ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (83) 154 
 
 
Vol. 1983/ 0043 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE  EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(83)  154 endelig udg. 
Bruxelles,  den 17. marts 1983 
DEN ØKONOMISKE  OG SOCIALE  SITUATION I  FÆLLESSKABET 
(Meddelelse fra Kommissionen til  Rådet  i 
overensstemmelse med  artikel  2 i konvergensbeslutningen 
af 18. februar 1974) 
KOM(83)  154 endelig udg. 

DEN ØKONOMISKE  OG SOCIALE  SITUATION  I FÆLLESSKABET 
INDHOLDSFORTEGNEL SE 
1. Indledning 
2« Kendsgerningerne og de umiddelbare udsigter 
3. Retningslinjer 
Tabel  1 - 3 : Vigtigste  økonomiske  indikatorer 1981 - 1983 

- 1 -
I. Indledning 
I begyndelsen af 1983 befinder den  europæiske økonomi  sig i en uafklaret 
konjunktursituation. 
1. De senest foreliggende indikatorer viser tegn på et begyndende aktivi-
tetsopsving  i flere medlemsstater. Årsagerne hertil er, i det mindste 
delvis,  den mere gunstige udvikling i den amerikanske  økonomi  siden 
udgangen af 1982, den  nedadgående  tendens i den internationale renteudvik­
ling og endelig udsigterne til et forventet olieprisfald. 
Dette  betyder imidlertid ikke, at man dermed kar. vxrc sikker på, at Lav­
konjunkturen er forbi. Det er endnu ikke afgjort, med hvilken styrke og 
varighed de positive elementer vil gøre sig  gældende;  desuden har flere 
økonomier  i verden endnu ikke foretaget en tilstrækkelig tilpasning til 
konsekvenserne  af oliechoket i 1979 og af dollarens udvikling siden 
1980. Endelig  må man være  opmærksom  på den internationale finansielle 
si tuation. 
2. Der er altså en chance for or. positiv udvikling, men den indebærer visse 
usikkerhedsfaktorer. Denne chance - der består i en begyndende opsugning 
af arbejdsløsheden  i kraft  of er varig vskst uden inflation - viser siy 
for første gang i flere år og bør gribes. 
Derfor bør spørgsmålet nm. hvordan :.ian kan forstærke de gunstige tenden­
ser og h~ry~,d~  rr -v-r" *f: blive vedsianet i dc  drøftelse;,  der 
fnrtc.tt« ,  ncrr\ ?~ i-.'iL  i o-ob'jr g og of  s Lettes  pE Dc l cu,wMæiokc Råds 
møde i juni 1983. 
3. Denne meddelelse er det første oplæg til disse drøftelser og er udgangs­
punkt for de senere initiativer på  fællesskabsplan: 
— Hon inrlDhnl Hor /-> r-\ LAnf U^ol« < I ~ •£ -J >- — 1 -  -1 _ • • *• •• 
- og indehoLder en række betragtninger over, hvordan opsvinget kan til­
rettelægges,  dvs. hvordan det kan styrkes og gøres varigt-

- 2 -
II. Kendsgerningerne og de umiddelbare udsigter 
A. Udviklingen i 1982 
1. I 1982 blev  væksten  i Fællesskabet ringere end forventet: + 0,2% i 
mængde;  med den højeste vækst i Danmark på +  2,3% og med en vækst på 
- 1% i Tyskland og  -1,5%  i Nederlandene;  tredje  kvartal kendetegnedes ved 
en meget markant afmatning i den  økonomiske  aktivitet.  Dette  resultat er 
i øvrigt fælles for samtlige industrilande, som i 1982 for første gang 
siden  1975 oplevede et produktionsfald målt i  mængde. 
Denne forværring er for en stor del resultatet af de kombinerede virknin­
ger af: 
- en kraftig lavkonjunktur i USA, hvor bruttonationalproduktet  faldt 
med 1,7% i  mængde; 
- en nedgang i verdenshandelen, der er konjunkturbetinget, men  som også 
skyldes  voksende internationale finansielle problemer; den internationale 
handel,  der fra 1976 til 1979 udviste en gennemsnitlig årlig vækst på 
6,9% i mængde,  faldt  med 1,5% i 1982, medens den stagnerede i 1981. 
