RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET "Gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet"

Sammendrag

Rådets forordning (EF) nr. 577/98 om gennemførelse af en stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdsstyrken i Fællesskabet indeholdt en række vigtige ændringer i forhold til den tidligere forordning [1], bl.a. følgende:

[1] Rådets forordning (EØF) nr. 3711/91, EFT L 351 af 20.12.1991.

a) overgang fra en årlig undersøgelse om foråret til en kontinuerlig undersøgelse, som giver resultater på kvartalsbasis - herfra er dog undtaget de medlemsstater, der ikke er i stand til at foretage en sådan overgang (hovedformålet var at forøge hyppigheden af dataleverancerne og forbedre dataenes aktualitet, at gøre det muligt at opgøre arbejdsmængden med henblik på at gøre det lettere at beregne arbejdsløsheden på månedsbasis, og at skabe grundlaget for bedre at kunne vurdere udviklingstendenserne i beskæftigelsen)

b) fremskyndelse af tidspunktet for, hvornår dataene foreligger (målet var, at der skal foreligge kvartalsdata, inden der er gået 12 uger)

c) indførelse af nye eller reviderede variabler (hovedformålet var at gøre det lettere at opgøre arbejdsløsheden i henhold til ILO-kriterierne, at gøre det muligt at måle den tidsrelaterede underbeskæftigelse, at levere mere sammenlignelige oplysninger om niveauet af fuldført teoretisk og praktisk uddannelse, at krydstabulere eksisterende variabler med arbejdsindkomst)

d) gennemførelse af supplerende undersøgelser (såkaldte ad hoc-moduler) (formålet var at tilgodese lejlighedsvist opdukkende statistiske behov, uden at hoveddelen af undersøgelsen dermed gøres mere byrdefuld

(a) Overgang til en kontinuerlig undersøgelse

For øjeblikket gennemføres der en kontinuerlig undersøgelse i 10 af EU-medlemsstaterne (NL, B, UK, IRL, DK, EL, E, P, FIN, S). I Frankrig er man ved at gå over til en kontinuerlig undersøgelse (som strækker sig over perioden medio 1998 - medio 2001). Man overvejer at gå over til en kontinuerlig undersøgelse i Italien (det forventes at ske i 2001-2002, men testene begyndte allerede i juni 1999) og i Luxembourg. I Tyskland og Østrig er der endnu ikke nogen planer for, hvornår overgangen til en kontinuerlig undersøgelse skal finde sted på trods af anbefalingerne fra Rådet [2]; i Tyskland vil der blive gennemført en række pilotundersøgelser i 2000, men først i 2005 vil der blive taget stilling til, hvornår overgangen til en kontinuerlig undersøgelse skal finde sted.

[2] Se konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Wien (december 1998) vedrørende Kommissionens rapport om mulighederne for at forbedre sammenligneligheden af statistikker til overvågning og vurdering af gennemførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi (KOM(1998) 698 endelig). Se også "Action Plan on EMU statistical requirements" vedtaget af ECOFIN den 29.9.2000).

Som det allerede bemærkedes på det tidspunkt, hvor forordningen blev vedtaget, bliver det forhold, at ikke påhviler medlemsstaterne nogen forpligtelse til at gå over til at anvende en kontinuerlig undersøgelse, udnyttet af de medlemsstater, for hvem dette udgør såvel et teknisk som et politisk problem. Så længe en medlemsstat, der tegner sig for en betragtelig andel af beskæftigelsen i EU, ikke går over til at anvende en kontinuerlig undersøgelse, er der - set i et europæisk perspektiv - tale om en uacceptabel devaluering af de bestræbelser, de andre medlemsstater udfolder i den henseende. Da der nu er gået tilstrækkelig lang tid, siden forordningen blev forhandlet, til, at alle medlemsstater har kunnet træffe de nødvendige foranstaltninger og indgå de nødvendige forpligtelser, kunne der i forbindelse med en ændring af forordningen indføres en endelig frist for, hvornår medlemsstaternes skal gå over til at anvende en kontinuerlig undersøgelse.

(b) Aktualitet

Resultaterne af forårsundersøgelsen sendes som regel til Eurostat inden for den lovbestemte frist på 9 måneder regnet fra slutningen af referenceperioden, men det har aldrig været muligt at offentliggøre resultaterne for EU som helhed inden for denne tidsplan, hvilket skyldes, at en medlemsstat har været bagud med indberetningen af data (de irske 1998-resultater blev indsendt i oktober 1999, de græske i juni 2000). I 2000 har kun Italien, Spanien, Portugal og Sverige sendt kvartalsresultater til Eurostat inden for den lovbestemte frist på 12 uger regnet fra slutningen af referenceperioden.

