 80% 
af de projekter, der blev godkendt i 1992, omfatter mindst én mindre og mellemstor 
virksomhed. 
• 11992 ydede COMETT støtte til over 6 900 praktikophold for studerende (38% flere end 
i 1991). I 1992 godkendte COMETT 67 Bc-projekter. der tilrettelagde 124 udvekslinger 
af medarbejdere. De 154 intensive uddannelsesprojekter stod for 1300 
uddannelsesforløb. 
• I 1992 blev EFTA-landenes deltagelse mere end fordoblet (18% af samtlige projekter 
i 1992 mod 7% i 1990). 
• I dette dokument defineres en mindre og mellemstor virksomhed som en virksomhed med under 500 ansatte. 
De specifikke formål med COMETT II er, som fastsat i Rådets afgørelse af 16. december 1988: 
Teknologiuddannelsens bidrag til den økonomiske og sociale udvikling 
"at øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de berørte niveauer, og derved forbedre 
disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling"; 
• Fælles indsats fra universiteter og virksomheder 
"at fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af erfaringer samt den optimale 
udnyttelse af uddannelsesressourcerne på fællesskabsplan, især ved at skabe sektorspecifikke og regionale net 
af projekter for uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, på tværs af grænserne"; 
• De små og mellemstore virksomheders uddannelsesbehov 
"at tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret arbejdskraft"; 
• Lige uddannelsesmuligheder for mænd og kvinder 
"at fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for grunduddannelse og efter- og videreuddannelse 
i teknologi, navnlig højteknologi"; 
• Fremme af den europæiske dimension 
"at føje en europæisk dimension til satnarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden fur 
grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til anvendelsen og overførslen af denne 
teknologi". 
- 5 -
IL COMETT-PROGRAMMET -
KARAKTERISTISKE TRÆK, UDVIKLING OG RESULTATER I 1991 
2.1 Programmets enkelte dele 
Med henblik på at opfylde de overordnede formål, lægger COMETT hovedvægten på fire 
aktionsområder, der hver især udgør en streng inden for programmet som helhed. Det, som disse 
aktiviteter har til fælles, er på et tværeuropæisk grundlag at fremme uddannelse i teknologi på højt 
niveau. Det andet samlende element er, at de altid skal omfatte mindst ét universitet og én 
virksomhed. 
COMETT-programmets vigtigste aktiviteter er: 
• Det Europæiske Net af Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og 
Virksomheder (streng A) 
• Tværnationale praktikophold for studerende (streng Ba) 
• Tværnationale praktikophold for studerende på højt niveau (streng Bb) 
• Tværnationale udvekslinger af medarbejdere (streng Bc) 
• Kortvarige kurser (streng Ca) 
• Fælles uddannelsesprojekter (streng Cb) 
• Pilotprojekter (streng Cc) 
2.2 Det Europæiske Net af Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og Virksomheder 
(streng A) 
COMETT-programmets rygrad er udviklingen og styrkelsen af uddannelsespartnerskaber 
mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er), der skal fremme det tværnationale 
samarbejde enten på regionalt plan eller inden for en given sektor. UPUV'eme udgør den 
nødvendige infrastruktur for iværksættelsen af COMETT-programmet. I begyndelsen af 
COMETT II var der 158 UPUV'er, og heraf var de 99 regionale i den forstand, at de kun 
omfattede et afgrænset geografisk område, de 49 var sektorspecifikke i den forstand, at de 
omfattede en bestemt teknologi- eller erhvervssektor, og de 10 var blandede 
(regionale/sektorspecifikke) partnerskaber. 
Udviklinger og resultater i 1992 
2.2.1 11992 var indkaldelsen af ansøgninger åben for alle strenge (bortset fra streng Bb). Det 
var det andet og samtidig også det sidste år med en åben indkaldelse af ansøgninger. 
I 1992 blev der udviklet og iværksat en række nye foranstaltninger, der gav en 
yderligere styrkelse af det eksisterende net af partnerskaber mellem universiteter og 
virksomheder. På det regionale plan opprioriterede man de nye tyske Lander, Schweiz 
og Norge (hvor der ikke var nogen regionale UPUV'er) samt Syditalien og Sydspanien 
og flere andre regioner, hvor dækningen fortsat er svag. På sektorplanet opprioriterede 
man softwareteknologi, kemiindustrien, telekommunikation, anvendt elektronik og 
elkraftteknologi. 
2.2.2 Alt i alt blev der i 1992 indgivet 114 forslag til nye UPUV'er, fordelt på 40 regionale 
og 74 sektorspecifikke UPUV'er. Det er betegnende, at der kom mange UPUV-forslag 
fra Spanien (8), Italien (16), Schweiz (13) og Norge (6) - hvilket utvivlsomt skyldtes de 
positive aktioner, der blev gennemført i disse lande. Det bør også nævnes, at 151 af de 
863 ansøgninger kom fra EFTA-lande (jf. afsnit 4.3). Sammenholdt med 1990 har 
EFTA-landene mere end fordoblet deres deltagelse, så 18% af alle projekter i 1992 kom 
fra EFTA-lande, mod 7% i 1990. 
- 6 -
Af de indsendte projekter, blev de 555 udvalgt til at modtage støtte (dvs. næsten to 
tredjedele af de modtagne forslag). De førte til dannelsen af nye UPUV'er, så der nu er 
125 regionale UPUV'er og 80 sektorspecifikke UPUV'er. Ved årets udgang bestod 
COMETT's net af universiteter og virksomheder af 205 enheder. 
Udvælgelsen i 1992 styrkede den europæiske dimension i COMETT-Nettet yderligere: I 
gennemsnit omfattede hver ansøgning under streng A og streng Cb 18 organisationer fra 
5 forskellige lande. 
COMETT II uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder 
aCOMETT-informationscentre 
li-
9 r^-<j m 
Las Palmas qvy 
Figur 1 D»n googratiska dækning ni COMETT UPUVvr i 1991 
2.3 Tværnationale udvekslinger (streng B) 
2.3.1 Tilskuddene til tværnationale udvekslinger opdeles i følgende kategorier: 
• Studerendes praktikophold: Stipendier til studerende, der tilbringer en 
uddannelsesperiode (3-12 måneder) i en virksomhed i en anden medlemsstat eller en 
andet EFTA-land som en integrerende del af deres universitetsuddannelse, (streng Ba) 
»• Udveksling af ansatte: Disse stipendier tildeles til ansatte på universiteter og i 
virksomheder (2-12 måneder), der udstationeres henholdsvis i en virksomhed eller på 
et universitet for at bibringe værtsorganisationen deres kompetence, (streng Bc) 
Tværnational udveksling af studerende og ansatte er en al UPUV'emes hovedopgaver. 
Praktikophold for studerende og udstationering af ansatte har vist sig at være en effektiv måde 
at forbedre teknologioverførslen og styrke nettet at universiteter og virksomheder på. 
Sammenligninger er altid illustrative, og det er derfor interessant at bemærke, at COMETT 1 ydede 
støtte til ca. 4 115 praktikophold for shiderende og omkring 200 tværnationale udstationeringer 
af ansatte på universiteter og i virksomheder. Siden COMETT I er omfanget af denne aktivitet 
steget ganske betydeligt, og i COMETT M's første to år var aktiviteten nøjagtig dobbelt så stor som 
i hele COMETT I. 
-7 
Tværnationale studenterstrømme 
Projekter Indstillet til godkendelse i 1992 
12001000800 600 400 200 0 200 400 600 80010001200 
antal studerende 
I sendt O modtaget 
COMFIT OfftM • April 1M2 - bafefett 
Figure 2 Tværnationale studenterstrømme i 1992 
Udviklinger og resultater i 1992 
2.3.2 Under streng Ba, praktikophold for studerende, var indkaldelsen begrænset til 
UPUV'erne. 70% af dem forelagde projekter under denne streng, hvilket svarer til i alt 
godt 26 000 praktikophold for studerende. 
I 1992 finansierede COMETT 172 programmer vedrørende praktikophold for studerende, 
der formidlede stipendier til 6 900 tværnationale studenterudvekslinger - hvilket er en 
stigning på 38% i forhold til 1991. 
2.3.3 For så vidt angår uddannelsesophold på højt niveau (streng Bb), var der på grund af den 
lave gennemførelsesprocent året før (i 1990 blev der godkendt 13 projekter ud af 99 
ansøgninger) ingen indkaldelse af ansøgninger under denne streng i 1992. I 1992 
koncentrerede man sig om de to andre strenge, streng Ba og Bc. 
2.3.4 Streng Bc, udveksling af ansatte på universiteter og i virksomheder: Under denne streng 
godkendte COMETT 67 projekter, der tilsammen tilrettelagde 124 udvekslinger af ansatte. 
2.3.5 I 1989 indførte man de meget vellykkede puljeordninger med COMETT-konsortierne. 
Under dette program tildeler Kommissionen COMETT uddannelsespartnerskaberne 
mellem universiteter og virksomheder en "pulje" af stipendier til praktikophold, som i 
løbet af det følgende akademiske år kan tildeles på en fleksibel måde til studerende, der 
tager på et praktikophold i en virksomhed i en anden medlemsstat. Puljeordningen var 
oprindelig kun beregnet til studenterudvekslinger, men blev i 1991 udvidet til også at 
omfatte tilrettelæggelse af kurser. 
Under puljeordningen kan og skal UPUV'et kunne vise, at det er i stand til at afhjælpe 
kvalifikationsmangler eller uddannelsesbehov i erhvervslivet, støtte og rådgive sine 
partnere og overføre såvel viden og know-how som personer. Puljeordningernes store 
succes kan aflæses af, at de fleste af COMETT-UPUV'erne deltager aktivt i denne ordning. 
