EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 28.9.2016 COM(2016) 636 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD OG

RÅDET

Sjette rapport om omfordeling og genbosætning



1Indledning På baggrund af den fortsatte og ekstraordinære tilstrømning af migranter til EU vedtog Rådet i september 2015 to retligt bindende afgørelser om etablering af en midlertidig og ekstraordinær omfordelingsmekanisme for 106 000 migranter fra Grækenland og Italien, som var de medlemsstater, der var udsat for det mest ekstreme pres. Disse afgørelser var udtryk for det solidaritetsprincip, der indtager en central placering i EU-projektet. For at tage hånd om den globale migrationskrise over en bred kam og for at udvise solidaritet med de heraf berørte tredjelande besluttede medlemsstaterne samtidigt og sammen med de lande, der har tilsluttet sig Dublinsystemet, den 20. juli 2015 at genbosætte 22 504 personer med behov for international beskyttelse fra Mellemøsten, Afrikas Horn og Nordafrika. Fordi omfordelingsmekanismen er ny og kompleks at anvende i praksis har det taget tid at få gennemførelsen op i det ønskede tempo. Italien, Grækenland og tilflytningsmedlemsstaterne var nødt til at etablere nye strukturer og procedurer, opbygge kapacitet og gensidig tillid og forbedre modtagelsesbetingelserne for at indlogere det betydelige antal asylansøgere, der kunne komme i betragtning til omfordeling. Nu, et år efter ikrafttrædelsen af den anden rådsafgørelse er det indledende arbejde, som skal få omfordelingen til at fungere, overstået, og der er gjort vigtige fremskridt på en række områder. Der er etableret hotspotcentre, og hotspottilgangen bliver også anvendt uden for de områder, der formelt var udpeget som hotspotcentre. Medlemsstaterne, EU-agenturerne og internationale organisationer arbejder hånd i hånd med Italien og Grækenland for at forvalte EU's grænser og migrationsstrømmene, og de procedurer, der skal lette omfordeling, er på plads i både Grækenland og Italien. Denne indsats har resulteret i, at der er etableret operationelle EU-enheder, at der tages fingeraftryk for næsten 100 % af migranternes vedkommende, at sikkerheden er forbedret, og at der er sket en betydelig stigning i antallet af ansøgere, som kan omfordeles. Denne indsats har også betydet, at det er gået betydeligt hurtigere med omfordelingen i navnlig Grækenland i de seneste måneder. I løbet af rapporteringsperioden har et stort antal medlemsstater øget deres engagement i omfordelingsordningen, og det har medført en betydelig stigning i antallet af personer, der er omfordelt. Siden den forrige rapporteringsperiode er 2 595 personer blevet omfordelt (heraf 2 242 fra Grækenland): 1 202 (heraf 1 026 fra Grækenland) siden begyndelsen af september sammenlignet med 776 i den foregående rapporteringsperiode. Der er flere medlemsstater, som har ladet forstå, at de også er klar til at øge deres engagement. Halvvejs gennem gennemførelsen af rådsafgørelserne er der indtil videre blevet omfordelt 5 651 personer (4 455 fra Grækenland og 1 196 fra Italien). Med den fortsatte strøm af migranter, der ankommer til Italien og den stadigt vanskelige humanitære situationen i Grækenland, har omfordelingen afgørende betydning, hvis det skal være muligt at lette presset i disse lande. På sit seneste møde den 28. juni 2016 gentog Det Europæiske Råd sin opfordring til yderligere handling for at fremskynde gennemførelsen af omfordelings- og genbosætningsordningerne. Bratislavakøreplanen fra 16. september 2016 bekræftede på ny behovet for at anvende ansvars- og solidaritetsprincipperne i den fremtidige migrationspolitik. I deres hensigtserklæring til Parlamentets formand Martin Schulz og til premierminister Robert Fico gentog Kommissionens formand Jean-Claude Juncker og dens første næstformand Frans Timmermans, at det for 2016-2017 ville være en prioritet for Kommissionen at øge omfordelingen af flygtninge fra Grækenland og Italien. Rådets afgørelser er nu ved at blive gennemført på andet år, og strukturerne og procedurerne er på plads, og tiden er inde til, at tilflytningsmedlemsstaterne bygger videre på de opnåede resultater ved en fyldestgørende opfølgning på disse opfordringer og en optrapning af deres bestræbelser for at støtte Grækenland og Italien, således at de også opfylder deres retlige forpligtelser og udviser solidaritet i praksis. Hvad angår genbosætning, er gennemførelsen på rette spor. Der er indtil videre genbosat 10 695 ud af de aftalte 22 504 personer under juli 2015-ordningen, herunder 2 426 siden den forrige rapport - hovedsageligt fra Tyrkiet, Jordan og Libanon. De aftalte tiltag, der er omhandlet i EU's og Tyrkiets erklæring, begyndte først at blive anvendt fra 4. april, og 1 614 personer fra Tyrkiet er blevet genbosat i EU under 1:1-mekanismen - inklusive 812 siden den forrige rapport.

