DA Den Europæiske Unions Tidende C 299/97

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Initiativet »Muligheder for Unge« «

COM(2011) 933 final

2012/C 299/18

Ordfører: Tomasz JASIŃSKI

Kommissionen besluttede den 20. december 2011 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

"Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Initiativet "Muligheder for Unge""

COM(2011) 933 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Beskæftigelse, Sociale Spørgsmål og Unionsborgerskab, der vedtog sin udtalelse den 27. juni 2012.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 482. plenarforsamling den 11.-12. juli 2012, mødet den 12. juli følgende udtalelse med 212 stemmer for, 1 imod og 2 hverken for eller imod:

1. Resumé af EØSU's anbefalinger

1.1 EØSU fremhæver nytten af initiativet "Muligheder for Unge", som ikke kun fokuserer på aktuelle problemer, men også belyser målene i Kommissionens meddelelse "Unge på vej". EØSU er parat til at deltage i gennemførelsen af initiativet ved at samarbejde med arbejdsmarkedets parter og organisationer i civilsamfundet og fremme det i en fælles aktion med de interesserede parter.

1.2 EØSU bemærker, at EU's stramme økonomiske politik og fraværet af en klar og alment anerkendt vækstpolitik kan hæmme "Muligheder for unge"-initiativets succes. Dette vigtige initiativ kan være en kilde til nye muligheder for unge, men vil ikke i sig selv – hvis det betragtes isoleret fra den økonomiske kontekst – skabe et eneste nyt job. For at sikre, at initiativet gennemføres hensigtsmæssigt, må vi derfor skabe de nødvendige økonomiske og finansielle betingelser.

1.3 EØSU erkender, at det er nødvendigt at videreføre arbejdet med at forebygge tidligt skolefrafald. Det er vigtigt at fastholde eller om muligt øge medlemsstaternes ressourcer til forebyggelse af tidligt skolefrafald.

1.4 I betragtning af de forskellige situationer for unge mænd og unge kvinder understreger EØSU betydningen af tilpasset uddannelses- og karrierevejledning, som kan hjælpe de unge med at få bedre uddannelse, kvalifikationer og færdigheder og med at vælge skoler, herunder højere læreanstalter eller erhvervsskoler, der kan sikre dem et passende job.

1.5 EØSU støtter udvikling af færdigheder, der er relevante for arbejdsmarkedet, gennem et aktivt samarbejde mellem erhvervslivet og uddannelsesinstitutionerne. EØSU bifalder Kommissionens ekstra finansielle støtte til programmerne "Dit første Eures-job" og "Erasmus for iværksættere" og til fremme af unges mobilitet.

1.6 EØSU finder det hensigtsmæssigt at støtte den første erhvervserfaring og oplæring på arbejdspladsen. EØSU er enig i, at lærlingeuddannelser, virksomhedspraktik og praktikantophold samt voluntørtjenesteprogrammer er vigtige veje for unge til at erhverve færdigheder og erhvervserfaring, men de bør på ingen måde betragtes som en erstatning for regulære former for beskæftigelse. Udvalget understreger betydningen af alle initiativer, der har til formål at forbedre kvaliteten af virksomhedspraktik og praktikophold, som f.eks. det europæiske kvalitetscharter for praktikophold.

1.7 EØSU understreger vigtigheden af kvalitetsnormer for lærlingeuddannelser, virksomhedspraktik og praktikantophold. I den forbindelse bifalder EØSU, at Kommissionen i 2012 vil fremlægge en kvalitetsramme for at støtte udbud og anvendelse af praktikantophold af høj kvalitet.

1.8 EØSU understreger den rolle, inddragelse af arbejdsmarkedets parter kan spille i processen med at dele bedste praksis og udforme, gennemføre og overvåge erhvervserfaringsordningen.

1.9 EØSU finder det hensigtsmæssigt, at Kommissionens budgetbevilling til Den Europæiske Volontørtjeneste øges, og hilser det også velkomment, at der etableres et nyt europæisk volontørkorps for humanitær bistand. Udvalget er dog bekymret over den manglende evaluering af den igangværende pilotfase, og om initiativet reelt vil have en frivillig karakter.