Interessen for disse ordninger er stadigt stigende, og i 1992 blev der tilrettelagt 6 900 
-8-
praktikophold for studerende og 1 300 enkeltkurser under puljeordningen. 
2.4 Fælles projekter vedrørende efter- og videreuddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, og 
vedrørende multimedie- og/eller fjernundervisning (streng C). 
2.4.1 Indkaldelsen af ansøgninger for 1992 var koncentreret om følgende aktioner: 
»• Kortvarige, intensive kurser i teknologi, navnlig højteknologi, der har en europæisk 
dimension, med henblik på hurtig formidling - gennem og på universiteterne og i og 
gennem virksomhederne - af resultaterne af forskning og udvikling inden for ny teknologi 
og dens anvendelse, samt med henblik på navnlig i de små og mellemstore virksomheder 
at fremme overførsel af teknologisk innovation inden for de sektorer, hvor denne 
innovation ikke har været anvendt tidligere, (streng Ca) 
• Planlægning, udvikling og afprøvning på europæisk plan af fælles projekter vedrørende 
uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, som forskellige virksomheder slutter sig 
sammen om og gennemfører i samarbejde med de involverede universiteter fra mindst 
to forskellige medlemsstater i Fællesskabet inden for områder, der vedrører ny teknologi 
og dens anvendelse. Mange af disse projekter beskæftiger sig med udarbejdelse af 
undervisningsmaterialer, der benytter sig af ny teknologi såsom datamatstøttet 
undervisning, simulatorer, CD-ROM, interaktiv videt) osv.). (streng Cb) 
Udviklinger og resultater i 1992 
2.4.2 COMETT's kortvarige intensive kurser tager sigte på hurtig formidling af forskning og 
udvikling inden for ny teknologi. De lægger hovedvægten på teknologioverførsel i 
tilknytning til små og mellemstore virksomheder. I indkaldelsen af ansøgninger for 1992 
indgav 65% af UPUV'erne ansøgninger under streng Ca. De 154 projekter, der blev 
godkendt under denne streng, satte UPUV'eme i stand til at gennemføre næsten 1 300 
enkeltkurser. 
2.4.3 Der blev godkendt 113 nye fælles uddannelseskurser. 
2.4.4 l starten af COMETT II havde man udvalgt 28 pilotprojekter for deres forbilledlige 
udformning og muligheder for at påvirke teknologiuddannelsen i Europa. Disse 
omfattende projekter kan karakteriseres ved et eller flere af følgende udsagn: de afhjælper 
kvalifikationsbehov inden for bestemte teknologisektorer på europæisk plan; de tager sigte 
på at etablere et tæt og varigt samarbejde mellem erhvervslivet og universiteterne; de 
koncentrerer sig om erhvervsuddannelsesprogrammer, der egner sig til små og 
mellemstore virksomheder; og endelig er de egentlige "overførselsprojekter", i den 
forstand, at de beskæftiger sig med overførsel af kvalifikationer og metoder. Hvert 
pilotprojekt modtager 500 000 ecu i støtte fra Fællesskabet over en fireårig periode (og 
partnerne skal bidrage med mindst et tilsvarende beløb). I bilag 2 findes der en liste over 
pilotprojekterne. 
Der blev afholdt en særlig konference for COMETT's 28 pilotprojekter den 26.-27. 
november 1992 i Glasgow (jf. endvidere afsnit 4.4 nedenfor). 
Det er også værd at bemærke her, at de 182 Cb-projekter og de 30 Cc-projekter, der blev 
godkendt i 1990, nu er i deres tredje år, og at de aktivt udvikler undervisningsmateriale og 
kurser. Selv om de nøjagtige tal først vil foreligge, når de endelige rapporter indsendes ved 
disse projekters afslutning, skønnes det, at der i 1992 blev ydet støtte til over 1000 kurser, og 
at over 20 000 personer modtog undervisning i højteknologi. Der var i 1992 over 2 000 
undervisningsmaterialer under udarbejdelse. 
2.5 COMETT's merværdi 
COMETT-programmet har opbygget et afbalanceret net for samarbejde mellem universiteter og 
virksomheder, som har skabt meget værdifulde kontakter i hele Europa. En lang række nye 
samarbejdsområder bidrager nu aktivt til den økonomiske og sociale velfærd i Fællesskabet. Der 
er tilrettelagt et stort antal udvekslinger af studerende og medarbejdere mellem lande, der aldrig 
tidligere havde udvekslet hverken studerende eller medarbejdere. Uden støtten fra COMETT og 
oprettelsen af COMETT's net af UPUV'er, ville disse udvekslinger aldrig være kommet i stand. 
Ved at arbejde frem mod en bedre forståelse for de nationale vilkår for praktikophold for 
studerende og efter- og videreuddannelse har COMETT været med til at øge integrationen i Det 
Europæiske Fællesskab. 
I nogle lande og/eller regioner har COMETT fungeret som en katalysator for skabelsen af et efter-
og videreuddannelsesmarked, og i andre har COMETT gjort dette marked mere varieret og 
gennemsigtigt og forbedret dets kvalitet. Det gælder navnlig for kurserne i højteknologi. Uden 
støtten fra COMETT ville mange universiteter ikke have været i stand til at investere i efter- og 
videreuddannelsesprogrammer. 
COMETT-projekterne giver tilbagemeldinger til de lokale grunduddannelsessystemer, som på 
denne baggrund kan forbedre deres læseplaner. For mange universiteter har COMETT været deres 
første erfaring med et EF-program. COMETT har desuden bidraget til overvejelserne om og 
kendskabet til strukturelle og administrative spørgsmål på disse institutioner. 
COMETT har været særlig opmærksom på den regionale udvikling og har etableret et meget 
aktivt net af uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder i Fællesskabet, og 
på det seneste også i EFTA-landene. COMETT-programmet omfatter en lang række 
"overførselsprojekter", der specielt tager sigte på at overføre viden og kvalifikationer fra udviklede 
til underudviklede regioner. Sådanne projekter forekommer inden for alle aktivitets-'strengene" 
og i mange sektorer, men de er af særlig stor betydning i de mindst udviklede regioners teknologi-
og industrisektorer. 
2.6 Budget 
COMETT II's samlede budget for perioden 1990-1994 er på 200 mio. ecu, hvortil kommer EFTA-
landenes bidrag på 30 mio. ecu. Dette beløb skal dække alle de foranstaltninger, der iværksættes 
under programmets fire strenge. 
Det skal bemærkes, at der hvert år ansøges om ca. 10 gange så stort et beløb, som der er til 
rådighed. Det er et klart vidnesbyrd om erhvervslivets interesse for uddannelsesaktiviteter. 
Der blev tildelt 36 mio. ecu til de projekter, der blev godkendt i 1992. Hertil skal lægges 19,1 mio. 
ecu til de UPUV'er, fælles uddannelsesprojekter og pilotprojekter, der blev godkendt i 1990. 
III. PROGRAMMETS GENNEMFØRELSE 
3.1 Udvælgelsesprocessen for 1992 
I 1992 blev der fastsat en klar prioritering på regionalt og sektoralt plan (jf. afsnit 2.2.2 ovenfor). 
Selve udvælgelsesprocessen svarede nøje til den, der blev anvendt i de foregående år: 
• Først en indledende bedømmelse af ansøgningerne, foretaget af Kommissionen med bistand 
fra COMETT Technical Assistance Office. Takket være denne fremgangsmåde blev alle de 
ikke-støtteberettigede ansøgninger sorteret fra på et tidligt tidspunkt (f.eks. projekter, der ikke 
- 10 -
var tværnationale eller ikke omfattede et partnerskab mellem universiteter og virksomheder), 
og terrænet var dermed forberedt for udvælgelsesprocedurens senere stadier. 
• De kriterier, der blev lagt til grund for udvælgelsen af projekterne, er dem, der fremgår af 
Vademecum og Ansøgningspakken. For at kunne opnå tilskud skal projekterne i henhold til 
de grundlæggende formål med COMETT omfatte et samarbejde mellem både universiteter og 
virksomheder om videregående uddannelse i teknologi og teknologianvendelse eller områder, 
der er berørt af de teknologiske forandringer. 
• Dernæst bestræbelserne på at opnå en intern sammenhæng med de øvrige 
fællesskabsprogrammer - dem, der knytter sig til rammeprogrammet for forskning og 
udvikling og dem, der retter sig mere direkte mod specifikke sektorer, som f.eks. det 
strategiske program til fordel for de små og mellemstore virksomheder. De 
fællesskabsprogrammer, som COMETT har knyttet nære forbindelser til er DELTA1, 
ERASMUS2, FORCE\ EUROTECNET4, LINGUA' og TEMPUS6. 
• Projekterne blev derefter vurderet af COMETT's Ekspertudvalg, som er sammensat af 
uafhængige eksperter fra universiteter og virksomheder. Ekspertudvalget trådte sammen for 
at foretage denne vurdering den 5.-6. marts og den 8.-11. april 1992 (i tilknytning til COMETT 
konferencen i Portugal). 
• Der blev således opstillet en foreløbig liste over godkendte projekter, der blev forelagt 
COMETT-Udvalget og Det Blandede COMETT/EFTA-Udvalg den 19. maj 1992. I 
overensstemmelse med bestemmelserne i afgørelsen om COMETT fik udvalget lejlighed til at 
afgive udtalelse om projekter, for hvilke der var foreslået et fællesskabstilskud på over 100.000 
ecu. 
• Endelig fastlagde Kommissionen under hensyntagen til udtalelserne fra COMETT-Udvalget 
og Det Blandede COMETT/EFTA-Udvalg den endelige liste over de projekter, der skulle 
tildeles fællesskabsstøtte. 
