EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 29.11.2011 
SEK(2011) 1409 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til Europa-Parlament ets og Rådets direktiv om alternativ tvistbilæggelse i 
forbindelse med tvister på forbrugerområdet (direktivet om ATB på forbrugerområdet)
 
og 
 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets  forordning om onlinetvistbilæggelse i 
forbindelse med tvister på forbrugerområdet (forordningen om OTB på 
forbrugerområdet) 
 
{KOM(2011) 793 endelig} 
{SEK(2011) 1408 endelig}  
 
DA 2   DA Ansvarsfraskrivelse 
Denne konsekvensanalyse forpligter kun de af Ko mmissionens tjenestegrene, der har været 
involveret i dens udarbejdelse; der er tale om et diskussionsgrundlag, og teksten foregriber 
ikke den endelige form af en eventuel  afgørelse, som træ ffes af Kommissionen. 
 
DA 3   DA 1. INDLEDNING  
Forbrugerbeskyttelseslovgivningen på EU- og medlemsstatsplan er blevet styrket betydeligt i 
de seneste årtier. Alligevel opnår de europæiske  forbrugere ikke altid reel genopretning, når 
deres rettigheder krænkes.  
Det skyldes, at domstolsprocedur er efter forbrugernes opfattels e er dyre, tidskrævende og 
besværlige. Tunge og ineffektive retsforhand linger og de usikre re sultater heraf afholder 
forbrugerne fra at klage, ja endog fra at forsøge  at klage. Desuden er forbrugerne ikke altid 
klar over, hvad deres rettigheder konkret indebære r, og søger derfor ikke  erstatning, når de har 
ret til det. 
Mangelen på effektive klagemuligheder er fo rbundet med særlige problemer i forbindelse 
med grænseoverskridende transaktioner. Forbru gerne, der naturligt nok er varsomme, når de 
bevæger sig ind i et handelsmiljø, som de ikke er fortrolige med, er især bekymrede for, om 
noget kan gå galt i forbindelse med køb i en anden medlemsstat. De er betænkelige ved forskelle i medlemsstaternes lovgivning, sprogba rrierer, potentielt større omkostninger og 
retsplejeregler, som de ikke er fortrolige med, i forbindelse med tvistbilæggelse i en anden medlemsstat. I mange tilfælde opgiver forbrugerne deres klagesager, blot fordi de ikke ved, 
hvor de skal henvende sig i en anden medlemsstat. Usikkerhed om, hvordan man opnår 
genopretning, indvirker negativt på  forbrugernes tillid til at ha ndle på tværs af grænserne og 
afholder dem fra at drage fordel af det indre marked. 
Ud over traditionel tvistbilæggels e ad rettens vej kan forbrugere og virksomheder i nogle 
medlemsstater indbringe deres kr av for ordningerne for såkaldt alternativ tvistbilæggelse 
("ATB" ). Udtrykket alternativ tvis tbilæggelse dækker udenretslig e procedurer som f.eks. 
forlig, mægling, voldgift og klagenævn. I forb indelse med denne konsekvensanalyse forstås 
ved ATB løsning af tvister mellem forbrugere  og erhvervsdrivende (B2C) i forbindelse med 
salg af varer og levering af tjenesteydelser. Fo rmålet med ATB-ordningerne er at løse tvister, 
der opstår mellem parterne, ved f.eks. en forlig smands, en mæglers, en ombudsmands eller et 
klagenævns mellemkomst. ATB dækker ikke løsning af tvister gennem virksomhedernes egne klageordninger. ATB-ordninger til løsning af tvister mellem forbrugere og erhvervsdrivende 
via en onlineprocedure betegnes ordninger til onlinetvistbilæggelse ("OTB" ); de vil 
muligvis kunne være et effektivt værktøj, is ær til løsning af tvister i forbindelse med 
onlinetransaktioner. OTB er dog e ndnu ikke tilstrækkelig udviklet
1. 
Behovet for at forbedre forbrugernes klagead gang i form af ATB-ordninger bør gøres til 
genstand for overvejelser på EU-plan. Nærværende analyse tager fuldt ud hensyn til de forskellige niveauer, som udviklingen af a lternativ tvistbilæggelse befinder sig på i 
medlemsstaterne og de forskellige eksisteren de ATB-ordninger. Forske llene i de nationale 
politikker vedrørende ATB-ordni nger (eller mangelen på samme ) viser, at ensidig handling 
fra medlemsstaternes side ikke fører til nogen tilfredsstillende  løsning for forbrugere og 
virksomheder. Mangelen på sammenhæng ende og effektive ATB-ordninger i 
medlemsstaterne har endvidere konsekvenser for forbrugernes mulighed for at forlade sig på 
                                                