1.10 Det første job bør sikre en række mindstestandarder for beskæftigelse, som ikke bør være anderledes end dem, der tilbydes lidt ældre arbejdstagere. Et forbud mod aldersdiskrimination er af central betydning. EØSU understreger endnu en gang den afgørende betydning af foranstaltninger, der er med til at sikre unge et stabilt og rimeligt lønnet kvalitetsjob med garanti for socialsikring lige fra starten af deres karriere.

1.11 EØSU understreger, at ungdomsgaranti-initiativet bør støttes af en aktiv arbejdsmarkedspolitik, som medvirker til at fjerne kløften mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet for unge mænd og kvinder på lige fod.

1.12 I sin nyligt udsendte udtalelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker fremsætter EØSU konkrete forslag til håndtering af den katastrofale forringelse af de unges arbejdsmarkedssituation udløst af krisen i mange medlemsstater. Forslagene skal her gentages:

— Fastsættelse af ambitiøse EU-mål for unges beskæftigelse

— Konsekvent håndhævelse af ungdomsgarantien i alle EU's medlemsstater

— Flere EU-midler og lettere adgang til EU-midler i særlig hårdt ramte lande

— Øremærkning af flere midler til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i det nye EU budget

— Bedre adgang til støtteydelser for arbejdsløse unge

— Bekæmpelse af usikre ansættelsesforhold og ikke-regulerede arbejdsforhold i forbindelse med lærepladser og praktikophold

— Fremme af vekseluddannelsesprincippet i erhvervsuddannelser som model i EU (1).

1.13 EØSU bemærker, at der bør lægges særlig vægt på at sikre ressourcer til unge fra Den Europæiske Socialfond i forbindelse med udarbejdelsen af de finansielle overslag for perioden 2014-2020.

1.14 Oprettelse af nye arbejdspladser af høj kvalitet bør fortsat være en prioritet. EØSU foreslår, at vedtagelse af en europæisk ungdomsbeskæftigelsesstrategi tages med i betragtning i de næste finansielle overslag.

1.15 Kommissionens villighed til at give midler til teknisk bistand for at hjælpe medlemsstaterne med at udnytte EU-midler, der stadig står til rådighed, bør betragtes som særlig vigtig. Dette vedrører primært Den Europæiske Socialfond, hvor der stadig er 30 mia. EUR til rådighed, som medlemsstaterne kan anvende til projekter inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013.

2. Resumé af Kommissionens initiativ. Baggrunden for problemet

2.1 Unges problemer på arbejdsmarkedet er af strukturel karakter og har været synlige i mange år, også før den aktuelle krise opstod. Den økonomiske krise, vi har oplevet siden 2008, har forværret de unges problemer. Arbejdsløsheden i aldersgruppen 15-24 år er mere end dobbelt så høj som den samlede erhvervsaktive befolknings arbejdsløshed og næsten tre gange så høj som for den voksne erhvervsaktive befolkning. Antallet af unge europæere uden arbejde steg med én million mellem 2008 og 2010, og der er nu mere end 5 mio. arbejdsløse unge i EU. Det giver virkelig grund til bekymring, at én ud af fem ikke kan finde et job i EU. Det er desuden særligt alarmerende, at langtidsledigheden blandt unge er stigende. I gennemsnit står 28 % af unge arbejdsløse under 25 år uden arbejde i over 12 måneder.

2.2 Europa 2020-strategien indeholder en række ambitiøse målsætninger, som skal bidrage til intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst i EU. Unge har en central rolle at spille for at nå disse mål. I initiativet "Unge på vej" fra september 2010 konstateres det, at uddannelse af god kvalitet for alle, succesfuld og bæredygtig arbejdsmarkedsintegration, anstændigt og ordentligt betalt arbejde samt mulighed for større mobilitet er væsentlige elementer i "udnyttelse af unges muligheder" og dermed for at nå målsætningerne for Europa 2020-strategien. Det er imidlertid afgørende, at den model, der er vedtaget i strategien, også implementeres.