3.2 COMETT-Udvalget og De Blandede EØF/EFTA-Udvalg 
3.2.1 Udviklingen af COMETT er hele tiden sket i tæt samarbejde med COMETT-Udvalget. 
Udvalget har til opgave at bistå Kommissionen i iværksættelsen af COMETT-programmet. 
Udvalget består af to repræsentanter for hver medlemsstat, som Kommissionen udpeger 
efter indstilling fra medlemsstaterne. Der deltager også to repræsentanter for 
arbejdsmarkedets parter, med observatørstatus. Kommissionen besætter formandsposten 
og varetager udvalgets sekretariatsarbejde. 
DELTA - Det teknologiske fremskridt i teknologiens tjeneste i Europa. Kadets beslutning 88/417/EøF, EFT nr. L 20h 
af 30. juli 1988, s. 20 
ERASMUS - Fællesskabets handlingsprogram til fremme af de studerendes mobilitet. Kadets afgørelse 87/327/EøF, 
EFT nr. L 166 af 25.6.1^87, s. 20-24. 
FORCE - Fællesskabets handlingsprogram til udvikling af efter- og videreuddannelse i Det Europæiske Fællesskab, 
Rådets afgørelse 90/267/EØF, EFT nr. L 156 af 21.6.1990, s. 1. 
EUROTECNET - Fællesskabets handlingsprogram til fremme af innovation inden for erhvervsuddannelse som fulge 
af ny teknologi i Det Europæiske Fællesskab (EFT nr. L 393 af 30.12.1989, s. 29). 
LINC.UA - Fællesskabets handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europæiske Fællesskab. 
Kadets afgørelse 89/489/EtfF, EFT nr. L 239 af 16.8.1989, s. 24. 
TEMPUS - program for tværeuropæisk mobilitet inden for de videregående uddannelser. Kadets afgørelse 
90/233/EUF, EFT nr. L 131 af 23.S.1W0, s. 21 
-11 -
3.2.2 Kommissionen kan høre udvalget om ethvert spørgsmål vedrørende iværksættelsen af 
COMETT-programmet. Udvalget afgiver bl. a. udtalelse om de generelle retningslinjer for 
COMETT-programmet, de generelle retningslinjer vedrørende den støtte, der ydes af 
Fællesskabet, de nærmere bestemmelser for udvælgelsen af de forskellige former for 
projekter og alle foranstaltninger, der kræver et fællesskabstilskud på over 100.000 ecu. 
3.2.3 Siden starten af COMETT II har EFTA-landene deltaget i COMETT-programmet, og der 
er derfor nedsat et Blandet EØF/EFT A-Udvalg mellem Det Europæiske Fællesskab og 
hvert enkelt EFTA-land. 
3.2.4 Udvalget holdt fire formelle møder (den 9. januar, den 9. april, den 19. maj og den 21. 
oktober 1992). De Blandede EØF/EFTA-Udvalg trådte sammen den 9. januar og den 20. 
maj 1992. 1 bilag 3 findes en liste over medlemmerne af COMETT-Udvalget og af De 
Blandede EØF/EFTA-Udvalg. 
3.3 COMETT-Informationscentre 
3.3.1 Med henblik på at lette og forøge formidlingen af informationer om COMETT er der 
blevet oprettet et nationalt informationscenter i hver enkelt medlemsstat, og fra og med 
COMETT II også i hvert af EFTA-landene. Informationscentrenes præcise opgaver varierer 
fra land til land afhængigt af de lokale behov og vilkår. Informationscentrenes 
hovedopgave er at besvare forespørgsler om COMETT-programmet, herunder navnlig om 
projekter, der ledes af organisationer i det pågældende land og at udarbejde informativt 
materiale (brochurer, bulletiner, projektoversigter osv.). I 1992 lagde informationscentrene 
særlig vægt på informationsformidlingen til virksomhederne. De tilrettelægger også 
informationsdage, workshops og pressekonferencer, yder bistand ved udarbejdelsen af nye 
ansøgninger og udbreder de resultater, COMETT-projekterne har frembragt. Endelig 
hjælper Informationscentrene i samarbejde med UPUV'erne initiativtagere til projekter i 
deres land med at finde nye projektpartnere og udbrede relevante resultater fra projekter 
i andre lande. 
3.3.2 Kommissionen yder økonomisk støtte til delvis dækning af udgifterne i forbindelse med 
informationscentrenes aktiviteter. Desuden leverer Kommissionen forskellige former for 
dokumentation, tjenester og informations- og udstillingsmateriale til brug for 
informationscentrene. I bilag 5 findes en liste over COMETT Informationscentrene. 
3.4 COMETT-eksperter og rådgivere 
3.4.1 Kommissionen har i henhold til Rådets afgørelse nedsat Ekspertudvalget vedrørende 
COMETT som en ekstra mulighed for at trække på teknisk rådgivning og ekspertise. 
Medlemmerne er udpeget på grundlag af deres personlige kendskab til særlige tekniske 
områder eller sektorer inden for COMETT's arbejdsfelt. Udvalget er sammensat så bredt, 
at der er mindst én ekspert fra hvert deltagerland, hvorved der sikres indsigt i graden af 
teknologiudnyttelsen i alle disse lande. Ekspertudvalget trådte sammen den 5.-6. marts 
samt i tilknytning til COMETT-konferencen i Porto (Portugal) fra den 8.-11. april 1992. 
Hovedformålet med deres møder var at gennemgå de projektforslag, som Kommissionen 
havde modtaget under indkaldelsen af ansøgninger i 1992. Deres deltagelse i 
overvågningen af projekterne og deres tekniske udtalelser var med til at sikre, at 
Kommissionen kunne udvælge de mest velegnede projekter til at nå de mål, der er fastsat 
for COMETT. 
3.4.2 Projektrådgivere 
Da de i 1990 godkendte pilotprojekter skal bruges som forbilleder, og da de er så 
- 12 -
omfattende, blev der indført en ny ordning, hvorefter der blev udpeget en projektrådgiver, 
der skal være tilknyttet pilotprojektet i hele dettes løbetid. Der skal etableres en 
trepartsforbindelse mellem projektkoordinatoren, COMETT-projektlederen og 
projektrådgiveren. Denne proces har vist sig at være meget givtig, og den har sikret 
pilotprojekterne en god udvikling. Projektrådgiverne mødtes i tilknytning til COMETT-
konferencen i Glasgow den 26.-27. november 1992. 
3.5 Teknisk bistand 
3.5.1 Gennemførelsen af COMETT foretages med bistand af det eksterne COMETT Technical 
Assistance Office, som er en almennyttig organisation, som der er indgået en passende 
kontrakt med. 
3.6 Samarbejdet med andre fællesskabsprogrammer 
3.6.1 Et vigtigt aspekt i COMETT er de muligheder, det indeholder for synergi med andre 
fællesskabsprogrammer. COMETT supplerer Fællesskabets strategi inden for forskning og 
udvikling og innovation ved at medvirke til at uddanne den højt kvalificerede 
arbejdskraft, der er en nødvendig forudsætning for udviklingen, overførslen og 
udnyttelsen af den nye teknologi. Der finder en intens udveksling af oplysninger sted, 
såvel ved udvælgelsen af projekterne som ved den løbende overvågning og udvikling af 
COMETT-programmet. COMETT-projekterne har også etableret forbindelser mellem 
organisationer, der deltager i en række af Kommissionens FoU-programmer. Der er en 
særlig tæt forbindelse mellem COMETT og DELTA på grund af de to programmers 
indbyrdes forbundne målsætninger om støtte til uddannelse i teknologi. 
I 1992 kom disse forbindelser konkret til udtryk på følgende områder: 
Fælles præsentation af COMETT og DELTA på vigtige konferencer og på møderne om 
iværksættelsen af DELTA. 
Deltagelse i udvælgelsesprocessen for den nuværende fase af DELTA-programmet, 
som startede i andet halvår af 1991. 
Samarbejde mellem de to programmer om COMETT-pilotprojekter, der har nær 
tilknytning til DELTA-projekter, som f.eks. COSTEL (COMETT) og COSYS (DELTA), 
DEDICATED (både DELTA og COMETT), MTS (DELTA) med ECOAUDIT 
(COMETT), OSCAR (DELTA) med AERONAUTICS (COMETT) og JANUS (DELTA) 
med EMBA (COMETT). 
3.6.2 På uddannelsesområdet supplerer COMETT aktiviteterne under ERASM US-programmet 
til fremme af de studerendes mobilitet, FORCE-programmet til udvikling af efter- og 
videreuddannelse og EUROTECNET-programmet for erhvervsmæssig uddannelse i 
informationsteknologi. Der er også forbindelser til LINCUA-programmet og til TEMPUS-
prog rammel. 
3.6.3 ERASM US-programmet blev vedtaget af Rådet i juni 19H7 med henblik på at fremme det 
interuniversitæro samarbejde; formålet var navnlig: væsentligt at øge antallet af 
universitetsstuderende, der tilbringer en integreret studieperiode i en anden medlemsstat. 
Selv om der er en række væsentlige forskelle mellem de to programmers specifikke 
målsætninger, formål og aktioner, har COMETT og ERASMUS begge til formål at 
tilskynde studerende til at tilbringe anerkendte studieperioder i andre medlemsstater. 
TEMP US-programmet, der specielt er udformet med henblik på at udvikle de højere 
uddannelsessystemer i landene i Central- og Østeuropa, blev vedtaget af Ministerrådet 
den 7. maj 1990. Der er oprettet tætte forbindelser for at sikre den bedst mulige 
koordination i den samlede gennemførelse og overvågning af de tre programmer. 
-13-
IV. OVERVÅGNING OG EVALUERING 
4.1 Intern evaluering 
4.1.1 Overvågningen og evalueringen er vigtige aspekter af gennemførelsen af COMETT-
programmet. Der anvendes en række forskellige formelle og uformelle metoder til 
indsamling og analyse af data på fire niveauer: projekt-niveauet, streng-niveauet, sektor­
niveauet og program-niveauet. 