 
1 OTB kan også forekomme i forbindelse med tvister mellem erhvervsdrivende (B2B), en form for 
alternativ tvistbilæggelse, der ikke omfattet af denn e konsekvensanalyse. En service, der tilbydes af den 
tjekkiske voldgiftsret ( www.adr.eu ), og som hjælper varemærkeindehavere, domænenavnsregistranter 
og -registreringsselskaber i hele verden med at lø se konflikter gennem en onlineprocedure, er et 
eksempel på en B2B-OTB.  
 
DA 4   DA disse ordninger i forbindelse med grænseoverskridende tviste r og onlinetvister, for hvilke 
adgangen til ATB/OTB-procedurer fortsat er meget begrænset. De grænseoverskridende 
aspekter af de problemer, de r er påpeget i forbindelse me d ATB- og OTB-ordninger, er 
direkte forbundet med den nationale situation. En forbedring af grænseoverskridende ATB 
beror på en forbedring af de  nationale ATB-ordninger.  
Konsekvensanalysen fokuserer ude lukkende på udenretslig  tvistbilæggelse. Den har til formål 
at undersøge en række politikløsninger med henblik på at forbedre forbrugernes 
klagemuligheder gennem ATB og OTB. Andre eksisterende in strumenter til fremme af 
forbrugerrettigheder i det indre marked ad retten s vej og håndhævelse he raf, er ikke omfattet 
af denne konsekvensanalyse. 
2. IDENTIFIKATION AF PROBLEMET  
Et betydeligt antal europæiske forbrugere oplever problemer, nå r de køber varer og 
tjenesteydelser i det indre marked. I 2010 var dette  tilfældet for ca. én ud af fem europæiske 
forbrugere2. Selv om lovgivningen generelt sikrer et  højt forbrugerbeskyttelsesniveau, sker 
det ofte, at forbrugernes probl emer ikke løses. De tab, eur opæiske forbrugere påføres som 
følge af problemer med varer elle r tjenesteydelser, de  har købt, anslås til 0,4 % af EU's BNP. 
Dette omfatter også den skade, som europæis ke forbrugere lider  i forbindelse med 
grænseoverskridende handel, og som an slås til mellem 500 mio. og 1 mia. EUR3. 
Der er blevet indkredset fire vigtige problemer, der hæmmer ATB-ordningernes effektivitet.
  Mangler i ATB-dækningen, manglende kendskab til ordningerne og disses kvalitet 
 
Europæiske forbrugere har ikke alle den sa mme adgang til ATB-ordni nger af god kvalitet i 
EU. Til trods for, at der findes omkring 750 na tionale ATB-ordninger, er der fortsat både 
geografiske og sektorspecifikke huller i dækning en. Herudover er mangelen på detaljerede 
oplysninger en betydelig hindring for forbrugern es anvendelse af ATB. Virksomhederne giver 
sjældent - på salgstidspunktet  eller derefter - forbrugerne oplysninger om, hvilken ATB-
ordning der er kompetent til at behandle en even tuel tvist. Endelig efterlever ATB-ordninger 
ikke altid centrale principper såsom genne msigtighed, uvildighed og effektivitet, jf. 
Kommissionens to henstillinger fra hhv. 1998 og 2001. 
OTB i forbindelse med grænseovers kridende e-handelstransaktioner  
Manglende ATB-dækning i samtlige EU-medlemsst ater resulterer i ineffektiv løsning af 
tvister i forbindelse med e-handelstransakti oner. I 2010 var over ha lvdelen (56,3 %) af de 
klager, som Det Europæiske Netværk af Forbrugercentre (ECC-Net) modtog, forbundet med e-handelstransaktioner, og heraf kunne mindre end 9 % indbringes for en ATB-ordning i en 
anden medlemsstat. Meget få eksisterende AT B-ordninger tilbyder en procedure, der kan 
                                                
