[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 23.1.2008

KOM(2008) 17 endelig

2008/0014 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om medlemsstaternes indsats for at nedbringe deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at nedbringe drivhusgasemissionerne frem til 2020

(forelagt af Kommissionen) {KOM(2008) 30 endelig}{SEK(2008) 85}

BEGRUNDELSE

INDLEDNING

Endemålet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev godkendt på Det Europæiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 94/69/EF af 15. december 1993[1] om indgåelse af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), er at opnå en stabilisering af koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfæren på et niveau, som kan forhindre farlig antropogen indvirkning på klimasystemet.

Fællesskabet har ved flere lejligheder understreget, at for at dette mål skal kunne opfyldes, må den globale årsmiddeltemperatur ved jordoverfladen ikke stige med mere end 2 °C over det førindustrielle niveau, hvilket indebærer, at de globale drivhusgasemissioner bør mindskes til mindst 50 % under 1990-niveauerne frem til 2050. Alle økonomiske sektorer bør medvirke til at virkeliggøre denne nedbringelse af emissionerne. Industrilandene bør fortsat gå forrest ved at forpligte sig til kollektivt at nedbringe deres drivhusgasemissioner i størrelsesorden 30 % frem til 2020 sammenholdt med 1990.

I den forbindelse gav Det Europæiske Råd på sit møde i marts 2007 sin tilslutning til en EU-målsætning om senest i 2020 at have opnået en reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % i forhold til 1990 som EU's bidrag til en global og samlet aftale for tiden efter 2012, under forudsætning af at andre industrilande forpligter sig til lignende emissionsreduktioner, og at de økonomisk mere udviklede udviklingslande yder et passende bidrag i overensstemmelse med deres ansvar og respektive kapaciteter.

Det Europæiske Råd understregede endvidere, at EU har forpligtet sig til at omdanne Europa til en yderst energieffektiv økonomi med lave drivhusgasemissioner, og besluttede, at EU - i afventning af en global og samlet aftale for tiden efter 2012 og med forbehold af EU's position i internationale forhandlinger - skal påtage sig en fast ensidig forpligtelse til en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 20 % frem til 2020 i forhold til 1990.

For på en omkostningseffektiv måde at nedbringe drivhusgasemissionerne med 20 % senest i 2020 sammenholdt med 1990-niveauerne bør der indføres nye politikker og foranstaltninger, for således at begrænse drivhusgasemissionerne yderligere fra kilder, der ikke er omfattet af EU’s ordning for handel med drivhusgasemissioner (EU ETS)[2], til de niveauer, som er angivet i bilaget til denne beslutning.

Hver medlemsstats indsats som led i opfyldelsen af Fællesskabets forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne frem til 2020 ved at begrænse drivhusgasemissionerne fra kilder uden for EU ETS bør fastlægges i forhold til niveauet for dennes drivhusgasemissioner i 2005, som udgør de nyeste, disponible, verificerede drivhusgasemissionsdata.

ANVENDELSESOMRÅDE: BIDRAG TIL AT NEDBRINGE DRIVHUSGASEMISSIONERNE FRA SEKTORER, DER IKKE ER OMFATTET AF EU ETS, MED HENBLIK PÅ AT OPFYLDE DET OVERORDNEDE EU-MÅL

I denne beslutning fastsættes medlemsstaternes bidrag til at opfylde Fællesskabets forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne fra 2013 til 2020, hvad angår drivhusgasemissioner fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF (kilder uden for EU ETS). Der fastsættes bestemmelser for evalueringen af den emissionsreduktion, der opnås som følge af gennemførelsen af denne beslutning. Den tilskynder også til fleksibilitet med hensyn til, hvordan denne indsats ydes, idet der åbnes mulighed for at benytte godkendte emissionsreduktioner fra projekter under mekanismen for bæredygtig udvikling i henhold til Kyoto-protokollens artikel 12 og fra emissionsbegrænsende aktiviteter i tredjelande med henblik på gennemførelsen af denne indsats.

Medlemsstaternes bidrager med gennemførelsen af EU-dækkende foranstaltninger uden for EU ETS til at opfylde målet for hver medlemsstat.

EN FÆLLES INDSATS: EN RIMELIG FORDELING BLANDT MEDLEMSSTATERNE

Medlemsstaternes indsats bør bygge på princippet om solidaritet mellem medlemsstater og behovet for en bæredygtig økonomisk vækst i Fællesskabet under hensyn til medlemsstaternes relative BNP pr. indbygger . Medlemsstater, som for indeværende har et relativt lavt BNP pr. indbygger og dermed forventninger til en høj BNP-vækst, kan øge deres drivhusgasemissioner sammenholdt med 2005. Disse mål udgør dog stadig en overgrænse for deres emissioner og gør det nødvendigt for disse medlemsstater at træffe foranstaltninger for at begrænse væksten i deres emissioner. Medlemsstater, som for indeværende har et relativt højt BNP pr. indbygger , må nedbringe deres drivhusgasemissioner sammenholdt med 2005.

For desuden at sikre, at hver medlemsstat yder et rimeligt bidrag til at opfylde Fællesskabets ensidige forpligtelse til senest i 2020 at nedbringe sine drivhusgasemissioner med mindst 20 % sammenholdt med 1990, bør intet land pålægges at nedbringe sine drivhusgasemissioner i 2020 med mere end 20 % under 2005-niveauerne, og intet land bør have lov til at øge sine drivhusgasemissioner i 2020 med mere end 20 % over 2005-niveauerne.

Nedbringelsen af drivhusgasemissionerne bør finde sted mellem 2013 og 2020. Med dette forslag får hver medlemsstat mulighed for fra det følgende år at overføre en mængde svarende til 2 % af overgrænsen for samme medlemsstats drivhusgasemissioner. En medlemsstat, hvis emissioner ligger under dens overgrænse, får også mulighed for at overføre sine overskydende emissionsreduktioner til det efterfølgende år.

