ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5.15

For at skabe en bedre balance mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet er det nødvendigt at reformere Eures. EØSU vil behandle dette spørgsmål i en selvstændig udtalelse. Det vil imidlertid være afgørende, at Eures anvendes som et instrument i arbejdsmarkedspolitikken, hvilket omfatter offentliggørelse af jobtilbud, i alle medlemsstater — og ikke kun i enkelte. Initiativet »Your first EURES Job« (20) er også et godt eksempel på, hvordan unge arbejdstageres grænseoverskridende mobilitet kan fremmes ved, at de får mulighed for at finde deres første arbejdsplads (ikke en uddannelse eller et praktikophold) i et andet land ved hjælp af et tilskud, som skal dække de meromkostninger, der er forbundet med at begynde på et job i et andet land.
4.12

EØSU bifalder, at der i meddelelsen med rette lægges stor vægt på koordineringen af korridoraktiviteterne med godstogskorridorerne (forordning (EU) nr. 913/2010), NAIADES II-programmet for indre vandveje (COM/2013/0623 final), havneinitiativet til forbedring af havnenes effektivitet (COM/2013/0295 final) og udviklingsprojekter inden for bæredygtighed med det formål at undgå dobbeltarbejde og skabe synergieffekter. EØSU beklager, at der ikke er noget system eller en retlig ramme for denne koordinering med undtagelse af den forpligtelse, der er fastlagt i retningslinjerne for samarbejdet mellem hovednetkorridorerne og godstogskorridorerne, hvor der ligeledes findes en bestemmelse om, at relevante togkorridorer bør være repræsenterede i korridorforummet. EØSU spørger, om det ikke kunne være nyttigt i det mindste at sikre, at andre projekter eller programmer, der er relevante for den enkelte korridor, repræsenteres i korridorforummet. Et eksempel på et sådant projekt er »Swiftly Green«, som er et grænseoverskridende projekt i kategorien grøn korridor, hvis geografiske spredning gør, at det er relevant for hovednetkorridoren Norden-Middelhavet. Set i lyset af den betydning, som meddelelsen tillægger motorveje til søs, kan dette også gælde for igangværende projekter under motorveje til søs med relation til en given korridor. Under alle omstændigheder fastholder EØSU, at allerede udført arbejde skal indgå i overvejelserne og eksisterende infrastruktur anvendes i så høj grad som muligt.
3.1.1

Et af de erklærede mål med den nye strategi for salgsfremstød er i større omfang at støtte salgsfremstød i tredjelande. Det er bestemt et relevant mål, for de nye markeder, som har et stort vækstpotentiale, kan aftage en betydelig andel af den europæiske produktion, forudsat at forbrugerne overbevises om europæiske landbrugsfødevarers særlige fordele. Denne strategiske prioritering må imidlertid ikke gå ud over den salgsfremmende indsats i det indre marked, hvor de europæiske landbrugsfødevarer er i stadig skarpere konkurrence med importerede produkter. Målet om, at 75 % af midlerne skal gå til iværksættelse af oplysningskampagner og salgsfremstød for europæiske landbrugsprodukter i tredjelande (forslagets betragtning 8), forekommer os at være alt for højt sat i forhold til de reelle udfordringer, som europæisk landbrug står over for. Et mere passende mål ville være at afsætte 50 % af midlerne til tiltag i tredjelande.
4.1.4

Ifølge Kommissionen gør direktivforslaget det lettere for SMV'er at drive grænseoverskridende virksomhed og stifte datterselskaber i andre medlemsstater. Kommissionen forsømmer imidlertid at sørge for tilsvarende sikring af den planlagte SMV-støtte ved at indsnævre anvendelsesområdet. For at sikre støtten til SMV'er inden for rammerne af direktivforslaget, skal direktivets anvendelsesområde derfor indsnævres til SMV'er. Regnskabsdirektivet (2013/34/EU) (8), som gælder for alle virksomheder i hele EU, indeholder en passende definition. Kun virksomheder, som opfylder størrelseskriterierne i artikel 3, stk. 2 (9), i direktiv 2013/34/EU (10) kan benævnes som SUP-selskaber. Dette ville betyde, at et SUP-selskab, når det når en vis størrelse, skal omdannes til en anden juridisk selskabsform. Reglen om offentliggørelse gør det meget let at efterprøve og kontrollere, om kriterierne overholdes.
2.3