Den sjette rapport om omfordeling og genbosætning indeholder en opdatering af situationen set i forhold til den forrige rapport fra 13. juli og vurderer de tiltag, der er iværksat af alle de relevante interessenter fra den 12. juli 2016 til den 27. september (rapporteringsperioden), for at efterleve de henstillinger, der blev fremsat for at fremskynde gennemførelsen af omfordelings- og genbosætningsordningerne. 2Omfordeling 2.1Vigtigste begivenheder i løbet af rapporteringsperioden Siden den 12. juli 2016 er 7 300 personer ankommet til Grækenland. Antallet af migranter i Grækenland er øget sammenlignet med den forrige rapporteringsperiode og lå pr. 27. september på omkring 60 500 personer, ca. 13 800 på øerne og ca. 46 700 på det græske fastland. I løbet af rapporteringsperioden fortsatte den generelle positive udvikling i antallet af omfordelinger, og de steg markant i september (1 134 personer blev omfordelt, heraf 577 på en uge). Hertil kommer, at den græske asyltjeneste med succes afsluttede gennemførelsen af en meget omfattende forregistrering den 30. juli. Det skete i tæt samarbejde med FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) og Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO) og med finansiel støtte fra Kommissionen. I alt 27 592 personer blev forregistreret, og heraf tilhørte 67 % en af de nationaliteter, der kunne komme i betragtning til omfordeling. Fra den 1. september begyndte man at fastsætte aftaler med henblik på fuldstændig indgivelse af asylansøgninger med prioritering af uledsagede mindreårige, ældre og alvorligt syge. Den græske asyltjeneste har øget sin kapacitet til at behandle omfordelingsanmodninger og var i august i stand til at afsende anmodninger i et omfang, der oversteg antallet af afgivne tilsagn. Samtidigt med forøgelsen af kapaciteten i det græske asylsystem med hensyn til behandling af omfordelingsanmodninger er det også vigtigt nu, at de andre medlemsstater øger deres kapacitet med hensyn til at etablere omfordelingspladser og også fylder dem op. Der er ankommet 52 656 personer til Italien siden den 12. juli. Der ankom også fortsat mange eritreere, som er en af de grupper, der kan komme i betragtning til omfordeling (der ankom i løbet af rapporteringsperioden 2 000 eritreere, og de udgør den næststørste gruppe af migranter). Ifølge oplysninger fra det italienske indenrigsministerium befinder der sig i øjeblikket 5 000 eritreere i Italien, som venter på omfordeling. Omfordelingsoverførslerne fra Italien har fulgt en tilsvarende tendens som i den foregående rapporteringsperiode. Der er imidlertid gjort betydelige fremskridt med løsningen af de tidligere identificerede flaskehalsproblemer, der navnlig vedrørte sikkerhedsspørgsmål, på ad hoc-mødet for de nationale kontaktpunkter for omfordeling, som fandt sted i Rom den 15. september og blev ledet af Kommissionen og de italienske myndigheder. Bortset fra medlemsstaterne deltog UNCHR, EASO, den internationale organisation for migration (IOM), Europol og Frontex også i mødet. Dette bør også føre til et mærkbart højere tempo i omfordelingerne fra Italien. Antallet af uledsagede mindreårige, der ankom til Italien, fortsatte med at stige (mere end 20 500 siden begyndelsen af januar, heraf mere end 2 800 eritreere og mere end 115 irakere). Ved den meget omfattende forregistrering i Grækenland blev der identificeret 1 225 uledsagede mindreårige, hvoraf 48 % tilhører en af de nationaliteter, der kan komme i betragtning til omfordeling (36 % syrere og 12 % irakere). Omfordelingstempoet for uledsagede mindreårige er fortsat lavt: i rapporteringsperioden blev der omfordelt 46 - alle fra Grækenland. Det forventes imidlertid, at omfordelingen af uledsagede mindreårige vil tage til i den nærmeste fremtid. Der er gjort fremskridt i den henseende. Grækenland har bl.a. bekendtgjort, at uledsagede mindreårige vil blive behandlet som en prioriteret efter afslutningen af forregistreringen, og Italien har til hensigt at gennemføre en første pilotomfordelingsoverførsel. Hertil kommer, at flere medlemsstater (Belgien, Nederlandene, Tyskland, Spanien, Finland, Luxembourg og Portugal) nu tilbyder pladser til omfordeling af uledsagede mindreårige, og endnu flere medlemsstater forventes at tage aktivt del i omfordelingen af denne kategori af sårbare ansøgere. 2.2Tiltag i tilflytningsmedlemsstaterne Fra 12. juli til 27. september blev der omfordelt yderligere 2 595 personer: 2 242 fra Grækenland og 353 fra Italien. Frankrig er fortsat med at omfordele et betydeligt antal personer pr. flyvning, og Tyskland og Belgien har ladet forstå, at de er parate til at øge deres indsats. Finland, Frankrig, Nederlandene og Portugal fortsatte jævnlige ugentlige og månedlige overførsler, og Estland, Letland, Litauen, Luxembourg og Malta har øget hyppigheden af overførslerne (månedlige eller hver anden måned). Frankrig er det land, der har omfordelt flest ansøgere (1 952) efterfulgt af Finland (690) og Nederlandene (726). Der er planlagt yderligere 81 omfordelingsoverførsler frem til udgangen af september fra Grækenland og mindst 67 fra Italien, og supplerende overførsler af 134 personer er planlagt til begyndelsen af oktober. Tiltag, der skal forøge det begrænsede antal tilsagn: I løbet af rapporteringsperioden bekendtgjorde Tyskland, at man månedligt vil oplyse, i hvilket omfang landet er parat til hurtigt at omfordele personer, der ansøger om international beskyttelse (de "formelle tilsagn"). Dette formelle tilsagn ville omfatte 500 personer fra Italien og 500 fra Grækenland. Belgien bekendtgjorde også et tilsagn vedrørende 100 personer fra Italien og 200 fra Grækenland. Estland, Letland, Litauen og Luxembourg har øget hyppigheden af deres tilsagn og afgiver nu formelle tilsagn hver måned. De skal lægges til de månedlige tilsagn fra Finland, Frankrig, Nederlandene og Rumænien og de jævnlige tilsagn fra Portugal, Slovenien og Schweiz. Liechtenstein deltager desuden nu også i omfordelingsordningen og har afgivet formelle tilsagn om 10 pladser for Grækenland, og Norge har indgivet sin omfordelingsplan for Grækenland og afgivet formelt tilsagn om 20 pladser.