4.1.2 På projektniveauet begynder processen med en analyse af projektansøgningerne efter 
nærmere angivne kriterier for at sikre, at de udvalgte projekter er korrekt udformet. For 
de godkendte projekter omfatter den formelle proces midtvejsrapporter og årlige 
fremskridtsrapporter. På denne måde kan hvert enkelt projekt løbende overvåges, således 
at det kan kontrolleres, at der sker tilfredsstillende fremskridt, og således at der kan peges 
på konkrete punkter, der vil kunne få videre konsekvenser. Dertil kommer den mere 
uformelle kontakt med initiativtagere, der kommer til Bruxelles, medvirken i konferencer 
og andre tilsvarende aktiviteter. På streng-niveauet er der foretaget en del analyser, der 
er specifikke for de enkelte strenge. De analyser, der er foretaget, skal lægge grunden til 
udviklingen af de sektorspecifikke net. 
4.1.3 På programniveauet er der sørget for en omhyggelig overvågning af programmets 
udvikling med hensyn til såvel dets interne struktur og gennemførelse som dets mere 
generelle bidrag til Fællesskabets målsætninger. Bidragene fra COMETT-Udvalget, 
Ekspertudvalget vedrørende COMETT og de nationale Informationscentre var meget 
væsentlige i denne henseende, navnlig fordi de kan orientere om, hvorledes COMETT 
udvikler sig i de enkelte medlemsstater og EFTA-lande. 
4.1.4 Da 1992 var året, hvor man var nået midtvejs i COMETT II, foretog Kommissionen en 
ekstra intern evaluering af perioden 1990-1992. Den foreløbige evalueringsrapport, med 
titlen Tværnational uddannelse i teknologi i Eurofia - COMETT, ser programmets udvikling 
som en del af de seneste dynamiske udviklinger og omstruktureringer i Fællesskabet. 
Disse omstruktureringer rækker lige fra oprettelsen af det store enhedsmarked i 1990'erne 
til de historiske udviklinger i Central- og Østeuropa og foreningen af de to Tysklande til 
den teknologiske udviklings hastige tempo. Hvor forskelligartede disse forandringer end 
måtte være, er de knyttet sammen ved, at de tvinger os til at stille os selv de samme 
spørgsmål og gøre den samme form for indsats. Det gælder bl.a. behovet for et tættere 
samarbejde mellem erhvervslivet og universiteterne. Et andet vigtigt spørgsmål er 
udviklingen af de menneskelige ressourcer, og uddannelse, erhvervsuddannelse og 
omskoling, som bliver mere og mere påtrængende nødvendige. COMETT er et program 
om samarbejde mellem universiteter og virksomheder, der har en tværnational tilgang til 
disse spørgsmål. Det beskæftiger sig med vigtige akutte og mere langsigtede spørgsmål 
for såvel uddannelse/erhvervsuddannelse som erhvervslivet. 
Ifølge den foreløbige evalueringsrapport har resultaterne af den årlige indkaldelse af 
ansøgninger og de nye projekter, der er udvalgt til at modtage støtte, været meget 
positive. Begge dele bekræfter, at COMETT II har opfyldt sine målsætninger. Der har ikke 
alene været en voldsom stigning i antallet af projekter. Der kan også konstateres en 
forbedring AÏ ansøgningernes kvalitet og en yderligere udbvgning af nettet. 
For at imødegå den stadig mere markante mangel på kvalifikationer og bevare den 
europæiske industris konkurrenceevne har COMETT styrket sine aktiviteter inden for 
udveksling af studerende og medarbejdere, tilrettelæggelse af kurser og udarbejdelse af 
undervisningsmateriale. Første prioritet har fortsat været at oprette partnerskaber mellem 
universiteter og virksomheder på europæisk plan, at fremme dels grunduddannelsen og 
efter- og videreuddannelsen i teknologi og dels anvendelse og overførsel af teknologisk 
- 14 -
innovation. 
I korte træk har COMETT II opnået følgende resultater i 1990-1992: 
• I første halvdel af COMETT II blev der udviklet 2 000 undervisningsmaterialer. Det 
anslås, at de undervisningsmaterialer, der er blevet finansieret af COMETT II, hidtil 
har været benyttet af over 200 000 mennesker. 
• I samme periode ydede COMETT II støtte til 4 000 enkeltkurser, hvorved omkring 
100 (MX) mennesker har fået mulighed for at følge undervisning i ny teknologi. I 1940-
1992 var der i alt 300 000 mennesker, der fik direkte glæde af COMETT-programmet. 
• I COMETT II's første tre år ydede programmet tilskud til over 15 000 
studenterudvekslinger og over 300 udvekslinger af medarbejdere. Der er en enorm 
interesse for disse aktiviteter, og i de første år af COMETT II er der ydet tilskud til 
fire gange så mange udvekslinger som under hele COMETT I. 
• Antallet af deltagende små og mellemstore virksomheder er steget siden programmets 
start. Det er steget fra 64% under COMETT I til 73% i 1942. I 1992 omfattede KO'4 .il 
de indsendte projekter mindst en lille eller mellemstor virksomhed. 
• I denne periode omfattede programmet 9 300 virksomheder, 2 41X3 universiteter og 
4 100 andre organisationer. 
• Til dato har 10 000 virksomheder, 2 400 universiteter og højere 
uddannelsesinstitutioner og 4 HM) andre organisationer fra EF og EFTA deltaget i 
COMETT II. Det anslås, at der i 1994 vil have været omkring 20 000 europæiske 
institutioner, der har deltaget i programmet. 
• Siden starten af COMETT II er antallet af deltagende virksomheder steget markant. 
Hertil kommer, at virksomhederne indtager en mere og mere aktiv rolle i projekterne. 
Dette anskueliggøres af, at erhvervslivets finansielle bidrag til projekterne er steget 
støt i perioden 1990-1992. 
For så vidt angår fremtidsperspektiverne, anslås det i den foreløbige rapport, at COMETT i hele 
programmets løbetid vil have finansieret næsten 30 (XX) studenterudvekslinger og ca. 7 (MM) 
enkeltkurser. I 1994 vil programmet have ydet støtte til knap 3 000 undervisningsmaterialer. Det vil 
sige, at ikke mindre end en halv million mennesker i hele Europa vil have fået direkte glæde af 
programmet inden afslutningen af anden fase af COMETT II. 
4.2 Ekstern evaluering 
Den tredje eksterne evaluering af COMETT-programmet blev lanceret af Kommissionen i maj 1992. 
De to foregående eksterne evalueringer mundede ud i "Coopers & Lybrand-rapporten" (1989) og 
"Ecotec-rapporten" (1991). Denne tredje eksterne evaluering, der dækker de første tre år af 
COMETT 11 vil også tage hensyn til resultaterne af de foregående evalueringer. 
Det særlige ved den tredje evaluering er, at den er baseret på en "tregrenet" tilgangsvinkel til 
evalueringen af COMETT-programmet: 
• Efter den licitation, som Kommissionen udbød i maj 1992, blev et uafhængigt 
rådgivningsfirma, GM V Conseil S.A., Boulogne (Frankrig) udpeget til at gennemføre den tredje 
eksterne evaluering af COMETT-programmet. Firmaet vil gennemføre opgaven i samarbejde 
med 8 andre organisationer. Hovedformålet med denne tredje evaluering er at få foretaget en 
- 15-
indgående analyse af, om COMETT II har opfyldt de målsætninger, der var fastsat for det i 
Rådets afgørelse, som Kommissionen kan støtte sig på i forbindelse med udarbejdelsen af 
eventuelle forslag til videre aktioner i forlængelse af COMETT II. Evalueringen vil finde sted 
mellem oktober 1992 og april 1993. Hovedformålet med den evaluering, som GM V Conseil S.A. 
skal foretage, er at undersøge alle de aktiviteter, som er blevet støttet under COMETT, og de 
konkrete resultater, som COMETT's aktører har opnået ude omkring. 
• En analyse af de resultater, som COMETT har opnået i hver enkelt medlemsstat, og som skal 
gennemføres af de nationale myndigheder. Der er tale om en evaluering af det konkrete 
udbytte, som COMETT har givet i hver enkelt medlemsstat, COMETT's generelle 
gennemslagskraft og COMETT's samspil med de nationale og regionale politikker. Landene 
har selv besluttet, hvilken fremgangsmade, der skal anvendes ved disse undersøgelser. Nogle 
lande har udpeget en bestemt organisation (f.eks. informationscenteret) til at tilrettelægge 
undersøgelsen og udføre opgaven. Kommissionen har imidlertid understreget, at 
undersøgelserne skal inddrage ledende personer, der beskæftiger sig med COMETT på 
nationalt plan, herunder navnlig ministerielle embedsmænd, COMETT-eksperter, COMETT 
Informationscentrene og COMETT-initiativtagere. 
• En strategisk analyse af programmet og udformning af en eventuel ny institutionel kontekst, 
foretaget af et panel af otte eksperter, der udpeges af Kommissionen. Panelets medlemmer 
udgør en afbalanceret gruppe fra erhvervslivet og den højere uddannelse af de forskellige 
regioner i Fællesskabet, og samtlige eksperter har stor erfaring med samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder. Panelet skal gennemgå konklusionerne af GMV Conseil's 
evaluering og vil deltage i evalueringsarbejdet for, i form af "scenarier", at formulere 
henstillinger vedrørende fremtidige EF-aktioner inden for det område, der i øjeblikket dækkes 
af COMETT. 