2.3 Den økonomiske krise har vist sig at være så alvorlig, at det ikke længere er muligt at nå målene i "Unge på vej"-initiativet. Værre endnu er det, at de unges situation på arbejdsmarkedet bliver stadig dårligere. EU er nødt til at investere i sine unge og omgående iværksætte effektive foranstaltninger for at forebygge og bekæmpe den høje arbejdsløshed, herunder langtidsarbejdsløshed, blandt unge. Midler til stimulering af økonomisk vækst er afgørende for oprettelse af nye arbejdspladser, men er ikke i sig selv tilstrækkelige til at løse de unges arbejdsløshedsproblem.

2.4 Efter det første europæiske semester for økonomisk styring i 2011 gør Kommissionen i den årlige vækstundersøgelse 2012 opmærksom på de første tegn på, at medlemsstaterne ikke reagerer effektivt nok på henstillingerne.

2.5 I lyset af den stadig dårligere beskæftigelsessituation for unge har Kommissionen gjort en ny indsats for at bøde på situationen ved at foreslå initiativet "Muligheder for unge", der især fokuserer på unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Dets mål er at kombinere medlemsstaternes og EU's konkrete foranstaltninger med prioriteringerne i Europa 2020-strategien, i Rådets konklusioner om unges beskæftigelse fra juni 2011 og i Rådets henstilling om politikker, som skal mindske antallet af elever, der forlader skolen for tidligt.

2.6 I betragtning af den alvorlige situation, der er beskrevet ovenfor, og uden at afvente de landespecifikke henstillinger for 2012 mener Kommissionen, at medlemsstaterne, især de, der har den største ungdomsarbejdsløshed, bør træffe afgørende foranstaltninger inden for følgende fire hovedområder:

— Forebyggelse af skolefrafald

— Udvikling af færdigheder, der er relevante for arbejdsmarkedet

— Støtte til den første erhvervserfaring og uddannelse på jobbet

— Adgang til arbejdsmarkedet: Få et (første) job.

2.7 Kommissionen vil give midler til teknisk bistand for at hjælpe medlemsstaterne med at anvende de EU-midler, der stadig står til rådighed, især fra Den Europæiske Socialfond, som stadig råder over 30 mia. EUR til projekter inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013.

2.8 "Muligheder for unge"-initiativet bygger på et stærkt partnerskab mellem medlemsstaterne og Kommissionen og opfordrer til samordnede foranstaltninger for at sikre, at alle interesserede parter anvender den disponible EU-støtte og de disponible EU-instrumenter fuldt ud.

3. Generelle bemærkninger til Kommissionens meddelelse

3.1 Meddelelsen om "Muligheder for unge" bør vurderes i sammenhæng med Kommissionens anbefalinger i initiativerne under Europa 2020-strategien, f.eks. "Unge på vej" og "En dagsorden for nye kvalifikationer og job", samt med Rådets konklusioner om unges beskæftigelse fra juni 2011 og Rådets henstilling om politikker, som skal mindske antallet af elever, der forlader skolen for tidligt.

3.2 EØSU beklager, at Kommissionen også denne gang – som i tilfældet med "Unge på vej"-initiativet – har overset de tiltag, som styrker og udvikler den sociale og samfundsmæssige dimension af Europas ungdomsproblemer. Initiativet bør fungere som en måde at samarbejde med de unge på og ikke kun handle om at give oplysninger om dem eller iværksætte foranstaltninger for deres eget bedste. Udvalget opfordrer derfor endnu en gang Kommissionen til at integrere de nødvendige tiltag i dette initiativ. EØSU understreger behovet for at få unge engageret i at udmønte dette initiativ i praksis på alle niveauer.