I alt har 16 medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Kroatien, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Irland, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Rumænien, Slovakiet og Slovenien) samt Liechtenstein, Norge og Schweiz afgivet 4 466 formelle tilsagn i løbet af rapporteringsperioden (1 381 formelle tilsagn for Italien og 3 085 for Grækenland). Det samlede antal formelle tilsagn fra de medlemsstater, der deltager i omfordelingen, ligger på 13 585 (3 809 til Italien og 9 776 til Grækenland). Der skal imidlertid gøres flere fremskridt for at sikre, at alle medlemsstaterne afgiver tilstrækkeligt med tilsagn om pladser. Halvvejs gennem implementeringsperioden er det Kommissionens forventning, at der er afgivet tilsagn om mindst 50 % af medlemsstaternes tildelinger. Østrig og Ungarn er fortsat de to eneste lande, der slet ikke har afgivet tilsagn, og siden april er Polen ikke gået videre med opfyldelsen af sine tilsagn og har ikke givet tilsagn om at modtage eller omfordele ansøgere. Tiltag, der skal nedsætte svartiden i forbindelse med omfordelingsanmodninger: De fleste medlemsstater og associerede stater, som deltager i omfordelingsordningen, øger deres indsats for at svare hurtigere på omfordelingsanmodninger og nå det mål på 10 arbejdsdage, som er fastsat i omfordelingsprotokollerne. Generelt afgiver de fleste medlemsstater positive svar på omfordelingsanmodningerne. Der er imidlertid stadig tilfælde, hvor godkendelsesraten kunne øges betydeligt, og hvor begrundelserne for afvisningerne bør forbedres. Medlemsstaterne bør følge god praksis med hensyn til at afgive korrekte begrundelser for at give afslag anmodninger om omfordeling. Nederlandene er i den forbindelse et eksempel til efterfølgelse. Navnlig Slovakiet og Tjekkiet giver fortsat mange afslag sammenlignet med andre medlemsstater (mere end 50 %), og begrundelsen for afslagene vedrører normalt ansøgernes manglende ID-kort eller rejsedokumenter, hvilket anses at stå i vejen for passende sikkerhedskontrol. Mens Italien og Grækenland allerede gennemfører grundige sekundære sikkerhedstjek, før de afsender omfordelingsanmodninger, kunne medlemsstaterne i givet fald gøre brug af supplerende metoder til sikkerhedskontrol, som kan anvendes på ansøgere uden rejsedokumenter, f.eks. udveksling af fingeraftryk. Tiltag til at adressere udfordringer vedrørende omfordeling af sårbare ansøgere, bl.a. uledsagede mindreårige: 7 036 uledsagede mindreårige ankom til Italien mellem den 1. juli og den 31. august, hvoraf 1 296 tilhører en af de nationaliteter, der kan komme i betragtning til omfordeling (1 211 eritreere, 44 irakere, 40 syrere, 1 centralafrikaner). Selv om det ikke er muligt at kende antallet af uledsagede mindreårige, der ankom i samme periode, rapporterer det nationale center for social solidaritet (EKKA) i Grækenland, at der siden starten af 2016 er henvist 3 779 uledsagede mindreårige til EKKA til indlogering. Den 19. september 2016 meddelte Grækenland Kommissionen, at landet har 860 tilgængelige modtagelsespladser til uledsagede mindreårige. Disse faciliteter er på nuværende tidspunkt fyldt op, og på ventelisten står der 1 487 uledsagede mindreårige, som har behov for at blive indlogeret i passende faciliteter. I henhold til forregistreringstallene var der pr. 19. september registreret 1 225 uledsagede mindreårige. Pr. 19. september skønnes det, at der befinder sig 2 477 uledsagede mindreårige i Grækenland. Omfordelingstempoet for uledsagede mindreårige er fortsat lavt. Siden den 12. juli er 46 uledsagede mindreårige blevet omfordelt fra Grækenland (til Finland, Luxembourg, Tyskland, Nederlandene, Portugal og Spanien), hvilket bringer det samlede antal omfordelte uledsagede mindreårige op på kun 75. Tiltag, der skal styrke EASO's kapacitet til at støtte Italien og Grækenland: Hvad angår Grækenland, sendte EASO den 28. juli 2016 en påmindelse til medlemsstaterne angående den femte indkaldelse af eksperter til støtte for omfordelingsordningen, eftersom der er et fortsat behov for at udsende nye eksperter, fordi udsendelsesperioderne nærmer sig deres afslutning. I august sendte Kommissionen også et brev til medlemsstaterne, hvori de indtrængende opfordredes til at udsende flere senioreksperter og i længere perioder. EASO