15. 10. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 268/3 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets afgørelse ledsaget af forslag til afgørelse om fælles implementering af strate­
gisk program for innovation og overførsel af teknologi (hovedfasen) — SPRINT (1989-1993) 
KOM(88) 426 endelig udg. 
(Forelagt af Kommissionen den 26. juli 1988) 
(88/C 268/04) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
I følge Traktatens artikel 2 har Fællesskabet bl.a. til 
opgave at fremme en harmonisk udvikling af erhvervs­
livet og en varig og velafbalanceret ekspansion i Fælles­
skabet som helhed, og i følge Traktatens artikel 130A 
udbygger og viderefører Fællesskabet sin aktion, hvis 
formål er at styrke den økonomiske og sociale samhø­
righed, for at fremme en harmonisk udvikling i Fælles­
skabet som helhed; 
i følge Traktatens artikel 130F sætter Fællesskabet sig 
det mål at forstærke europæisk industris videnskabelige 
og teknologiske fundament og begunstige udviklingen af 
europæisk industris konkurrenceevne i international 
sammenhæng, og opfyldelsen af dette mål sker især 
gennem en resolut indsats for at fremme innovation og 
teknologioverførsel; 
gennemførelsen af Fællesskabets strategiske program for 
innovation og teknologioverførsel SPRINT 1983— 
1988 O har anskueliggjort nødvendigheden af at føre en 
ambitiøs fælles politik vedrørende innovation og teknolo­
gioverførsel og påvist den værditilvækst, den vil bringe 
med sig, navnlig i betragtning af den forestående 
C) EFT nr. L 353 af 15. 12. 1983, s. 12, og EFT nr. L 153 af 
13.6. 1987, s. 45. gennemførelse af det indre marked fra udgangen af 
1992; 
af hensyn til Fællesskabets fremtid er det væsentligt 
gennem passende forholdsregler at øge virksomhedernes 
innovationskapacitet og tilskynde til hurtig indførelse af 
nye teknologier, så snart de bliver tilgængelige; 
mange af de seneste teknologier har endnu ikke fået den 
udbredelse, de kunne have fået i visse traditionelle 
erhvervssektorer eller i visse udviklingsmæssigt eller 
industrielt tilbagestående regioner; her ville en hurtig 
integration af disse teknologier netop kunne betyde, at 
de pågældende sektorer og regioner kunne afhjælpe 
deres mangler og således styrke både konkurrenceevnen 
og den økonomiske og sociale samhørighed i Fælles­
skabet; 
medlemsstaterne har udviklet særtjenester med specialise­
ring i støtte til innovation, teknologioverførsel, rådgiv­
ning i innovationsstyring, finansiering og industrielt 
samarbejde; disse infrastrukturers store multiplikatoref­
fekt tilskynder til innovation og teknologisk udvikling 
hos især de mindre virksomheder, og etablering af trans­
nationale kontakt-, samarbejds-, uddannelses- og over­
førselssystemer optimerer sådanne nationale bestræ­
belser; 
Fællesskabet har suppleret medlemsstaternes aktion ved 
at fremme initiativer til støtte for innovation og teknolo­
gioverførsel, initiativer der indgår som væsentlige 
komponenter i implementering af andre Fællesskabspro­
grammer; 
i øvrigt bør disse initiativer optimeres, således at de får 
større effektivitet og bedre samspil; 
teknologioverførsel og innovation spiller en stor rolle for 
de små og mellemstore virksomheder, og derfor bør 
aktioner på dette område koordineres med den politik til 
Nr. C 268/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 10. 88 
fordel for de små og mellemstore virksomheder, som 
Kommissionen har udviklet inden for rammerne af sit 
aktionsprogram ('); 
det er absolut nødvendigt at råde over redskaber, der 
kan sikre bedre kendskab til selve processen i innovation 
og teknologioverførsel, således at hindringer kan identi­
ficeres og effekten af anvendte redskaber og politiske 
midler kan evalueres; 
gensidig information, udveksling af erfaringer og 
samklang mellem medlemsstaterne og Kommissionen på 
det innovationspolitiske område bidrager væsentligt til at 
styrke denne politiks effektivitet og samhørigheden i 
Fællesskabet som helhed; 
der bør være nemmere adgang til teknologier, kapitaler 
og markeder for at stimulere innovationen; 
Fællesskabets aktion på disse områder forekommer 
nødvendig, selv om Traktaten ikke umiddelbart giver 
relevante beføjelser — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
Hovedfasen i det strategiske program til støtte for inno­
vation og teknologioverførsel, herefter kaldet »SPRINT-
programmet« (»Strategic Programme for Innovation and 
Technology Transfer«), er fastsat til at vare fem år fra 
og med den 1. januar 1989. 