EU's nuværende retlige ramme for drivgarn har imidlertid vist sig at have visse svagheder, idet det er let at omgå de gældende regler. Manglen på EU-regler vedrørende fiskeredskabernes egenskaber (f.eks. maksimal maskestørrelse, maksimal trådtykkelse, føring osv.) og anvendelsen af fiskeredskaberne (f.eks. længste afstand fra kysten, sættetid, fangstsæson osv.) kombineret med muligheden for at opbevare andre fiskeredskaber om bord har gjort det muligt for fiskere at anvende drivgarn ulovligt til at fange arter, som det er forbudt at fange med denne type fiskeredskaber, og angive, at de er fanget med andre fiskeredskaber (f.eks. langliner). Et samarbejde mellem fiskere kunne nemt resultere i brugen af fiskeredskaber, der er meget længere end 2,5 km.
4.1.1

Vedtagelse af præcise definitioner: her skal der mindes om arbejdsmarkedsparternes bidrag til topmødet i Laeken (december 2001) (8): »UNICE/UEAPME, CEEP and ETUC insist on the importance of making a clear distinction between three different types of activities involving the social partners: 1. tripartite concertation to designate exchanges between the social partners and European public authorities, 2. consultation of the social partners to designate the activities of advisory committees and official consultations in the spirit of article 137 of the Treaty, 3. social dialogue to designate bipartite work by the social partners, whether or not prompted by the Commission’s official consultations based on article 137 and 138 of the Treaty.«
2.8.1

bemærkes det, at de hidtil offentliggjorte oplysninger ikke er tilstrækkelige. I forslaget fastsættes de parametre, der bør indgå i meddelelserne, for at det bedre kan sikres, at apparaterne er forenelige med de forskellige typer af gasforsyning i medlemsstaterne, og der indføres en harmoniset formular til disse meddelelser. EØSU mener, at dette spørgsmål er helt afgørende både for at lette forbrugernes adgang til gas, og tillige for at kunne diversificere forsyningskilderne for medlemsstaterne. Dette spørgsmål forudsætter god koordinering mellem forskellige generaldirektorater (erhvervspolitik, energi mv.).
4.10.1

Endelig understreger EØSU vigtigheden af et grundlæggende aspekt: rummelighed. Den Europæiske Unions bidrag til en global internetforvaltning kan ikke se bort fra at fremme inklusionspolitikkerne i forbindelse med IKT med det sigte at skabe betingelserne for et virkeligt rummeligt samfund (i tilknytning til ministerkonferencen om »IKT for et inkluderende samfund« i 2006 underskrev ministrene fra EU-medlemsstaterne, tiltrædelseslandene, EFTA-landene (European Free Trade Area) og de øvrige lande med ansvar for e-integrationspolitikken »Rigachartret«, som indeholder en række forpligtelser til at sikre gennemførelse af IKT-løsninger til fordel for de ældre og vedrørende e-tilgængelighed i EU). Udvalget finder det hensigtsmæssigt, at der i meddelelsen tilføjes princippet om, at tilgængelig og brugervenlig informations- og kommunikationsteknologi anerkendes som et vigtigt redskab for personer med handicap, når det gælder lige adgang til og effektiv udnyttelse af samtlige muligheder.
4.1.3

EØSU udtrykker sin bekymring for de følgevirkninger, denne strategi kan få for udviklingslande, som har behov for at fastholde en veluddannet og kvalificeret arbejdsstyrke for at komme ud af den udsatte situation, de befinder sig i. Ved tilrettelæggelse af politikker for at tiltrække talent til EU udefra bør det være en prioritet, at tiltrækningen ledsages af kompensationsforanstaltninger i de lande, de pågældende kommer fra, således at disse landes vækst ikke lider overlast. Man bør ikke glemme, at den langsigtede løsning, for at menneskene i udviklingslandene får en bedre fremtid, ikke er at tiltrække dem til og integrere dem i EU, således at de får et arbejde og bedre livsbetingelser, men derimod at arbejde for, at de lande, de kommer fra, når et udviklingsniveau, der gør, at deres borgere ikke ser udvandring som den eneste overlevelsesvej.
4.1

Teksten i forslaget til forordning, betragtning 24: Gyldighedsperioden på højest 5 år for overensstemmelsesattester for PV gør det muligt at garantere, at en undersøgelse baseres på den nyeste tilgængelige videnskabelige indsigt, hvilket er i fuld overensstemmelse med målsætningerne om forebyggelse og forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed i rammedirektiv 89/391 af 12. juni 1989. Der er fastsat en forenklet procedure, ifald standarderne ikke har udviklet sig nævneværdigt.
5.5