Med udgangspunkt i denne tregrenede eksterne evaluering vil Kommissionen kunne forelægge Rådet 
og Europa-Parlamentet et forslag med henblik på Fællesskabets videre indsats i forbindelse med 
samarbejdet mellem universiteter og virksomheder. Kommissionens forslag forventes at ligge klar i 
sommeren 1993. 
4.3 Positive aktioner 
Hovedformålet med de positive aktioner, som Kommissionen iværksatte i 1991, var at styrke 
udviklingen af COMETT i de økonomisk svagest stillede lande og regioner i Fællesskabet. 
De positive aktioner kan opdeles i følgende fem hovedgrupper: 
• Nationale undersøgelser og fremmende foranstaltninger 
• UPUV'er (sammenslutning i net og uddannelse af UPUV-ledere) 
• Praktikophold for studerende 
• Aktioner til fremme af erhvervslivets deltagelse 
• Sektorspecifikke aktiviteter 
4.3.1 Som en direkte respons på de positive aktioner, der blev gennemfort under de forskellige 
hovedgrupper, kunne COMETT i 1992 notere et meget stort antal forslag vedrørende 
UPUV'er fra Spanien (8), Italien (16), Schweiz (13) og Norge (o). 
4.3.2 Sektorspecifikke undersøgelser 
Inden for rammerne af de positive aktioner blev der i ll)91 iværksat et sektorspecifikt 
strategiprogram under COMETT. Der blev oprettet ti omhyggeligt udvalgte 
sektorspecifikke UPUV'er (der fik tilskud på mellem 5 (MM) og 10 (MX) ecu) med henblik 
på at undersøge fremskridtet inden for følgende ti sektorer: avanceret 
- 16-
fremstillingsteknik, levnedsmidler, biomedicinsk teknologi og farmakologi, 
bioteknologi, miljø, materialer, maskiningeniørvidenskab, mikroelektronik, 
softwareteknologi og -udvikling, teknologi- og innovationsstyring. 
Disse ti undersøgelser blev afsluttet i 1991/92 og ligger nu klar. De vil blive 
sammenfattet i en rapport, der på et tidspunkt vil komme til at indgå i overvejelserne 
forud for udviklingen af den sektorspecifikke strategi. 
4.4 Konferencer 
1 1992 deltog COMETT for første gang i verdens største årlige industrimesse, Hannover-messen, 
der blev afholdt i ugen 1.-8. april 1992. Arrangementet blev finansieret af Kommissionen for De 
Europæiske Fællesskaber, Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og 
Ungdomsanliggender, inden for rammerne af de positive aktioner. Selve præsentationen af 
COMETT blev varetaget af UPUV OST, det regionale UPUV, der ledes af 
Teknologioverførselscentret på Hannover Universitet. Otte COMETT-projekter inden for energi-
og miljøsektoren præsenterede deres resultater på COMETT-programmets stand. Deltagerne kom 
fra Finland, Grækenland, Det Forenede Kongerige, Belgien, Frankrig, Irland, Sverige og Tyskland, 
og udstillingen afspejlede således tydeligt COMETT-programmets tværeuropæiske karakter. For 
så vidt angår PR-aktiviteter, blev der på COMETT's stand afholdt en pressebriefing for 
repræsentanter for såvel den nationale som den internationale presse. COMETT Technical 
Assistance Office deltog desuden i et symposium om karrieremuligheder og den internationale 
mobilitets effekt. - På grundlag af erfaringerne fra Hannover-messen udgav UPUV OST sidenhen 
en messevejledning. Denne vejledning indeholder detaljerede oplysninger om alle stadier af 
deltagelsen i en messe, såsom forberedelse, koordination og opfølgning. 
Wien-seminaret, der fandt sted den 11.-12. juni 1992, koncentrerede sig om markedsføringen af 
COMETT-produkter. De vigtigste produkter af COMETT-programmet blev defineret som 
"europæisk mobilitet", "efter- og videreuddannelseskurser" og "UPUV-tjenester". Et af seminarets 
klare budskaber var, at UPUV'erne er nødt til at holde op med at lave færdigudviklede, 
markedsførbare undervisningsprodukter og i stedet gå over til interaktiv proces- og 
produktudvikling. Det var på baggrund af denne kommentar, at de delegerede drøftede 
erfaringerne med at markedsføre praktikophold for studerende, kurser og UPUV-tjenester i deres 
forskellige lande. 
COMETT afholdt en række workshops under titlen "Markedsførings- og ledelsesredskaber til 
forbedring af tilrettelæggelsen af praktikophold for studerende". Disse workshops henvendte sig 
specielt til personer, der tilrettelægger og fører tilsyn med praktikophold. De fandt sted i Athen 
(mellem den 31. august og den 4. september 1992) og i La Rochelle i Frankrig (mellem den 10. og 
den 14. september 1992). De 70 deltagere repræsenterede næsten halvdelen af det samlede antal 
UPUV'er. Det faktum, at disse uddannelsesprogrammer overhovedet blev afholdt og det store 
deltagerantal er et vidnesbyrd om den voksende succes, som de studerendes praktikophold har 
i hele Europa. 
Der blev den 26.-27. november afholdt en konference i Glasgow for COMETT's 28 pilotprojekter. 
Glasgow-konferencen, der blev afholdt af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (Task 
Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender) i samarbejde med EF's 
britiske formandskab, handlede især om spørgsmål, der var af betydning for udviklingen af 
COMETT's pilotprojekter. Hovedformålet var at skabe et forum for afgrænsning af og diskussion 
om specifikke problemer, der er fælles for denne type af COMETT-projekter, såsom kvalifikations-
og anerkendelsesproblemer, reklame- og markedsføringsstrategier, copyright og intellektuel 
ejendomsret samt de almindelige vanskeligheder, der knytter sig til forvaltningen af tværnationale 
projekter. Et direkte afledt resultat af pilotprojektkonferencen er Kommissionens løfte om at 
nedsætte arbejdsgrupper og kodekser for god praksis, der skal være med til at løse disse 
spørgsmål. Glasgow-konferencen bekræftede endnu en gang, at COMETT spiller en stadig større 
- 17-
rolle i forbindelse med etableringen af en bred dialog og et bredt samarbejde mellem universiteter 
og virksomheder i hele Fællesskabet. 
4.5 Nogle erfaringer fra COMETT-programmet 
1 1992 udsendte Kommissionen (Task Force for Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og 
Ungdomsanliggender) en meddelelse om uddannelsessamarbejde mellem universiteter og 
virksomheder i Europa, Konkurrencefordele via uddannelse på højt niveau. 
Meddelelsen blev udsendt i forlængelse af tre memoranda, der blev offentliggjort i 1991 om den 
højere uddannelse i Det Europæiske Fællesskab, om åben undervisning og fjernundervisning i Det 
Europæiske Fællesskab og om erhvervsmæssig uddannelse i Det Europæiske Fællesskab i 90'eme. 
Denne meddelelse henvender sig til personer, der beskæftiger sig med planlægning og 
gennemførelse af samarbejdsaktiviteter mellem den højere uddannelse og erhvervslivet. Den 
samler de forskellige nationale erfaringer med uddannelsessamarbejde mellem universiteter og 
virksomheder, og den trækker også på COMETT's omfattende ekspertise i at oprette og iværksætte 
partnerskaber mellem universiteter og virksomheder. Meddelelsen analyserer alle disse 
oplysninger og har til formål at bidrage til udviklingen af en specifik strategi for det fremtidige 
samarbejde. 
En af undersøgelsens væsentlige konklusioner er, 
at uddannelsessamarbejde mellem universiteter og virksomheder ikke er el mal i sig selv. De mest 
vellykkede eksempler på samarbejde forekommer, hvor samarbejdet anvendes som et middel til at na 
bestemte mål. Den bedste måde at opnå et egentligt samarbejde på er, nar de implicerede er enige om. 
at samarbejdet giver påviseligt bedre resultater, end universiteterne eller virksomhederne ellers ville have 
opnået ved at arbejde med tingene på egen hånd. 
Dokumentet viser, at Europa er blevet opmærksom på, hvor vigtigt dette samarbejde er. Ikke desto 
mindre skulle de indførte mekanismer kunne øge effekten, således at Fællesskabet kan opnå alle de 
potentielle fordele herved. Disse fordele kan sammenfattes således: 
• at accelerere erhvervslivets udnyttelse af grundforskningens resultater 
• at højne det tekniske kvalifikationsniveau 
• at øge teknologioverførslen mellem de forskellige sektorer og regioner 
Det understreges endvidere i rapporten, at eftersom universitets/virksomhedsstrukturerne gør det 
muligt at gennemføre aktioner på en organiseret og varig måde, "virker de befordrende for 
synligheden, kommunikationen og en god økonomisk forvaltning". Disse konsortier kan spille en 
afgørende rolle, fordi de befinder sig i skæringspunktet mellem udbud (den højere uddannelse) og 
efterspørgsel (erhvervslivet). ET af de centrale budskaber er: 
at uddannelsessamarbejdet og erhvervsuddannelsesprojekterne ir den mest effektive made at aftiasse 
udbuddet efter efterspørgslen på. Projekterne giver mulighed for at tage hand om reelle erhvervsmæssige 
problemer, både på kort og lang sigt. Hvis de ledes ordentligt kan de også fungere som en målelig og 
rentabel ramme om opbygningen af varige partnerskaber i en længere periode. Såda)ine projekter vil ofte 
få afledte virkninger inden for andre områder såsom forskning og udvikling. 
Formålet med dokumentet er at give råd og vejledning til personer og organisationer, der ønsker at 
oprette sådanne samarbejdsprogrammer. Dokumentet indeholder eksempelvis en række centrale 
budskaber: 
• for at være effektivt skal samarbejdet være baseret på en utvetydig forståelse for 
og respekt for såvel den højere uddannelses som erhvervslivets egenart. 