3.3 Siden lanceringen af "Unge på vej"-initiativet er unges situation på arbejdsmarkedet på ingen måde blevet bedre, men er faktisk blevet værre. EØSU bemærker, at medlemsstaternes makroøkonomiske stramningspolitik, der gennemføres på baggrund af EU's nye økonomiske styring, og fraværet af en klar og alment anerkendt vækstpolitik, kan hæmme "Muligheder for unge"-initiativets succes. Når medlemsstaterne indfører foranstaltninger som led i deres stramme budgetpolitik, bør de tage med i betragtning, hvilken indvirkning de vil få på de unges situation på arbejdsmarkedet. EØSU mener derfor, at dette vigtige initiativ kan være en kilde til nye muligheder for unge, men det vil ikke i sig selv – hvis det betragtes isoleret fra den økonomiske kontekst – skabe et eneste nyt job. For at sikre, at initiativet gennemføres hensigtsmæssigt, må vi derfor skabe de rette økonomiske og finansielle betingelser. Det bør sikres, at de foranstaltninger, der iværksættes for at overvinde den økonomiske krise og statsgældskrisen, ikke modarbejder målet om at stimulere efterspørgsel og beskæftigelse under og efter krisen og dæmpe sociale ulemper. Det er særlig vigtigt at sikre offentlige investeringer i en aktiv arbejdsmarkedspolitik og i uddannelse.

3.4 EØSU bemærker, at uden en øjeblikkelig og effektiv indsats for at forbedre situationen på EU's arbejdsmarked vil fænomener som hjernespild og hjerneflugt i forbindelse med arbejdskraftmigration kun blive værre. Dette medfører ikke kun et ofte uigenkaldeligt tab af offentlige midler investeret i uddannelse, men også tab af menneskelig kapital på medlemsstatsniveau og i hele EU.

3.5 Ikke desto mindre hilser EØSU initiativet "Muligheder for Unge" velkomment. Det fokuserer på aktuelle problemer og belyser også målene for "Unge på vej"-initiativet. Merværdien af initiativet "Muligheder for unge" ligger i det faktum, at det fokuserer på specifikke foranstaltninger fra medlemsstaternes side og peger på muligheder for finansiel støtte, som efter EØSU's mening kan bidrage væsentligt til at forbedre de unges situation på uddannelses- og arbejdsmarkedsfronten.

3.6 Sigtet med Kommissionens meddelelse er at tilskynde medlemsstaterne til omgående at iværksætte specifikke korrigerende foranstaltninger på beskæftigelsesområdet, kæde spørgsmålet om beskæftigelsen af unge (især dem, der ikke er i arbejde eller under uddannelse) sammen med uddannelsessystemerne og forbedre og styrke lovgivningen, da der ofte er en tæt forbindelse mellem denne kategori af unge og den sorte økonomi.

3.7 Forebyggelse af skolefrafald

3.7.1 EØSU hilser dette initiativ, som har til formål at forebygge tidligt skolefrafald, velkomment og bekræfter, at det er særlig vigtigt at nedbringe andelen af unge, der forlader skolen tidligt, især i visse medlemsstater. Dette er også et af hovedmålene i Europa 2020-strategien (2). Efter EØSU's mening bør disse tiltag videreføres ved at fastholde eller om muligt øge de ressourcer, der står til rådighed for medlemsstaterne til at forebygge tidligt skolefrafald, og ved at tage skridt til at gøre de eksisterende uddannelsestjenester mere attraktive. EØSU fremhæver også behovet for at gøre uddannelsessystemerne mere rummelige.

3.7.2 EØSU er enig med Kommissionen i, at der øjeblikkeligt bør tages skridt til genindslusning gennem uddannelse, og opfordrer derfor medlemsstaterne til omgående at gøre noget effektivt for at nedbringe andelen af unge, der forlader skolen tidligt, til 10 %. Gennemsnittet i EU's medlemsstater ligger i dag på 14 %.

3.8 Udvikling af færdigheder, der er relevante for arbejdsmarkedet. Mobilitet.

3.8.1 EØSU er enig i, at udvikling af færdigheder, der er relevante for arbejdsmarkedet, er afgørende for integrationen af unge på arbejdsmarkedet. Det er frem for alt afgørende at intensivere samspillet mellem beskæftigelse og uddannelse og lægge særlig vægt på et system, der veksler mellem uddannelse og praktik. EØSU bemærker, at det er vigtigt at støtte iværksættervirksomhed og samarbejde mellem virksomheder i landbrugs-, industri- og tjenesteydelsessektoren og uddannelsessystemet på alle uddannelsesniveauer. Desuden fremhæver EØSU betydningen af uddannelse for at opfylde behov i samfundet, der rækker ud over økonomien. Det er i den forbindelse vigtigt, at læseplanerne inddrager arbejdsretlige spørgsmål og sikrer, at de studerende er klar over, hvilke muligheder EU tilbyder på dette område. Det kan have en vigtig effekt ved at gøre de unge mere bevidste om mulighederne, inden de søger deres første arbejde, og styrke deres europæiske identitetsfølelse.

3.8.2 EØSU gør opmærksom på de retningslinjer, der er udstukket i Bruggekommunikéet om øget europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse i perioden 2011-2020. Europa har brug for fleksible erhvervsuddannelsessystemer af høj kvalitet, som kan opfylde de aktuelle og fremtidige behov. Livslang rådgivning og vejledning inden for uddannelse og beskæftigelse kan være et nyttigt middel til at gøre dette initiativ mere effektivt. Dette er særlig vigtigt i forbindelse med hjerneflugtproblematikken.

3.8.3 EØSU anbefaler, at man sætter kraftigt ind med instrumenter, der fremmer de unges mobilitet. Udvalget støtter Kommissionens initiativ til med støtte fra Europa-Parlamentet at etablere en målrettet jobmobilitetsordning for at hjælpe unge med at finde job i en anden medlemsstat og for at hjælpe virksomhederne med at udfylde deres flaskehalsjob. EØSU finder det vigtigt, at man støtter fremmedsprogsundervisning og erhvervelse af ikt-færdigheder.

3.8.4 EØSU støtter Kommissionens initiativ til at yde finansiel støtte via "Dit første Eures-job"-ordningen, som skal hjælpe omkring 5 000 unge til at udfylde ledige stillinger i andre medlemsstater i 2012-2013. EØSU vil overvåge ordningen i pilotfasen med henblik på dens videreudvikling.

3.8.5 EØSU bifalder de kommissionsforanstaltninger, der sigter på at anvende 3 mio. EUR af Den Europæiske Socialfonds tekniske bistand til at hjælpe medlemsstaterne med at oprette støtteordninger for unge, der starter egen virksomhed, og sociale iværksættere. Finansieringen af ca. 600 ekstra udvekslinger i 2012 via programmet "Erasmus for iværksættere" er også en væsentlig udvikling.

3.8.6 På den anden side mener EØSU, at Kommissionens meddelelse ikke lægger tilstrækkelig vægt på problemet med finansiering af direkte tilskud til unge, der forsøger at starte en virksomhed (knaphed på ressourcer og begrænset adgang til dem). Dette gælder finansielle ressourcer både fra EU-fonde og fra medlemsstaternes budgetter. Efter EØSU's mening bør hjælp til unge iværksættere, der har besluttet at starte en virksomhed, være et vigtigt middel til at nedbringe ungdomsarbejdsløsheden.

3.9 Støtte til den første erhvervserfaring og uddannelse på jobbet

3.9.1 EØSU er enig i, at lærlingeuddannelser, virksomhedspraktik og praktikantophold er et vigtigt middel for unge til at erhverve færdigheder og erhvervserfaring, og at disse ordninger bør indgå i strategierne for virksomhedernes sociale ansvar. Hvis en virksomhed investerer i unge arbejdstagere og behandler dem som en værdifuld ressource, kan det øge deres engagement i virksomhedens arbejde betydeligt.

3.9.2 EØSU bemærker, at en aktiv arbejdsmarkedspolitik og bedre arbejdsformidlingstjenester kan spille en stor rolle på dette område. Unge bør modtage erhvervsvejledning om alle sektorer inden for landbrug, industri og tjenesteydelser, mens de stadig går i skole.

3.9.3 EØSU finder det vigtigt, at Kommissionen afsætter 1,5 mio. EUR i 2012 til en kampagne rettet mod erhvervslivet for at øge virksomhedernes bevidsthed om Erasmus- og Leonardo da Vinci-praktikophold.

3.9.4 Udvalget understreger desuden vigtigheden af kvalitetsnormer for lærlingeuddannelser, virksomhedspraktik og praktikantophold. Der bør etableres et europæisk regelsæt for praktikantophold. EØSU bifalder i denne forbindelse, at Kommissionen i 2012 vil fremlægge en kvalitetsramme for at støtte udbud og anvendelse af praktiktilbud af høj kvalitet samt en EU-oversigt over praktikmuligheder for at skabe større klarhed om praktikanternes betingelser i hele EU.

3.9.5 Virksomhedspraktik bør ikke betragtes som en erstatning for regulære former for beskæftigelse. Den bør give praktikanterne mulighed for at erhverve de færdigheder, der er nødvendige for at få let adgang til arbejdsmarkedet. Praktikanter bør modtage en rimelig løn for udførelse af reelle arbejdsrelaterede opgaver på arbejdspladsen. Lav løn eller ingen løn fører til segmentering af arbejdsmarkedet. Hvis virksomhedspraktik skal være effektiv og skræddersyet til arbejdsmarkedets behov, må arbejdsmarkedets parter nødvendigvis inddrages i at udforme, organisere, gennemføre og finansiere den.

3.9.6 EØSU vil nøje følge og støtte alle initiativer, der har til formål at forbedre kvaliteten af virksomhedspraktik og praktikophold, som f.eks. det europæiske kvalitetscharter for praktikophold fremsat af Det Europæiske Ungdomsforum for at styrke den civile dialog med henblik på fastlæggelse af passende regler på dette område.

3.9.7 EØSU bifalder de europæiske arbejdsmarkedsparters vedtagelse af rammeaftalen om rummelige arbejdsmarkeder i 2010. EØSU understreger vigtigheden af de deri beskrevne faktorer, som har indvirkning på arbejdsmarkedsdeltagelsen: a) situationsbestemte faktorer (knyttet til den økonomiske situation og arbejdsmarkedssituationen, som har hæmmet integrationen), b) arbejdsrelaterede faktorer og c) individuelle faktorer (f.eks. færdigheder, kvalifikationer og uddannelsesniveau, motivation, sprogkendskab, helbred, herunder handicap og hyppige eller lange ledighedsperioder). EØSU opfordrer arbejdsmarkedets parter i medlemsstaterne til at gennemføre aftalen så hurtigt som muligt, især målet om at øge antallet af lære- og praktikpladser af høj kvalitet.

3.9.8 EØSU bekræfter, at det er nødvendigt at indføre et europæisk kvalifikationspas, som samler alle kvalifikationer og færdigheder, der er erhvervet som led i formel, uformel eller ikke-formel uddannelse, på ét sted.

3.9.9 EØSU understreger betydningen af at dele god praksis om lærlingepraktik for unge og bifalder nyheden om, at Kommissionen direkte vil afsætte 1,3 mio. EUR fra Den Europæiske Socialfond til at støtte etableringen af lærlingelignende ordninger.

3.9.10 I denne forbindelse er erfaringerne fra de lande, der allerede har indført et vekseluddannelsessystem, af allerstørste betydning. Det har den fordel, at det kombinerer traditionel skoleundervisning med praktisk anvendelse af kundskaberne på en arbejdsplads. Det betyder, at eleverne udvikler de færdigheder og kompetencer, der er brug for på arbejdsmarkedet. EØSU understreger den rolle, inddragelse af arbejdsmarkedets parter kan spille i processen med at dele bedste praksis og udforme, gennemføre og overvåge erhvervserfaringsordningen. EØSU hilser Kommissionens retningslinjer på dette område velkommen. Det bør undersøges, om vekseluddannelsessystemet med sin kombination af virksomheds- og skolekomponenter i erhvervsuddannelsen kan overføres til andre lande.

3.9.11 EØSU finder det hensigtsmæssigt, at Kommissionens budgetbevilling til Den Europæiske Volontørtjeneste øges, så der oprettes mindst 10 000 pladser til volontører i 2012, og bifalder, at der etableres et nyt europæisk volontørkorps for humanitær bistand. Udvalget er dog bekymret over den manglende evaluering af den igangværende pilotfase, og om initiativet reelt vil have frivillig karakter. Som i tilfældet med virksomhedspraktik og praktikantophold bør der fokuseres på at sikre en høj kvalitet af volontørarbejdet.

3.9.12 EØSU vil støtte udveksling og udbredelse af erfaringer og informationer i forbindelse med de nationale langsigtede programmer for frivilligt arbejde, der med succes er blevet gennemført i en række medlemsstater som en form for erhvervsvejledning og som en måde at indhente de første erhvervserfaringer på.

3.10 Adgang til arbejdsmarkedet: Få et (første) job.

3.10.1 Betydningen af en persons første job kan ikke overvurderes, hverken når det gælder fremtidig indkomst eller den fremtidige karrierevej og pension. En række mindstestandarder for arbejdsvilkår bør sikres, så snart en person får sit første job. Disse standarder bør ikke være anderledes end dem, der tilbydes lidt ældre arbejdstagere. Et forbud mod aldersdiskrimination er af central betydning. Betydningen af de foranstaltninger, der fra starten hjælper unge mennesker til at få et fast arbejde af høj kvalitet med en ordentlig løn, må ikke undervurderes (3). Det bør overvejes at indføre programmer, som støtter små og mellemstore virksomheder, der giver unge arbejdstagere et fast første job.

3.10.2 Kommissionens henstillinger om at mindske tidsubegrænsede ansættelseskontrakters ekstreme stivhed bør også indeholde overvejelser over de risici, der er forbundet med tiltag af den art. Tidsbegrænsede kontrakter, som nu er almindeligt udbredt blandt unge – især i starten af deres karriere – har ført til et tvedelt arbejdsmarked opsplittet i segmenter. Arbejdstagere med tidsbegrænsede kontrakter lever i konstant usikkerhed med risikoen for at miste deres job, og deres karriereudsigter er ringe. Dette tvedelte arbejdsmarked er ved at blive et meget alvorligt problem for unge og kan føre dem ind i en uendelig balancegang som arbejdstagere, der hele tiden er usikre på deres fremtid. Det kan skade deres karriereudvikling fremover. Denne segmentering af arbejdsmarkedet – som i realiteten gør unge til andenrangsarbejdstagere – indebærer også dårligere arbejdsvilkår og ringere karriereudsigter. EØSU fraråder, at der satses på midlertidige og udsigtsløse løsninger ved integrationen på arbejdsmarkedet. I stedet for usikre ansættelsesforhold og usikre kontrakter skal der gennemføres foranstaltninger, som sikrer, at tidsbegrænsede ansættelser og job med lav løn og ringe social sikring ikke bliver normen for unge.

3.10.3 Stabilitet og sikkerhed på arbejdsmarkedet er ikke kun vigtigt for arbejdstagerne, men er også i deres arbejdsgiveres interesse, da det fremmer virksomhedernes, sektorernes og industribranchernes konkurrenceevne ved at sikre øget produktivitet. Det er derfor vigtigt at gøre sig klart – i forbindelse med spørgsmålet om jobsikkerhed – at en tidsbegrænset ansættelseskontrakt faktisk er dyrere for arbejdsgiveren end en tidsubegrænset kontrakt.

3.10.4 I sin nyligt udsendte udtalelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker fremsætter EØSU konkrete forslag til håndtering af den katastrofale forringelse af de unges arbejdsmarkedssituation udløst af krisen i mange medlemsstater. Forslagene skal her gentages:

— Fastsættelse af ambitiøse EU-mål for unges beskæftigelse

— Konsekvent håndhævelse af ungdomsgarantien i alle EU's medlemsstater

— Flere EU-midler og lettere adgang til EU-midler i særlig hårdt ramte lande

— Øremærkning af flere midler til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed i det nye EU budget

— Bedre adgang til støtteydelser for arbejdsløse unge

— Bekæmpelse af usikre ansættelsesforhold og ikke-regulerede arbejdsforhold i forbindelse med lærepladser og praktikophold

— Fremme af vekseluddannelsesprincippet i erhvervsuddannelser som model i EU.