Strategien har som målsætning at finde og sikre en balance mellem bæredygtig forvaltning og skovenes mange funktioner inden 2020. I den forbindelse bør EU gøre mere for at evaluere økosystemtjenesterne og skabe et marked for dem. For at et sådant marked kan blive velfungerende, er der behov for samordnede ordninger i medlemsstaterne for at tackle de tilfælde af markedssvigt, der forekommer for øjeblikket, herunder sikre jordejerne en rimelig kompensation for de restriktioner, der er nødvendige for at beskytte økosystemtjenesterne.
3.6

Udvalget mener, at EU bør finde en europæisk løsning, dvs. fremme selvregulering og regulering, for at tackle de uløste problemer på markedet og beskytte forbrugere og SMV'er (B2B) vedrørende: — medansvar for alle operatører i kæden for onlinesalg overfor forbrugerne — forpligtelse til at sikre fuld sporbarhed af forsendelser — eksplicit overholdelse af reglerne vedrørende sikkerhed og beskyttelse af personoplysninger, tidligere direktiv 95/46/EF — forpligtelse til at give et gennemsigtigt valg mellem forskellige leveringsmuligheder — forpligtelse til at indføre fælles definitioner på koncepter og fuld interoperabilitet — forpligtelse til at sikre universelle tjenesteydelser til overkommelige priser for alle operatørerne på det frie marked under hensyntagen til gældende regler, herunder postdirektiverne og anden relevant EU-lovgivning — indsamling af sammenlignelige og detaljerede statistiske data — forpligtelse til at anvende samme momsbehandling — gensidig grænseoverskridende anerkendelse af netværk af nationale problemløsningscentre og onlinetvistbilæggelsesordninger/alternative tvistbilæggelsesordninger — forpligtelse til at sikre rimelige arbejdsvilkår — forpligtelse til at sikre gennemsigtige vilkår og priser for tjenesteydelser — forpligtelse til at sørge for vedvarende uddannelse af personale for at sikre ekspertise, når der indføres nye teknologier i sektoren — sanktioner for manglende overholdelse af forpligtelser, som bl.a. opdages af varslingssystemet RAPEX — IMI, og bøder på baggrund af kvalitetsindikatorer — foranstaltninger, som tilgodeser SMV'er, ved at forenkle bureaukrati og administration, adgang til markedet og inddragelse i den fælles udformning af fælles applikationer for nye teknologier og portaler og onlineplatforme.
3.1.6

Kompetencerne på det strafferetlige område omfatter for det første beføjelsen til at træffe foranstaltninger og fastsætte minimumsregler for strafferetlige procedurer med det formål at realisere princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser. Denne kompetence omfatter beføjelsen til at fastsætte minimumsregler for de rettigheder, der skal gælde for anklagede i straffesager eller ofre for forbrydelser samt kompetencen til at træffe foranstaltninger, der skal forebygge og løse jurisdiktionskonflikter. For det andet omfatter kompetencerne på det strafferetlige område beføjelsen til at fastsætte minimumsregler for, hvad der skal anses for strafbare handlinger, samt straffene herfor, når der er tale om kriminalitet af særlig grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension, som f.eks. terrorisme, menneskehandel, seksuel udnyttelse, ulovlig narkotikahandel, ulovlig våbenhandel, hvidvaskning af penge, korruption, falskmøntneri, cyberkriminalitet og organiseret kriminalitet. For det tredje kan der træffes foranstaltninger til fremme af kriminalitetsforebyggelse. For det fjerde omfatter kompetencerne på det strafferetlige område støtte til og styrkelse af koordinering og samarbejde mellem de nationale myndigheder, der har ansvaret for efterforskning og retsforfølgning. For det femte omfatter kompetencerne på det strafferetlige område beføjelsen til at oprette en europæisk anklagemyndighed med det formål at bekæmpe strafbare handlinger, der skader Unionens økonomiske interesser.
3.2

EØSU fremhæver, at en afbalanceret kost har meget stor betydning i barndom og skolealder. Samtidig er det påvist, at fattigdom — som er vokset i forbindelse med den finansielle og økonomiske krise — er en særlig stor risiko for navnlig børn og unges ernæring. Et alarmerende antal børn går hver dag i skole uden at have fået morgenmad. Både den stigende fedme og omfanget af madspild er store samfundsmæssige udfordringer.
5.6.4