 
2 Eurobarometer 342, s. 169. 
3 Idet det antages, at tabene i forbindelse med national og grænseoverskridende handel i de enkelte 
tilfælde kan sammenlignes, anslås skaden for EU-f orbrugerne i forbindelse med grænseoverskridende 
handel til mellem 500 mio. og 1 mia. EUR. Denne anta gelse understøttes f.eks. af det forhold, at der 
ikke synes at være store forskelle i de problemer, der opstår i forbindelse med henholdsvis national og grænseoverskridende handel. 16 % af forbrugerne har oplevet en forsinkelse i forbindelse med et 
produkt, de har købt i et andet EU-land, mens 18 % har oplevet en forsinkelse i forbindelse med et 
produkt købt i deres eget land.  
 
DA 5   DA afvikles online fra ende til anden. Ved at håndtere hele proceduren online vil man kunne spare 
tid og lette kommunikationen mellem parterne. 
3. NÆRHEDSPRINCIPPET OG BEHOVET FOR HANDLING PÅ EU- PLAN  
Forbrugerbeskyttelse er en af EU's og medlem sstaternes fælles kompetencer. Som anført i 
artikel 169 i traktaten om Den Europæiske Unio ns funktionsmåde (TEUF) skal Unionen bl.a. 
bidrage til at beskytte forbr ugernes økonomiske interesser og til at fremme deres ret til 
oplysning og uddannelse for at beskytte deres in teresser. Et ATB/OTB-initiativ baseret på 
artikel 114 i TEUF vil bidrage til at gennemføre disse mål so m led i et velfungerende indre 
marked. Det vil samtidig være i overensstemmelse med nærheds- og 
proportionalitetsprincippet. 
At der udvikles ATB/OTB på forbrugerområd et, er afgørende for at tilgodese både 
forbrugerne og virksomhederne og for at fo rbedre den måde, hvorpå det indre marked 
fungerer. Dette blev bekræfte t af alle interess erede parter under den offentlige høring og 
debat. 
Tolv år efter Kommissionens henstillinger om  ATB-ordninger på forbrugerområdet viser 
analysen af den nuværende situation, at de fo ranstaltninger, der er truffet udelukkende på 
nationalt plan, ikke har ført til tilstrækkelig  ATB-dækning. En række mangler hæmmer fortsat 
ATB-ordningernes effektivitet, og der findes fortsat ikke tilstrækkeligt veludviklede OTB-
ordninger, som fungerer godt og er lettil gængelige, til brug i forbindelse med 
grænseoverskridende e-handelstransaktioner. Eur opæiske forbrugere har derfor ikke alle den 
samme adgang til ATB-ordninger i EU. Oplysningen af  forbrugerne om ATB i alle sektorer af 
detailmarkedet er heller ikke  sikret. Hvis udviklingen af AT B overlades til medlemsstaterne 
alene, vil en række sektorer af detailmarked et og en række geografiske områder i EU også 
fremover mangle ATB-ordninger af god kvalitet. Forbrugernes og virksomhedernes kendskab 
til ordningerne vil forblive begrænset, og overvågningen af de nationale ATB-ordninger vil blive foretaget af medlemsstaterne på frivillig ba sis. Endelig vil der ikke være sikkerhed for, 
at ATB/OTB-ordninger er i overensstemmelse med de  vigtigste principper til sikring af deres 
kvalitet. Denne utilstrækkelige og opsplittede udvikling af ATB i EU står i kontra st til TEUF's 
målsætninger, da den undergraver eller skaber nye hindringer for det indre markeds funktion samt fører til uensartet forbrugerbeskyttelse i EU og varierende handelsbetingelser for 
virksomhederne. Desuden vil man uden et velf ungerende system af nationale ATB-ordninger, 
som grænseoverskridende ATB-ordninger kan basere s på og støtte sig til, ikke kunne udvikle 
effektiv alternativ tvistbilæggelse i forb indelse med grænseoverskridende tvister. 
Mangelen på effektive ATB/OTB-ordninger be grænser muligheden for at anvende denne 
form for tvistbilæggelse og skaber ubalancer i effektiviteten af behand lingen af tvister på 
forbrugerområdet i forskellige medlemsstater, især hvad angår grænseoverskridende tvister. 
Denne situation påvirker forbrugernes tillid  til handel på tværs af grænserne. Både 
virksomheder
4 og forbrugere tilkendegiver klart, at betænkeligheder ved eventuelle problemer 
med genopretning i en anden medlemsstat afhol der dem fra at sælge og købe på tværs af 
                                                 