- 18 -
• højere uddannelsesinstitutioner og virksomheder er nødt til at indarbejde en 
strategi for samarbejdet mellem den højere uddannelse og erhvervslivet i deres 
arbejdsopgaver og institutionelle planer 
• programmerne for uddannelsessamarbejde mellem universiteter og virksomheder 
som dem, der oprettes under COMETT, er reelle grænseflader, hvor det er muligt 
at føre en dialog, der udgør et ideelt supplement til de foranstaltninger, der 
iværksættes af universiteter og virksomheder. 
Et af de vigtigste budskaber for fremtiden er imidlertid, at selv om Europa nu er blevet opmærksomt 
på betydningen af samarbejdet mellem uddannelsessystemet og erhvervslivet, er aktiviteterne nødt 
til at øge deres gennemslagskraft, så Fællesskabet kan opnå den fulde fordel af dem. Den offentlige 
sektors politik har allerede støttet tanken om en "uomgængelig komplementaritet" mellem den højere 
uddannelse og erhvervslivet, men disse net mangler stadig at blive rettet imod prioriterede områder 
af den europæiske socio-økonomiske udvikling. 
Konklusion 
I 1992 var man nået halvvejs igennem COMETT U-programmet Mange aktiviteter, der blev iværksat 
tidligere i COMETT II's første fase, fremstår nu som fast etablerede og er begyndt at udvise resultater 
og udbytte, som det f.eks. er tilfældet med de projekter, der blev godkendt i 1990 under streng Cb 
(fælles uddannelsesprojekter) og streng Cc (pilotprojekter), og med de initiativer, der blev iværksat 
under de positive aktioner i 1991. Men måske er det mest bemærkelsesværdige, der er sket i år, at der 
blev foreslået så mange nye UPUV'er. Blandt de godkendte projekter blev der oprettet 23 nye 
regionale UPUV'er og 19 sektorspecifikke UPUV'er, så der nu er 205 COMETT-UPUV'er i alt. 
COMETT har opfyldt sit formål. Der er ingen tvivl om, at Fællesskabet er ved at få øjnene op for, at 
erhvervslivets samarbejde med uddannelsessystemet og med uddannelses- og forskningsinstitutionerne 
er af afgørende betydning. COMETT har været en katalysator for en øget bevidsthed om dette vigtige 
spørgsmål i hele Fællesskabet. Vi står nu på tærsklen til anden fase af COMETT II, og de hidtidige 
erfaringer medvirker til at styrke og uddybe dialogen og samarbejdet mellem universiteterne og 
erhvervslivet. 
ao 
BILAG 1 
Statistisk oversigt 
- 21 -
Tværnationale strømme af stipendiater 
Projekter godkendt i 1992 
16 14 12 10 8 6 4 2 0 5 10 15 20 25 30 
Udsendte stipendiater D Modtagne stipendiater 
COMETT Office - March 1992 - bcfcfa92 
Tværnationale strømme af studerende 
Projekter godkendt i 1992 
1 4001 2001 000 800 600 400 200 0 200 400 600 800 1 000 1 200 
I Udsendte studerende D Modtagne studerende | 
COMETT Olfic« - April 1992 - bafcla92 
22 
Antal godkendte projekter i 1992 
Fordelt på kontrahentens land 
100 
B D DK E F GR I IRL L NL P UK A CH IS FL N S SF 
I Streng A M Streng Ba H Streng Bc • Streng Ca • Streng Cb 
COMETT Office - June 1992 - prccfa92 
Antal forelagte projekter i 1992 
Fordelt på kontrahentens land 
140 
120 
100 
80 
60 
40 
20 
0 / 
. ' • • 
KU IKy^lil ' * 
B D DK E F GR I IRL L NL P UK A CH IS FL N S SF 
I Streng A • Streng Ba E3 Streng Bc D Streng Ca D Streng Cb | 
COMETT Office • March 1992 • prcc»t92 
-23-
Fordeling på teknologisektorer 
af bevillingerne for 1992 
Teknisk design 
Miljø 
Civilingeniørområdet!; 
Materialer 
Automatisiering 
Uddannelsesteknologi 
Informationsteknologi 
Telekommunikation 
Softwareudvikling 
Levnedsmidler 
500 1 000 1 500 2 000 2 500 
1000 ECU 
IA UBa HBc DCa DCb 
COMETT Office • April 1992 - teccaa92 
Antal deltagende organisationer 
Fordelt på organisationstyper 
Projekter godkendt 1992 
Universiteter 
1502 UPUV'er 
174 Andre organisationer 
1731 
Virksomheder 
4572 
EF-lande UPUV'er Universiteter „1 Andre organisationer 
235 ^t^^ 285 
Virksomheder 
596 
EFTA-lande 
COMETT Office • April 1992 • poucfa92 
24 
Fordelingen af bevillingerne 
til projekter der blev godkendt i 1992 
fordelt på kontrahentens land 
Mio ECU 
10 
B D DK E F GR I IRL L NL P UK A CH IS FL N S SF 
COMETT Office - April 1992 - allcfa92 
25- -Ko-
BILAG 2 
COMETT Pilotprojekter 
-27-
COMETT Pilotprojekter 
EUROFORM - Centre européen de didactique du secteur microélectronique et des technologies 
associées (F) 
Formålet med dette projekt er at oprette et europæisk center for uddannelse i mikroelektronik 
og dertil knyttet teknologi, bestående af et ressourcecenter, et erhvervsuddannelsescenter og 
en databank over kurser og uddannelser, der tilbydes i hele Europa. 
AMADIS - Udvikling af uddannelsesaktiviteter på højt niveau og software til undervisning i 
ingeniørmæssig beregning (E) 
Formålet med dette projekt er at hujne undervisningsstandarden for de europæiske ingeninrer, 
studerende og akademiske medarbejdere i teoretisk og anvendt beregningsmekanik til lusning 
af ingeniørmæssige problemer. 
ATLANTICA (F) 
Hovedformålet med dette projekt er at udvikle undervisningsmetoder for de europæiske 
atlantiske regioner på grundlag af et tværnationalt samarbejde inden for målrettet 
teknologiuddannelse, produktivitet og distributionsmekanismer. 
BIT - Bioteknologi i uddannelsen (UK) 
Formålet med dette projekt er at udvikle og harmonisere bioteknologiuddannelsen ved hjælp 
af laboratoriebaserede kortvarige kurser og en supplerende multimedie-fjernundervisning. 
IN#TEL#EC - INtegrated TELecommunications training for the European Community (?) 
Formålet med dette projekt er at afhjælpe mangelen på kvalifikationer og uddannelse for 
telekommunikationsteknikere ved hjælp af multimedie-undervisningsmoduler samt at 
udarbejde og udgive et europæisk kompendium for udarbejdelse af fælles 
erhvervsuddannelsesstandarder. 
RISQUES TECHNOLOGIQUES - Styring af teknologiske risici (F) 
Formålet med dette projekt er at udvikle et tværfagligt uddannelsesprogram med 
modulopbyggede og kumulérbare kurser inden for styring af teknologiske risici, med 
inddragelse af ukonomiske, teknologiske og organisatoriske aspekter. 
APECE - Advanced production Engineering Continued Education (N) 
Formålet er at udvikle og udbrede et efter- og videreuddannelsesprogram til fjernundervisning 
i fremstillingsteknik for maskinindustrien og den elektrotekniske industri, med anvendelse af 
modulopbyggede kurser. 
ESDEP - European Steel Design Education Programme (UK) 
Dette projekt skal munde ud i et komplet, fleksibelt og rentabelt program for 
undervisningsmaterialer til uddannelse af studerende og omskoling af nuværende ingeniører 
inden for ståldesign og -konstruktion. 
QAMT - Qualitåtssicherung Medizintechnik (D) 
For at kunne leve op til kvalitetssikringskravene inden for medicinsk teknologi og afhjælpe 
kvalitetsmanglerne, tager dette projekt sigte på at udarbejde uddannelses- og 
kvalifikationskurser og undervisningsmateriale hertil. Det ønsker at etablere et omfattende 
samarbejdsnet al universiteter og virksomheder. 
ESAVS - Europæisk skole for postgraduate uddannelse og efter- og videreuddannelse af dyrlæger 
(C\\) 
Hovedformålet med dette projekt er at tilbyde postgraduate kurser, herunder 
fjernundervisningssystemer, der forer frem til eksaminer inden for alle områder af den 
avancerede veterinære videnskab, og som er anerkendt i hele Europa. 
- 28 -
EMBA - Teknologistyring i et europæisk miljø (NL) 
Formålet med dette projekt er at oprette et europæisk net for fremstilling, distribution og 
levering af fjernundervisningskurser inden for området teknologi styring i et europæisk miljø. 
BIOMERIT - Øget innovation og industriel udvikling i den europæiske levnedsmiddelsektor ved 
hjælp af bioteknologi (IRL) 
Dette projekt har til formål at tilbyde undervisning i levnedsmiddelbioteknologi inden tur 
områderne biomolekylær teknik og biologisk fremstilling. Det udvikler metoder til 
identificering af fordærvende eller sygdomsfremkaldende mikroorganismer i 
fødevaresystemer. 
EUROPIC (NL) 
?rojektet beskæftiger sig med europæisk udvikling af postsekundær undervisning af 
studerende og instruktører i fremstillingsteknikker for integrerede kredsløb. Det udviklede 
materiale vil blive anvendt af uddannelsesinstitutionerne og elektronikindustrien. 
EUROHOT - Design, udvikling, evaluering og udbredelse af et åbent, fleksibelt 
fjernundervisningsprogram for teknisk uddannelse på højt niveau inden for den europæiske 
motorvejsanlægs- og -vedligeholdelsesindustri (IRL) 
Formålet med dette projekt er på en økonomisk forsvarlig måde at levere et selvforstærkende, 
åbent, fleksibelt multimedieprogram for teknisk uddannelse på højt niveau inden for den 
europæiske motorvejsanlægs- og -vedligeholdelsesindustri. 
