KOMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93) 200 endelig udg. 
Bruxelles, den 18. maj 1993 
EUROPEAN COMMUNITY INVESTMENT PARTNERS (ECIP) 
STATUSRAPPORT 1992 
(forelagt af Kommissionen) 
_ y] -
BEGRUNDELSE 
Den 3. februar 1992 vedtog Ministerrådet forordning (EØF) nr. 319/92. 
Denne forordning omhandler iværksættelse i en forsøgsperiode af det 
finansielle instrument "EC Investment Partners" til fordel for lande i 
Asien, Latinamerika og Middelhavsområdet. 
Det fastsættes i forordningens artikel 9, stk. 1, : 
"Kommissionen forelægger senest den 30. april hvert år Europa-
Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen for det foregående år, 
navnlig om de udvalgte projekter, de tildelte bevillinger og 
tilbagebetalingerne til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget samt 
en statistisk ârsoversigt." 
Følgelig forelægger Kommissionen hermed sin rapport for 1992. 
2 -
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 3 
i) Den private sektors rolle i udviklingsprocessen 3 
i i) ECIP. Det Europæiske Fællesskabs imødekommelse af 
den pr i vate sektors behov 3 
i i i) Hvorledes fungerer ECIP : Procedurer og politikker 4 
a) Procedurer 4 
b) Politik 5 
iv) Rapportens indhold 7 
ECIP: FREMSKRIDT OG AKTIONER I 1992 8 
i) Indikatorer for fremskridt 8 
a) Forelagte og accepterede projekter 8 
b) ECIP-nettets størrelse 9 
c) PR-vlrksomhed for ECIP 9 
li) ECIP-aktioner 1988-1992 11 
a) Efter geografisk område 11 
b) Efter facilitet 12 
c) Efter sektor 12 
d) Efter finansieringsinstitut 13 
i i i) Tilbagebetalinger til budgettet 15 
iv) Forbindelser med Den Europæiske Investeringsbank 15 
v) ECIP-udvalget 16 
KONKLUS ION 17 
- 3 -
EC IP-STATUSRAPPORT 1992 
INDLEDNING 
I) Den private sektors rolle i udviklingsprocessen 
1. Den private sektor spiller en stadig større rolle på udviklingsområdet. 
Der er to grunde hertil. For det første har det omslag i den økonomiske 
tænkning, der skete I 1970'erne, ført til en generel accept af liberali­
seringstanken og markedsøkonomiske principper. For det andet er man på det 
praktiske plan blevet klar over, at udviklingsbistand ikke i sig selv er 
tilstrækkelig til at opfylde udviklingslandenes behov med hensyn til 
overførsel af ressourcer og teknologi. Hvis der gives incitamenter til 
udenlandske direkte investeringer fra den private sektors side, vil den 
samlede strøm af ressourcer til de mindre udviklede land stige og øge de 
lokalt opsparede midlers produktivitet. 
2. Ligesom man tillæger den private sektor Øget betydning, således er også 
antallet af instrumenter, der skal understøtte denne sektors virksomhed i 
udviklingslandene, øget. Imidlertid er disse instrumenter selv underlagt 
markedets vilkår og kræfter: Med de ugunstige økonomiske forhold i mange af 
de udviklede lande kan interessen for at investere i udlandet aftage, især 
når det drejer sig om de mindre udviklede lande. Mange af de virksomheder, 
især små og mellemstore virksomheder, som har stået over for det vanskelige 
valg mellem tilbageholdenhed og ekspansion, har valgt tilbageholdenhed. 
Dette kunne påvirke efterspørgslen efter de instrumenter, der er udformet 
med henblik på at understøtte den private sektors virksomhed i udviklings­
landene, selvom der kunne påvises en sådan tendens indtil udgangen af 1992. 
i i) ECIP. Det Europæiske Fællesskabs Imødekommelse af den private sektors 
behov 
3. Igennem 1980'erne opstod behovet for et fleksibelt instrument, som kunne 
hjælpe europæiske virksomheder i den private sektor, der ønskede at 
investere i udviklingslandene. Desuden opstod der et behov for at Imødekomme 
den stigende interesse fra virksomhederne i de mindre udviklede lande for at 
indgå i fællesforetagender (joint ventures) med europæiske virksomheder. Som 
følge heraf oprettede man den ordning, der går under betegnelsen European 
Community Investment Partners (ECIP). Den oprindelige tanke med ordningen 
var, at den skulle gælde i en treårs forsøgsperiode (1988-1991). Geografisk 
var instrumentet begrænset til 28 lande i Asien, Latinamerika og 
Middelhavsområdet. Oprindeligt var der afsat 30 mio. ECU på budgettet for en 
treårsperiode. 
4 ECIP havde i denne treårsperiode så stor succes, at ordningen blev 
formaliseret juridisk og budgetmæssigt, idet Ministerrådet vedtog 
4 -
forordning (EØF) nr. 319/92 herom den 3. februar 1992. Det er forudset i 
forordningen, at ordningen skal gælde i en treårig periode og have øget sit 
budget til 39,15 mio. ECU for 1993. 
i i i) Hvordan fungerer ECIP : Procedurer og politikker 
a) Procedurer 
5. ECIP-instrumentets hovedopgave er i med henblik herpå udvalgte 
udviklingslande i Asien, Latinamerika og Middelhavsområdet at lette 
oprettelsen af Joint ventures, som kan bidrage til den økonomiske udvikling 
i de berørte lande. Instrumentet er således beregnet til at yde støtte til 
joint ventures på alle stadier i deres udvikling. Støtten ydes via fire 
finansieringsfaciI iteter, der hver intervenerer på forskellige stadier i et 
joint ventures oprettelse og indkøringsperiode. Finansieringsvilkårene 
varierer fra den ene facilitet til den anden, som det fremgår af 
nedenstående skema. Den samlede finansiering i henhold til facilitet 2, 3 og 
4 er begrænset til 1 mio. ECU. Efter at ALA/MED-Udvalget har fastlagt 
retningslinjer for direkte erhvervelse af andele i egenkapital i henhold til 
facilitet 3, er ECIP nu i stand til at investere i situationer, hvor 
vedtægtsmæssige begrænsninger forhindrer direkte deltagelse via 
f i nans i er i ngs i nst i tutter. 
6. Ansøgninger om finansiering i henhold til facilitet 2, 3 og 4 skal komme 
fra et af finansieringsinstitutterne i ECIP-nettet (ansøgninger i henhold 
til facilitet 1 kan indgives direkte af de støtteberettigede organer). 
Finansieringsinstitutterne er forretnings- eller udviklingsbanker. Alle 
banker kan blive optaget i nettet efter udtalelse fra ALA/MED-Udvalget. 
Nettet er et af de særlige kendetegn ved ECIP-ordnlngen, fordi det fungerer 
decentralt. Finansieringsinstitutterne bestyrer ordningen efter deres 
sædvanlige procedurer under en generel kontrolordning, der er fastsat i en 
rammeaftale mellem finansieringsinstitutterne og EF. Man har skønnet, at man 
med den frihed, der således gives finansieringsinstitutterne, bedst kan 
drage fordel af deres kapacitet og lokale ekspertise. Desuden virker 
finansieringsinstitutterne i de støtteberettigede lande som et vigtigt 
brændpunkt for de lokale erhvervsdrivende, som er interesserede i 
udenlandske investeringer. 
7. Alle forslag, der indgår til ECIP, drøftes i ECIP-styringsudvalget, der 
består af repræsentanter for de relevante tjenestegrene i Kommissionen. Det 
er dette udvalg, der foreslår projekter med henblik på Kommissionens 
finansiering. 
8. Når finansieringen af et givet forslag er blevet godkendt, indgås der en 
finansieringsaftale med finansieringsinstituttet. Heri fastsættes 
betingelserne for finansieringsinstituttets udbetaling af midlerne til den 
endelige modtager. Midlerne overføres derefter fra EF til 
finansieringsinstituttet, som udbetaler dem på EF's vegne til det pågældende 
projekt. 
I '—' — ~™1 
| ECIP: FinansieringafaciIiteter | 
I 1 1 1 1 -— 1 
| | Facilitet 1 | Facilitet 2 | Facilitet 3 | Facilitet 4 j 
| Transaktionens |Identifikation | Transaktioner | Finansiering | Udvikling af | 
| art | af potentielle | forud for | af kapital- | mennesk. ress.: ( 
| | partnere og | oprettelsen af | behov | støtte til ma- j 
| | projekter | et joint venture | | nogement og | 
| | | | | uddannelse | 
i i i i i i 
| Modtagere | Handelskamre |Lokale eller eu- | Joint ventures oprettet af partnere | 
| | erhvervssammen- |ropelske virsomhe- | fra EF og det støtteber. land | 
| | slutninger og fl— |der, som ønsker at | | 
| | nansleringsinst. |Ivmrksctte et «IV- | Lokale selskaber, som In ve s- | 
| | Ikke individuel- |projekt | terer pâ basis af en licensaftale | 
| | le firmaer | | og en faglig samarbejdsaftale med | 
| | | | et EF—selskab | 
J | j I j 
| Adgang j Direkte til EF j j 
| | eller et finan- | Ansøgning gennem et finansieringsinstitut | 
| | sierlngslnstitut | | 
I " I I i i I 
|Finansieringsform | Tilskud | Rentefrit for- | Egenkapital | Rentefri Ian | 
| | | skud. Senere | eller lànekopl- | | 
| | | konverteret til | tal | | 
j j j tilskud. Ion j j j 
| | | eller egen- | | | 
I I I kapital | II 
| Beløb j Højst | Højst | Højst j Højst j 
j | 100 000 ECU | 250 000 ECU j 1 000 000 ECU j 250 000 ECU j 
I 1 1 I 1 1 
| G renser | 50% af omkost. | 50% af omkost. |20% af kapitalen | 50% af omkost. | 
b) Politik 
9. ECIP stiller to væsentlige betingelser, der skal opfyldes, før en aktion 
kan godkendes. For det første skal aktionen under de givne forventninger 
være rentabel. For det andet skal den bidrage til den økonomiske udvikling. 
Instrumentet skal i denne sammenhæng fungere så smidigt som muligt og i 
videst mulige omfang på grundlag af markedskræfterne. De eneste formelle 
begrænsninger er dem, der findes i forordningen, hvorefter store 
multinationale firmaer ikke kan komme på tale, og betingelsen om, at 
- 6 
foranstaltningerne skal vedrøre Joint ventures med mindst en europæisk 
partner og en anden partner fra et støtteberettiget land. Projekter, som 
godkendes af styringsudvalget, skal tillige være forenelige med 
Fæliesskabets generelle politik og udviklingskriterierne i forordningen. 
10. ECIP's fremgangsmåder til at iette ordningens anvendelse bidrager 
endvidere ti I at undgå unødvendige hindringer. F.eks. fastlægges der ingen 
prioriterede sektorer, og der findes ingen geografiske kvoter eller kvoter, 
som begrænser antallet af foranstaltninger pr. facilitet. Hvert projekt 
bedømmes efter egen fortjeneste i overensstemmelse med forordningen. 
11. ECIP har dog på tre områder specifikke driftsregler. For det første vil 
ECIP, selvom ordningen er åben for entreprenører i alle berettigede lande og 
medlemsstater på samme måde, kunne fungere mere effektivt i lande, der er 
åbne over for udenlandske investeringer. For at garantere den mest effektive 
anvendelse af ECIP-midlerne bør f.eks. aktioner vedrørende EC IP-informat ion 
og uddanne Isessemi narer i første række gennemføres i lande, der har bevist, 
at de er indstillet på at tiltrække udenlandske investeringer. 
12. For det andet er det blevet besluttet, at ordningen skal henvende sig 
til små og mellemstore virksomheder (SMV), omend nogle større virksomheder, 
men ikke store multinationale virmsomheder, også er omfattet af ordningen. 
Dette er på linje med forordningen, hvori der lægges vægt på SMV, uden at 
større firmaer dermed er blevet overset; det gælder særlig i tilfælde med 
teknologioverførsel. 
13. For det tredje er det blevet besluttet at koncentrere ECIP-aktivlteterne 
omkring facilitet 1, 2 og 4. Det betyder ikke, at facilitet 3 tilsidesættes, 
men som generel regel bringes facilitet 3 kun i anvendelse, når der ikke 
findes andre finansieringskilder. Man skønner i almindelighed, at man bedst 
kan støtte joint ventures ved at stille finansiering til rådighed til 
aktiviteter, til hvilke det ellers vil være vanskeligere at skaffe midler. 
ECIP mener, at man ved at koncentrere sig om sektor i dent if i kat ion og 
gennemførlighedsundersøgelser/pilotprojekter kan få fastslået, om planlagte 
investeringer er levedygtige, og dette vil på sin side kunne tiltrække 
privat finansiering. Det er ikke ECIP's mål at kappes med EF-
fi nans i er ingsinstrumenterne eller medlemmer af europæiske institutioner for 
udvikiingsfinansiering ved at opbygge en investeringsportefølje. Desuden 
fremgår det af tilbagemeldinger fra finansieringsinstitutter, at 
finansiering via facilitet 2 af højst 50% af omkostningerne ved en 
undersøgelse er mere attraktiv end højst 20% af et Joint ventures 
egenkapital. Det gælder særlig i forbindelse med mindre firmaer. 
14. At ordningen er af global karakter fremgår af, at den omfatter alle 
stadier i oprettelsen af et Joint venture, fra projektidentifikation via 
gennemførlighedsundersøgelser og kapitalfinansiering til 
uddannelsesfaciliteter. Dette er fortsat et af de vigtigste såvel som 
- 7 -
det enestående træk ved ECIP. Dette skal fremhæves, fordi det sammen med 
transaktionernes decentraliserede karakter er meget vigtigt for private 
entreprenører. 
iv) Rapportens indhold 
15. Hermed fremlægges den statusrapport vedrørende årets aktiviteter, som er 
omhandlet i ECIP-forordningens artikel 9, stk. 1. Formålet med rapporten er 
som nævnt i forordningen at oplyse om udviklingen i instrumentets anvendelse 
i 1992. Hertil foretages der en sammenligning af en række indikatorer gennem 
tiden. I anden del af rapporten analyseres ECIP-aktionerne i 1988-1992 pr. 
sektor, geografisk område, facilitet og finansieringsinstitut. Endelig 
findes der et statistisk bilag med en præsentation i tabelform af de 
oplysninger, der kræves i henhold til forordning (EØF) nr. 319/92. 
ECIP : FREMSKRIDT OG AKTIONER I 1992 
i) Indikatorer for fremskridt 
16. ECIP-forordningen skulle oprindeligt være trådt i kraft den 1. Januar 
1992, men den blev først vedtaget den 3. februar 1992, hvorefter det nye 
instrument kunne tages i anvendelse. 
17. Denne forsinkelse førte ti I en forskydning i ECIP-tidsplanen for 1992, 
særlig med hensyn til underskrivelsen af rammeaftaler og reklame for 
instrumentet. De nedenfor anførte indikatorer gennemgås med henblik på at 
vurdere udviklingen i instrumentets anvendelse i den således afkortede 
periode. Instrumentets virkninger for udviklingen i de berettigede tande 
anvendes ikke som indikator. Forordningen fastsætter, at der skal foretages 
en uafhængig evaluering af instrumentet i 1994, på hvilket tidspunkt 
virkningerne i udviklingshenseende vil blive undersøgt. 
a) Forelagte og accepterede projekter 
18. I 1992 fik styringsudvalget forelagt 253 projekter. Ud af disse blev 186 
godkendt med henblik på finansiering til et samlet beløb på 20,27 mio. ECU. 
Til sammenligning kan nævnes, at der i perioden 1988-Januar 1991 blev 
indgivet 202 projekter, hvoraf 171 blev godkendt. 
19. Disse tal viser en tydelig stigning i antallet af projekter, der 
forelægges til ECIP-finansiering. Det er særlig bemærkelsesværdigt i 
betragtning af de forskellige faktorer, særlig som følge af forordningens 
sene godkendelse, der hæmmede instrumentets anvendelse i 1992. Blandt de 
andre faktorer kan nævnes forsinkelser i tilrettelæggelsen af informations-
og uddanne Isesseminarer, den langsommelige proces med underskrivelsen af nye 
rammeaftaler med finansieringsinstitutter (se nedenfor), det generelt 
beskedne antal projekter forelagt af nye finansieringsinstitutter, som 
stadig er ved at sætte sig nærmere ind i ECIP og endelig den økonomiske 
situation generelt, som har påvirket investeringerne i almindelighed og i 
SMV i særdeleshed. Men med tiden, når nogle af disse faktorer bliver af 
mindre betydning, vil antallet af ansøgninger stige, forudsat at den 
økonomiske situation bedrer sig både inden for EF og på verdensplan. 
20. Et andet anliggende er den lavere godkende Isessats i 1992 sammenlignet 
med perioden 1988-Januar 1991. I 1992 blev 7.4% af de projekter, 
styrelsesudvalget fik forelagt, godkendt, medens der i den foregående 
periode var tale om 85%. Det kan skyldes enten, at kvaliteten af de 
foreslåede projekter er faldet, eller at styringsudvalget er blevet 
strengere i sin udvælgelse, eller begge dele. 
- 9 -
21. Størstedelen af de indkomne projekter i 1992 hidrørte fra 
finansierings institutioner, som allerede deltager i ECIP-nettet og derfor 
var klar over, hvilke procedurer der skulle følges, og hvilke oplysninger 
der krævedes. Det er således klart, at styringsudvalget i overensstemmelse 
med udviklingskriter lerne i ECIP-forordningen foretager en strengere 
behandling af forslagene. 
b) ECIP-nettets størrelse 
22. Et af de vigtigste træk ved EC IP-instrumentet er den decentraliserede 
fremgangsmåde, hvorefter en stor del af administrationen varetages af 
finansieringsinstitutter i nettet. Fordi alle forslag vedrørende facilitet 
2, 3 og 4 skal indgives gennem finansieringsinstitutter, er det tillige af 
væsentligste betydning, at nettet på passende måde dækker alle berettigede 
lande såvel som medlemsstaterne. Med henblik herpå blev der i Juli 1992 
efter udtalelse fra ECIP-udvalget optaget 15 nye finansieringsinstitutter i 
nettet, således at det nu tæller 73. Dette beviser den stigende interesse 
for ECIP I 1992, som set på baggrund af de indkomne ansøgninger burde føre 
til, at der inddrages yderligere finansieringsinstitutter i 1993. 
23. Når et institut er optaget i nettet, indgår det en rammeaftale med Det 
Europæiske Fællesskab. Heri findes de retlige og finansielle procedurer, og 
aftalen danner grundlaget for forholdet mellem de to parter. Dette 
anliggende har taget en vis tid, fordi den nye forordning krævede indgåelse 
af nye rammeaftaler, hvilket samtidig betød, at finansieringsinstitutterne 
skulle have forklaret ændringerne. Derfor var der ved udgangen af 1992 kun 
indgået 45 rammeaftaler med finansieringsinstitutter, og disses operationer 
er påbegyndt. De resterende 28 finansieringsinstitutter lå ved årets udgang 
stadig i forhandlinger med Kommissionen om deres nye rammeaftaler. 
c) PR-virksomhed for ECIP 
24. Flere banker og andre finansieringsinstitutter er tydeligvis ved at 
blive interesseret i ECIP-nettet. Spørgsmålet er, om erhvervs I i vet deler 
denne interesse. Det stigende antal projekter, der indkommer, antyder, at 
det er tilfældet. Det giver dog ikke noget egentligt billede af, hvor 
opmærksomme potentielle brugere er på instrumentet. Man kunne forestille 
sig, at det stigende antal projekter skyldes, at bankerne anbefaler ECIP til 
deres bestående kunder, således at instrumentet kun kendes af relativ få 
firmaer. Det er til dels tilfældet. Men der er også meget, der tyder*på, at 
mange finansieringsinstitutter, særlig i de berettigede lande, betragter 
instrumentet som et middel til at tiltrække nye kunder og derfor ønsker at 
reklamere så meget som mulig for ECIP. Det er vanskeligt at måle, hvilken 
opmærksomhed ECIP er genstand for. En måde at gøre det på er at tage ECIP's 
reklamevirksomhed som reference. 
- 10 -
25. PR-virksomheden for ECIP tager to former: udbredelse af 
oplysningsmateriale og tilrettelæggelse af besøg og informations- og 
uddanne Isessemi narer for interesserede finansieringsinstitutter og 
erhvervslivet. 
26. Efter udstedelsen af den nye forordning er EC IP- informat 1 onsbrochuren og 
brugervejledningen blevet ajourført sammen med procedurehåndbogen og en ny 
serie diapositiver til præsentantioner. Brugervejledningen foreligger på 
engelsk, fransk, tysk og spansk og brochuren tillige på portugisisk. Som et 
tegn på instrumentets popularitet kan nævnes, at flere 
finansieringsinstitutter har udgivet deres eget oplysningsmateriale for 
reklame for ECIP eller har oversat bestående materiale (f.eks. til hebræisk 
og kinesisk). 
27. På mindre end et år er der uddelt 31 000 brochurer og 16 500 
brugervejledninger. Oplaget er blevet næsten opbrugt på seminarer, via EF-
delegat Ionerne og finansieringsinstitutterne elier ved direkte uddeling til 
interesserede parter, så som firmaer, banker, handelskamre, konsulenter osv. 
28. ECIP-8eminarerne falder i to grupper: uddanne Isessem inarer, sædvanligvis 
af to dages varighed, som henvender sig til personalet i de 
finansieringsinstitutter, som allerede deltager i nettet, eller som har 
ytret ønske om at blive optaget i nettet, og informationsseminarer af en 
halv dags varighed, der henvender sig til et bredere publikum bestående af 
interesserede forretnings- og finanskredse. Begge typer seminarer omfatter 
en briefing af lokale og nationale medier for at garantere den bedst mulige 
dækning. 
29. I 1992 aflagde ECIP-personale besøg I Argentina, Venezuela, Israel, 
Cypern, Indien, Filippinerne, Thailand, Indonesien og Malaysia, hvor det 
afholdt I alt 8 informat ionsseminarer og 3 uddanne I sessem I nar er. Over 900 
personer deltog i disse arrangementer. Desuden besøgte ECIP-personale 
forskellige finansieringsinstitutter, hånde I smesser og seminarer både i EF 
og I de berettigede lande. Besøgene og seminarerne har som helhed betragtet 
bidraget til at skabe øget opmærksomhed i erhvervslivet for ECIP og for Det 
Europæiske Fællesskab som forretningspartner. 
- 11 -
il) ECIP-aktioner 1988-1992 
30. I det følgende analyseres ECIP-akt ionerne såvel kumulativt som for 1992 
alene. Analysen sker efter geopgrafisk område, ECIP-faciIitet, 
erhvervssektor og finansieringsinstitut. Emnerne behandles natur 11gvI s ikke 
helt isoleret hver for sig, fordi der er indlysende indbyrdes forbindelser 
mellem dem. De benyttede tal er en syntese af forskellige regnskabsdata og 
geografisk baserede data. Med den planlagte indførelse af ECIP-
1ede Ises informationssystemet i 1993 vil der eventuelt på et senere stadium 
blive behov for en mindre revision af nogle data. 
a) Efter geografisk område 
31. Den grundlæggende opdeling af ECIP-akt ioner godkendt af styringsudvalget 
findes i tabellerne på s. 1 - 4. To ting springer umiddelbart i øjnene. Den 
første er, at procentsatsen for de samlede midler, der er disponeret over 
for en given region, svarer til procentsatsen for samtlige projekter i 
nævnte region (s. 2). En forklaring herpå kan være ensartetheden i 
fordelingen af projekterne efter facilitet i hver region (s. 1). Fordelingen 
af beløbene efter facilitet viser derimod større forskelle. Det er derfor 
muligt, at disse forskelle på det aggregerede niveau udligner hinanden. 
32. For 1992 er denne tendens mindre klar. Hver region opviser en større 
forskel mellem sin andel af det samlede antal godkendte projekter og andelen 
af de godkendte beløb. Forskellen er størst i Middelhavsområdet (se punkt 
34). 
33. Den anden vedrører fordelingen af projekterne og finansieringen mellem 
regioner. Der synes at være en bemærkelsesværdig balance mellem Asien og 
Latinamerika med hensyn til antal projekter og tildelingen af midler (s. 2). 
Men det ville dog være meningsløst at antyde, at disse tal Indicerer nogen 
form for balance eller ligelig fordeling af midlerne mellem de to regioner. 
I økonomiske termer er det i betragtning af de mange forskellige faktorer 
lige fra BNP pr. indbygger til åbenhed over for udenlandske investeringer en 
næsten umulig for ikke at sige meningsløs opgave at tage stilling til, hvad 
den korrekte tildeling af midler til hver region burde være. Af denne grund 
sætter ECIP sig ikke regionale kvoter, men overlader det til 
markedsefterspørgslen og projekternes kvalitet at bestemme, hvem midlerne 
skal tildeles, idet man dog sørger for at reklamere for ECIP på en sådan 
måde, at der garanteres en passende balance mellem Asien og Latinamerika. 
34. Tallene for 1992 (s. 3 og 4) viser, at Middelhavsområdet til trods for 
færre finansieringsinstitutter og begrænsninger med hensyn til sammenfald 
med EIB's aktiviteter nu efterhånden tegner sig for en større del af både 
projekter og tildelte midler i 1992. Det er ikke klart, hvordan dette er 
sket. Regionens andel i aktionerne under facilitet 2 og 3 ligger klart over 
- 12 
gennemsnittet. Grunden hertil skal måske i disse usikre tider findes i 
regionens beliggenhed i nærheden af Fællesskabet. 
b) Efter facilitet 
35. Som nævnt i punkt 13 ovenfor lægger ECIP vægten på aktioner i henhold 
til facilitet 1, 2 og 4. Det fremgår tydeligt af tabellen på side 6, der 
viser, at disse faciliteter tegner sig for 92% af alle godkendte ECIP-
akt ioner i perioden. For 1992 er tallet en smule højere, nemlig 94%. 
36. Denne præference forklares til dels med diagrammet på side 5, der viser 
en sammenligning af hver facilitets procentvise andel i projekter og 
indgåede forpligtelser. Mest slående er det, at aktioner under facilitet 3 
kun tegner sig for 8% af projekterne men over 28% af de indgåede 
forpligtelser. Tallene for 1992 underbygger denne tendens, idet facilitet 3 
tegner sig for 6% af projekterne og 28% af de tildelte beløb (s. 7). Dette 
forhold på lige over 4:1 (midlerrprojekter) er en følge af loftet på 1 mio. 
ECU for finansiering i henhold til facilitet 3, hvilket er fire gange så 
meget som, hvad der er til rådighed i henhold til facilitet 2 og 4. 
37. Aktioner i henhold til facilitet 3 behandles af denne grund og for at 
garantere kvaliteten af porteføljen meget indgående I styringsudvalget. I 
1992 blev 50% af forslag til projekter i henhold til facilitet 3 afvist mod 
33% af alle forslag og kun 24% af forslag vedrørende facilitet 2. 
38. Et sidste punkt at bemærke er det meget beskedne antal aktioner i 
henhold til facilitet 4. Denne facilitet henvender sig til bestående Joint 
ventures. En af forklaringerne på det begrænsede antal projekter er, at ECIP 
generelt er bedre kendt for sine faciliteter, der er rettet mod at oprette 
Joint ventures. Bestående joint ventures er derfor sandsynligvis mindre 
opmærksomme på facilitet 4, og Joint ventures, som er oprettet med støtte 
som led I tidligere ECIP-aktioner, befinder sig endnu ikke på et stadium, 
hvor de kan drage fordel af faciliteten. 1992-tal lene viser en stigning i 
antallet af aktioner godkendt i henhold til denne facilitet. Det er måske et 
første tegn på, at joint ventures under udvikling begynder at gøre brug af 
faciIiteten. 
c) Efter sektor 
39. Oplysningerne efter sektor findes på to aggreger ingsniveauer (s. 13 -
17) og giver således mulighed for både en let analyse og en mere indgående 
analyse. De bredere aggregerede sektorer skal betragtes som vejledende, 
fordi skillelinjerne mellem kategorier i visse tilfælde er ret arbitrære. 
Det gælder særlig mellem forarbejdningssektoren og høj tekno log i sektoren. 
- 13 -
40. Der er flere interessante træk. For det første antyder hver sektors 
relative andel i det samlede tildelte beløb en fortrinsstilling for 
forarbejdning og primær bearbejdning og landbrug/fiskeri (skønt de nye 
industrier med hensyn til projekternes antal repræsenterer en større andel 
end landbruget). Det er tilfældet i alle regioner. I Asien er forarbejdning 
og primær bearbejdning de vigtigste sektorer, i Latinamerika er primær 
bearbejdning den vigtigste sektor, medens forarbejdning og byggeri er de 
vigtigste sektorer i Middelhavsområdet. Servicesektoren tegner sig for en 
mindre andel af såvel de samlede projekter som de samlede tildelte midler; 
både transport og turisme er godt repræsenteret, medens andre undersektorer 
er det i mindre grad. 
41. 1992-tal lene viser en væsentlig stigning i landbrugs og fiskeris andel, 
når de sammenlignes med den langfristede tendens. Hvad der også er 
interessant vedrørende 1992, er, at de samlede tildelte beløb til 
landbrug/fiskeri og forarbejdning mere eller mindre svarer overens, men at 
der kun er godkendt halvt så mange projekter inden for landbrug. De nye 
industriers ånde i som helhed var en smule faldende i forhold til andelen af 
samtlige projekter inden for flertallet af undersektorerne under denne 
overskrift. Forarbejdning og byggeri udviste en mindre stigning i deres 
andel af samtlige godkendte projekter. 
42. Det er således ikke let at forklare ændringerne. Den økonomiske 
udvikling i en stor del af den udviklede verden kan have bevirket, at de 
mere traditionelle industrier søger nye markeder eller flytter for at drage 
fordel af lavere arbejdsomkostninger. For de nye industriers vedkommende går 
ændringerne muligvis i retning af en konsolidering af de bestående markeder. 
En sådan analyse er i betragtning af det begrænsede tidsrum i høj grad 
præget af spekulation. 
43. Det vigtigste at bemærke er, at der alt i alt er sket en væsentlig 
stigning i antallet af godkendte projekter I 1992. Det berettiger på sin 
side de øgede budgetmidler, der er stillet til rådighed med den nye 
forordning. 
d) Efter finansieringsinstitut 
44. ECIP-nettet af finansieringsinstitutter er blevet udvidet løbende, og 
pr. 31.12.1992 deltog 73 institutter i EF og de berettigede lande. I EF er 
alle finansieringsinstitutterne medlem af EDFI, European Development Finance 
Inst itut ions. 
45. I tabellen på side 8 gives der en fordeling af de godkendte projekter og 
finansieringer efter finansieringsinstituttets oprindelsesland eller 
-region. Nogle medlemsstater, som globalt set er involveret i et stort antal 
udviklingsfinansi eringsinstitutioner, tegner sig kun for en beskeden del af 
de ECIP-proJekter, der går gennem finansieringsinstitutter i deres land, 
medens det modsatte gælder for andre. 
- 14 -
46. Endnu en gang forekommer det uhensigtsmæssigt at forsøge at drage 
konklusioner med hensyn til en normal fordeling mellem lande. De faktorer, 
der har ført til den aktuelle fordeling, kan enten tilskrives 
finansieringsinstitutterne selv eller anden indflydelse. For de førstnævntes 
vedkommende kan nævnes: finansieringsinstitutternes ønske om at blive 
optaget som medlem af ECIP-nettet, banktype og den måde, på hvilken en bank, 
når den er blevet optaget i nettet, reklamerer for instrumentet. Som 
tidligere nævnt har nogle finansieringsinstitutter været meget aktive i 
deres PR-virksomhed omkring ECIP over for erhvervslivet i almindelighed, 
medens andre kun har brugt det i forholdet ti i deres aktuelle kunder eller 
internt. 
47. Blandt de andre faktorer kan nævnes: opmærksomheden omkring EF, 
tilstedeværelsen af stærke erhvervssammenslutninger til at udbrede 
information om ECIP, fordelingen af udviklingsfinansleringsinsti tutter 
mellem store firmaer og SMV tillige med historiske og handelsmæssige 
forbindelser mellem berettigede lande. Sidstnævnte faktor kan have 
virkninger i begge retninger. Hvis der foreligger god viden om forholdene i 
det pågældende berettigede land og veletablerede forbindelser, er det 
muligt, at der ikke er behov for ECIP. Det er hensigten, at PR-virksomhed 
vedrørende ECIP i EF skal reducere disse faktorers indflydelse og dermed 
sætte hver af medlemsstaterne i stand ti i at opnå en rimelig andel. 
48. Fordelingen af projekter mellem finansieringsinstitutter i EF og 
finansieringsinstitutter i de berettigede lande afspejler nettets relative 
størrelse og førstnævntes større erfaringer med ECIP. 
49. Det er på nuværende stadium på grundlag af de foreliggende tal for 
tidligt at drage konklusioner om fordelene for firmaer i medlemsstaterne af 
ECIP. For det første kan ethvert firma gøre brug af et hvilket som helst 
finansieringsinstitut. Derfor er i valget af finansieringsinstitut faktorer 
som f.eks. tidligere erfaringer med et finansieringsinstitut eller 
forventningerne til et finansieringsinstitut i det valgte værtsland 
sandsynligvis lige så vigtige som fi nans ier ins insti tuttets placering. For 
det andet involverer forslag fra de berettigede lande automatisk en 
europæisk partner, hvis identitet ikke kan udledes af tallene i tabellen. 
- 15 -
iii) Tilbagebetalinger til budgettet 
50. I artikel 5, stk. 4, i ECIP-forordningen hedder det følgende: 
"Tilbagebetaling af lån, afståelse af kapitalinteresser og betaling af 
renter og udbytte medfører opbygning af revolverende midler, som 
finansieringsinstitutterne ligger inde med for Fællesskabets regning..." 
Hvilke beløb, finansieringsinstitutterne ligger inde med, kan først oplyses 
ved finansieringsinstitutternes regnskabsafslutning. Denne er endnu ikke 
afsluttet for regnskabsåret 1992. De første svar på en anmodning udsendt af 
ECIP i Januar 1993 om nærmere enkeltheder om de tilbagebetalte beløb findes 
i tabellen på s. 9. Af de svar, der er indgået til dato, fremgår det, at der 
i 1991 og 1992 var blevet tilbagebetalt et samlet beløb på 1,2 mio. ECU. 
Størstedelen af tilbagebetalingerne blev i overensstemmelse med 
forordningens bestemmelser foretaget direkte til de centrale konti hos hvert 
institut. Midlerne på disse konti vil blive anvendt til at finansiere andre 
ECIP-aktioner i overensstemmelse med forordningens artikel 5, stk. 4. 
Følgelig er der kun tilbagebetalt 8 373,64 ECU til EF*s almindelige budget. 
51. På instrumentets nuværende funktionsstadlum kan man ikke forvente større 
tilbagebetalinger. I henhold til den nye forordning tager finansiering i 
henhold tit facilitet 1 form af tilskud, der i kraft af deres art ikke skal 
tilbagebetales. Finansieringer i henhold til facilitet 4 skal 
tilbagebetales, men til dato repræsenterer sådanne aktioner kun en meget 
lille del af de tildelte midler. Forskud i henhold til facilitet 2 skal 
tilbagebetales, hvis aktionen fører til oprettelse af et Joint venture, men 
beslutningen om oprettelse af et Joint venture ska i ikke nødvendigvis 
træffes før et eller to år efter aktionens gennemførelse. Da det tillige er 
muligt at forlænge tilbagebetalingsperioden over flere år eller endog at 
konvertere forskud til egenkapital ved hjælp af en aktion i henhold til 
facilitet 3, har tilbagebetalingerne til dato været beskedne. For 
størstedelen af godkendte aktioner i henhold til facilitet 3 er det for 
tidligt at forvente tilbagebetalinger, da erhvervelsen af kapitalinteresser 
sædvanligvis foregår over en periode på fem til ti år. Dog vil man om ca. 5-
7 år kunne forvente en stigende tiIbagebetalingssats. Endelig vil der med 
afståelsen af kapitalinteresser efter afslutningen af ECIP's deltagelse i et 
veletableret Joint ventures kunne opnås en vis form for overskud i 
forbindelse med individuelle aktioner. 
iv) Forbindelser med Den Europæiske Investeringsbank 
52. Den Europæiske Investeringsbank og ECIP har i overensstemmelse med 
artikel 8, stk. 5, i den nye forordning udvidet samarbejdet og 
koordinationen i 1992. Efter indgående forhandlinger blev der den 27. 
oktober indgået en Gentleman's Agreement om systematisk koordination og 
informationsudveksling vedrørende finansieringsforslag, projekter og 
finansieringsinstitutter i Middelhavsområdet, og aftalen er siden blevet sat 
- 16 -
i kraft. Med denne aftale formaliseres gennemskuelighed I 
institut ionshenseende i regionen, særlig hvad angår forslag vedrørende 
risikovillig kapital, nu da det er blevet fastslået, at EIB's forbindelser 
med risikovillig kapital har forrang over ECIP. Dette er på linje med ECIP's 
politik med at fokusere på facilitet 1, 2 og 4. 
v) ECIP-Udvalget 
53. ECIP-Udvalget består af en kombination af ALA-Udvalget og MED-Udvalget 
som omhandlet i forordningens artikel 8, stk. 2. Udvalgets opgave er at 
bistå ECIP i fornødent omfang. I 1992 mødtes udvalget I overensstemmelse med 
forordningens artikel 8, stk. 3, litra a), for at fastlægge retningslinjerne 
for direkte erhvervelse af kapitalandele (se punkt 5 ovenfor). Desuden er 
udvalget trådt sammen for at afgive udtalelse om ansøgning fra 15 
finansieringsinsti tutter om optage i se i ECIP-nettet. 
- 17 -
KONKLUSION 
Trods forsinkelsen i vedtagelsen af den nye ECIP-forordning har 
instrumentet, hvad angår fordelingen af 1992-budgettet, fungeret godt, 
selvom arbejdsbyrden var blevet væsentligt forøget. 
PR-virksomheden for instrumentet er blevet fortsat, og ECIP fører en høj 
profil. ECIP har spillet en rolle i Asien, Latinamerika og 
Midddelhavsområdet ved at anspore lokale Økonomiske beslutningstagere til at 
overveje forretningsforetagender med EF-partnere. ECIP spiller som sådan en 
rolle i udviklingen af EF's politik for økonomisk samarbejde med ALA/MED-
Iånde. 
Nettet af finansieringsinstitutter blev udvidet med over 25% i årets løb, og 
der forventes en yderligere udvidelse I 1993. 
Hvis man tager procentsatsen for styringsudvalgets godkendelser som 
reference for kvaliteten af de godkendte projekter, synes den nye forordning 
at have bidraget til at stramme kriterierne for udvælgelse af forslag med en 
deraf følgende forbedring af niveauet af de godkendte forslag. 
Der vil ved udgangen af marts 1994 blive foretaget en uafhængig evaluering 
af instrumentet og dets effektivitet. 
n 
STATISTICS BY REGION 
a. Cumulative data for 1988 - 1992 
b. Annual data for the year 1992 
Cumulative data 1988-1992 by Facilities ECIP - Projects approved in Steering Committee 
Latin America 
Number Amount 
Facility 1 60 3.258.898 
Facility 2 78 7.254.120 
Facility 3 15 5.969.000 
Facility 4 1 107.000 
TOTAL 154| 16.589.018 Asia 
Number Amount 
53 2.846.577 
109 11.086.816 
11 3.335.712 
7 1.240.317 
180| 18.5091422 Mediterranean 
Number Amount 
46 1.966.023 
55 5.086.760 
10 4.465.914 
7 1.213.843 
118| 12.732.540" International 
Number Amount 
237.700 
0 
0 
0 
4j 237.700 TOTAL 
Number Amount 
242 
36 
15 23.427.696 
13.770.626 
2.561.160 
456 48.068.680 % 
163 8.309.198 17,29 % 
48,74 % 
28,65 % 
5,33% 
100 % 
Amounts for Latin America (in Ecu) Amounts for Asia Amounts for Mediterranean 
8.000.000 
6.000.000 
4.000.000 
2.000.000^ 
0 
Facility Facility Facility Facility 
12 3 4 12.000.000 
10.000.000 
8.000.000 
6.000.000 
4.000.000 
2.000.000 
0 ^dillB- |||||D--ttflHK— 6.000.000 
5.000.000 
4.000.000 
3.000.000 
2.000.000 
1.000.000 
1988-1992 : number of ECIP projects approved for 
Latin America 
FacWy3 FacHfty4 
10% 1% 1988-1992 : number of ECIP projects approved for Asia 
Facility 3 F«eHTy4 
6% 4% Facility 1 
29% 1988-1992 : number of ECIP projects approved for 
Mediterranean 
i- ..u. -. Facility 4 Facility 3 B~ ' 
8% 
Facflity 1 
39% 
u> 
Statistics by Region ECIP projects approved : cumulative data 1988-1992 
Regions 
Asia 
Latin America 
Mediterranean 
Multiregion 
Total Amounts in ECU (%) 
18.509.422 
16.589.018 
12.732.540 
237.700 
48.068.680 38,51 
34,51 
26,49 
0,49 
100 
Multiregion 
Mediterranean 
Latin America 
Asia 
0,00 1988-1992 ECIP Steering Committee approvals : number of projects (light) - amounts in ECU (dark) 
20,00 25,00 30,00 35,00 40,00 
CM 
0 
Annual data for 1992 by Facilities ECIP - Projects approved in Steering Committee 
Latin America 
Number Amount 
Facility 1 31 1.810.048 
Facility 2 28 2.450.031 
Facility 3 3 1.870.000 
Facility 4 0 0 
TOTAL | 621 6.130.079 Asia Mediterranean 
Number Amount Number Amount 
29 1.439.935 14 505.586 
30 3.564.657 32 2.847.813 
3 1.095.712 5 2.676.914 
4 771.479 6 1.159.593 
66| 6.871.7831 \ 571 7.1897Ô6 International 
Number Amount 
83.050 
0 
0 
0 
31 83.050 Number % TOTAL 
Amount % 
75 
90 
11 
10 40 
48 
6 
5 
186 100 3.838.619 18,93 
8.862.301 43,71 
5.642.626 27,83 
1.931.072 9,52 
20.274.618 100 
1992 : approved amounts for Latin America (Ecu) 
2.500.000 
2.000.000 
1.500.000 
1.000.000 
500.000 
0 AWW/ 
Facility Facility Facility Facility 
12 3 4 
1992 : number of ECIP projects approved for Latin 
America 
Facility 1 
50% 1992 : approved amounts for Asia (Ecu) 
4.000.000 
3.000.000 
2.000.000 
1. ooo.ooo Y\ 
Facility Facility Facility Facility 
12 3 4 
1992 : number of ECIP projects approved for Asia 
FacHlty3 Fa2Jy4 
Facility 2 
45% Facility 1 
44% 1992 : ECIP approved amounts for Mediterranean 
(Ecu) 
3.000.000/ 
2.500.000// 
2.000.000 y 
1.500.000 •' 
1.000.000 y 
500.000/ n.A 
Facility Facility Facility Facility 
12 3 4 
1992 : number of ECIP projects approved for 
Mediterranean 
Facility 4 
Facility3 11% 
9% Facility 1 
25% 
Facility 2 
55% 
(^ 
Statistics by Region ECIP projects approved : annual data for 1992 
Regions 
Asia . 
Latin America 
Mediterranean 
Multiregion 
Total Amounts in ECU (%) 
6.871.783 
6.130.079 
7.189.706 
83.050 
20.274.618 33,89 
30,24 
35,46 
0,41 
100 
Multiregion 
Mediterranean 
Latin America 
Asia 
0,00 1992 ECIP Steering Committee approvals : number of projects (light) • amounts in ECU (dark) 
=2 
5,00 10,00 15,00 20,00 =7= 
25,00 =7= 
30,00 35,00 40,00 
23 
STATISTICS BY FACILITIES 
a. Cumulative data 1988 - 1992 
b. Annual data for the year 1992 
Facilities 
Facility 1 
Facility 2 
Facility 3 
Facility 4 
TOTAL Latin America 
Number Amount 
60 
78 
15 
1 3.258.898 
7.254.120 
5.969.000 
107.000 
154| 16.589.018 Cumulative data 1988-1992 - ECIP projects approved 
Statistics by facilities 
Asia 
Number Amount 
53 2.846.577 
109 11.086.816 
11 3.335.712 
7 1.240.317 
180| 18.509.422 Mediterranean 
Number Amount 
46 1.966.023 
55 5.086.760 
10 4.465.914 
7 1.213.843 
118| 12.732.540 International 
Number Amount 
237.700 
0 
0 
0 
237.700 Number % TOTAL 
Amount 
163 35,75 
242 53,07 
36 7,89 
15 3,29 8.309.198 17,29 
23.427.696 48,74 
13.770.626 28,65 
2.561.160 5,33 
456 100 48.068.680 100 
Total projects approved by facility for 1988-1992 in % : Nber (white), amounts (black) 
Facility 1 Facility 2 Facility 3 Facility 4 
ro 
Latin America 
Facilities Number Amount 
Facility 1 31 1.810.048 
Facility 2 28 2.450.031 
Facility 3 3 1.870.000 
Facility 4 0 0 
TOTAL | 621 6.130.079 Annual data 1992 ECIP projects approved 
Statistics by facilities 
Asia 
Number Amount 
29 
30 
3 
4 1.439.935 
3.564.657 
1.095.712 
771.479 
66 6.871.783 Mediterranean 
Number Amount 
14 505.586 
32 2.847.613 
5 2.676.914 
6 1.159.593 
57 7.189.706 International 
Number Amount 
83.050 
0 
0 
0 zr 83.050 Number % TOTAL 
Amount 
75 
90 
11 
10 40 
48 
6 
5 3.838.619 18,93 
8.862.301 43,71 
5.642.626 27,83 
1.931.072 9,52 
186 100 20.274.618 100 
Total amounts (black) and number of projects (white) approved in 1992 by facilities (in %) 
Facility 1 Facility 2 Facility 3 Facility 4 
to 
ECIP - Annual Report 1992 
Statistics by Facility 
Facilities Nberof 
Presented 
Projects Amounts 
Requested 
byFI/FB Nberof Amounts 
Approuvée! appTOUVed 
Project« by STC Ratio of approved on rocjuesti 
% for % for 
number« amounts 
Facility 1 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
cumulated 5 
11 
25 
67 
102 
210 705.500 
502.655 
1.636.396 
4.544.399 
5.981.697 
13.370.647 5 
8 
22 
53 
75 
163 227.550 
343.470 
1.100.870 
2.798.689 
3.838.619 
8.309.198 100,00 
72.73 
88,00 
79,10 
73,53 
77,62 32,25 
68,33 
67.27 
61.59 
64,17 
62,15 
Facility 2 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
cumulated 4 
28 
72 
85 
118 
307 330.075 
1.630.975 
9.298.985 
9.116.284 
14.942.057 
35.318.376 2 
18 
63 
69 
90 
242 217.000 
1.266.920 
6.594.871 
6.486.604 
8.862.301 
23.427.696 50.00 
64,29 
87.50 
81,18 
76,27 
78,83 65.74 
77,68 
70,92 
71.15 
59.31 
66,33 
Facility 3 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
cumulated 2 
7 
13 
9 
22 
53 730.000 
1.623.500 
5.413.500 
4.446.000 
11.174.926 
23.387.926 2 
4 
13 
6 
11 
36 580.000 
991.500 
5.110.500 
1.446.000 
5.642.626 
13.770.626 100.00 
57,14 
100.00 
66.67 
50,00 
67,92 79,45 
61,07 
94,40 
32,52 
50,49 
58,88 
Facility 4 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
cumulated 0 
0 
4 
2 
11 
17 0 
0 
501.667 
290.000 
2.231.073 
3.022.740 0 
0 
3 
2 
10 
15 0 
0 
355.088 
275.000 
1.931.072 
2.561.160 0,00 
0,00 
75,00 
100,00 
90,91 
66,24 0,00 
0,00 
70,78 
94,83 
86,55 
84,73 Z <s 
c 
ECIP activities 1988-1992 
Statistics by Facility 
1988-1992 cumulative number of projects 
Facility 1 
Facility 2 
Facility 3 
Facility 4 % 
app/req approved presented 
number number 
163 210 0,78 
242 307 0,79 
36 53 0,68 
15 17 0,88 
1988-1992 ECIP approvals by Facility : number of projects presented by Financial 
Institutions (lined shading). Number of approvals by ECIP (points shading). 
Facility 1 Facility 2 Facility 3 Facility 4 
z % 
ECIP activities for the year 1992 
Statistics by Facility 
1992 annual number of projects 
Facility 1 
Facility 2 
Facility 3 
Facility 4 approved 
number presented 
number 
75 
90 
11 
10 app/req 
102 0,74 
118 0,76 
22 0,50 
11 0,91 
120 
100 1992 ECIP approvals by Facility : number of projects presented by Financial Institutions 
(lined shading). Number of projects approved by ECIP (points shading). 
Facility 1 Facility 2 Facility 3 Facility 4 
2°) 
ECIP activities for the year 1992 
Statistics by Facility 
1992 annual amounts (in ECU) at Steering Committee level 
Facility 1 
Facility 2 
Facility 3 
Facility 4 approved requested 
amounts amounts 
3.838.619 5.981.697 
8.862.301 14.942.057 
5.642.626 11.174.926 
1.931.072 2.231.073 % 
a/r 
0,64 
0,59 
0,50 
0,87 
1992 ECIP financing by Facility : amounts requested by Financial Institutions (lined 
shading). Amounts approved by ECIP (points shading) Both are in ECU. 
Facility 1 Facility 2 Facility 3 Facility 4 
3 o 
ECIP activities 1988 -1992 
Statistics by Facility 
1988-1992 cumulative amounts (in ECU) at Steering Committee level 
Facility 1 
Facility 2 
Facility 3 
Facility 4 approved requested % 
amounts amounts app/req 
8.309.198 13.370.647 0,62 
23.427.696 35.318.376 0,66 
13.770.626 23.387.926 0,59 
2.561.160 3.022.740 0,85 
1988-1992 ECIP approvals by Facility : amounts requested by Financial Institutions (lined 
shading). Amounts approved by ECIP (points shading) Both are in ECU. 
Facility 1 Facility 2 Facility 3 Facility 4 
STATISTICS 
BY 
ECONOMIC SECTORS 
a. Cumulative data 1988 - 1992 31 
b. Annual data for the year 1992 
Cumulative data 1988-1992 - ECIP projects approved by Steering Committee 
Sectors 
1 Agriculture 
2 Forestry 
3 Fishing 
Agriculture/fishing 
4 Mining 
5 Energy/water 
Mining/energy 
Environment 
7 Wood industry 
8 Agro-industry 
9 Food industry 
10 Steel industry 
11 Cement & Chemical 
12 Construction 
13 Mechanical industry 
14 Automobile industry 
15 Textile 
16 Manufacture 
ManufàriurooVco^ 
17 Pharmaceutics 
18 Biotechnology 
19 High tech & informatics 
20 Electronics 
21 Telecom 
22 Aeronautics 
High Tech & New industries 
23 Transport 
24 Tourism 
25 Business service 
26 Financial service 
27 Other service 
28 Communication 
29 Education 
30 Health sector 
Services 
Multisector 
TOTAL 
Average amount/action Latin America 
Number Amount 
6 
3 
9 
18 
3 
7 
10 
6 
5 
13 
11 
1 
30 
3 
7 
4 
2 
2 
15 
33 
4 
3 
2 
4 
7 
0 
10 
4 
4 
2 
2 
1 
3 
1 
2 
19 
16 1.735.443 
538.051 
703.432 
2.976.926 
445.350 
536.065 
981,415 
519.538 
487.361 
2.301.628 
923.346 
38.794 
3.751-129 
310.000 
445.884 
250.185 
155.360 
274.584 
1.114.157 
2.550.170 
149.645 
176.274 
61.910 
247.230 
1.235.733 
0 
1.870,792 
369.644 
384.270 
79.619 
1.000.000 
250.000 
119.505 
57.644 
262.819 
2.523.501 
1.416,547 
154 16.589.018 
107.721 Asia 
Number Amount 
13 
1 
11 
25 
7 
6 
13 
6 
8 
11 
14 
3 
36 
6 
4 
9 
4 
2 
24 
II 
3 
4 
7 
6 
2 
6 
28 
2 
2 
5 
1 
0 
0 
0 
4 
14 
9 1.077.440 
72.500 
1.164.234 
2.314.174 
1.199.687 
795.015 
1.994.702 
707.438 
1.328.140 
1.063.141 
1.332.898 
252.602 
3,976.781 
547.392 
499.274 
591.784 
738.500 
132.700 
1.991.733 
4.501.383 
381.535 
330.154 
1.168.117 
345.415 
84.981 
448.277 
2.758.479 
327.663 
587.671 
318.287 
193.838 
0 
0 
0 
447.685 
1.875.144 
381,321 
180 18.509.422 
102.830 Mediterranean 
Number Amount 
6 
0 
5 
11 
3 
3 
6 
5 
2 
4 
4 
9 
19 
3 
1 
7 
4 
7 
10 
32 
1 
2 
9 
2 
2 
0 
16 
4 
7 
2 
2 
0 
1 
1 
3 
20 
9 1.332.205 
0 
1.607.414 
2,939.619 
181.432 
136.175 
317.607 
127.836 
522.000 
97.644 
388.910 
1.610.847 
1619401 
165.258 
61.250 
269.154 
421.985 
490.537 
1.336.150 
2.744.334 
145.000 
239.352 
735.002 
84.193 
495.912 
0 
1.699.459 
429.884 
780.679 
38.225 
226.416 
0 
216.912 
60.000 
110.423 
1.862.539 
421.745 
1131 12.732.540 
107.903 International 
Number Amount 
0 
0 
0 
i§ 
o" 
0 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 III o 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 3" 0 
0 
0 illli 0 
0 
0 
117.150 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
iiiiiii 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
6 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
120,550 
237.700 
59.425 Number TOTAL 
Amount % 
25 
4 
25 
lil 
13 
16 
15 
28 
29 
13 
12 
12 
20 
10 
11 
49 
ill 
8 
9 
18 
12 
11 
6 
13 
9 
5 
1 
4 
2 
9 
nisi llii 4.145.088 
610.551 
3.475.080 
8.230.719 
1.826.469 
1.467.255 
3.293.724 
1.471.962 
2.337.501 
3.462.413 
2.645.154 
1.902.243 
10.347.311 
1.022.650 
1.006.408 
1.111.123 
1.315.845 
897.821 
4.442.040 
9.795.887 
676.180 
745.780 
1.965.029 
676.838 
1.816.626 
448.277 
6.328,730 
1.127.191 
1.752.620 
436.131 
1.420.254 
250.000 
336.417 
117.644 
820.927 
6.261.184 
2,339,163 
456 8,62 
1,27 
7,23 
17 
3,80 
3,05 
7 
3,06 
4,86 
7,20 
5,50 
3,96 
22 
2,13 
2,09 
2,31 
2,74 
1,87 
9,24 
20 
1,41 
1,55 
4,09 
1,41 
3,78 
0,93 
13 
2,34 
3,65 
0,91 
2,95 
0,52 
0,70 
0,24 
1,71 
13 
4,87 
48.068.680 100 
105.414 
"O IH2 > 
^*®xmooi>ajHH 
H2 » £ 3 ?» S2.S § 
» O 5 « B 8 3 O <D 3 5. T — w 3-
Q. p < w w ir A> o a> (0 - 1 8 5 5 
3 8 8 
O) r00»0>OOr0OO-k>t0O 
CD 
->- Ot 4^ to 
CO to Ot 4k. o> o> 
O p» £k> 00 <D CO 
O 4* b) '--4 CO 'O 
>i c»^ en to o 
COO-stOOtnOOrOOO 
CD 
CDcoto-*oooo-*o-* 
CO 
CO CO 4k. JO —*• -si co o» to CO CO -k pa b» CD O M 
^i <d o» b b co 00 K> 0>O O CO co-*cooooooooco 
Cn 
1* -* tn ro -* 00 o> Ol CO -»• -i. CO 4k. CO to po> (0 o CD en o -* cn 
M b> bt b co ^ w^'xj o o> ro o -»• en o -si co cDtn-*>oorooootoco 
-k^OOOOOOOOO »IO-*OCOCO-NJ3^CO 
® > H rr 
Z 3 s a £3 | 3 
• S3 i 
£8 8 
3 
Q. 
C 1 
0 (A 
"40IOU 
4> -k l\J 
to cn a 
C> Ol CO 
ro M ^ © o CO to o o o 
CO -* NJ * 
oi -»• ro S-^OJO S 00 *. N 
cn *4> co 4* cn > oo -> K» -*• -»• cn 
oo> o -k ro 
CO -tfc 
c» cn oo 
4* o 4* 
M b '-* on o co oo o o w 
o o o o O O ? tf M 
^* 3 3 c 
CQ ^ 3 * 
O «* 
3 o 
ID EJ; 
S"- o 
-* O -*• 00 -s| 
o*. 
k> co 4*. ro en o -j o p co 
k> 4*. bi en 
CO -s| -s| co 
4* o co o CO 
»o 
OIOOMIO 
—* ~Jk 00) CO 6* O CO ^4 CO 
M bi ro -* -* ro o en o 4* oo 
WOOSNI 
-»• -k 
4* 0» ^ O O) CD 
p <* co en b> co CO to tO en o o -*• -si 
o o o o o i 4* co ro -* £> ococ 
* > S O O^ OT "H 3 
&» § »TJ JO(C =ii|iil|5 
o323.»33? 
S g ft «. 8 & & g 
Q. Q. 2 
ft ft g-Q3 8 
<.-kroa>-»-s0-*-*c 
-* to CO c ) A O (D OO WW >J C > Nl p «. o 0» 00 O C 
i >i b ^ b b ">J b '•> >oocnotocoor> >ooooro4k.o-
>rotoro4k.iooo-
k. en -». 4*. to c > o -J en co *h. h > p -J co -* p c 
i b co *• ro to K ) O CO N) A O C >OO4k.r0h9OON 
)K)AOK)0»01OC 
>• ro -*• -»• -si -si 
> co co 4>» *st ro * > p O -.1 4> 00 C 
> bo "-* ro bi '-* 4 
> -s| 4*- -i. -k -*. c 
1 w-^ou wwoc 
>oooooooc ^ 3 « Cn 4*. g CO IO -
ft 5 » 
-k<k-*-* cn ro '-J 
00000)00 -^ CO CO o M JO^-* p 4w O -J 
cn MO b 4t» co b b 
O09OO -^ 00 o c. -^00000(0-^00 
r04k.4k.MlsJM4k.00 
Cn 4k. Q> ->• 4k. 0» CD -J IO OO 4» CO 4k- 0> CD CC CO «» K) 4k. -J -* -si C» 
b M *A In O) b cn b o to cn ->- 4k. to to c 
OOOC0Cn4k.4kx4k.OC 
OWNWOSWON 
-* 0> CO "c 
0(0(0 so o 
•k Oi cn ^k. -si * 
»Ua 4k. 4*. C 
00 -Jk _k -k Jk c 
ocnoocoo4k.4k.oc 
ooooooooc 
Sectoral analysis 
Sectors 
Agriculture/fish 
Mining/energy 
Environment 
Primary process 
Manufacturing 
New industries 
Services 
Muitisector 
TOTAL Cumulative data 1988-1992 - ECIP projects approved in Steering Committee 
Latin America 
Number Amount 
18 
10 
6 
30 
33 
20 
19 
18 2976926 
981415 
519538 
3751129 
2550170 
1870792 
2523501 
1415547 
154 16589018 Asia 
Number Amount 
25 
13 
6 
36 
49 
28 
14 
9 2314174 
1994702 
707438 
3976781 
4501383 
2758479 
1875144 
381321 
180 18509422 Mediterranean 
Number Amount 
11 
6 
5 
19 
32 
16 
20 
9 
118 2.939.619 
317.607 
127.836 
2.619.401 
2.744.334 
1.699.459 
1.862.539 
421.745 
12.732.540 International 
Number Amount 
0 
0 
117.150 
0 
0 
0 
0 
120.550 
4 237.700 Nber % TOTAL 
Amount % 
54 11,80 
29 6,40 
19 4,20 
85 18,70 
114 25,00 
64 14,00 
53 11,70 
38 8,40 8.230, 
3.293 
1.471. 
10.347, 
9.795, 
6.328 
6.261 
2.339 719 
724 
962 
311 
887 
730 
184 
163 17,12 
6,85 
3,06 
21,53 
20,38 
13,17 
13,03 
4,87 
456 100 48.068.680 100 
Sectoral global amount approved for 1988-1992 (in %) 
Services 
13% Muitisector 
5% Agriculture/fish 
17% 
New industries 
13% Mining/energy 
7% 
Environment 
3% 
Manufacturing 
20% Primary 
process 
22% Total Nber of projects in % (White) Global amount approved in % (black 
Muitisector 
Services 
New industries 
Manufacturing 
Primary process 
Environment 
Mining/energy 
Agriculture/fish 
0,00 5,00 10,00 15,00 20,00 25,00 
(A) 
Sectors 
Agriculture/fish 
Mining/energy 
Environment 
Primary process 
Manufacturing 
New industries 
Services 
Muitisector 
TOTAL Latin America 
Number Amount 
8 
2 
4 
9 
18 
7 
6 
8 1.516.419 
181.000 
409.788 
1.358.022 
1.250.570 
433.203 
454.647 
526.430 
62 6.130.079 Annual data 1992 - ECIP projects approved 
Statistics by agrégats sectors 
Asia 
Number Amount 
7 
4 
4 
9 
22 
9 
3 
8 
66 861034 
642159 
484738 
1346202 
2137514 
577552 
483663 
338921 
6871783 Mediterranean 
Number Amount 
7 
2 
3 
8 
17 
8 
8 
4 2.671.414 
95.118 
101.886 
774.513 
1.883.831 
934.758 
559.521 
168.665 
57 7.189.706 International 
Number Amount 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
83.050 
83.050 Nber % TOTAL 
Amount % 
22 11,83 
8 4,30 
11 5,91 
26 13,98 
57 30,65 
24 12,90 
17 9,14 
21 11,29 5.048.867 
918.277 
996.412 
3.478.737 
5.271.915 
1.945.513 
1.497.831 
1.117.066 
186 100 20.274.618 24,90 
4,53 
4,91 
17,16 
26,00 
9,60 
7,39 
5,51 
100 
Sectoral global amounts approved for 1992 (in %) 
New industries 
10% Services 
7% Muitisector 
6% 
Manufacturing 
25% Agriculture/fish 
25% Total projects approved for 1992 : Nber (white), amounts (black) 
Mining/energy 
5% 
Environment 
5% 
Primary 
process 
17% Muitisector 
Services 
New industries 
Manufacturing 
Primary process 
Environment 
Mining/energy 
Agriculture/fish 1 
i 
.1 { (JL—I fl { -. ') 
r" 
0,00 5,00 10,00 15,00 20,00 25,00 30,00 35,00 
<0 
ECIP Sector - Number of projects approved by the Steering Committee 
Agregate sectors TOTAL number for the year 1992 (black) TOTAL cumulative number for 1988 -1992 (white) 
3} 
ECIP - intervention des Institutions Financières 
Pays de la 
Communauté 
Européenne Nombre 
d'Institutions 
Financières Total projets approuvés 
en 1992 1988-92 Total montants approuvés (ECU) 
en 1992 Cumul 1988-92 
Belgique 
Danemark 
Espagne 
France 
Grèce 
Irlande 
Italie 
Luxembourg 
Pays-Bas 
Portugal 
RFA 
Royaume-Unis 
Communauté 
Asie 
Amérique Latine 
Méditerranée 
International 
p.m. : 
Chambres C. & Ind 
ECIP Grand total : 3 
1 
4 
4 
0 
1 
3 
1 
4 
1 
1 
3 
26 
6 
8 
4 
2 
20 6 
7 
16 
23 
0 
1 
25 
1 
16 
1 
9 
13 
118 
4 
9 
17 
4 
34 
34 
186 33 
28 
35 
71 
0 
2 
65 
1 
30 
2 
13 
38 
318 
10 
27 
26 
14 
77 
61 
456 531.478 
1.636.906 
1.098.464 
3.418.638 
0 
64.000 
2.733.466 
26.000 
1.289.322 
20.315 
1.304.100 
2.639.315 
14.762.004 
340.849 
635.263 
1.399.446 
1.072*500 
3.448.058 
2.064.556 
20.274.618 3.166.151 
4.576.736 
2.757.605 
7.848.918 
0 
89.565 
7.310.507 
26.000 
2.554.319 
66.227 
2.237.066 
6.236.212 
36.869.306 
777.648 
2.389.340 
1.787.320 
2.641.200 
7.595.508 
3.603.866 
48.068.680 
ECIP - répartition des Institutions Financières membres 
Méditerranée 
9% 
Amérique Latine 
17% International 
4% 
Communauté 
57% 
32 
ECIP COMMITMENTS AND PAYMENTS 1988-1992 
1. The following tables give the total amount of ECIP funds committed, and paid 
out, in respect of actions for the period 1988-1992. For each year the commitments 
and payments are shown by region. 
2. For most years the budget has been fully committed. The exception to this is 
1992, where, despite the large increase in projects approved, the budgets for Asia and 
Latin America were under committed by 17% and 30% respectively. The under 
commitment is the result of the constraints listed in paragraph 18 of the main text. 
3. The volume of payments will not accord with the volume of commitments for 
any one year as payments have a very different time structure. Of course payments 
will, over time, approximate to commitments in the aggregate once actions that are 
abandoned before full payment is made and projects which are completed below budget 
are taken into account. 
4. The difference between payments proposed and payments actually paid reflects, 
in part, projects which are abandoned between payment being requested and payment 
being made. 
1988.XLS 3<3 
ECIP 
CONSOMMATION DE CREDITS 
ANNEE 1988 
ASIE 
AMER. LATINE engagements 
paiements 
engagements 
paiements crédits 
total engagé 
solde 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 3.250.000, 
. 
25.000, 
1.750.000, 
0, 
^o 
1989.XLS 
ECIP 
CONSOMMATION DE CREDITS 
ANNEE 1989 
ASIE 
AMER. LATINE 
MEDITERR. engagements 
paiements 
engagements 
paiements 
engagements 
paiements crédits 
total engagé 
solde 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde 
% consomn 
crédits 
total payé 
solde lation 
% consommation 4.498.982, 
312.573, 
.._ 
3.069.132, 
668.825, 
1.432.132, 
~~ 48.224, 
14) 
1990.XLS M) 
ECIP 
CONSOMMATION DE CREDITS 
ANNEE 1990 
ASIE 
AMER. LATINE 
MEDITERR. engagements 
paiements 
engagements 
paiements 
engagements 
paiements crédits 
total engagé 
solde 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 2.890.000, 
2.889.779,91 
220,09 
99,99% 
4.200.000, 
2.355.102,05 
1.844.897,95 
56,07% 
6.910.000, 
6.895.958,63 
14.041,37 
99,80% 
3.300.000, 
1.238.846,86 
2.061.153,14 
37,54% 
3.000.000, 
2.938.093, 
61.907, 
97,94% 
200.000, 
172.860, 
27.140, 
86,43% 
Vd 
1991.XLS 
ECIP j j 
CONSOMMATION DE CREDITS 
ANNEE 1991 
ASIE 
AMER. LATINE 
MEDITERR. engagements 
paiements 
engagements 
paiements 
engagements 
paiements crédits 
total engagé 
solde ] 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde | 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde ] 
% consommation 
crédrts 
total payé 
solde 
% consommation 5.475.500, 
5^473.2927 
2.208^ ~~6% 
5.300.000, 
4.960.409,41 
339.590,59 
93,59% 
4.504.500, 
4.504.096, 
404, 
99,99% 
3.900.000, 
3.774.234,5 
125^76575 
96,78% 
3.000.000, 
2.999.353,3 
646,7 
99,98% 
Z000.000, 
17981.196,66 
18.809,34 
99,06% 
M^ 
1992.XLS 
ECIP I I 
CONSOMMATION DE CREDITS 
ANNEE 1992 
ASIE 
AMER. LATINE 
MEDITERR. engagements 
paiements 
engagements 
paiements 
engagements 
paiements crédits 
total engagé 
solde \ 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde j 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 
crédits 
total engagé 
solde ] 
% consommation 
crédits 
total payé 
solde 
% consommation 12.050.000, 
10.0377134, 
JL012.866^ 
83730% 
9.400.000, 
5.492.558,45 
3.907.441,55 
58,43% 
12.550.000, 
8.870.994, 
3.679.006, 
70,69% 
7.800.000, 
5.106.2927 
2.693.708, 
65,47% 
6.800.000, 
6.779.823, 
20.177, 
99,70% 
5J60CX000, 
5.565.959, 
34.041, 
99,39% 
Etat des remboursements en faveur de ECIP au 31 décembre 1992 
Total rembt 1991 et 1992 : 
Remboursements en 1991: 
Remboursements en 1992 : 
Rembt au Budget CE : 1.285.306,14 
420.000,00 
865.306,14 
8.373,64 
Remboursements Facilité 1 
Remboursements Facilité 2 
Remboursements Facilité 3 
Total 1991et 1992 : 21.162,71 ECU 
583.418,00 ECU 
680.725,43 ECU 
1.285.306,14 ECU 
Facilité 1 
2% 
Facilité 3 
53% Facilité 2 
45% 
JT 
MJ 
ANNEXES : DATABASE 
Projects 1 to 656 presented to the 
Steering Committee and compiled on 
the basis of : 
A = Approval 
B = Favourable opinion 
C = Refusal 
D = Suspension 
Amounts requested by the Financial Insti 
tutions are compiled too. 
ACTIVITE "EUROPEAN COMMUNITY INVESTMENT PARTNER" (ECIP) 
Situation au 31 décembre 1992 (*) 
Prêts et avances 
. pays d'Asie 
. pays d'Amérique Latine 
. pays du bassin Méditerranéen 
total Situation au 
31 déc 1991 
6.311.049,5 
5.696.903,4 
1.313.482,0 
13.321.434,9 Accordés 
en 1992 
3.117.984 
3.872.107 
1.058.106 
8.048.197 Cumulés au 
31 déc 1992 
9.429.033,5 
9.569.010,4 
2.371.588,0 
21.369.631,9 
Titres de participation 
. pays d'Asie 
. pays d'Amérique Latine 
. pays du bassin Méditerranéen 
total Situation au Acquis 
31 déc 1991 en 1992 
500.000 
500.000 
500.000 500.000 
1.000.000 Cumulés au 
31 déc 1992 
500.000 
1.000.000 
1.500.000 
(*) Chiffres donnés en ËCÛ7 
Ces chiffres restent assujettis aux renseignements fournis par les DG VIII et XIX. 
Les cas des projets "abandonnés" (cas où l'avance n'est pas remboursable) ne peuvent fournir des chiffres 
définitifs. Il s'agit en effet de négocier les remboursements, au cas par cas, avec les Intermédiaires Financiers. 
<TÏ 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 200 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katal ?l(«J*4lll|llllll ar : CB-CO-93-231-DA-C 
ISBN 92-77-55725-7 
Kontoret før De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
(5)