4 Især SMV'er, da de på grund af deres begrænsede administrative kapacitet ikke har mulighed for at gøre 
deres krav gældende ad rettens vej. Adgang til en nem form for tvistbilæggelse såsom ATB ville 
afhjælpe sådanne betænkeligheder hos små og mellemstore virksomheder. 
 
DA 6   DA grænserne og dermed fra at få det fu lde potentielle udbytte af det indre marked5. Der skal især 
fokuseres på at skabe tillid ti l det indre marked blandt fo rbrugerne og på at sikre lige 
konkurrencevilkår for virksomhederne i alle medlemsstater. 
Herudover er der til trods for det i øjeblik ket ringe omfang af grænseoverskridende e-
handelstransaktioner et hastig t voksende digitalt detailmar ked internt i medlemsstaterne6. 
Derfor er det meget vigtigt at sørge for enkle, overkommelige og effektive udenretslige 
klagemuligheder, således at forbrugere og erhvervsdrivende også kan foretage 
onlinetransaktioner på tværs af grænserne. Ha ndling på medlemsstatsplan vil ikke føre til 
oprettelse af en EU-dækkende or dning for onlinetvistbilæggelse, der som anført i den digitale 
dagsorden er et væsentligt værk tøj til fremme af e-handel.  
De forfulgte målsætninger ka n på grund af handlingens virkninger og omfang bedre opfyldes 
ved foranstaltninger på EU-plan. En klar fordel ved at fastlægge fælles principper og kriterier 
for ATB-ordninger i alle medlemsstater vil være  effektiv og fyldestg ørende behandling af 
tvister på forbrugerområdet i forbindelse med både nationale og grænseoverskridende 
transaktioner. Det vil også sikre, at ATB/OT B udvikles på en mere ensartet måde i EU. 
Ensidig handling på medlemsstatsplan kan ikke  i tilstrækkelig grad give forbrugere og 
erhvervsdrivende ovennævnte fordele. En ukoordi neret indsats fra medlemsstaternes side vil 
sandsynligvis føre til yderligere opsplitning med hensyn til alternativ tvistbilæggelse, hvilket 
igen vil bidrage til uensartet behandling af forb rugere og erhvervsdrivende i det indre marked 
og føre til forskellige niveauer for klageadgang for forbrugerne i EU. 
4. POLITIKMÅL  
De generelle mål er følgende: i) at forb edre den måde, hvorpå det indre detailmarked 
fungerer, herunder e-detailmarkedet, ii) at sikr e et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, iii) at 
give forbrugere og erhvervsdrivende mulighed for at  løse deres tvister på en effektiv måde. I 
nedenstående tabel beskrives de specifikke og operationelle mål:  
                                                 
5 Én ud af 20 forbrugere er stødt på problemer i forbindelse med grænseoverskridende køb af varer eller 
tjenesteydelser, mens 59 % af de erhvervsdrivende anfører, at de potentielt større omkostninger til 
løsning af klager og konflikter på tværnationalt plan - sammenlignet med omkostningerne på nationalt 
plan - er en alvorlig hindring for dem i forbindelse med grænseoverskridende salg. 
6 Mellem 2004 og 2010 voksede antallet af enkeltpers oner, der bestilte varer eller tjenesteydelser over 
internettet i EU-25, betydeligt, fra 22 % til 37 %,  specielt i Det Forenede Kongerige, Luxembourg, 
Tyskland, Nederlandene, Frankrig og Skandinavien, hvor mellem 45 % og 65 % af internetbrugerne 
køber over nettet. 
 