ANVENDELSEN AF TILGODEHAVENDER FRA PROJEKTER I TREDJELANDE

For at give medlemsstaterne fleksibilitet, med hensyn til hvordan de gennemfører deres forpligtelser, fremme en bæredygtig udvikling i tredjelande og især i udviklingslande, og skabe sikkerhed for investorer, bør Fællesskabet fortsat anerkende tilgodehavender fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner i tredjelande - også forud for indgåelsen af en fremtidig international aftale om klimaændringer. Anvendelsen af disse tilgodehavender bør være i tråd med EU's mål om en førerstilling på klimaområdet takket være en betydelig intern nedbringelse af drivhusgasemissionerne og med målet om, at 20 % af EU's samlede energiforbrug i 2020 skal dækkes ved hjælp af vedvarende energikilder, samtidig med at EU's energiforsyningssikkerhed, innovation og EU's konkurrenceevne fremmes.

Medlemsstaterne bør derfor kunne benytte tilgodehavender fra nedbringelse af drivhusgasemissioner, som stammer fra projekter under mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM), og som er udstedt for reduktioner i perioden 2008-2012 fra projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i denne periode. Medlemsstaterne bør også kunne anvende tilgodehavender fra nedbringelse af drivhusgasemissioner, som stammer fra CDM-projekter, der blev foretaget efter denne periode, som er et resultat af projekter, der er registreret og gennemført i perioden 2008-2012, fra projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i denne periode.

Der er gennemført meget få CDM-projekter i de mindst udviklede lande (LDC). Fællesskabet støtter en ligelig fordeling af CDM-projekter, bl.a. via Kommissionens globale klimaalliance[3]. Derfor bør der skabes sikkerhed for, at tilgodehavender også godkendes fra projekter, som påbegyndes efter perioden 2008-2012 i LDC, for projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i perioden 2008-2012. Denne godkendelse bør fortsat finde sted indtil 2020, eller indtil der er indgået en aftale med Fællesskabet, idet den først indtrufne af de to begivenheder lægges til grund.

Med henblik på at skabe yderligere fleksibilitet og fremme en bæredygtig udvikling i udviklingslande bør medlemsstaterne kunne benytte yderligere tilgodehavender fra projekter af høj kvalitet via aftaler, som Fællesskabet indgår med tredjelande. Sådanne aftaler kan omfatte flere lande. Uden en fremtidig international aftale om klimaændringer, som fastlægger den tildelte mængde for industrilande, kan projekter for fælles gennemførelse (JI) ikke videreføres efter 2012. Tilgodehavender fra nedbringelse af drivhusgasemissioner, der stammer fra sådanne projekter, kunne dog fortsat anerkendes i kraft af aftaler med tredjelande.

Det, at medlemsstaterne fortsat kan anvende CDM-tilgodehavender, er af stor betydning for at bidrage til at sikre et marked for disse tilgodehavender efter 2012. For at bidrage til at sikre dette marked og en yderligere nedbringelse af drivhusgasemissioner i EU og dermed yderligere gennemførelse af Fællesskabets målsætninger om vedvarende energi, energiforsyningssikkerhed, innovation og konkurrenceevne foreslås det at lade medlemsstaterne benytte tilgodehavender fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner i tredjelande hvert år op til 3 % af hver medlemsstats emissioner fra kilder uden for ETS i 2005, indtil en fremtidig international aftale om klimaændringer er indgået. Denne mængde svarer til en tredjedel af reduktionsindsatsen i 2020. Hver medlemsstat bør have mulighed for at overføre den uudnyttede del af denne mængde til andre medlemsstater.

ÆNDRINGER I TILFÆLDE AF, AT DER INDGÅS EN INTERNATIONAL AFTALE

I den forbindelse gav Det Europæiske Råd sin tilslutning til en EU-målsætning om senest i 2020 at have opnået en reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % i forhold til 1990 som EU's bidrag til en global og samlet aftale for tiden efter 2012, under forudsætning af at andre industrilande forpligter sig til lignende emissionsreduktioner, og at de økonomisk mere udviklede udviklingslande yder et passende bidrag i overensstemmelse med deres ansvar og respektive kapaciteter.

Efter at Fællesskabet indgår en fremtidig international aftale om klimaændringer, bør medlemsstaternes overgrænser for emissioner tilpasses i forhold til Fællesskabets nye forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne, der fastlægges i aftalen. Den samlede mængde yderligere drivhusgasemissioner, der må nedbringes for at opfylde denne mere ambitiøse forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne, fordeles mellem kilder, der er omfattet af EU ETS, og kilder uden for EU ETS. De kilder, som ikke er omfattet af EU ETS, forventes at bidrage med den samme andel af reduktionsforpligtelsen, som de bidrog til at opfylde Fællesskabets forpligtelse til at nedbringe sine emissioner med mindst 20 % frem til 2020.

For at sikre en ligelig fordeling af denne yderligere reduktionsindsats mellem medlemsstaterne for kilder uden for EU ETS, bidrager hver medlemsstat til Fællesskabets yderligere reduktionsindsats i forhold til medlemsstatens andel af Fællesskabets samlede emissioner fra kilder, der ikke er omfattet af EU ETS, frem til 2020 i henhold til Fællesskabets ensidige forpligtelse til at nedbringe sine drivhusgasemissionerne med mindst 20 %.

