DA Den Europæiske Unions Tidende C 367/8

Offentliggørelse af en ansøgning i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2012/C 367/06

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»STROMBERGER PFLAUME«

EF-Nr.: DE-PDO-0005-0841-03.01.2011

BGB ( ) BOB ( X )

1. Betegnelse:

»Stromberger Pflaume«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Tyskland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.6: Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

Betegnelsen Stromberger Pflaume må udelukkende anvendes om frugter, der er dyrket i det geografiske område og stammer fra det almindelige sveskeblommetræ. Den almindelige sveskeblomme er en meget gammel, halvsen sveskeblommesort (lat. Prunus domestica subsp. domestica – tysk: Zwetschge, Zwetsche eller Quetsche, østrigsk: Zwetschke). Den almindelige sveskeblomme er en blommeunderart. Blommen hører til Rosenfamilien (Rosaceae) og er en stenfrugt. Den almindelige sveskeblomme er ikke så rund som blommen, den har tydeligt spidse ender, en farve der nærmer sig det mørkeblå, en mere udpræget søm, og den løsner sig lettere fra stenen.

Frugternes fulde modenhed opnås fra slutningen af august til midten af september. På det tidspunkt er frugtens farve jævn. Sammenlignet med andre sveskeblommer er den almindelige sveskeblomme en mellemstor, aflang oval frugt. Størrelsen er mindst 24 mm i diameter. Stenens hus er fladt ovalt med en mellembrun farve. Frugtkødet har en fin og fast struktur og en jævn gullig til orange farve. I moden tilstand løsnes det let fra stenen. En enkelt frugt vejer op til 30 g. Forholdet mellem frugtkødets masse og stenens masse er mindst 3:1. Friske, fuldmodne frugter har et samlet sukkerindhold på mindst 6 %.

Stromberger Pflaume er kendetegnet ved en mild aromatisk smag, en ligevægt mellem syrlige og sødlige smagstoner, lavt vandindhold, og at den ikke har tendens til at danne bitterstoffer.

3.3. Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Alle etaper af produktionen lige fra udplantningen af stiklingen (det to til tre år gamle træ) og beskæringen i vækstfasen til høsten af frugterne samt sorteringen og pakningen af frugterne i transport- eller salgsbeholdere skal finde sted i det geografiske område. Stromberger Pflaume dyrkes hovedsageligt med højstammede træer.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

—

3.7. Specifikke mærkningsregler:

—

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Bydistriktet Stromberg i kommunen Oelde samt en 500 meter bred zone rundt om bydistriktet. Via denne 500 m brede zone omfatter området små dele af kommunerne Wadersloh (Kreis Warendorf), Langenberg (Kreis Gütersloh) og Rheda-Wiedenbrück (Kreis Gütersloh).

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

De faktorer, der har størst indflydelse på blommernes kvalitet og aroma, er det lokale klima, som er præget af den høje beliggenhed, den regnfulde vækstperiode, terrænets relief, herunder især hældningen, og jordens kvalitet kombineret med hydrologien, herunder særligt grundvandsspejlet. Derudover har dyrkningen af almindelige sveskeblommer en meget lang tradition i produktionsområdet, som har skabt grundlaget for særlige færdigheder i forbindelse med dyrkningen.

a) Jordens beskaffenhed

Produktionsområdet er særligt velegnet til dyrkning af blommer. Det hører til det nordtyske lavland. Det ligger i Münsterländer Bucht (da: den westfalske lavlandsbugt), et lavlandsområde med enkelte højtliggende områder, der ligger mellem Teutoburgerskoven og den nordlige udkant af Rheinisches Schiefergebirge. I dette lavlandsområde ligger Beckumer Berge. Stromberger Pflaumes dyrkningsområde befinder sig i et af den østlige dels højtliggende områder mellem 90 og 151 m over havets overflade.

Jordlagene i Beckumer Berge og i produktionsområdet går mellem 1,50 og 2,00 m ned og hviler i overvejende grad på ler og mergelsten. Derunder findes der nogle steder massiv stenmasse i form af skiferlag fra Jura, der gennemtrænges af kraftige grundvandsårer, som er udsat for tryk visse steder. Det giver synligt vand på jordoverfladen enkelte steder med bestemte underlagsformationer. Derover ligger der et lag af fin lerjord og mergel med en tykkelse på 3 til 5 dm, som igen er dækket af et lag af 2 til 5 dm grov, kraftig til tung lerjord, der til dels indeholder fint ler og kalk. Det øverste lag på 2 til 3 dm består af let sandet til kraftig lermuld. Denne dybe og tunge jordbund holder meget længe på fugtigheden, også i tørre år.

b) Klimaet

Det westfalske lavland ligger i et område præget af kystklima med kølige somre og milde vintre. Klimaet påvirkes i høj grad af Nordsøen og de nærliggende Mittelgebirge (Teutoburger Wald, Eggegebirge og Sauerland). Vindretningen er hovedsageligt vest/nordvest og bringer tilstrækkelig fugtig og varm luft med sig. Den gennemsnitlige nedbørsmængde er 767 mm (1976 = 561 mm, 1998 = 998 mm). Det westfalske lavland åbner sig ud mod Atlanterhavet, og den gennemsnitlige månedstemperatur set over en længere årrække (1961-1990) er 1,5 °C over frysepunktet i januar, som er den koldeste måned, og en gennemsnitligt temperatur på 18 °C i juli, som er den varmeste måned.

I dyrkningsområdet Stromberg ligger luftens årlige middeltemperatur på omkring 10 °C, og det er en halv grad under gennemsnittet i det westfalske lavland, hvilket skyldes Beckumer Berges høje beliggenhed.

c) De menneskelige faktorer

I Stromberg har der været tradition for dyrkning af blommer siden 1790. I et landbrugshistorisk perspektiv kan udviklingen forklares ved, at det bakkede landskab var ideelt til udnyttelse som græsarealer og til dyrkning af blommetræer, da det var forbundet med betydelige vanskeligheder at dyrke jorden på skråningerne. Tidligere stod blommetræerne på enge med frugttræer og i hegn, i dag findes de hovedsageligt i plantager.

5.2. Produktets egenart:

a) Hovedkendetegn

Stromberger Pflaume er med en minimumsdiameter på 24 mm lidt mindre end mange andre almindelige sveskeblommer.

Den er saftig uden at blive vandet og har en frisk sød smag og en mild fin syrlighed. Det gør den ideel til at blive indtaget som frisk frugt. Den har et højt sukkerindhold, og kødet slipper let stenen, hvilket gør Stromberger Pflaume ideel til videreforarbejdning ved kogning, bagning, tørring eller til fremstilling af brændevin. Stromberger Pflaumes faste konsistens gør, at den har gode bageegenskaber. Den afgiver ikke væske, skindet bliver ikke sejt, og den danner heller ikke bitterstoffer ved opvarmning. Da vandindholdet er lavere end i andre almindelige sveskeblommer, er tørringstiden væsentligt kortere. Aromaen skyldes ikke kun et højt indhold af opløseligt tørstof, men også et højt indhold af opløselige tørstoffer i forhold til syreindholdet. Den er godt gennemfarvet.

b) Produkter nyder særlig anseelse

Stromberger Pflaume er kendt langt ud over Strombergs grænser pga. af sin aromatiske smag og de gode forarbejdningsegenskaber. Ifølge en artikel fra »Die Glocke« den 4. oktober 1940 blev der i gode høstår solgt helt op til 2 500 ton blommer i Ruhrområdet og Münsterland. I forbindelse med disse tal bør man huske, at byområdet Stromberg i dag kun har lige knapt 4 600 indbyggere og et areal på ca. 23,75 km2. 2000 var et rigtig godt år, hvor der blev høstet 1 500 ton.

Som følge af den store interesse for Stromberger Pflaume blev der i 2004 afholdt det første Stromberger Pflaumenmarkt. Dette blommemarked er blevet en populær årlig begivenhed i Stromberg og tiltrækker gennemsnitligt 15 000 besøgende. På det første Stromberger Pflaumenmarkt blev der i 2004 for første gang valgt en tysk blommedronning. Produktets historie vidner om produktets særlige anseelse og bekræfter dets særlige egenskaber:

Ludwig Niedeck grundlagde traditionen for blommedyrkning i Stromberg omkring 1790 (150 år før 1940: Johan Koberg, »Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit« (Stromberg-sveskeblommen gennem tiden), i Die Glocke, 4. oktober 1940). Der er en lang række indicier, der understøtter, at han gennem sit virke som købmand skulle have indført blommetræer fra Sydfrankrig. I Elisabeth Reckmans artikel »Damals, als die Dörröfen rauchten« (Dengang, der var røg i tørreovnene) (i Heimatblätter der Glocke, 17. oktober 1972) kan man læse følgende:

»På skråningen langs med en vej fra Bettmanns gård til den femte vejkrydsstation skal der have stået nogle træer, som blev anslået til at være omkring 200 år gamle. De spirende kimplanter fandt hurtigt anvendelse i haver og ved veje og stier. Nyplantningerne udviklede sig til en særlig træbestand (…)«.

Artiklen »Stromberger gründen einen Pflaumenverein« (Blommeforening stiftet i Stromberg) fra Westfälische Nachrichten i 1949 fortæller historien om de to strombergere Franz Stanlein og Heinrich Hungerkötter. Skæbnen ville, at de endte i Warendorf 25 km væk. Hvert år fra omkring slutningen af det 19. århundrede til ind i trediverne i det 20. århundrede kørte de med hestevogn til deres hjemstavn Stromberg og hentede der Stromberger Pflaumen til sig selv og mange andre fra Warendorf. I 1931 grundlagde de endda en forening med dette formål kaldet »Verein der Pflaumenbrüder« (Blommebrødrenes forening).

Allerede i 1818 hørte der 30 000 blommetræer til landsbyen Stromberg med dens 1 341 indbyggere (se artiklen »Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten« (En tradition for lilla frugt blomstrer) i »Die Glocke«, 28. august 1992). I 1940 var Stromberg den kommune i Tyskland, der havde forholdsmæssigt flest frugttræer (»Die Stromberger Zwetsche im Wandel der Zeit«, Die Glocke, 4. oktober 1940).

Et andet belæg for produktets anseelse er, at et brænderi i det beskyttede område fremstiller brændevinen »Stromberger Pflaumenbrand« og en blommelikør af Stromberger Pflaume, hvilket brænderiet også fremhæver i sin markedsføring.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

Stromberger Pflaumes kvalitet og egenskaber, herunder også dens anseelse, skyldes hovedsageligt områdets geografiske forhold og naturlige og menneskelige faktorers påvirkning. Stromberger Pflaume er Strombergs »vartegn«, som det fremgår af artiklen »Alte Tradition mit lila Früchtchen treibt Blüten« i Die Glocke fra 28. august 1992. Frugtens særlige smag og gode gennemfarvning beror på jordens beskaffenhed og klimaet.

a) Geologiens indflydelse

Den bakkede landskabsform og den dybe lermuld giver på flere måder gunstige forhold for blommedyrkningen. Træerne står fast og har dybe rødder i en kraftig jord, som med sit høje indhold af kalk og næringsstoffer og en neutral pH-værdi giver træerne en langsom, men konstant forsyning af vand, som der findes rigeligt af i jorden. Derved får de også letoptagelige primære mineraler. Dette er med til at øge aromaen og smagskvaliteten i Stromberger Pflaume.

Ovennævnte faktorer påvirker også den lokale jordtemperatur, varmeledningsevne og varmekapacitet. Jorden opvarmes og nedkøles langsommere end andre steder og udligner derved temperaturudsving. Det har en positiv indvirkning på mikroklimaet.

På trods af relativt høje nedbørsmængder bevirker hydrologien og hældningen i terrænet, som adskiller produktionsområdet fra de hovedsageligt flade naboområder i Westfalen, at træerne ikke kommer til at stå i vand, hvilket ellers kunne føre til, at de går ud. Jordens relativt begrænsede vandgennemtrængelighed og den generelle hældning i terrænet gør, at vandet ledes hurtigt væk (træerne kommer ikke til at stå i vand), hvilket giver et optimalt vandindhold i frugterne og dermed også bidrager til koncentrationen af den særlige aroma.

Både i fugtige og tørre år sørger den dybe og tunge jord med sin evne til at lagre fugtigheden for en jævn forsyning med vand til blommetræets rødder. Det bevirker, at Stromberger Pflaume på den ene side ikke oplagrer vand og derfor har en fast konsistens og på den anden side forbliver saftig på trods af meget tørt vejr.

b) Klimaets indvirkning

Den relativt høje nedbørsmængde pr. år frigør vigtige mineraler fra jorden til blommetræerne. Mineralerne er med til at sikre en saftig frugt.

Det milde klima, som især kendetegner vinterhalvåret, gør, at træet vokser godt og springer ud tidligt på foråret. Da sommeren på grund af den høje beliggenhed ikke er specielt varm, er modningstiden temmelig lang sammenlignet med andre frugtavlsområder i Westfalen, Sydtyskland eller Sydeuropa. I den lange modningstid er skiftet mellem sollys og den forholdsvis kraftige natlige afkøling, som skyldes den høje beliggenhed, med til at fremme dannelsen af frugtsukker og fin frugtaroma. Derved får Stromberger Pflaume sin typiske, særegne og særligt aromatiske smag. Forskellen mellem nat- og dagtemperaturerne, som grundet den høje beliggenhed er mere udtalt end i andre dyrkningsområder og de umiddelbare naboområder, bevirker, at Stromberger Pflaume er bedre gennemfarvet end almindelige sveskeblommer i andre dyrkningsområder.

c) De menneskelige faktorer og Stromberger Pflaumes egenskaber og anseelse

For at præsentere den lange tradition for dyrkning af blommer for offentligheden har Stromberg i en årrække holdt et blommemarked, hvis succes vidner om Stromberger Pflaumes gode kvalitet.

Landbrugerne har haft en særlig betydning for dyrkningen af Stromberger Pflaume med deres enkle, men effektive nyskabelser inden for dyrknings- og høstmetoder. Det har resulteret i en blommedyrkning, der er optimalt tilpasset til området. Disse nyskabelser udgør ikke blot en vellykket middelvej mellem nye krav til dyrkningen og traditionen og den lokale kultur, de har også medført en reducering af driftsomkostningerne ved hjælp af f.eks. dyrkning i plantager, brugen af tekniske hjælpemidler ved beskæring af træer eller brugen af moderne høstteknik. Det har vist sig at være en særlig udfordring at gøre brug af moderne maskiner til blommedyrkningen på de svært tilgængelige skråninger. Det vil kræve etablering af terrasser på skråningerne og ombyggede maskiner.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

(Artikel 5, stk. 7, i forordning (EF) nr. 510/2006)

Markenblatt nr. 11 af 19. marts 2010, del 7a-aa, s. 4243

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/13350

(1) EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.