DA 7   DA Specifikke mål  Operationelle mål  
ATB - dækning, oplysning og kvalitet  
At sikre adgang til ATB-ordninger med henblik på at 
fremme udenretslig tvistbilæggelse for forbrugere i 
forbindelse med nationale og grænseoverskridende tvister med erhvervsdrivende.
 • At øge antallet af nationale og grænseoverskridende 
tvister på forbrugerområdet, som løses gennem 
ATB-ordninger. 
• At reducere antallet af uløste forbrugerproblemer 
med købte varer og tjenesteydelser både på nationalt plan og tværnationalt.
 
At sikre, at forbrugere og virksomheder er klar over, 
at der findes ATB-ordninger.  • At sikre, at forbrugerne oplyses om, hvilken ATB-
ordning der er kompetent til at behandle deres sag, særlig i grænseoverskridende sammenhæng. 
• At sikre, at forbrugere og virksomheder er i 
besiddelse af generelle oplysninger vedrørende 
ATB-ordninger og disses anvendelse, særlig i grænseoverskridende sammenhæng. 
 
At sikre, at ATB-ordningerne tilbyder forbrugere og 
virksomheder service af god kvalitet  • At sikre, at ATB-ordninge rne yder virksomheder og 
forbrugere uvildig service. 
• At sikre, at ATB-ordninge rne yder virksomheder og 
forbrugere kompetent og gennemsigtig service. 
• At sikre, at ATB-ordningern e yder effektiv service. 
• At sikre, at der føres regelmæssigt tilsyn med ATB-
ordningerne.  
Onlinetvistbilæggelse (OTB) i forbindelse me d grænseoverskridende e-handelstransaktioner  
At sikre, at forbrugere og virksomheder kan forlade 
sig på en mekanisme til onlineløsning af deres 
grænseoverskridende e-handelstvister.  • At give forbrugere og virksomheder mulighed for at 
behandle alle grænseoverskridende e-handelstvister 
online og udenretsligt ved at stille et webbaseret 
værktøj til rådighed på EU-plan.  
• At udvikle fælles kriterier, hvorpå det webbaserede 
system skal baseres, med henblik på at fremme dets 
effektivitet.  
5. POLITIKLØSNINGER OG ANALYSE HERAF  
I nedenstående tabeller opsummeres de politi kløsninger, der er indkredset for de to 
problemområder. 
 
DA 8   DA 5.1. ATB - dækning, oplysning og kvalitet  
Løsning 1  Ingen handling på EU-p lan (referencescenarie)  
Løsning 2  Et ikke-bindende juridisk instrument med he nblik på at tilskynde til udvikling af ATB-
ordninger af god kvalitet for alle nationa le og grænseoverskridende tvister på 
forbrugerområdet, at tilskynde virksomheder  til at oplyse forbrugerne om, hvilken ATB-
ordning der er kompetent til at behandle de res sag, og at tilskynde ATB-ordninger til at 
deltage i eksisterende sektorspeci fikke ATB-netværk på EU-plan.  
Løsning 3  Et bindende juridisk instrument med henblik på at sikre, at forbrugerne kan indbringe 
alle deres nationale og græn seoverskridende tvister for ATB-ordninger af god kvalitet, 
som også dækker onlinetjenester; at forbr ugerne oplyses om, hvilken ATB-ordning der 
er kompetent til at behandle deres sag; og at ATB-ordninger deltager i eksisterende sektorspecifikke ATB-netværk på EU-plan.
 
Løsning 4  Et bindende juridisk instrument med henblik  på at indføre en EU-model for nationale 
ATB-ordninger af god kvalitet, som skal dække  alle nationale og grænseoverskridende 
tvister på forbrugerområdet, herunder tviste r i forbindelse med køb over internettet. 
Dette juridiske instrument skal også sikr e, at forbrugerne oplyses om, hvilken ATB-
ordning der er kompetent til at behandle deres sag, og at der oprettes EU-netværk af sektorspecifikke ATB-ordninger.
 