2. Antallet af arbejdsløse har fortsat med at vokse  og udgjorde i 1982  9,6jt>  af 
9,6% af den erhvervsaktive befolkning,  hvilket er 
nu ligger  75% højere end procenten i 1979.  Arbejdsløsheden,  der ikke har 
været  faldende i gennemsnit siden 1973, har således udvist en jævnt 
accelererende tendens i Fællesskabet siden  1978-1979. 
3. To positive aspekter bør  fremhæves: 
- Inflationen, der blev bragt ned fra 11,8% i 1981 til 10,5% i 1982, er 
taget af i alle medlemsstater. Men  inflationsafdæmpningen  er mindre 
markant end i  USA eller Japan, og der konstateres fortsat en ret markant 
divergerende udvikling inden for Fællesskabet.  Inflationen  lå under 6% 
i Tyskland og Nederlandene og blev nedbragt fra  15,5%  i 1980 til 8,5% 
i 198? i Det forenede Kongerige, men ligger fortsat over  15% i Græken­
land, Irland  og Italien. 
- For Fællesskabet  som helhed er udviklingen henimod en genopretning af 
ligevægt  på betalingsbalancens løbende poster sket hurtigere end for­
ventet: underskuddet udgjorde kun 0,5% af  BNP mod 1,3% i 1980. 

- 3 -
Dette globale  resultat  dækker  ligeledes over  store  forskelle mellem de 
enkelte lande:  Belgien,  Danmark,  Grækenland,  Frankrig, Irland og Italien 
har underskud,  medens  Tyskland, Luxembourg, Nederlandene, Det forenede 
Kongerige  har overskud, nogle endog et  stort  overskud. 
B. Udsigterne for 1983 
1. De  nuværende  prognoser for 1983  afhænger  af tre udefra givne usikker­
hedsfaktorer: 
- den  første vedrører  det amerikanske opsvings styrke og varighed, som 
bl.a. hænger  sammen med udsigterne for renteudviklingen, der igen for 
en ster  del afhænger  af, hvordan udviklingen i underskuddet på forbunds-
budgettet  vil.  påvirke  pengepolitikken; 
- den anden usikkerhedsfaktor  vedrører  den internationale finansielle 
udvikling; 
- endelig kan man ikke i dag med  fuld sikkerhed vurdere hverken omfanget 
eller  virkningerne af olieprisfaldet. 
TM. J -1  1-- -1 ^~ J —= i  -J. -1-:-
"icfdl-  "tur  i c f crvcrvt  zz zt "bidrev c til z.t  zzittz  ^zziz:  i len curc  c—i^Iic 
HH«SVI mt«« N/-xo- d* v*i ^cmt**icrcdc  virkn-******  **f cL4 *- *- ^ ^ 4?_i^4-<N 
skal vente, at udviklingsprofilen for 1983  ændres  fundamentalt. 
0 Tin HSY»1 •}  fffi T»AOII1  + a +  ftT»  i 4«tAj  jA  l-**-**—*.  —l mQn 1. _^J4?~_J. — a -i 1 j 
— - — «_> - - — * - —  WB^J**  «*w «<M» V  .J.  y w«_ WVUX  MA V SM-t.  UUUJUO  V^4. J F Hft 
« 4? —_^4- -P^w  "DYTO  P^-» 1 HQ "> J ^4-4- ^ AW  -.~_4-  « T T *  TITO 1 J ~  TTWU„4.  -
— — •  —  - - —  - — —  w v-v-i- fc^wjA*  j. »1 en  xag^j. w u^y 
— ^ ~~  —- „ I 1.4.^ 49wn J  AH  A 4>4>4^~4-  n 4 _4?4. -  ~ 1 4- —4. -1- 4-4 1  J  -.-»• 4  . 4-. -C- _T 4 J l-  — - 3 _ 4- - 4 ^> U _ T 3 _n - -C-
S ~/ 1 — — »*-0 >• • • — —  • wfc* —v — *.^* — » -*-->o *- » -
J —4 -  . — - — , ~, ^ 4- 4- J _ 4-  -: 1 ^ ^ . -3 U^4-  _  J ,1, 
»-> /•»• V*-!  r»V\ «/3 nvs o •P ^  *» + A*«n«r-i  v» <->» /3  A*» «•+  »> -P+ *\ r\-v\ *i «— o 1 + -J «1 +  <r>v%  <-J *«»-»t -» 
afklaret  i den nuvaerende konjunktursituation. 

- 4 -
3. Ifølge de nuværende skøn  er det sandsynligt,  at der vil ske en ny afdæmp­
ning i prisstigningerne:  de forventes  i 1983 at blive på  8,6% for Fælles­
skabet,  hvilket er de laveste  prisstigninger  i 7 år  (bortset  fra 1978» 
hvor inflationen  lå på  7,1%). Hvis man fortsax  prioriterer  konsoliderings-
bestræbelserne,  som stadig  vil være nødvendige,  kan man,  selv om inflations-
forskellene  ikke forsvinder,  dog påregne en vis indsnævring  i inflations-
forskellene  i Fællesskabet  i 1983s  inflationen  vil være lav i Tyskland  og 
Nederlandene,  og relativt  moderat i en række andre  lande (Belgien,  Danmark, 
Luxembourg,  Frankrig  og Det forenede  Kongerige). 
4. Derimod  vil arbejdsløsheden  antagelig  fortsat  stige i 1983 i Fællesskabet 
som helhed:  den gennemsnitlige  arbejdsløshedsprocent  vil i 1983 vokse til noget 
over  10$ i årets løb, dvs.  til over  12 mie arbejdsløse,  med forskellige  stig­
ninger i arbejdsløshedsprocenten for  de enkelte EF-lande. 
5. Det tyder ligeledes  på, at der  i I983  vil blive skabt ligevagt  på betalings­
balancens  løbende  poster,  idet underskuddet  på disse ©oster for Fællesskabet 
forventes  nedbragt  til omkring 0,3%  af BNP,  særlig som følge af en for­
mindskelse  af underskuddene  i Belgien,  Danmark,  Frankrig,  Irland og Italien. 
III. Retningslinjer 
Trods de beskedne vækstperspektiver  og den herskende  usikkerhed  er der en 
mulighed  for at få vendt tendensen, skabe  et gradvist  opsving i økonomien 
og således  få standset  udviklingen  i arbejdsløsheden.  Hvis denne mulighed 
ikke udnyttes,  øges risikoen  for en fortsat  stagnation.  Det er mere end 
nogensinde  nødvendigt  at få  fastlagt  nogle fælles rammer,  inden for hvilke 
de forskellige  elementer  i en sund og varig vækst kan finde deres plads. 
De sidste tre års erfaringer  har vist os følgende: 
- krisen, som både er konjunkturelt  og strukturelt  betinget,  gør det 
nødvendigt  på nationalt  plan at føre en politik,  der både tager hensyn 
til stabiliteten  (bekæmpelse  af inflationen)  og - hvis beskæftigelses-
problemet  skal løses - det forhold, at der må udvikles  produktive  akti­
viteter,  ved at der  skabes de rette vækstbetingelser.  Intet internationalt 

- 5 -
samarbejde  kan overleve  uden en indsats på disse punkter. 
— Et stort integreret  marked som EP, som  via EMS'en virker som en  faktor  til 
opnåelse  af en højere grad af overensstemmelse  og således  valorisering  af 
individuelle  politikker,  som er en  katalysator  for strategierne  på områder 
som investeringer,  industriel  styrkelse,  energi,  som er en  indflydelsesrig 
talsmand  udadtil,  er et trumfkort,  som må  udnyttes  for enhver  pris. Dette 
tema ligger  til stadighed  til grund for Kommissionens  virke, og Det europæiske 
Råd har indledt en undersøgelse  heraf. At nærværende  meddelelse  ikke behandler 
dette indgående, ændrer  intet ved det  forhold,  at den har en høj  grad af 
prioritet,  ej heller at der er en  pligt til at respektere  de fastsatte 
programmer  og foreslå  nye retningslinjer  for handling. 
- Økonomiernes  indbyrdes  afhængighed  er i dag så  stor, at ingen national 
politik har den  fornødne  gennemslagskraft  uden foreskrevne  ydre rammer. Men 
det er netop disse rammer, der er  utilstrækkelige,  hvorfor  økonomierne  og 
virksomhederne  mangler  et sikkert fællesgrundlag,  hvilket  fordrejer  forud­
sigelsernes  værdi og ændrer de driftsmæssige vilkår  som følge af bratte og 
uventede  ændringer,  som ikke afspejler  de fundamentale økonomiske  data. De 
mest markedsorienterede  økonomier  kan ikke forene sig med den  mangel på 
organisation,  som karakteriserer  det internationale  økonomiske system.  Heri 
ligger også en af risiciene  for en protektionistisk  udvikling,  som det må 
være en fælles målsætning  at få standset  og vendt. Fællesskabet  skal samarbejde 
med de vigtigste  handelspartnere  om at tilvejebringe  de betingelser,  der på in­
ternationalt  niveau er nødvendige for  et opBving,  dvs. især inden for handel,  fi­
nanser, valutaspørgsmål  og rentesatser,  men også på det  egentlige  økonomiske 
område. 
Nærværende  dokument, som er  udarbejdet  kort før en  række vigtige  internationale 
mader, er i  vid udstråling  centreret  csa  dette  sidste aspekt  = En forudsætning 
for at få skabt rarmseme for et opsving  snarere  end  pitnktxwlle  aktioner s uanset 
hvor  effektfulde de  være, er,at man er sig den  indbyrde« afhængighed  bevidst, 
og hvordan man "bedst administrerer  denne  % og  dette  laå  udgøre  hovedindholdet i 
der« nye saiucrdncds  SA L Xcn• 
D~t C-J.. i d5nn.c ånd.^  Tf~, ..II„I s~~ "an — x  "«j.!£t  velvidende-  s cvt dc klare  kendsger­
ninger, som den  netop har mindet om, er ved at  blive mere nærværende  - foreslår, 
at drøftelserne  finder  sted om fem  punkter,  som berører  en styrkelse  af den 
internationale  økonomiske  organisation  eller forsøg på at finde frem til en 
kohærens  i de nationale  politikker  med henblik  på at forbed;9  ohancerne for  en 
tilbagevenden  til vækst. 

- 6 -
A. Det internationale  finansielle  systems  sikke \~hed 
1. Udvikl:  gnlardenes  gældsætning og  realrenten  i absolutte  tal samt virkningerne 
at sta 0 Æ,tioT 3n har  fremkaldt  spændinger i det  internationale  finansielle 
system. Re af ionen har været  hurtig og effektiv:  tilpasning  af de generelle 
låneaftalev, forhøjelse af TJÆF-kvoterne, og den måde, hvorpå  visse konkrete 
tilfælde er  blevet ordnet,  bærer vidnesbyrd  herom. 
2. Dette resultat  overflødiggør  ikke et fortsat  og mere gennemgribende  arbejde  med 
henblik på at konsolidere  en fortsat  skrøbelig  situation.  Ud over de allerede 
trufne beslutninger  må der drages konklusioner  af en udvikling,  som den  vestlige 
verden ikke har kunnet  forudse. 
Der må gives forrang  til arbejdet  på at få  bragt et informations-  og over­
vågningssystem i  stand,  til en styrkelse  af det internationale  finansielle 
systems reaktionsevne,  til en forbedring  af betingelserne  for forebyggelse. 
På disse forskellige  områder bør EP anlægge fælles  holdninger  og samarbejde 
med sine partnere  for på  helt kort sigt at konsolidere  de opnåede  resultater 
og på lidt længere  sigt finde egnede  midler  til at undgå en  tilbagevenden 
til lignende situationer. 
3. Ved valget af løsninger bør der  tages hensyn  til en anden  faktor: 
en af forklaringerne  på den aktuelle stagnation  ligger i den svage  internatio­
nale efterspørgsel. EP og  dets medlemsstater bør  derfor bidrage  aktivt  til at 
bevare en tilstrækkelig  gnidningsfri  kapitalstrøm  til fordel for udviklingslan­
dene, ikke blot via banksektoren,  men også via  offentlige  udviklingsstøtteforan­
staltninger.  Målet må være at  bevare en tilstrækkelig høj  grad af international 
handel sideløbende med  denne uomgængelige  tilpasning. 
Denne sidste bemærkning er så  meget desto vigtigere,  som det  internationale 
finansielle  systems sundhed i høj  grad er afhængig af en  stadig og varig 
vækst baseret  på udviklingen  i samhandelen,  forbedring  af bytteforholdet 
og reduktion  af gældsætningen. 

- 7 -
B. Det internationale  monetære syetems  stabilitet 
1. En af de  vigtigste  erfaringer  fra den forløbne  periode  er, at forstyrrelser 
i de essentielle  komponenter  i den internationale  økonomi  ikke længere kan 
accepteres,  hvad enten  det drejer sig om energipriserne,  rentesatserne 
eller for den sags skyld valutakurserne. 
Hvis valutakurserne,  hvis finansielle  funktion  har en farlig tendens  til 
at fortrænge  den handelsmæssige  funktion,  er alt for  ustabile,  er resultatet: 
- at virksomhedsledernes  beslutninger  vanskeliggøres  i en situation,  hvor 
en energisk  investeringsindsats  er en afgørende  betingelse  for et fornyet 
opsving; 
- men især at der skabes forstyrrelser  i de handelsmæssige  relationer  i et 
uacceptabelt  omfang,  og at den fri handels  fortsatte  eksistens  bringes i 
fare. 
2. EMS'en,  som er et  essentielt  stabiliserende  element,  har trods den modgang, 
systemet har været udsat for, bevist sin værdi  som middel  til systematisk 
monetært samarbejde.  Det er et  værdifuldt  trumfkort  på internt  plan og et 
værdifuldt middel  til at influere  på den  internationale  monetære  udvikling. 
Følgelig: 
- bør en styrkelse  af dette system og en udvidelse  heraf til at omfatte pundet 
og drachmen  blive genstand for indgående drøftelser  i Ministerrådet  og 
dernæst inden for rammerne  af Det  europæiske  Råd; 
- bør de grunde, der har  været anført  som argument  for at indføre systemet, 
af fundamentale økonomiske grunde formå  EF til at søge at påvirke  sine 
partnere  til at udvise samme vilje til  at stabilisere  de internationale 
kursrelationer. 
3. Et skridt i denne retning  blev taget på topmødet  i Versailles.  EF bør  ikke 
stille sig tilfreds med at  indtage en fælles holdning  til de konsekvenser, 
der bør drages af undersøgelsen  af interventionsproblemerne.  Den bør  ligeledes 
formå især  USA og  Japan til at erkende betydningen  af en bedre relation 
mellem valutakurserne  og de økonomiske  data og af et  mindre højt  realrente-
niveau. Den bør  over for  disse lande fremføre, hvordan  den forestiller  sig en 
struktureret  organisering  af det monetære samarbejde. Kommissionen  vil i 
denne henseende foreslå  en række retningslinjer  og håber, at Fællesskabets 
holdning  til disse spørgsmål  vil komme klart til udtryk i Williamsburg. 

- 8 -
C. Oliepris, vakst og energipolitik 
1. Det seneste olieprisfald kan under  visse  betingelser give et moderat, men 
reelt bidrag til vækst, og er derfor en positiv tildragelse. 
De nettoresultater, som man kan vente sig heraf, er imidlertid vanskelige 
at bestemme præcist  s de afhænger af fysiske, finansielle og psykologiske 
faktorer. Mærkbare, men ikke alt for kraftige og pludselige prisfald kan 
indebære fordele med hensyn til priser, ekstern ligevagt og vækst, uden at 
den førte energipolitik ændres i alt for høj grad. Er prisbevægelserne 
kraftigere end det netop beskrevne, opstår der risiko for, at ernergiomlæg-
ningspolitikken ikke lykkes, samt for, at der  skabes  spændinger i den 
internationale finansielle og handelsmæssige ligevægt. 
2. Fællesskabet bør derfor arbejde for at der  skabes  det bedst mulige ligevægts­
punkt  : dette  forudsætter et snævert samarbejde med dets partnere, særlig 
industrilandene, med henblik på at sikre et fælles syn og fælles holdninger, 
herunder om nødvendigt at indføre et sikkerhedsnet. 
På dette  område, der er afgørende for den økonomiske udvikling og for at 
forfølge de energipolitiske målsætninger, bør Fællesskabet på højeste niveau 
fastlægge en generel  politik.  Det er derefter op til Kommissionen og 
Ministerrådet at iværksætte den og følge den op. 

- 9 -
D. PengepoLitik 
1. Ifølge de retningslinjer, som blev vedtaget i december 1982, skulle de 
lande,  hvor de økonomisk-politiske forudsætninger er til stede, lægge 
øget vægt på en pengepolitik, som gør det  muligt  at nedsætte, realrenten 
og fremme et nyt økonomisk opsving. 
2. Kommissionen foreslår, at Det europæiske Råd  atter  understreger denne 
prioritering. Der er tale om en nøglefaktor til konsolidering af opsvinget 
på såvel  internt  som internationalt niveau, idet en nedbringelse af renten 
er den bedste måde at stimulere investeringerne og  lette  den interne og 
eksterne gældsbyrde på. 
Det er derfor af stor betydning, at de medlemsstater, der  hurtigst  har 
registreret en gunstig udvikling, særlig med hensyn til inflation og 
betalingsbalance,  som f.eks. Forbundsrepublikken Tyskland, Nederlandene 
og Det forenede Kongerige fører en pengepolitik, som er tilstrækkelig 
fleksibel  og liberal til, at det er  muligt  gradvis og  varigt  at nedsætte 
realrenten. En snævrere samordning af medlemsstaternes pengepolitik og en 
øget økonomisk konvergens inden for EMS ville bidrage til, at denne poli­
tik kommer det samlede Fællesskab til gode. 
3. Samme behov for  hurtigt  at skabe forudsætning for et begyndende opsving 
ved hjælp af en rentenedsættelse er aktuelt på internationalt  plan,  så 
meget mere som udviklingen i De forenede Stater er afgørende for, at vor 
egen  indsats fører til et godt resultat. Fællesskabet bør søge at få sine 
vigtigste handelspartnere til udtrykkeligt at anerkende den centrale rolle, 
som en rentenedsættelse spiller for en forbedring af den økonomiske situa­
tion, samt behovet for at videreføre de aktioner, der gør det  muligt  at 
nå dette  mål; handelspartnerne bør desuden tilskyndes til at bekræfte deres 
vilje  til at skabe det nødvendige snævre samarbejde. 

- 10 -
E. Offentlige finanser 
1. På de  offentlige finansers  område er de to  punkter,  der blev lagt  vægt på 
i december  1982,  stadig af lige brændende  aktualitet.  Sigtet var,  at der 
bestandig skulle  holdes  styr på underskuddene  og væksten i de  store bud­
getaggregater,  og at  budgetstrukturen skulle  omlægges, således at der  blev 
plads til flere investeringer.  Men forudsat  denne  generelle  målsætning 
blev realiseret,  var sigtet også, at de  offentlige finanser  i visse med­
lemsstater,  hvor den indledte  politik  begyndte  at give de ønskede  resul­
tater, såsom  Forbundsrepublikken  Tyskland  eller Det forenede  Kongerige 
kunne anvendes  til at fremme  opsvinget  ved at  stimulere erhvervsaktivi­
teten gennem  investeringsfremmende  tiltag,  omlægning af  beskatningen  el­
ler formindskelse  af virksomhedernes  omkostninger. 
2. Hvorom  alting  er, præges  disse få landes  muligheder  for at  udnytte  de 
offentlige  finanser  i den øjeblikkelige  situation  af to  sikre faktorer  og 
en mere usikker faktor: 
- et basisprincip,  som absolut skal overholdes,  er, at  tilliden  til, at 
de offentlige  myndigheder  kan holde styr på budgetterne,  genskabes  eller 
forstærkes;  dette indebærer, at  enhver  anvendelse  af offentlige finanser 
skal være forenelig  med inflationsbekæmpelsesmålet, i  overensstemmelse 
med kravet om omlægning af de  offentlige udgifter  og udformet  på en så­
dan måde, at det  ikke bliver  endnu  vanskeligere gradvis  at nedbringe  de 
offentlige  underskud;  der er her  tale om helt nødvendige troværdigheds-
tegn i en situation,  hvor mistroen  er fremherskende; 
- selv om de  "automatiske  stabilisatorer"  under  alle  omstændigheder  skal 
komme til udfoldelse, hvis udviklingen  bliver  skuffende, skal  man dei— 
imod - hvis de foreliggende  skrøbelige  tegn på, at  afmatningen  er ved 
at være slut, viser sig at være  rigtige  - vogte sig for at  lade dem 
slå for  tidligt  igennem  for derved at formindske  underskuddene; 
- endelig  er der -  trods håbene om en  forbedring  af konjunkturerne  - i 
det omfang,  konjunkturerne  forbedres  med mindre  styrke  eller  hastighed 
end ønsket,  intet der i den nuværende  situation  og for  visse medlems­
stater udelukker  det rimelige  i at gribe  til en konjunkturpolitisk  bud­
getaktion,  som er i  overensstemmelse  med de  ovenfor  opregnede  betingel­
ser, og som kan  konsolidere  et fortsat  tøvende  opsving. 
1) I  dette  dokument forstås ved "automatiske stabilisatorer" de offentlige 
udgifter og indtægter, som har tendens til at dæmpe virkningen af de 
økonomiske svingninger. 

- 11 -
Dette spørgsmål  skal  besvares  hurtigt,  dvs. så snart der foreligger  lidt 
nøjagtigere fakta, for at afgørelsen - hvis den er positiv - træffes på 
det bedste tidspunkt i konjunkturforløbet. Afgørelsen bør træffes i  for­
bindelse  med den fastlæggelse af en samordnet international økonomisk 
aktion,  som  skal  finde sted i købet af de få uger, som ligger mellem 
Det europæiske Råds forestående møde og topmådet i Williamsburg. 
Det europæiske Råd bør - for at gøre det  muligt  for  Europa  at placere 
sig i en position som initiativtager under de kommende internationale 
forhandlinger - godkende de foreslåede retningslinjer inden for de fem 
ovennævnte hovedområder og træffe de metodemæssige afgørelser, som gør 
det muligt  for Ministerrådet  hurtigt  og nøjagtigt at føre  disse  retnings­
linjer  ud i livet. 

TABEL  1: Bruttonationalproduktet ' faste  og løbende  priser 
samt BNP-prisindeks  (procentvis  ændring  i forhold 
til året  før, EF-landene, EF,  1981-1983) 
1 faste priser BNP-prisindeks i løbende  priser 
lv>i ivs: lit) w»i iv«: iv«) iv«i tti: IVKJ 
B - 1.7 -0.7 -0.4 5.4 7.7 6.6 3.6 6.9 6.2 
DK 0.1 2.3 0.9 IO.V IU.3 7.7 10.9 12.8 8.6 
1) o.i - i.o -0.2 4.2 4.8 3.9 . 4.2 3.7 3.6 
CH - 0.7 0.4 0.8 19.7 18.1 20.9 18.9 18.5 21.9 
K 0.3 1,4 0.8 11.7 11.3 10.3 12.0 13.4 11.2 
IKI. l.l 1.4 I.J 17.8 IS.5 12.5 19.0 20.2 14.2 
1 -0.2 -o.: -O.J 17.6 17.0 15.0 17.4 17.5 14.7 
1. - 1.8 - 1.6 - l.l 8.1 8.6 8.5 6.1 6.9 7.3 
NI. - i.: - 1.5 o.i $.6 5.9 1.7 4.3 4.3 1.8 
1 K- -:.() i1 i.5 12.1 8.2 5.8 9.9 <*,5 7.4 
tf i - U.4 0.2 0.4 10.6 10.5 8.6 10.1 10.7 9.1 
1) Målestok  baseret  på udgifter.  Korapronisskønnet,  hvor der 
også er taget  hensyn  til produktions-  og indkoastiålene 
for BMP,  ventes at ligge  0,75?  højere. 
Kilde:  Koiælssionens  tjenestegrene. 
TABEL  2: Efterspørgslens  konponenter (procentvis  ændring  i 
forhold  til foregående  periode, faste priser, EF, 
1981-1983)  
halvår (lT~ 
IV«) »J/l »:: >) 1 • i 2 
Privat  forbrag  • 0.2 O.I 0.1 - 0,1 0.3 O.I 0.2 
Offentligt forbrug 1.5 0.8 0,6 1.7 • -0.4 0.7 0.9 
Faste  Investeringer -4.7 • -3.0 • -0,4 -2,9 • -3.7 0.0 2.7 
BNP -0.4 0.2 0,4 1.2 • -2.0 0.8 2.1 
1) Halvårlige  tal på "-årsbasis,  sæsonkorrigeret  (82/01: 
første halvår  1982 osv.). 
Kilde.  Koioissionens  tjenestegrene. 
TABEL  3: Vigtigste  Økonoaiske  aggregater (EF-landene, EF,  1981-1983) 
Arbejdsløsheds­
procent  (1) Privatforbrugs-
priser  (2) Balance  på 
løbende  poster 
V% af  BNP Det offerifliges sailede  p„„„ Qm,„j. nettolånoptagelse,  Pengerengde i % af S1(P H2/H3 (3) 
1981 1982 1983 1981 1982 1983 1981 1982 1983 I98I 1982 1983 1981 1982 198 3 
R 11.7 13,9 15.4 9,1 8.8 7.4 -5.4 -3.8 -3.1 13.3 13.2 12.3 6.6 5.8 6.0 
DK 0.4 9.1 10,0 12.1 9.9 8.0 -3,1 -4.5 -.1.8 7.I 9.2 9.7 9.6 12." 9.0 
!) 4.7 6.8 8,9 6.0 5.3 3.7 - l.l 0.5 0.6 4.0 3.9 4.1 5.D 7.1 
GR 4.0 5.0 5.2 24.4 21.3 22.0 -2.1 -5.7 -4,7 IO.I 8.7 8.9 34.3 27.S 2d (i 
K 7.3 8.3 8.9 12.5 11,2 8.9 - 1.8 -2.4 - 1.7 I.J 2.8 3.1 1 1.4 12.5 m.5 
IKI. 10.5 12.1 14.7 19.6 17.5 12.0 - 13.2 -8.0 -5.9 15.4 I5.D 13.0 17.4 14.2 16.1 
1 8.8 10.4 11.3 19.i 16.5 14.0 -2.3 - 1.5 -0.7 11.9 12.0 10.5 16.0 19.0 I7.ll 
1. 1.0 1.2 1.8 7.7 1(1.0 9.U 31.0 30.2 29,8 0.7 1.7 1.6 
NI. 7.5 10.5 13.3 6.5 5.5 3.0 2.4 3.3 4.4 4.6 6.0 6.2 J.2 7.6 5.2 
I;K 9.7 11.4 12.2 10.9 X.5 7.0 2.4 1.5 0.3 2J 1.0 0.9 14.6 III. * Kl.' 
7.9 9.6 10,6 1 1.8 10.5 8.6 -0.8 -0.5 -0.3 M 5.0 5.0 10.8 M.5 1(1.4 
1) Antal  arbejdsløse  i % af civile arbejdsstyrke (Eurostat-definition) undtagen  Grækenland  (national definition); 
UK: ny definition i 1982. 
2) Procentvis  ændring  i forhold til  året  før. 
3) Procentvis  ændring  ved årets  udgang  1 forhold til sane tidspunkt tolv  aåneder  før: F, NL: H2; 
D, GR, IRL, I: H3; B,  DK: H2H; UK: BKL  H3:. 
Kilde:  Koanissionens  tjenestegrene. 
IT.B.  Disse  prognoser blev udarbejdet i begyndelsen af februar, dvs. før  forelæggelsen 
af det irske "budget den 9. februar 1983.