Grænserne for udnyttelse af tilgodehavender fra projekter i tredjelande bør ligeledes øges. Denne forøgelse bør svare til halvdelen af den yderligere reduktionsindsats, som følger af den internationale aftale. Når der er indgået en fremtidig international aftale om klimaændringer, bør medlemsstaterne kun acceptere tilgodehavender for nedbringelse af emissioner fra lande, som har ratificeret denne aftale, efter en fælles fremgangsmåde.

FØLGEVIRKNINGER AF ÆNDRINGER I EU ETS' ANVENDELSESOMRÅDE

Eventuelle tilpasninger af EU ETS' anvendelsesområde bør modsvares af en passende tilpasning af den største mængde emissioner fra kilder, der er omfattet af denne beslutning.

OVERVÅGNING, RAPPORTERING OG VERIFIKATION

Medlemsstaterne angiver i deres årlige rapporter, som forelægges efter artikel 3 i beslutning 280/2004/EF, deres årlige emissioner som følge af gennemførelsen af artikel 3 og udnyttelsen af tilgodehavender i overensstemmelse med artikel 4. Medlemsstaterne forelægger også en ajourført udgave af deres forventede fremskridt inden den 1. juli 2016.

Kommissionen evaluerer i sin rapport, der forelægges efter artikel 5, stk. 1, i beslutning 280/2004/EF, om dette fremskridt er tilstrækkeligt til at opfylde forpligtelserne i henhold til denne beslutning.

Under vurderingen tages der hensyn til fremskridt i henseende til Fællesskabets politikker og foranstaltninger og oplysninger fra medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 3 og 5 i beslutning 280/2004/EF.

Fra 2013 og hvert andet år derefter omfatter denne vurdering endvidere Fællesskabets og dets medlemsstaters forventede fremskridt med hensyn til opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til denne beslutning.

Kommissionen udarbejder en rapport med en evaluering af gennemførelsen af denne beslutning. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet denne rapport senest den 31. oktober 2016, eventuelt ledsaget af forslag.

2008/0014 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING

om medlemsstaternes indsats for at nedbringe deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at nedbringe drivhusgasemissionerne frem til 2020

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[4],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[5],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[6],

i henhold til proceduren i traktatens artikel 251[7], og

ud fra følgende betragtninger:

1. Endemålet for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, som blev godkendt på Det Europæiske Fællesskabs vegne ved Rådets afgørelse 94/69/EF af 15. december 1993[8] om indgåelse af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC), er at opnå en stabilisering af koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfæren på et niveau, som kan forhindre farlig antropogen indvirkning på klimasystemet.

2. Fællesskabets synspunkt, der senest er kommet til udtryk på Det Europæiske Råds møde den 5. november 2007 i Bruxelles, er, at for at dette mål skal kunne opfyldes, må den globale årsmiddeltemperatur ved jordoverfladen ikke stige med mere end 2 °C over det førindustrielle niveau, hvilket indebærer, at de globale drivhusgasemissioner bør mindskes til mindst 50 % under 1990-niveauerne frem til 2050. Alle økonomiske sektorer bør medvirke til at virkeliggøre denne nedbringelse af emissionerne. Industrilandene bør fortsat gå forrest ved at forpligte sig til kollektivt at nedbringe deres drivhusgasemissioner i størrelsesorden 30 % frem til 2020 sammenholdt med 1990.

3. Med henblik på at opfylde denne målsætning tilsluttede Det Europæiske Råd sig på et møde, der blev afholdt den 8.-9. marts 2007 i Bruxelles, en EF-målsætning om senest i 2020 at have opnået en reduktion af drivhusgasemissionerne på 30 % i forhold til 1990 som EU's bidrag til en global og samlet aftale for tiden efter 2012 under forudsætning af, at andre industrilande forpligter sig til lignende emissionsreduktioner, og at de økonomisk mere udviklede udviklingslande yder et passende bidrag i overensstemmelse med deres ansvar og respektive kapaciteter.

4. Det Europæiske Råd understregede, at Fællesskabet har forpligtet sig til at omdanne Europa til en yderst energieffektiv økonomi med lave drivhusgasemissioner, og besluttede, at EU - i afventning af en global og samlet aftale for perioden efter 2012 og med forbehold af Fællesskabets position i internationale forhandlinger - skal påtage sig en fast ensidig forpligtelse til en reduktion af drivhusgasemissionerne på mindst 20 % frem til 2020 i forhold til 1990.

5. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF[9], hvori der blev fastlagt en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet inden for nærmere bestemte økonomiske sektorer. For på en omkostningseffektiv måde at opfylde målsætningen om at nedbringe drivhusgasemissionerne med 20 % senest i 2020 sammenholdt med 1990-niveauerne bør alle økonomiske sektorer medvirke til at virkeliggøre denne nedbringelse af emissionerne. Medlemsstaterne bør derfor gennemføre nye politikker og foranstaltninger for yderligere at begrænse drivhusgasemissionerne fra kilder, som ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF.

6. Hver medlemsstats indsats bør fastlægges i forhold til niveauet for dennes drivhusgasemissioner i 2005, som udgør de nyeste, disponible, verificerede drivhusgasemissionsdata.

7. Medlemsstaternes indsats bør bygge på princippet om solidaritet mellem medlemsstater og behovet for en bæredygtig økonomisk vækst i Fællesskabet under hensyn til medlemsstaternes relative BNP pr. indbygger . Medlemsstater, som for indeværende har et relativt lavt BNP pr. indbygger og dermed høje forventninger til væksten i BNP, bør have lov til at øge deres drivhusgasemissioner sammenholdt med 2005, men bør begrænse denne vækst i drivhusgasemissionerne som bidrag til Fællesskabets forpligtelse til alt i alt at nedbringe drivhusgasemissionerne. Medlemsstater, som for indeværende har et relativt højt BNP pr. indbygger , bør nedbringe deres drivhusgasemissioner sammenholdt med 2005.