En hurtig fremsendelse af resultater er af altafgørende betydning for, hvor anvendelig arbejdsstyrkeundersøgelsen (ASU) er som datakilde til udarbejdelse af beskæftigelsesindikatorerne, navnlig med henblik på deres anvendelse i rapporten om beskæftigelsen i Europa og som fælles indikatorer i den årlige fælles rapport om beskæftigelsen, som en del af gennemgangen af medlemsstaternes nationale handlingsplaner for gennemførelse af retningslinjerne for beskæftigelse. Med den nye strategi med en årlig rapport om resultaterne (indført efter Lissabon-topmødet) er det endnu vigtigere end tidligere, at medlemsstaterne respekterer fristerne for fremsendelse af resultater, som i forvejen er meget lempelige. Kommissionen vil foreslå, at ASU-resultaterne ikke stilles til rådighed for Eurostat senere end på det tidspunkt, hvor de nationale resultater formidles af de nationale statistiske kontorer.

(c) Liste over variabler

Listen over variabler (fastsat ved Kommissionen forordning nr. 1571/98) respekteres generelt, men

- i forbindelse med variablerne vedrørende teoretisk og praktisk uddannelse har der været vanskeligheder med at implementere den internationale standardklassifikation for uddannelse (International Standard Classification of Education 1997 - ISCED 97)

- tre medlemsstater (Danmark, Finland og Sverige) har ikke leveret oplysninger om husstandssammensætningen

- oplysninger til brug ved måling af den synlige underbeskæftigelse (bl.a. de interviewedes villighed til at forøge arbejdstidens længde) leveredes kun af tre medlemsstater (Spanien, Østrig og Portugal)

- oplysninger om arbejdsindkomst blev kun leveret af tre medlemsstater (Belgien, Frankrig og Portugal).

Ovennævnte variabler er af særlig interesse i betragtning af deres relevans for den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, for søjlen vedrørende egnethed på arbejdsmarkedet og søjlen vedrørende tilpasningsevne under retningslinjerne for beskæftigelse, samt for et succesfuldt resultat af Lissabon-strategien. Det er derfor foruroligende, at de ikke blev leveret i henhold til den gældende forordning.

(d) Supplerende undersøgelser (ad hoc-moduler)

Der er vedtaget følgende program for ad hoc-moduler:

1999 Arbejdsulykker og erhvervssygdomme

2000 Overgangen fra skole til arbejdsliv

2001 Arbejdstidens længde og tilrettelæggelsequires that the details of each ad

2002 Beskæftigelse af handicappede

2003 Livslang uddannelse

2004 Overgangen fra skole til arbejdsliv

1999-ad-hoc-modulet blev ikke gennemført af Belgien, Frankrig og Østrig og kun delvist af Tyskland. 2000-ad-hoc-modulet gennemførtes ikke af Tyskland og kun delvist af Nederlandene og Det Forenede Kongerige. 2001-ad-hoc-modulet er blevet defineret og vil blive gennemført af alle medlemsstater undtagen Tyskland, som kun vil gennemføre det delvist.

Kommissionens tjenestegrene finder det utilfredsstillende, at der var 4 medlemsstater, der ikke deltog i 1999-undersøgelsen, eller som kun vil levere delvise oplysninger hertil, og at det samme vil være gældende for 3 medlemsstater hvad angår 2000-undersøgelsen.

Kommissionen er derfor nået frem til følgende konklusioner:

- den understreger behovet for at fremskynde overgangen til en kontinuerlig undersøgelse i Tyskland og Østrig

- den opfordrer Frankrig, Italien og Luxembourg til at holde fast ved den påtænkte tidsplan for gennemførelse af en kontinuerlig undersøgelse

- den opfordrer især Frankrig og Tyskland til at fremskynde fremsendelsen af dataene fra forårsundersøgelsen

- den minder medlemsstater, der gennemfører kontinuerlige undersøgelser, om, at kvartalsresultater skal leveres til Eurostat senest 12 uger efter referencekvartalets afslutning

- den understreger behovet for at forbedre oplysningerne om teoretisk og praktisk uddannelse og komplettere oplysningerne om husstande

- den vil fortsætte med at gennemføre supplerende undersøgelser for at kunne reagere fleksibelt på højt prioriterede politiske krav.

Detaljeret rapport

1. Artikel 1 - Undersøgelseshyppighed

1.1 "Undersøgelsen er en kontinuerlig undersøgelse, som giver resultater på kvartals- og årsbasis."

Følgende tabel giver et billede af undersøgelsens kontinuitet. Nogle af medlemsstaterne gennemfører allerede kontinuerlige undersøgelser, og andre påtænker at indføre dem inden 2002. Tabellen viser ikke kun den aktuelle situation, men også den påtænkte dato for indførelse af kontinuerlige undersøgelser i de lande, som stadig ikke gennemfører sådanne. Tyskland er ved at undersøge muligheden for at indføre en kontinuerlig undersøgelse, men der er endnu ikke fastsat nogen dato for overgangen hertil. Østrig er i gang med at forberede indførelsen af en kontinuerlig arbejdsstyrkeundersøgelse. Det vil dog blive vanskeligt at realisere alle valgmulighed før 2002 oder 2003 (hvide rubrikker = kontinuerlige undersøgelser):

Tabel 1

>TABELPOSITION>

(1) I Spanien blev der indtil 1999 ikke foretaget interview i august. Derfor betragtedes undersøgelsen ikke som kontinuerlig, selv om referenceugerne var jævnt fordelt over de øvrige 11 måneder.