har modtaget navne på 28 personer, der er udpeget af medlemsstaterne efter denne påmindelse. Pr. 27. september var der udsendt i alt 27 eksperter og 27 tolke til Grækenland, og det er fortsat ikke tilstrækkeligt til at tage sig af det stigende antal sager, der skal behandles, nu hvor den omfattende forregistrering er overstået. Hvad angår Italien, blev der med EASO's seneste indkaldelse af eksperter, som blev offentliggjort den 28. maj 2016, anmodet om yderligere 35 eksperter, således at det samlede antal nåede op på i alt 74 som fastsat i den beredskabsplan, der var aftalt med de italienske myndigheder. Den 27. september 2016 var der modtaget 76 tilbud. Det samlede antal eksperter, der var udsendt til Italien den 27. september 2016, var 33 asyleksperter og 35 kulturformidlere, hvilket stadig er utilstrækkeligt til at tage imod de stadigt høje antal personer, der ankommer, og som kan komme i betragtning til omfordeling, og det er også et tal, der ligger under det antal eksperter, der er behov for i henhold til beredskabsplanen. Korte udsendelser er meget forstyrrende for den generelle omfordelingsproces - både i Italien og i Grækenland. Efterhånden som udsendelserne nærmer sig deres afslutning, falder registreringstempoet, indtil der kommer nye udsendte til erstatning. Korte udsendelser har også betydning for kvaliteten af behandlingen af omfordelingssagerne, eftersom eksperterne har brug for tid til at lære de gældende procedurer at kende. Der er et presserende behov for flere og længerevarende udsendelser for at sikre tilstrækkelig EASO-tilstedeværelse lokalt og sagsbehandlingskapacitet hos enhederne i både Italien og Grækenland. 2.3Grækenlands og Italiens tiltag, herunder centrale punkter i køreplanerne

Grækenland Tiltag til at fremskynde registrering af migranter og behandling af ansøgninger: Den græske asyltjeneste afsluttede den meget omfattende forregistrering den 30. juli. I alt 27 592 personer blev forregistreret, og heraf tilhørte 67 % (ca. 18 000 personer) en af de nationaliteter, der kunne komme i betragtning til omfordeling (54 % syrere og 13 % irakere). Takket være denne omfattende operation fik tusinder af personer asylansøgerkort, der gjorde det muligt for dem at opholde sig lovligt i Grækenland og at få adgang til sundheds- og uddannelsestjenester. Aftaler med henblik på fuld indgivelse af asylansøgninger gik i gang den 1. september, og der gives prioritet til uledsagede mindreårige, ældre og alvorligt syge. De personer, der er forregistreret, skal føjes til dem, der allerede er blevet registreret og er kommet ind under omfordelingsordningen. Som følge heraf bliver det en prioritet at fremskynde omfordelingen for at undgå en uholdbar ophobning af sager, der kan berøre hele ordningens troværdighed. Tiltag, der skal forbedre den græske asyltjenestes registreringskapacitet: Den græske asyltjeneste har påbegyndt rekruttering af 177 nye medarbejdere, som gradvist skal sættes ind frem til midten af november 2016 for at øge dens kapacitet med hensyn til modtagelse og behandling af ansøgninger. 56 af disse medarbejdere vil registrere ansøgere, der kan komme i betragtning til omfordeling. Målet for den græske asyltjeneste er at afslutte den fulde indgivelse af ansøgninger for dem, der er blevet forregistreret, inden for fire til fem måneder og senest i marts 2017. De græske myndigheder anførte i brevet af 14. juli 2016, at det ikke er muligt at øge personalet hurtigere, fordi der er mangel på overordnet personale til at uddanne, rådgive og føre tilsyn med nyansatte. Fra 26. september 2016 begynder omfordelingsenheden i Athen at arbejde i nye lokaler i Athen (Alimos), som vil give meget tiltrængt ekstra plads og gøre det muligt at øge sagsbehandlingskapaciteten i forbindelse med omfordelingerne (registrering og meddelelse). Pr. 27. september består de blandede asyltjeneste-/EASO-registreringsenheder af 7 eksperter i Athen, 6 eksperter i Thessaloniki og 4 eksperter i Alexandropouli. Eftersom den græske asyltjeneste har behov for mere erfarent personale og særlige profiler (på grund af nyansættelser), vil EASO yde en mere diversificeret støtte. Den græske asyltjeneste indgiver med støtte fra EASO dagligt 113 ansøgninger, der kan munde ud i omfordeling. Dette daglige gennemsnit forventes at stige yderligere, efterhånden