8. For derudover at sikre en ligelig fordeling af medlemsstaternes indsats for at bidrage til gennemførelse af Fællesskabets ensidige forpligtelse bør ingen medlemsstat pålægges at nedbringe sine drivhusgasemissioner frem til 2020 med mere end 20 % under 2005-niveauerne, og ingen medlemsstat bør tillades at øge sine drivhusgasemissioner frem til 2020 med mere end 20 % over 2005-niveauerne. Nedbringelsen af drivhusgasemissionen bør finde sted mellem 2013 og 2020, hvor hver medlemsstat får mulighed for fra det følgende år at overføre en mængde svarende til 2 % af overgrænsen for samme medlemsstats drivhusgasemissioner, og en medlemsstat, hvis emissioner ligger under dens overgrænse, får mulighed for at overføre sine overskydende emissionsreduktioner til det efterfølgende år.

9. For at give medlemsstaterne fleksibilitet med hensyn til gennemførelsen af deres forpligtelser, fremme en bæredygtig udvikling i tredjelande og især i udviklingslande og skabe sikkerhed for investorer bør Fællesskabet fortsat anerkende en nærmere fastsat mængde tilgodehavender fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner i tredjelande forud for indgåelsen af en fremtidig international aftale om klimaændringer. Medlemsstaterne bør sikre, at deres politikker for indkøb af disse tilgodehavender fremmer en rimelig geografisk fordeling af projekter og letter mulighederne for at nå frem til en fremtidig international aftale om klimaændringer.

10. Medlemsstaterne bør derfor kunne benytte tilgodehavender fra nedbringelse af drivhusgasemissioner, som er udstedt for reduktioner i perioden 2008 til 2012, fra projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i denne periode. Medlemsstaterne bør også kunne anvende tilgodehavender fra nedbringelse af drivhusgasemissioner, som blev foretaget efter perioden 2008-2012, og som er et resultat af projekter, der er registreret og gennemført i perioden 2008 til 2012, fra projekttyper ("projektkategorier"), der er accepteret af alle medlemsstater i denne periode.

11. Der er gennemført meget få projekter under mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM-projekter) i de mindst udviklede lande (LDC). Da Fællesskabet støtter en ligelig fordeling af CDM-projekter, bl.a. via Kommissionens globale klimaalliance[10], bør der skabes sikkerhed for, at tilgodehavender godkendes fra projekter, som påbegyndes efter perioden 2008 til 2012 i LDC, for projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i perioden 2008 til 2012. Denne godkendelse bør fortsat finde sted indtil 2020, eller indtil der er indgået en aftale med Fællesskabet, idet den først indtrufne af de to begivenheder lægges til grund.

12. Med henblik på at skabe yderligere fleksibilitet og fremme en bæredygtig udvikling i udviklingslandene bør medlemsstaterne kunne benytte yderligere tilgodehavender fra projekter via aftaler, som Fællesskabet indgår med tredjelande. Uden en fremtidig international aftale om klimaændringer, som fastlægger den tildelte mængde for industrilande, kan projekter for fælles gennemførelse (JI) ikke videreføres efter 2012. Tilgodehavender fra nedbringelse af drivhusgasemissioner, der stammer fra sådanne projekter, bør dog fortsat anerkendes i kraft af aftaler med tredjelande.

13. Det, at medlemsstaterne fortsat kan anvende CDM-tilgodehavender, er af stor betydning for at bidrage til at sikre et marked for disse tilgodehavender efter 2012. For at bidrage til at sikre dette marked og sikre en yderligere nedbringelse af drivhusgasemissioner i Fællesskabet og dermed fremme gennemførelsen af Fællesskabets målsætninger om vedvarende energi, energiforsyningssikkerhed, innovation og konkurrenceevne foreslås det at lade medlemsstaterne benytte tilgodehavender fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner i tredjelande hvert år op til en mængde, der repræsenterer 3 % af hver medlemsstats drivhusgasemissioner, som ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF i 2005, indtil en fremtidig international aftale om klimaændringer er indgået. Denne mængde svarer til en tredjedel af reduktionsindsatsen i 2020. Medlemsstaterne bør kunne overføre den uudnyttede del af denne mængde til andre medlemsstater.

14. Når der er indgået en fremtidig international aftale om klimaændringer, bør medlemsstaterne kun godkende tilgodehavender for nedbringelse af emissioner fra lande, som har ratificeret denne aftale, efter en fælles fremgangsmåde.

15. Fremskridt med hensyn til at gennemføre forpligtelserne i medfør af denne beslutning bør evalueres årligt ud fra rapporter, som forelægges efter Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF af 11. februar 2004 om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen[11]. Hver andet år bør der foretages en vurdering af de forventede fremskridt, og i 2016 bør der foretages en fuldstændig evaluering af gennemførelsen af denne beslutning.

16. Tilpasninger af anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF bør modsvares af en lignende tilpasning af den største mængde emissioner fra kilder, der ikke er omfattet af dette direktiv.

17. Når Fællesskabet indgår en international aftale om klimaændringer, bør medlemsstaternes overgrænser for emissioner tilpasses med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelse til at nedbringe drivhusgasemissionerne ifølge denne aftale under hensyn til princippet om solidaritet mellem medlemsstater og behovet for en bæredygtig økonomisk vækst i hele Fællesskabet. Mængden af tilgodehavender fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner i tredjelande, som hver medlemsstat kan benytte, bør øges med op til halvdelen af den yderligere reduktionsindsats fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF.

18. De registre, der er oprettet i medfør af beslutning 280/2004/EF, og den centrale administrator, som er udpeget i medfør af direktiv 2003/87/EF, bør benyttes for at sikre en korrekt behandling og bogføring af alle transaktioner i relation til gennemførelsen af denne beslutning.