(2) Den kontinuerlige undersøgelse indførtes i Frankrig medio 1998 og vil være fuldt ud gennemført medio 2001.

Hvad angår undersøgelser, der giver kvartalsvise resultater ser situationen således ud (hvide rubrikker = kvartalsundersøgelser):

Tabel 2

>TABELPOSITION>

(1) Østrig vil indsende delvise kvartalsvise individuelle data om beskæftigelse og arbejdsløshed i overensstemmelse med EU-definitioner på grund af stikprøveundersøgelser (Mikrozensus-Erhebungen) hvert år i juni, september og december, med oplysninger om demografiske og beskæftigelsesmæssige variabler, ud over de komplette ASU-data i marts hvert år.

Arbejde udført af landene og finansieret af Europa-Kommissionen:

EL - I Grækenland gennemførtes der indtil 1997 en tidlig årlig undersøgelse. I 1998 indførtes så en kvartalsvis kontinuerlig undersøgelse. Undersøgelsens design blev revideret, herunder aspekter som f.eks. stikprøvestørrelse (idet der blev taget hensyn til de pålidelighedskriterier, som pålægges af den nye forordning), ændringer i rotationsmønstret, stratificering og udvælgelses- og estimeringsprocedurer.

E - I 1999 udvalgtes en ny stikprøve, og arbejdet i marken tilpassedes med henblik på at få interviewene fordel jævnt over hele året, inkl. i august (indtil da var der ikke blevet gennemført interview vedrørende august måned, fordi interviewerne havde ferie).

F - I 1998 indledtes der en kontinuerlig pilotundersøgelse, som vil blive gennemført sideløbende med den årlige undersøgelse for at sikre den statistiske overgang. Spørgeskemaet til denne pilotundersøgelse er kortere end det normale ASU-spørgeskema.

L - En af svaghederne i arbejdsstyrkeundersøgelsen i Luxembourg er den høje ikke-besvarelsesprocent. Dertil kommer, at disse ikke-besvarelser ganske givet ikke er repræsentative. Overgangen til en kontinuerlig undersøgelse kræver, at der indføres en bedre dataindsamlingsmetode. I 1999 gennemførtes der en pilotundersøgelse for at teste en CATI-baseret dataindsamling.

NL - I den nederlandske undersøgelse interviewes hver husstand kun én gang. Dette design giver tidsserier, som ikke er stabile nok til, at der kan leveres kvartalsvise resultater. Der blev foretaget en konsekvensberegning for at afprøve, om et paneldesign var egnet til at levere kvartalsvise pålidelige data uden at forøge stikprøvestørrelsen.

P - I 1998 implementeredes et nyt design med henblik på at få interviewene fordelt jævnt over hele året.

FIN - Finland havde en månedlig undersøgelse med en enkelt referenceuge i hver måned. I 1997 og 1998 gennemførtes der 2 metodologiske undersøgelser for at analysere alternative rotationsmønstre og stikprøvestrategier til at gennemføre en kontinuerlig undersøgelse.

1.2 "For en kontinuerlig undersøgelse gælder, at interviewet normalt finder sted i løbet af den uge, som følger umiddelbart efter referenceugen; der må højst være fem uger mellem referenceugen og datoen for interviewet, bortset fra i tredje kvartal."

Følgende tabel viser for de lande, der har en kontinuerlig undersøgelse, hvor stor en procentdel af interviewene der fandt sted senest 5 uger efter referenceugen. Resultaterne vises for andet kvartal af 1998 og 1999 (hvis disse oplysninger foreligger). For nogle landes vedkommende er det ikke muligt at levere oplysningerne, fordi undersøgelsesugen ikke var indkodet.

Tabel 3 - Procentdel af interview, som fandt sted senest 5 uger efter referenceugen

>TABELPOSITION>

1.3 "For en kontinuerlig undersøgelse gælder, at referencekvartalerne og -årene er på henholdsvis 13 og 52 på hinanden følgende uger."

Følgende liste over de uger, der udgør et givet kvartal, findes i Kommissionens forordning nr. 1571/98 af 20. juli 1998:

- Det første referencekvartal I 1998 starter den 29. December 1997 og er på 13 på hinanden følgende uger.

- Hvert af de efterfølgende referencekvartaler I 1998 er på 13 på hinanden følgende uger, dog er sidste uge I 1998 ikke dækket.

- Det første referencekvartal I 1999 starter den 4. Januar 1999 og er ligesom de efterfølgende kvartaler på 13 på hinanden følgende uger.

Alle landene accepterede dette med følgende undtagelser:

- Det første referencekvartal I 1998 starter for Grækenlands og Portugals vedkommende den 5. Januar 1998, og som følge heraf er sidste uge I 1998 dækket.

- Det fjerde referencekvartal I 1998 er for Sveriges vedkommende på 14 på hinanden følgende uger.

- I Det Forenede Kongerige og Irland kan man i 1998 og 1999 anvende sæsonkvartaler (i stedet for de ovenfor fastsatte referencekvartaler).

I praksis var fordelingen af interview i 1998 og 1999 som følger:

Interviewenes fordeling efter referenceuge (i % af det samlede antal interview udført i hvert land i 1998)

>TABELPOSITION>

Interviewenes fordeling efter referenceuge (procentdel af interviewene udført i hvert land i 1999)

>TABELPOSITION>

Arbejde udført af landene og finansieret af Europa-Kommissionen:

UK - I1999 og 2000 har Det Forenede Kongerige arbejdet på at udvikle et nyt databehandlingssystem til at producere ASU-data for kalenderkvartaler. Det første skridt er at udvikle et system til at producere data for hvert sæsonkvartal i stedet for kun forårskvartalet hvert år. Det Forenede Kongerige vil begynde at levere sæsonkvartalsdata hvert kvartal fra foråret 1999. De stiler mod at kunne påbegynde levering af kalenderkvartalsdata på et eller andet tidspunkt i 2000/2001.

2. Artikel 2 - Undersøgelsesenheder og -områder samt undersøgelsesmetoder

2.1 "Undersøgelsen foretages i hver medlemsstat i en stikprøve af husstande eller enkeltpersoner, som på undersøgelsestidspunktet har deres bopæl på denne stats økonomiske område."

Stikprøveenheden er i 7 af landene (B, D, EL, IRL, I, NL, L) husstanden, i 5 af landene (E, F, A, P, UK) boligen eller adressen og i 3 af landene (DK, FIN, S) enkeltpersonen.

2.2 "Den vigtigste undersøgelsespopulation er personer i private husstande med bopæl på hver enkelt medlemsstats økonomiske område. Hvis det er muligt, suppleres hovedpopulationen, som udgøres af personer i private husstande, med personer i kollektive husstande.

Så vidt muligt udtages der særlige stikprøver af kollektive husstande, hvorved det bliver muligt at foretage en direkte observation af de personer, de omfatter. Hvis dette ikke er muligt, og hvis de pågældende personer har bibeholdt en forbindelse med en privat husstand, vil de variabler, der vedrører disse personer, blive observeret ved hjælp af denne husstand."

Kollektive husstande dækkes af arbejdsstyrkeundersøgelsen i 5 medlemsstater (DK, D, S, FIN og UK). I Belgien var kollektive husstande dækket i 1998, men siden 1999 har de ikke længere været dækket. I Danmark, Sverige og Finland indgår i undersøgelsen såvel personer, der bor i kollektive husstande, som personer, der bor i private husstande, eftersom stikprøveenheden er enkeltpersonen og undersøgelsesgrundlaget er folkeregistret. I Tyskland, Spanien og Det Forenede Kongerige fås oplysninger om personer, der bor i kollektive husstande, via de af deres familiemedlemmer, der bor i private husstande.

2.3 "De variabler, der anvendes til at bestemme arbejdsmarkedsstatus og underbeskæftigelse, skal indsamles ved interview med den pågældende person eller, hvis dette ikke er muligt, med et andet medlem af husstanden. Oplysningerne vedrørende de øvrige variabler kan, såfremt de indhentede oplysninger er ækvivalente, hidrøre fra andre kilder, herunder administrative registre."

I de fleste af landene indsamles alle oplysningerne ved direkte interview, hvor procentsatserne for indirekte interview (dvs. via stedfortræder) varierer fra under 15 % (når der er tale om undersøgelser med enkeltpersonen som stikprøveenhed) til over 50 %. Danmark, Sverige og Finland anvender folkeregistret til at levere demografiske oplysninger og oplysninger om højeste fuldførte uddannelsesniveau. I Nederlandene er oplysninger vedrørende den faktiske arbejdstid delvist indarbejdet på basis af undersøgelser af faglige enheder og virksomheder. I Frankrig og Sverige anvendes virksomhedsregistret som informationskilde vedrørende oplysninger om arbejdsgiverens NACE-klassificering.

2.4 Uanset om stikprøveenheden er en enkeltperson eller en husstand, indsamles der som regel oplysninger om alle medlemmerne af husstanden. Hvis stikprøveenheden imidlertid er en enkeltperson,

- skal oplysningerne om de øvrige medlemmer af husstanden ikke nødvendigvis dække de karakteristika, der er anført i artikel 4, stk. l, litra g), h), i) og j),

- og de kan indsamles ved hjælp af en delstikprøve, der udtages på en sådan måde:

- at referenceugerne er fordelt ensartet over hele året

- at antallet af observationer (enkeltpersoner i stikprøven samt medlemmerne af deres husstand) er tilstrækkelig stort til at sikre den nøjagtighed for de årlige skøn, der er fastsat i artikel 3.

Danmark, Finland og Sverige leverer ikke nogen data om sammensætningen af husstanden, eftersom stikprøveenheden er en enkeltperson. Derfor kan Eurostat ikke offentliggøre data for disse tre lande.

Arbejde udført af landene og finansieret af Europa-Kommissionen:

FIN - I 1997 gennemførtes en undersøgelse for at analysere integreringen af husstandsstikprøveplanen og den stikprøveplanen for enkeltpersoner

3. Artikel 3 - Stikprøvens repræsentativitet

3.1 For en gruppe ubeskæftigede personer, der udgør 5% af befolkningen i den erhvervsaktive alder, må standardafvigelsen for skønnet over de årlige gennemsnit (eller for skønnene om foråret, hvis der er tale om en årlig undersøgelse om foråret) på niveau II i NUTS højst være 8% af den pågældende delpopulation.

Regioner med mindre end 300 000 indbyggere er ikke omfattet af denne betingelse.

3.2 Er der tale om en kontinuerlig undersøgelse, må den relative standardafvigelse for skønnet over variationer mellem to på hinanden følgende kvartaler for delpopulationer, hvis størrelse er på 5 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder, på nationalt plan højst være 2% af den pågældende delpopulation.

For medlemsstater med en befolkning på mellem 1 og 20 mio. indbyggere er ovenstående betingelse lempet, således at den relative standardafvigelse for skønnet over kvartalsvise variationer højst må være 3 %.

Medlemsstater med en befolkning på mindre end 1 mio. indbyggere er ikke omfattet af disse krav med hensyn til nøjagtigheden af udviklingen.

Følgende to tabeller giver oplysninger om, hvor præcise resultaterne er på regionalt plan og om de kvartalsvise ændringer i 1998 og 1999. De fremhævede tal viser, hvor de grænser, der er fastsat i forordningen, er overskredet.

Tabel 4 - Relative standardafvigelser for skønnet over populationen af arbejdsløse, der udgør 5 % af den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder.

>TABELPOSITION>

Tabel 5 - Standardafvigelse på nationalt plan for skønnet over variationer mellem to på hinanden følgende kvartaler for populationer, der udgør 5 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder - 1998 og 1999

>TABELPOSITION>

Arbejde udført af landene og finansieret af Europa-Kommissionen:

P - I 1998 blev stikprøveplanen omarbejdet for at opfylde kriterierne om nøjagtighed på regionalt plan og nøjagtighed med hensyn til kvartalsvise variationer.

UK - I 1998 og 1999 startede Det Forenede Kongerige et forskningsprojekt med henblik på udarbejdelse af en definitiv metode til at estimere stikprøvefejl vedrørende kvartalsvise variationer i de vigtigste sæsonkorrigerede ASU-estimater.

3.3 Hvis undersøgelsen foretages om foråret, overtages mindst en fjerdedel af undersøgelsesenhederne fra den foregående undersøgelse, og mindst en fjerdedel af dem indgår i den efterfølgende undersøgelse.

Tilhørsforholdet til en af disse to grupper angives ved en kode.

I 1998 gennemførte (B, D, F, L, NL) årlige undersøgelser. Følgende tabel viser den procentdel af undersøgelsen, der er taget fra 1997-stikprøveundersøgelsen, og den procentdel, der vil blive geninterviewet i 1999.

Tabel 6 - Procentdel af 1998-stikprøven, der blev interviewet i 1997, og procentdel af 1998-stikprøven, der blev genintervieweti 1999

>TABELPOSITION>

* I 1999 startede Belgien en kvartalsvis kontinuerlig undersøgelse med en stikprøve, der er fuldstændig uafhængig af 1998-stikprøven.

** I den nederlandske undersøgelse interviewes hver husstand kun én gang.

3.4 Hvor der mangler oplysninger som følge af ikke-besvarelse af visse spørgsmål, anvendes efter omstændighederne en metode med statistisk imputering.

Syv lande (D, EL, E, I, A, FIN, UK) foretager imputering i tilfælde af ikke-besvarelse af bestemte spørgsmål.

3.5 Vægtningen foretages især under hensyntagen til udvælgelsessandsynligheden og til oplysninger fra andre kilder om den undersøgte populations fordeling efter køn, aldersklasser (klasser på fem år) og region (NUTS II-niveau), såfremt de pågældende medlemsstater anser de oplysninger, der hidrører fra andre kilder, for at være tilstrækkelig pålidelige.

Vægtningsfaktorerne beregnes med meget forskellige grader af kompleksitet alt efter, hvilket land der er tale om. Følgende tabel viser de variabler, der bruges til beregning af vægtningsfaktorerne.

Tabel 7 -Variabler anvendt til at beregne vægtningsfaktorerne (1998- og 1999-ASU)

>TABELPOSITION>

I Frankrig, Italien, Nederlandene og Østrig anvendes samme vægtningsfaktor for alle medlemmer af husholdningen, beregnet ved hjælp af en iterativ procedure.

Arbejde udført af landene og finansieret af Europa-Kommissionen:

DK - Ændringer af estimeringsmetoderne for at tage hensyn til udvælgelsessandsynligheden og til oplysninger fra andre kilder om den undersøgte populations fordeling efter køn og aldersgrupper på 5 år.

NL - Overgangen til en panelundersøgelse indebærer en omfattende revision af vægtningsproceduren. Dette er især et problem i Nederlandene, hvor ikke-besvarelsesprocenten er meget høj. Man er ved at undersøge en ny metode med henblik på at korrigere rette den selektive ikke-besvarelse i den anden undersøgelsesrunde og efterfølgende undersøgelsesrunder.

S - I 1997 gennemførte Sverige en undersøgelse af, hvilke virkninger det vil få for præcisionen af ASU-estimaterne skønnene, hvis man anvender én og samme vægtning for alle enkeltpersoner i husstanden.

3.6 Medlemsstaterne giver De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor (Eurostat) de ønskede oplysninger om undersøgelsens tilrettelæggelse og metodik og angiver især kriterierne for stikprøvens udformning og omfang.

Dette er sket for så vidt angår 1998- og 1999-undersøgelsen. Et sammendrag af disse oplysninger er offentliggjort i "Labour force survey - methods and definitions, 1998 edition" for 1998-oplysningernes vedkommende og i "Labour force survey - 1999 results" for 1999-oplysningernes vedkommende.

4. Artikel 4 - Undersøgelseskarakteristika

Med den nye forordning indførtes der nye eller reviderede variabler. Af følgende tabeller fremgår det, om landene leverede oplysningerne eller ikke. Grå rubrikker angiver, at der ikke blev leveret data. "I" angiver, at oplysningerne ikke var komplette.

4.1.1 Husstandens sammensætning

>TABELPOSITION>

(1) Leveret siden 1999.

(2) Siden 1999 har der ikke foreligget oplysninger om husstandens sammensætning.

4.1.2 For at få en bedre opgørelse af den synlige underbeskæftigelse (fakultativ, hvis der er tale om en årlig undersøgelse):

>TABELPOSITION>

(1) Leveret siden 1999

4.1.3 Uddannelse (reviderede variabler)

>TABELPOSITION>

(1) Leveret siden 1999

(2) Der foreligger oplysninger baseret på den gamle udgave af ISCED.

4.1.4 -Væsentligste arbejdsmarkedsstatusog indkomst (fakultativ)

>TABELPOSITION>

(1) Leveret siden 1999

4.1.5 - Tekniske data vedrørende interviewet

>TABELPOSITION>

(1) Disse oplysninger blev imputeret i 1998 og har været inkluderet i spørgeskemaet siden 1999.

(2) Disse oplysninger leveredes i 1999.

En række andre variabler modificeredes for at få kompletteret de eksisterende oplysninger.

Følgende tabeller opsummerer implementeringen af disse ændringer.

4.1.6 - "Overarbejde" i variablen "Hovedårsag til, at det faktiske antal arbejdstimer i referenceugen er forskelligt fra det sædvanlige antal arbejdstimer".

>TABELPOSITION>

4.1.7 - I variablen "Søgning efter andet arbejde og årsager hertil" tilføjedes der en række svarmuligheder for at få bedre oplysninger om den underbeskæftigede population.

>TABELPOSITION>

(1) Har indgået i spørgeskemaet siden 1999 (3 mulige svar)

4.1.8 - I stedet for oplysninger om vigtigste metode til at finde et arbejde skal der nu indsamles data om alle de metoder, der anvendes til at finde et arbejde.

>TABELPOSITION>

(1) Indtil 1998 blev der højst kodet 3 metoder til at finde et arbejde. Siden 1999 er alle metoder blevet kodet.

4.1.9 Husstanden skal beholde samme løbenummer i alle undersøgelsesrunder.

Følgende lande anvender samme antal husstande i de forskellige undersøgelsesrunder: B, EL, E, IRL, A, P.Der foreligger ikke data om husstande for følgende landes vedkommede: DK, S, FIN. De øvrige lande leverede ikke disse oplysninger.

Arbejde udført af landene og finansieret af Europa-Kommissionen:

DK - I 1998 gennemførtes der en undersøgelse med henblik på en revision af det danske spørgeskema. Undersøgelsen var især fokuseret på følgende punkter: ændringer i rækkefølgen af spørgsmål om væsentligste status, arbejdsmarkedsstatus i henhold til ILO-definitionen og spørgsmål om jobsøgning, virkningen af at stille spørgsmål om jobsøgning til alle personer uden arbejde og virkningen af at indfører nye stikord vedrørende ulønnede arbejdstagere, småjobs og personer, der allerede har et arbejde.

E - I 1997 gennemførtes en pilotundersøgelse for at finde ud af, hvilke spørgsmål der var nødvendige for at få leveret de ønskede oplysninger vedrørende de nye variabler (underbeskæftigelse, forskellige jobsøgningsmetoder osv.). Anvendelse af bærbare computere til dataindsamlingen blev testet og indført i dataindsamlingsproceduren.

I - I 1998-99 testedes et nyt spørgeskema. Hovedformålene med denne pilotundersøgelse var at teste:

a) effekten af rækken af spørgsmål vedrørende væsentligste arbejdsmarkedsstatus og arbejdsmarkedsstatus i henhold til ILO-definitionen

b) at teste spørgsmålene vedrørende modulet "teoretisk og praktisk uddannelse"

P - I 1998 blev spørgeskemaet revideret for at gøre det muligt at få oplysninger om alle variabler i EU's arbejdsstyrkeundersøgelse.

FIN - I 1998 og 1999 vil man teste et ASU-spørgeskema, der leverer oplysninger om de nye variabler. Dette indebærer gennemførelse af laboratorietestning og feltforsøg.

S - I 1997 gennemførtes der en laboratorietest og en pilotundersøgelse for at få bedre estimater af overarbejde og fravær fra arbejde og for at evaluere, hvilken effekt rækkefølgen af spørgsmålene om det sædvanlige antal arbejdstimer og det faktiske antal arbejdstimer har påestimaterne.

UK - I 1999 gennemførtes en pilotundersøgelse for at teste de nye spørgsmål, som er nødvendige for at få oplysninger om det nye modul vedrørende teoretisk og praktisk uddannelse. Man testede de eksisterende ASU-data vedrørende underbeskæftigelse for at se, om de var af en tilstrækkelig god kvalitet til, at det var forsvarligt at offentliggøre dem.

4.2 De i stk. 1 omhandlede oplysninger kan suppleres med en yderligere række variabler, i det følgende benævnt "ad hoc-moduler".

"Hvert år fastsættes der et flerårigt program med ad hoc-moduler"

Følgende program for ad hoc-moduler blev vedtaget ved Kommissionens forordning nr. 1571/98, 1924/99 og 1626/2000:

1999 - Arbejdsulykker og erhvervssygdomme

2000 - Overgang fra skole til arbejdsliv

2001 - Arbejdstid og mønstre herfor

2002 - Beskæftigelse af handicappede

2003 - Livslang uddannelse

2004 - Overgange fra skole til arbejdsliv

De detaljerede definitioner af ad hoc-modulerne for 1999-2000 og 2001 blev vedtaget ved Kommissionens forordning nr. 1571/98, 1925/99 og 1578/2000.

Med undtagelse af Belgien, Frankrig og Østrig har alle medlemsstater gennemført 1999-ad-hoc-modulet. Tyskland vil kun levere en del af oplysningerne.

I 2000 er Tyskland det eneste land, der ikke vil gennemføre modulet vedrørende overgangen fra skole til arbejdsliv. Nederlandene og Det Forenede Kongerige vil ikke levere oplysninger om alle variablerne.

Arbejde udført af landene og finansieret af Europa-Kommissionen:

Gennemførelsen af 1999-ad-hoc-modulet i Danmark, Spanien, Italien, Portugal, Finland og Sverige blev blev medfinansieret af Europa-Kommissionen. Hvad angår 2000-ad-hoc-modulet vil følgende lande modtage finansiering: Belgien, Danmark, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal, Sverige, Finland og Det Forenede Kongerige.

4.3 "Definitionerne, kontrolreglerne, den harmoniserede liste over variablerne, de nødvendige justeringer af listen over undersøgelsesvariabler på baggrund af den tekniske og teoretiske udvikling samt en liste over principperne for formuleringen af spørgsmålene vedrørende arbejdsmarkedsstatus fastsættes efter proceduren i artikel 8."

Den definition af arbejdsløshed, der skal anvendes, og principperne for formuleringen af spørgsmålene vedrørende arbejdsmarkedsstatus blev vedtaget med Kommissionen forordning nr. 1897/2000.

Kodningen af variablerne blev fastsat ved Kommissionens forordning nr. 1571/98 og 1575/2000.

5. Artikel 5 - Gennemførelse af undersøgelsen

5.1 Medlemsstaterne kan gøre besvarelse af undersøgelsens spørgsmål obligatorisk.

Undersøgelsen er obligatorisk i 5 af landene (B, E, F, I, P). I Tyskland og Østrig er arbejdsstyrkeundersøgelsen integreret i Mikrozensus-tællingen, som er obligatorisk. Besvarelsen er fakultativ for nogle spørgsmåls vedkommende, som ikke indgår i Mikrozensus-tællingen.

6. Artikel 6 - Indberetning

6.1 "Senest 12 uger efter afslutningen af referencekvartalet i tilfælde af en kontinuerlig undersøgelse (og senest ni måneder efter afslutningen af referenceperioden i tilfælde af en forårsundersøgelse) indberetter medlemsstaterne til Eurostat resultaterne af undersøgelsen uden angivelse af direkte identificerbare personoplysninger."

Følgende tabel viser den forventede dato, den første dato og den sidste dato for modtagelse af 1998- og 1999-data.1998 bør betragtes som en undtagelse, når man tager det omfattende antal ændringer, landene har indført, i betragtning (ny liste over variabler, nyt kodningsprogram, overgang til en kontinuerlig undersøgelse osv.).

>TABELPOSITION>

7. Artikel 7 - Rapporter

Hvert tredje år, og første gang i år 2000, forelægger Kommissionen en rapport for Rådet og Parlamentet om gennemførelsen af nærværende forordning. Denne rapport indeholder navnlig en evaluering af kvaliteten af de statistiske metoder, som medlemsstaterne påtænker at anvende for at forbedre resultaterne eller forenkle undersøgelsesprocedurerne.

Belgien prøver at få adgang til socialsikringsdata for at kunne forbedre beregningen af vægte.

Grækenland påtænker fra år 2000 at anvende CAPI og CATI (computerstøttet personlig interviewning og computerstøttet telefoninterviewning) for at kunne forbedre og forenkle den græske undersøgelse.

Fra første kvartal af år 2000 og fremover vil højeste fuldførte uddannelsesniveau blive kodet under anvendelse af CNED2000 (2 cifre), som er den spanske udgave af ISCED.

Oplysninger om studieområde (fuldført og igangværende uddannelse) vil også blive indsamlet fra første kvartal af 2000 og fremefter ved hjælp af klassifikationen over studieområder (2- cifret).

For at forbedre repræsentativiteten af de primære enheder i undersøgelsen (tællingsdistrikter) skal der i det første kvartal af 2000 udskiftes 143 tællingsdistrikter.

Den eksterne kilde, der har været anvendt til opdateringen, har været valglisten.

Denne opdatering i teorien vil blive gentaget hvert andet år. Det er planen at analysere indvirkningen af udskiftningen af de distrikter, der gennemfører EPA (arbejdsstyrkeundersøgelsen), både i de 143 nye distrikter og de 143 gamle distrikter og sammenligne de estimater der fås med begge grupper af distrikter.

Når "Padrón continuo" (folkeregistret, som opdateres månedligt og forvaltes centralt i det nationale statistiske kontor) foreligger, vil muligheden for at introducere en omvægtning efter køn, femårsaldersgruppe og NUTS III-region blive undersøgt. Der er ikke fastsat nogen bestemt frist for, hvornår "Padrón continuo" skal foreligge.

IRL

CSO er i gang med en omfattende revision af den kvartalsvise nationale husstandsundersøgelse (Quarterly National Household Survey) med henblik på at konsolidere de dataindsamlings- og databehandlingsprocedurer, der blev indført i efteråret 1997, og sikre, at undersøgelsen fortsat opfylder samtlige brugerbehov (med hensyn til undersøgelsens indhold, aktualitet og resultater) på nationalt plan og på EU-plan. Denne revision skulle danne grundlaget for at kortlægge de stærke sider og de svage sider af de eksisterende systemer og konstatere, hvilke forbedringer der skal gennemføres, for at undersøgelsen fortsat skal kunne opfylde brugernes forventninger.

Undersøgelsen er blevet gennemført ved hjælp af CAPI, som minimerer svarbyrden, især når der er tale om fornyet interview CAPI giver også mulighed for en forholdsvis fleksibel indfaldsvinkel til komplekse spørgeskemaerog for inkludering af ad hoc-moduler.

Undersøgelsen er gennemført ved hjælp af CAPI, og der skal foretages en kvartalsvis kvalitetsundersøgelse.

Sveriges statistik (Statistics Sweden) ser gerne, at der kommer en drøftelse af muligheden for at indsamle nogle af variablerne udelukkende fra en delstikprøve af hver kvartalsstikprøve, men dog stadig væk kontinuerligt. En mulig måde at identificere og prioritere variablerne på kunne være at definere et sæt estimater/tabeller, som er nødvendige for at kunne foretage en kortsigtet (kvartalsvis) overvågning af arbejdsmarkedet, og at indsamle de tilsvarende variabler fra den fulde stikprøve. De øvrige supplerende variabler, der anvendes til den årlige overvågning, skal så indsamles fra en delstikprøve.