Nr. C 75/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 3. 90 
Udtalelse om udkast til Rådets direktiv om en fællesskabsprocedure med hensyn til gennemsig­
tigheden af prisen på gas og elektricitet til den endelige forbruger i industrien (J) 
(90/C 75/04) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 28. september 1989 under henvisning 
til EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse 
om Udkast til ovennævnte direktiv. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for energi, kernekraft og forskning, 
som udpegede Georges Proumens til ordfører. ØSU vedtog sin udtalelse den 30. november 
1989. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 273. plenarforsamling den 31. januar 1990 
enstemmigt følgende udtalelse. 
ØSU godkender dette direktivforslag, idet den dog sam­
tidig retter nogle henstillinger til Kommissionen, for så 
vidt angår gennemførelsesforanstaltningerne. 
1. Indledning 
1.1. I arbejdsdokumentet fra maj 1988 om »Det indre 
energimarked« (KOM(89) 238 endelig udg.) konstatere­
de Kommissionen, at den utilstrækkelige eller helt 
manglende gennemsigtighed i energipriserne, herunder 
specielt i priserne på gas og el til industrikunder, udgør 
én af en lang række hindringer for udviklingen af hande­
len med energi og for en bedre integration af energimar­
kederne. 
1.2. Kommissionen mener, at prisgennemsigtighed 
er en vigtig forudsætning for, at det indre marked 
kan komme til at fungere efter hensigten, eftersom 
prisgennemsigtighed styrker betingelserne for, at der 
kan sikres lige konkurrencevilkår inden for det fælles 
marked. Ud fra denne betragtning finder Kommissio­
nen, at der er behov for en prioriteret indsats på dette 
område, således at der kan gøres nye fremskridt. Dette 
er ikke muligt med de nuværende juridiske instrumen­
ter, dels fordi disse ikke sikrer en tilstrækkelig statistisk 
dækning, dels fordi kommunikationsprocedurerne byg­
ger på et frivillighedsprincip. 
1.3. På denne baggrund fremlægger Kommissionen 
nærværende forslag, som er blevet til på baggrund af 
forudgående høring af repræsentanter for de industrielle 
kunder og forsyningsvirksomhederne. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. ØSU godkender principperne i dette direktiv og 
de målsætninger, Kommissionen opstiller. Det er ØSU's 
indtryk, at det fremlagte forslag, der tager sigte på at 
udstrække den statistiske dækning til at omfatte næsten 
samtlige forskellige typer af industrielle forbrugere, vil 
sætte de berørte virksomheder i stand til at foretage 
f1) EFT nr. C 257 af 10. 10. 1989, s. 7. holdbare sammenligninger af de forskellige priser, der 
praktiseres på gas- og elområdet, hvorved der i praksis 
skulle kunne tilvejebringes en øget konkurrence mellem 
distributionsvirksomhederne. 
2.2. Det skal understreges, at de lovgivningsmæssige 
og administrative forskrifter, som transport- og distri­
butionsvirksomhederne inden for specielt elsektoren er 
undergivet, kan variere meget betydeligt fra den ene 
medlemsstat til den anden: der kan således være tale 
om offentlige virksomheder (statslige, regionale, kom­
munale osv.), som de jure eller de facto indtager en 
monopolstilling, eller der kan være tale om private 
virksomheder med eller uden monopol. 
2.3. I øvrigt øver priserne på primære brændsler 
(kernebrændsel, fyringsolie, kul, vandkraft, naturgas) 
direkte indflydelse på omkostningerne ved produktion 
af strøm og dermed på de elpriser, den endelige forbru­
ger skal betale. 
2.4. ØSU skal i øvrigt understrege, at der er behov 
for en vurdering af, hvilken indflydelse forskelle i de 
indirekte skatter, specielt punktafgifter, har på energi­
priserne. 
3. Særlige bemærkninger 
3.1. For så vidt angår egenproducenter, må det stå 
klart, at disse kun skal levere oplysninger til brug for 
statistikken, såfremt en del af deres produktion leveres 
til tredjemand, bortset fra forsyningsvirksomheder. I 
dette tilfælde skal de betragtes som producent-/for-
syningsvirksomhed i lighed med virksomheder, som 
udelukkende leverer til tredjemand. Afgivelsen af disse 
statistiske oplysninger må imidlertid ikke pålægge dem 
for store administrative byrder, særlig ikke i tilfælde, 
hvor deres leverancer er relativt ubetydelige. 
3.2. ØSU henleder Kommissionens opmærksomhed 
på, at den i forbindelse med analysen af energipriserne 
bør tage højde for omkostninger, som følger af den 
nationale lovgivning, herunder af miljølovgivningen, 
26. 3. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 75/19 
eftersom disse kan øve indflydelse på energiproduktion­
somkostningerne. 
3.3. Man kan nok ikke se bort fra, at det konkurren­
cepres, som en øget prisgennemsigtighed kan afføde, 
kan blive et problem for husholdningerne. De store 
producent-/forsyningsvirksomheder kunne således føle 
sig fristet til at vælte omkostningerne ved at kunne 
levere el og gas til konkurrencedygtige priser til er­
hvervslivet over på husholdningerne. Dette udelukker i 
øvrigt ikke, at prisgennemsigtighed kan være en fordel 
for husholdningerne. 
3.3.1. ØSU er heller ikke ubekendt med, at tarifferne 
til husholdningerne, i flertaller af medlemsstaterne, i 
almindelighed nøje overvåges af de nationale myn­
digheder, men henleder alligevel Kommissionens op­
mærksomhed på denne problematik. 
3.3.2. Hertil kommer naturligvis, at forbrugerorga­
nisationerne på baggrund af de statistiske oplysninger, 
der indsamles, vil være i stand til at holde øje med 
udviklingen i de tariffer, der anvendes for husholdning­
ernes vedkommende, og dermed vil kunne gribe ind, 
hvis det viser sig nødvendigt. 
3.4. I øvrigt giver visse industrikunder, ikke mindst 
de større energiforbrugere som stålindustrien, den ke­
miske industri, den keramiske industri og gartnerier­
hvervet, også udtryk for betænkeligheder ved en total 
gennemsigtighed. Sagen er, at præferencetariffer — som 
selvsagt ikke må tage form af indirekte støtte, hvilket 
er i strid med traktaterne — for disse storkunder udgør 
et element, som undertiden øver afgørende indflydelse 
på deres produktionsomkostninger. 
3.5. ØSU opfordrer Kommissionen til nøje at under­
søge de mulige konsekvenser af indsendelsen af op­
lysninger om »fordeling af forbrugerne og de tilsvarende 
mængder efter forbrugerkategori«, som fastsat i artikel 
1, nr. 3, i direktivforslaget, navnlig på konkurrenceom­
rådet, for såvel gas- og el-forsyningsvirksomhederne 
som for brugergrupperne. 
3.6. ØSU skal endnu en gang slå fast, at det hilser 
Kommissionens initiativ velkommen, idet det dog sam­
tidig skal henvise til bemærkningerne ovenfor. Det er 
af den opfattelse, at prisgennemsigtighed også er af 
stor værdi for de små og mellemstore virksomheder, 
Bryssel, den 31. januar 1990. eftersom disse, takket være en bedre indsigt i de prakti­
serede tariffer, kan indbringe eventuelle energifor­
syningsproblemer, som de måtte støde på, for de an­
svarlige offentlige myndigheder. 
3.7. Med hensyn til ØSU's betænkeligheder ved en 
central administrativ styring, påpeger Kommissionen, 
at etableringen af nye procedurer for indhentning af 
statistiske oplysninger for det første ikke kræver, at 
der oprettes et nyt særorgan, og for det andet skulle 
indebære den fordel, at der via bedre markedsgennem-
sigtighed dæmmes op for indgreb eller styring fra med­
lemsstaternes side, hvilket ØSU tager til efterretning. 
4. Supplerende bemærkninger 
4.1. I førnævnte arbejdsdokument om »Det indre 
energimarked« bekræfter Kommissionen, at den har til 
hensigt »grundigt og i samarbejde med de interesserede 
parter at undersøge prisstrukturerne i de forskellige 
energisektorer« og at foretage »en vurdering af om­
kostningsstrukturerne for at fastslå, om de stemmer 
overens med principperne om gennemskuelighed og 
sand værdi af disse omkostninger«. 
4.2. Dette spørgsmål blev også behandlet på Rådets 
møde (energi) den 11. maj 1988, hvor Rådets formand 
noterede, at det i lyset af det indre energimarked bør 
undersøges, om det er ønskeligt, som Kommissionen 
og visse medlemsstater mener det er, at etablere et 
system, hvorigennem man, under iagttagelse af fortro-
lighedskrav og overholdelse af konkurrencereglerne, 
øger gennemsigtigheden i omkostningsstrukturerne og 
dernæst i pris- og tarifdannelsen. 
4.3. Hvis prisgennemsigtighed i denne sammenhæng 
indebærer, at man også skal have kendskab til om­
kostningsstrukturen, tager ØSU forbehold over for en 
fremtidig gennemførelse af gennemsigtighed i prisdan­
nelsen og tariffastsættelsen. Dette kunne nemlig skabe 
en præcedens, som retfærdiggør indblanding fra Kom­
missionens side på andre økonomiske områder, hvilket 
hverken er ønskeligt eller rimeligt. 
4.4. Endelig udtrykker ØSU tilfredshed med, at der 
udarbejdes en årlig beretning om direktivets anvendelse, 
hvorved det vil være muligt at følge udviklingen i priser­
ne på gas- og elmarkedet. ØSU konstaterer samtidig til 
sin tilfredshed, at det vil få oversendt denne beretning. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg