Særberetning Er Kommissionens system 
til resultatmåling i relation 
til landbrugeres indkomst 
hensigtsmæssigt udformet 
og baseret på solide data?DA 2016  nr. 01
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-4025-5 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/128010 QJ-AB-16-001-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-4054-5 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/04439 QJ-AB-16-001-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-4047-7 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/065948 QJ-AB-16-001-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Figuren på side 12 er gengivet med tilladelse fra OECD.
©OECD (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses, OECD Publishing, Paris.  
DOI: http://dx.doi.org/ 10.1787 /9789264099678 -en
Er Kommissionens system 
til resultatmåling i relation 
til landbrugeres indkomst 
hensigtsmæssigt udformet 
og baseret på solide data?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 01
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner ved -
rørende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. For at opnå maksimal effekt udvælger og udformer 
Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller regelover -
holdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og offentlige 
interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling I - der ledes af Augustyn Kubik, medlem af Revisionsretten - 
hvis speciale er udgiftsområderne beskyttelse og forvaltning af naturressourcer. Revisionsarbejdet blev ledet af Rasa 
Budbergytė, medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef Tomas Mackevičius og attaché Maura McElhinney, 
ledende administrator Hèlder Faria Viegas, Sven Kölling og Blanka Happach, som udgjorde kernegruppen, samt reviso -
rerne Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent Ly-Sunnaram, Ioannis Papadakis, Maciej Szymura og 
Bertrand Tanguy.
Fra venstre til højre:  Blanka Happach, Tomas Mackevičius, Sven Kölling, Rasa Budbergytė, 
Hèlder Faria Viegas.
03
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
 Glossar
I-X Resumé
1-17 Indledning
1-2 De overordnede mål for den fælles landbrugspolitik og for 2013-reformen i relation til 
landbrugeres indkomst
3-5 Målene med foranstaltninger finansieret af EGFL i relation til landbrugeres indkomst
6 Landbrugeres indkomst, landbrugshusholdningers indkomst og levestandard
7-11 Kommissionens datakilder for indkomster i landbruget
12-15 Resultatmåling af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik i relation til 
landbrugsindkomst
16-17 Rettens tidligere revisioner
18-24 Revisionens omfang og revisionsmetoden
25-87 Bemærkninger
25-51 Kommissionen har endnu ikke fastlagt et fuldstændigt sæt af data til vurdering af resultaterne af 
foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik i relation til landbrugeres indkomst
26-32 Kommissionen mangler stadig oplysninger om landbrugeres indkomst på EU-plan
33-39 Landbrugsregnskaberne er et vigtigt redskab til overvågning af den økonomiske situation i landbruget, 
men de har iboende begrænsninger med hensyn til vurdering af foranstaltninger under den fælles 
landbrugspolitik
40-51 INLB er en veletableret kilde til indkomst- og forretningsoplysninger om kommercielle landbrugsbedrifter, 
men det har begrænsninger
04 Indhold
52-76 Kommissionen og medlemsstaterne sikrede ikke altid, at de disponible data om landbrugeres 
indkomst var af en passende kvalitet
54-58 Der var svagheder i Kommissionens forvaltning af landbrugsregnskaberne  …
59-76 … og i nogle medlemsstater var der svagheder i forvaltningen af INLB
77-87 Begrænsninger i de disponible data, vage mål for visse foranstaltninger under den fælles 
landbrugspolitik og svagheder i resultatindikatorerne indvirker på Kommissionens mulighed for 
at påvise, hvad der er opnået
79-82 Direkte betalinger tjener mange forskellige mål, hvis opfyldelse det er vanskeligt at måle  …
83-87 … og resultatindikatorerne for den fælles landbrugspolitik med hensyn til landbrugeres indkomst kan ikke 
klart forbindes med foranstaltningerne og den faktiske opfyldelse af målene
88-100 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  — Medlemsstaternes valg i forbindelse med gennemførelse af direkte EU-betalinger
 Bilag II  — Beregning af landbrugsindkomst som angivet i landbrugsregnskaberne
 Bilag III  — Beregning af indkomst inden for rammerne af INLB
 Bilag IV  — Kommissionens resultatindikatorer til vurdering af den fælles landbrugspolitik
 Bilag V  — Kvalitetskriterier for europæiske statistikker
 Kommissionens svar
05
 Forkortelser
CMEF : den fælles overvågnings- og evalueringsramme
EGFL : Den Europæiske Garantifond for Landbruget
ELFUL : Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne
EU-SILC : EU-statistikker over indkomstforhold og levevilkår
FSS : undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur
INLB : informationsnettet for landøkonomisk bogføring
LR: landbrugsregnskaber
OECD : Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling
TEUF : traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
06
 Glossar
Afkobling : en proces, hvor betalingen af direkte støtte adskilles fra landbrugsproduktionen.
Afskrivning : et aktivs tab af værdi på grund af aldring eller anvendelse.
Bedriftens nettoindkomst : en INLB-indikator, som beskriver det beløb, der er til rådighed til at betale bedriftens 
egne produktionsfaktorer. Den beregnes ved at trække lønninger, leje og renter, der betales af indehaveren, fra 
bedriftens nettoværditilvækst.
Bedriftens nettoværditilvækst : en INLB-indikator, som beskriver en landbrugsbedrifts samlede produktionsværdi 
plus direkte betalinger minus forbruget i produktionen og afskrivninger. Dette er det beløb, der er til rådighed til at 
betale for alle faste produktionsfaktorer i en landbrugsbedrift (jord, arbejdskraft og kapital).
Evaluering : en periodisk indsamling og analyse af dokumentation med det formål at drage konklusioner om 
»interventionernes« effektivitet og produktivitet. Interventioner vurderes på grundlag af resultater og virkninger 
hos de personer, politikken er rettet mod.
Faktorindkomst i landbruget : indkomst fra de faktorer, der anvendes i landbrugsproduktion (jord, arbejdskraft 
og kapital). Den beregnes som værdien af landbrugsproduktionen i basispriser plus værdien af (øvrige) 
produktionssubsidier minus værdien af forbruget i produktionen, forbruget af fast realkapital (afskrivning) og 
produktionsafgifter. Den omfatter normalt ikke indkomst fra andre kilder (andre aktiviteter end landbrug, løn, 
sociale ydelser og indkomst fra fast ejendom).
Forbrug i produktionen : værdien af de varer og tjenesteydelser, der forbruges i løbet af en produktionsproces 
(omfatter ikke afskrivninger).
Indikator : en målelig variabel, der giver nyttige oplysninger, som kan bruges til at vurdere, i hvilken grad et mål er 
nået.
Indkomst fra familiebrug : en INLB-indikator, som beskriver indkomsten fra landbrug i bedrifter med ulønnede 
arbejdende familiemedlemmer, dvs. landbrugeren og medlemmer af dennes familie.
INLB : Informationsnettet for landøkonomisk bogføring er et instrument til vurdering af kommercielle 
landbrugsbedrifters indkomst og forretningsaktiviteter og virkningerne af den fælles landbrugspolitik. Det er 
baseret på regnskabsoplysninger fra en stikprøve af mere end 80 000 landbrugsbedrifter i alle EU-medlemsstater.
(Offentlig) Intervention : en »operation«, en »foranstaltning«, et program eller et projekt, der gennemføres eller 
finansieres af en offentlig myndighed.
Landbruger : en person, hvis bedrift befinder sig på EU’s område, og som udøver en selvstændig landbrugsaktivitet.
Landbrugsbedrift : en enhed, der ledes under ét og udfører landbrugsaktiviteter inden for EU som hoved- eller 
biaktivitet. En landbruger kan have flere landbrugsbedrifter.
Landbrugshusholdningens disponible indkomst : den samlede indkomst fra alle kilder minus skat og 
obligatoriske socialsikringsbidrag.
07 Glossar
Landbrugshusholdningens indkomst : husholdningens indkomst fra selvstændig landbrugsaktivitet og fra 
ikkelandbrugsmæssige aktiviteter. Landbrug er måske ikke hovedindkomstkilden.
Landbrugsregnskaber (LR) : et basisredskab til analyse af den økonomiske situation inden for et lands landbrug. 
Det er et satellitregnskab for de nationale regnskaber.
Nationale regnskaber : Nationale regnskaber giver oplysninger om økonomiens struktur og udviklingen i den 
økonomiske situation i de enkelte medlemsstater.
Overvågning : regelmæssig gennemgang af de ressourcer, der er investeret i interventionerne, samt 
interventionernes output og resultater.
Satellitregnskaber : regnskaber, der er udarbejdet på grundlag af de nationale regnskaber med henblik på at give 
supplerende oplysninger, og hvor der anvendes begreber, som er tilpasset en økonomisk sektors særlige art, f.eks. 
landbrug.
Standardoutput : den monetære værdi af landbrugsbedrifters bruttoproduktion til prisen ab landmand. 
Standardværdien fastsættes i forhold til gennemsnitssituationen i en given region.
Virksomhedsindkomst i landbruget : indkomst, der genereres af landbrugsaktiviteter efter fradrag af udgifter til 
ansatte, renter på lån af kapital og leje af jord. Den kan bruges til at betale for egne produktionsfaktorer, der hører 
til bedriften (egen arbejdskraft, kapital og jord).
2003-reformen : reformen af den fælles landbrugspolitik, som indførte afkobling af den direkte støtte fra 
landbrugsproduktionen og gjorde betalinger betinget af overholdelse af grundlæggende standarder vedrørende 
bevarelse af jorden og vedrørende miljø, fødevaresikkerhed, dyre- og plantesundhed og dyrevelfærd (den såkaldte 
krydsoverensstemmelse).
2013-reformen : reformen af den fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020. Den sigter mod at opnå en 
mere afbalanceret fordeling af den tilgængelige støtte og belønne landbrugere, der anvender bæredygtige 
landbrugsmetoder via en særlig »grøn betaling«. Den har også til formål at styrke EU-landbrugets markedsorientering 
og samtidig sikre, at der er et sikkerhedsnet, der beskytter landbrugere mod ekstern ustabilitet, og yderligere 
fremme udviklingen af landdistrikterne i medlemsstaterne.
08
 Resumé
I
Der er lagt særlig vægt på landbrugeres indkomst og levestandard i traktaten og i 2013-reformen af den fælles land -
brugspolitik. Næsten en tredjedel af EU-budgettet er stadig direkte eller indirekte afsat til at støtte landbrugeres indkomst 
og bidrager dermed til at sikre landbrugerne en rimelig levestandard.
II
I henhold til den nye ramme for overvågning og evaluering af den fælles landbrugspolitik skal Kommissionen vur -
dere den samlede virkning af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik i forhold til de fastsatte mål. Dette 
kræver ikke kun klart fastsatte målsætninger, mål og indikatorer, men også tilstrækkelige statistiske data af god 
kvalitet om landbrugets økonomiske situation og om landbrugernes indkomst.
III
I denne beretning vurderes det, om Kommissionens resultatmåling vedrørende landbrugeres indkomst er til -
fredsstillende udformet og bygger på solide data. Retten undersøgte, om Kommissionen klart havde fastlagt de 
nødvendige statistiske data, om disse data var af passende kvalitet, og om Kommissionen havde fastsat relevante 
indikatorer.
IV
Retten konkluderer, at Kommissionens system til måling af resultaterne af den fælles landbrugspolitik med hensyn 
til landbrugeres indkomst ikke er tilstrækkeligt godt udformet, og mængden og kvaliteten af de statistiske data, der 
anvendes til at analysere landbrugeres indkomst, har store begrænsninger.
V
Kommissionen har ikke klart fastlagt de statistiske data, der er nødvendige for at foretage en effektiv vurdering af 
resultaterne af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, som har til formål at støtte landbrugeres ind -
komst. Der er ingen repræsentative data til rådighed om landbrugshusholdningernes disponible indkomst, som ville 
gøre det lettere at vurdere, om målet i traktaten om at sikre landbrugerne en rimelig levestandard er nået. Desuden 
findes der ikke et pålideligt system, der gør det muligt at foretage sammenligninger mellem landbrugsindkomster 
og indkomster i andre erhvervssektorer, som kan retfærdiggøre EU-indkomststøtte til landbrugere.
VI
De vigtigste redskaber, der er til rådighed på nuværende tidspunkt på EU-plan til måling af landbrugeres indkomst, 
er landbrugsregnskaberne og informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB). Landbrugsregnskaberne 
er Kommissionens vigtigste statistiske kilde til samlet overvågning af landbrugeres indkomst på makroøkonomisk 
plan. Deres potentiale er imidlertid endnu ikke fuldt udnyttet, og de giver ikke tilstrækkelige oplysninger om vigtige 
faktorer, som er relevante for landbrugeres indkomst samt for den økonomiske værdi af landbruget som helhed. 
INLB er et vigtigt instrument til vurdering af den fælles landbrugspolitik, men det har begrænsninger, fordi det kun 
omfatter kommercielle bedrifter, og indkomstoplysningerne er ufuldstændige.
Resumé 09
VII
Kommissionen og medlemsstaterne sikrede ikke altid, at de data, der blev anvendt til måling af landbrugeres ind -
komst, var af passende kvalitet. Retten fandt svagheder i Kommissionens og medlemsstaternes forvaltning af både 
landbrugsregnskaberne og INLB. Desuden er kvalitetssikringsprocedurerne for landbrugsregnskaberne endnu ikke 
fuldt ud effektive, og der blev under revisionen konstateret en række svagheder i kvalitetssikringsordningerne for 
INLB.
VIII
Målsætningerne for visse foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik er vage, og der er ikke fastlagt en basis -
linje, hvilket gør det svært at vurdere, om målet med individuelle foranstaltninger under den fælles landbrugspo -
litik, der sigter mod at støtte landbrugeres indkomst, er blevet opfyldt. Kommissionen har heller ikke fastsat rele -
vante indikatorer for en effektiv resultatmåling. De indikatorer, som Kommissionen skal anvende som grundlag for 
sin vurdering, er ikke tilstrækkeligt pålidelige eller er ikke tilstrækkelig tydeligt forbundet med foranstaltningerne 
under den fælles landbrugspolitik og er i sig selv ikke egnede til at vise, om de har bidraget effektivt til de ønskede 
virkninger og har mindsket indkomstforskelle.
IX
Hvad angår statistiske data om landbrugeres indkomst, anbefaler Retten, at Kommissionen:
a) udarbejder en mere omfattende ramme for tilvejebringelse af oplysninger om den disponible indkomst og for 
sammenligning af landbrugeres indkomst med indkomster i andre erhvervssektorer
b) videreudvikler landbrugsregnskaberne, således at deres potentiale bedre kan udnyttes
c) sikrer, at analysen af landbrugeres indkomst er baseret på indikatorer, der tager højde for landbrugets nuværen -
de situation, og på tilstrækkelige og ensartede data for alle støttemodtagere under den fælles landbrugspolitiks 
foranstaltninger. Det kunne gøres ved at udvikle synergier mellem eksisterende administrative data eller ved at 
videreudvikle INLB eller udvikle andre egnede statistiske redskaber
d) styrker de nuværende kvalitetssikringsordninger for landbrugsregnskaberne og de INLB-statistikker, medlems -
staterne udarbejder.
X
Hvad angår resultatmålingen for foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, der sigter mod at støtte land -
brugernes indkomst, anbefaler Retten, at Kommissionen for den kommende programmeringsperiode fra starten 
fastsætter passende operationelle mål og basislinjer, i forhold til hvilke resultaterne af foranstaltningerne under 
den fælles landbrugspolitik kan sammenlignes, inden for rammerne af sine evalueringer supplerer den nuværende 
ramme for resultatindikatorer med andre relevante data af god kvalitet med henblik på at måle de opnåede resul -
tater og vurderer effektiviteten og produktiviteten af de foranstaltninger, der har til formål at støtte landbrugeres 
indkomst.
10
 Indledning
De overordnede mål for den fælles landbrugspolitik 
og for 2013-reformen i relation til landbrugeres 
indkomst
01 
I henhold til traktaten1 har den fælles landbrugspolitik blandt andet som mål at 
forøge landbrugets produktivitet og »herigennem at sikre landbrugsbefolknin -
gen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indkomster 
for de i landbruget beskæftigede personer«. 2013-reformen af den fælles land -
brugspolitik2 fokuserede også på landbrugsindkomster i forbindelse med målet 
om bæredygtig fødevareproduktion for derved at sikre landbrugerne en rimelig 
levestandard3.
02 
Foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik finansieres af EU-budget -
tet gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL eller »søjle 1«) og 
Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL eller 
»søjle 2«). Under den nuværende flerårige finansielle ramme vil der fra 2014 frem 
til 2020 blive brugt op til 277 milliarder euro (29 % af det samlede EU-budget) 
fra EGFL til direkte betalinger til landbrugere og til markedsstøtte i specifikke 
landbrugssektorer4.
Målene med foranstaltninger finansieret af EGFL 
i relation til landbrugeres indkomst
03 
Med 2013-reformen af den fælles landbrugspolitik skiftede fokus fra produktions -
støtte (den såkaldte »afkobling«), og der blev indført en indkomststøtteordning, 
som hovedsageligt var baseret på den støtte, som den enkelte landbruger havde 
modtaget i en referenceperiode. 2013-reformen frigjorde betalingerne yderligere 
fra deres historiske sammenhæng, og man bevægede sig gradvist hen imod mere 
ensartede betalinger pr. hektar i alle EU-medlemsstater. Den førte også til en 
omstrukturering af de direkte betalinger, som fra 2015 er opdelt i en fast betaling 
pr. hektar til alle landbrugere, en »grøn betaling«, hvor landbrugerne belønnes 
for bestemte landbrugsmetoder, der anses for at være gavnlige for klimaet og 
miljøet, og en betaling til unge landbrugere. Medlemsstaterne har inden for visse 
grænser en betydelig frihed og kan yderligere målrette betalingerne med hen -
blik på at behandle specifikke politiske spørgsmål5.1 Artikel 39, stk. 1, litra a) og litra 
b), i traktaten om Den 
Europæiske Unions 
funktionsmåde (TEUF) (EUT 
L 326 af 26.10.2012, s. 47). 
Andre mål for den fælles 
landbrugspolitik som fastlagt 
i artikel 39 er c) at stabilisere 
markederne, d) at sikre 
forsyningerne og e) at sikre 
forbrugerne rimelige priser på 
landbrugsvarer.
2 Artikel 110, stk. 2, i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1306/2013 
af 17. december 2013 om 
finansiering, forvaltning og 
overvågning af den fælles 
landbrugspolitik og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EØF) nr. 352/78, 
(EF) nr. 165/94, (EF) nr. 2799/98, 
(EF) nr. 814/2000, (EF) 
nr. 1290/2005 og (EF) 
nr. 485/2008 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 549).
3 Jf. også præamblen til 
Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1308/2013 af 17. december 
2013 om en fælles 
markedsordning for 
landbrugsprodukter og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EØF) nr. 922/72, 
(EØF) nr. 234/79, (EF) 
nr. 1037/2001 og (EF) 
nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 671).
4 Rådets forordning (EU, 
Euratom) nr. 1311/2013 af 
2. december 2013 om 
fastlæggelse af den flerårige 
finansielle ramme for årene 
2014-2020 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 884).
5 Se bilag I  for at få et overblik 
over de løsninger, som 
medlemsstaterne har valgt.
11 Indledning
04 
Selv om de ikke er særlig tydeligt angivet i forordningen6, anser Kommissionen 
visse politikelementer for specifikt at gå ud på at støtte landbrugeres indkomst, 
særlig direkte betalinger. Formålet med disse betalinger er at holde liv i land -
bruget i hele EU ved at støtte og stabilisere landbrugeres indkomst og derved 
sikre landbrugsbedrifternes økonomiske levedygtighed på længere sigt og gøre 
dem mindre sårbare over for prissvingninger. Ved at gøre betalingen af det fulde 
beløb betinget af overholdelse af grundlæggende standarder (den såkaldte 
krydsoverensstemmelse) og ved at anvende en særlig »grøn« komponent skulle 
disse betalinger endvidere også kunne bidrage til at sikre, at landbruget forsyner 
samfundet med offentlige goder.
05 
Selv om direkte betalinger er de mest betydningsfulde set ud fra et finansielt 
synspunkt, er de ikke det eneste instrument, der indvirker på landbrugernes ind -
komst. De ledsages på EU-plan af foranstaltninger til udvikling af landdistrikter -
ne7 og af en række markedsrelaterede og salgsfremmende foranstaltninger, som 
er rettet mod bestemte landbrugssektorer. Kommissionen kan også intervenere 
på bestemte markeder i krisetider ved at give begrænset adgang til offentlig eller 
privat interventionsoplagring, som påvirker markedspriserne og dermed landbru -
geres indkomst.
Landbrugeres indkomst, landbrugshusholdningers 
indkomst og levestandard
06 
Familiebrug er den mest almindelige landbrugsmodel i EU, hvor langt de fleste 
landbrugsbedrifter stadig forvaltes som individuelle bedrifter8. Sådanne bedrifter 
anvender normalt i vid udstrækning familiemedlemmer som arbejdskraft. Ind -
komstforholdene for denne bedriftstype er vist i  figuren . EU-lovgivningen har al -
drig defineret begreberne »landbrugsbefolkning«, en »rimelig levestandard« eller 
»indkomster«, som nævnes i traktaten, men landbrugshusholdningens disponible 
indkomst er et centralt element for vurderingen af levestandarden9.6 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1307/2013 af 17. december 
2013 om fastsættelse af regler 
for direkte betalinger til 
landbrugere under 
støtteordninger inden for 
rammerne af den fælles 
landsbrugspolitik og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 637/2008 
og Rådets forordning (EF) 
nr. 73/2009 (EUT L 347 af 
20.12.2013, s. 608).
7 Som for eksempel 
investeringsforanstaltninger 
eller betalinger til landbrugere 
i områder med 
naturbetingede eller andre 
specifikke begrænsninger.
8 Udtrykket »familiebrug« 
anvendes om enhver bedrift, 
som forvaltes af familien, og 
hvor 50 % eller mere af den 
faste landbrugsarbejdskraft 
består af familiemedlemmer. 
Ifølge Eurostat blev 97 % af 
landbrugsbedrifterne i EU 
i 2010 forvaltet af individuelle 
ejere.
9 Jf. punkt 64 og 65 
i særberetning nr. 14/2003 om 
Kommissionens måling af 
landbrugsindkomster, 
EF-traktatens artikel 33, stk. 1, 
litra b) (EUT C 45 af 20.2.2004, 
s. 1).
12 Indledning
Kommissionens datakilder for indkomster i landbruget
07 
Kommissionen skal fastsætte den statistiske ramme, der er nødvendig for at 
måle landbrugeres indkomst, og medlemsstaterne bør give Kommissionen alle 
de oplysninger, der er nødvendige for at overvåge og vurdere de pågældende 
foranstaltninger. De nødvendige oplysninger bør så vidt muligt være baseret på 
etablerede datakilder10.
08 
Kommissionens hovedkilde til generelle data om landbrugsbefolkningen er 
undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur  (FSS)11, som indsamler data 
om landbrugets situation i hele EU for at overvåge tendenser og ændringer 
i europæiske landbrugsbedrifters struktur. Undersøgelsen var ikke udformet til 
at indsamle data om landbrugernes landbrugsindkomst eller om EU-støtte, der 
finansieres af EGFL. FigurKomponenter i landbrugshusholdningers indkomst
=  Bruttoindtægter 
–
Kontantudgifter=  Nettodriftsindtægt
–
 Afskrivninger=  Landbrugsindkomst
= Landbrugsindkomst
=
–= Indkomst uden
for landbruget+
Kilde:  OECD (2003). Landbrugshus-
holdningens 
disponible indkomstSkatter og afgifter og 
obligatoriske bidrag  Landbrugshus-
holdningens samlede 
indkomst+ Bruttolønninger  
+ Formueindkomst+ Sociale overførsler+ Anden indkomst+ Markedsindtægter
+ Støtte+ Andre indtægter
10 Artikel 110, stk. 4, i forordning 
(EU) nr. 1306/2013.
11 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1166/2008 af 19. november 
2008 om en række 
undersøgelser af 
landbrugsbedrifternes 
struktur og en undersøgelse af 
produktionsmetoderne 
i landbruget og om ophævelse 
af Rådets forordning (EØF) 
nr. 571/88 (EUT L 321 af 
1.12.2008, s. 14). Den seneste 
EU-dækkende undersøgelse af 
landbrugsbedrifternes 
struktur i form af en 
landbrugstælling fandt sted 
i 2010. Den næste 
stikprøveundersøgelse er 
planlagt til 2016.
13 Indledning
09 
Kommissionen bruger to primære statistiske instrumenter til at overvåge øko -
nomiske aktiviteter og indkomst fra landbrug og visse landbrugsrelaterede 
erhvervsaktiviteter:
 ο landbrugsregnskaberne , som er et basisredskab til analyse af den 
makroøkonomiske situation i et lands landbrug og af ændringer 
i landbrugsindkomsten
 ο informationsnettet for landøkonomisk bogføring (INLB) , som er et mi -
kroøkonomisk instrument til vurdering af kommercielle landbrugsbedrifters 
indkomst og forretningsaktiviteter.
10 
Landbrugsregnskaberne er et satellitregnskab i Det Europæiske Nationalregn -
skabssystem (ENS 95), som giver yderligere oplysninger og anvender begre -
ber, der er velegnede til landbrugssektoren12. De følger en specifik metode og 
opstilles ved hjælp af bestemte regler og metoder13. For større medlemsstater 
underinddeles landbrugsregnskaberne i regionale regnskaber. Indsamling og ak -
kumulering af data på nationalt niveau finansieres fuldt ud af medlemsstaterne, 
og de nationale statistiske kontorer eller landbrugsministerier varetager dataind -
samlingen og beregningen af landbrugsregnskaberne. Kommissionen (Eurostat) 
er ansvarlig for at fastlægge metoden og sammenfatte dataene på EU-plan.
11 
INLB har til formål at anslå indkomsten i kommercielle landbrugsbedrifter som en 
forretningsenhed, hvis produktionsværdi målt i standardoutput overstiger en vis 
grænseværdi, som anses at repræsentere den størst mulige del af landbrugspro -
duktionen, landbrugsarealet og arbejdskraften i landbruget blandt de bedrifter, 
der drives på en markedsorienteret måde14. Det er den eneste harmoniserede 
kilde til økonomiske data om landbrugsbedrifter på EU-plan15, og det forvaltes af 
Kommissionens GD for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. Da det er baseret 
på nationale regnskabsdatanet, finansierer medlemsstaterne dataindsamlingen, 
men Kommissionen betaler en fast godtgørelse pr. bedrift for de data, som den 
modtager fra medlemsstaterne16. På nuværende tidspunkt indsamler nationale 
forbindelsesorganer (offentlige eller private organer) data fra mere end 80 000 
landbrugsbedrifter i alle medlemsstater. Deltagelsen i undersøgelsen er frivillig. 
Dataene anvendes af Kommissionen og mange andre interessenter, herunder 
medlemsstaterne.12 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 138/2004 af 5. december 
2003 om landbrugsregnskaber 
i Fællesskabet (EUT L 33 af 
5.2.2004, s. 1).
13 Beregningen af 
landbrugsindkomst i henhold 
til landbrugsregnskaberne er 
vist i  bilag II .
14 Beregningen af indkomsten 
under INLB er vist i  bilag III . En 
bedrift er ikke det samme som 
en landbrugshusholdning, og 
én landbruger kan forvalte 
flere landbrugshusholdninger.
15 Rådets forordning (EF) 
nr. 1217/2009 af 
30. november 2009 om 
oprettelse af et 
informationsnet for 
landøkonomisk bogføring til 
belysning af indkomstforhold 
og driftsøkonomiske forhold 
i landbruget i Den Europæiske 
Union (EUT L 328 af 15.12.2009, 
s. 27):
16 For regnskabsårene 2010-2014 
har Kommissionen indtil 
videre betalt 
51,4 millioner euro i faste 
godtgørelser.
14 Indledning
Resultatmåling af foranstaltninger under den fælles 
landbrugspolitik i relation til landbrugsindkomst
12 
Hver enkelt foranstaltning under den fælles landbrugspolitik skal overvåges og 
evalueres for at forbedre dens kvalitet og påvise resultaterne af den17. Resul -
tatmålingen af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik i relation til 
landbrugsindkomst er i vid udstrækning baseret på oplysningerne i landbrugs -
regnskaberne og INLB, som derfor skal være fyldestgørende og af god kvalitet.
13 
Kommissionen skal senest den 31. december 2018 fremlægge den første rapport 
om gennemførelsen af overvågningen og evalueringen, herunder de første re -
sultater af undersøgelsen af den fælles landbrugspolitiks resultater for perioden 
2014-2020. Senest den 31. december 2021 skal der forelægges en anden rapport 
med en vurdering af resultaterne af den fælles landbrugspolitik.
14 
Med 2013-reformen af den fælles landbrugspolitik blev den fælles overvågnings- 
og evalueringsramme, som allerede blev anvendt til ELFUL, udvidet til også at 
omfatte foranstaltninger finansieret under EGFL18. For at kunne opfylde sit ansvar 
med hensyn til at overvåge og evaluere foranstaltninger, som finansieres af EGFL, 
skal Kommissionen fastlægge, hvilke oplysninger der er nødvendige, og udarbej -
de en flerårig evalueringsplan. Medlemsstaterne skal sikre, at sådanne data er af 
god kvalitet og foreligger i rette tid.
15 
Den fælles overvågnings- og evalueringsramme er baseret på standardindikatorer 
med henblik på, at der kan foretages en omfattende og regelmæssig vurdering 
af foranstaltningernes fremskridt, effektivitet og gennemslagskraft i forhold til 
målsætningerne. Kommissionen har fastsat en række indikatorer19 for at beskrive 
gennemførelsen af instrumenterne under den fælles landbrugspolitik ( outputin -
dikatorer ) for at måle, hvilke resultater der er opnået ( resultatindikatorer ), og 
for at vise, hvilken virkning de har på gennemførelsen af de overordnede mål for 
den fælles landbrugspolitik  (effektindikatorer )20.17 Se også betragtning 68 
i forordning (EU) nr. 1306/2013.
18 Artikel 110 i forordning (EU) 
nr. 1306/2013.
19 Kommissionens gennemførel -
sesforordning (EU) 
nr. 834/2014 af 22. juli 2014 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til den fælles overvågnings- og 
evalueringsramme for den 
fælles landbrugspolitik 
(EUT L 230 af 1.8.2014, s. 1).
20 Jf. bilag IV  for flere 
oplysninger.
15 Indledning
Rettens tidligere revisioner
16 
Retten gennemgik Kommissionens måling af landbrugeres indkomst i 200221. Ret -
ten konkluderede, at EU’s statistiske instrumenter ikke gav tilstrækkeligt udtøm -
mende oplysninger om landbrugshusholdningers disponible indkomst og ikke 
muliggjorde en vurdering af landbrugsbefolkningens levestandard.
17 
Retten konstaterede i sin årsberetning for regnskabsåret 2007 vedrørende målin -
gen af landbrugeres indkomst, at Kommissionen havde taget en række initiativer 
vedrørende landbrugsregnskaberne og INLB22. Retten mente imidlertid, at det var 
af afgørende betydning, at der forelå mere fuldstændige statistikker og indikatorer 
for nøjere at kunne følge resultaterne af den fælles landbrugspolitik, hvor over to 
tredjedele af budgetmidlerne blev anvendt til indkomststøtte.21 Jf. særberetning nr. 14/2003.
22 Årsberetningen for 
regnskabsåret 2007, punkt 5.66 
(EUT C 286 af 10.11.2008, s. 1).
16
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
18 
Overvågningen og evalueringen af den fælles landbrugspolitik kræver oplys -
ninger af god kvalitet om landbrugets økonomiske situation og landbrugernes 
indkomst. Den væsentligste risiko er, at der ikke foreligger solide statistiske data 
og relevante indikatorer på EU-niveau. Der er nærmere bestemt en risiko for, at 
indikatorerne og kriterierne for måling af landbrugeres indkomst ikke er korrekt 
defineret, at der ikke er passende data til rådighed, eller at disse data ikke er af 
tilstrækkelig god kvalitet.
19 
Formålet med denne revision var at undersøge Kommissionens redskaber til må -
ling af landbrugeres indkomst og dens anvendelse af indkomstrelaterede data 
til at vurdere resultaterne af de foranstaltninger under den fælles landbrugspo -
litik, der sigtede mod at fremme en bæredygtig fødevareproduktion og støtte 
landbrugeres indkomst. I den forbindelse gennemgik Retten også de fælles 
resultatindikatorer, som Kommissionen for nylig fastsatte for direkte betalinger 
og andre foranstaltninger, der finansieres af EGFL i relation til bestemte mål i den 
fælles landbrugspolitik23. Formålet med denne revision var ikke at vurdere den 
fælles overvågnings- og evalueringsramme som sådan eller at udtale sig generelt 
om, hvordan medlemsstaternes statistiske systemer fungerer.
20 
Det overordnede revisionsspørgsmål var:
»Er Kommissionens system til måling af resultaterne af den fælles landbrugs -
politik med hensyn til landbrugeres indkomst hensigtsmæssigt udformet og 
baseret på solide data?«
Mere specifikt var formålet med revisionen at få svar på følgende spørgsmål:
 ο Har Kommissionen klart fastlagt, hvilke statistiske data der er nødvendige 
for en effektiv vurdering af resultaterne af foranstaltninger under den fælles 
landbrugspolitik, der har til formål at støtte landbrugernes indkomst?
 ο Sikrede Kommissionen og medlemsstaterne, at de data, der anvendes til må -
ling af landbrugernes indkomst, er af passende kvalitet?
 ο Fastsatte Kommissionen relevante indikatorer, der muliggjorde en effektiv 
vurdering af resultaterne af de foranstaltninger under den fælles landbrugs -
politik, der har til formål at støtte landbrugeres indkomst?23 Jf. særberetning nr. 12/2013 
»Kan Kommissionen og 
medlemsstaterne påvise, at 
EU’s budget til udvikling af 
landdistrikter anvendes 
fornuftigt?«,  
http://eca.europa.eu  
vedrørende resultatmåling af 
foranstaltninger, der 
finansieres af ELFUL  
(http://eca.europa.eu ).
17 Revisionens omfang og revisionsmetoden
21 
Retten fastsatte sine revisionskriterier på grundlag af bestemmelserne i trakta -
ten24 og de gældende forordninger25.
22 
Der blev aflagt revisionsbesøg i Kommissionen og i seks medlemsstater26. Disse 
medlemsstater tegner sig tilsammen for mere end 50 % af bruttoværditilvæksten 
i det europæiske landbrug, og landbrugerne i disse medlemsstater modtager 
mere end 50 % af EU’s landbrugsbudget, primært i form af direkte betalinger.
23 
I Kommissionen undersøgte revisorerne, om procedurerne sikrede, at udarbej -
delsen af landbrugsregnskaberne og forvaltningen af INLB var i tråd med kvali -
tetskravene i de rammer for udvikling, udarbejdelse og formidling af europæiske 
statistikker, der er fastlagt i Eurostats adfærdskodeks27. I de besøgte medlems -
stater gennemgik Retten de gældende procedurer for dataindsamling og kvali -
tetssikring med hensyn til både landbrugsregnskaberne og INLB. Formålet med 
besøgene i medlemsstaterne var også at identificere god praksis for måling af 
landbrugeres indkomst. Der blev indsamlet revisionsbevis, som blev sammen -
holdt med revisionskriterierne, ved hjælp af samtaler og analyse af dokumenter 
og data. Retten foretog desuden en undersøgelse i alle 28 medlemsstater om 
anvendelsen af landbrugsregnskaberne og INLB.
24 
Retten udførte også en skrivebordsgennemgang og analyse af Kommissionens 
resultatstyringsramme med hensyn til målene og resultatindikatorerne vedrøren -
de landbrugeres indkomst. I forbindelse med denne analyse samt revisionen af 
INLB-systemet fik Retten bistand fra to eksterne eksperter.24 Artikel 39 i TEUF.
25 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 138/2004 af 5. december 
2003 om landbrugsregnskaber 
i Fællesskabet (EUT L 33 af 
5.2.2004, s. 1) og Rådets 
forordning (EF) nr. 1217/2009 
af 30. november 2009 om 
oprettelse af et 
informationsnet for 
landøkonomisk bogføring til 
belysning af indkomstforhold 
og driftsøkonomiske forhold 
i landbruget i Det Europæiske 
Fællesskab (EUT L 328 af 
15.12.2009, s. 27), Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 223/2009 af 
11. marts 2009 om europæiske 
statistikker og om ophævelse 
af forordning (EF, Euratom) 
nr. 1101/2008 om 
fremsendelse af fortrolige 
statistiske oplysninger til De 
Europæiske Fællesskabers 
Statistiske Kontor, Rådets 
forordning (EF) nr. 322/97 om 
EF-statistikker og Rådets 
afgørelse 89/382/EØF, Euratom 
om nedsættelse af et udvalg 
for De Europæiske 
Fællesskabers statistiske 
program (EUT L 87 af 31.3.2009, 
s. 164) og forordning (EU) 
nr. 1306/2013.
26 Tyskland, Spanien, Frankrig, 
Nederlandene, Polen og 
Rumænien.
27 Jf. bilag V .
18
 Bemærkninger
Kommissionen har endnu ikke fastlagt et fuldstændigt 
sæt af data til vurdering af resultaterne af 
foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik 
i relation til landbrugeres indkomst
25 
Med henblik på at besvare spørgsmålet om, hvorvidt Kommissionen klart har 
fastlagt de nødvendige statistiske data, vurderede Retten, om der tilvejebringes 
oplysninger om alle relevante aspekter af landbrugeres indkomst, om landbrugs -
regnskaberne registrerer tilstrækkelige makroøkonomiske data om landbruge -
res indkomst, og om INLB omfatter tilstrækkelige indkomstdata om de enkelte 
landbrugere.
Kommissionen mangler stadig oplysninger om landbrugeres 
indkomst på EU-plan
Der er ingen repræsentative data om landbrugshusholdningernes 
disponible indkomst
26 
Landbrugshusholdningers disponible indkomst omfatter indtægter fra salg af 
landbrugsprodukter, støtte, andre indtægter (landbrugsrelateret indkomst)28 og 
anden indkomst29. Den disponible indkomst er et centralt element for vurderin -
gen af landbrugeres levestandard, som er et af traktatens hovedmål.
27 
Der er endnu ikke udarbejdet en statistisk ramme på EU-plan til indsamling af 
oplysninger om landbrugeres og deres husholdningers disponible indkomst. 
Dette til trods for, at de tilgængelige oplysninger peger på, at indkomster, som 
ikke vedrører landbrugsaktivitet, får stadig større betydning. Kommissionen 
udførte to gennemførlighedsundersøgelser om indsamling af sådanne data30, 
og en vurdering af dem indgik i Kommissionens statistiske program for 2008-
201231. Kommissionen har imidlertid endnu ikke gennemført en sådan vurdering 
eller gjort andet for at få mere viden om landbrugshusholdningernes disponible 
indkomst.
28 
Der er adgang til data om husholdningers disponible indkomst og levevilkår gene -
relt, herunder landbrugshusholdninger, via EU-statistikkerne over indkomstfor -
hold og levevilkår (EU-SILC)32. Antallet af landbrugshusholdninger, som indgår 
i denne undersøgelse, er imidlertid generelt for lille til, at der kan drages gyldige 
konklusioner om landbrugernes indkomst og levevilkår.28 Indkomst fra andre 
erhvervsmæssige aktiviteter, 
der gennemføres ved hjælp af 
bedriftens ressourcer.
29 Indkomst fra eksterne kilder 
såsom løn fra landbrugerens 
eller familiemedlemmers 
øvrige aktiviteter.
30 Sveriges Statistik, Feasibility 
study on collection of off-farm 
income data and data on other 
income ( Gennemførlighedsun -
dersøgelse om indsamling af 
data om indkomst, som ikke 
vedrører landbrug, og data 
om anden indkomst) , 2006; 
AgraCeas, Feasibility study on 
the implementation of income 
of agricultural households 
sector  (Gennemførlighedsun -
dersøgelse om implemente -
ring af statistikker om 
landbrugshusholdningers 
indkomst) , 2007 .
31 Europa-Parlamentets og 
Rådets afgørelse 
nr. 1578/2007/EF af 
11. december 2007 om 
Fællesskabets statistiske 
program 2008-2012 (EUT L 344 
af 28.12.2007, s. 15).
32 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1177/2003 af 16. juni 2003 
om EF-statistikker over 
indkomstforhold og levevilkår 
(EU–SILC) (EUT L 165 af 
3.7.2003, s. 1).
19 Bemærkninger
29 
Desuden indsamles der kun specifikt data om landbrugshusholdningers ind -
komst i ti medlemsstater. Tilgangene til indsamling af sådanne oplysninger og 
detaljeringsgraden varierer desuden betydeligt i de enkelte medlemsstater (jf. 
tekstboks 1 ). Forskellene i tilgange begrænser de konklusioner, der kan drages 
om landbrugernes indkomst og levevilkår.
Der findes ikke et hensigtsmæssigt referencesystem til 
sammenligning af landbrugeres indkomst med indkomsten 
i andre erhvervssektorer
30 
Det er vigtigt at sammenligne landbrugeres indkomst med indkomsten i andre 
erhvervssektorer eller med indkomsten i bestemte samfundsøkonomiske grup -
per, som kan sammenlignes med landbrugere, for at slå fast, i hvilket omfang de 
eventuelt er ringere stillet, og hvorfor der er brug for EU-indkomststøtte, eller 
hvorfor støtten er vigtig af hensyn til bedrifternes levedygtighed.
31 
Ifølge Kommissionen viser de disponible statistikker, at landbrugeres indkomst 
stadig er væsentligt lavere end den gennemsnitlige indkomst i den samlede 
økonomi33. Denne konklusion er imidlertid baseret på en sammenligning af 
indkomster, som er beregnet på forskellige grundlag, og som derfor er vanske -
lige at sammenligne34. En sådan sammenligning skal fortolkes omhyggeligt, 
så man undgår, at der drages ukorrekte konklusioner om, hvorvidt, og i givet 
fald, i hvilket omfang landbrugeres indkomst er lavere end indkomsten i andre 
erhvervssektorer. Tekstboks 1Statistikker over landbrugshusholdningers indkomst udarbejdet af de enkelte 
medlemsstater
Der indsamles på nuværende tidspunkt data om landbrugshusholdningers indkomst i Bulgarien, Danmark, 
Spanien, Frankrig, Nederlandene, Østrig, Polen, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige (England). 
Der findes imidlertid ikke en fælles definition af »landbrugshusholdninger«, og de anvendte metoder er for -
skellige. I Nederlandene findes der oplysninger om husstandsindkomsten for over halvdelen af bedrifterne 
i INLB-stikprøven (2013). I Frankrig anvender myndighederne INLB-dataene sammen med oplysninger fra skatte -
registrene til at beregne landbrugshusholdningers indkomst. I Polen anvendes EU-SILC-undersøgelsen, og 
INLB-respondenter anmodes om frivilligt at give yderligere oplysninger om deres husholdninger. Bulgarien, 
Spanien og Finland anvender udelukkende EU-SILC-undersøgelsen, som indeholder et forholdsvist lille antal 
landbrugshusholdninger.
33 SEK(2011) 1153 endelig/2 af 
20. oktober 2011 
»Kommissionens 
konsekvensanalyse, den fælles 
landbrugspolitik hen imod 
2020«, s. 18. Ifølge 
Kommissionen er 
indkomstniveauet 
i landbrugssektoren stadig 
under 50 % af den 
gennemsnitlige løn i den 
samlede økonomi.
34 Kommissionen sammenligner 
i sine årlige aktivitetsrapporter 
faktorindkomsten i landbruget 
pr. landbrugsarbejdsenhed 
med EU’s 
bruttonationalprodukt pr. 
indbygger. Kommissionen 
sammenligner også 
virksomhedsindkomst 
i landbruget pr. ulønnet 
medarbejder og bruttoløn pr. 
fuldtidsækvivalent i resten af 
økonomien.
20 Bemærkninger
32 
Bedrifternes størrelse og landbrugsbefolkningens indkomstniveau varierer bety -
deligt ligesom typerne af bedrifter. De gennemsnit, Kommissionen bruger til at 
sammenligne indkomster pr. bedriftsstørrelse, bedriftstype og region i INLB, viser 
ikke altid, i hvilket omfang visse grupper af landbrugere er ringere stillet sammen -
lignet med andre. Derfor kan disse gennemsnit ikke anvendes til at bestemme, 
om foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, der har til formål at støtte 
landbrugeres indkomst, bidrager til at reducere indkomstforskelle.
Landbrugsregnskaberne er et vigtigt redskab til overvågning 
af den økonomiske situation i landbruget, men de har 
iboende begrænsninger med hensyn til vurdering af 
foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik
Kommissionen har ikke videreudviklet landbrugsregnskaberne 
med henblik på en bedre udnyttelse af deres potentiale
33 
Kommissionen har indtil videre ikke tilpasset landbrugsregnskaberne til de nye 
standarder for nationale regnskaber35 og har ikke udnyttet landbrugsregnska -
bernes fulde potentiale ved at videreudvikle dem med henblik på indsamling af 
oplysninger om importens rolle, udviklingen i efterspørgslen efter landbrugspro -
dukter (inden- eller udenlandsk), forsyninger til fødevareindustrien, husholdnin -
gernes endelige forbrug, særbehandling af landbruget i afgiftssystemerne eller 
udnyttelse til nonfoodformål såsom produktion af bioenergi. Alle disse elemen -
ter er imidlertid vigtige faktorer, der indvirker på landbrugernes indkomst.
34 
Landbrugsregnskaberne har ikke til formål at bidrage til at analysere specifikke 
sektorers afhængighed af støtte og støttens betydning for bæredygtigt land -
brug i regionerne for bestemte produktionstyper eller for bestemte samfunds -
økonomiske grupper af landbrugere. Støttens rolle vises kun som et samlet tal, 
der omfatter både EU-støtte og national støtte, der ydes til landbrugere. Dette 
begrænser landbrugsregnskabernes anvendelighed som grundlag for en analyse 
af effektiviteten og produktiviteten af foranstaltninger under den fælles land -
brugspolitik med hensyn til landbrugeres indkomst.35 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 549/2013 af 21. maj 2013 
om det europæiske national- 
og regionalregnskabssystem 
i Den Europæiske Union (ENS 
2010) ( EUT L 174 af 26.6.2013, 
s. 1).
21 Bemærkninger
35 
Oplysninger om jordpriser og forpagtningsafgifter er ikke kun vigtige for be -
regningen af landbrugeres indkomst, men også for vurderingen af virkningen 
af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, fordi jord er den vigtigste 
produktionsfaktor for landbruget. Desuden er direkte betalinger for det meste 
forbundet med landbrugsjord, hvilket kan have indflydelse på jordpriserne og 
dermed på støttens effektivitet og produktivitet36. Der findes indtil videre ikke 
noget retsgrundlag i EU-lovgivningen, der sikrer en regelmæssig indsamling 
af data om jordpriser og forpagtningsafgifter i alle medlemsstater, som er af 
sammenlignelig kvalitet. Selv om Eurostat har gjort en indsats for at indsamle 
passende data, er de disponible data ufuldstændige, og der anvendes ikke en 
fælles metode. Dette har også indvirket på nøjagtigheden af de data, der blev 
indberettet i landbrugsregnskaberne37.
36 
Landbrugsregnskaberne viser indkomstresultater for den enkelte medlemsstat 
under ét, men ikke på regionalt plan. Medlemsstaterne indgiver udelukkende 
yderligere regionale indkomstdata på frivillig basis, men disse er ikke tilgængeli -
ge for alle relevante medlemsstatsregioner, og hvis de foreligger, gør de det først 
med en betydelig forsinkelse på to år. Dette begrænser resultaternes anvendelig -
hed til vurdering af den regionale indkomstsituation i landbruget.
37 
Pr. definition måler landbrugsregnskaberne - på makroøkonomisk niveau - de 
økonomiske resultater og væksten som følge af markedsaktiviteter og deres ud -
vikling over tid. De redegør ikke for de offentlige goder, som landbrugere leverer 
til samfundet. Leveringen af sådanne offentlige goder er et vigtigt specifikt mål 
med foranstaltninger såsom den »grønne betaling«, der udgør 30 % af EU’s direk -
te betalinger. Den understreger landbrugets multifunktionelle rolle og bidrager 
også til landbrugeres indkomst. Landbrugets produktion af offentlige goder og 
samfundets vurdering af omfanget heraf kan imidlertid variere betydeligt i de 
enkelte regioner og medlemsstater. Kommissionen har indtil videre ikke overve -
jet at videreudvikle landbrugsregnskaberne eller oprettet et andet instrument 
til måling af den økonomiske værdi af de offentlige goder, der produceres af 
landbrugssektoren som helhed.36 Jf. punkt 97 i særberetning 
nr. 5/2011 
»Enkeltbetalingsordningen: 
emner, der bør tages op til 
behandling, for at den 
økonomiske forvaltning kan 
blive mere forsvarlig« og 
punkt 74 i særberetning 
nr. 16/2012 »Effektiviteten af 
den generelle 
arealbetalingsordning som 
overgangsstøtteordning for 
landbrugerne i de nye 
medlemsstater« ( http://eca.
europa.eu ).
37 Jf. punkt 56.
22 Bemærkninger
Kommissionen kan anvende visse oplysninger fra 
landbrugsregnskaberne bedre
38 
Formålet med landbrugsregnskaberne er at få oplysninger om ændringer i ind -
komster i landbrugssektoren som helhed, og ikke om de absolutte indkomstni -
veauer, de enkelte landbrugsbedrifters indkomst eller om landbrugshusholdnin -
gernes indkomst. De har som sådan ikke til formål at drage detaljerede konklusioner 
på mikroøkonomisk plan såsom om de enkelte bedrifters økonomiske bæredyg -
tighed og landbrugshusholdningernes levestandard. Kommissionen bruger dog 
i sine årlige aktivitetsrapporter og årlige statistiske og økonomiske informationsrap -
porter oplysninger fra landbrugsregnskaberne på mikroniveau, idet den sam -
menligner faktorindkomsten i landbruget pr. ansat38 i absolutte værdier som en 
nøgleresultatindikator. Landbrugsregnskaberne har imidlertid ikke specifikt til 
formål at give data om absolutte indkomstniveauer eller om de enkelte landbru -
geres indkomstniveau.
39 
Kommissionen bruger indikatoren »virksomhedsindkomst i landbruget«39 som et 
udtryk for »familiens indkomst fra bedriften«40 og betragter den som den mest 
nøjagtige indikator for landbrugernes levestandard. Denne antagelse afspejler 
dog ikke længere virkeligheden i landbruget i EU, fordi landbrugsbefolkningen er 
meget forskelligartet i de enkelte medlemsstater og ikke længere kun omfatter 
individuelle (»familie«)brug, der forvaltes af eneindehavere, som ikke får betaling 
for deres arbejde, men også mange juridiske enheder eller sammenslutninger af 
bedrifter, som næsten udelukkende anvender lønnet arbejdskraft41. Sidstnævnte 
er ofte konventionelle selskaber (f.eks. investorer, der køber store landbrugsarea -
ler til intensivt landbrug), ligesom i andre erhvervssektorer. Indkomstresultaterne 
i landbrugsregnskaberne kan derfor ikke klart knyttes til »familiebrug« og kan 
ikke tages som udtryk for de enkelte landmænds indkomst eller levestandard. Da 
andelen af individuelle bedrifter i medlemsstaterne også varierer betydeligt, er 
det ikke muligt at sammenligne indkomstresultater medlemsstaterne imellem, 
som de angives i landbrugsregnskaberne42.38 Faktorindkomsten 
i landbruget er indkomst fra 
landbrug, som bruges til at 
betale for lånte eller lejede 
produktionsfaktorer (kapital, 
løn og forpagtningsafgifter), 
og egne produktionsfaktorer 
(egen arbejdskraft, kapital og 
jord).
39 Lønnen for det arbejde, som 
landbrugeren har udført, plus 
den indkomst, der er tilbage 
efter fradrag af udgifterne til 
lønnet arbejdskraft. 
Indikatoren giver oplysninger 
om tendenser i udviklingen 
i selvstændige 
landbrugsvirksomheders 
indkomst.
40 Jf. bilag III .
41 I henhold til undersøgelsen af 
landbrugsbedrifternes 
struktur for 2010 blev 27 % af 
EU’s landbrugsareal dyrket af 
juridiske enheder. Andelen 
steg betydeligt med 
udvidelserne af EU i 2004 og 
20 07.
42 Jf. også punkt 5.12 i bilag I til 
forordning (EF) nr. 138/2004.
23 Bemærkninger
INLB er en veletableret kilde til indkomst- og 
forretningsoplysninger om kommercielle landbrugsbedrifter, 
men det har begrænsninger
40 
Formålet med INLB er at indsamle repræsentative regnskabsdata om kommerciel -
le landbrugsbedrifter43. INLB kan give vigtige og nyttige oplysninger om landbrugs -
bedrifters driftsresultater for hver landbrugssektor og bedriftsstørrelse. Det er 
således en primær informationskilde i forbindelse med vurderingen af resultater -
ne af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik44.
41 
I forlængelse af Rettens særberetning nr. 14/2003 har Kommissionen i samarbej -
de med medlemsstaternes forbindelsesorganer udarbejdet INLB-metoden for at 
tage højde for udviklingen i landbrugssektoren. Den har også taget skridt til at til -
nærme INLB-resultaterne til internationale regnskabsstandarder og IFRS-standarder.
Indkomstindikatorer tager ikke fuldt ud højde for bedrifternes 
udvikling i landbrugssektoren
42 
Den vigtigste indkomstindikator i INLB er » bedriftens nettoværditilvækst «. Den 
er velegnet til at sammenligne landbrugsbedrifters indkomstresultater, uanset 
deres organisatoriske form. Men da den ikke tager højde for omkostninger til 
eksterne produktionsfaktorer (f.eks. forpagtningsafgifter eller bankrenter), som 
mange landbrugere skal afholde, kan den ikke give tilstrækkelige oplysninger om 
landbrugernes faktiske landbrugsindkomst eller bedrifternes rentabilitet.
43 
Det oprindelige formål med INLB var at tilvejebringe oplysninger om »familie -
brug«, og en vigtig indikator er » bedriftens nettoindkomst pr. familiearbejds -
enhed « for bedrifter, der anvender indehavernes og deres families arbejdskraft 
og kapital. Den beregnes kun for bedrifter, for hvilke der er registreret ulønnet fa -
miliearbejdskraft. Selskaber, der ejes af én enkelt indehaver eller en gruppe inde -
havere, og som er oprettet til skattemæssige formål og svarer til familiebrug i alle 
undtagen den juridiske form, er udelukket, fordi de ikke har ulønnet arbejdskraft. 
Sådanne strukturer er imidlertid hyppige i mange medlemsstater, navnlig i Tysk -
land, Spanien og Frankrig, og deres udelukkelse kan fordreje resultaterne45.43 Bedrifter over en mindste 
økonomisk størrelse.
44 Kommissionens vurdering af 
de indkomstmæssige 
virkninger af direkte støtte og 
konsekvensanalysen af »Den 
fælles landbrugspolitik på vej 
mod 2020«, som begge blev 
gennemført af Kommissionen 
i 2011, er i vid udstrækning 
baseret på INLB-data.
45 I Spanien dyrkes mere end 
30 % af landbrugsarealet af 
juridiske enheder, og mange 
af dem er oprettet af 
skattemæssige årsager. 
I Frankrig dyrkes 58 % af 
landbrugsarealet af juridiske 
enheder og 
sammenslutninger af 
landbrugsbedrifter, og 
i Tyskland er det mere end en 
tredjedel.
24 Bemærkninger
44 
Desuden er der ingen særskilt indkomstindikator for landbrugsbedrifter, der er 
organiseret som konventionelle selskaber, selv om sådanne juridiske enheder 
spiller en stor rolle i landbrugssektoren i mange medlemsstater.
Oplysningerne om landbrugeres øvrige bedriftsrelaterede 
indkomster er ufuldstændige
45 
Indtægter fra finansielle investeringer, kapitaloverførsler og de gunstige virknin -
ger af beskatningen af landbrugsindkomst kan have en væsentlig indvirkning på 
en bedrifts indkomst og økonomiske situation og dens evne til at reagere på mar -
kedskræfterne. Den nuværende INLB-metode tager dog ikke højde for sådanne 
virkninger.
46 
Mange landbrugere bruger også bedriftens ressourcer til at udøve andre er -
hvervsmæssige aktiviteter ud over primær landbrugsproduktion, eller på anden 
måde diversificere deres erhvervsaktiviteter for at øge deres indkomst. Eksempler 
på sådanne bedriftsrelaterede aktiviteter er forarbejdning af fødevarer på bedrif -
ter, direkte salg af produkter, ydelse af tjenester ved hjælp af landbrugsudstyr, 
produktion af vedvarende energi eller landboturisme. Sådanne aktiviteter skaffer 
yderligere indtægter, begrænser indkomstsvingninger og gør landbrugerne min -
dre afhængige af støtte.
Vedvarende energi kan give landbrugerne ekstra indkomstkilder
© Den Europæiske Union. Kilde : Europa-Kommissionen - Audiovisual Service.  
Foto: L. Chamussy.
25 Bemærkninger
47 
Først fra 2014 er der indsamlet mere detaljerede oplysninger om andre bedrifts -
relaterede indkomster46. Disse oplysninger medtages dog kun, hvis indtægterne 
og udgifterne ikke kan adskilles fra landbrugsaktiviteter i bedriftens regnskab. 
Oplysningerne er stadig ufuldstændige, fordi de ikke medtages i andre tilfælde, 
f.eks. når den pågældende aktivitet forvaltes i separate forretningsenheder, der 
tilhører landbrugeren. De indsamlede data er heller ikke repræsentative, fordi 
sådanne bedrifter på nuværende tidspunkt er underrepræsenterede i INLB-stik -
prøven, og på grund af forskellig regnskabsmæssig behandling er dataene ikke 
sammenlignelige medlemsstaterne imellem (jf. tekstboks 2 ). Man har derfor ikke 
et fuldstændigt billede af landbrugernes faktiske bedriftsrelaterede forretnings -
aktiviteter og af den rolle, som supplerende indtægtskilder spiller for stabiliserin -
gen af deres samlede indkomst. Tekstboks 2Inkonsekvent behandling af landbrugernes øvrige bedriftsrelaterede indkomster
I forbindelse med undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur for 2010 oplyste over 30 % af landbrugs -
bedrifterne i Tyskland, at de havde forretningsaktiviteter uden for landbruget. Det centrale element i klassi -
ficeringen af indkomsten i INLB er imidlertid den nationale skattelovgivning, hvor driftsindtægter, som ikke 
stammer fra primær landbrugsproduktion, kun betragtes som landbrugsindkomst inden for snævre grænser. 
Indtægter, der ikke ligger inden for disse grænser, registreres ikke i INLB. Mange landbrugsbedrifter driver 
biogasanlæg og producerer og sælger elektricitet til det nationale net. Da denne indtægt klassificeres som 
indkomst fra andet end landbrug, anses den ikke for at være direkte forbundet med bedriften og fremgår ikke 
af INLB-resultaterne.
I Frankrig medtages indkomst fra andre erhvervsmæssige aktiviteter, der vedrører bedriften, såsom bearbejd -
ning af landbrugsprodukter, landbrugstjenester, udlejning af jord eller bygninger (herunder lejeindtægter for instal -
lation af vindenergianlæg eller solcellepaneler og salg af elektricitet), kun, så længe de udføres af den samme 
bedrift, og så længe indtægten fra sådanne aktiviteter ikke overstiger et vist beløb47. I modsat fald medtages 
den ikke i INLB. INLB giver i begge tilfælde kun et ufuldstændigt billede af det faktiske diversificeringsniveau.
I Nederlandene blev der konstateret en god praksis, hvor indsamling af data om andre erhvervsmæssige 
aktiviteter giver mulighed for en bedre vurdering af landbrugeres indkomstsituation. Ifølge de nederlandske 
INLB-resultater for 2012 modtog landbrugsbedrifter, som havde andre erhvervsmæssige aktiviteter end primær 
landbrugsproduktion, i gennemsnit 51 000 euro fra disse aktiviteter.
47 Normalt 30 % af landbrugsbedriftens årlige omsætning eller 50 000 euro, alt efter hvad der er lavest.46 Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 385/2012 af 30. april 
2012 om det bedriftsskema, 
der skal anvendes ved 
konstatering af 
landbrugsbedrifters 
indkomstforhold og analyse af 
deres driftsøkonomiske 
forhold (EUT L 127 af 15.5.2012, 
s. 1).
26 Bemærkninger
INLB er ikke udformet til at være repræsentativ for 
støttemodtagere under den fælles landbrugspolitik
48 
Den undersøgelse, som INLB er baseret på, har til formål at repræsentere den 
størst mulige andel af landbrugsproduktionen, landbrugsarealet og arbejds -
kraften på disse landbrugsbedrifter. Med henblik herpå klassificeres alle land -
brugsbedrifter på grundlag af en standardiseret produktionsværdi, der generelt 
afspejler værdien af deres landbrugsproduktion. Grænseværdien for minimums -
standardproduktionen varierer imidlertid medlemsstaterne imellem, ligesom 
dækningen af den samlede landbrugsbefolkning og modtagere af EU-støtte (jf. 
tabellen ).
49 
Den anvendte tilgang er berettiget set ud fra medlemsstaternes synspunkt, fordi 
landbrugsbedrifternes størrelse varierer betydeligt i hele EU, men dette begræn -
ser INLB-baserede indkomstsammenligninger medlemsstaterne imellem. Eksem -
pelvis foreligger der for en landbrugsbedrift med en standardproduktion på 
10 000 euro om året i Spanien ingen sammenlignelige data i Tyskland, Frankrig 
eller Nederlandene, fordi sådanne bedrifter ikke er inkluderet i undersøgelsen. 
Derfor findes der kun harmoniserede oplysninger for hele EU for bedrifter, der 
ligger over grænsen på 25 000 euro i årlig standardproduktion48. Sammenlignin -
ger af gennemsnitsindkomsten pr. medarbejder for alle bedrifter, der er inklude -
ret i INLB, kan dermed føre til fejlfortolkning af landbrugeres indkomstsituation 
i medlemsstaterne.
50 
INLB blev oprettet for at observere landbrugsbedrifters indkomstforhold og 
driftsøkonomiske forhold. Men udvælgelsen af bedrifter tager ikke højde for, 
om de modtager EU-støtte. Dette kan betyde, at der ikke er tilstrækkeligt repræ -
sentative oplysninger til rådighed om virkningerne af specifikke EU-støtteforan -
staltninger og bestemte gruppers indkomst såsom unge landbrugere49. Desuden 
afholdes der ikke kun direkte betalinger til kommercielle landbrugere, men også 
til et betydeligt antal deltids- eller subsistenslandbrugere, som falder uden for 
INLB’s anvendelsesområde. Kommissionen har kun lidt viden om sådanne små 
bedrifters indkomstforhold og produktionsaktiviteter, som spænder fra 12 % 
af modtagerne af direkte EU-betalinger i Bulgarien til 79 % i Slovakiet50. Dette 
begrænser de konklusioner, der kan drages af INLB-resultaterne, for så vidt angår 
støtteforanstaltningernes samlede virkning på forskellige bedriftskategorier51.48 Dette er den grænse, der på 
nuværende tidspunkt 
anvendes af Tyskland, den 
kontinentale del af Frankrig, 
Luxembourg, Nederlandene, 
Slovakiet og Det Forenede 
Kongerige (England, Skotland 
og Wales).
49 Dette gælder også 
foranstaltninger finansieret af 
ELFUL. Ifølge Rettens 
undersøgelse medtager 
Danmark, Tyskland, Litauen og 
Nederlandene allerede 
specifikt økologisk landbrug. 
Tyskland, Ungarn og Litauen 
er også særlig opmærksomme 
på juridiske enheder, som 
producerer en stor del af deres 
landbrugsproduktion. Østrig 
vælger især bedrifter 
i bjergområder. Italien udvider 
INLB-stikprøven væsentligt for 
at få mere præcise data om 
virkningen af foranstaltninger 
til udvikling af landdistrikterne.
50 Jf. tabellen .
51 I Tjekkiet, Danmark, Tyskland 
og Grækenland var antallet af 
modtagere af direkte 
betalinger endda højere end 
antallet af landbrugsbedrifter, 
der blev undersøgt 
i undersøgelsen af 
landbrugsbedrifternes 
struktur, fordi 
grænseværdierne for 
medtagelse i undersøgelsen 
af landbrugsbedrifternes 
struktur udelukker mindre 
bedrifter, som ikke har nogen 
eller kun meget lidt 
produktion. Derfor er der for et 
betydeligt antal modtagere af 
betalinger fra EU-budgettet 
ikke blot ingen data om deres 
indkomst, men heller ingen 
strukturelle data.
27 Bemærkninger TabelDækningen af landbrugsbefolkningen og modtagere af støtte under den fælles 
landbrugspolitik i INLB
MedlemsstatBedrifter i undersøgelsen 
af landbrugsbedrifternes 
struktur (FSS) for 2010National INLB-grænse  
(i standardoutput  
udtrykt i euro)Procentdel af bedrifter 
i FSS, der er repræsenteret 
i INLBProcentdel af modtagere 
af støtte under den fælles 
landbrugspolitik, der ikke 
er repræsenteret i INLB
Belgien 42 850 25 000 72 % 30 %
Bulgarien 370 500 2 000 31 % 12 %
Tjekkiet 22 870 8 000 65 % 39 %
Danmark 42 120 15 000 68 % 51 %
Tyskland 299 150 25 000 65 % 47 %
Irland 139 900 8 000 74 % 36 %
Grækenland 723 010 4 000 44 % ingen oplysninger
Spanien 989 810 4 000 53 % 61 %
Estland 19 620 4 000 41 % 55 %
Frankrig 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Italien 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Cypern 38 860 4 000 26 % ingen oplysninger
Letland 83 400 4 000 26 % 67 %
Litauen 199 930 4 000 27 % 69 %
Luxembourg 2 210 25 000 73 % 20 %
Ungarn 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Nederlandene 72 320 25 000 71 % 25 %
Østrig 150 160 8 000 62 % 26 %
Polen 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugal 305 260 4 000 36 % 53 %
Rumænien 3 859 030 2 000 27 % ingen oplysninger
Slovenien 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovakiet 24 460 25 000 18 % 79 %
Finland 63 880 8 000 61 % 38 %
Sverige 71 100 15 000 39 % 57 %
Det Forenede 
Kongerige186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
EU-27 12 014 740
1 Den kontinentale del af Frankrig.
2 Guadeloupe, Martinique og Réunion.
3 Undtagen Nordirland.
4 Nordirland.
Kilde:  Revisionsretten på grundlag af Kommissionen og data fra undersøgelser.
28 Bemærkninger
51 
Desuden er oplysninger om EU-støtte fra EGFL ikke omfattet af undersøgelsen 
af landbrugsbedrifternes struktur, og kun nogle få medlemsstater har et unikt 
bedriftsidentifikationsnummer, som kunne gøre det muligt at forbinde undersø -
gelsesdata og INLB-data med administrative data såsom data fra det integrerede 
forvaltnings- og kontrolsystem for støttebetalinger og dyrkede arealer. En sådan 
forbindelse ville gøre det muligt at kombinere oplysninger om EU-indkomststøt -
te med data om landbrugsstrukturer og arealanvendelse. Dette ville også bidrage 
til en bedre forståelse af de faktorer, der bestemmer landbrugeres indkomst, samt 
mindske den administrative byrde på respondenterne.
Kommissionen og medlemsstaterne sikrede ikke altid, 
at de disponible data om landbrugeres indkomst var 
af en passende kvalitet
52 
Traktaten fastsætter de grundlæggende principper for europæiske statistikker, 
som skal være upartiske, pålidelige, objektive, videnskabeligt uafhængige, om -
kostningseffektive og fortrolige52. Principperne uddybes yderligere i adfærdsko -
deksen for europæiske statistikker, som både medlemsstaterne og Kommissionen 
skal overholde. Gennemførelsen af den fremmes af en kvalitetssikringsramme. 
Hverken adfærdskodeksen eller kvalitetssikringsrammen er dog obligatorisk.  
Bilag V  er en oversigt over de specifikke kriterier, der finder anvendelse på kvali -
teten af de statistiske oplysninger, som udarbejdes.
53 
Med henblik på at vurdere, om dataene om landbrugeres indkomst var solide, 
gennemgik Retten de eksisterende ordninger, der skal sikre bl.a. kvaliteten af de 
statistiske data fra landbrugsregnskaberne og INLB som fastsat i adfærdskodek -
sen for europæiske statistikker.52 Artikel 338, stk. 2, i TEUF.
29 Bemærkninger
Der var svagheder i Kommissionens forvaltning af 
landbrugsregnskaberne …
Kommissionen havde ikke tilstrækkelige ajourførte oplysninger 
om den metode og de datakilder, som medlemsstaterne bruger til 
at udarbejde landbrugsregnskaberne (LR)
54 
Oplysningerne om LR-metoden og -datakilderne (de såkaldte »oversigter«), som 
medlemsstaterne giver Kommissionen, varierede betydeligt med hensyn til 
detaljeringsgrad og kvalitet og var ikke blevet ajourført siden 2006, og for tre 
medlemsstater forelå der ikke sådanne oversigter. I alle seks besøgte medlems -
stater varierede procedurerne og datakilderne for væsentlige poster betydeligt, 
og de svarede ikke længere til beskrivelsen i oversigterne. Derfor kan Kommissi -
onen ikke kontrollere, om de statistiske oplysninger, som medlemsstaterne har 
indsendt, er tilstrækkeligt harmoniserede og sammenlignelige, og dens mulig -
hed for at fremsætte anbefalinger og udarbejde retningslinjer med henblik på at 
forbedre de statistiske oplysningers overordnede kvalitet er begrænset.
55 
De vigtigste LR-indikatorer sammenligner landbrugsindkomst i relation til arbejds -
kraftindsatsen fra bedriftens ansatte (udtrykt i landbrugsarbejdsenheder)53. Enhver 
ændring af eller unøjagtighed i beregningerne af arbejdskraftindsatsen indvirker 
på indkomsten pr. ansat og kan dermed påvirke indkomstresultaterne og fortolk -
ningen af dem betydeligt. Eurostat havde ikke tilstrækkelige ajourførte oplysninger 
om de metoder, som medlemsstaterne anvendte, hvilket begrænsede mulighe -
den for at vurdere de modtagne oplysningers nøjagtighed og sammenlignelig -
hed. Desuden varierede de arbejdstimer, som medlemsstaterne havde anført, 
mellem 1 600 timer om året i Frankrig og 2 120 timer i Polen, hvilket også påvirke -
de resultaternes sammenlignelighed.53 Beregnes ved at dividere den 
samlede indkomst med det 
samlede antal personer, som 
arbejder i landbruget enten 
som lønmodtagere eller 
selvstændige landbrugere.
30 Bemærkninger
Indberetningen af landbrugsindkomst til Eurostat var behæftet 
med mangler …
56 
Retten fandt flere tilfælde, hvor dataene i landbrugsregnskaberne ikke var til -
strækkeligt nøjagtige eller sammenlignelige, hvilket havde en væsentlig indvirk -
ning på beregningen af den indkomst, der var oplyst i landbrugsregnskaberne. 
F.eks. blev der konstateret uoverensstemmelser i redegørelsen for visse produk -
ter såsom vin og olivenolie, forpagtningsafgifter for landbrugsjord, oplysninger 
om visse andre aktiviteter end landbrug, redegørelsen for tilskud og beregnin -
gen af landbrugsbedrifternes indkomst (jf. tekstboks 3 ).Tekstboks 3Eksempler på mangler i beregningen af landbrugsindkomst
I Polen medtog det statistiske kontor i landbrugsregnskaberne kun et overslag over de forpagtningsafgifter, 
som landbrugere betalte for statsejet jord, hvilket ikke omfattede værdien af jord forpagtet af private grund -
ejere, da denne ikke er kendt af myndighederne. Retten vurderer imidlertid på grundlag af INLB-resultaterne, 
at sådanne arealer tegner sig for ca. 61 % af det forpagtede landbrugsareal i Polen. Tilsvarende medtog det 
rumænske statistiske kontor kun data om værdien af jord forpagtet af bedriftsselskaber, men ikke af individu -
elle landbrugere.
Mange landbrugsbedrifter arbejder med forarbejdning af landbrugsvarer såsom produktion af ost, skovbrugs -
produkter, skovning eller landboturisme. Værdien af sådanne aktiviteter skal medtages i landbrugsregnskaber -
ne, hvis de ikke kan adskilles fra landbrugsaktiviteterne. For mange medlemsstater foreligger der imidlertid 
ingen data om værdien af sådanne aktiviteter.
I Rumænien registrerede det statistiske kontor arealrelaterede tilskud i det år, hvor de blev udbetalt til land -
brugerne (kasseregnskabsmetoden). I henhold til de gældende standarder burde tilskuddene være registreret 
for det år, hvor landbrugeren indgav støtteansøgningen (periodiseringsprincippet).
I Frankrig var dataene vedrørende afgifter for specifikke former for forpagtning (»fermage«), der betales til selskabs -
deltagerne, forældede, og der var ikke taget korrekt højde for dem ved beregningen af virksomhedsindkom -
sten i landbruget. Denne type landbrug dækker mere end halvdelen af det franske udnyttede landbrugsareal.
31 Bemærkninger
57 
Medlemsstaterne skal indsende endelige indkomstdata inden udgangen af 
september i det følgende år54. Medlemsstaterne har imidlertid ofte ændret deres 
data i de efterfølgende år, hvilket har haft en væsentlig indvirkning på de ind -
komster, der blev oplyst i landbrugsregnskaberne55. Ajourføringerne blev for det 
meste forklaret med, at det var nødvendigt at rette fejl i de tidligere indberet -
tede data, at kildedata først var tilgængelige på et sent tidspunkt, eller at bedre 
datakilder nu gav mere nøjagtige oplysninger. Selv om revisioner af statistiske 
data er en standardprocedure ved udarbejdelsen af statistikker, understreger 
ajourføringerne svagheder i procedurerne for udarbejdelse af landbrugsregnska -
ber i medlemsstaterne og begrænser pålideligheden af Kommissionens vigtigste 
resultatindikatorer for indkomst.
Kvalitetssikringen er ikke fuldt ud effektiv
58 
Eurostat har gjort en indsats for at forbedre kvaliteten af landbrugsregnskaberne, 
men der er ikke foretaget en udtømmende og uafhængig vurdering af, om med -
lemsstaterne har opstillet en effektiv kvalitetssikringsramme for indsamling og 
bearbejdning af LR-data. I 2010 oprettede Eurostat en fælles taskforce, der skulle 
identificere LR-kvalitetsindikatorer og fastsætte standarder for kvalitetsrapporter. 
I 2012 koordinerede det en selvevaluering af de nationale organer med ansvar 
for bearbejdningen af dem. I den forbindelse blev medlemsstaterne anmodet 
om at give deres samlede vurdering af kvaliteten af LR-data og angive behov for 
forbedringer. Retten konstaterede, at fire medlemsstater56 ikke havde indsendt 
en rapport i den forbindelse, hvilket betød, at Eurostat ikke havde ajourførte og 
fuldstændige oplysninger om kvaliteten af de indsendte LR-data.
… og i nogle medlemsstater var der svagheder 
i forvaltningen af INLB
Den tekniske gennemførelse af INLB-undersøgelsen kan indvirke 
på resultaternes kvalitet
59 
Der kan generelt sondres mellem tre INLB-undersøgelsessystemer. I én gruppe 
medlemsstater får de nationale INLB-forbindelsesorganer data fra private re -
visionsfirmaer, som fører regnskab for de enkelte landbrugsbedrifter og også 
bruger dataene til landbrugernes selvangivelse57. I en anden gruppe er forbindel -
sesorganet direkte involveret i at føre regnskaber til INLB-formål og er i direkte 
kontakt med landbrugerne58. I en tredje gruppe indgår de nationale forbindel -
sesorganer aftale med private dataindsamlere, som indsamler data direkte fra 
landbrugsbedrifterne59.54 Bilag II til forordning (EF) 
nr. 138/2004.
55 Således førte korrektionen 
i 2014 af 
virksomhedsindkomsten 
i landbruget for 2012 for 
Rumænien til en stigning på 
129 %, for Danmark til en 
stigning på 104 %, for 
Luxembourg 48 %, for Italien 
27 % og for Belgien 23 %. For 
Tyskland faldt indkomsten til 
gengæld med 23 % og for 
Frankrig med 12 %. 
Faktorindkomsten ændrede 
sig væsentligt i Belgien (+12 %), 
Tyskland (-13 %), Italien (+10 %), 
Luxembourg (+28 %), Letland 
(+43 %) og Nederlandene 
(+13 %).
56 Belgien, Tyskland, Cypern og 
Det Forenede Kongerige.
57 F.eks. i Tyskland og Frankrig.
58 F.eks. i Nederlandene.
59 F.eks. i Spanien, Polen og 
Rumænien.
32 Bemærkninger
60 
Et direkte forvaltet system bidrager til et højt datakvalitetsniveau. Der blev f.eks. 
konstateret en god praksis i Nederlandene, hvor dataindsamlingen varetages af 
et forskningsinstitut, der overtager regnskabsarbejdet og har direkte adgang til 
alle relevante oplysninger om landbrugsbedrifternes forretningsaktiviteter. Til -
svarende er der, hvis INLB-dataene er udledt af data, der anvendes til beskatning, 
et incitament til større nøjagtighed, da ukorrekt regnskabsførelse kan straffes 
i henhold til national skattelovgivning.
61 
I henhold til ordningerne i Spanien og Rumænien fik kontrahenterne et fast beløb 
pr. bedriftsskema, der indgives til forbindelseskontoret. Der er en risiko for, at der 
udvælges landbrugsbedrifter med enkle strukturer med henblik på at reducere 
arbejdsbyrden pr. bedrift, og der er derfor en større risiko med hensyn til kvalite -
ten af de indhentede oplysninger.
Stikprøvens repræsentativitet varierer betydeligt i de enkelte 
medlemsstater …
62 
Kommissionen godkender den stikprøvestørrelse, som medlemsstaterne foreslår, 
men den har ikke tilstrækkelig dokumentation for, hvordan de har beregnet den, 
hvilke antagelser der blev gjort, og om beregningerne var i overensstemmelse 
med statistiske principper. Vigtige oplysninger, såsom de anvendte parametres 
og tillidsspænds nøjagtighed, offentliggøres ikke eller gennemgås ikke af uafhæn -
gige eksperter med henblik på at vurdere udvælgelsesplanenernes kvalitet.
63 
Stikprøvestørrelsen varierer betydeligt medlemsstaterne og regionerne imellem 
ligesom antallet af landbrugsbedrifter, der repræsenteres af en bedrift i stikprø -
ven60. Vigtige landbrugssektorer kan imidlertid være underrepræsenteret i INLB. 
Et eksempel er producenter af vin og druer, frugt og citrusfrugter, oliven og 
forskellige permanente afgrøder i Spanien, som tilsammen omfattede blot 0,8 % 
af bedrifterne i de pågældende sektorer. Disse sektorer tegnede sig imidlertid for 
ca. 24 % af det spanske landbrugs samlede produktionsværdi.60 Antallet af bedrifter, der 
repræsenteres af én bedrift 
i INLB-stikprøven, varierer fra 
tre i Luxembourg til 185 
i Rumænien. Der kan være 
meget større forskelle i de 
forskellige sektorer og 
størrelsesklasser.
33 Bemærkninger
64 
Kommissionen anbefaler, at der foretages en tilfældig udvælgelse af nye bedrif -
ter for at opnå den bedste statistiske repræsentativitet med hensyn til angivelser 
vedrørende populationen. Kun 11 medlemsstater61 foretog en tilfældig udvælgel -
se af nye landbrugsbedrifter. I andre medlemsstater var udvælgelsen ikke altid 
gennemsigtig, og den blev begrænset af den måde, hvorpå dataindsamlingen 
organiseres. Således afhang udvælgelsesprocessen i Tyskland, Spanien, Frankrig, 
Polen og Rumænien i høj grad af regnskabskontorernes eller dataindsamlernes 
initiativ, idet de skulle identificere »passende bedrifter«, der opfylder udvælgelses -
kriterierne. I den forbindelse kan subjektive faktorer have indflydelse på udvæl -
gelsen af en landbrugsbedrift, hvilket kan indvirke på, om de indkomstoplysnin -
ger, der opnås, er repræsentative. I Spanien resulterede dette også i store huller 
i INLB-stikprøvens dækning af underregioner, således at en betydelig del af landet 
og den territoriale struktur ikke var godt repræsenteret. Dette indvirker også på 
fremtidige evalueringer af direkte betalinger, fordi Spanien har indført et system 
med 51 underregioner, som for øjeblikket ikke er tilstrækkeligt dækket af INLB.
65 
Deltagelsen i INLB-undersøgelsen er frivillig. De besøgte medlemsstater havde pro -
blemer med at finde et passende antal landbrugsbedrifter i næsten alle relevante 
størrelsesklasser. Nogle medlemsstater indførte incitamenter for at få bedrifter til 
at deltage og kompenserede dem for den yderligere byrde, men Retten konsta -
terede, at disse foranstaltninger ikke altid var egnede til at dække alle relevante 
typer bedrifter og størrelsesklasser62.
66 
Trods de indførte incitamenter er små og meget store landbrugsbedrifter væsent -
ligt underrepræsenterede i stikprøven i Tyskland. Der blev også konstateret pro -
blemer i Nederlandene, hvor 78 % af de udvalgte nye bedrifter ikke ville deltage. 
Da der ikke var indført særlige incitamenter i Rumænien, var det ikke muligt at få 
så mange bedrifter i alle størrelsesklasser til at deltage som forventet, og det var 
navnlig vanskeligt i forbindelse med meget små og meget store bedrifter. Det er 
imidlertid vigtigt at opnå data af god kvalitet for alle de relevante størrelsesklas -
ser, da forholdene i større eller mindre bedrifter kan adskille sig væsentligt fra 
forholdene i gennemsnitsbedrifter.61 Danmark, Irland, Estland, 
Italien, Letland, Malta, 
Nederlandene, Slovakiet, 
Sverige, Finland og Det 
Forenede Kongerige. 
Slovenien anvendte delvist 
tilfældig stikprøveudtagelse.
62 Rettens undersøgelse viste, at 
14 medlemsstater betalte et 
vederlag til den deltagende 
bedrift (Belgien (Flandern), 
Tyskland, Grækenland, 
Estland, Letland, Litauen, 
Ungarn, Malta, Østrig, Polen, 
Slovakiet, Slovenien, Finland 
og Sverige). I Belgien 
(Flandern), Kroatien, Italien, 
Litauen, Letland, Ungarn, 
Nederlandene, Finland og Det 
Forenede Kongerige giver 
myndighederne privilegeret 
adgang til oplysninger om 
driftsresultater eller 
rådgivningstjenester, som 
giver bedrifterne mulighed for 
at sammenligne deres egne 
resultater med andre 
bedrifters resultater.
34 Bemærkninger
… og der var andre mangler i indsamlingen af INLB-data
67 
INLB-data stammer fra regnskaber med posteringer, som er foretaget systematisk 
og regelmæssigt i løbet af et regnskabsår. Landbrugsbedrifter, der deltager i un -
dersøgelsen, skal være villige og i stand til at føre et bedriftsregnskab63.
68 
I Rumænien, hvor individuelle bedrifter står for ca. 70 % af INLB-stikprøven, 
var resultaterne imidlertid i vid udstrækning baseret på interview, fordi navn -
lig mindre bedrifter ikke udfyldte regnskabspapirerne som foreskrevet. Også 
i Spanien var dataindsamlingen for mange landbrugsbedrifter i høj grad baseret 
på interview med landbrugerne i stedet for systematiske regnskabsposteringer. 
Dette forringer de indberettede oplysningers kvalitet væsentligt og giver ikke 
mulighed for at henføre oplysningerne til de tilgrundliggende data.
69 
Der blev også fundet uoverensstemmelser i beregningen af ulønnede medhjæl -
pende familiemedlemmer, hvor Kommissionen erkendte, at medarbejdende fami -
liemedlemmers timetal typisk ansættes for højt. Dette kan resultere i en under -
vurdering af indkomsten pr. medarbejder og påvirke indikatorernes pålidelighed.
70 
Medlemsstaterne indsendte som regel INLB-data inden for den fastsatte frist på 
12 måneder efter regnskabsårets afslutning64. Dataenes kvalitet levede imidlertid 
ikke altid op til Kommissionens forventninger og krævede for nogle medlemssta -
ters vedkommende en omfattende opfølgning. Derfor kunne Kommissionen for 
regnskabsåret 2012 først offentliggøre resultaterne i november 2014, dvs. ca. to år 
efter udgangen af referenceåret. Kommissionen forsøgte at fremskynde proces -
sen ved at øge godtgørelsen til medlemsstaterne65, men uden en forbedring af 
datakvaliteten vil dette sandsynligvis ikke forkorte processen væsentligt. Hvis 
denne situation fortsætter, vil vigtige data til overvågning og vurdering af de for -
anstaltninger, der blev vedtaget ved 2013-reformen af den fælles landbrugspoli -
tik, sandsynligvis ikke være til rådighed i tide til den foreløbige rapport i 2018.63 Artikel 2, litra e), forordning 
(EF) nr. 1217/2009.
64 Kommissionens forordning 
(EØF) nr. 1915/83 af 13. juli 1983 
om visse gennemførelsesbe -
stemmelser vedrørende 
bogføring med henblik på 
konstatering af landbrugsbe -
drifternes indkomster 
(EFT L 190 af 14.7.1983, s. 25).
65 Ifølge Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 283/2012 af 29. marts 
2012 om fastsættelse af den 
faste godtgørelse pr. 
bedriftsskema for 
regnskabsåret 2012 
i informationsnettet for 
landøkonomisk bogføring 
(EUT L 92 af 30.3.2012, s. 15) 
beløb godtgørelsen sig til 
160 euro pr. gyldigt 
bedriftsskema. Fra 2015 får 
medlemsstaterne et tillæg på 
5 euro pr. bedriftsskema, hvis 
de indsender 
regnskabsdataene senest 11 
måneder efter regnskabsårets 
afslutning.
35 Bemærkninger
Utilstrækkelig finansiering fra medlemsstaterne kan indvirke på 
resultaternes kvalitet
71 
De godtgørelser, som Kommissionen betaler til medlemsstaterne, er uafhængige 
af dataindsamlingssystemet og medlemsstaternes faktiske udgifter. INLB funge -
rer generelt bedre, hvis medlemsstaterne også har en stærk interesse i at opnå 
data af god kvalitet om landbrugsbedrifters indkomst og driftsresultater og der -
ved sikrer tilstrækkelig finansiering. I Nederlandene er INLB således baseret på en 
lang række data om landbrugsbedrifters driftsaktiviteter samt på miljømæssige 
og sociale aspekter, som rækker langt ud over det, der på nuværende tidspunkt 
kræves på EU-plan. De nationale myndigheder i Tyskland, Frankrig og Polen har 
også en stærk interesse i, at INLB-systemet er velfungerende, da resultaterne 
i stor udstrækning anvendes til deres egen politik- og resultatanalyse.
72 
Hvad angår de besøgte medlemsstater, blev de fleste svagheder konstateret 
i Spanien og Rumænien. Begge lande har for øjeblikket problemer med at skaffe 
den nødvendige nationale finansiering. I disse medlemsstater afhænger INLB’s funk -
tion i høj grad af EU-finansiering. I begge medlemsstater var brugen af dataene 
til nationale formål meget begrænset. I Rumænien indsamles data udelukkende 
for at indberette dem til Kommissionen, og myndighederne havde ikke de nød -
vendige tekniske faciliteter og tilstrækkeligt kvalificeret personale til at foretage 
en yderligere analyse af dataene. I betragtning af den store frihed, som medlems -
staterne har til at fordele EU-støtte, er det imidlertid afgørende, at INLB, som er 
det vigtigste redskab til vurdering af resultaterne af foranstaltninger under den 
fælles landbrugspolitik, leverer resultater af passende kvalitet vedrørende hver 
enkelt medlemsstat.
Den formelle kvalitetssikringsordning for INLB er behæftet med 
svagheder
73 
INLB forvaltes af Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af 
Landdistrikter, som også er ansvarligt for at sikre dataenes kvalitet sammen med 
de nationale forbindelsesorganer. Eurostat er ansvarlig for at koordinere Kommis -
sionens statistiske aktiviteter66. I forbindelse med INLB er omfanget af Eurostats 
koordinering defineret i en gensidig aftale67. Aftalen indeholder imidlertid ingen 
bestemmelser om, at Eurostat skal spille en tilsynsrolle.66 Kommissionens afgørelse af 
17. september 2012 om 
Eurostat 2012/504/EU 
(EUT L 251 af 18.9.2012, s. 49).
67 Memorandum of 
understanding between 
Eurostat and the directorate 
general for agriculture and 
rural development in the area 
of statistics af 7.5.2015
36 Bemærkninger
74 
Blandt de besøgte medlemsstater var det kun Nederlandene, der havde indført 
en formel kvalitetssikringsprocedure, og kun her godkendte myndighederne stik -
prøven med hensyn til den tilgrundliggende population og testede den regelmæs -
sigt i forhold til antagelser. I de andre medlemsstater kontrollerede forbindelses -
kontorerne, om de modtagne data var plausible. Men med undtagelse af i Polen 
blev disse test ikke gennemført ved kontrol på stedet med henblik på at vurdere 
kvaliteten af dataindsamlernes arbejde eller spore oplysningerne i de underlig -
gende registreringer.
75 
Kommissionen er opmærksom på problemerne med INLB-resultater i de enkelte 
medlemsstater68. Men indtil videre er der ikke blevet fastsat en tidsplan for at for -
bedre situationen, og der er stadig behov for at rette op på væsentlige svagheder 
såsom utilstrækkelig dækning af sektorer og størrelsesklasser i alle medlemssta -
ter, manglende incitamenter til at få bedrifter til at deltage i mange medlemssta -
ter og manglende finansiering.
76 
Kommissionen forsøger at rette op på svagheder i INLB og undersøger sammen 
med medlemsstaterne, hvordan man kan opnå et mere omkostningseffektivt 
dataindsamlingssystem. Den agter også at anvende INLB til at sikre ajourførte op -
lysninger om bedriftsmæssige indikatorer for bæredygtighed. Men de konkrete 
forbedringer vil sandsynligvis ikke blive omsat til praksis før 2017, og der vil først 
være data til rådighed ved udgangen af 2019. Dette kan indvirke på evalueringen 
af 2013-reformen af den fælles landbrugspolitik.
Begrænsninger i de disponible data, vage mål for visse 
foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik og 
svagheder i resultatindikatorerne indvirker på 
Kommissionens mulighed for at påvise, hvad der er 
opnået
77 
Data fra landbrugsregnskaberne og INLB danner grundlag for Kommissionens 
vurdering af resultaterne af foranstaltninger under den fælles landbrugspoli -
tik, der vedrører landbrugeres indkomst. En effektiv resultatvurdering kræver 
imidlertid ikke kun, at der er data til rådighed om landbrugeres indkomst, og at 
de er af god kvalitet, men også at der fra begyndelsen er fastsat klare mål for 
foranstaltningerne og specifikke indikatorer for målene. Endvidere er indkomst 
ikke den fælles landbrugspolitiks eneste mål, og den er ikke et særligt mål for de 
fleste foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik.68 Kommissionen konstaterede 
også betydelige mangler 
i Grækenland.
37 Bemærkninger
78 
Retten undersøgte, om der fra begyndelsen var fastsat klare mål for foranstalt -
ningerne under den fælles landbrugspolitik, for så vidt angår landbrugeres ind -
komst. På dette grundlag vurderede Retten, om Kommissionen havde opstillet 
relevante indikatorer, som gør det muligt at foretage en effektiv resultatvurde -
ring af foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik med hensyn til at 
støtte landbrugernes indkomst. Den vurderede desuden, om resultatindikato -
rerne for den nuværende programmeringsperiode vil gøre det muligt at måle, 
i hvilket omfang disse mål bliver opfyldt. Rettens analyse blev også bekræftet af 
eksperterne.
Direkte betalinger tjener mange forskellige mål, hvis 
opfyldelse det er vanskeligt at måle …
79 
Med henblik på at analysere den fælles landbrugspolitiks mål vedrørende 
landbrugeres indkomst brugte Retten SMART-kriterierne - at målene skal være 
specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte - som er fastsat 
i finansforordningen69.
80 
Kommercielle landbrugsbedrifter henter generelt deres indkomst fra salg af 
deres produkter. Direkte betalinger til landbrugere er i sig selv en ekstra indtægt. 
Betalingerne kan endvidere forventes at få en yderligere effekt på landbrugeres 
indkomst, fordi de influerer på deres forretningsmæssige beslutninger70.
81 
Den fælles landbrugspolitiks overordnede mål om bæredygtig fødevareproduk -
tion og politikkens virkning på landbrugsindkomst er ikke hidtil blevet omsat 
til målelige mål. Hvordan de enkelte foranstaltninger inden for ordningen med 
direkte betalinger nærmere bestemt skal bidrage til gennemførelsen af dette 
overordnede mål, er heller ikke angivet nærmere, fordi hverken forordningen71 
eller præamblen fastsætter de specifikke mål på en tilstrækkelig klar måde, og 
der er ingen basislinjer eller mål, som kan danne grundlag for en vurdering af 
resultaterne af dem. Desuden er forbindelserne til den fælles landbrugspolitiks 
øvrige mål, såsom bæredygtig forvaltning af naturressourcer, komplekse og kan 
ligeledes påvirke landbrugeres indkomst.69 Artikel 30, stk. 3, i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU, Euratom) 
nr. 966/2012 af 25. oktober 
2012 om de finansielle regler 
vedrørende Unionens 
almindelige budget og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF, Euratom) 
nr. 1605/2002 (EUT L 298 af 
26.10.2012, s. 1).
70 I henhold til Kommissionen 
udgjorde direkte betalinger 
i 2012 11, 2 % af kommercielle 
bedrifters samlede indtægter 
i EU. Andelen varierer dog 
betydeligt i de enkelte 
bedrifter og medlemsstater 
(EU Farm Economics Overview 
based on 2012 FADN data, s. 1).
71 Forordning (EU) nr. 1307/2013. 
Det disponible budget udgør 
stort set den EU-støtte, der 
tidligere er udbetalt til 
landbrugere til dyrkning af 
landbrugsjord eller opdræt af 
dyr (koblede betalinger).
38 Bemærkninger
82 
Kommissionen mener, at direkte betalinger, også sammen med andre foranstalt -
ninger, på samme tid bør bidrage til at gennemføre mange forskellige mål såsom 
støtte til bedrifters økonomiske levedygtighed, styrkelse af produktiviteten og 
konkurrenceevnen inden for landbruget og fremme bæredygtig forvaltning af 
naturressourcer og klimaindsatsen. Men på grund af den generelle uklarhed om, 
hvilke resultater der forventes opnået med den fælles landbrugspolitiks overord -
nede og specifikke mål, siger det sig selv, at det er svært på grundlag af resultatin -
dikatorerne at vurdere, om målet med en foranstaltning er opfyldt. De mange 
forskellige muligheder, som medlemsstaterne kan vælge til gennemførelse af 
direkte betalinger, gør det endnu mere kompliceret, fordi virkningerne på land -
brugsmarkederne og forskellene i landbrugernes indkomst kan variere meget 
i de enkelte medlemsstater.
… og resultatindikatorerne for den fælles landbrugspolitik 
med hensyn til landbrugeres indkomst kan ikke klart 
forbindes med foranstaltningerne og den faktiske opfyldelse 
af målene
83 
Indikatorerne bør gøre det muligt at vurdere politikforanstaltningernes frem -
skridt, effektivitet og gennemslagskraft i forhold til målsætningerne72. De bør 
være relevante, accepterede, troværdige, enkle og robuste og bygge på solide 
statistiske oplysninger73.
84 
Effektindikatorerne  har til formål at vise de samlede virkninger af foranstalt -
ninger under den fælles landbrugspolitik. Hvad angår landbrugeres indkomst, 
er virksomhedsindkomsten og faktorindkomsten i landbruget som en del af det 
overordnede mål om bæredygtig fødevareproduktion de mest relevante effekt -
indikatorer. De viser imidlertid kun tendenser og ikke absolutte indkomstværdier, 
og der er ikke fastsat basislinjer. Desuden skyldes ændringer i disse indikatorer 
hovedsageligt prisændringer og ikke virkningen af foranstaltninger under den 
fælles landbrugspolitik. De kan heller ikke give oplysninger om, hvorvidt trak -
tatens mål om at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard er nået 
med den fælles landbrugspolitik, da der ikke er tilstrækkelige data til rådighed på 
EU-plan.72 Artikel 1 i Kommissionens 
gennemførelsesforordning 
(EU) nr. 834/2014 af 22. juli 
2014 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til den fælles overvågnings- og 
evalueringsramme for den 
fælles landbrugspolitik 
(EUT L 230 af 1.8.2014, s. 1).
73 Indikatorerne bør så vidt 
muligt opfylde »RACER«-
kriterierne: relevante, 
accepterede, troværdige, 
enkle og robuste: »Del III: Bilag 
til retningslinjer for 
konsekvensanalyse« 
(Europa-Kommissionen, 
15. januar 2009 -  
http://ec.europa.eu/
smartregulation/impact/  
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Bemærkninger
85 
Retten konstaterede også, at Kommissionens resultatindikatorer , for så vidt 
som de er direkte forbundet med indkomst, er relevante for det overordnede mål 
om bæredygtig fødevareproduktion og dermed landbrugeres indkomst fra land -
brug. Oplysningerne fra indikatorerne er dog igen ikke nøjagtige nok til at blive 
knyttet tilstrækkeligt klart til EU-foranstaltninger for at vise, at de har bidraget til 
de ønskede virkninger (jf. tekstboks 4 ). Da der ikke er fastsat mål eller basislinjer, 
kan indikatorerne ikke give oplysninger om et eventuelt gab mellem den ønske -
de og den faktiske opfyldelse af mål, og om foranstaltningerne har bidraget til at 
mindske dette gab. Tekstboks 4Svagheder i Kommissionens resultatindikatorer vedrørende landbrugeres 
indkomst
Indikatoren de årlige direkte betalingers andel i landbrugsindkomsten , som beregnes direkte på grund -
lag af landbrugsregnskaberne, understreger de direkte betalingers betydning for landbrugssektoren. De data, 
der ligger til grund for denne indikator, er imidlertid ikke tilstrækkeligt pålidelige74. Desuden fordrejes indikatoren 
af følgende forhold: Der er bedrifter, som modtager direkte betalinger, men som ikke producerer og derfor 
ikke har nogen landbrugsindkomst. Til gengæld kommer en betydelig andel af landbrugsindkomsten i nogle 
medlemsstater fra landbrugere, som ikke får direkte betalinger eller kun meget små beløb i direkte betalinger75. 
Endelig tager indikatoren ikke højde for faldet i landbrugeres indkomst på grund af de højere forpagtnings -
afgifter, som er en følge af kapitaliseringen af de direkte betalinger i jordpriserne. Desuden er det heller ikke 
klart, om en ændring i indikatoren udelukkende eller hovedsageligt skyldes bestemte foranstaltninger under 
den fælles landbrugspolitik, markedsændringer eller andre faktorer.
Indikatoren udsving i landbrugsindkomster  afhænger primært af udsvingene i priserne på verdensmarkedet. 
Denne indikator, som beregnes på grundlag af INLB-data, kan give relevante oplysninger om, hvor effektive 
direkte betalinger generelt er til at afbøde virkningerne af manglende markedsstabilitet. Indikatoren er imid -
lertid ikke tilstrækkelig solid, da den ikke tager højde for tilskud, afgifter og ikkelandbrugsmæssig indkomst, 
som kan spille en vigtig rolle med hensyn til at hjælpe landbrugerne med at håndtere prissvingninger.
Indikatoren merværdi for primære producenter i fødevarekæden  ser på merværdien i den primære land -
brugsproduktion sammenlignet med andre stadier af fødevarekæden såsom fødevareindustrien, forhandlere 
eller supermarkeder. Indikatoren er ikke tilstrækkelig robust, da der kan opstå situationer, hvor indikatoren 
falder, samtidig med at landbrugsindkomsten stiger. Det gælder f.eks., hvis der er stor efterspørgsel efter nye 
fødevareprodukter, som medfører højere priser på produkterne. I dette tilfælde kan andelen af landbrugere 
i fødevarekæden være faldet, selv om landbrugernes indkomst måske er højere.
74 Jf. punkt 38.
75 I Nederlandene blev 39 % af landbrugsproduktionen produceret af bedrifter, som ikke modtog direkte betalinger.
40 Bemærkninger
86 
Kommissionens indikatorer tager ikke højde for andre resultater, som er vigtige 
for gennemførelsen af direkte betalinger i forbindelse med indkomster. Der fin -
des f.eks. ikke en resultatindikator, der kan give oplysninger om, i hvilket omfang 
landbrugsbefolkningen anvender instrumentet direkte betalinger, hvorvidt beta -
lingerne rent faktisk går til landbrugsproducenter, og om den nye ordning med 
direkte betalinger støtter lavindkomstlandbrugere bedre end før reformen.
87 
Indikatorerne giver heller ikke oplysninger om, hvorvidt EU-betalingerne bidrog 
til at opnå indkomstmålet på en effektiv måde, fordi indikatorerne ikke kan vise, 
om andre niveauer af eller former for støtte under den fælles landbrugspolitik 
ville påvirke landbrugsindkomsten med det samme beløb og med de samme bud -
getudgifter, eller at en bestemt foranstaltning var tilstrækkelig målrettet til at 
afhjælpe markedssvigt på den mest effektive måde.
41
 Konklusioner 
og anbefalinger
88 
Traktaten lægger særlig vægt på fødevareproduktion samt på landbrugernes 
indkomst og levestandard. Med 2013-reformen af den fælles landbrugspolitik er 
en tredjedel af EU-budgettet stadig direkte eller indirekte afsat til at stabilisere 
markeder, støtte landbrugernes indkomst og derved bidrage til en bæredygtig 
fødevareproduktion og til at sikre landbrugere en rimelig levestandard.
89 
Retten har tidligere konstateret, at der var behov for mere pålidelige og omfat -
tende statistikker og indikatorer for nærmere at kunne følge resultaterne af den 
fælles landbrugspolitik, hvoraf mere end to tredjedele af budgetmidlerne var 
afsat til indkomststøtte.
90 
I henhold til den nye ramme for overvågning og evaluering af den fælles land -
brugspolitik skal Kommissionen vurdere den samlede virkning af foranstaltninger -
ne under den fælles landbrugspolitik i forhold til de fastsatte mål. Dette kræver 
tilstrækkelige oplysninger af god kvalitet.
91 
Retten konkluderer, at Kommissionens system til måling af resultaterne af den 
fælles landbrugspolitik med hensyn til landbrugeres indkomst ikke er tilstrække -
ligt godt udformet, og mængden og kvaliteten af de statistiske data, der anven -
des til at analysere landbrugeres indkomst, har store begrænsninger.
Kommissionen har ikke klart fastlagt, hvilke statistiske 
data der er nødvendige for at kunne foretage en 
effektiv vurdering af resultaterne af de foranstaltninger 
under den fælles landbrugspolitik, der har til formål at 
støtte landbrugeres indkomst
92 
Der er ingen repræsentative data til rådighed om landbrugshusholdningernes 
disponible indkomst, som ville gøre det lettere at vurdere, om målet i traktaten 
om at sikre landbrugerne en rimelig levestandard er nået. Desuden findes der 
ikke et pålideligt system, der gør det muligt at foretage sammenligninger mellem 
landbrugsindkomster og indkomster i andre erhvervssektorer, som kan retfærdig -
gøre EU-indkomststøtte til landbrugere (punkt 26-32).
42 Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1 – Etablere rammer for indsamling og 
sammenligning af relevante oplysninger om landbrugeres 
indkomster
Kommissionen bør etablere en mere omfattende statistisk ramme med henblik 
på at tilvejebringe oplysninger om landbrugshusholdningernes disponible ind -
komst og få et bedre billede af landbrugernes levestandard. Med henblik herpå 
bør Kommissionen sammen med medlemsstaterne og på grundlag af en fælles 
metode overveje, hvordan de eksisterende statistiske EU-instrumenter bedst kan 
videreudvikles og kombineres.
Kommissionen bør også forbedre rammen for sammenligning af landbrugernes 
indkomster med indkomster i andre erhvervssektorer.
93 
De redskaber, der på nuværende tidspunkt er til rådighed på EU-plan til måling 
af landbrugeres indkomst, er landbrugsregnskaberne og INLB. De giver begge 
vigtige data til måling af resultaterne af foranstaltninger under den fælles land -
brugspolitik, der sigter direkte mod at fremme bæredygtig fødevareproduktion 
og støtte landbrugeres indkomst. Disse instrumenter har imidlertid store be -
grænsninger, og det er ikke sikkert, at vigtige data er til rådighed til at foretage 
en effektiv vurdering af de foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, 
der sigter mod at støtte landbrugeres indkomst.
94 
Landbrugsregnskabernes potentiale er endnu ikke udnyttet fuldt ud, og de giver 
ikke tilstrækkelige oplysninger om vigtige faktorer, som er relevante for landbru -
geres indkomster. Endvidere anvendes oplysningerne fra landbrugsregnskaberne 
ikke altid korrekt af Kommissionen (punkt 33-39).
Anbefaling 2 – Videreudvikle landbrugsregnskaberne
Kommissionen bør videreudvikle landbrugsregnskaberne, således at deres po -
tentiale kan udnyttes bedre med henblik på at:
 ο give mere detaljerede oplysninger om de faktorer, der påvirker 
landbrugsindkomsten
 ο sikre fremsendelse af data på regionalt plan på grundlag af formelle aftaler 
med medlemsstaterne.
Kommissionen bør også:
 ο undersøge, om landbrugsregnskaberne kan videreudvikles, således at de 
kan give et rimeligt skøn over den økonomiske værdi af de offentlige goder, 
landbrugerne producerer
 ο sikre, at oplysningerne fra landbrugsregnskaberne anvendes på en hensigts -
mæssig måde i indkomstindikatorer.
43 Konklusioner og anbefalinger
95 
INLB er et vigtigt instrument til vurdering af den fælles landbrugspolitik, men det 
har begrænsninger. Indkomstindikatorerne tager ikke fuldt ud højde for bedrifter -
nes udvikling i landbrugssektoren, samtidig med at oplysninger om landbruger -
nes øvrige bedriftsrelaterede indtægter er ufuldstændige. Desuden foreligger der 
ingen indkomstdata på EU-plan for et stort antal modtagere af EU-støtte (punkt 
40 -51).
Anbefaling 3 – Udvikle synergier mellem INLB og andre 
statistiske redskaber
Kommissionens analyse af landbrugernes indkomster bør være baseret på indi -
katorer, der tager højde for den aktuelle situation inden for landbruget, og på 
tilstrækkelige og ensartede data for alle støttemodtagere under foranstaltninger -
ne under den fælles landbrugspolitik. Det kunne gøres ved at udvikle synergier 
mellem eksisterende administrative data eller ved at videreudvikle INLB eller 
andre egnede statistiske redskaber.
Kommissionen og medlemsstaterne sikrede ikke altid, 
at de data, der anvendes til at måle landbrugeres 
indkomster, var af passende kvalitet
96 
Kommissionen havde ikke tilstrækkelige ajourførte oplysninger om LR-metoden 
og de datakilder, som medlemsstaterne anvender, indberetningen til Eurostat var 
præget af mangler, og kvalitetssikringsordningerne var ikke fuldt ud effektive. 
Dette kan indvirke på nøjagtigheden og forringe de indberettede datas sammen -
lignelighed. Det skaber også tvivl om, hvorvidt Kommissionens vigtigste indika -
torer til overvågning af resultaterne af den fælles landbrugspolitik er pålidelige 
(punkt 53-58).
Anbefaling 4 – Forbedre landbrugsregnskabernes kvalitet
I betragtning af landbrugsregnskabernes betydning for overvågningen af den 
fælles landbrugspolitik bør Kommissionen indføre regelmæssig kvalitetsind -
beretning om landbrugsregnskaberne og opnå en høj grad af sikkerhed for, at 
medlemsstaterne opstiller kvalitetssikringsrammer, så det sikres, at dataene fra 
medlemsstaterne er sammenlignelige og udarbejdet i overensstemmelse med 
kvalitetskriterierne for europæiske statistikker.
44 Konklusioner og anbefalinger
97 
For INLB påvirkede den tekniske gennemførelse af undersøgelsen i nogle med -
lemsstater kvaliteten af resultaterne, og det var forskelligt, hvor repræsentativ 
stikprøven var i de enkelte medlemsstater. Derfor var ikke alle sektorer, størrel -
sesklasser og regioner tilstrækkeligt godt repræsenteret i INLB, hvilket begrænser 
dets anvendelighed til analyseformål. Endvidere kan det påvirke kvaliteten af de 
opnåede resultater, hvis medlemsstaterne ikke yder tilstrækkelig finansiering til 
indsamling af INLB-data (punkt 59-72).
98 
Revisorerne identificerede visse svagheder i kvalitetssikringsordningerne for INLB 
(punkt 73-76).
Anbefaling 5 – Forbedre kvaliteten af INLB
Kommissionen bør også afhjælpe svagheder, der er påvist i gennemførelsen af 
INLB, ved at aftale en klar tidsplan med de berørte medlemsstater og opfordre til 
bedre udnyttelse af systemets potentiale.
Kommissionen bør videreudvikle de nuværende kvalitetsordninger for med -
lemsstaternes udarbejdelse af INLB-statistikker for at sikre, at sektorer og 
størrelsesklasser for bedrifter, som er af interesse for den fælles landbrugspo -
litik, er tilstrækkeligt repræsenteret i alle medlemsstater, således at det også 
afspejler medlemsstaternes valg med hensyn til valgmuligheder i den fælles 
landbrugspolitik.
Kommissionen har ikke fastsat relevante indikatorer, 
der gør det muligt at foretage en effektiv vurdering af 
resultaterne af de foranstaltninger under den fælles 
landbrugspolitik, der har til formål at støtte 
landbrugeres indkomst
99 
Vage mål og en manglende basislinje gør det svært at vurdere på grundlag af 
resultatindikatorerne, om målene med de enkelte foranstaltninger under den 
fælles landbrugspolitik, der sigter mod at støtte landbrugeres indkomst, er nået. 
Medlemsstaternes valg vedrørende gennemførelsen af direkte betalinger er en 
yderligere udfordring for Kommissionen, når den skal analysere, om betalingerne 
har bidraget mere produktivt og mere effektivt til at nå målene for den fælles 
landbrugspolitik og dermed har skabt EU-merværdi (punkt 79-82).
45 Konklusioner og anbefalinger
100  
Kommissionens indikatorer for bæredygtig fødevareproduktion og landbrugeres 
indkomst er ikke tilstrækkeligt pålidelige eller er ikke tilstrækkelig tydeligt forbundet 
med foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik til at vise, at de bidrog 
effektivt til de ønskede virkninger. Begrænsninger i dataenes tilgængelighed reduce -
rer indikatorernes relevans yderligere. De giver heller ikke oplysninger om, hvor -
vidt målene blev nået på en effektiv måde, hvilket kræver en indgående analyse 
af de faktorer, der påvirker landbrugeres indkomst (punkt 83-87).
Anbefaling 6 – Forbedre målingen af resultaterne af de 
foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik, der har 
til formål at støtte landbrugeres indkomst
Under hensyntagen til de svagheder, Retten har konstateret, bør Kommissionen 
forbedre pålideligheden og fuldstændigheden af oplysningerne om resultaterne 
af foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik med hensyn til landbru -
geres indkomst ved:
 ο fra starten at fastsætte passende operationelle mål og basislinjer, i forhold til 
hvilke resultaterne af foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik 
kan sammenlignes i den næste programmeringsperiode
 ο inden for rammerne af sine evalueringer at supplere den nuværende ramme 
for resultatindikatorer med andre relevante data af god kvalitet for at måle de 
opnåede resultater
 ο også inden for rammerne af sine evalueringer at vurdere effektiviteten og 
produktiviteten af de foranstaltninger, der har til formål at støtte landbruge -
res indkomst.
Vedtaget af Afdeling I, der ledes af Augustyn Kubik, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 13. januar 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

46
 Bilag
Medlemsstaternes valg i forbindelse med gennemførelse af direkte EU-betalinger
MedlemsstatGrundbe -
talingGenerel 
areal-  
betalingOmforde -
lings-  
betalingBetalinger 
til unge 
landbru -
gereBetalinger til 
områder med 
naturbetingede 
begrænsningerBetalinger for 
landbrugsmetoder, 
der er til gavn for 
klimaet og miljøet1Frivillig kob -
let støtteOrdning 
for mindre 
landbrugere
Belgien X - X X - X X -
Bulgarien - X X X - X X X
Tjekkiet - X - X - X X -
Danmark X - - X X X X X
Tyskland X - X X - X - X
Estland - X - X - X X -
Irland X - - X - X X -
Grækenland X - - X - X X X
Spanien X - - X - X X X
Frankrig X - X X - X X -
Kroatien X - X X - X X X
Italien X - - X - X X X
Cypern - X - X - X X -
Letland - X - X - X X -
Litauen - X X X - X X X
Luxembourg X - - X - X X -
Ungarn - X - X - X X X
Malta X - - X - X X X
Nederlandene X - - X - X X -
Østrig X - - X - X X X
Polen - X X X - X X X
Portugal X - - X - X X X
Rumænien - X X X - X X X
Slovenien X - - X - X X X
Slovakiet - X - X - X X -
Finland X - - X - X X -
Sverige X - - X - X X -
Det Forenede 
KongerigeX - - X - X X -
1 Den såkaldte »grønne betaling«.Bilag I
47 Bilag
Beregning af landbrugsindkomst som angivet i landbrugsregnskaberneBilag II
Landbrugserhvervets endelige produktion
= Bruttoværditilvækst i basispriser
= Nettoværditilvækst i basispriser
= Faktorindkomst i landbruget Indikator A
Indikator B
Indikator CDivideret med 
ulønnet arbejdskraft Divideret med den 
samlede arbejdskraft
–
Renteud-
gifter– 
Lejeud-
gifter– Løn til 
ansatte+ Rente-
indtægter+ Andre 
produktions-
subsidier- Andre 
produktions-
skatter- Forbrug
af fast
realkapital - Forbrug
i produktionen
= Nettovirksomheds-
indkomst 
48 Bilag
Beregning af indkomst inden for rammerne af INLBBilag IIISlutlager landbrugsprodukter
+ Salg
+ Korrektion statusværdi for husdyr
+ Eget forbrug
+ Forbrug af egne produkter på bedriften
= Produktion (afgrødeproduktion plus husdyrproduktion)– Startlager landbrugsprodukter
– Køb af husdyr
– Forbrug i produktionen 
+ Landbrugsstøtte– Saldo for moms og skatter og afgifter,
der påhviler bedriften
= Bedriftens bruttoværditilvækst (bruttolandbrugsindkomst)
– Afskrivninger
= Bedriftens nettoværditilvækst
– Lønninger, forpagtningsafgifter og renteudgifter + Støtte til investeringer
= Indkomst fra familiebrug
49 Bilag
Kommissionens resultatindikatorer til vurdering af den fælles landbrugspolitik
Outputindikatorer (hvem og hvad støttes)
Direkte betalinger
Areal og antal landbrugere under
 ο Grundbetalingsordningen
 ο Den generelle arealbetalingsordning
 ο Midlertidig national støtte
 ο Omfordelingsbetalinger
 ο Grønne betalinger (afgrødediversificering, varige græsarealer, miljøfokusområder, økologisk landbrug osv.)
 ο Betalinger til unge landbrugere
 ο Ordning for mindre landbrugere
 ο Frivillig koblet støtte
 ο Betalinger for områder med naturbetingede begrænsninger
 ο Nationale programmer for bomuldssektoren.
Markedsforanstaltninger
 ο Offentlig intervention (mængde og varighed)
 ο Privat oplagring (mængde og varighed)
 ο Eksportrestitutioner (mængde, der eksporteres med eksportrestitutioner)
 ο Ekstraordinære foranstaltninger (hvis relevant)
 ο Producentorganisationer (procentdel af produktionen, som producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer afsætter)
 ο Skoleordninger (antal endelige modtagere af støtte til skolemælk- og frugtordninger)
 ο Antal hektar nyplantede vinstokke
 ο Antal hektar omstrukturerede vindyrkningsarealer
 ο Antal salgsfremstødsprojekter og projekter vedrørende investerings- og innovationsforanstaltninger i  vinsektoren.
Horisontale aspekter
 ο Antal hektar og andel af betalinger under den fælles landbrugspolitik, der er underlagt krydsoverensstemmelse
 ο Geografiske betegnelser for kvalitetspolitik (vinsektoren), antal nye beskyttede oprindelsesbetegnelser, beskyttede geografiske betegnelser og 
garanterede traditionelle specialiteter efter sektor
 ο Antal hektar under økologisk landbrug (i alt og under omstilling) og antal certificerede registrerede økologiske producenter
 ο Antal programmer (i og uden for EU) og antal nye forslagsstillende organisationer for salgsfremmende politik
 ο Antal landbrugere, der rådgives via bedriftsrådgivningsordningen.Bilag IV
50 Bilag
Effektindikatorer (hvor den fælles landbrugspolitik forventes at have indflydelse)
Overordnet målsætning: bæredygtig fødevareproduktion
Virksomhedsindkomst i  landbruget  - Faktorindkomst i  landbruget  - Samlet faktorproduktivitet i  landbruget  - Prisudsving på råvarer i  EU - Forbrugerprisud -
vikling på fødevareprodukter - Landbrugets handelsbalance
Overordnet målsætning: bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag
Emissioner fra landbruget  - Indeks over fugle i  landmiljø  - Landbrug med høj naturværdi  - Vandindvinding i  landbrug  - Vandkvalitet  - Jordbundens organiske 
materiale i agerjord - Jorderosion på grund af vand
Overordnet målsætning: afbalanceret territorial udvikling
Beskæftigelsesfrekvens i landdistrikterne - Fattigdom i landdistrikterne - BNP pr. indbygger i landdistrikterne
Resultatindikatorer (hvad der er opnået med foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik)
Specifikke målsætninger: at bidrage til landbrugsindkomsterne, begrænse indkomstsvingningerne, styrke landbrugets konkurren -
ceevne i  EU og øge andelen i  fødevarekæden og opretholde markedsstabiliteten
Andel af direkte støtte i  landbrugsindkomster  - Udsving i  landbrugsindkomster (efter bedriftsform, efter bedriftsstørrelse)  - Merværdi for primærproducenter 
i fødevarekæden - EU’s landbrugseksport - EU’s landbrugseksports andel af verdens eksport - EU’s landbrugseksports andel af færdige produkter - Volumenpro -
cent af den samlede EU-produktion af produkter, der opkøbes ved offentlig intervention eller i privat oplagring - Volumenprocent af den samlede EU-pro -
duktion af produkter, der eksporteres med eksportrestitutioner  - Råvarepriser i  EU sammenlignet med verdenspriserne  - Værdi af produktionen under EU’s 
kvalitetsordninger sammenlignet med den samlede værdi af landbrugs- og fødevareproduktionen - Det økologiske landbrugs omfang - Det økologiske 
landbrugsareal i forhold til det samlede udnyttede landbrugsareal (ULA) - Økologiske husdyr i forhold til det samlede antal husdyr
Specifikke målsætninger: at sikre offentlige goder, gøre en indsats for at modvirke og tilpasse sig til klimaændringer, fremme 
ressourceeffektivitet gennem innovation
Afgrødediversitet (på bedriften og i en region) - Græsarealer i forhold til det samlede ULA - Miljøfokusområder i forhold til landbrugsjord - Områder, der er 
omfattet af grønne metoder - Nettodrivhusgasemissioner fra landbrugsjord
Specifik målsætning: at bevare et diversificeret landbrug i hele EU
Strukturel diversitet (i absolutte og relative tal) - yderligere resultatindikatorer for udvikling af landdistrikter fastsat i gennemførelsesforordning (EU) 
nr. 808/2014Bilag IV
51 Bilag
Kvalitetskriterier for europæiske statistikker1
Principper for Eurostats adfærdskodeks
Relevans i hvor høj grad statistikkerne opfylder brugernes nuværende og potentielle behov
Nøjagtighed hvor tæt skønnene ligger på de ikke kendte korrekte værdier
Aktualitet tidsrummet mellem oplysningernes tilgængelighed og den begivenhed eller det fænomen, de beskriver
Punktlighed tidsrummet mellem datoen for offentliggørelse af dataene og den dato, hvor dataene skulle have været offentliggjort
Tilgængelighed og 
klarhedbetingelser og procedurer for, hvordan brugerne kan indhente, anvende og fortolke data
Sammenlignelighedhvor meget forskelle i anvendte statistiske koncepter, målingsværktøjer og -procedurer betyder ved sammenligning af 
statistikker mellem geografiske områder, sektorområder eller over tid
Sammenhæng i hvilket omfang dataene er velegnede til at blive kombineret på forskellige måder og til forskellige formål.
1 Artikel 12 i forordning (EF) nr. 223/2009.Bilag V
52 Kommissionens  
svar
Resumé
I
I traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) er der opstillet fem mål for den fælles landbrugspoli -
tik, hvoraf kun ét er knyttet til landbrugernes indkomst (dog uden at ordet indkomst i virkeligheden er nævnt).
I forbindelse med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013 blev der opstillet tre politiske mål (bæredygtig 
fødevareproduktion, bæredygtig forvaltning af naturressourcerne og klimaindsatsen samt afbalanceret territorial 
udvikling), hvoraf landbrugsindkomst specifikt er nævnt under det første mål.
Indkomst er dog ikke det eneste af den fælles landbrugspolitiks mål, og direkte betalinger er ikke det eneste instru -
ment i den fælles landbrugspolitik, der har indflydelse på indkomsten, og deres virkning er heller ikke begrænset 
til indkomst, da de støtter fælles levering af private og offentlige goder. Som arealbaserede betalinger bidrager 
de ikke kun til indkomststøtte til landbrugerne, men også til andre mål i forbindelse med arealudnyttelse såsom 
jordbundsbeskyttelse, styrkelse af biodiversitet og afbødning af klimaændringer sammen med andre instrumenter 
under den fælles landbrugspolitik. Det er således overordentlig vanskeligt klart at tillægge bestemte betalinger 
individuelle virkninger.
II
Den nye ramme for overvågning og evaluering af den fælles landbrugspolitik er klart udformet af lovgiveren. Den 
er udformet med henblik på at forstå alle kombinerede virkninger af de forskellige foranstaltninger med hensyn til 
disse forskellige mål. Hvert af disse mål skal overvåges og vurderes ved hjælp af et omfattende sæt fælles indikato -
rer, hvoraf nogle specifikt gælder for foranstaltninger, mens andre er bredere og afspejler kombinerede virkninger.
Selv om individuelle indikatorer som udgangspunkt er nyttige, kan de ikke direkte anvendes til at vurdere virknin -
gen af en politik eller foranstaltning. Dette skal ske ved en evaluering, der tager hensyn til andre elementer, som 
har indflydelse på politikken og dens virkninger. Fordelene eller ulemperne ved individuelle indikatorer vil derfor 
afhænge af, hvordan disse anvendes ved evalueringen.
IV
Individuelle indikatorer og værktøjer har stærke og svage sider, men systemet som helhed skaber den bedst mulige 
balance mellem behovet for oplysninger og de omkostninger og den administrative byrde, der er forbundet hermed.
Det, der betegnes som de statistiske datas begrænsninger, repræsenterer i virkeligheden de vigtigste træk ved 
datakilderne.
V
Kommissionen råder over repræsentative data om indkomst fra landbrugsaktiviteter. Disse data kan anvendes til at 
vurdere resultaterne af foranstaltninger under den fælles landbrugspolitik til støtte for landbrugernes indkomster.
I traktaten er der en forbindelse mellem en stigende produktivitet i landbruget og det at sikre landbrugsbefolknin -
gen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget beskæftigede 
personer. Det er derfor hensigtsmæssigt at fokusere på indkomst fra landbrugsaktiviteter, da denne indkomst har 
stor betydning for den fælles landbrugspolitik.
Kommissionens svar 53
VI a) Formålet med INLB er ikke at indsamle data om landbrugshusholdningernes 
indkomst
INLB er en vigtig datakilde for overvågnings- og evalueringsrammen for den fælles landbrugspolitik. Målene 
med INLB fremgår klart af Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009 af 30. november 2009, nemlig at indsamle de 
nødvendige regnskabsmæssige data til den årlige konstatering af indkomsterne for de landbrugsbedrifter, der 
omfattes af undersøgelsesområdet, og til undersøgelse af de driftsøkonomiske forhold i landbrugsbedrifter. En 
vurdering af landbrugernes levestandard eller af landbrugshusholdningernes indkomst falder uden for INLB’s 
anvendelsesområde.
VI b) Omkostningerne til indsamling af data om landbrugshusholdningernes indkomst 
kan opveje fordelene
Kommissionen er bevidst om den samlede analytiske værdi af statistikker over husstandsindkomster i forskellige 
sektorer, og der er gjort flere forsøg på at indføre en sådan dataindsamling i de seneste år. På grund af modstand 
fra medlemsstaterne mod at medtage oplysninger om beskatning i statistikkerne har diskussionen dog ikke ført til 
positive konklusioner. Da den fælles landbrugspolitik fokuserer på at støtte indkomst fra landbrugsaktiviteter og 
aktiviteter med udvikling af landdistrikter, var en generel overvågning af landbrugshusholdningernes indkomst ikke 
en prioritet, og det var heller ikke muligt at medtage denne nye dataindsamling i det statistiske arbejdsprogram. 
I stedet er der blevet tilrettelagt en særlig EU-undersøgelse (SILC) med henblik på at indsamle oplysninger om leve -
standarden for husholdningerne i EU.
VI c) Oplysningerne fra INLB om landbrugsindkomst er fuldstændige
INLB-stikprøven omfatter kun bedrifter, der fører regnskab og bogholderi, da medtagelsen af ikkeerhvervsmæs -
sige bedrifter ville indebære, at der ville indgå mindre pålidelige data baseret på vurderinger snarere end på hårde 
kendsgerninger. Anvendelsen af forskellige tærskler pr. EU-medlemsstat gør det dog muligt for INLB-stikprøven at 
dække bedrifter af forskellig økonomisk størrelse og dermed tage hensyn til forskelle i bedrifternes erhvervsmæs -
sige karakter i de forskellige landbrugssektorer i hele Europa.
VII
Det grundige system med datakontrol og -validering, som Kommissionen har indført for INLB, sikrer, at der kon -
trolleres og garanteres et højt kvalitetsniveau for de indsamlede data. Endvidere gør besøg på stedet det muligt at 
følge op på de konstaterede problemer. Retten påviste ingen konkrete svagheder i de datavalideringsprocedurer, 
som Kommissionens tjenestegrene har indført.
Den omfattende brug af INLB-data i Kommissionens tjenestegrene og i forskersamfundet sikrer, at de primære bru -
gere kan kontrollere dataenes kvalitet effektivt.
VIII
Forordning (EU) nr. 1306/2013 fastlægger klart de mål, i forhold til hvilke overvågnings- og evalueringsrammen skal 
anvendes til at måle resultaterne af den fælles landbrugspolitik. Selv om hver individuel indikator har sine fordele 
og ulemper, skaber det sæt indikatorer, der er fastlagt i denne sammenhæng, den bedst mulige balance mellem beho -
vet for oplysninger og de omkostninger og den administrative byrde, der er forbundet hermed.
Kommissionens svar 54
IX a)
Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling og vil overveje, hvordan den vil kunne gennemføres.
Kommissionen mener, at den eksisterende ramme for tilvejebringelse af oplysninger om indkomst fra landbrugsak -
tiviteter kunne styrkes, men at den administrative byrde med at udvikle en ramme for tilvejebringelse af oplysnin -
ger om landbrugshusholdningers disponible indkomst kan opveje de potentielle fordele. Det ville være vanskeligt 
at tilvejebringe det retsgrundlag, der kræves for en sådan dataindsamling.
Landbrugshusholdningers disponible indkomst er et langt videre begreb end landbrugsindkomst. Den fælles land -
brugspolitik støtter landbrugernes indkomst ved at støtte deres landbrugsaktiviteter. Det er derfor vigtigt at analy -
sere udviklingen i indkomst fra landbrugsaktiviteter med henblik på at evaluere, om målet er nået.
IX b)
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen agter at:
– udvikle landbrugsregnskaberne med henblik på at tilvejebringe mere detaljerede oplysninger om de faktorer, 
der påvirker landbrugsindkomsten
– foranstalte en undersøgelse af, om landbrugsregnskaberne kan videreudvikles med henblik på at sikre et rime -
ligt skøn over den økonomiske værdi af de offentlige goder, som landbrugerne producerer
– drøfte muligheden for at formalisere de driftsmæssige ordninger med medlemsstaterne med henblik på at dæk -
ke regionale landbrugsregnskaber
– kontrollere, om oplysningerne fra landbrugsregnskaberne anvendes på en hensigtsmæssig måde i indkomstindikatorerne.
IX c)
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
INLB-dataene omfatter allerede næsten alle former for EU-støtte.
IX d)
Kommissionen accepterer anbefalingen hvad angår landbrugsregnskaber. Kommissionen agter at indføre regel -
mæssig kvalitetsrapportering om landbrugsregnskaber og overensstemmelsesvurdering med henblik på at opnå 
rimelig sikkerhed for, at medlemsstaterne opretter en kvalitetssikringsramme.
Med hensyn til INLB agter Kommissionen at afhjælpe de svagheder, der er konstateret i gennemførelsen af INLB, 
ved at aftale en klar tidsplan  med de berørte medlemsstater og fremme bedre udnyttelse af systemets potentiale. 
Kommissionen er klar over problemerne med INLB-resultaterne i enkelte medlemsstater, og der arbejdes allerede på 
at afhjælpe de eksisterende svagheder. Der gennemføres en årlig plan for besøg på stedet sammen med handlings -
planer og opfølgningsmøder for at vurdere de fremskridt, der er sket på aftalte punkter. I de seneste år har denne 
fremgangsmåde ført til betydelige forbedringer i flere medlemsstater.
Kommissionens svar 55
X
Kommissionen accepterer delvist denne anbefaling.
De udpegede indikatorer er kun udgangspunktet for evalueringerne. I den forbindelse er det god praksis for evalua -
torerne at anvende supplerende oplysninger til bedømmelse af de opnåede resultater. Ved evalueringerne bedøm -
mes bl.a. effektiviteten af foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik i forhold til deres mål.
Indledning
03
Med hensyn til direkte betalinger gik man med reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 bort fra betalinger, 
som er knyttet til produktionstypen, og over til betalinger, der er afkoblet  fra produktionen. Dette blev gjort for 
at styrke landbrugets markedsorientering (ikke flere begrænsninger for landbrugernes produktionsvalg) i tråd 
med vores WTO-forpligtelser. Begge former for støtte, både før og efter 2003, var en form for indkomststøtte til 
landbruget.
Andre instrumenter under den fælles landbrugspolitik spiller en rolle med hensyn til at støtte landbrugernes ind -
komst såsom investeringsstøtte eller betalinger i områder med naturbetingede begrænsninger (udvikling af landdi -
strikter) og markedsforanstaltninger (fusionsmarkedsordningen).
Endvidere er en af de vigtigste tendenser i de sidste ti år en stigende vægt på miljø- og klimaproblemer, ikke kun 
gennem indførelsen af den grønne betaling i 2013, men også gennem krydsoverensstemmelse og mange andre mil -
jøforanstaltninger. Støtten under den fælles landbrugspolitik forventes at gå til indkomststøtte til landbruget, men 
bidrager samtidig  til miljø- (og klima)forbedringer.
04
Målene med den fælles landbrugspolitik og den specifikke begrundelse for direkte betalinger og andre instru -
menter var genstand for omfattende drøftelser med interessenter og andre institutioner under forberedelsen af 
reformen. Der har fundet en offentlig debat sted, der er blevet vedtaget en meddelelse, og f.eks. indeholdt Kommis -
sionens lovgivningsmæssige forslag om direkte betalinger en begrundelse, der redegør for de bevæggrunde, der 
ligger til grund for reformen (COM(2011) 625 final/2).
Endvidere er de tre generelle mål med den fælles landbrugspolitik blevet forankret i forordning (EU) nr. 1306/2013 
(artikel 110), og de specifikke målsætninger er nævnt i gennemførelsesforordning (EU) nr. 834/2014 (betragtning 2).
06
Den fælles landbrugspolitik støtter landbrugernes indkomst ved at støtte landbrugsaktiviteter (arealbaseret støtte, 
nogle få former for sektorspecifik støtte, investeringer, markedsforanstaltninger, miljøaktiviteter på landbrugsarealer). 
Det er derfor logisk at overvåge den indkomst, der genereres af disse landbrugsaktiviteter. Overvågning af land -
brugshusholdningernes samlede indkomst på EU-plan er interessant, men bør ikke danne grundlag for vurderingen 
af behovet for støtte, der er målrettet landbrugsaktiviteter.
Kommissionen finder, at begrebet landbrugshusholdningens samlede disponible indkomst (samlet indkomst minus 
skatter og bidrag til sociale sikringsordninger) er det mest relevante i forbindelse med den fælles landbrugspolitik. 
Der skal sikres landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, navnlig ved at forhøje den individuelle indtjening 
for personer beskæftiget i landbruget.
Kommissionens svar 56
12
Betragtning 68 i forordning (EU) nr. 1306/2013 nævner også målene for, hvordan dette skal gøres. Med henblik 
herpå anvendes de indikatorer, der er fastsat i gennemførelsesforordning (EU) nr. 808/2014 og nr. 834/2014.
15
Indikatorerne danner grundlag for en vurdering af resultaterne af den fælles landbrugspolitik i forhold til dens mål, 
dvs. effektivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi. Indikatorer som sådan, navnlig når de betragtes isoleret, 
gør det dog ikke muligt at vurdere resultaterne af en politik, foranstaltning eller aktivitet, da udviklingen af indika -
torværdien over tid skal vurderes og forstås i den sammenhæng, hvori de indgår.
16
Som følge af Rettens revision ændrede Kommissionen den retlige ramme for INLB ved bl.a. at medtage indkomst fra 
andre erhvervsmæssige aktiviteter.
Bemærkninger
25 – Fælles overvågnings- og evalueringsramme for den fælles landbrugspolitik
Den fælles overvågnings- og evalueringsramme er tydeligt fastlagt i lovgivningen, herunder i relation til land -
brugernes indkomster. Den omfatter et hierarki af indikatorer, der er knyttet til forskellige niveauer af den fælles 
landbrugspolitiks virkninger, resultater, output og sammenhænge. For hver af disse indikatorer er de tilsvarende 
datakilder blevet identificeret med vægt på etablerede dataindsamlingsværktøjer. Selv om der altid er plads til for -
bedringer, findes der tydeligvis et datasæt.
26
I artikel 39, stk. 1, litra b), i TEUF knyttes målet om at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard sammen 
med landbrugets produktivitet. Denne forbindelse er allerede fastsat i selve bestemmelsen, der specifikt nævner 
»de i landbruget beskæftigede personer«. Dette omfatter ikke personer, der ikke er beskæftiget i landbruget (såsom 
medlemmer af husstanden, der udøver andre erhverv, eller de af en landbrugers aktiviteter, der overhovedet ikke er 
knyttet til landbrug). Derfor er artikel 39, stk. 1, litra b), i TEUF også klart knyttet til artikel 39, stk. 1, litra a), i TEUF (»at 
forøge landbrugets produktivitet«), sådan som det understreges med ordet »herigennem« i begyndelsen af artikel 
39, stk. 1, litra b), i TEUF. Kommissionen finder derfor, at det er hensigtsmæssigt at fokusere på indkomst fra land -
brugsaktiviteter (herunder tilknyttede aktiviteter), da denne indkomst er af stor betydning for den fælles landbrugs -
politik (og ikke den samlede husstandsindkomst fraregnet indkomst fra landbrug og udvikling af landdistrikter).
27
Den statistiske ramme for indsamling af oplysninger om indkomst fra landbrugsaktiviteter udgøres af INLB og land -
brugsregnskaberne. Oplysninger om landbrugshusholdningers indkomst indsamles inden for rammerne af EU-SILC, 
og stikprøvens størrelse har til formål at dække befolkningen som helhed. Den muliggør generelt ikke disaggrege -
rede data for landbrugssektoren i de fleste medlemsstater.
Da de tilgængelige oplysninger peger på den stigende betydning af indkomster, som ikke vedrører landbrugsakti -
viteter i egentlig forstand, men diversificering af landbrugsaktiviteter, er der blevet foretaget en gennemgribende 
revision af INLB-undersøgelsen, der omfatter et helt nyt sæt data om indkomst fra andre erhvervsmæssige aktivite -
ter, som er knyttet til bedriften, ved beregningen af landbrugsindkomsten.
Kommissionen har rent faktisk undersøgt muligheden for at indsamle mikroniveaudata om landbrugshusholdnin -
gers indkomster. Den Stående Landbrugsstatistiske Komité (CPSA) gik dog ikke videre med projektet vedrørende 
landbrugshusholdningernes indkomst.
Kommissionens svar 57
28
Størrelsen af EU-SILC-stikprøven har til formål at dække befolkningen som helhed og muliggør generelt ikke disag -
gregerede resultater for landbrugssektoren med en acceptabel præcision i de fleste medlemsstater.
30 – Indkomstsammenligning mellem erhvervssektorer
Kommissionen finder, at det er vigtigt at sammenligne indkomsten fra landbrugsaktiviteter  med gennemsnits -
lønningerne i andre erhvervssektorer, og at der er findes et referencesystem til dette formål1.
Den fælles landbrugspolitik støtter landbrugernes indkomst ved at støtte landbrugsaktiviteter (arealbaseret støtte, 
nogle få former for sektorspecifik støtte, investeringer, markedsforanstaltninger, miljøaktiviteter på landbrugsarealer). 
Det er derfor logisk at overvåge den indkomst, der genereres af disse landbrugsaktiviteter, og sammenligne den 
med offeromkostningerne, dvs. de lønninger, der kunne være tjent i andre sektorer. Overvågning af landbrugshus -
holdningernes samlede indkomst på EU-plan er interessant, men bør ikke danne grundlag for vurderingen af beho -
vet for støtte, der er målrettet landbrugsaktiviteter.
32
Sammenligningerne mellem indkomstniveauerne hos forskellige grupper af bedrifter finder generelt sted på basis 
af INLB-data. Det er ikke muligt at foretage en sådan sondring i nationalregnskabet hverken for landbruget eller for 
andre erhvervssektorer. De tilvejebragte værdier er en indikator for, hvordan landbruget kan sammenlignes med 
andre erhvervssektorer, der ligeledes er meget forskelligartede.
33
Landbrugsregnskaberne opstilles i overensstemmelse med grundbegreberne og reglerne i ENS 952. Forordning 
(EF) nr. 549/2013 finder dog ikke anvendelse på landbrugsregnskaber, og anvendelsen af ENS 2010 (den reviderede 
udgave af ENS 95) kan kun ske ved ændringer af retsakten om INLB, som skrider frem.
De vigtigste ændringer i ENS 2010 i forhold til ENS 95 er ikke specifikt knyttet til landbrug. Nogle medlemsstater 
undersøgte konsekvenserne af ændringen, og nogle konkluderede, at virkningen var ubetydelig, mens andre kon -
kluderede, at der ikke var nogen virkning overhovedet.
34
Landbrugsregnskaberne har ganske rigtigt ikke til formål at bidrage til at analysere specifikke sektorers afhængig -
hed af støtte og dens betydning for bæredygtigt landbrug i regionerne for bestemte produktionstyper eller for 
bestemte samfundsøkonomiske grupper af landbrugere.
Derfor benytter Kommissionen INLB til at evaluere virkningen af støtten på bedriftsniveau.
1 Tallene bør fortolkes med forsigtighed på grund af begrebsmæssige forskelle mellem målingen af landbrugernes indkomst fra 
landbrugsaktiviteter og gennemsnitslønningerne i økonomien og på grund af manglen på pålidelige data om arbejdskraftstatistikker over 
fuldtidsansatte i den samlede økonomi for visse medlemsstater.
2 ENS er det europæiske national- og regionalregnskabssystem, der anvendes i og uden for Den Europæiske Unions medlemsstater.
Kommissionens svar 58
35
Kommissionen er enig i, at data om jordpriser og forpagtningsafgifter er vigtige for vurderingen af virkningen af 
den fælles landbrugspolitik. I november 2014 og juli 2015 forelagde Kommissionen henholdsvis CPSA og DGAS et 
udkast til Kommissionens forordning om jordpriser og forpagtningsafgifter, der skulle være et mellemliggende 
trin hen imod en endelig forordning vedtaget af Parlamentet og Rådet. Der var ikke enighed om Kommissionens 
forordning i CPAS og DGAS. Det blev konkluderet, at statistikker over jordpriser var følsomme, og at et lille antal 
transaktioner kunne føre til upålidelige statistikker. I »Strategien for landbrugsstatistik for 2020 og frem« overvejes 
det eventuelt at medtage statistikker over landbrugspriser i en rammeforordning om statistikker over landbrugets 
indtægter/udgifter.
36
Skriftlige aftaler som et middel til at gennemføre det europæiske statistiske program er anerkendt i artikel 14, stk. 1, 
litra c), i forordning (EF) nr. 223/2009, og sådanne aftaler indgås mellem de nationale statistikmyndigheder og 
Kommissionen.
Ordningerne i dette tilfælde er ældre end forordning (EF) nr. 223/2009 og blev indgået på basis af gentlemanaftaler.
Kommissionen vil tage skridt til at formalisere de operationelle ordninger med hensyn til tilvejebringelse af regio -
nale landbrugsregnskabsdata.
38
Landbrugsregnskaber viser både absolutte værdier og indeks. Mens indeks klart har til formål at overvåge ændrin -
ger over tid, kan de absolutte værdier anvendes til at sammenligne gennemsnitlige indkomstniveauer mellem lande, 
når de betragtes i sammenhæng. En visning pr. årlig arbejdsenhed foregiver ikke at vise indkomstniveauerne for 
enkeltpersoner eller husholdninger (og i endnu mindre grad landbrugshusholdningernes levestandard). Den har 
snarere til formål at vise virkningen af strukturændringer (dvs. reduktionen af antallet af job i landbruget) for de 
gennemsnitlige landbrugsindkomster over tid. Endvidere er Kommissionen udmærket klar over de begrænsninger, 
der – uundgåeligt – er forbundet med brugen af indikatorer. Derfor har brugen af en individuel indikator til at vur -
dere resultaterne eller endog bedømme deres fordele eller ulemper isoleret set kun begrænset værdi.
39
Ifølge Eurostats undersøgelse af landbrugsbedrifternes struktur fra 2010 blev 97 % af landbrugsbedrifterne i EU 
drevet af individuelle ejere (se punkt 6 i Rettens særberetning), selv om juridiske personer dyrkede 27 % af EU’s 
landbrugsareal.
Kommissionen har i sin beskrivelse af indikatoren »virksomhedsindkomsten i landbruget« med henblik på overvåg -
nings- og evalueringssystemet for den fælles landbrugspolitik gjort det meget klart, at dette ikke er en indikator for 
den samlede indkomst eller den disponible indkomst for husholdninger beskæftiget i landbruget, fordi sidstnævnte 
ud over deres rene landbrugsindkomster også kan have indkomst fra andre kilder (ikkelandbrugsmæssige aktivite -
ter, løn, sociale ydelser og indkomst fra ejendom). Virksomhedsindkomsten i landbruget skal med andre ord ikke 
betragtes som landbrugernes indkomst3.
Det er vigtigt at analysere de tilgængelige statistikker på en sammenhængende måde. Oplysninger fra INLB kan 
supplere oplysninger fra landbrugsregnskabet.
3 Se http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
Kommissionens svar 59
41
De vigtigste ændringer i INLB har også været affødt af de gentagne reformer af den fælles landbrugspolitik. En række 
miljøvenlige landbrugsvariabler og et nyt sæt støttevariabler, herunder »forgrønnelse«, blev føjet til INLB-spørgeskemaet 
(forordning (EU) nr. 385/2012 og nr. 2015/220) som reaktion på den fælles landbrugspolitik efter 2013. På tilsvarende 
måde resulterede reformen af den fælles landbrugspolitik i 2008 i INLB-ændringer i forordning (EF) nr. 868/2008 og 
reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 i INLB-ændringer i forordning (EF) nr. 2253/2004 osv.
42
Der tages hensyn til eksterne produktionsfaktorer i andre indikatorer såsom bedriftens nettoindkomst og bedrif -
tens nettoindkomst pr. årlig arbejdsenhed. En bred vifte af indikatorer, der er afledt af INLB-resultaterne, kan anven -
des og tilpasses specifikke analysebehov.
43
Indkomstindikatoren bedriftens nettoværditilvækst/årlig arbejdsenhed finder også anvendelse på disse bedrifter. 
Det er vigtigt at understrege, at INLB indsamler oplysninger gennem et komplet sæt individuelle regnskabsvaria -
bler, der muliggør fornyet aggregering af data afhængigt af specifikke analysebehov.
44
Der kan udarbejdes indkomstindikatorer for landbrugsbedrifter, der er organiseret som konventionelle selskaber, 
hvis det er påkrævet i analyseøjemed.
45
Ikkepengemæssig indkomst er ikke eksplicit registreret i INLB-dataindsamlingen, men tages i betragtning i de 
analyser, der er baseret på INLB-data (f.eks. i indikatorer for løn til medhjælpende familiemedlemmer og bedrif -
tens indtjening). Analyse af virkningerne af indkomstbeskatningen på medlemsstatsplan ligger uden for INLB’s 
anvendelsesområde.
46
Den seneste udgave af INLB-bedriftsskemaet indeholder andre erhvervsmæssige aktiviteter, der er direkte knyttet 
til bedriften.
47
Hvis en aktivitet forvaltes i separate forretningsenheder i forhold til den bedrift, der indgår i INLB-stikprøven, bidra -
ger den ikke til landbrugsindkomsten.
Selv om der kan forekomme gråzoner mellem landbrugsmæssige og ikkelandbrugsmæssige aktiviteter, finder Kom -
missionen, at supplerende indkomstkilder, der klart ikke er af landbrugsmæssig art, er af mindre betydning for den 
fælles landbrugspolitik.
Tekstboks 2
Da data om andre erhvervsmæssige aktiviteter, der er direkte knyttet til bedriften, først er blevet indsamlet i INLB 
fra regnskabsåret 2014, og disse data skal indgives til Kommissionen senest den 31. december 2015 (nogle få måne -
der senere for Det Forenede Kongerige og Tyskland), er vurderingen af den inkonsekvente behandling for det meste 
baseret på en registreringspraksis fra før indførelsen af det nye bedriftsskema.
Alle EU-medlemsstater forventes at indgive deres data efter harmoniserede regler, som de har bidraget til at udar -
bejde og vedtaget i udvalget vedrørende INLB. En evaluering af behandlingen af andre erhvervsmæssige aktiviteter, 
der er direkte knyttet til bedriften, vil kun være mulig, når alle validerede 2014-data er tilgængelige.
Kommissionens svar 60
48
Som forklaret i INLB-lovgivningen og -metodologien er den varierende tærskel og dækning i medlemsstaterne en af 
forudsætningerne for at etablere INLB-stikprøven og opnå meningsfulde resultater i betragtning af anvendelsesom -
rådet og målene med denne undersøgelse. Forskellige tærskler afspejler rent faktisk forskellige bedriftsstrukturer 
i bestemte medlemsstater og tager således hensyn hertil. Med hensyn til dækningen af EU-støtte giver den årlige 
sammenligning mellem det samlede beløb i direkte betalinger til EU-modtagere og de aggregerede resultater fra 
INLB-dataindsamlingen god dækning for hele EU, f.eks. over 90 % af dækningen for afkoblede direkte betalinger. 
Dette bekræftes af den omfattende brug af INLB-data i konsekvensanalyser og økonomiske analyser af virkningerne 
af den støtte, der ydes under den fælles landbrugspolitik, for landbrugsindkomsten.
49
Da INLB-bedrifter tegner sig for den størst mulige andel af landbrugsproduktionen, landbrugsarealet og arbejds -
kraften på bedrifter, der drives på et markedsorienteret grundlag, er det indkomster fra denne bedriftstype, INLB 
sigter mod at sammenligne. Sammenligning af landbrugsindkomster i alle medlemsstater med INLB giver netop 
mening, fordi bedrifternes forskellige struktur på landeniveau er afspejlet i stikprøven. Hvis en bedrift med en 
standardproduktion på 10 000 EUR om året ikke er repræsentativ for de bedrifter, som INLB er målrettet mod, i en 
bestemt medlemsstat, er der ingen grund til at medtage dem i sammenligningen. Derfor kan sammenligninger 
af gennemsnitsindkomsten pr. medarbejder for alle bedrifter, der er medtaget i INLB, kun føre til fejlfortolkning 
af landbrugernes indkomstsituation i medlemsstaterne, hvis dataene ikke ledsages af detaljerede forklaringer på, 
hvilken del af landbrugsbefolkningen dataene repræsenterer.
50
INLB blev oprettet for at indsamle regnskabsdata, der navnlig er nødvendige for:
a) en årlig opgørelse af indkomsterne for de landbrugsbedrifter, der falder ind under undersøgelsesområdet, og
b) en undersøgelse af de driftsøkonomiske forhold i landbrugsbedrifter.
Det har aldrig været hensigten, at INLB-systemet skulle være repræsentativt for modtagerne af EU-støtte eller være 
et overvågningsredskab for foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne. Dette ville kræve en tilpasning af stik -
prøven for hver politisk reform og dermed bringe dataenes kontinuitet og pålidelighed i fare.
INLB dækker ikke desto mindre mere end 90 % af de direkte betalinger. De modtagere, der ikke er dækket, er for 
det meste deltids- eller subsistenslandbrugere, der ligger under de respektive undersøgelsestærskler, og som kun 
modtager en lille del af det samlede budget. Disse modtagere fører generelt ikke bedriftsregnskaber, som kunne 
anvendes i forbindelse med INLB.
Strukturtilpasninger i landbrugsbedrifterne i EU har reduceret antallet af bedrifter. Som følge heraf er antallet af 
modtagere af direkte betalinger også faldet (-12 % i EU-15, -7 % i EU-N10 siden 2005 og -4 % i BG+RO siden 2008). 
En mindre del af støttemodtagerne modtager små beløb i direkte betalinger, og der ydes således et større gennem -
snitsbeløb pr. modtager, navnlig i de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007.
51
Kommissionen og medlemsstaterne arbejder allerede sammen med det mål, at oplysninger om EU-indkomststøtte 
skal kunne kombineres med data om landbrugsstrukturer og arealanvendelse. Der blev i 2012 oprettet en taskforce 
vedrørende forbindelser mellem administrative datakilder, statistikker og INLB. Flere EU-medlemsstater deltog ved 
at udveksle erfaringer om deres forskellige niveauer for integrering af deres datakilder. Dette arbejde videreføres 
i Eurostats arbejde med en strategi for landbrugsstatistikker for 2020 og frem, hvori der lægges stor vægt på at inte -
grere forskellige datakilder. Selv om forskellige tekniske og juridiske problemer skal overvindes, overvejes der klart 
en bedre udnyttelse af administrative data i statistikker.
Kommissionens svar 61
52
Principperne for udarbejdelsen af europæiske statistikker er indeholdt i forordning (EF) nr. 223/2009  om  europæiske 
statistikker. De danner grundlag for kvalitetssikringsrammen og er juridisk bindende. Adfærdskodeksen er et selvregule -
rende instrument, der er vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System. Dens gennemførelse i det europæiske 
statistiske system (ESS) overvåges på grundlag af peer-bedømmelser og forbedrende foranstaltninger. I overensstem -
melse med den ændrede forordning (EF) nr. 223/2009 skal medlemsstaterne og Kommissionen træffe alle nødvendige 
foranstaltninger til at bevare tilliden til europæiske statistikker gennem forpligtende indsatser for tillid til statistik.
54
Kommissionen har genfremsat anmodningen om oversigter over landbrugsregnskaber.
Udarbejdelsen af en ny oversigt blev påbegyndt i december 2014. Fristen for tilvejebringelse af oversigter blev sat til 
den 30. september 2016.
55
Udarbejdelsen af en ny oversigt som nævnt i punkt 54 vil give opdaterede oplysninger om metoder, der så kan 
anvendes til at vurdere de spørgsmål, der er nævnt i denne bemærkning.
56
Kommissionen har arbejdet med de uoverensstemmelser, der er konstateret for vin og olivenolie, i arbejdsgruppen 
vedrørende landbrugsregnskaber og priser i december 2014, og dette arbejde er endnu ikke afsluttet.
Tekstboks 3 Andet afsnit
Det omfang, hvori den samme ikkelandbrugsmæssige biaktivitet kan adskilles eller ej, afhænger af administrative 
regler, der varierer mellem medlemsstaterne. Faktisk er det udtrykkeligt fastsat i forordning (EF) nr. 138/2004, at 
hvert land skal udarbejde sin egen liste over ikkeseparable, ikkelandbrugsmæssige biaktiviteter på grundlag af dets 
landbrugs karakteristika.
Tekstboks 3 Tredje afsnit
Ifølge de rumænske myndigheder er behandlingen af støtte i overensstemmelse med bestemmelserne i forord -
ning (EF) nr. 138/2004. De pågældende former for støtte er dem, der følger af den generelle arealbetalingsordning 
(SAPS), som er den forenklede udgave af enkeltbetalingsordningen, der finder anvendelse i de medlemsstater, som 
er tiltrådt Den Europæiske Union i 2004 eller senere4.
Rumænien hævder, at betalinger under SAPS er støtte, der ikke er direkte knyttet til produktion eller produktionsfakto -
rer efter punkt 3.065, og er direkte indkomststøtte efter punkt 3.066. Dette punkt vil blive fulgt op af Kommissionen.
Tekstboks 3 Fjerde afsnit
For Frankrig vil dette punkt blive fulgt op af Kommissionen.
4 Det hedder som følger i afdeling 2 i bilaget til forordning (EF) nr. 138/2004, Andre produktionssubsidier:
 3.065.  Det kan være vanskeligt at anvende princippet om registrering efter optjeningstidspunktet i forbindelse med andre produktionssubsidier.... 
Er subsidierne ikke direkte knyttet til produktionen eller produktionsfaktorerne, er det vanskeligt at fastslå, på hvilket tidspunkt den 
støtteberettigende transaktion finder sted og at skelne det fra det tidspunkt, hvor subsidierne udbetales. I dette specifikke tilfælde 
registreres subsidierne på modtagelsestidspunktet (modtagelseskriteriet).
 3.066.  Følgende fremgangsmåde anbefales i disse specifikke tilfælde:
  …
   andre subsidier, som ikke er direkte knyttet til produkter eller produktionsfaktorer (direkte indkomststøtte, støtte til ugunstigt stillede 
områder mv.): det anbefales fortsat at anvende modtagelseskriteriet, eftersom det er vanskeligt at fastslå, hvornår støtteansøgningerne er 
indgivet, og hvornår beløbets størrelse er kendt.
Kommissionens svar 62
57
Revision af statistiske data er en standardprocedure, der anvendes overalt i verden, for alle statistiske områder. Der 
foretages revisioner, når der fremkommer nye oplysninger, som kan integreres i resultaterne for at opnå en bedre 
kvalitet. Revisioner forbedrer kvaliteten af resultaterne. Valideringsprocedurer udløser reaktioner fra Kommissionen 
til afsenderen, når opdateringerne overstiger visse tærskler.
58
Kommissionen har mindet fire medlemsstater om, at de skal fremlægge selvvurderingen.
Kommissionens fælles svar på punkt 60 og 61
Den måde, hvorpå den valgte ordning gennemføres, bidrager til et højt eller lavt databeskyttelsesniveau.
62
Som det klart fremgår af EU-lovgivningen (artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 1217/2009), godkender det natio -
nale udvalg først udvælgelsesplanen, inden den forelægges for Kommissionen. De nationale statistiske kontorer er 
repræsenteret i de nationale udvalg, hvor de yder ekspertrådgivning om præcisionsparametre og tillidsspænd.
Kommissionen var tidligere ikke i besiddelse af alle de oplysninger, som Retten nævner. Situationen er imidlertid 
blevet forbedret i de seneste år.
63
Stikprøvestørrelsen afhænger ikke udelukkende af det samlede antal bedrifter, men skal sikre dækning af land -
brugsaktiviteter afhængigt af landbrugssektorens diversitet med hensyn til bedriftstyper og -størrelser i hver region. 
Derfor kan en vis del af bedrifterne betragtes som repræsentative eller ej afhængigt af, hvor meget bedrifterne 
i den samme klynge ligner hinanden.
Med hensyn til det spanske eksempel er Rettens analyse baseret på data, der er indsamlet under den foregående 
kontrakt, der ikke altid sikrede den ønskede repræsentativitet. Denne kontrakt er blevet revideret, og forbedrin -
gerne afspejler sig i dataene for de følgende år.
64
Kommissionen er bekendt med de metoder, der anvendes til udvælgelse af bedrifter, som skal indgå i stikprøven, da 
disse oplysninger indgår i det faktablad vedrørende udvælgelsesplaner, der hvert år skal indsendes af medlemssta -
terne (artikel 3 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/220). Dette kendskab til metoderne muliggør 
yderligere analyser af en eventuel virkning, som subjektive faktorer kunne have for repræsentativiteten af de tilveje -
bragte indkomstoplysninger.
Med hensyn til det spanske eksempel er underregionerne ikke en af dimensionerne i dækningen. INLB-dataene skal 
således være repræsentative for INLB-området (region), og stikprøvestørrelsen skal sikre dette dækningsniveau. 
Dette betyder dog ikke, at det vil være umuligt at foretage evaluering af de direkte betalinger, blot fordi de politiske 
regioner ikke helt svarer til de statistiske regioner. Endelig sikres repræsentationen af de territoriale strukturer på et 
højere geografisk aggregeringsniveau (sådan som det ofte er tilfældet med stikprøveundersøgelser).
Kommissionens svar 63
Kommissionens fælles svar på punkt 65 og 66
Kommissionen er klar over disse vanskeligheder, og der træffes passende foranstaltninger, når der analyseres data 
vedrørende disse klynger med et færre antal bedrifter i stikprøven. Det er værd at understrege, at INLB-analyser 
primært udføres af økonomiske analytikere, der arbejder i Kommissionen i tæt samarbejde med datakontrollører og 
forbindelsesorganerne. For hver ekstern dataanmodning fra forskere yder dataanalytikere al nødvendig bistand og 
stiller alle nødvendige oplysninger til rådighed for at sikre en korrekt fortolkning af dataene.
68
Kommissionen er klar over, at bogføring er mindre udbredt i små bedrifter. Det er grunden til, at fokus for lande som 
Rumænien og Spanien har ligget på at analysere mulige løsninger på risikoen for at indsamle data af dårlig kvalitet.
Efter at have analyseret den strukturelle udvikling i landbrugssektoren foreslog det spanske forbindelsesorgan en for -
højelse af tærsklen for data fra regnskabsåret 2015 med det samme antal bedrifter i stikprøven, hvilket vil medføre, 
at små bedrifter uden bogføring vil blive erstattet af mere repræsentative bedrifter, der foretager indberetning.
På grund af landbrugets komplekse struktur i Rumænien, hvor ca. en tredjedel af alle mindre bedrifter i EU findes, er 
INLB-stikprøven og datakvaliteten blevet holdt under streng observation siden de første år efter tiltrædelsen af EU.
69
INLB-resultaterne udtrykkes som årlig arbejdsenhed (f.eks. indkomstindikatoren bedriftens nettoværditilvækst/
årlig arbejdsenhed), hvilket gør dem sammenlignelige uanset antallet af arbejdstimer, der præsteres på de enkelte 
bedrifter.
70
Der skal findes en balance mellem hurtig offentliggørelse og tilfredsstillende datakvalitet. Da oplysninger om land -
brugsindkomst er af afgørende betydning for den fælles landbrugspolitik og ikke kan anvendes uden validering, har 
datakvalitet højeste prioritet, selv om der løbende gøres en indsats for hurtigere at gøre dataene tilgængelige (et 
spørgeskema med 2 000 variabler, der hvert år stilles i 28 medlemsstater til ca. 85 000 bedrifter).
Endvidere er det ikke mere omstændeligt at stille validerede INLB-data til rådighed end data fra enhver anden kilde, 
når der er behov for grundig datakontrol og validering af individuelle bedriftsdata.
De INLB-baserede analyser, som offentliggøres af Kommissionen, omfatter estimater, der gør det muligt at analysere 
data med et længere perspektiv end datasæt, der er tilgængelige hvert år.
Endvidere har de fælles bestræbelser, som Kommissionen og medlemsstaterne har gjort i fællesskab, klart forbedret 
kvaliteten af de data, der vil være til rådighed for evalueringen af 2013-reformen af den fælles landbrugspolitik.
Kommissionens svar 64
72
Den potentielle EU-finansiering i Rumænien svarer til 160 EUR gange 6 000 stikprøvebedrifter, dvs. 960 000 EUR om 
året. Kommissionen er klar over de vanskeligheder, man er stødt på i denne medlemsstat med anvendelsen af til -
gængelig finansiering (selv om de seneste oplysninger tyder på, at der nu bruges penge på at forbedre IT-systemet 
til dataindsamling), men den vurderer ikke, at dette vil være tilstrækkeligt til at forbedre INLB-systemet i Rumænien.
Som følge af de senere års forbedringer i INLB i Spanien er landbrugsministeriet på ny begyndt at offentliggøre INLB-
data på sit websted og i »Anuario de Estadísticas Agrarias«. Dette er et meget velkomment skridt hen imod anven -
delse af dataene til nationale formål.
Se også Kommissionens svar på punkt 68.
73
Der findes en kvalitetsramme for INLB, og den består af juridiske, organisatoriske og proceduremæssige dele:
– Kravene til INLB og INLB-data er fastsat i grundforordningen vedrørende INLB-systemet.
– Kontrollen med kvaliteten af de data, der modtages fra medlemsstaterne, og de foranstaltninger, der er planlagt 
til forbedring heraf, er beskrevet i de officielle procedurer i den enhed, der er ansvarlig for INLB.
De regler, der gælder for INLB, omfatter klart begrebet »behørigt udfyldte bedriftsskemaer« og Kommissionens 
kontrol (artikel 11 og 13 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/220).
74
Nøjagtigheden af de data, der indsendes til Kommissionen, vurderes efter den samme procedure for alle medlems -
stater (dvs. årlig kontrol af datakvaliteten som beskrevet i: http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_en.cfm#tnfqc  
og besøg på stedet i tre til fire lande hvert år).
75
Kommissionen er klar over problemerne med INLB-resultater i enkelte medlemsstater og træffer allerede foranstalt -
ninger til at afhjælpe de konstaterede svagheder. Der er blevet gennemført en årlig plan for besøg på stedet sammen 
med handlingsplaner og opfølgningsmøder for at vurdere de fremskridt, der er sket på aftalte punkter. Denne frem -
gangsmåde har ført til betydelige forbedringer i flere medlemsstater. Som eksempel kan nævnes:
– at de spanske myndigheder efter besøget i Spanien i 2014 og opfølgningen heraf har forøget INLB’s personale, 
ændret vilkårene i kontrakten med dataindsamlerne og undersøgt de svage punkter ved dataene, sådan at man 
på ny er begyndt at anvende og offentliggøre INLB-data
– at visse problemer med gennemførelsen af de respektive stikprøver efter besøgene i Danmark i 2013 og Finland 
i 2015 og opfølgningen heraf er blevet analyseret, og at der er blevet foreslået løsninger, som er ved at blive 
gennemført.
Det græske INLB-system indgår i en handlingsplan og en samarbejdsprotokol mellem de forskellige nationale myn -
digheder, der er involveret i landbrugsstatistikker, som har til formål at integrere landbrugsstatistikker og administra -
tive data i et fælles system af administrative og statistiske data vedrørende den primære sektor. Denne handlingsplan 
indgår i 2014-revisionen af aftalememorandummet vedrørende Grækenland, der omfatter en liste over foranstaltnin -
ger og benchmarks, som er aftalt mellem Kommissionens tjenestegrene for at tackle spørgsmål, der giver anledning 
til bekymring, med hensyn til hvilke de græske myndigheder har givet tilsagn om at nå de fastsatte mål.
Kommissionens svar 65
76
Se Kommissionens svar på punkt 70.
81
Målene med ordningen med direkte betalinger som helhed er indeholdt i betragtning 24 i Rådets forordning (EF) 
nr. 1782/2003. Målene med betalingskomponenterne vedrørende »forgrønnelse«, områder med naturbetingede 
begrænsninger, unge landbrugere, frivillig koblet støtte og mindre bedrifter er omhandlet i henholdsvis betragt -
ning 37, 46, 47, 49 og 54 i forordning (EU) nr. 1307/2013.
Se også Kommissionens svar på punkt 82.
82
Kommissionen mener, at en vurdering af, om den fælles landbrugspolitiks indkomstrelaterede mål bliver nået, altid 
vil indebære en kvalificeret evaluering baseret på en bred vifte af oplysninger. Dette skyldes til dels mangfoldighe -
den af EU’s landbrugssektor. Det skyldes til dels også, at der kan finde underliggende tilpasninger sted – i og uden 
for bedriften – der er positive (eller negative) for udsigterne for landbrugsindkomsten på lang sigt, men som ikke 
formidles klart gennem nogle få, enkle indikatorer. Alle fortolkninger af målene i traktaten og alle metoder til evalu -
ering af deres gennemførelse skal være tilstrækkeligt brede for at tage hensyn til denne kompleksitet.
Den omstændighed, at direkte betalinger bidrager til at nå flere mål samtidig, og de mange forskellige løsnings -
muligheder, der er til rådighed for medlemsstaterne ved gennemførelsen af direkte betalinger, kan muligvis ikke 
mindske evalueringsproblemerne. Fordelene ved denne situation opvejer dog ulemperne. Forfølgelse af såvel 
økonomiske som miljømæssige mål gennem direkte betalinger er i visse henseender en effektiv politisk tilgang og 
understreger, at »bæredygtighed« har mere end én dimension.
83
Indikatorerne bør, kun når det er nødvendigt , følge de »RACER«-kriterier, som Retten har nævnt. Det kan være nød -
vendigt at anvende erstatningsindikatorer for fænomenet i mangel af en direkte indikator5.
84
Dataene om landbrugsindkomst (faktorindkomst og virksomhedsindkomst) er tilgængelige og offentliggjort af 
Kommissionen online. Ændringerne i indikatorværdierne skal fortolkes og ses i sammenhæng, for at man kan fastslå 
en årsagssammenhæng med de politiske foranstaltninger. Dette er evaluatorens rolle i forbindelse med en politisk 
evaluering, da ingen indikatorer giver oplysninger om, hvad der forårsagede ændringen i værdien.
85
Selv om der ikke er noget fast mål, gør indikatorerne det muligt at observere, om indkomsten er stigende eller ej. 
Kun på evalueringsstadiet er det under hensyntagen til sammenhængen, de faktorer, som spiller ind osv., muligt at 
vurdere nettovirkningen af foranstaltningerne, og om de bidrog til en udvikling. Dette kan aldrig udledes direkte af 
en indikator.
5 Se: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , s. 250-251.
Kommissionens svar 66
Tekstboks 4 Første afsnit
Kommissionen har i samarbejde med medlemsstaterne udviklet et sæt indikatorer, der i kombination burde gøre 
det muligt at give evaluatorerne de nødvendige oplysninger.
Indikatoren har til formål at oplyse om landbrugernes afhængighed af de direkte betalinger, ikke om deres ind -
komst som sådan.
Se også Kommissionens svar på punkt 38.
Tekstboks 4 Andet afsnit
Indikatoren for udsving i landbrugsindkomsten, der er baseret på INLB-data, kan ikke give oplysninger om, hvor 
effektive direkte betalinger er, da der ikke tages hensyn til direkte betalinger ved dens beregning. Indikatoren måler 
landbrugsindkomstens ustabilitet i mangel af direkte betalinger (eller en eventuel anden forbindelse med den offent -
lige sektor, f.eks. skatter).
Tekstboks 4 Tredje afsnit
Indikatoren for merværdi for primære producenter har ikke til formål at give oplysninger om indkomst, men om 
landbrugernes konkurrencemæssige stilling i fødevareproduktionskæden.
86
Der er relevante data til rådighed (f.eks. som outputindikatorer).
87
Isoleret set giver indikatorerne ikke oplysninger om effektivitet eller alternative scenarier. Dette er henholdsvis eva -
lueringens og konsekvensanalysens rolle.
Konklusioner og anbefalinger
88
Revisionen knytter ofte de disponible indkomstindikatorer sammen med analysen af, hvor effektive direkte betalin -
ger er. Indkomst er dog ikke det eneste af den fælles landbrugspolitiks mål, og direkte betalinger er ikke det eneste 
instrument i den fælles landbrugspolitik, der indvirker på indkomsten, og deres virkning er heller ikke begrænset til 
indkomst, da de støtter fælles levering af private og offentlige goder. Artikel 110, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1306/2013 
kræver klart en evaluering af den samlede virkning af alle instrumenter i den fælles landbrugspolitik i forhold til 
denne politiks fælles mål. Mere specifikt bidrager direkte betalinger i form af arealbaserede betalinger ikke kun 
til indkomststøtte til landbrugerne, men også til andre mål i forbindelse med arealanvendelse såsom jordbunds -
beskyttelse, styrkelse af biodiversitet og afbødning af klimaændringer. Direkte betalinger bidrager sammen med 
andre instrumenter under den fælles landbrugspolitik, f.eks. foranstaltninger i relation til landbrugsmiljø- og klimamål, 
i fællesskab til disse målsætninger.
89
Selv om direkte betalinger rent faktisk tegner sig for mere end to tredjedele af budgettet for den fælles landbrugs -
politik, vil 30 % af dette beløb være knyttet til de europæiske landbrugeres overholdelse af bæredygtige landbrugs -
metoder, der er til gavn for jordbundens kvalitet, biodiversitet og miljøet som helhed.
Kommissionens svar 67
90
Kommissionen anvender også anerkendte informationskilder og bestræber sig på at undgå unødvendige admini -
strative byrder. Medværdien af oplysningerne skal vurderes i forhold til den byrde og de ressourcer, der er forbun -
det med tilvejebringelsen af disse oplysninger.
91
Individuelle indikatorer og værktøjer har stærke og svage sider, men systemet som helhed skaber den bedst mulige 
balance mellem behovet for oplysninger og de omkostninger og den administrative byrde, der er forbundet hermed.
Endvidere repræsenterer det, der betegnes som de statistiske datas begrænsninger, i virkeligheden de vigtigste 
træk ved datakilderne.
92 – Fælles overvågnings- og evalueringsramme for den fælles landbrugspolitik
Den fælles overvågnings- og evalueringsramme omfatter et sammenhængende sæt indikatorer for vurdering af den 
fælles landbrugspolitiks virkninger, resultater og output som helhed. For hver indikator er de relevante datakilder 
blevet klart identificeret.
I traktaten er der en forbindelse mellem en stigende produktivitet i landbruget og det at sikre landbrugsbefolknin -
gen en rimelig levestandard, især ved en forhøjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget beskæftigede 
personer. Det er derfor hensigtsmæssigt at fokusere på indkomst fra landbrugsaktiviteter, da denne indkomst har 
stor betydning for den fælles landbrugspolitik. Det er således af afgørende betydning at have repræsentative data 
om indkomst fra landbrugsaktiviteter (i modsætning til landbrugshusholdningers disponible indkomst). Disse data 
kan sammenlignes med gennemsnitslønninger i andre erhvervssektorer for at berettige indkomststøtte til landbru -
get i EU.
Anbefaling 1 – Etablering af rammer for indsamling og sammenligning af relevante 
oplysninger om landbrugeres indkomster
Kommissionen accepterer delvist denne del af anbefalingen og vil overveje, hvordan den kan gennemføres.
Kommissionen mener, at den eksisterende ramme for tilvejebringelse af oplysninger om indkomst fra landbrugsak -
tiviteter kunne styrkes, men at den administrative byrde med at udvikle en ramme for tilvejebringelse af oplysnin -
ger om landbrugshusholdningers disponible indkomst kan opveje de potentielle fordele. Det ville være vanskeligt 
at tilvejebringe det retsgrundlag, der kræves for en sådan dataindsamling.
Landbrugshusholdningers disponible indkomst er et langt videre begreb end landbrugsindkomst. Den fælles 
landbrugspolitik støtter landbrugernes indkomst ved at støtte deres landbrugsaktiviteter. Det er derfor vigtigt at 
analysere udviklingen i indkomst fra landbrugsaktiviteter med henblik på at evaluere, om målet er nået.
Kommissionen accepterer denne del af anbefalingen.
93
Det, der betegnes som de statistiske datas begrænsninger, repræsenterer i virkeligheden de vigtigste træk ved 
datakilderne.
94
Kommissionen tager bemærkningen og muligheden for eventuel videreudvikling af landbrugsregnskaberne til 
efterretning.
Kommissionens svar 68
Anbefaling 2 – Udvikling af landbrugsregnskaberne
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen agter at:
– udvikle landbrugsregnskaberne med henblik på at tilvejebringe mere detaljerede oplysninger om de faktorer, 
der påvirker landbrugsindkomsten
– foranstalte en undersøgelse af, om landbrugsregnskaberne kan videreudvikles med henblik på at sikre et rime -
ligt skøn over den økonomiske værdi af de offentlige goder, som landbrugerne producerer
– drøfte muligheden for at formalisere de driftsmæssige ordninger med medlemsstaterne med henblik på at dæk -
ke regionale landbrugsregnskaber
– kontrollere, om oplysningerne fra landbrugsregnskaberne anvendes på en hensigtsmæssig måde i indkomstindikatorerne.
95
INLB blev oprettet for at indsamle regnskabsdata, der navnlig er nødvendige for:
a) en årlig opgørelse af indkomsterne for de landbrugsbedrifter, der falder ind under undersøgelsesområdet, og
b) en undersøgelse af de driftsøkonomiske forhold i landbrugsbedrifter.
INLB dækker mere end 90 % af de direkte betalinger. De modtagere, der ikke er dækket, er for det meste deltids- 
eller subsistenslandbrugere, der ligger under de respektive undersøgelsestærskler, og som kun modtager en lille 
del af det samlede budget. Disse modtagere fører generelt ikke bedriftsregnskaber, som kunne anvendes i forbin -
delse med INLB.
Det er Kommissionens opfattelse, at de eksisterende indikatorer for indkomst fra landbrugsaktiviteter så vidt muligt 
afspejler den aktuelle situation inden for landbruget og giver tilstrækkelige og ensartede data om den størst mulige 
andel af støttemodtagere under foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik.
Oplysninger om andre bedriftsrelaterede indkomster (andre erhvervsmæssige aktiviteter, der er direkte knyttet til 
bedriften) har delvist været medtaget i INLB siden 2010. Dette aspekt er blevet styrket yderligere i det nye sæt af 
data, der skal indsamles fra regnskabsåret 2014 og frem.
Anbefaling 3 – Udvikling af INLB eller andre statistiske redskaber
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Det er Kommissionens opfattelse, at de eksisterende indikatorer for indkomst fra landbrugsaktiviteter så vidt muligt 
afspejler den aktuelle situation inden for landbruget og giver tilstrækkelige og ensartede data om den størst mulige 
andel af støttemodtagere under foranstaltningerne under den fælles landbrugspolitik.
INLB-dataene omfatter allerede næsten alle former for EU-støtte. Da små bedrifter/støttemodtagere ikke råder 
over data i tilstrækkelige mængder til at sikre, at deres deltagelse i INLB ville blive baseret på regnskabs- og bogfø -
ringspraksis, vil Kommissionen med hensyn til deres dækning basere sig på en bedre udnyttelse af administrative 
informationskilder.
96
Kommissionen har genfremsat anmodningen om oversigter over landbrugsregnskaber med henblik på at opnå 
ajourførte oplysninger om landbrugsregnskabsmetoden og de datakilder, som medlemsstaterne anvender.
Kommissionens svar 69
Anbefaling 4 – Forbedring af landbrugsregnskabernes kvalitet
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen agter at indføre regelmæssig kvalitetsrapportering om landbrugsregnskaber og overensstemmelses -
vurdering med henblik på at opnå rimelig sikkerhed for, at medlemsstaterne opretter en kvalitetssikringsramme.
97
Stikprøvestørrelsen afhænger ikke udelukkende af det samlede antal bedrifter, men skal sikre dækning af landbrugs -
aktiviteter afhængigt af landbrugssektorens diversitet med hensyn til bedriftstyper og -størrelser i hver region. 
Derfor kan en vis del af bedrifterne betragtes som repræsentative eller ej afhængigt af, hvor meget bedrifterne 
i den samme klynge ligner hinanden.
Med hensyn til utilstrækkelig finansiering i visse lande, som Retten besøgte, herunder Rumænien, skønnes EU-fi -
nansieringen at være tilstrækkelig til at forbedre INLB-systemet.
98
Kommissionen er klar over problemerne med INLB-resultater i enkelte medlemsstater, og der arbejdes allerede på 
at afhjælpe de konstaterede svagheder. Der er blevet gennemført en årlig plan for besøg på stedet sammen med 
handlingsplaner og opfølgningsmøder for at vurdere de fremskridt, der er sket på aftalte punkter. Denne fremgangs -
måde har ført til betydelige forbedringer i flere medlemsstater.
Anbefaling 5 – Forbedring af kvaliteten af INLB
Kommissionen accepterer denne anbefaling og er allerede ved at gennemføre dele af den.
Kommissionen er klar over problemerne med INLB-resultaterne i enkelte medlemsstater, og der arbejdes allerede på 
at afhjælpe de eksisterende svagheder. Der gennemføres en årlig plan for besøg på stedet sammen med handlings -
planer og opfølgningsmøder for at vurdere de fremskridt, der er sket på aftalte punkter. I de seneste år har denne 
fremgangsmåde ført til betydelige forbedringer i flere medlemsstater. Endvidere er nogle af de svagheder, der blev 
konstateret i forbindelse med Rettens tidligere revision, allerede blevet taget op og løst.
99
Målene med ordningen med direkte betalinger som helhed er indeholdt i betragtning 24 i Rådets forordning (EF) 
nr. 1782/2003. Målene med betalingskomponenterne vedrørende »forgrønnelse«, områder med naturbetingede 
begrænsninger, unge landbrugere, frivillig koblet støtte og mindre bedrifter er omhandlet i henholdsvis betragt -
ning 37, 46, 47, 49 og 54 i forordning (EU) nr. 1307/2013. Kommissionen mener, at en vurdering af, om den fælles 
landbrugspolitiks indkomstrelaterede mål bliver nået, altid vil indebære en kvalificeret evaluering baseret på en 
bred vifte af oplysninger. Alle fortolkninger af målene i traktaten og alle metoder til evaluering af deres gennemfø -
relse skal være tilstrækkeligt brede for at tage hensyn til denne kompleksitet.
De mange forskellige løsningsmuligheder, der er til rådighed for medlemsstaterne ved gennemførelsen af direkte 
betalinger, kan muligvis ikke mindske evalueringsproblemerne. Fordelene ved denne situation opvejer dog ulem -
perne, da de mange forskellige løsningsmuligheder med hensyn til gennemførelsen af direkte betalinger hjælper 
medlemsstaterne med at løse de særlige problemer i deres respektive landbrugssektorer mere effektivt.
Kommissionens svar 70
100
Kommissionen mener, at de indikatorer, der fastlagt i forbindelse med overvågnings- og evalueringsrammen i sin 
nuværende form, skaber den bedste balance mellem behovet for oplysninger med henblik på at vurdere resulta -
terne af den fælles landbrugspolitik og de omkostninger og den administrative byrde, der er forbundet hermed.
Hver indikator har uundgåeligt visse begrænsninger. Derfor anvender Kommissionen et sæt indikatorer og data. 
Indikatorer som sådan kan ikke give oplysninger om, hvorvidt målene faktisk er nået, men der er behov for en ind -
gående analyse. Kun på evalueringsstadiet er det under hensyntagen til sammenhængen, de faktorer, som spiller 
ind osv., muligt at vurdere nettovirkningen af foranstaltningerne, og om de bidrog til en udvikling. Dette kan aldrig 
udledes direkte af en indikator.
Anbefaling 6 – Forbedring af målingen af resultaterne af de foranstaltninger under den 
fælles landbrugspolitik, der har til formål at støtte landbrugeres indkomst
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionen vil yderligere fremme god praksis, for at evaluatorerne kan anvende yderligere oplysninger, der 
i hvert enkelt tilfælde supplerer de data, der er indsamlet gennem overvågnings- og evalueringsrammen, med hen -
blik på at bedømme de opnåede resultater, men udvidelsen af rammen med supplerende data vil skabe en unød -
vendig administrativ byrde.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
Der er lagt særlig vægt på landbrugernes indkomst og 
levestandard i EU’s fælles landbrugspolitik. Næsten en 
tredjedel af EU-budgettet er stadig direkte eller indirekte 
afsat til at støtte landbrugernes indkomst.
Retten undersøgte det system, Kommissionen har 
etableret til at måle landbrugernes indkomst og 
resultaterne af de EU-foranstaltninger, der har til formål at 
støtte deres indkomst.
Retten bemærkede, at systemet ikke er tilstrækkeligt godt 
udformet, og at mængden og kvaliteten af de statistiske 
data, der anvendes til at analysere landbrugernes 
indkomst, har store begrænsninger.
Retten anbefaler, at Kommissionen udarbejder en mere 
omfattende ramme for tilvejebringelse af oplysninger om 
landbrugernes indkomst og styrker de nuværende 
ordninger for sikring af indkomstdataenes kvalitet. 
Kommissionen bør også fra starten fastsætte passende 
operationelle mål og basislinjer, i forhold til hvilke 
resultaterne af de EU-foranstaltninger, der har til formål at 
støtte landbrugernes indkomst, kan sammenlignes.