19. De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[12]. Kommissionen bør bl.a. have beføjelse til efter indgåelsen af en international aftale at vedtage foranstaltninger for at tilpasse overgrænserne for medlemsstaternes drivhusgasemissioner, foranstaltninger med henblik på at benytte tilgodehavender fra yderligere typer af projekter i overensstemmelse med denne aftale og foranstaltninger, som er nødvendige for at kontrollere transaktioner i medfør af denne beslutning. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne beslutning eller at supplere beslutningen ved at tilføje nye eller ændre ikke-væsentlige bestemmelser, bør de vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol, som omhandlet i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

20. Eftersom målet for denne beslutning ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af medlemsstaterne hver for sig og derfor på grund af omfang og virkninger bedre kan gennemføres på fællesskabsplan, kan Fællesskabet træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går beslutningen ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1 Genstand

Denne beslutning indeholder regler for fastsættelsen af medlemsstaternes bidrag til at opfylde Fællesskabets forpligtelse til at nedbringe sine drivhusgasemissioner fra 2013 til 2020, hvad angår drivhusgasemissioner fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF, samt regler for, hvordan dette evalueres.

Artikel 2 Definitioner

I denne beslutning finder definitionerne i artikel 3 i direktiv 2003/87/EF anvendelse.

Endvidere forstås ved "drivhusgasemissioner": emissioner af kuldioxid (CO2), methan (CH4), nitrogenoxid (N2O), hydrofluorcarboner (HFC), perfluorcarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6) fra kilder, udtrykt i kuldioxidækvivalenter, som fastlagt ifølge direktiv 2003/87/EF.

Artikel 3 Emissionsniveauer for perioden 2013 til 2020

21. Indtil Fællesskabet har indgået en fremtidig international aftale om klimaændringer, som medfører emissionsreduktioner, der overstiger de krævede emissionsreduktioner i medfør af denne artikel, begrænser hver medlemsstat frem til 2020 drivhusgasemissioner fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF, med den procentsats, som ud fra medlemsstatens emissioner i 2005 er fastsat for den pågældende medlemsstat i bilaget til denne beslutning.

22. Hver medlemsstat sikrer, at dens samlede drivhusgasemissioner i 2013 fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF, ikke overstiger denne medlemsstats gennemsnitlige årlige drivhusgasemissioner fra disse kilder i årene 2008, 2009 og 2010, således som de er rapporteret og verificeret i medfør af direktiv 2003/87/EF og beslutning 280/2004/EF, jf. dog stk. 3 og artikel 4.

Hver medlemsstat begrænser hvert år disse drivhusgasemissioner lineært for at sikre, at emissionerne ikke overstiger det maksimale niveau for denne medlemsstat i 2020 som anført i bilaget, jf. dog stk. 3 og artikel 4.

23. I årene 2013 til 2019 kan en medlemsstat fra det følgende år overføre en mængde svarende til 2 % af overgrænsen for samme medlemsstats drivhusgasemissioner i stk. 2. Ligger en medlemsstats emissioner under overgrænsen i stk. 2, kan den overføre sine overskydende emissionsreduktioner til det efterfølgende år.

Artikel 4 Udnyttelse af tilgodehavender fra projektaktiviteter

24. Indtil en fremtidig international aftale om klimaændringer er trådt i kraft, kan medlemsstaterne benytte følgende tilgodehavender fra nedbringelse af drivhusgasemissioner med henblik på gennemførelsen af deres forpligtelser i henhold til artikel 3:

a) Certificerede emissionsreduktioner (CER) og emissionsreduktionsenheder (ERU), som er udstedt for emissionsreduktioner indtil den 31. december 2012 fra projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i medfør af direktiv 2003/87/EF for perioden 2008 til 2012.

b) CER, der er udstedt for emissionsreduktioner fra den 1. januar 2013 fra projekter, som er registreret i perioden 2008 til 2012 fra projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i medfør af direktiv 2003/87/EF for perioden 2008 til 2012.

c) CER, der er udstedt for emissionsreduktioner fra projekter i de mindst udviklede lande fra projekttyper, der er accepteret af alle medlemsstater i medfør af direktiv 2003/87/EF for perioden 2008 til 2012, indtil disse lande har ratificeret en aftale med Fællesskabet eller indtil 2020, idet den først indtrufne af de to begivenheder lægges til grund.

Medlemsstaterne sikrer, at deres politikker for indkøb af disse tilgodehavender fremmer en rimelig geografisk fordeling af projekter og mulighederne for at nå frem til en international aftale om klimaændringer.

25. Forsinkes indgåelsen af en international aftale om klimaændringer, kan medlemsstaterne med henblik på opfyldelsen af deres forpligtelser efter artikel 3 sammenholdt med stk. 1 benytte yderligere tilgodehavender fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner eller andre emissionsreducerende aktiviteter i overensstemmelser med de aftaler, som er nævnt i artikel 11a, stk. 5, i direktiv 2003/87/EF.

26. Når der er indgået en fremtidig international aftale om klimaændringer, kan medlemsstaterne alene benytte CER fra tredjelande, som har ratificeret denne aftale.

27. Hver medlemsstats årlige udnyttelse af tilgodehavender i henhold til stk. 1, 2 og 3 må ikke overstige en mængde svarende til 3 % af den pågældende medlemsstats drivhusgasemissioner, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF i 2005.

Hver medlemsstat må overføre den uudnyttede del af denne mængde til en anden medlemsstat.

Artikel 5 Evaluering af fremskridt med hensyn til gennemførelsen af forpligtelserne

28. Medlemsstaterne angiver i deres årlige rapporter, som forelægges i henhold til artikel 3 i beslutning 280/2004/EF, deres årlige emissioner som følge af gennemførelsen af artikel 3 og udnyttelsen af tilgodehavender i overensstemmelse med artikel 4.