3.11 Medlemsstaterne og aktørerne på arbejdsmarkedet skal udvise meget mere initiativ for at gennemføre den europæiske ungdomsgaranti, der sikrer, at unge enten er i arbejde, under uddannelse eller omskoling senest fire måneder efter, at de er færdige med skolen, hvilket især er rettet mod unge, der forlader skolen for tidligt, og andre udsatte unge. Kommissionen bør tage skridt til at sikre, at medlemsstaterne gennemfører dette initiativ uden forsinkelse.

3.12 Medlemsstaternes og arbejdsmarkedsaktørernes indsats har ikke hidtil medført nogen forbedring af de unges situation. Det er helt tydeligt hvad angår gennemførelsen af ungdomsgarantien. EØSU bifalder derfor, at Kommissionens afsætter 4 mio. EUR til at hjælpe medlemsstaterne med at oprette ungdomsgarantiordninger. EØSU gentager i denne sammenhæng sin opfordring til, at medlemsstaterne straks kortlægger alle relevante barrierer med henblik på at sikre ungdomsgarantien og fastlægge konkrete mål og foranstaltninger inden for rammerne af de nationale reformplaner.

3.13 EØSU understreger, at ungdomsgaranti-initiativet bør støttes af en aktiv arbejdsmarkedspolitik, som medvirker til at fjerne kløften mellem uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet for unge mænd og kvinder på lige fod. Det bør også tage hensyn til situationen for migranter, nationale og etniske minoriteter og handicappede. Ældre og pensionerede arbejdstageres viden, kompetencer, færdigheder og erfaringer bør også tages med i betragtning.

3.14 I EU's nuværende beskæftigelsespolitiske retningslinjer mangler der stadig konkrete mål for unges beskæftigelse. EØSU gentager sit krav om kvantificerbare EU-mål, især et mål for en væsentlig reduktion af ungdomsarbejdsløsheden og for en ungdomsgaranti.

3.15 Kommissionens villighed til at give midler til teknisk bistand for at hjælpe medlemsstaterne med at udnytte EU-midler, der stadig står til rådighed, bør betragtes som særlig vigtig. Dette vedrører primært Den Europæiske Socialfond, hvor der stadig er 30 mia. EUR til rådighed, som medlemsstaterne kan anvende til projekter inden for rammerne af de finansielle overslag for 2007-2013. Kommissionen bør tage skridt til at sikre, at medlemsstaterne så hurtigt som muligt udnytter disse midler fuldt ud.

3.16 EØSU opfordrer Kommissionen til at gøre det klart for medlemsstaterne, at disse midler primært skal anvendes til projekter for unge. Kommissionen bør gøre medlemsstaterne opmærksom på, at de skal sikre, at fordelingen af disse midler og deres øremærkning finder sted med fuld inddragelse af arbejdsmarkedets parter, deres eventuelle ungdomsorganisationer og ngo'er, der repræsenterer unge.

3.17 EØSU bemærker, at der bør lægges særlig vægt på at sikre ressourcer til unge fra Den Europæiske Socialfund i forbindelse med udarbejdelsen af de finansielle overslag for perioden 2014-2020, især til unge, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse. Det bør nævnes, at der ofte er en tæt forbindelse mellem denne kategori af unge og den sorte økonomi. EØSU understreger, at der både nu og fremover er behov for en langsigtet, permanent og systematisk finansieringsmodel, der er tilgængelig for et bredt tværsnit af civilsamfundet.

3.18 Oprettelse af nye arbejdspladser af høj kvalitet bør fortsat være en prioritet. EØSU foreslår, at vedtagelse af en europæisk ungdomsbeskæftigelsesstrategi kommer til at indgå i de næste finansielle overslag. Denne strategis midler bør anvendes til at støtte de virksomheder, civilsamfundsorganisationer, offentlige myndigheder og andre arbejdsgivere, som skaber nye job af høj kvalitet for unge.

Bruxelles, den 12. juli 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Se de specifikke formuleringer i EØSU's udtalelse (EUT C 143 af 22.5.2012, s. 94).

(2) EØSU's udtalelse om meddelelsen "Unge på vej" (EUT C 132 af 3.5.2011, s. 55).

(3) EØSU's udtalelse om meddelelsen "Unge på vej"(EUT C 132 af 3.5.2011, s. 55).