TRITON (GR) 
Dette projekt udvikler undervisningsmateriale og kurser i miljøbeskvttelsesteknologi i 
forbindelse med forvaltningen af vandressourcerne. 
EMOT - Europæisk Master-uddannelse i teknologistyring (UK) 
Dette projekt beskæftiger sig med udvikling, markedsføring og udbredelse af postgraduate 
fjemundervisningsmoduler i teknologi. Modulerne indgår som led i en Mastergrad for 
studerende, virksomhedsledere og kvalificerede instruktører. 
AMES - Mikroelektronikundervisningstjeneste på højt niveau (B) 
Dette projekt vil skabe en struktur, hvori der anvendes kurser, software og satellitudsendelse 
til uddannelse af designere af digitale mikroelektroniske kredsløb og systemer til særlige, 
specialiserede anvendelser (ASIC). 
AGRO-BIOTECH - Anvendelse af bioteknologien i landbruget og levnedsmiddelindustrien (GR) 
Formålet med dette projekt er at skabe en uddannelsesinfrastruktur som en hjælp til 
virksomhedsledere, teknikere og universitetskandidater med henblik på at udvikle et 
arbejdskendskab til anvendelsen af bioteknologien i landbruget og levnedsmiddelindustrien. 
JESSI - JTTT-JESSI Tværnational uddannelse i teknologi (D) 
Hovedformålet med dette projekt er at udvide anvendelsesområdet for JESSl-SMI-
støtteprojektet til også at omfatte andre lande og bevare den europæiske konkurrenceevne 
inden for mikroelektronik. 
TALAT - Training for Aluminium Application Technologies (D) 
Formålet med dette projekt er at udforme, udvikle og afprøve undervisningsmateriale inden 
for avanceret aluminiumanvendelsesteknologi, og at gøre de europæiske eksperter i 
anvendelse af aluminium endnu bedre kvalificerede. 
COSTEL - COurse System for TELecommunicationed training and innovation management (DK) 
Formålet med dette projekt er at udvikle og markedsføre et kursussystem til uddannelse af 
instruktører og datamatstøttede samarbejdsopgaver med on-line støtte, vedrørende 
anvendelsen af datamatstøttede og telekommunikationsstøttede løsninger for uddannelsen. 
- 29 - -30 -
E.T. - Uddannelse i transportsektoren E.T.-projekt (DK) 
Formålet med projektet er at forbedre kvalifikationerne i transportsektoren ved at udvikle og 
afholde kurser i informatik og telematik med relevans for medarbejderne i transportsektoren. 
EUROMOTOR - Uddannelsesmoduler - Innovation i motorkøretøjsdesign og -fremstilling (UK) 
Formålet med dette projekt er at højne kundskabsniveauet i den europæiske 
motorkøretøjsindustri ved at udvikle fælles uddannelsesprogrammer på højt niveau og 
herunder anvende moduler og multimedieteknikker i motorkøretøjsdesign og fremstilling. 
TQC - Total kvalitetskontrol i fremstillingsindustrien (D) 
Formålet med dette projekt er at fremstille og distribuere kursusmoduler inden for total 
kontrol med direkte anvendelse i virksomhedernes forvaltning og fremstillingsproces (navnlig 
i små og mellemstore virksomheder). 
EUROCHEMOMETRICS - Kemometrik og kvalimetrik for den kemiske og farmaceutiske industri 
samt levnedsmiddelindustrien (B) 
Dette projekt beskæftiger sig med virksomhedsorienteret uddannelse og overførsel af viden 
om kemometriske og kvalimetriske teknikker. Der anvendes introducerende og integrerende 
kurser og fjernundervisnings- og multimedieteknikker. 
ECATA - Europæisk konsortium for aeronautisk uddannelse på højt niveau (F) 
Dette projekt tager sigte på at skabe en struktur for uddannelse på højt niveau at ingeniører 
for at forbedre samarbejds- og uddannelsesevnen og ledelseskvalifikarionerne og den tekniske 
integration i forbindelse med rumfartsprogrammer. 
PALIO - Europæisk stadardkvalifikation i udformning, formidling, markedsforing og evaluering 
af åben multimedieundervisning (I) 
Ved at anvende teknikker fra den åbne undervisning vil PALlO-projektet gennemføre 
uddannelsesaktiviteter for fagfolk inden for udformning, ledelse og evaluering af åben 
undervisnings- og fjernundervisningssystemer og støttesystemer. 
TOPICE - CEEC kurser på højt niveau 1991-1995 (F) 
Ved at udforme og gennemføre kurser på højt niveau med henblik på udvikling og overførsel 
af tekniske og ledelsesmæssige færdigheder til civilingeniører, øger dette projekt 
civilingeniørernes og bygningsindustriens virksomheders effektivitet. 
-31 -3»^ 
BILAG 3 
COMETT-Publikationer 1992 
- 33 - -34--
COMETT Publikationer 1992 
Development of COMETT I (foråret 1992) 
Dette er en intern evalueringsrapport om COMETT I, der dækker perioden 1987-89, hvor der 
blev igangsat nye COMETT-projekter hvert år. Konklusionerne i denne rapport tager hensyn 
til indholdet og resultaterne af hvert af de projekter, der modtog støtte under COMETT-
programmet. 
COMETT-programmet - Årsberetning 1991 - juli 1992 
Dette dokument er den årsberetning, der omhandles i artikel 5 i Rådets afgørelse om 
COMETT-programmet. Formålet er formelt at gøre rede for de fremskridt, der er gjort i 
forbindelse med gennemførelsen af COMETT-programmet i 1991. 
COMETT Interim Evaluation Report 1990-1992: 'Transnational Training for Technology in 
Europe - the COMETT Experience" 
Dette dokument er en intern overvågningsrapport om tørste halvdel af COMETT II. Rapporten 
dækker perioden 1990-1992 og kan fremvise opmuntrende resultater for så vidt angår såvel 
responsen på den årlige indkaldelse af ansøgninger som de nye projekter, der udvælges ril at 
modtage støtte. Evalueringen bekræfter, at ansøgningernes kvalitet er blevet forbedret, og at 
nettet af universiteter og virksomheder er blevet styrket. 
COMETT Catalogue of Outputs 
Dette dokument giver et klart overblik over alle de resultater, der er opnået under COMETT I. 
COMETT Bulletin 
Nr. 13 marts 1992 
Nr. 14 juli 1992 
Nr. 15 december 1992 
COMETT Bulletin udkommer tre gange om året og indeholder artikler af relevans for 
COMETT. Den fungerer som et vigtigt talerør over for COMETT-projekterne og alle de 
organisationer, der interesserer sig for programmet. 
Application Package 1993 (efteråret 1992) 
Ansøgningspakken henvender sig specifikt til dem, der ønsker at indgive en ansøgning om 
støtte under COMETT-programmet. Den koncentrerer sig om de nærmere regler for indgivelse 
af ansøgninger og indeholder de ansøgningsskemaer, der skal anvendes til at foreslå projekter 
under den pågældende indkaldelse af ansøgninger. 
COMETT Courses Register (Nr. 1 - 4) 
Dette dokument giver med inddeling i teknologisektorer detaljerede oplysninger om de kurser, 
som COMETT i øjeblikket yder tilskud til i EF-medlomsstatome og i EFTA-landene. 