Artikel 2 
Programmets målsætning er følgende: 
1. at styrke innovationskapaciteten hos europæiske 
producenter af varer og tjenesteydelser med henblik 
på det store marked fra 1992 
2. at fremme hurtig indfletning af nye teknologier og 
udbredelse af innovationer i hele det økonomiske 
netværk i Fællesskabet, navnlig i de regioner og 
erhvervssektorer, hvor en sådan integration endnu 
ikke er sket, og således styrke den økonomiske og 
sociale samhørighed i Fællesskabet omkring innova­
tion og teknologioverførsel 
3. at effektivisere og koordinere redskaber og igangvæ­
rende politik omkring innovation og teknologiover­
førsel på fællesskabsplan og på regionalt og nationalt 
plan. 
(') COM(86) 445 endelig udg. Artikel 3 
For at nå de i artikel 2 opstillede mål skal følgende 
aktioner iværksættes i henhold til de i artikel 5 fastsatte 
regler, idet der manes til fuld opmærksomhed omkring 
igangværende initiativer: 
— styrkelse af den europæiske infrastruktur af innova-
tionstjenester gennem oprettelse eller konsolidering 
af transnationale netværk, dog især på basis af eksi­
sterende organisationer i de enkelte regioner 
— støtte til pilotprojekter af fælles interesse omkring 
overførsel af innovationer inden for Fællesskabet 
— forbedring af innovationsmiljøet gennem bedre kend­
skab til innovationsprocesserne og bedre samklang 
mellem medlemsstaterne og Kommissionen. 
Detaljeret beskrivelse af disse aktioner findes i bilag I. 
Artikel 4 
Programmets implementering anslås at ville koste 130 
mio ECU. En væsentlig del af dette beløb vil blive 
anvendt til fordel for udviklingsmæssigt og industrielt 
tilbagestående regioner. 
Den vejledende fordeling mellem de forskellige aktioner 
i følge artikel 3 fremgår af bilag II. 
Artikel 5 
1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af 
SPRINT-programmet. 
2. Kommissionen bistås af et udvalg bestående af 
repræsentanter for medlemsstaterne. Udvalgets for­
mandsskab varetages af Kommissionens repræsentant. 
Udvalget betegnes »Innovationsudvalget«. 
Forslag til foranstaltninger forelægges i udvalget af 
Kommissionens repræsentant. Udvalget afgiver sin udta­
lelse vedrørende forslaget inden for en frist, som 
formanden kan fastsætte, alt efter hvor meget sagen 
haster. Udtalelse afgives med den stemmeflerhed, der er 
fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, vedrørende anta­
gelse af afgørelser, som Rådet anmodes om at træffe på 
Kommissionens foranledning. Ved afstemninger i 
udvalget stemmer medlemsstaternes repræsentanter med 
vægt i følge ovennævnte artikel. Formanden deltager 
ikke i afstemningen. 
15. 10. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 268/5 
Foranstaltninger, der vedtages af Kommissionen, træder 
straks i kraft. Dersom de ikke svarer til Innovationsud-
valgets udtalelse, skal Kommissionen dog uopholdeligt 
meddele Rådet dette og vil så kunne forlænge fristen for 
gennemførelsen af de meddelte foranstaltninger. Udsæt­
telsen må dog højst vare en måned regnet fra datoen for 
meddelelsen om uoverensstemmelsen. 
Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, kan 
træffe anden afgørelse inden for den frist, der er fastsat i 
det foregående stykke. 
3. Ved implementering af aktionsplan i følge artikel 3 
vil Kommissionen rådføre sig med Innovationsudvalget 
bl.a. på følgende punkter: 
— aktionsplanens prioriteringer 
— projektevaluering 
— programevaluering til brug for rapporten i følge 
artikel 8. 
4. Kommissionen vil sikre stram koordinering mellem 
SPRINT-programmet og igangværende eller kommende 
fællesskabsinitiativer med sammenlignelige relateringer. 
Artikel 6 
1. Fællesskabets økonomiske støtte vil blive tilpasset 
de enkelte aktioners beskaffenhed. Den vil kunne ydes i 
form af direkte eller indirekte subventioner, som lån i 
egne midler, som bidrag til etablering af en garantiord­
ning eller lignende. Støtten vil blive udtrykt i procent af 
den samlede aktionssum. Den vil være desto lavere, jo 
tættere projektet eller aktionen er knyttet til markedsme­
kanismerne. 
2. SPRINT-programmets implementering vil alminde­
ligvis hvile på forslag indkaldt af Kommissionen. 
3. Kommissionen vil dog yderligere inden for 
rammerne af andre fællesskabsprogrammer, herunder 
navnlig regionalpolitikken, kunne anvende redskaber og 
organisationer af egen udvikling, således at programmet 
effektiviseres og den store sammenhæng styrkes. 4. Kommissionens medkontrahenter skal i reglen 
påtage sig en væsentlig del af finansieringen, dvs. mindst 
50 °/o af den samlede projektsum. Dog må et bidrag ud 
over denne sats ikke udelukkes i særlige tilfælde, hvor 
innovationsudvalget udtaler sig positivt. Det gælder især, 
når udviklingsmæssigt og industrielt tilbagestående 
regioner har særlige vanskeligheder med at deltage i 
transnationale aktiviteter. 
Artikel 7 
I følge en procedure udarbejdet af Kommissionen, og 
efter udtalelse fra Innovationsudvalget, udveksler 
medlemsstaterne og Kommissionen periodisk alle 
nødvendige oplysninger omkring implementering af dette 
program eller rettere det program, der er genstand for 
nærværende afgørelse. 
Artikel 8 
I løbet af programmets tredje implementeringsår udar­
bejder Kommissionen en evalueringsrapport over de 
hidtidige resultater og forelægger den, efter at have 
indhentet Innovationsudvalgets udtalelse, for Rådet, 
Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg. 
Når programmet er afsluttet, forelægger Kommissionen, 
efter at have indhentet Innovationsudvalgets udtalelse, en 
rapport over programmets gennemførelse og resultater 
for Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg. 
Artikel 9 
Resultaterne af de enkelte aktioner under det heri beslut­
tede program vil af Kommissionen blive bekendtgjort i 
hele Fællesskabets ad de bedst egnede kanaler. 
Artikel 10 
Denne afgørelse stiles til medlemsstaterne. 
Nr. C 268/6 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 15. 10. 88 
BILAG  I 
STRATEGISK  PROGRAM  FOR  INNOVATION  OG  TEKNOLOGIOVERFØRSEL  — SPRINT 
(1989-1993) 
MÅLSÆTNING  OG BESKRIVELSE  AF AKTIONERNE 
Milsætning 
Det foreslåede  program  har følgende  punkter: 
1. større  innovationskapacitet  til europæiske  producenter  af varer  og tjenester  med  henblik  på det store 
marked  fra 1992 
2. hurtigere  indfletning  af ny teknologi  i Fællesskabets  samlede  økonomiske  netværk,  bl.a.  i regioner  og 
aktivitetssektorer,  hvor  teknologien  endnu  ikke  er fuldt  integreret,  hvorved  Fællesskabets  økonomiske 
og sociale  sammenhænge  inden  for innovation  og teknologioverførsel  vil blive  styrket.  Programmet  skal 
afvikles  i nært  samarbejde  med  andre  af Fællesskabets  programmer,  redskaber  og organisationer 
3. større  effektivitet  og lighed  for redskaber  og eksisterende  regionale,  nationale  og fælles  programmer  på 
innovationsområdet. 
De foreslåede  aktioner  skal  følge  tre prioriterede  aktionslinjer  og vil således  kunne  drage  størst  mulig 
fordel  af Fællesskabets  dimension  og samtidig  optimere  nationale  bestræbelser  omkring  innovation  og 
teknologioverførsel  til fremme  af europæiske  virksomheders  teknologiske  udvikling. 
Aktionslinjer 
A. STÆRKERE  EUROPÆISK  INFRASTRUKTUR  AF  INNOVATIONSTJENESTER  GENNEM 
OPRETTELSE  AF FÆLLES  NETVÆRK 
Her stiles  især  mod: 
1. Udbygning  af fælles  innovationsnetværk 
a) konsolidering  og udvikling  af de eksisterende  netværk,  der bl.a.  omfatter: 
— konsulenter  i teknologi  og innovationsstyring 
— kollektive  sektorbestemte  forskningscentre 
— finansieringsinstitutter  for innovation 
b) oprettelse  af nye netværk,  bl.a.  mellem: 
— kontraktforskningsfirmaer 
— ingeniørbureauer 
— specialister  i kvalitetskontrol,  værdianalyse  eller  lignende 
c) udbygning  af samarbejdet  inden  for Fællesskabet  mellem: 
— grænsefladerne  forskning-industri  og universitet-industri 
— teknikerbyer  og »science  parks« 
d) etablering  af en kommunikationsautomatik  mellem  de enkelte  netværk  til gavn  for innovation  og 
teknologioverførsel. 
2. Følgeforanstaltninger  til netværkene 
a) aktioner  omkring  information,  sensibilisering,  udvikling  og overførsel  af know-how  på området  for 
innovationsmanagement  og tilknyttede  områder: 
— transnationale  udvekslinger  af erfaringer,  bl.a.  gennem  støtte  til undersøgelser,  ekspertsemi-
narer,  oprettelse  af ekspertnet  i relevante  managementdiscipliner  (kvalitetskontrol,  værdiana-
lyse, markedsføring  osv.) 
— velegnede  PR-aktioner  til kommunikation  af styringsmetoder  (f.eks.  konferencer,  udstillinger, 
publikationer,  Europa-priser,  »success-stories«) 
— aktioner  omkring  information,  sensibilisering  og overførsel  af know-how,  der bør være  trans-
nationale  i deres  tilsnit  eller  målsætning.  De skal  henvende  sig til et relevant  publikum  og 
handle  om spredning  og overførsel  af teknologi  samt  innovationsmanagement.  Disse  aktioner 
skal arrangeres  i nært  samspil  med  COMETT-programmet 
15. 10. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 268/7 
b) specifikke redskaber til effektivisering af netværkene, som f.eks.: 
— fremtidige partneres kontakt til et netværk (f.eks. gennem besøg, faglige udvekslinger og 
præsentationsseminarer) 
— udveksling af teknologiske faciliteter, hvilket bl.a. skal ske ved at: 
— forstærke den transnationale effekt af teknologimesser og -udstillinger (tværregionalt 
samarbejde mellem arrangører, tværregionale industribesøg osv.) 
— udvikling og hensigtsmæssig anvendelse af kommunikationsmidler for disse teknologiske 
faciliteter (kataloger, udstillinger, stipendier, databanker, konferencer, seminarer og video­
konferencer) 
— nærmere bestemmelser af optimal praksis (»best practice») for teknologioverførsel 
— specifikke forholdsregler med henblik på bredere deltagelse i Fællesskabets forskellige netværk 
fra de regioner, hvor infrastrukturen af innovationstjenester er mindst udviklet 
c) lancering af netvcerksskabte innovationer gennem en livligere dialog mellem kapitalejere, tekno­
loger og indehavere af innovationsprojekter, der har identitet i netværket (f.eks. projekt-data­
banker, »investment fora« og »brokerage meetings« inden for Fællesskabet). 
B. STØTTE TIL PILOTPROJEKTER FOR INNOVATIONSOVERFØRSEL INDEN FOR FÆLLES­
SKABET 
Her stiles især mod: 
— støtte til pilotprojekter med transnationalt tilsnit, der satser på industrielt samarbejde og især foku­
serer på applikationer for generiske teknologier i modtagererhvervene i udviklingsmæssigt og indu­
strielt tilbagestående regioner inden for Fællesskabet 
— følgeaktioner med henblik på sensibilisering og uddannelse i de berørte virksomheder med fokus på 
deres transnationale dimension 
— teknisk assistance til virksomheder, der kan integrere disse teknologier, herunder navnlig gennem 
netværk med specialisering i teknologioverførsel og fra teknologiske topcentre 
— støtte til effektiv realisering af projekterne, navnlig gennem mobilisering af disponible offentlige og 
private finansieringsmidler. 
To parallelle metoder kan benyttes: 
— den ene kortlagger disponible teknologier, hvis omkostnings/resultatforhold tillader bred accept i 
virksomheder i udviklingsmæssigt og industrielt tilbagestående regioner, og sigter mod udbredt 
anvendelse af disse teknologier i de pågældende sektorer 
— den anden kortlægger vederhæftige, kollektive behov hos virksomhedsgrupper i en bestemt sektor eller 
region og sigter mod identifikation og eventuel tilpasning af disponible teknologier til løsning af et 
defineret problem. 
Projekterne skal være store nok til at virke som katalysatorer for udviklingen i de berørte sektorer og 
for anvendelse af de pågældende teknologier. Et projekt skal endvidere helt eller delvis opfylde følgende 
kriterier: 
— det skal være et eksempel på anvendelse af en »systemisk« og global metode ved indførelse af en 
teknologisk ændring. Det gælder både de rent tekniske aspekter og komponenter som virksomheds­
organisation, uddannelse, personalemotivation og styringsmetoder, som f.eks. værdianalyse, indu­
strielt design og markedsanalyse 
— det skål finde frem til den optimale kombination af ekspertise i et transnationalt samarbejde (mellem 
medlemsstater) og om muligt i et transfunktionelt samarbejde (på tværs af faggrupper) 
— det skal vælge de rigtige aktivitetssektorer og anvende de rigtige teknologier, således at det får en 
stor erhvervsmæssig effekt 
— det skal sørge for udbud af og adgang til teknologi og dermed bidrage aktivt til at mindske forskel­
lene mellem regionerne 
Nr. C 268/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 10. 88 
— det skal så vidt muligt baseres på eksisterende infrastrukturer og anvende dem med større udbytte 
— det skal have indbygget opfølgnings- og evalueringsautomatik, som bl.a. refererer til talmæssige 
målsætninger, der let lader sig kontrollere 
— det skal have indbygget genanvendelsesautomatik for erfaringerne, helst direkte gennem brugervirk-
somhederne, således at multiplikatoreffekten bliver maksimal. 
C. FORBEDRING AF INNOVATIONSMILJØET GENNEM STØRRE KENDSKAB TIL INNOVA-
TIONSPROCESSER OG BEDRE SAMKLANG MELLEM MEDLEMSSTATERNE 
1. Nøje kontrol med innovationen i Europa (»European Innovation Monitoring System«) og evaluering 
af støtteforanstaltninger 
2. større samklang i udveksling af politiske erfaringer mellem medlemsstaterne og Kommissionen på 
området for innovation og teknologioverførsel, bl.a. for at fastsætte de ydre rammer i form af love 
og administrative bestemmelser samt økonomiske, skatte- og afgiftsmæssige vilkår til gavn for inno­
vation og teknologioverførsel. 
BILAG II 
VEJLEDENDE INTERN FORDELING AF BEVILLINGERNE 
A. EUROPÆISK INFRASTRUKTUR AF INNOVATIONSTJENESTER 
(mio ECU) 
1. Udbygning af netværk 50 
heraf 
a) konsulentnet for teknologioverførsel og innovation 15 
b) net af kollektive, sektorbestemte forskningscentre 15 
c) nye netværk (kontraktforskningsfirmaer og grænseflade mellem forskning eller 
universitet og industri, ingeniørarbejde, teknikerbyer og finansieringsinstitutter) 15 
d) sammenkobling af netværk med mulighed for at fremme innovation og teknologio­
verførsel 5 
2. Følgeforanstaltninger: 20 
heraf 
a) transnationale uddannelser i innovationsmanagement, ekspertnet (design, kvalitets­
kontrol, værdianalyse, markedsføring af nye produkter), og tilhørende PR-aktioner 
(konferencer, Europa-priser, publikationer, udstillinger) 12 
b) støtteredskaber til netværk (teknologimesser, midler til udveksling af faciliteter) 5 
c) lancering af netværksskabte innovationer (»investment fora«, »brokerage 
meetings«) 3 
B. PILOTPROJEKTER FOR INNOVATIONSOVERFØRSEL I FÆLLESSKABET 50 
C. KENDSKAB TIL INNOVATION OG FÆLLES PLANLÆGNING MELLEM 
MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN 10 
heraf 
1. »European Innovation Monitoring System« 5 
2. Fælles planlægning og udveksling af erfaringer 5 
I alt 130 
15. 10. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 268/9 
BILAG III 
STATUS OVER DET FØRSTE SPRINT-PROGRAM 
Både »Plan for transnational udvikling af infrastruktur til støtte for innovation og teknologioverførsel«, 
som er forløberen for SPRINT-programmet (Strategic Programme for Innovation and Technology 
Transfer), og senere SPRINT-programmet har kunnet eksperimentere med flere aktionsformer. Eksperi­
menterne har fundet sted uafhængigt af aktionerne inden for teknologisk forskning og udvikling, men har 
alligevel suppleret dem. De kan i kraft af deres dimensioner og beskaffenhed bidrage til forbedring af 
innovation og overførsel af teknologi inden for hele Fællesskabets område. 
En oversigt over de således afprøvede metoder og systemer gives i det efterfølgende: 
1. Fællesskabsnetværk af specialiserede formidlere blev etableret for at fremme transnationalt teknologisk 
samarbejde mellem virksomhederne, herunder navnlig de små og mellemstore, og netværksfolkene fik 
hjælp til at udvælge, motivere og vejlede virksomhederne i deres søgen efter europæiske partnere. 
I de omtrent fire år, den egentlige transnationale implementering af SPRINT-programmet nu har varet, 
har næsten to hundrede og halvtreds formidlere, f.eks. handels- og industrikamre, styringskonsulenter, 
samarbejdsgrupper mellem universitet og industri, regionale udviklingsbureauer og teknologimæglere, 
deltaget i SPRINT-støttede mikronetværk. Et sådant mikro-netværk består typisk af tre til fem partnere 
fra forskellige regioner i Fællesskabet. Inden for de enkelte faser af SPRINT-assistancen (sædvanligvis 
ét år med mulighed for forlængelse) får hver partner til opgave at indgå et bestemt antal kontrollable 
aftaler om teknologisk samarbejde mellem virksomheder. 
Dette system af mikro-netværk er systematisk blevet udbygget under implementeringen af programmet. 
Nye netværk er oprettet, nye partnere er indgået i eksisterende netværk. Samtidig er Fællesskabets støtte 
blevet trukket tilbage (eller er ikke blevet forlænget) fra formidlere eller netværk, hvis resultater ikke var 
tilfredsstillende. I skrivende stund er der en kerne tilbage i SPRINT-programmet med ca. 150 enheder, 
der deltager i omkring 50 mikro-netværk. 
Den seneste optælling fra januar 1988 viste, at SPRINT-programmet efter mindre end tre års reel funk­
tion havde frembragt 120 kontrollable aftaler om transnationalt teknologisk samarbejde mellem virksom­
heder. En sammenligning med en lignende undersøgelse ni måneder tidligere viser en ganske klar stig­
ning i netværkenes produktivitet. Netværkene er i øvrigt ofte af ny oprindelse. Erfaringen med 
SPRINT-programmet viser, at et effektivt mikro-netværk giver fire til fem teknologiaftaler mellem virk­
somheder om året, dvs. når det først har nået sin march-hastighed, hvilket sker hen imod slutningen af 
det andet leveår. 
Fællesskabets støtte bortfalder således normalt fra eller med det tredje år, når mikronetværket er godt 
indarbejdet. De fleste af disse netværk fungerer dog fortsat uden økonomisk støtte og frembringer yder­
ligere transnationale teknologiske samarbejdsaftaler mellem kundekredsens virksomheder. 
Med andre ord har SPRINT-støtten antaget form af en finansiering af den indledende fase (»seed 
finance«) i etablering af et permanent transnationalt samarbejde mellem formidlere til gavn for virksom­
heder i de enkelte medlemsstater, der ønsker at arbejde sammen inden for innovation og teknologiover­
førsel. 
Etablering af varige arbejdsforbindelser mellem formidlere videreføres gennem bestræbelser på at 
opbygge permanente strukturer for aktivering, kommunikation (udveksling af personale, regionale koor­
dineringsmøder osv.) og undervisning, bl.a. af nyankomne til innovations-supporterende professioner, 
helst fra Fællesskabets mindst industrialiserede egne, således at der opstår et virkeligt korps af professio­
nelle ledere inden for innovation og teknologioverførsel. 
2. Samarbejdsnetværk inden for Fællesskabet til at fungere mellem sektorbestemte, kollektive forskningscentre 
(industritekniske centre eller »industrial research associations«) er blevet etableret. Formålet med denne 
pilotaktion har været at forene og anvende disse centres ekspertise og deres privilegerede relationer til 
virksomhederne i deres respektive sektorer for at opnå hurtig spredning af hver ny teknologi, som disse 
virksomheder får adgang til. Der har været lagt særlig vægt på traditionelle industrisektorer, dog uden 
at de øvrige industrigrene har været udelukket. 
Nr. C 268/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 10. 88 
Ca. 20 projekter eller netværk fungerer stadig inden for rammerne af SPRINT-programmet, og mere 
end en femtedel af de sektorbestemte, kollektive forskningscentre i Fællesskabet et tilknyttet 
programmet. 
Disse netværk har f.eks. bidraget til spredning af CAD/CAM-teknikken i skotøjsindustrien, forbedring 
af uddannelse og kvalitetskontrol omkring svejsning, forhøjelse af produktiviteten i træforædlingsindu­
strierne, hvor der har været gjort et samlet fremstød for teknologien omkring tørring i el-ovne. 
En yderligere projektrække har arbejdet systematisk med at kortlægge behovet for innovation i skotøjs-, 
tekstil- og keramikindustrien. Arbejdsgrupper bestående af Europaeksperter og erhvervsfaglige repræ­
sentanter har beskrevet erhvervsspecifikke lakuner og igangsat forskellige aktioner (f.eks. europæiske 
informationsseminarer for virksomheder, teknologiske manualer, audio-visuelt materiale, registre af 
europæiske eksperter osv.) for at undersøge måder, hvorpå disse problemer kan løses i fællesskab. 
3. Konferencer og seminarer i europæisk målestok har haft til opgave at udbrede videnskabelige og tekniske 
kundskaber eller overføre know-how omkring innovationsstyring og metoder til teknologioverførsel. 
Mere end 70 arrangementer af denne type i de enkelte medlemsstater har opnået et bidrag fra SPRINT-
programmet. 
4. Database ICONE (Index Comparatif des Nornes en Europe) er en norm-database, der har sin oprindelse 
i SPRINT-programmet. Formålet har været at teste dens effektivitet som sammenligningsredskab 
mellem eksisterende nationale og internationale standarder og tekniske regulativer og dermed sikre 
større overskuelighed omkring tekniske og kommercielle forbindelser inden for Fællesskabet. 
ICONE's første pilotfase nåede at integrere 35 % af de eksisterende nationale standarder, herunder især 
sådanne, der har europæiske eller internationale ækvivalenter. En undersøgelse foretaget blandt mere 
end tusind virksomheder i medlemsstater viste klart den meget store interesse, som europæiske industri­
kredse nærede for dette projekt. Næste etape handler om at opstille vilkårene for udvidelse af data­
basen, så den kommer til at omfatte samtlige eksisterende normer i Fællesskabet. 
5. Den fælles planlægning, som hermed er indledt mellem medlemsstaterne og Kommissionen på udvalgte 
politiske områder af innovation og teknologioverførsel, har betydet frugtbare erfaringsudvekslinger og 
en parallelisering af opfattelserne på området. 
Et at resultaterne har været, at man i SPRINT-programmet sammen med medlemsstaterne har taget 
initiativ til et pilotfremstød før industriel kreativitet (design) som værende en væsentlig del af innova-
tionsprocessen. Programmet har endvidere givet næring til grundige diskussioner omkring industriel 
ejendomsret især på basis af en række empiriske undersøgelser med et væld af data. Disse undersøgelser 
handler bl.a. om at sammenligne omkostningerne ved beskyttelse af ophavsretten og dens håndhævelse i 
medlemsstaterne. SPRINT-programmet har på lignende måde iværksat undersøgelser eller nedsat ad 
hoc-arbejdsgrupper om emner som kontraktforskning, uddannelsesbehov og -tilbud inden for innova­
tionsstyring, samt betydningen af lokale og regionale myndigheder, »science parks« og teknikerbyer i 
innovationsprocessen. 
SPRINT-programmet er helt eller delvis blevet evalueret af adskillige uafhængige ekspertgrupper. Disse 
evalueringer er sket i forskellige implementeringsfaser. Endvidere har Kommissionen foretaget sine egne 
interne evalueringer af programmet og dets aktioner. 
Alle disse evalueringer har til enhver tid bekræftet værdien af SPRINT-programmets hovedlinjer og rigtig­
heden af de valg, der har været truffet under implementeringen. Takket være evalueringerne har program­
lederne kunnet ændre visse aktiviteter og tilpasse dem erfaringerne. Således har nogle aktioner kunnet 
standses, enten fordi de havde opfyldt målet, eller fordi deres rentabilitet var blevet for dårlig. 
For eksempel viste en evaluering, at projekt NETTO, der skulle påvise berettigelsen af telefax-forbindelse 
mellem teknikere inden for teknologioverførsel, havde udspillet sin rolle på mindre end to år, således at 
SPRINT-støtten kunne faldt bort, og de dermed frigjorte midler kunne anvendes til andre formål. På 
samme måde viste en evaluering, at støtten til EVCA's drift (European Venture Capital Association) var 
kommet i mål med en færdig udvikling og strukturering af denne profession i Europa. Da EVCA i 1987 
var på vej til at blive selvbærende, kunne Fællesskabets støtte trækkes tilbage før oprindeligt beregnet. 
15. 10. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 268/11 
De forskellige evalueringer af SPRINT har alle peget på programmets meget stramme budget, som er 
ganske utilstrækkeligt til et fælles fremstød for innovation og teknologioverførsel på europæisk plan. Det er 
helt klart, at SPRINT-effekten er stærkt reduceret af mangel på økonomiske midler. Nogle af forsøgspro­
jekterne har haft vanskeligt ved at nå den nødvendige kritikmasse til en reel bedømmelse af effektiviteten, 
og i øvrigt har en hel række glimrende projekter ikke kunnet tages op på grund af dårlig økonomi. 
Ikke desto mindre har man ud fra de første fire års erfaringer kunnet: 
— måle behovet for en fælles politik til fremme af innovation og teknologioverførsel og definere betingel­
serne for et godt resultat 
— eksperimentere med og evaluere nogle af de redskaber, der ingår i en sådan politik 
— mobilisere de forskellige potentielle implementeringspartnere 
— bedømme nødvendig koordinering af de enkelte fællesskabsinitiativer og bedre samklang mellem 
medlemsstaterne og Kommissionen 
— understrege det nødvendige i at give programmet en strammere målsætning og et større omfang med 
hensyn til midlerne.