EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 24.5.2011 
SEK(2011) 613 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
om bemyndigelse af Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og 
Design) til at varetage visse opgaver i forbi ndelse med beskyttelsen af intellektuelle 
ejendomsrettigheder, herunder samling af repræsentanter for den offentlige og den 
private sektor i Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og 
Piratkopiering 
{KOM(2011) 288 endelig} 
{SEK(2011) 612 endelig}  
 
DA 1   DA RESUMÉ  AF KONSEKVENSANALYSEN 
Denne konsekvensanalyse ledsager forslaget t il Europa-Parlamentets og Rådets forordning 
om bemyndigelse af Kontoret for Harmoniseri ng i det Indre Marked (Varemærker og Design) 
til at varetage Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering. 
1. P
ROBLEMSTILLING  
EU's økonomiske velfærd kræver vedvarende kr eativitet og innovati on. Det understreges 
således i Europa 2020-strategien1, at der er behov for at styr ke EU's forskningsindsats, at 
fremme innovation i alle medlemsst ater og at sikre, at innova tive idéer kan om sættes til nye 
produkter og tjenesteydelser, som skaber vækst og arbejdspladser af høj kvalitet. Intellektuelle 
ejendomsrettigheder (IPR) er en vi gtig driftskapital, som bidrager til at sikre, at innovatorer 
og kreatører får et rimeligt afkast af deres arbejde og investeringer. 
IPR-beskyttelsen, der bl.a. er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende 
rettigheder (artikel 17, stk. 2) , tjener ikke blot rettigheds havernes interesser, men hele 
markedet som sådan. De intellektuelle eje ndomsrettigheder gør det således nemmere for 
nytilkomne erhvervsdrivende at komme ind på ma rkedet og tiltrække ri sikovillig kapital osv. 
Desuden beskytter de intellektuelle ejendomsretti gheder forbrugerne mod at blive vildledt, når 
de køber produkter. 
Antallet af IPR-krænkelser er dog steget be tydeligt i løbet af de seneste 10 år. OECD 
vurderede således i 2009, at den internatio nale handel med varemærkeforfalskede og 
piratkopierede varer i 2007 beløb sig til 250 mia. USD, hvilket  er mere end de samlede 
bruttonationalprodukter i 150 økonomier2. Tal fra EU's toldmyndigheder viser ligeledes en 
klar stigning i toldaktiviteterne, idet antall et af registrerede sager steg fra 26 704 i 2005 til 
43 572 i 2009, dvs. med omkring 60 % på 5 år. 
Forskellige andre undersøgelser, der er offent liggjort af erhvervsliv et og internationale 
organisationer, bekræfter den fortsatte vækst in den for handel med varemærkeforfalskede og 
piratkopierede varer og konkl uderer, at denne handel: 
– på betydelig vis reducerer investeri ngerne i innovation og medfører tab af 
arbejdspladser3 
– udgør en trussel for de europæiske forbrugeres sundhed og sikkerhed4 
                                                 
1 Meddelelse fra Kommissionen: "Europa-2020: En strategi  for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst" 
af 3. marts 2010, KOM(2010) 2020.  
2 OECD, Magnitude of counterfeiting and piracy of tangible products – November 2009 update, 
http://www.oecd.org/document/23/0,3343 . 
3 TERA Consultants, "Building a Digital Economy", marts 2010, 
http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
4 Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion, "Rapport om toldvæsenets 
håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i EU – 2009", 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/custom s_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.h
tm. 
 