35 - • Sb 
BILAG 4 
COMETT-Udvalgets medlemmer 
Medlemmerne af De Blandede COMETT/EFT A-Udvalg 
37 
COMETT-UDVALGET 
Medlemmer 
Marts 1993 
BELGIE/BELGIQUE 
M André ?HIL1??ART 
Ministère de l'Education, de la Recherche 
et de la Formation 
204 rue Royale, Arcades D, (Sème étage 
B - 1010 BRUXELLES Dr. ir. Cyriel APPELS 
KVIV 
Ingenieurshuis 
Desguinlei 214 
B - 2018 ANTWER?EN 
DANMARK 
Birgit LUND 
Vicedirektør 
HAFNIA Holding 
Brogaard vej 33 
DK - 2820 GENTOFTE Prof. Mogens KUMMEL 
Institut for Kemiteknik 
Danmarks Tekniske Højskole 
Bygning 229 
DK - 2800 LYNGBY 
FRANCE 
M Michel BLACHERE 
Ministère de l'Education Nationale, 
Direction des Enseignements Supérieurs 
61 - 65 rue Dutot 
F - 75015 PARIS M Pierre LE DOUA RON 
Chargé de Mission à la 
Formation Professionnelle 
Mercure I 
31, Quai de Grenelle 
F - 75015 PARIS Délégation de la 
BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND 
Dr. Dieter F1CHTNER 
Leiter der Unterabteilung 
"Rahmenplanung, Wissenschaftsforderung" 
Bundesministerium fur Bildung und 
Wissenschaft 
Heinemannstrasse 2 Frau Andrea MORLOCK 
Ministerium fur Wissenschaft und Kunst 
Baden-Wùrttemberg 
Konigstr 46 
D - 7000 STUTTGART I 
D 5300 BONN 2 
HAAAAA 
Prof. Nicos POLYDORIDES 
University of Patras 
Urban and Regional Spatial Analysis 
Network for Education and Training 
18, Pythagora Street 
GR - 15562 HOARGOS - ATHINA Mr P. CHRYSANTHACOPOULOS 
Ministère de l'Industrie, de l'Energie et 
de la Technologie 
14 Messogion Str 
GR - ATHINA 11510 
38 
IRELAND 
Mr Brendan FINUCANE 
EOLAS 
The Irish Science and IVchnology Agency 
Glasncvin 
IRL - DUBLIN 9 Prof. Denis 1. F. LUCEY 
Deputy Chairman 
Higher Education Authority 
University College 
IRL - CORK 
ITALIA 
Dott.ssa. Maria Amata C.ARÏTO 
Ministero dell'Università e della 
scientifica o tecnologica 
Centro Informazioni COMETT 
Lungotevere Thaon de Revel, 76 
I - 0019b ROMA Ricerca Dr. Michèle LEN ER 
Ministero dell'Università e della Ricerca 
scientifica e tecnologica 
Lungotevere Thaon de Revel, 76 
I - 0019h ROMA 
LUXEMBOURG 
M Paul LENERT 
Conseiller du Gouvernement 
Ministère de l'Education Nationale 
et de la jeunesse 
29, Rue Aldringen 
L - 2926 LUXEMBOURG M Gilles SCHLESSER 
Attaché 
LUXINNOVATION 
7, Rue Alcide de Gasperi 
L - 1615 LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
Prof. Gorrit VOSSERS 
Hertogenlaan 9 
NL - 5663 EE GELDROP Prof. ir. H.P.S. van LOHUIZEN 
Royal Insitute of Engineers (K1VI) 
Prinsessegracht 23 
NL - 25(H) GK DEN HAAG 
PORTUGAL 
Dr. Altamiro Barbosa MACHADO 
Universidade do Minho 
Projecto Minerva 
Largo do Paco 
P - 4719 BRAG A Codex Eng° Joào Pedro SALDANHA 
VERSCHNEIDER GONÇALVES 
LNET1 - Laboratôrio Nacional de Engenharia e 
Tecnologia Industrial 
Ministério da Industria e Energia 
Azinhaga dos Lameiros à Estrada do Pac,o do 
Luminar 
P - 1200 LISBOA CODEX 
-39 -
ESPANA 
Da Maria CRUZ DE ANDRES GARCIA 
Directora del Centro de Informacion COMETT 
el Rosario Pino, 14-16 planta 6a 
E - 280020 MADRID D. juan BONET 
Escuela de Organization Industrial 
c/ Gregorio del Arno, (•> 
E - 28040 MADRID 
UNITED KINGDOM 
Ms Margaret d'ARMENIA 
Dept. of Education and Science -FHE 2 
Sanctuary Buildings 
Great Smith Street 
UK - LONDON SW1 3BT Mr M.J. BRIMMER 
Dept. Employment 
Caxton House - Tothill Street 
UK - LONDON SWIH 9NF 
40 
DE BLANDEDE COMETT/EFTA-UDVALG 
Medlemmer 
November 1992 
ÔSTERREICH 
Dipl. Ing. Dr. H. BILDSTEIN 
Vorstandsdirektor 
Metallwerke Plansee Gmbh 
A - 6600 REUTTE Dr. Lutz MUSNER 
Ôsterreichischer COMETT-Koordinator 
Bureau for European Educational Cooperation 
Reichsratstr. 17/5.Stk 
A - 1010 WIEN 
Dipl. Ing. M. HORVAT 
Leiter des AuPeninstituts der TU Wien 
Gujihausstr 28 
A - 1040 WIEN 
SUOMI/FINLAND 
Mr Pekka SAILA 
Deputy Director General for External Economic 
Relations 
Ministry for Foreign Affairs 
Mcrikasarminkatu, 5 
P.O.Box 176 
SF - 00161 HELSINKI Ms Monica MELEN-PAASO 
Secretary for Higher Educational Affairs 
Ministry of Education 
P.O.Box 293 
Meritullinkatu, 10 
SF-00170 HELSINKI 
Mr Ilkka LARJOMAA 
Unit Manager 
Helsinki University of Technology 
COMETT Centre 
TKK/TÀK/INNOPOLI 
SF - 02100 ESPOO Mr Heikki HIRVINEN 
Assistant Director 
Finnish Employers' Confederation 
Etelåranta 10 
SF - 00130 HELSINKI 
ISLAND 
Mr Thorstein HELGASON 
Professor of Engineering 
Islands Universitet 
Hjardarhaga 2-6 
IS - 107 REYK1AV1K 
-41 - -<4l' 
LIECHTENSTEIN 
Mr Franz BECK 
Obergaji 56 
9494 SCHAAN 
Princ. LIECHTENSTEIN 
NORGE 
Mr Fredrik THORESEN 
Vice President of the Confederation 
of Norwegian Business and Industry 
P.O. Box 60 Økern 
N - 0508 OSLO 5 Mr Asbjørn ROLSTADÅS 
Professor 
University of Trondheim, NTH 
N - 7034 TRONDHEIM 
SVERIGE 
Ms Camilla MODEER 
Head of Department 
National Board of Universities and Colleges 
Box 45503 
S - 104 30 STOCKHOLM Dr. Gosta HELLGREN 
Professor - Dept. of Applied Electronics 
Stockholm Institute of Technology 
S - 100 44 STOCKHOLM 
Ms Margareta VON AF WINKLERFELT 
Assistant Manager 
Swedish Employers' Confederation 
S - 103 30 STOCKHOLM 
SCHWEIZ/SUISSE/SVIZZERA 
Mme Danielle Miiller-Kipfer 
Bundesamt fur Bildung und Wissenschaft 
Wildhainweg 9 
CH - 3001 BERN Dr. Christian SIMM 
Swiss COMETT, National Information Centrem 
c/o CAST/EPFL 
CH - 1015 LAUSANNE 
43 VV 
BILAG 5 
COMETT Informationscentre 
45 
INFORMATIONSCENTRE (EF) 
Marts 1993 
BELGIE/BELGIQUE 
Mr W. GOVAERT 
Ministerie van Onderwijs 
Rijksadministratief Centrum 
Arcadengebouw - 3 de verdieping - bureel 3.079 
B - 1010 BRUSSEL 
M André PHILIPPART 
M Marc-Henri JANNE 
Directeur Général 
Ministère de l'Education, de la Recherche 
et de la Formation 
204 rue Royale, Arcades D, (Sème étage 
B - 1010 BRUXELLES 
BUNDESREPUBLIK DEUTSCHLAND EAAAAA 
Mr Paul CHRYSANTHACOPOULOS 
Ministry of Industry, Energy & Technology 
14, Messogion Str. 
GR- 11510 ATHINA 
IRELAND 
MrsGrainne NI UID 
EOLAS 
The Irish Science and Technology Agency 
IRL - Glasnevin DUBLIN 9 
Mr Bernd Wàchter 
Frau M. Steinmann 
Deutscher Akademischer Austauschdientst 
DAAD 
Kennedy Allée, 50 
D - 5300 BONN 2 
Mr Thomas KLEIN 
Arbeitsgemeinschaft Industri eller 
Forschungsvereinigungen e.V., A.I.F. 
Bayenthalgùrtel 23 
D - 5000 KÔLN 51 ITALIA 
Professoressa M.A. GARITO 
Ministero dell'Università e della 
Ricerca Sdentifica e Tecnologica 
Ufficio Relazioni Internazionali 
Lungotevere Thaon di Revel, 76 
1 - 00196 ROMA 
LUXEMBOURG 
DANMARK 
Jens THUESEN 
Fuldmægtig 
COMETT-Kontoret 
Direktoratet For De Videregående Uddannelser 
Frederiksholms Kanal 26 
DK - 1220 KØBENHAVN 
ESPANA 
Mrs M. CRUZ DE ANDRES 
COMETT Information Centre 
Secretaria General del Plan National de 1 + D 
Comision Interministerial deCiencia y Tecnologia 
Rosario Pino 14-16 
E - 28020 MADRID 
FRANCE 
Mme B. LE BON I EC-
AC FC I 
45 Avenue d'léna 
F - 75016 PARIS M Serge POMMERELL 
LUXINNOVATION 
7, rue Alcide de Gasperi 
L - 1013 LUXEMBOURG 
NEDERLAND 
Mr Harry W1CHMANN 
NUFFIC' 
Badhuisweg 251 
NL - 2509 LS DEN HAAG 
PORTUGAL 
Prof. F. CARVALHO GUERRA 
Conselho de Cooperaçâo 
Ensino Superior-Empresa 
c/o Gabinete do Secretârio de 
Estado de Ensino Superior 
Ministério da Educaç.âo 
Rua Pinheirt) Chagas 17-5° 
P - 1(K)0 LISBOA 
46 
UNITED KINGDOM 
Miss J.M. NICHOL 
COMETT Liaison Office 
Sanctuary Buildings 
Great Smith Street 
UK - LONDON SWIP 3BT 
INFORMATIONSCENTRE (EFTA) 
ÔSTERREICH NORGE 
Herr Dr. L. MUSNER 
COMETT Information Centre 
Biiro fur Europaische Bildungskooperation 
Reichsratsstr. 17/5.Stk. 
A - 1010 WIEN Mr B. BJØRNSEN 
Royal Norwegian C'ouncil tor Scientitit and 
Industrial Research 
Sognsveien 70 
N - 0801 OSLO 8 
SUOMI/FINLAND SVERIGE 
Mr M. NUPPONEN 
COMETT Info Centre Finland 
Helsinki University of Technology 
TKK/TAK/lnnopoli 
SF - 02150 ESPOO Mr Torsten KALV EM ARK 
National Agency for Higher Education 
Box 45503 
S - 104 30 STOCKHOLM 
ISLAND 
fr H. THORSTEINSDÔTTIR 
International Office 
Islands Universitet 
nnIS - 101 REYKJAVIK SCHWEIZ/SUISSE/SVIZZERA-
LIECHTENSTEIN 
Dr. C. SIMM 
SwissCOMETT 
c/o CAST - EPFL 
CH - 1015 LAUSANNE 
«*> 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 409 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-93-449-DA-C 
ISBN 92-77-59000-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg