Hvad angår ændringer mellem indberetningerne for april og oktober 2016, blev det offentlige overskud/underskud (som en procentdel af BNP) forbedret for otte medlemsstaters vedkommende og forværret for 10 medlemsstaters vedkommende. De største positive ændringer blev indberettet af Danmark og Sverige (+0,3 procentpoint hver) samt Tjekkiet og Finland (+0,2 procentpoint hver). De største negative ændringer blev indberettet af Estland (-0,6 procentpoint), Slovakiet (-0,5 procentpoint) og Grækenland (-0,3 procentpoint). De største opjusteringer af gældsniveauet for 2016, der blev foretaget af andre årsager end en ændring af BNP, blev indberettet af Sverige (+0,9 procentpoint), Ungarn og Cypern (+0,7 procentpoint hver) samt Luxembourg (+0,3 procentpoint), mens gældsniveauet i Malta blev nedjusteret (-0,4 procentpoint).

Medlemsstaterne skal underrette Eurostat om deres faktiske og forventede EDP-data to gange om året, inden den 1. april og inden den 1. oktober. I 2017 dækkede EDP-indberetningerne perioden 2013‑2017. Tallene for 2017 er de af de nationale myndigheder forventede tal, mens tallene for 2013‑2016 er de faktiske data. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009 vurderer Eurostat de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, men ikke de forventede data.

Eurostat vurderer regelmæssigt kvaliteten af de faktiske data, som medlemsstaterne indberetter, og af de tilgrundliggende regnskaber for sektoren offentlig forvaltning og service i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 549/2013. Den vurdering fokuserer på de faktorer, der forklarer det offentlige underskud/overskud og variationer i den offentlige gæld. Medlemsstaterne indsender disse oplysninger til Eurostat to gange om året i "EDP-indberetningsskemaerne", "spørgeskemaet vedrørende EDP-indberetningsskemaerne", "det supplerende skema vedrørende offentlige indgreb til støtte for finansielle institutioner" samt via bilaterale redegørelser. Eurostat aflægger også regelmæssige EDP-dialogbesøg for at holde kontakt med medlemsstaterne.

Eurostat har siden den 15. juli 2009 indsamlet et sæt supplerende data om offentlige indgreb til støtte for finansielle institutioner. De data, der blev indsamlet i 2017, vedrørte perioden 2007-2016. Alle medlemsstater undtagen fem (Estland, Malta, Polen, Rumænien og Slovakiet) indberettede statslige indgreb i denne periode. I Finland (2008) og Tjekkiet (2013-2015) vedrørte de eneste indgreb, der blev indberettet, eventualforpligtelser. Med undtagelse af Slovenien og Cypern indberettede alle lande i 2016 enten en begrænset stigning i deres underskud eller en neutral virkning som følge af det offentliges indgreb til støtte for finansielle institutioner. Eurostat offentliggjorde sideløbende med sin EDP-pressemeddelelse et baggrundsnotat, der gav flere oplysninger om indholdet af det supplerende skema og konklusioner vedrørende data.

Alle medlemsstaterne besvarede "spørgeskemaet vedrørende EDP-indberetningsskemaerne". Selv om besvarelsernes dækning og kvalitet løbende er blevet forbedret, skal der stadig gøres fremskridt, da nogle lande ikke indberettede alle de oplysninger, der blev anmodet om. Dette gælder især for data om den offentlige sektors fordringer og gældsannulleringer, opdelingerne af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender, registreringen af statsgarantier (hovedsagelig for kommunal forvaltning og service) og data om kapitalindskud.

EDP-skemaernes fuldstændighed kan stadig forbedres. De resterende problemer forventes dog at have ringe indvirkning på datakvaliteten.

Den offentlige beholdning af handelskreditter og forudbetalinger bør indberettes i EDP-skema 4. Der blev dog opnået fuldstændig dækning af alle offentlige delsektorer samt inden for delsektorerne i lidt over halvdelen af medlemsstaterne. Belgien, Bulgarien, Tyskland, Irland, Frankrig, Italien, Cypern, Luxembourg, Malta, Nederlandene, Polen og Det Forenede Kongerige mærkede de data, de indberettede, som midlertidige, dvs. at de kan blive ændret i fremtidige indberetninger.

Alle medlemsstater fremsendte alle EDP-indberetningsskemaer til Eurostat i april og oktober. I forbindelse med indberetningen i oktober udfyldte alle medlemsstater EDP-skema 1 fuldt ud og gav oplysninger i EDP-skema 2 om sammenhængen mellem de offentlige budgetters saldo og det offentlige overskud/underskud for alle delsektorer. Det Forenede Kongerige indberettede for første gang korrektionsposter i EDP-skema 2A og 2C. Nogle lande (Tyskland og Østrig) indberettede ikke alle de korrektionsposter, der var anmodet om i skemaet, og andre (Tyskland, Italien, Nederlandene, Finland og Sverige) medtog en række yderligere korrektionsposter.

Eurostat stiller yderligere metodologisk vejledningsmateriale om regnskabsreglerne for både EDP-statistikker og statistikker over statsfinanserne (GFS - government finance statistics), der supplerer de generelle bestemmelser i ENS 2010, til rådighed. Der udsendes vejledninger under Eurostats ansvar efter høring af medlemsstaternes statistikmyndigheder. Der udsendes præciseringer under Eurostats ansvar, hvori der redegøres for regnskabsreglerne for en række meget specifikke spørgsmål.

Eurostat overvåger anvendelsen af reglerne i ENS 2010 og dens metodologiske afgørelser ved at analysere de data, som medlemsstaterne har indberettet i EDP-skemaerne og "spørgeskemaet vedrørende EDP-indberetningsskemaerne", samt gennem drøftelser med de nationale statistikmyndigheder under EDP-dialogbesøgene.

Der kan også tilrettelægges ad hoc-besøg eller tekniske besøg, hvis Eurostat tager et særligt vigtigt spørgsmål op med en medlemsstat, som kun kan løses ved et møde med de berørte myndigheder.

Der er i forordning (EF) nr. 479/2009 fastsat bestemmelser om dialogbesøg og metodologiske besøg. Repræsentanter for GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender og Den Europæiske Centralbank deltager regelmæssigt i disse besøg som observatører. I forbindelse med de regelmæssige (som minimum hvert andet år) dialogbesøg i medlemsstaterne gennemgår Eurostat de indberettede data, undersøger metodologiske spørgsmål, drøfter de statistiske procedurer og kilder, der er beskrevet i oversigterne, og vurderer overholdelsen af de relevante regnskabsregler (afgrænsning af den offentlige sektor, registreringstidspunktet og klassificering af offentlige transaktioner og forpligtelser). Metodologiske besøg finder normalt kun sted i særlige tilfælde, hvor der er konstateret betydelige risici eller potentielle problemer i forbindelse med dataenes kvalitet.

Med indberetningsperioden efteråret 2017 som eksempel blev de første anmodninger om præciseringer sendt til alle medlemsstater inden den 6. oktober, den næste omgang anmodninger blev sendt til 26 medlemsstater, en tredje omgang til 17 og i fjerde omgang blev der kun sendt anmodninger til én medlemsstat. Eurostat anmodede visse medlemsstater om at fremlægge reviderede "EDP-indberetningsskemaer", reviderede skemaer for de tilgrundliggende offentlige regnskaber (dvs. udgifts- og indtægtsregnskaber på årsbasis og finansielle og ikke-finansielle konti på kvartalsbasis) og et revideret "spørgeskema vedrørende EDP-indberetningsskemaerne". I de fleste tilfælde var ændringerne i dataene fra oktober 2017-indberetningsperioden rettelser af tekniske fejl, interne uoverensstemmelser og tilpasninger i EDP-indberetningsskemaerne eller i det tilhørende spørgeskema. Et par ændringer vedrørte en opdatering af kildedata, herunder forventede data for 2017.

I den tre uger lange indberetningsperiode mellem forårs-/efterårsindberetningsfristen og offentliggørelsesdatoen kontaktede Eurostat alle medlemsstaternes nationale statistikmyndigheder for at anmode om yderligere oplysninger og for at præcisere, hvordan regnskabsreglerne skal anvendes i forbindelse med bestemte transaktioner. Denne korrespondance skete ad flere omgange.

De emner, der ikke var dækket i tilstrækkelig grad, gennem eksisterende vejledninger og retningslinjer blev analyseret nærmere og drøftet i tekniske arbejdsgrupper og projektgrupper.

Ud over de to regelmæssige møder i arbejdsgruppen for EDP-statistikker, oprettede Eurostat fire projektgrupper (om henholdsvis kontrakter om energimæssig ydeevne, en vejledning for offentlige underskud og gæld, statistikker over statsfinanserne og formålsklassifikationen for offentlig forvaltning og service) samt to særlige ekspertmøder (om afviklingsselskaber og giftig gæld).

Eurostat fortsatte arbejdet med at følge op på Økofinrådets konklusioner fra november 2016 vedrørende statistikker i samarbejde med Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs underudvalg vedrørende statistik og med Det Økonomiske og Finansielle Udvalg (suppleanter). Efter anmodning fra Rådet udarbejdede Eurostat en rettidig fremskridtsrapport og fremlagde den for EFC. Eurostat udarbejdede også et dokument, der fastlagde detaljerede procedurer for udvikling og gennemførelse af metoder til understøttelse af data vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, hvis primære formål er at fastlægge faste procedurer for det metodologiske arbejde vedrørende EDP og GFS med et særligt fokus på klarhed, gennemsigtighed og rettidighed. I dokumentet gøres der rede for de forskellige typer metodologisk vejledning, som der findes ud over ENS 2010, for hvad høringsprocessen er for hver type samt for de nærmere bestemmelser for gennemførelsen.

Den 22. februar vedtog Kommissionen en rapport om undersøgelsen af manipulation af statistikker i Østrig (jf. forordning (EU) nr. 1173/2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet og Kommissionens afgørelse af 3. maj 2016) og en henstilling med henblik på Rådets gennemførelsesafgørelse om en bod, der pålægges Østrig for manipulation af gældsdata i delstaten Salzburg. I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1173/2011, skal Rådet træffe afgørelse vedrørende henstillingen.

2.2.5.Overensstemmelse med de tilgrundliggende offentlige regnskaber

Indberetningsfristerne, som ved forordning (EF) nr. 479/2009 blev fastsat til den 1. april og den 1. oktober, blev indført for at sikre overensstemmelse med de tilgrundliggende årlige og kvartårlige regnskaber for den offentlige sektor som meddelt i forskellige ENS-indberetninger til Eurostat. Eksempelvis bør de samlede udgifts- og indtægtsbeløb være i overensstemmelse med de indberettede underskud.

EDP-dataene stemte som regel overens med de indberettede ENS 2010-regnskaber for den offentlige sektor, selv om både statuskontiene for finansielle aktiver og passiver (beholdninger) og de finansielle konti for offentlig forvaltning og service på kvartalsbasis (ENS-skema 27) gav anledning til bekymring. Der er stadig behov for en yderligere indsats fra visse medlemsstater for at forbedre konsistensen mellem EDP-skema 3 og ENS-tabel 27.

Der er betydelige uoverensstemmelser vedrørende finansielle nettotransaktioner for en række år for Grækenland, fordi de finansielle regnskaber, der er indberettet af den græske nationalbank, ikke er enslydende med de EDP-data, der er indberettet af ELSTAT. Den græske nationalbank har ikke fulgt Eurostats vejledning for ENS 2010-regnskaber på en række områder. I oktober 2015 besluttede Eurostat at undlade at offentliggøre ENS-tabel 27 for Grækenland, indtil problemerne var blevet løst.

Hvad angår Tyskland, Spanien og Portugal adskiller indberetningen af statistiske afvigelser i indberetningsskemaet for oktober 2017 sig fra konventionen for ENS-tabel 27, og dette fører til betydelige forskelle for alle årene.

BNP-tallene var konsistente for alle medlemsstaterne, bortset fra mindre forskelle for Frankrig (april) og Litauen (oktober), hvor begge lande indrapporterede en foreløbig udgave af årsregnskaberne i forbindelse med EDP.

De data om overskud/underskud, faste bruttoinvesteringer og renteudgifter, som medlemsstaterne har indberettet, var i fuld overensstemmelse med de årlige og kvartalsvise data om de offentlige udgifter og indtægter (ENS-tabel 2 og 25). Dataene om årlig gæld og offentlig gæld på kvartalsbasis (ENS-tabel 28) er også i fuldkommen overensstemmelse for alle medlemsstater.

2.3.Offentliggørelse

2.3.1.Offentliggørelse af overordnede tal og detaljerede indberetningsskemaer

I henhold til artikel 14, stk. 1, i forordning (EF) nr. 479/2009 "[fremlægger] Kommissionen (Eurostat) [...] dataene om det faktiske offentlige underskud og den faktiske offentlige gæld med henblik på anvendelsen af protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud senest tre uger efter udløbet af de indberetningsfrister [...]. Fremlæggelsen af dataene sker ved offentliggørelse."

Eurostat offentliggjorde tallene for det offentlige underskud og den offentlige gæld på sin hjemmeside den 24. april og den 23. oktober sammen med samtlige endelige indberetningsskemaer, som medlemsstaterne havde indsendt, og notater om:

-stock-flow-tilpasning

-offentlige indgreb til støtte for finansielle institutioner

-beholdningen af passiver i forbindelse med handelskreditter og forudbetalinger

-ændringer af det offentlige overskud/underskud og gæld (dette blev offentliggjort separat for første gang i april).

Eurostat offentliggjorde ligeledes en pressemeddelelse om gælden efter Maastrichtkriterierne på kvartalsbasis, ca. t+115 dage, samt en pressemeddelelse om det kvartårlige offentlige underskud.