Indledning

Denne rapport indeholder de vigtigste resultater af midtvejsevalueringen af det europæiske jordovervågningsprogram, Copernicus, tre år efter det blev gennemført. Rapporten er baseret på en ekstern undersøgelse , som er gennemført for Kommissionen efter forpligtelsen i artikel 32 i Copernicusforordningen . Evalueringen giver et vigtigt indblik i anden halvdel af programgennemførelsen med det formål at fastsætte tilgangen til fremtidige Copernicusinitiativer.

Kommissionen har iværksat denne øvelse, ikke kun for at vurdere fordele ved og resultater af Copernicusprogrammet, men også for at kontrollere, om dets oprindelige mål stadig er relevante, og hvordan programmet bedre kan imødekomme nye udfordringer og ambitioner i lyset af, at det generelle politiske, sociale, videnskabelige og økonomiske miljø inden for de seneste år har ændret sig dramatisk. Den rumstrategi for Europa, som blev godkendt sidste år, hvor Copernicus er en af søjlerne, har allerede skitseret de vigtigste prioriteter for EU's fremtidige rumaktiviteter og tjener som inspiration til den fremtidige udvikling.

Fremkomsten af en ny rumøkonomi har utvivlsomt været en drivkraft for forandring, men det er primært fremkomsten af et hyperforbundet informationssamfund og den digitale økonomi, som kræver fornyet tilpasning af prioriteter og perspektiver: Data ændrer vores liv på mange områder. Kombinationen af big data om rummet og digitale teknologier og cloud computing åbner op for spændende nye forretningsmuligheder for virksomheder, der bruger disse data til at udvikle innovative produkter, tjenester og applikationer. Vi ser på et system med handlingsorienterede geografisk baserede data og oplysninger, der føder og vedligeholder uendelige applikationer. Copernicus' geospatiale efterretninger er rent faktisk allerede drivkraft for 4.0-samfundet. Programmets mål vil derfor skulle afspejle disse samfundsmæssige opdateringer og sikre eksisterende resultater og samtidig danne grundlag for udvikling på områder som sikkerhed og fremme af økonomisk vækst.

Derfor anvendes der i denne evalueringsrapport en ny tilgang efter dataværdikæden i Copernicus: fra dataindsamling og behandling til data- og informationsformidling, til dynamikken mellem brugere og markeder. Denne nye tilgang afspejler den skiftende virkelighed i Copernicus, som på blot få år er blevet en af de største udbydere af jordobservationsdata i verden og drivkraft for Europas digitale økonomi. Fra at være et enkelt, men unikt jordobservationsværktøj, bliver Copernicus nu et dynamisk geospatialt efterretningssystem.

Fra den vellykkede datainfrastruktur til nøjagtigheden af de data, som formidles efter en gratis, fuldstændig og åben datapolitik, til det enorme potentiale for kommercielle applikationer har Copernicus allerede vist sin værdi og givet EU anerkendelse på den internationale scene. Programmet støtter politikker og programmer for klimaændringer og miljø, sikkerhed til søs, landbrug, katastrofehåndtering, byplanlægning og infrastruktur. Det hjælper civile myndigheder med at redde liv i nødsituationer som jordskælv, skovbrande eller oversvømmelser. Programmet fremmer internationalt samarbejde og bidrager til globale initiativer såsom det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS) og udvalget for jordobservationssatellitter (CEOS).

Denne rapport er ledsaget af et arbejdsdokument med yderligere oplysninger og henvisninger til den undersøgelse, den er baseret på. Undersøgelsen selv omfatter en række høringer med interessenterne, hvis resultater afspejles i den endelige analyse af de forskellige komponenter af programmet.

Evalueringen dækker som ventet kun de første tre år af Copernicusprogrammet. Selv i denne korte periode er alle mål i forordningen opfyldt i forskellig grad. Infrastrukturen og tjenesterne er tilrettelagt som planlagt på tilfredsstillende vis. Det er endnu for tidligt at vurdere visse gennemførelsesaspekter i forbindelse med oprettelsen af markedsapplikationer eller ibrugtagning korrekt, da de afhænger af levering af rå data, der først kom, som standard, måneder efter lanceringen af Sentinelsatellitterne. En fremragende gennemførelse af det allokerede budget og tilfredsstillende fremskridt i ibrugtagningen fuldender billedet af et sundt og dynamisk program. Det komplekse sammenspil mellem programmets klynger (ruminfrastrukturer, tjenesteudbud og brugeradgang) har imidlertid fremhævet behovet for en forenkling af procedurer og styringsmodeller med det formål at levere de bedste resultater med hensyn til gennemførelsen af industripolitikker.

Baggrund

Copernicus er EU's program for jordobservation og overvågning og blev oprettet i 2014 som efterfølger til det tidligere rumprogram GMES . Dets generelle mål støtter beskyttelsen af miljøet, civilbeskyttelse og civil sikkerhed. Programmet har til formål at højne de socioøkonomiske fordele og sikre europæisk uafhængig adgang til miljøviden og fremme udviklingen af en konkurrencedygtig europæisk rum- og tjenesteindustri. Copernicus rummer tre dele: en ruminfrastruktur (herunder satellitter og jordbaseret udstyr til dataopsamling og bearbejdning), tjenester til generering af temadata og informationsprodukter og fordeling deraf samt koordineret adgang til in situ-data. De fleste af de operationelle opgaver samt projektstyrings-, koordinerings- og gennemførelsesopgaverne for rumkomponenten er uddelegeret til Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og delvist til Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT), mens tjenester er afhængige af støtte fra GD FFC og forskellige tjenesteoperatører, der er indgået delegationsaftaler med. Disse omfatter Det Europæiske Miljøagentur (EEA), Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF), Mercator Océan, Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (FRONTEX), Det Europæiske Agentur for Søfartssikkerhed (EMSA) og EU-Satellitcentret. Copernicus har fra GMES arvet en stor synergi med INSPIRE-programmet, som det interagerer med i den operationelle kontekst med de centrale tjenester og datadistributionsplatforme. Copernicus' overensstemmelse med INSPIRE's onlinetjenester og interoperabilitet er obligatorisk for at sikre en effektiv integration med alle andre geospatiale dataressourcer.

De vigtigste resultater af evalueringen

Efter reglerne om evaluering er resultaterne af programmets gennemførelse blevet

vurderet på baggrund af de fem kriterier for effektivitet, produktivitet, relevans, sammenhæng (og tilknyttet komplementaritet og samarbejde) og EU-merværdi. Vurderingen er baseret på de KPI-indikatorer, som er defineret i forordningen, og de forskellige delegationsaftaler.

Dataopsamling

Copernicus henter data fra forskellige kilder: satellitter, in situ-sensorer og andre missioner. De rumbårne data, som sendes af Sentinelsatellitterne (Copernicussatellitter) til jordsegmentet, suppleres af ikke-rumbårne data med en geografisk dimension, herunder observationsdata fra jord-, sø- og luftbårne sensorer samt reference- og hjælpedata, der er givet i licens eller leveret til brug i Copernicus fra forskellige kilder (primært medlemsstaternes datakilder eller europæiske og internationale organer som EUMETNET ), de såkaldte "in situ". Evalueringen bekræftede, at rumkomponenten, som er delegeret til ESA og EUMETSAT, er den mest avancerede del af programmet med hensyn til implementering af satellitterne, omfanget og kvaliteten af de data, der sendes og behandles til videre distribution. Alle de data, som hentes af satellitterne, kontrolleres, kalibreres på grundlag af in situ-data og valideres, inden de offentliggøres, hvilket sikrer et homogent kvalitetsniveau. Mange brugere opfatter dette aspekt som værende det vigtigste aktiv for Copernicusprogrammet.

I slutningen af første kvartal 2017 omfatter Sentinelkonstellationen fem satellitter, som er i kredsløb, og som leverer gode resultater. Der er kun registreret begrænsede forsinkelser for to af dem på grund af tilgængeligheden af løfteraketterne: Begge satellitter (Sentinel -3A og Sentinel -2B) skulle efter planen opsendes med en russisk Rockot, hvilket blev anset for at være den mest økonomiske løsning på det tidspunkt, hvor løfteraketterne blev indkøbt. Forværringen af de politiske forhold og konsekvenserne heraf for forsyningskæden påvirkede opsendingsplanen. For at begrænse forsinkelserne i opsendelsen af i hvert fald den ene af de to satellitter (Sentinel 2B) blev det besluttet at bytte med en anden løfteraket (Vega), så den blev opsendt den 7. marts 2017. Forsinkelserne er imidlertid ubetydelige for et rumprogram af denne størrelsesorden, og planen er generelt blevet overholdt.