som det nye personale bliver operationelt, og EASO yder sin diversificerede støtte. Mens forskellen mellem antallet af omfordelingsanmodninger, der er indgivet af Grækenland, og medlemsstaternes godkendelser er blevet mindre i løbet af rapporteringsperioden, er forskellen mellem antallet af registreringer, der er foretaget af den græske asyltjeneste, og det samlede antal tilsagn, øget mærkbart. Denne forskel skabte alvorlige flaskehalsproblemer i sidste uge af august, da den græske asyltjeneste ikke var i stand til at sende omfordelingsanmodninger på grund af manglen på åbne tilsagn, og disse problemer risikerer at blive endnu mere alvorlige under opfølgningen af den meget omfattende forregistrering. Tiltag, der skal forbedre modtagelseskapaciteten i Grækenland: Pr. 14. september var den samlede modtagelseskapacitet i Grækenland på mere end 62 987 pladser fordelt på midlertidige modtagelsesfaciliteter og permanente modtagelsesfaciliteter på fastlandet - både til irregulære migranter og personer med potentielt behov for international beskyttelse, som har givet udtryk for, at de vil indgive asylansøgninger eller allerede har gjort det. Ifølge oplysninger fra de græske myndigheder skønnes den planlagte samlede kapacitet for 39 permanente centre på fastlandet at være på omkring 32 700 pladser. I sit brev af 19. september bekræftede Grækenland, at disse nye centre, som tilbyder værdige levevilkår, der er i overensstemmelse med EU's normer, er udpeget og vil blive fuldt udstyret. Det er afgørende, at disse planer gennemføres hurtigt, og selv om visse midlertidige faciliteter vil blive omdannet til permanente faciliteter, skal der opretholdes tilstrækkeligt med midlertidige faciliteter, som kan tages i brug, hvis der på grund af uventede tilstrømninger opstår kapacitetsmangel. Ud af de 20 000 pladser, der er tildelt personer, som kan komme i betragtning til omfordeling under UNHCR's udlejningsordning, var der pr. 19. september 12 045 ledige pladser, herunder 3 404 pladser i hoteller/hele bygninger, 6 559 pladser i lejligheder, 385 pladser hos værtsfamilier og 507 pladser i særlige centre for uledsagede mindreårige. Pr. 20. september var der desuden kun et af de tre omfordelingscentre, som de græske myndigheder havde forpligtet sig til at etablere, der var klart, nemlig Lagadikia. Pr. 19. september var der 1 190 ledige pladser i centret. Hvad angår de sidste to centre, har de græske myndigheder endnu ikke udpeget passende steder. UNHCR og de græske myndigheder drøfter i øjeblikket udpegning af flere steder, hvor der kan opføres særlige omfordelingscentre, navnlig i Attikaregionen. De tre omfordelingscentre forventes at nå op på en kapacitet på 6 000 personer. Som nævnt i den femte rapport bør disse steder udpeges hurtigt for at undgå flaskehalsproblemer under gennemførelsen af de sidste faser af omfordelingen efter den meget omfattende forregistrering. Italien Tiltag, der skal øge hotspotcentrenes antal og gøre dem 100 % operationelle: Det meget store antal migranter, der er ankommet de seneste måneder, har vist, at den nuværende kapacitet på 1 600 pladser fordelt på de fire operationelle hotspotcentre (Pozzallo, Lampedusa, Trapani og Taranto) ikke er tilstrækkelig. Hertil kommer, at hovedparten af migranterne (omkring 70 %) fortsat ankommer til havne uden for disse centre. De første indledende skridt er allerede taget, men Italien bør fremskynde åbningen af de allerede bekendtgjorte supplerende centre. Tilgangen til hotspotcentre og standardprocedurerne for hotspotcentre bør desuden gennemføres systematisk i andre ankomsthavne i videst muligt omfang. Det betyder, at der skal være tilstrækkeligt med personale hos EU-agenturerne (Frontex, Europol og EASO). Om muligt bør der desuden hurtigt planlægges passende modtagelsesstrukturer, også selv i de havne, der ikke bliver fuldt udstyrede hotspotcentre. På grund af det voksende antal uledsagede mindreårige, der ankommer til italienske havne, bør der etableres særlige områder og ydes særlig bistand i alle hotspotcentre, og overførsel til faciliteter til indledende og efterfølgende modtagelse bør ske hurtigst muligt. Selv om der ikke er nogen retlig frist herfor, bør det være reglen, at migranternes modtagelse forløber så hurtigt som muligt og højst inden for 72 timer.

Tiltag, der skal forbedre koordineringen: Efter vedtagelsen af og offentliggørelsen af standardprocedurerne for hotspotcentre i juni og nogle indledende informationsarrangementer vil den gruppe, der udarbejdede disse procedurer, nu overvåge deres gennemførelse med henblik på at fastlægge passende indikatorer. Det første møde i denne gruppe afholdes den 26. september. Nye og fornyede kontakter mellem præfekturer og enheder, der forvalter hotspotcentre, vil skulle være i overensstemmelse med standardprocedurerne for hotspotcentre. Den fortsatte mangel på en italiensk koordinator for hvert enkelt hotspotcenter er fortsat en begrænsning for driften af disse centre. Tiltag, der skal nedsætte svartiden i forbindelse med omfordelingsanmodninger: På ad hoc-mødet for de nationale kontaktpunkter for omfordeling blev der indgået en aftale om den tilgang, der skal anvendes til sikkerhedsrelaterede spørgsmål. Parterne blev navnlig enige om at øge inddragelsen af dels Europol for at lette udvekslingen af fingeraftryk og supplerende sikkerhedsinterview dels EASO for at gennemføre supplerende udelukkelsesinterview i overensstemmelse med mange af de anbefalinger, der blev formuleret i Kommissionens fjerde rapport om omfordeling og genbosætning. Det betyder, at det nu skulle være muligt snarligt at sætte fart i omfordelingen fra Italien. Tiltag, der skal imødegå udfordringer vedrørende omfordeling af sårbare ansøgere og uledsagede mindreårige: Der er endnu ingen uledsagede mindreårige, som er blevet omfordelt fra Italien. Gennemførelse af proceduren har høj prioritet, eftersom næsten 3 000 uledsagede mindreårige (de fleste fra Eritrea), der har nået italienske havne i år, potentielt kan komme i betragtning til omfordeling. Efter at Italien bekendtgjorde, at landet ville starte en pilotomfordeling af uledsagede mindreårige, udviste en række medlemsstater interesse. For at sikre en hurtig gennemførelse af denne pilotøvelse og dermed også hele omfordelingen af uledsagede mindreårige bør Italien udpege et eller flere særlige centre for kandidater, der kan komme i betragtning, og hvor EASO kan sættes ind og bistå. Foranstaltninger, der skal begrænse sekundære bevægelser: Som led i de foranstaltninger, der gennemføres af de italienske myndigheder for at begrænse sekundære bevægelser, overfører det italienske politi jævnligt migranter, som på irregulær vis er rejst fra landets sydlige til dets nordlige del og tilbage til modtagelsesfaciliteterne i den sydlige del af landet. For at informere potentielle ansøgere bedre om omfordelingsordningen gennemføres der i øjeblikket drøftelser om mulig indsættelse af supplerende EASO-enheder i områder, hvor der befinder sig et stort antal ansøgere, navnlig eritreere, som kunne komme i betragtning til omfordeling. De irregulære migranters tilstedeværelse og bevægelser på italiensk område bør overvåges nøje og irregulære sekundære bevægelser forebygges. 2.4Kommissionens og EU-agenturernes tiltag Europa-Kommissionen Kommissionen har løbende ydet støtte til Italien og Grækenland lokalt og fra dag til dag og har hjulpet med koordinering blandt forskellige berørte parter og bistået de græske og italienske myndigheder med trouble shooting, hurtig problemløsning og fastlæggelse af procedurer. Som led i denne støtte tjente forbindelsesofficerernes møde i Athen den 13. september til at drøfte resultaterne af forregistreringen, og man planlagde her sammen med de græske myndigheder og tilflytningsmedlemsstaterne vejen frem, herunder ved at udpege de medlemsstater, der ville være parate til at modtage uledsagede mindreårige. Ad hoc-mødet for de nationale kontaktpunkter for omfordeling, der blev holdt i Italien den 15. september og ledet sammen med de italienske myndigheder, bidrog til at finde løsninger på de vigtigste flaskehalsproblemer, som vanskeliggjorde omfordelingen i Italien, navnlig sikkerhedsrelaterede spørgsmål. Kommissionen er også i stadig kontakt med tilflytningsmedlemsstaterne med henblik på bilateralt at identificere mulige hindringer i omfordelingsproceduren og foreslå løsninger. Kommissionen er blevet ved med at yde betydelig finansiel støtte til Grækenland for at understøtte landets bestræbelser for at bringe dets migrations- og asylforvaltningssystem i overensstemmelse med EU-normerne. I løbet af rapporteringsperioden blev der ydet direkte støtte på 90 mio. EUR til de græske myndigheder for at styrke landets kapacitet til at forbedre leveforholdene og sikre primær sundhedspleje i flygtningecentre og til at sikre modtagelses- og sundhedsplejetjenester for migranterne. Med denne seneste finansieringsbistand har Kommissionen siden begyndelsen af 2015 ydet finansiel nødhjælp på i alt 352 mio. EUR fra fonde på området indre anliggender (Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) og Fonden for Intern Sikkerhed ISF), enten direkte til de græske myndigheder eller gennem EU-agenturer og internationale organisationer, der opererer i landet. Denne nødhjælp kommer oveni de 509 mio. EUR, Grækenland allerede er tildelt under de nationale programmer for 2014-2020 (294,5 mio. EUR fra AMIF og 214,7 mio. EUR fra ISF). Der ydes også betydelig finansiel støtte (ca. 198 mio. EUR) til dækning af migranternes og flygtningenes grundlæggende humanitære behov til humanitære partnerorganisationer under det nyligt oprettede instrument for nødhjælp.