5.2. Onlinetvistbilæggelse (OTB) i forbindelse med grænseoverskridende e-
handelstransaktioner  
Løsning 1 Ingen handling på EU-pla n (referencescenarie)  
Løsning 2 Et ikke-bindende juridisk instrument me d henblik på at forbinde nationale ATB-
ordninger, der behandler grænseoverskridende e-handelstvister online, i et EU-netværk.  
Løsning 3 Et bindende juridisk instrument med henblik på  at oprette et EU-system bestående af en 
webbaseret platform, som er direkte tilgænge lig for forbrugerne, som skal baseres på 
nationale ATB-ordninger, og som vil kun ne behandle grænseoverskridende e-
handelstvister online (OTB); samt at fastsætte fælles kriterier  for den webbaserede 
platforms virkemåde. 
Løsning 4 Et bindende juridisk instrument med henblik  på at oprette et enkelt EU-organ til 
onlinebehandling af alle grænse overskridende e-handelstvister. 
6. SAMMENLIGNING AF POLITIKLØSNINGERNE OG DISSES VIRKNINGER  
Politikløsningerne for problemom råderne er blevet vurderet på  grundlag af effektivitet og 
sammenhæng efter en skala fra 0 til 5. Resulta terne for de forskellige løsningskombinationer 
baseret på kriterierne (effektivitet og sammenhæ ng) fremgår af nedenstående oversigt. De 
viser, i hvilket omfang hver lø sningskombination forventes at bidrage til politikmålene.  
 
DA 9   DA Kumuleret virkning 
(effektivitet og 
sammenhæng)  Onlinetvistbilæggelse i forbindelse med grænseoverskridende e-
handelstransaktioner  
ATB - dækning, oplysning 
og kvalitet  Løsning 1  Løsning 2  Løsning 3  Løsning 4  
Løsning 1  0 3 5 7 
Løsning 2  3 6 6 8 
Løsning 3  6 9 15 11 
Løsning 4  8 8 13 12 
Det kan ud fra vurderingen i ovenstående tabe l konkluderes, at den løsningskombination, der 
ikke indebærer handling på EU-plan, bevarer status quo, og de afdækkede problemer vil 
derfor ikke blive løst. Den løsningskombination,  der foreskriver vedtag else af ikke-bindende 
juridiske instrumenter til håndtering af de afdækkede problemer, er ikke effektiv. Forbrugernes problemer vil følgelig forblive uløs t, og tabene i det indre marked vil ikke blive 
dækket. En ny henstilling forven tes ikke at bidrage med nogen merværdi i forbindelse med 
håndteringen af de nuværende problemer.  
Den løsningskombination, der foreskriver vedtagel se af bindende juridiske instrumenter, i 
henhold til hvilke ATB-ordninger, som også kan behandle tvister online, skal gøres 
tilgængelige i sektorer af økonomien, hvor de ikke  findes i forvejen (ATB-løsning 3), vil sikre 
fuld ATB-dækning. Fuld ATB-dækning vil skabe grundlag for, at et webbaseret EU-system kan behandle tvister i forbindelse med grænse overskridende e-handelstransaktioner på en 
effektiv måde (OTB-løsning 3). Denne løsningsko mbination er derfor efter alt at dømme den 
mest effektive metode til at forbedre den måde, hvorpå nationale og grænseoverskridende tvister behandles.  
Den løsningskombination, der indebærer en høj grad af harmonisering inden for ATB og OTB 
(løsning 4), ville give fuld dækning, men st år ikke i rimeligt fo rhold til initiativets 
overordnede mål. Dette er blevet bekræftet af besvarelserne i forbindelse med den offentlige høring og de bilaterale drøfte lser, Kommissionen har haft med medlemsstaterne. Desuden 
ville oprettelse af et enkelt OTB-organ på EU-plan gøre de eksisterende nationale ATB-
ordninger, der behandler tvister online, overflødi ge. Endelig ville en sådan udvikling ikke tage 
hensyn til situationen på nati onalt plan og er uforholdsmæ ssig, da den indebærer kraftig 
topstyring fra EU's side, hvilket også fø rer til unødvendige omkostninger for EU.  
Det må konkluderes, at de forfulgte mål bedst kan gennemføres gennem særskilte, men 
komplementære instrumenter. Den foretrukne lø sning er kombinationen af følgende to 
politikløsninger: 
1) et rammedirektiv med henblik på at si kre, at forbrugerne kan indbringe alle 
deres nationale og grænseoverskride nde tvister for ATB-ordninger af god 
kvalitet, som også dækker onlinetjenest er; at de oplyses om, hvilken ATB-
ordning der er kompetent til at beha ndle deres sag, og at ATB-ordninger 
deltager i eksisterende sektorspecifikke  ATB-netværk på EU-plan (løsning 3). 
Direktivet vil være bind ende for medlemsstaterne, idet det dog overlades til 
dem at bestemme form og midler (h vordan de vil "udfylde hullerne") 
 
DA 10   DA 2) en forordning med henblik på at opr ette et EU-system bestående af en 
webbaseret platform, som er direkte ti lgængelig for forbrugerne, som skal 
baseres på nationale ATB-ordni nger, og som vil kunne behandle 
grænseoverskridende e-handelstvister on line (OTB); samt at fastsætte fælles 
kriterier for den webbaserede pl atforms virkemåde (løsning 3). 
6.1. Virkningerne af den foretrukne løsning 
Den foretrukne løsning gør en reel forskel for forbrugerne.  
Forbrugerne vil kunne indbringe alle deres tv ister (uanset erhvervssektor, købskanal eller 
land, hvor varen eller tjenesteydelsen er købt ) for en ATB-ordning. De vil desuden have 
sikkerhed for, at alle ATB-ordninger er gennems igtige og behandler deres tvister effektivt og 
uvildigt, og dermed vil de føle sig bedre i st and til at gøre brug af ATB. Som følge heraf vil 
flere forbrugerproblemer bliv e taget op og løst. De inddækkede  tab kan dereft er genanvendes 
i det indre marked til køb af va rer og tjenesteydelser. Der vil ligeledes være  store besparelser - 
svarende til ca. 0,17 % af EU's  BNP - forbundet med indførelsen af ATB af god kvalitet. 
Forbrugerne vil i alle aftaler og handelsdokum enter (f.eks. kvitteringer og fakturaer) kunne 
finde oplysninger om, hvilken ATB-or dning de kan anvende i tilfælde af  en tvist med en 
erhvervsdrivende. ATB vil således blive al mindelig kendt blandt forbrugerne, og 
oplysningsniveauet vil bliv e væsentligt højnet.  
De generelle konsekvenser for virksomhederne vil være af rimeligt omfang. Virksomhederne 
får en række omkostninger: i) Der kan blive sti llet krav til virksomhederne om at oprette og - 
helt eller delvist - finansiere  ATB-ordninger i sektorer, hvor de ikke findes. De hermed 
forbundne omkostninger afhænger af sektor, modt agne klager og land. De medlemsstater, der 
vil blive mest påvirket, er dem, der kun har få eller ingen ATB-ordninger. Omkostningerne 
for virksomhederne i forbindelse med forpligte lsen til fuld dækning er dog ikke direkte 
forbundet med den eksisterende ATB-dækning i den medlemsstat, hvor de er etableret. Det er 
ikke noget systematisk krav med henblik på fuld ATB-dækning, at virksomhederne skal 
oprette en specifik ATB-ordning i hver detailsektor. Medlemsstater ne kan i stedet, eventuelt i 
samarbejde med virksomhederne, beslutte at opre tte et enkelt eller ekstra tværsektorielt organ 
til at "udfylde hullerne" på deres område. Herudover bør det bemærkes, at det allerede i 
mange sektorer og medlemsstater er almindelig praksis, at virksomhederne finansierer ATB-
ordninger. ii) Virksomhederne vil skulle tilp asse deres aftaler og handelsdokumenter, så de 
omfatter oplysninger om de relevante AT B-ordninger. Dette vil påføre dem visse 
engangsomkostninger, som på EU-plan vil be løbe sig til ca. 771 mio. EUR (254 EUR pr. 
virksomhed). 
Til gengæld vil virksomhederne , herunder SMV'erne, opnå en årlig besparelse på mellem 1,7 
mia. og 3 mia. EUR, hvis de  anvender ATB i stedet for domstolsprocedurer, og de vil 
samtidig spare 258 dage. Ved at vise deres vilj e til at løse tvister på en overkommelig og 
lettilgængelig måde vil de desuden forbedre deres omdømme hos forbrugerne og i høj grad 
foregribe problemer relateret til omdømmeris iko. Fuld dækning for alle online, offline, 
nationale og grænseoverskridende varer og tjenes teydelser vil derfor sætte virksomhederne i 
stand til at anvende ATB. De vil således kunne undgå langvarige og dyr e domstolsprocedurer 
og pleje deres forretningsmæssi ge omdømme. Følgelig vil virksomhederne, og især 
SMV'erne, blive tilskyndet til også at forbedre deres intern e klageordninger, og konkurrencen 
vil blive forbedret. Virksomhederne vil også være mere tilbøjelige til at udbyde varer og 
tjenesteydelser over internettet. 
 
DA 11   DA Virkningerne for medlemsstaterne  vil ligeledes være af rimeligt omfang. Der vil i 
forbindelse med oprettelse og drift af nye AT B-ordninger være en række omkostninger, som 
medlemsstaterne kan være nødt til at afholde helt eller delvist (afh ængigt af, hvordan ATB-
ordningerne finansieres - af den o ffentlige eller den private sekt or eller begge). De relevante 
gennemførelsesomkostninger vil være nogenl unde de samme som an ført ovenfor for 
virksomhederne. Medlemsstaterne vil have mulighed for at opfylde forpligtelsen til fuld dækning på flere forskellige måder. De vil desu den skulle afholde marginale omkostninger til 
rapportering om udviklingen af ATB-ordninger. 
Virkningerne for EU-budgettet  skal også tages i betragtning.  EU vil afholde omkostningerne 
til udvikling af et webbaseret system til løsning af tvister i forbindelse med grænseoverskridende e-handelstransaktione r og den sagkundskab, der er nødvendig inden for 
ECC-Net. Det nødvendige budget til oprettelse af det webbaserede system kan anslås til ca. 2 
mio. EUR, og de årlige vedligeholdelses- og dr iftsomkostninger til ca. 300 000 EUR, idet der 
er taget hensyn til eksistere nde ATB-ordninger, som behandler  tvister online, samt til 
lignende EU-værktøjer.  
Endelig skal det nævnes, at EU's indgriben er be grænset til de foranstaltn inger, der er strengt 
nødvendige for at nå målene. Et  rammedirektiv om udvikling af ATB og en forordning om 
oprettelse af et OTB-system på EU-plan er de mest effektive midler til at nå målene til de 
laveste alternativomkostninger. Ved de forans taltninger, der træffes på EU-plan, tages der 
hensyn til eksisterende nationa le ATB-ordninger. Den byrde, der for virksomhederne og 
medlemsstaterne er forbundet med den foretrukne løsning, er den forholdsmæssigt letteste, da 
målene vil blive gennemført til de laveste omkostninger, idet man undgår dobbeltudgifter og 
unødvendige administrative byrder. Sluttelig er den foretrukne løsning i overensstemmelse 
med proportionalitetsprincippet. 
7. K
ONKLUSION /OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Det er meningen, at der i de foreslåede lovgi vningsinitiativer skal indgå en bestemmelse, i 
henhold til hvilken der skal af lægges rapport om anvendelsen af  initiativet og dets egnethed 
og effektivitet med hensyn til at nå målene . Herudover vil der bliv e anvendt en række 
overvågningsindikatorer til at måle de fremskridt , der sker med gennemførelsen af de mål, der 
er fastsat i initiativerne. Disse indikatorer er  bl.a. stigningen i antallet af ATB-sager og i 
antallet af forbrugere og erhvervsdrivende , der køber og sælger over nettet på tværs af 
grænserne; højnelsen af oplysnings niveauet; hvorvidt an tallet af virksomheder, der er villige 
til at sælge online i andre medl emsstater, stiger med 20 % senest i 2020, og om antallet af 
forbrugere, der er villige til at købe over nettet i en anden medlemsstat, stiger med 10 % senest i 2020; samt det omfang, i hvilket AT B-ordningerne opfylder kvalitetsprincipperne.