29. Kommissionen evaluerer i sin rapport, der forelægges i henhold til artikel 5, stk. 1, i beslutning 280/2004/EF, om dette fremskridt er tilstrækkeligt til at opfylde forpligtelserne i henhold til denne beslutning.

Ved evalueringen tages der hensyn til fremskridt i henseende til Fællesskabets politikker og foranstaltninger og oplysninger fra medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 3 og 5 i beslutning 280/2004/EF.

Hvert andet år, idet der begyndes med de emissioner, som rapporteres for 2013, omfatter denne evaluering endvidere Fællesskabets og dets medlemsstaters forventede fremskridt med hensyn til opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til denne beslutning. Medlemsstaterne forelægger en ajourført udgave af deres forventede fremskridt inden den 1. juli 2016.

Artikel 6 Tilpasninger, som finder anvendelse efter indgåelsen af en fremtidig international aftale om klimaændringer

30. Stk. 2, 3 og 4 finder anvendelse efter Fællesskabets indgåelse af en international aftale om klimaændringer, som medfører bindende emissionsreduktioner, der overstiger emissionsreduktionerne i medfør af artikel 3.

31. Fra året efter indgåelsen af den i stk. 1 nævnte aftale nedbringes Fællesskabets drivhusgasemissioner fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF, frem til 2020, jf. artikel 3, stk. 1, yderligere med en mængde svarende til Fællesskabets samlede yderligere nedbringelse af drivhusgasemissioner fra alle kilder, som Fællesskabet ifølge den internationale aftale har påtaget sig, multipliceret med den andel af Fællesskabets samlede nedbringelse af drivhusgasemissioner frem til 2020, hvortil medlemsstaterne bidrager ved i henhold til artikel 3 at nedbringe deres drivhusgasemissioner fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF.

32. Hver medlemsstat bidrager til Fællesskabets yderligere reduktionsindsats i forhold til medlemsstatens andel af Fællesskabets samlede emissioner frem til 2020, jf. artikel 3, fra kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF.

Kommissionen ændrer bilaget for at tilpasse disse overgrænser for emissioner i overensstemmelse med første afsnit. Denne foranstaltning til ændring af ikke-væsentlige bestemmelser i denne beslutning vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 9, stk. 2.

33. Medlemsstaterne kan øge deres udnyttelse af de i artikel 4, stk. 4, omhandlede tilgodehavender fra projekter til nedbringelse af drivhusgasemissioner fra tredjelande, som har ratificeret aftalen, jf. stk. 1, og i overensstemmelse med stk. 5, med op til halvdelen af den yderligere reduktion, som finder sted i overensstemmelse med stk. 2.

Hver medlemsstat må overføre den uudnyttede del af denne mængde til en anden medlemsstat.

34. Kommissionen vedtager foranstaltninger, således at medlemsstaterne kan benytte yderligere typer af projekttilgodehavender eller andre mekanismer, der oprettes inden for den internationale aftale, alt efter omstændighederne.

Disse foranstaltninger til ændring af ikke-væsentlige bestemmelser i denne beslutning ved supplering af den vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 9, stk. 2.

Artikel 7 Udvidelser af anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF

Den største mængde emissioner, jf. denne beslutnings artikel 3, tilpasses efter den mængde kvoter for drivhusgasemissioner, som er udstedt i henhold til artikel 11 i direktiv 2003/87/EF, og som følger af en ændring af, hvilke kilder der er omfattet i henhold til dette direktiv, efter Kommissionens endelige godkendelse af de nationale tildelingsplaner for perioden 2008 til 2012 i henhold til direktiv 2003/87/EF.

Kommission offentliggør tal for denne tilpasning.

Artikel 8 Registre og central administrator

35. Medlemsstaternes registre, der er oprettet i henhold til artikel 6 i beslutning 280/2004/EF, skal sikre en korrekt bogføring af transaktioner i medfør af denne beslutning. Disse oplysninger skal gøres tilgængelige for offentligheden.

36. Den centrale administrator, som er udpeget efter artikel 20 i direktiv 2003/87/EF, fører gennem sin uafhængige transaktionsjournal en automatiseret kontrol med hver transaktion i medfør af denne beslutning og blokerer om nødvendigt transaktioner for at sikre, at der ikke forekommer uregelmæssigheder. Disse oplysninger skal gøres tilgængelige for offentligheden.

37. Kommissionen vedtager de nødvendige foranstaltninger for at gennemføre stk. 1 og 2.

Disse foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne beslutning ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 9, stk. 2.

Artikel 9 Udvalg

38. Kommissionen bistås af Udvalget for Klimaændringer, der er nedsat ved artikel 9 i beslutning 280/2004/EF.

39. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 10 Rapport

Kommissionen udarbejder en rapport med en evaluering af gennemførelsen af denne beslutning. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet denne rapport senest den 31. oktober 2016, eventuelt ledsaget af forslag.