Der skal også ydes finansiel støtte til de italienske myndigheder for at støtte deres indsats med forvaltningen af det øgede antal migranter/asylansøgere, der når frem til landet. I løbet af rapporteringsperioden tildelte Kommissionen den italienske kystvagt og den italienske flåde i alt 3,2 mio. EUR i form af nødhjælpsbistand under ISF. Kommissionen har indtil nu under AMIF og ISF under ét ydet en samlet støtte til Italien på 23,5 mio. EUR. Støtten til Italien beløber sig til i alt 592,6 mio. EUR, som er tildelt i forbindelse med nationale programmer under AMIF (347,7 mio. EUR) og ISF (244,9 mio. EUR). Som led i overvågningen af gennemførelsen af Rådets afgørelser om omfordeling har Kommissionen givet udtryk for bekymring over for de medlemsstater, der er kommet bagud med opfyldelsen af Rådets afgørelser, og det vil den også gøre fremover, hvis det er påkrævet. Det Europæiske Asylstøttekontor Tiltag til at sætte fart i omfordelingsprocessen og øge registreringskapaciteten i Grækenland og Italien: Der er udsendt eksperter for at varetage en række funktioner. I Grækenland er der i øjeblikket 20 eksperter, som støtter registreringsprocessen direkte gennem fælles sagsbehandling. 7 andre eksperter deltager i tilvejebringelse af information, de forvalter to hotlinetelefonnumre og formidler information om registrering, omfordeling og Dublinprocedurer.Ud fra anbefalingerne til forbedring af matchningsprocessen, som tager sigte på at matche ansøgerne med specifikke medlemsstater, har EASO forberedt en handlingsplan, hvis gennemførelse skal indledes i oktober. Efter forregistreringen arbejder den græske asyltjeneste på at styrke sin registreringskapacitet. EASO vil diversificere sin støtte til omfordelingsproceduren og inddrage flere eksperter i sårbarhedsvurderingen, vurderingen af barnets tarv, eksklusionsindikatorer, Dublinforordningen, familieenhed og dokumentfalsk. Disse eksperter skal træde til i vanskelige tilfælde og sørge for aflastning i den almindelige registreringsproces og sikre sagsbehandlingskvaliteten i forbindelse med omfordelingen. Der er behov for øget støtte i omfordelingsprocedurens forskellige faser: fra informering til registrering og matchningsprocessen. EASO stiller mobile kontorer til rådighed i Thessaloniki for yderligere at øge registreringskapaciteten. Fra den 11. til 15. juli gennemførte en delegation, der repræsenterede EASO's bestyrelse, en mangelanalyse af omfordelingen fra Grækenland. Delegationen konkluderede, at omfordelingen fungerer godt og fremsatte en række anbefalinger, som er i tråd med dem, der er formuleret i denne og tidligere rapporter. EASO vil overvåge opfølgningen af andre anbefalinger af mere kortsigtet, detaljeret og praktisk karakter. I Italien har EASO i øjeblikket udsendt 33 ud af de 74 eksperter, der er anmodet om fra medlemsstaterne og associerede lande: 10 eksperter i hotspotcentrene, 8 eksperter i to mobile team (baseret i Rom og Catania), 11 eksperter i registreringscentre og 4 eksperter i Dublinenheden i Rom. EASO har også udsendt 48 kulturformidlere (for arabisk, tigrinsk og kurdisk) til støtte for omfordelingsprocessen (pr. 27. september var der udsendt 35 kulturformidlere lokalt). 3Genbosætning På grundlag af oplysninger fra de deltagende stater blev 10 695 migranter som led i genbosætningsordningen af 20. juli 2015 i perioden indtil den 26. september 2016 genbosat i 21 stater, der deltager i denne ordning (Østrig, Belgien, Tjekkiet, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Island, Irland, Italien, Liechtenstein, Letland, Litauen, Nederlandene, Norge, Portugal, Spanien, Sverige, Schweiz og Det Forenede Kongerige). Lidt over et år efter ordningens lancering er Sverige og Det Forenede Kongerige de første medlemsstater, der har opfyldt deres tilsagn om genbosætning af 491 og 2 200 personer med behov for international beskyttelse. De associerede stater Schweiz og Liechtenstein har allerede opfyldt deres respektive tilsagn. Et flertal af de stater, der deltager i ordningen, meddelte, at deres genbosætningsindsats primært, men ikke udelukkende, er rettet mod syrere, der opholder sig i Jordan, Libanon og Tyrkiet. Dette omfatter medlemsstaternes indsats med at genbosætte syrere fra Tyrkiet i henhold til EU's og Tyrkiets erklæring af 18. marts. Antallet af genbosætninger fra Tyrkiet stiger fortsat i takt med, at medlemsstaterne afslutter deres vurderinger af sager, der henvises til dem fra Tyrkiet via UNHCR. Siden 4. april 2016 er 1 614 syrere blevet genbosat fra Tyrkiet under genbosætningsdelen af 1:1-ordningen. Der er også flere medlemsstater, der deltager aktivt i ordningen. Siden den sidste statusrapport er der ud over Finland, Tyskland, Italien, Letland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Portugal, Spanien og Sverige også gennemført bosætninger i Belgien, Estland og Frankrig.

I henhold til EU's og Tyrkiets erklæring af 18. marts skal der gennemføres en aktivering af den frivillige humanitære indrejseordning med Tyrkiet, så snart de irregulære indrejser fra Tyrkiet til EU ophører eller i det mindste er reduceret væsentligt og varigt. Rådet er i et tæt samarbejde med Kommissionen, EASO, UNHCR og IOM i øjeblikket ved at fastlægge operationelle standardprocedurer. Der føres forhandlinger om den tekst, der blev delt med Tyrkiet den 28. juni, og der vil blive gennemført yderligere udvekslinger med medlemsstaterne og Tyrkiet med henblik på at afslutte den. Diskussionerne er fortsat om Kommissionens forslag til ændring af Rådets afgørelse (EU) 2015/1601, som gør det muligt for medlemsstaterne at opfylde deres omfordelingsforpligtelser for de ikketildelte 54 000 pladser ved på deres område at tage imod syriske statsborgere, der har et klart behov for international beskyttelse, og som befinder sig i Tyrkiet, ved genbosætning eller andre former for lovlig indrejse. Rådet nåede den 21. september frem til en generel tilgang med minimale ændringer, mens Europa-Parlamentet stemte om sin udtalelse den 15. september 2016. Det forventes nu, at Rådet vil vedtage forslaget i de kommende dage. Kommissionen vedtog den 13. juli et forslag til forordning om en EU-ramme for genbosætning med henblik på fastlæggelse af en fælles EU-politik for genbosætning og for at sikre ordnet og sikker ankomst til Europa for personer, der har behov for international beskyttelse. Teksten er i øjeblikket ved at blive gennemgået af medlovgiverne. 4Vejen frem Som understreget af Kommissionens formand Jean-Claude Juncker i hans tale om Unionens tilstand er solidaritet det, der skal holde Unionen sammen, og den kommer ofte bedst til udtryk i nødsituationer. Grækenland og Italien står stadig over for en nødsituation, der kræver fortsatte solidaritetstilkendegivelser fra alle medlemsstater. Stats- og regeringscheferne har gentagne gange i forskellige fora erkendt situationens hastende karakter og opfordret til yderligere indsats for at fremskynde gennemførelsen af omfordelingsordningen som et afgørende udtryk for solidaritet. Kommissionen anerkender de betydelige bestræbelser, der er udfoldet, og som afspejles i den fortsat øgede omfordeling, navnlig i Grækenlands tilfælde. Grækenland har med succes gennemført en kompleks forregistrering, som har bidraget til identificering af personer på det græske fastland, der søger international beskyttelse. Grækenland er nu ved at tage de nødvendige skridt til at sikre hurtig behandling af omfordelingsansøgningerne inden for en periode på fire til fem måneder. Italien har løbende øget sin sagsbehandlingskapacitet og udvist fleksibilitet i forhold til tilflytningsmedlemsstaternes krav, hvad angår sikkerhedsspørgsmål. UNHCR, IOM, EASO, Frontex og Europol øger alle deres støtte til Italien og Grækenland for at fremskynde omfordelingsproceduren. Visse medlemsstater har forpligtet sig helhjertet til omfordelingen og bidraget signifikant til de positive tendenser, der er observeret i de seneste måneder. De resultater, der er opnået, står imidlertid endnu ikke mål med de tilsagn, der er afgivet, og med omfanget af de udfordringer, man står over for. Opfordringerne fra stats- og regeringscheferne skal følges op med en målrettet lokal indsats nu fra de kompetente nationale myndigheders side. Kommissionen vurderede i sin første rapport om omfordeling og genbosætning, at der bør gennemføres mindst 6 000 omfordelinger pr. måned. Dette mål er stadig gyldigt, nu hvor Rådets afgørelser gennemføres på andet år. Opfyldelse af de retlige forpligtelser under Rådets afgørelser vil kræve en betydelig forøgelse af tilsagnenes antal og regelmæssighed og et hurtigere omfordelingstempo i de kommende måneder. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til fuldt ud at opfylde disse forpligtelser. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til at afgive tilsagn og gennemføre jævnlige omfordelinger i overensstemmelse med deres tildeling både fra Italien og Grækenland og at udpege eksperter som opfølgning på EASO's forskellige indkaldelser og sikre længere udsendelser samt flere erfarne medarbejdere og personer med særlige profiler. De medlemsstater, som endnu ikke har afgivet tilsagn eller endnu ikke har gennemført omfordelinger, bør gøre det hurtigst muligt. Grækenland og Italien bør for deres vedkommende fortsætte med at forbedre deres sagsbehandlingskapacitet. Grækenland bør også så hurtigt som muligt etablere de resterende omfordelingscentre og Italien gennemføre de første omfordelinger af uledsagede mindreårige.