EØSU fremhæver, at der for sektoren allerede gælder en række bestemmelser, som imidlertid endnu ikke er fuldstændigt gennemført, og det gentager sin opfattelse af, at Kommissionen har forpasset muligheden for at fastlægge en konsolideret lovramme for regulering af emissionerne. Kvæg er fortsat ikke omfattet af anvendelsesområdet for denne meddelelse. Dog er der andre bestemmelser, som gælder for kvæg, som er den største kilde til udledning af ammoniak.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 451/157

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af Rådets direktiv 93/5/EØF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spørgsmål vedrørende levnedsmidler

COM(2014) 246 final — 2014/0132 (COD)

(2014/C 451/26)

Rådet besluttede den 22. maj 2014 under henvisning til EUF-traktatens artikel 114 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ophævelse af Rådets direktiv 93/5/EØF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spørgsmål vedrørende levnedsmidler«

COM(2014) 246 final — 2014/0132 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og allerede har behandlet dette emne i sin udtalelse CES 404/2001 — 2000/0286 (COD) af 28. marts 2001*, besluttede udvalget på sin 500. plenarforsamling den 9.—10. juli 2014, mødet den 9. juli, med 185 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod ikke at afgive en ny udtalelse om emnet, men at henvise til den holdning, det gav udtryk for i ovennævnte dokument (1).

Bruxelles, den 9. juli 2014 Henri MALOSSE Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) ØSU's udtalelse NAT/099 om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de generelle principper og krav i fødevarelovgivning, om oprettelse af Myndigheden og om procedurer i fødevaresikkerhedsanliggender, 2001/C 155, s. 32-38, af 29. maj 2001.
4.7

I sit forslag erklærer Kommissionen, at det overordnede formål med dette forslag vedrørende ændring af direktivet om aktionærrettigheder derfor er at bidrage til langsigtet bæredygtighed i selskaber i EU, at skabe et attraktivt miljø for aktionærer og at forbedre grænseoverskridende stemmeafgivelse ved at gøre aktieinvesteringskæden mere effektiv for på den måde at bidrage til vækst, jobskabelse og EU's konkurrenceevne samtidig med den igangværende reform af den finansielle sektor. Det fokus, der er på at ændre kulturen i de europæiske erhvervs- og finanssektorer ved at gå bort fra kortsigtede resultater og i stedet anlægge et mere langsigtet investeringsperspektiv, indebærer radikale ændringer. Det vil ikke være nogen let opgave. Hvis en sådan kulturændring kan opnås gennem regulering, bevæger Kommissionen sig i den rigtige retning.
3.6.3

Det anerkendes i meddelelsen, at man i de fleste medlemsstater er tilbøjelige til at finansiere virksomheder gennem lån. Dette betyder, at virksomheder tilskyndes til at stifte mere gæld i stedet for at gøre brug af aktier. Kommissionen har ingen kompetence på området, og meddelelsen forpligter den kun til at fremme større aktieinvesteringer via de landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester. Endelig vil Kommissionen revidere den seneste henstilling vedrørende tidlig omstrukturering af levedygtige virksomheder, princippet om at give konkursramte entreprenører en chance til samt loven vedrørende tredjepartsaspekter i forbindelse med overdragelse af fordringer. Der er ikke meget at kritisere ved disse forslag.
4.5

Uddannelse af kvalificeret personale er væsentligt for bæredygtig og inklusiv vækst. Turismesektoren står over for særlige vanskeligheder med de ansattes kvalifikationer, især fordi den beskæftiger et stort antal unge med sæsonarbejde eller prekært arbejde med meget få muligheder for karriereudvikling. EØSU bifalder oprettelsen af afsnittet »blå arbejdspladser« på Euresportalen og kortlægningen af uddannelsesbehovene i turismesektoren og beder om, at medlemsstaterne opfordres til at inkludere disse resultater i indsatsen til fremme af uddannelsestilbud finansieret af Den Europæiske Socialfond og andre private kilder, og at der gives incitamenter til eksisterende skoler om at arbejde sammen i netværk og til projekter knyttet til turismesektoren i Erasmus+. Dette bør også indbefatte uddannelse af sektorens arbejdsgivere, så de får kendskab til og kan indføre god forvaltningspraksis, som ajourfører dem om den gældende lovgivning og i anvendelsen af informationsteknologi, og som gør dem bevidste om miljøet og de specifikke problemer i turismesektoren.
5.6

