DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.7.2008 
SEK(2008) 2116 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
Forslag til 
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 
 
om rammerne for fastlæggelse af krav t il miljøvenligt design af energirelaterede 
produkter 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
{KOM(2008) 399 endelig} 
{SEK(2008) 2115} 
 
DA 2   DA RESUMÉ  
Denne konsekvensanalyse ledsager forslaget om ændring af direktivet om miljøvenligt design 
af energiforbrugende produkter1. Ændringen af direktivet om miljøvenligt design er et led i 
handlingsplanen for bæredygtigt forbr ug, bæredygtig produktion og en bæredygtig 
industripolitik (SCP/SIP), der er et fæ lles initiativ under Gene raldirektoratet for 
Erhvervspolitik, Generaldirektoratet for Miljø og Generaldirektoratet for Energi og Transport. Hovedformålet med SCP/SIP er en integreret  produktpolitik. Direktivet om miljøvenligt 
design er et vigtigt elem ent i handlingsplanen.  
I øjeblikket dækker direktivet om miljøven ligt design kun energiforbrugende produkter 
(bortset fra transportmidler). Forudsat at der ik ke findes et relevant al ternativ i form af en 
selvreguleringsmekanisme, gør direktivet det muligt at fastlægge obligatoriske mindstekrav 
for disse produkter svarende til egenskaberne hos det produkt, der har de laveste 
livcyklusomkostninger. Herudover indehold er direktivet en række kriterier og 
beskyttelsesforanstaltninger, således at  der med mindstekravene tages højde for 
konkurrenceevne og sociale og arbejdsmarkeds mæssige spørgsmål. Dette sikrer, at 
forbedringer af miljømæssige egenskaber er om kostningseffektive. Selv om købsprisen for 
disse produkter muligvis vil stig e på kort sigt, vil deres bedr e egenskaber mere end opveje 
dette i løbet af deres levetid, da brugsomkostningerne vil være lavere. 
Det fremgår imidlertid af konsekvensanalysen  af ovennævnte handlings plan, at direktivets 
begrænsede anvendelsesområde indskrænker EU 's integrerede produktpolitiks potentielle 
indvirkning betydeligt. I denne konsekve nsanalyse undersøges det derfor, om 
anvendelsesområdet for direktivet om miljøve nligt design kan udvides, og hvilke virkninger 
det i givet fald vil få. Formålet med konsekvens analysen er således at  give de politiske 
beslutningstagere oplysninger om, hvor dan anvendelsesområdet kan udvides. 
Tre løsningsmuligheder er  blevet overvejet:  
1) ikke at udvide anvendelsesområdet, dvs. at kun energiforbrugende produkter vil være 
omfattet 
2) at udvide anvendelsesområdet til også at omfatte andre produkter end 
energiforbrugende produkter, dog - som det er tilfældet i øjeblikket - med undtagelse 
af transportmidler 
3) at udvide anvendelsesområdet til også at omfatte andre produkter end 
energiforbrugende produkter, herunder transportmidler. 
En ændring af anvendelsesområdet for direktivet  om miljøvenligt design vil ikke få direkte 
virkninger for produkterne, eftersom der er tale om et rammedirektiv. De miljømæssige, 
økonomiske og sociale virkninger er forbundet med gennemførelsesforanstaltningerne for 
specifikke produktgrupper. Disse gennemførelsesforanstaltninge r vedtages af Kommissionen 
efter forskriftsproceduren. Inden gennemfør elsesforanstaltningerne vedtages, vil de 
interesserede parter blive hørt formelt, og Kommissionen vil udarbejde en specifik konsekvensanalyse. Alle de virkninger, der nævnes i konsekvensanalysen, er eksempler på 
virkninger, der kan opnås ved at indføre gennemførelsesfora nstaltninger for produkter i 
henhold til de forskellige løsn ingsmuligheder. Desuden vil di sse virkninger kun kunne opnås 
på længere sigt, eftersom gennemførelsesfor anstaltningerne vedtag es for produkterne 
enkeltvis og efter en grundig vurdering.  
                                                
 
1 Direktiv 2005/32/EF. 
 
DA 3   DA I analysen af løsningsmulighederne tages der hensyn til en række spørgsmål. Først drøftes 
miljøpåvirkningerne for generell e produktkategorier. Derefter unde rsøges det, om direktivet 
om miljøvenligt design vil overlappe eksisteren de lovgivning om miljøpåvirkninger. Endelig 
vurderes løsningsmulighedernes potentiale for miljøforbedring og deres økonomiske og sociale virkninger.  
Analysen af de foreliggende data viser, at der kan opnås en betydelig reduktion af 
miljøpåvirkningerne, samtidig med at der ge nnemføres besparelser for virksomheder og 
slutforbrugere. Generelt er de potentielle ford ele større, jo bredere en produktgruppe, der kan 
omfattes af gennemførelsesforanstaltningerne. 
De potentielle fordele ville være størst, hvis alle produkter var omfattet (løsningsmulighed 3), 
men det fremgår af konsekvensanalysen, at dire ktivet om miljøvenligt design ikke synes at 
supplere typegodkendelsessystemet, da mange af de potentielle fordele allerede vil være 
opnået i transportsektoren gennem den lovgivni ng, der er ved at blive gennemført på dette 
område. Det gælder f.eks. med hensyn til CO
2 i lovgivningen om biler og de nye Euro-
normer. Blandt de produkter, der er blevet undersøgt i forb indelse med løsningsmulighed 2, 
og hvis miljøpåvirkning kan begrænses mest om kostningseffektivt, er energirelaterede 
produkter som f.eks. byggevarer og vandforbr ugende produkter. Her udover har en række 
andre produktgrupper muligvis også et bet ydeligt potentiale for omkostningseffektive 
forbedringer, da der er tegn på, at deres m iljøpåvirkning er endnu større, end både Labouze 
2003- og EIPRO-undersøgelsen har påvist. Det drejer sig om  f.eks. rengøringsmidler, 
skotøj/lædervarer, andre fødevare r, trykte medier (bøger, tidsskri fter og aviser), toiletpapir, 
madrasser, batterier og legetøj. I iga ngværende kommissionsundersøgelser vil man se 
nærmere på disse produkters miljøpåvirkning og forbedringspotentiale. Man vil eventuelt 
også undersøge den miljømæssige og økonomiske bæredygtighed af anvendelsen af beton/cement, stål, aluminium, plast og andr e vigtige materialer. Disse produktgrupper og 
materialer er kun anført som eksempler. 
Screeninganalysen af omkostninger og fordele ved løsningsmulighed 1 og 2 viser, at de 
indledende omkostninger i høj grad afhænger af ar ten af de produkter, der er tale om, og at de 
endog varierer inden for forskellige underkategor ier af samme produkttype. I de eksempler, 
der analyseres, stiger nettofordelene , efterhånden som produkter, der opfylder 
mindstekravene, vinder større udbredelse. 
Ved at udvide anvendelsesområdet vil man kunne  indføre gennemførelsesforanstaltninger for 
de ikke-energiforbrugende produkter, der har de t største potentiale for bedre miljømæssige 
egenskaber, samtidig med at de fører til de største besparelser i brugsfasen. Dette vil ikke 
nødvendigvis være muligt inden for rammerne af det nuværende direktiv, som er begrænset til 
energiforbrugende produkter. Der vil blive gennemført mere  detaljerede undersøgelser i 
forbindelse med de konsekvensanalyser, der skal udarbejdes for hver enkelt 
gennemførelsesforanstaltning. 
På nuværende tidspunkt kan det på grundlag af den foreliggende dokumentation anbefales, at 
man udvider direktivets anvendelsesområde til også at omfatte energirelaterede produkter. 
Der vil kun være begrænsede fordele ved også at inkludere transportmidler. Meget tyder på, at 
en udvidelse af direktivet til også at omfatte a ndre produkter kan give betydelige fordele, men 
det anbefales, at man udfører yderligere unders øgelser og foretager yderligere vurderinger af 
muligheden for også at lade ikke-energir elaterede produkter i ndgå i direktivets 
anvendelsesområde efter en ny gennemgang.