Artikel 11 Ikrafttræden

Denne beslutning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 12

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den.[…]

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG MEDLEMSSTATERNES DRIVHUSGASEMISSIONER EFTER ARTIKEL 3

Overgrænser for medlemsstaternes drivhusgasemissioner frem til 2020 sammenholdt med drivhusgasemissionsniveauerne i 2005 for kilder, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF | Medlemsstaternes emissioner af drivhusgasser i 2020 som følge af gennemførelsen af artikel 3 (i ton CO2-ækvivalenter) |

Belgien | -15 % | 70954356 |

Bulgarien | 20 % | 35161279 |

Tjekkiet | 9 % | 68739717 |

Danmark | -20 % | 29868050 |

Tyskland | -14 % | 438917769 |

Estland | 11 % | 8886125 |

Irland | -20 % | 37916451 |

Grækenland | -4 % | 64052250 |

Spanien | -10 % | 219018864 |

Frankrig | -14 % | 354448112 |

Italien | -13 % | 305319498 |

Cypern | -5 % | 4633210 |

Letland | 17 % | 9386920 |

Litauen | 15 % | 18429024 |

Luxembourg | -20 % | 8522041 |

Ungarn | 10 % | 58024562 |

Malta | 5 % | 1532621 |

Nederlandene | -16 % | 107302767 |

Østrig | -16 % | 49842602 |

Polen | 14 % | 216592037 |

Portugal | 1 % | 48417146 |

Rumænien | 19 % | 98477458 |

Slovenien | 4 % | 12135860 |

Slovakiet | 13 % | 23553300 |

Finland | -16 % | 29742510 |

Sverige | -17 % | 37266379 |

Det Forenede Kongerige | -16 % | 310387829 |

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS BESLUTNING om medlemsstaternes indsats for at nedbringe deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at nedbringe drivhusgasemissionerne frem til 2020

2. ABM / ABB -RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Politikområde: 07 Miljø

Aktivitet ABB 0703: Gennemførelse af Fællesskabets miljøpolitik og -lovgivning

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. BA-poster)):

Artikel 07 03 07 - LIFE+ (finansielt instrument for miljøet — 2007 til 2013)

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

For 2009-2013 dækkes bevillingerne af de budgetressourcer, der allerede er fastsat for LIFE+ programmet. Da den ændrede lovgivning først får virkning fra 2013, og der ikke er nogen udløbsdato for foranstaltningen, vil forslaget også efter denne periode have virkninger for EU's budget, som minimum vedrørende overvågning og evaluering af medlemsstaternes gennemførelse af forpligtelserne (artikel 5) og regelmæssig ajourføring og vedligeholdelse af systemets uafhængige transaktionsjournal (artikel 8).

Eventuelle yderligere ressourcer, der måtte være nødvendige med henblik på overvågning og evaluering af gennemførelsen af forpligtelserne, jf. artikel 10, vil blive afsat i forbindelse med en kommende revision af beslutning 280/2004/EF om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyoto-protokollen.

Overslaget over de finansielle virkninger i denne finansieringsoversigt til forslaget omfatter omkostninger til tilpasning af den uafhængige transaktionsjournal for at kunne gennemføre de planlagte opgaver som angivet i artikel 8 og ajourføre og vedligeholde den efterfølgende.

3.3. Budgetoplysninger (indsæt om nødvendigt flere rækker):

Budgetpost | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlande | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

07 03 07 | Ikke-oblig. | Opd. | NEJ | NEJ | NEJ | Nr. 2 |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 og ff. | I alt |

Driftsudgifter[13] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1. | a | 0.750 | 0.750 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 0.225 | 0.525 | 0.750 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[14] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 0.000 | 0.750 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.750 |

Betalingsbevillinger | b+c | 0.000 | 0.225 | 0.000 | 0.525 | 0.000 | 0.000 | 0.750 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[15] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.351 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 0.059 | 0.809 | 0.059 | 0.159 | 0.159 | 0.159 | 1.401 |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 0.059 | 0.284 | 0.059 | 0.684 | 0.159 | 0.159 | 1.401 |

Samfinansiering

Hvis forslaget indebærer samfinansiering med medlemsstaterne eller med andre organer (oplys hvilke), angives der et skøn i tabellen nedenfor over beløbet for denne samfinansiering (der kan indsættes flere rækker, hvis der forventes samfinansiering med flere organer):

i mio. EUR (3 decimaler)

Samfinansierende organ | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 og ff. | I alt |

…………………… | f | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 | 0.000 |

FB I ALT, inkl. samfinansiering | a + c + d + e + f |

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

X Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[16] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger for indtægtssiden

X Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

( Forslaget har finansielle virkninger - virkningerne for indtægterne er som følger:

NB: Alle enkeltheder og bemærkninger vedrørende metoden for beregning af virkningerne for indtægterne anføres i et særskilt bilag.

i mio. EUR (1 decimal)

Forud for foranstaltningen [År n-1] | Efter foranstaltningen |

Personalebehov i alt | 0.5 A*/AD | 0.5 A*/AD | 0.5 A*/AD | 0.5 A*/AD | 0.5 A*/AD | 0.5 A*/AD |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

I artikel 8 i forslaget til beslutning er det fastsat, at den centrale administrator, som er udpeget efter artikel 20 i direktiv 2003/87/EF, gennem sin uafhængige transaktionsjournal fører en automatiseret kontrol med hver transaktion i medfør af denne beslutning og om nødvendigt blokerer transaktioner for at sikre, at der ikke forekommer uregelmæssigheder. Disse oplysninger skal gøres tilgængelige for offentligheden.

Fællesskabets nuværende uafhængige transaktionsjournal kontrollerer, om transaktionerne i registret er i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen. Kontrollen af Kyotokriterierne foretages af De Forenede Nationers uafhængige transaktionsjournal. Såfremt der ikke foreligger en aftale for perioden efter 2012, må Fællesskabets uafhængige transaktionsjournal kunne kontrollere transaktionernes overensstemmelse med alle fællesskabskriterier, jf. denne beslutning, og kunne tilpasses alle kriterier, som måtte blive indført i henhold til en international aftale.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Det må sikres, at der findes et system på EU-niveau, som kan kontrollere alle transaktioner for uregelmæssigheder i henhold til kriterierne i den foreslåede beslutning. Eksempelvis åbner den foreslåede beslutning for fleksibilitet via transaktioner mellem medlemsstaterne emissionstilgodehavender fra projektaktiviteter i tredjelande.

Driftsudgifterne er fastsat i den del af LIFE+ budgettet, der er undergivet central direkte forvaltning.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og relevante indikatorer i forbindelse med ABM-rammen

FORMÅL

Det er formålet at sikre Fællesskabet muligheden for at kontrollere alle transaktioner i medfør af den foreslåede beslutning for uregelmæssigheder for således at sikre deres overensstemmelse med kriterierne i beslutningen samt eventuelle kriterier, der måtte blive indført i den nye internationale aftale om klimaændringer.

FORVENTET RESULTAT

En ajourføring af Fællesskabets uafhængige transaktionsjournal, der føres af den centrale administrator, som er udpeget efter artikel 20 i direktiv 2003/87/EF, for at føre kontrol med eventuelle uregelmæssigheder i alle transaktioner i medfør af den foreslåede beslutning og eventuelle kriterier, der måtte blive indført i en ny international aftale om klimaændringer.

Denne må automatiseres fuldt ud, og det må sikres, at det er muligt at give offentligheden adgang til de relevante oplysninger.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

X Central forvaltning

X direkte af Kommissionen

( indirekte ved delegation til:

( forvaltningsorganer

( organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( nationale offentlige organer eller public service-organer

( Fælles eller decentral forvaltning

( med medlemsstaterne

( med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Kontrakter, der undertegnes af Kommissionen med henblik på gennemførelse af beslutningen, skal indeholde bestemmelser om overvågning og finanskontrol udøvet af Kommissionen (eller dennes befuldmægtigede repræsentant) og om Revisionsrettens revision, om nødvendigt på stedet.

6.2. Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Jf. konsekvensanalysen, der er knyttet til dette forslag. De økonomiske, sociale, sundhedsmæssige virkninger af de foreslåede foranstaltninger er blevet vurderet.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

Den foreslåede ændring af den uafhængige transaktionsjournal inddrager de erfaringer, der er opnået fra driften af dette system i perioden 2005 til 2007.

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

Der vil hvert år i forbindelse med forvaltningsplanen blive foretaget en evaluering af, hvordan arbejdet med gennemførelsen af dette forslag skrider frem, og af, om der er tildelt passende ressourcer.

7. Forholdsregler mod svig

Standarderne for intern kontrol nr. 14, 15, 16, 18, 19, 20 og 21 og principperne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget vil finde fuld anvendelse.

8. RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014+ |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[18] (XX 01 01) | A*/AD | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |

B*, C*/AST | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

Personale, der finansieres[19] over art. XX 01 02 |

Andet personale[20], der finansieres over artikel XX 01 04/05 |

I ALT | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 | 0.5 |

8.2.2. Opgavebeskrivelse

- Føre tilsyn med etableringen og vedligeholdelsen af et fællesskabsdækkende register over emissioner, der ikke er omfattet af EU ETS, i en uafhængig transaktionsjournal, jf. artikel 20 i direktiv 2003/87/EF.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

( Stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltningen af programmet, og som skal erstattes eller forlænges

( Stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

X Stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

( Stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( Stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – udgifter til administrativ forvaltning)

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 og ff. | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern |

- ekstern |

Teknisk og administrativ bistand i alt |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 og ff. |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 |

Personale finansieret over artikel XX 01 02 (hjælpeansatte, nationale eksperter, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 | 0.059 |

Beregning – tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

Standardløn til 1A* /AD (jf. punkt 8.2.1) er 0, 117 mio. EUR |

Beregning – personale, der finansieres over art. XX 01 02 |

Ikke relevant |

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet i mio. EUR (3 decimaler) |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 og ff. | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

XX 01 02 11 03 - Udvalg[22] |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) |

3 Andre udgifter af administrativ karakter XX.010301 (Udstyr til datacentret, datacentrets service- og driftsudgifter. | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0.100 | 0.100 | 0.100 | 0.300 |

Beregning – Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

Datacentrets hosting af IT-system: 100 000 EUR pr. år fra 2012. De indregnede omkostninger er relateret til Kommissionens hosting af CITL / fællesskabsregistret og til indkøb og vedligeholdelse af IT- og kommunikationsværktøjer, som er nødvendige for at gøre systemet fuldt funktionsdueligt. Omkostningerne til udvikling og vedligeholdelse af systemet dækkes af budgetpost 07 03 07 (LIFE +), jf. afsnit 8.1. |

Behovet for menneskelige og administrative ressourcer dækkes inden for rammerne af tildelingen til det administrerende GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure.

[1] EFT L 33 af 7.2.1994, s. 11.

[2] Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF, EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32. Ændret ved direktiv 2004/101/EF (EUT L 338 af 13.11.2004, s. 18).

[3] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - En global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen, KOM(2007) 540 endelig, 18.9.2007.

[4] EUT C, , s. .

[5] EUT C, , s. .

[6] EUT C, , s. .

[7] EUT C, , s. .

[8] EFT L 33 af 7.2.1994, s. 11.

[9] EFT L 275 af 25.10.2003, s. 32. Ændret ved direktiv 2004/101/EF (EUT L 338 af 13.11.2004, s. 18).

[10] Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - En global klimaalliance mellem EU og de fattige udviklingslande, der er mest udsatte som følge af klimaændringen, KOM(2007) 540 endelig, 18.9.2007.

[11] EUT L 49 af 19.2.2004, s. 1.

[12] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

[13] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[14] Udgifter inden for artikel xx 01 04 i afsnit xx.

[15] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under artikel xx 01 04 eller xx 01 05.

[16] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[17] Indsæt flere kolonner, hvis foranstaltningen varer længere end 6 år.

[18] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[19] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[20] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[21] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt for det eller de pågældende forvaltningsorganer.

[22] Oplys, hvilken type udvalg det drejer sig om, og hvilken gruppe det tilhører.