DA 2   DA – skaber betydelige problemer for de små og mellemstore virksomheder i EU5 
– medfører et tab af skatteindtægter på grund af et fald i det salg, der angives6 
– og er et oplagt mål for organiseret kriminalitet7. 
Det fremgår af en nylig undersøgelse, der blev bestilt af Det Internat ionale Handelskammer 
og foretaget i 2010, at 10 mia. EUR og mere end 185 000 arbejdspladser gik tabt på grund af 
piratkopiering alene i EU i 20088. 
Medmindre der gøres en koordineret og vedvarende  indsats for at bekæmpe IPR-krænkelser, 
står EU derfor over for en meget skadelig te ndens, der vil have betydelige konsekvenser for 
den økonomiske genopretning, velfærden og besk æftigelsen. Denne tendens omfatter en 
stigning i antallet af produkter , der udgør en potentiel sundhedsfare for forbrugerne, herunder 
forfalskede lægemidler, fødevarer, kosmetiske  midler og husholdnings produkter. Det fremgår 
af en Eurobarometer-undersøgelse fra 20099, at en ud af ti EU-borgere mindst ved én lejlighed 
havde købt et forfalsket produkt. 
En vellykket håndhævelse af intellektuelle ej endomsrettigheder kræv er passende lovrammer 
og foranstaltninger, der sikrer en effektiv a nvendelse af de gældende  regler. Nedenstående 
mangler gør i øjeblikket hå ndhævelsen mindre effektiv: 
– mangel på pålidelige og objektive data, fo rdi der ikke findes nogen fælles metode 
eller praktiske værktøjer til indsamling og analyse af data med henblik på at 
identificere tendenser og trus ler inden for varemærkefor falskning og piratkopiering 
– utilstrækkelig koordination og udveksling mellem medlemsstaternes kompetente 
myndigheder om bedste praksis og realtids udveksling af oplysninger mellem berørte 
parter om specifikke varemærkeforfalskni nger, tendenser og potentielle trusler 
– utilstrækkelig udveksling om vellykkede strategier i den private sektor 
– de personer, der beskæftiger sig med hånd hævelse, er ikke i besiddelse af en 
tilstrækkelig viden på området 
– utilstrækkelig anvendelse af teknologi ti l forebyggelse af varemærkeforfalskning 
– forbrugerne er ikke tilstrækkeligt bevids te om konsekvenserne og farerne ved 
varemærkeforfalskning og piratkopiering 
– mangel på ekspertise og strukturer i tredjelande til bekæmpelse af 
varemærkeforfalskning og piratkopiering. 
                                                 
5 Technopolis (2007), "Effects of counterfeiting on EU SMEs", 
http://ec.europa.eu/enterprise/ent erprise_policy/industry/doc/Count erfeiting_Main%20Report_Final.pdf
. 
6 Frontier Economics (maj 2009), "The impact of  counterfeiting on Governments and Consumers": 
http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/P ages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Gov
ernments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. 
7 UNICRI, "Counterfeiting: a global spread", 2008 , http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. 
8 http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. 
9 Kan findes på : http://ec.europa.eu/public_opinion/. 
 
DA 3   DA Hvis der ikke træffes foranstaltninger til at  udbedre disse mangler, vil antallet af IPR-
krænkelser fortsat stige. 
Det vigtigste initiativ på EU-niveau er Det Europæiske Observationscenter for 
Varemærkeforfalskning og Pira tkopiering (herefter benævnt "observationscentret"), der 
administreres af Kommissionens  Generaldirektorat for det I ndre Marked og Tjenesteydelser 
(DG MARKT). Observationscentrets opgaver, so m er beskrevet i Kommissionens meddelelse 
fra 2009: "Bedre håndhævelse af intellektuelle  ejendomsrettigheder i det indre marked"10, 
består i at forbedre dataindsamlingen, forbedre udvekslingen af bedste praksis i den offentlige og private sektor samt øge den offentlige bevågenhed på området. 
I en resolution fra Rådet blev der i marts 2010 tilføjet en yderligere opgave, nemlig at 
undersøge behovet for at gennemføre uddannelses programmer på EU-plan for de personer, 
der er involveret i bekæmpelsen af varemærkeforfalskning og piratkopiering
11. I en beslutning 
fra Europa-Parlamentet fra september 2010 opfo rdres observationscentr et til yderligere at 
udvide sit arbejdsområde12. I en undersøgelse, der blev bestilt af Kommissionens 
Generaldirektorat for Handel, anbefales det de suden, at observationscentret bør fungere som 
centralt kontaktpunkt i Kommissionen og som en  international kilde til bedste praksis13. 
Observationscentrets institutionelle rammer er blevet  fastsat i løbet af de seneste to år. Det har 
på grund af manglende finansiering, menneske lige ressourcer, it- og mødekapacitet samt 
ekspertise imidlertid ikke den nødvendige infrastruktur til at gennemføre de nødvendige 
operationelle aktiviteter. Formålet med konsekve nsanalysen er således at finde frem til 
eventuelle løsningsmodeller, de r gør det muligt at udføre de ak tiviteter, som er nødvendige for 
at forbedre IPR-håndhævelsen på EU-niveau. 
2. NÆRHEDSPRINCIPPET  
En lang række af de opgaver, der tillægges obser vationscentret, er af grænseoverskridende art 
og bygger på samarbejde og koordination. For at opnå fuld effektivite t kræver det både 
engagement og inddragelse af samtlige 27 me dlemsstater. Det vil således være mest 
hensigtsmæssigt at udvikle værktøjer og strukturer på EU-niveau, således at alle 
medlemsstater kan drage fordel af resultaterne. 
Der bør i forhold til tredjelandene desuden sk e en koordineret indsats mellem Kommissionens 
tjenestegrene og andre EU-organer og internati onale organer, hvorfor et initiativ på EU-
niveau er den bedste løsning. 
3. MÅLSÆTNINGER  
Den overordnede målsætning er at opnå en me re effektiv IPR-håndhævelse for at undgå, at 
varemærkeforfalskning og piratkopiering medfør er for store skader for den europæiske 
økonomi og EU-borgernes sundhed og sikkerhed. 
                                                 
10 KOM(2009) 467. 
11 Rådets resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre 
marked (2010/C 56/01), EUT C 56 af 6.3.2010, s. 1. 
12 Europa-Parlamentets beslutning af 22. september 2010 (2009/2178(INI)). 
13 ADE, Evaluation of the Intellectual Property Right s Enforcement Strategy in Third Countries, 
November 2010,  http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/ doclib_section.cfm?sec=180&langId=en . 
 
DA 4   DA De specifikke målsætninger er at gøre de offentlige myndigheder og private berørte parter 
mere bevidste om varemærkeforfalskning og piratkopiering me d hensyn til omfang, 
konsekvenser og tendenser og til effektive te knikker til bekæmpelse  af problemet og 
forbedring af det daglige samarbejde, at informere forbrugerne om de økonomiske 
konsekvenser og farer i forbindelse med va remærkeforfalskning og piratkopiering og at 
hjælpe dem med at undgå at blive vildledt til at købe varemærkef orfalskede produkter; samt at 
forbedre koordinationen af foransta ltninger i forhold til tredjelande. 
De operationelle målsætninger er at sikre,  at observationscentret har den nødvendige 
infrastruktur (i form af menneskelige ressourcer,  finansiering, it- og mødekapacitet, ekspertise 
og uafhængighed af særinteresser) til at varetage sine opgaver effektivt, hurtigst muligt og 
med så få omkostninger for EU-budgettet som muligt. 
Disse målsætninger er i overensstemmelse med eksisterende EU-politikker og -strategier, 
herunder Europa 202014. De er ligeledes i tråd med Kommissionens vigtigste prioriteter og 
forslag vedrørende IPR-strategien for Europa15. 
4. LØSNINGSMODELLER OG KONSEKVENSANALYSE HERAF  
Man har på grundlag af referencescenariet ( observationscentret forvaltes af DG MARKT uden 
en stigning i ressource r, men med kortvarig støtte i henhold til et aftalememorandum med 
Kontoret for Harmonisering i det Indr e Marked – OHIM) undersøgt tre centrale 
løsningsmodeller: 
Løsningsmodel 1:  Observationscentret administrere s fortsat af DG MARKT, men med 
yderligere ressourcer: 
– Delmodel 1a – DG MARKT's menneskeli ge og budgetmæssige ressourcer øges. 
– Delmodel 1b – Observationscentrets forvaltn ing outsources til en  ekstern leverandør. 
Løsningsmodel 2:  Opgaverne udføres af et privat organ eller i fællesskab i et  offentligt-privat 
partnerskab: 
– Delmodel 2a – Initiativ under er hvervslivets ledelse, finansie ret af berørte parter fra 
den private sektor. 
– Delmodel 2b – Initiativ under erhvervsl ivets ledelse, finansieret gennem 
støtte/program fra Kommissionen. 
– Delmodel 2c – Offentligt-privat partnerskab (OPP). 
Løsningsmodel 3:  Observationscentrets aktiviteter overføres til et EU-agentur: 
– Delmodel 3a – Observationscentrets aktivite ter overføres til et nyt EU-agentur. 
– Delmodel 3b – Observationscentrets aktivite ter overføres til et eksisterende EU-
agentur. 
                                                 
14 KOM(2010) 2020. 
15 KOM(2008) 465. 
 
DA 5   DA Uanset den valgte løsningsmodel vil Kommi ssionen bevare den politiske kontrol med EU's 
politikker til IPR-håndhævelse, der betrag tes som en af dens centrale opgaver. 
4.1. Referencescenario: Observationscentret  forvaltes af DG MARKT uden nogen 
stigning i ressourcer 
Hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger, vil observationscentret ikke være i stand til 
fortsat at udføre sine opgaver, og dets målsætninger vil således ikke blive opfyldt. Fordi det er 
nødvendigt at opretholde momentum og øge observ ationscentrets aktivite ter på kort sigt, har 
Kommissionen indgået et aftalememorandum med OHIM (Kontoret for Harmonisering i det 
Indre Marked (Varemærker og Design)). I dett e aftalememorandum forp ligter OHIM sig til at 
give støtte gennem visse aktiviteter, der allere de udføres som "supplerende aktiviteter" til dets 
centrale registreringsfunktioner, og som begrænses til aspekter, der vedrører varemærke- og 
designrettigheder, i henhold ti l OHIM's mandat. Aftalememora ndummet er af midlertidig 
karakter og vil sandsynligvis ikke blive forlænget længere end til ultimo 2011, hvis der 
træffes en beslutning om at løse  observationscentrets problemer på anden vis end ved at give 
OHIM en mere permanent rolle med hensyn til at udføre observationscentrets opgaver. 
4.2. Løsningsmodel 1: Stigning i DG MARKT's ressourcer 
Ved delmodel 1a  vil DG MARKT fortsat forvalte obse rvationscentret, men med yderligere 
personale og budgetmidler. Med denne delmodel,  hvor observationscent ret fortsat vil høre 
under Kommissionen, forventes OHIM ikke fort sat at give sin støtte på langt sigt. 
Det vurderes i konsekvensanalysen, at observati onscentret vil kræve et operationelt team på 
25 personer, når det bliver fuldt operatione lt. Taget i betragtni ng, at Kommissionen har 
forpligtet sig til ikke at anmode om nye stillinger mellem 2009 og 201316, må en sådan 
stigning i antallet af ansatte  betragtes som urealistisk.  
Ved delmodel 1b  vil DG MARKT fungere som tilsynsføre nde kontraktansvarlig for en eller 
flere eksterne leverandører og koordinere observationscentrets overordnede drift. 
Der er imidlertid en reel risiko for, at privat e berørte parter og offentlige myndigheder ikke er 
parate til at dele følsomme  oplysninger med en ekstern leverandør. Denne delmodel har 
desuden betydelige konsekvenser for EU-budgettet.  Det vurderes, at det kræver mellem syv 
og ti forskellige leverandører med specialiseret  knowhow til at udføre observationscentrets 
arbejde. Kommissionen vil skulle administre re kontrakterne, der fører til en samlet 
omkostning på mellem 4,83 mio. og 5,97 mio. EUR om året i de første to år og mellem 5,26 
mio. og 6,18 mio. om året i de efterfølgende år , afhængigt af udformningen af de it-systemer, 
der skal udvikles. 
4.3. Løsningsmodel 2: Opgaverne udføres af et  eksternt organ eller i fællesskab i et 
offentligt-privat partnerskab 
Når opgaverne udføres gennem et ini tiativ under erhvervs livets ledelse ( delmodel 2a ), opstår 
samme begrænsninger som under delmodel 1b. Der er desuden intet, der tyder på, at den private sektor vil være i stand og parat til at sø rge for finansieringen af et sådan initiativ på 
længere sigt. 
                                                
 
16 SEK(2007) 530. 
 
DA 6   DA Ved delmodel 2b  kunne opgaverne finansieres gennem tilskud fra Kommissionen. De for 
delmodel 1b anførte ulemper vil imidlertid være  stort set de samme for denne delmodel. På 
grundlag af vejledende kontraktom kostninger vil denne finansie ringsmetode desuden betyde, 
at EU-budgettet i de  første to år vil blive belastet med omkostninger til den billige ende af 
markedet på 4,85 mio. EUR om året eller 5,9 9 mio. EUR i den dyre ende af markedet, 
afhængigt af udformningen af de it-system er, der skal udvikles, og mellem 5,25 mio. og 
6,17 mio. EUR om året fra det tredje år. 
Ved delmodel 2c  (offentligt-privat partnerskab) undgås en række ulemper, da OPP-aftalen 
indeholder bestemmelser om, hvilken indflydels e hver partner vil have, og sikrer fortsat 
finansiering. De årlige omkostninger for EU -budgettet på grundlag af en lige fordeling 
mellem Kommissionen og den priv ate sektor vurderes til mellem 2,41 mio. og 2,98 mio. EUR 
om året i de første to år og til mellem 2,61 mio. og 3,07 mio. EUR om året fra det tredje år. 
4.4. Løsningsmodel 3: Observationscentrets opgaver overføres til et EU-agentur 
Ved delmodel 3a  oprettes et særligt EU-agentur til at varetage observationscentrets opgaver. 
EU-agenturer har veletablerede administratio nsstrukturer og bæredygtige finansielle og 
menneskelige ressourcer, og de er derfor gene relt velegnede til at udf øre opgaver i stil med 
observationscentrets. Observationscentrets pe rsonalebehov er dog ikke tilstrækkeligt til at 
berettige, at der oprettes et nyt  agentur, på grund af de bet ydelige omkostninger dette vil have. 
De anslåede omkostninger ved denne delm odel er således mellem 4,33 mio. og 5,33 mio. 
EUR om året for de første to år og mellem 5,5 mio. og 6,28 mio. EUR om året fra det tredje 
år. Hertil kommer, at Kommissionen i 2008 forplig tede sig til ikke at foreslå nye agenturer i 
den nærmeste fremtid17. 
Det ville desuden tage flere år at få et nyt agentur op at køre, hvilket vil have betydelige 
konsekvenser for observationscentrets aktiviteter. 
Ved delmodel 3b  vil observationscentret blive administ reret af et eksisterende EU-agentur. 
Det vil på denne måde hurtigt blive operatione lt og vil kunne drage fordel af eksisterende 
administrative strukturer (f.eks. mennes kelige ressourcer, it og finansiering). 
Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked ( OHIM) er et EU-agentur, der beskæftiger sig 
med varemærke- og designrettigheder, og de t vil være velegnet til at varetage 
observationscentrets aktiv iteter. Det har allerede oparbejde t et ekspertisegrundlag inden for 
håndhævelse gennem diverse kurser og aktivitete r, og det planlægger at udvikle yderligere 
håndhævelsesprojekter, herunder et it-informationssystem for registrerede varemærker og 
mønstre. 
Synergien mellem observationscentrets opgaver og de  opgaver, der allerede  udføres af OHIM, 
vil begrænse behovet for nye stillinger betyde ligt. De anslåede samlede omkostninger ved 
denne delmodel vurderes således til mellem 3,3 mi o. og 4,3 mio. EUR om året for de første to 
år og til mellem 4,74 mio. og 5,52 mio. EU R om året fra det tredje år. 
Endelig vil disse beløb kunne finansieres ge nnem OHIM's gebyrindtægter. Det vil således 
ikke være nødvendigt at dække disse udgifter  over EU-budgettet, der ligeledes vil blive 
                                                 
17 KOM(2008) 135. 
 
DA 7   DA frigjort fra udgifterne til de aktiviteter, der i øjeblikket udf øres i observati onscentret. Disse 
besparelser på EU-budgettet be løber sig til 40 000 EUR. 
 
DA 8   DA 5. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLERNE  
Tabel 1: Sammenligning af løsningsmodellerne  
Effektivitet (gennemførelse af 
målsætninger) Efficiens Evaluering 
 
Løsnings-
modeller Bære-
dygtig finan-
siering Stabil 
struktur  Menne-skelige ressour-
cer
 It-  
kapacitet  Uafhæn-gighed af særinte-
resser
 Nødven-
dig tid  Samlede omkostninger Virkninger for EU's budget
 Generel 
vurdering 
Løsnings-
model 0 
(reference-
scenarie) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Delmodel 
1b + + + + 0 - Mellem 4,83 
mio. og 6,18 
mio. EUR 
om året  Mellem 
4,83 mio. 
og 6,18 
mio. EUR 
om året  + 
Delmodel 
2b + - + + - -- Mellem 4,89 
mio. og 6,21 
mio. EUR 
om året  Mellem 
4,85 mio. 
og 6,17 
mio. EUR 
om året  - 
Delmodel 
2c + + + + 0 -- Mellem 4,89 
mio. og 6,21 
mio. EUR 
om året  Mellem 
2,41 mio. 
og 3,07 
mio. EUR 
om året  + 
Delmodel 
3a: ++ ++ ++ + ++ -- Mellem 4,37 
mio. og 6,32 
mio. EUR 
om året  Mellem 
4,33 mio. 
og 6,28 
mio. EUR 
om året  + 
Delmodel 
3b 
(for OHIM) ++ ++ ++ ++ ++ - Mellem 3,3 
mio. og 5,52 
mio. EUR 
om året  - 0,04 
mio. EUR 
om året ++ 
Graden af effektivitet og efficiens: ++ meget pos itiv, + positiv, 0 neutral, - negativ, -- meget negativ, 
N/A ikke relevant. 
Som forklaret ovenfor er delmodel 1a (mere personale i DG MARKT) ikke mulig under de 
givne omstændigheder. Delmodel 1b (outsourci ng på et kommerciel t grundlag), 2a og 2b 
(opgaverne udføres gennem et initiativ under erhvervslivets ledelse) er gennemførlige, men 
ikke egnede, især da indsamlingen af følsom me oplysninger vil være yderst problematisk. 
Disse ulemper kunne delvis undgås ved delmodel 2c  (OPP), der imidlertid vil medføre årlige 
udgifter for EU-budgettet på mellem 2,41 mio. og 3,07 mio. EUR. 
 
DA 9   DA Delmodel 3a (oprettelse af et nyt EU-agentu r) gør det muligt at opfylde målsætningerne. 
Denne delmodel vil imidlertid medføre betyde lige udgifter for EU-budgettet og en betydelig 
forsinkelse. 
Delmodel 3b (aktiviteterne overføres til et ek sisterende EU-agentur, helst OHIM) vil give 
observationscentret adgang til ekspertise, ressourcer og finansiering samt mulighed for at blive hurtigt operationelt.  I budgetmæssig henseende udgør denne delmodel en 
omkostningseffektiv løsning, som gør det muli gt at dække omkostningerne med finansielle 
ressourcer uden for EU-budgettet. 
På grundlag af denne sammenligni ng er delmodel 3b den foretrukne. 
6. K
ONTROL OG EVALUERING  
Fem år efter ikrafttrædelsen af forordninge n om bemyndigelse af OHIM til at varetage 
observationscentrets aktiviteter,  offentliggør Kommissionen en rapport, hvori det evalueres, 
hvorvidt de fastsatte målsætninge r er blevet opfyldt, og om det er nødvendigt at træffe nye 
eller andre foranstaltninger.