Et andet meget vigtigt punkt vedrører sanktionsordningen, der — ud over at være effektiv, forholdsmæssig og have afskrækkende virkning — skal omfatte en række minimumsforanstaltninger. Medlemsstaterne har mulighed for at skærpe de administrative sanktioner samt for at indføre strafferetlige sanktioner i særligt alvorlige tilfælde. I så fald har medlemsstaterne pligt til at sikre udveksling af oplysninger mellem de nationale myndigheder, ESMA (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) og Kommissionen.
EU har gradvist over de seneste 10 år indført en fælles juridisk ramme for aspekter som f.eks. status som fastboende udlænding og familiesammenføring. Indrejsebetingelserne er blevet harmoniseret for studerende og forskere, og der er indført et blåt EU-kort for højt kvalificerede indvandrere. Der er endvidere blevet vedtaget horisontal lovgivning med den fælles tilladelse for vandrende arbejdstagere, direktivet om midlertidige arbejdstageres indrejse og ophold og direktivet om indrejse og ophold for virksomhedsinternt udstationerede medarbejdere.

EU har brug for at styrke den fælles politik for arbejdskraftindvandring og vedtage en retlig ramme, som skal være sammenhængende, global, horisontal og styret af respekten for arbejdstagernes rettigheder, ligebehandling, virksomhedernes behov og lovlig beskæftigelse af vandrende arbejdstagere. Der er brug for lovgivning og samarbejde med oprindelseslandene for at tillade arbejdskraftindvandring ad lovlige og gennemsigtige kanaler for både højt kvalificerede arbejdstagere og for arbejdstagere til mindre kvalificerede job.

Der er brug for en global og sammenhængende politik for forvaltning af indvandring, asyl og grænser med lovharmonisering og aktiv deltagelse af medlemsstaterne, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og de relevante europæiske organer.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 230/129

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD)

(2015/C 230/30)

Europa-Parlamentet besluttede den 12. november 2014 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (kodifikation)«

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for forslagets indhold og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 503. plenarforsamling den 10.—11. december 2014, mødet den 10. december 2014, med 154 stemmer for, 3 imod og 5 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.
5.4.1.

Hvidbogen foreslår at ændre artikel 22 i forordningen, således at kun de medlemsstater, der er kompetente til at behandle en fusion (i dag kan det være »en eller flere«) kan beslutte at henvise sagen til Kommissionen inden for en frist på 15 arbejdsdage og efter deres nationale lovgivning. Kommissionen vil derefter kunne beslutte, om den vil acceptere henvisningen eller ej. Hvis Kommissionen accepterer henvisningen, får den jurisdiktion for hele EØS. Hvis en eller flere kompetente medlemsstater derimod modsætter sig henvisning (uden at behøve at begrunde dette), skulle Kommissionen give afkald på jurisdiktion for hele EØS, og medlemsstaterne skulle bevare deres jurisdiktion.
4.2

EØSU har støttet arbejdet med kartellovgivningen, som det anser for en væsentlig del af konkurrencepolitikken. Nu vil EØSU gerne igen give sin støtte til Kommissionens arbejde, som har bidraget til at bremse den kunstige fragmentering af det indre marked, og udvalget glæder sig over afslutningen af kartelundersøgelsen af standardiseringsprocessen for internetbetalinger, over klagepunktsmeddelelsen til en række banker for at have koordineret deres adfærd for i fællesskab at hindre børserne i at få adgang til CDS-markedet (credit default swaps) og ganske særligt over afslutningen af undersøgelsen af kartelsagerne i forbindelse med Libor, Euribor og Tibor referencerentesatserne, som øger sikkerheden på markedet.
5.4

En tilgang baseret på åbne data uden betingelser indebærer f.eks. den risiko, at kunden gennem forskellige informationskanaler får usammenhængende resultater. Kunden har ikke brug for data, men for pålidelig information. Det er tvingende nødvendigt, at transportudbyderne i deres egenskab af dataleverandører giver adgang til køreplanerne. De skal i den forbindelse sørge for, at oplysningerne om køreplanerne har høj kvalitet og sikre, at ansvaret for fejl placeres på rette sted.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 12/115

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser«

COM(2014) 476 final — 2014/0218 (COD)

(2015/C 012/18)

Rådet besluttede den 29. juli 2014 under henvisning til EUF-traktatens artikel 194, stk. 2, at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

»Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fremme af grænseoverskridende udveksling af oplysninger om trafiksikkerhedsrelaterede færdselslovsovertrædelser«

COM(2014) 476 final — 2014/0218 (COD).

Da EØSU fuldt ud går ind for indholdet og ikke har nogen bemærkninger, besluttede det på sin 502. plenarforsamling den 15.—16. oktober 2014, mødet den 15. oktober, med 172 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod at afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag.