KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.01.1998 
KOM(1998) 34 endelig udg. 
Tredje beretning fra Kommissionen 
til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget om indførelse af krav om 
sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets politikker 
(1996) 

Tredje beretning om indførelse af krav om 
sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets politikker 
1. Folkesundheden og de sundhedsmæssige aspekter af Fællesskabets politikker er et 
spørgsmål, som i høj grad optager Fællesskabet og dets borgere. Dette kommer til 
udtryk i traktaten, og Fællesskabet har truffet foranstaltninger til at sikre, at kravene 
på området opfyldes. Fællesskabet som helhed, og Kommissionen i særdeleshed, er 
forpligtet til med deres politikker, aktioner og aktiviteter at bidrage til opnåelse af et 
højt sundhedsbeskyttelsesniveau (traktatens artikel 3, litra o)). Ved Amsterdam­
traktaten er Fællesskabets rolle på folkesundhedsområdet blevet styrket yderligere. 
2. I den foreliggende beretning gennemgås en række af de vigtigste begivenheder på 
området i 1996, og der gives et overblik over de af Fællesskabets aktiviteter, som har 
haft sundhedsmæssige konsekvenser. Det beskrives, hvordan der blev taget hensyn til 
krav om sundhedsbeskyttelse ved gennemførelsen af foranstaltninger og aktiviteter, 
ligesom sundhedsmæssige aspekter af Fællesskabets politikker behandles. Desuden 
gennemgås mulighederne for at videreudvikle denne indsats i fremtiden. 
En indgående beskrivelse af de fællesskabsaktiviteter, som har sundhedsmæssige 
konsekvenser, findes i et særskilt arbejdsdokument fra Kommissionen. 
Baggrunden for Fællesskabets indsats for sundheden i andre politikker 
3. Det fremgår af traktatens artikel 129, at de krav, der findes på sundhedsområdet, skal 
indgå som led i Fællesskabets politik på andre områder. Kommissionen har etableret 
procedurer, der skal gøre det muligt at opfylde denne forpligtelse. 
4. For det første indførte Kommissionen ordninger, der sikrer, at de tjenestegrene, der 
er ansvarlige for spørgsmål vedrørende folkesundhed, høres om alle 
sundhedsrelaterede forslag, og at deres bemærkninger vedlægges forslagene, før 
disse vedtages. Det kontrolleres løbende, hvor effektiv denne procedure er, og der vil 
blive taget skridt til at forbedre den, såfremt det skulle blive nødvendigt. 
5. For det andet oprettedes en intern sundhedsgruppe, som danner forum for udveksling 
af oplysninger, drøftelser mellem Kommissionens generaldirektorater om 
sundhedsrelaterede emner og koordinering af de forskellige tjenestegrenes 
indfaldsvinkel til sundhedspolitiske spørgsmål, som efterfølgende skal behandles af 
Kommissionen. Der findes en række ad hoc-grupper, hvor man kan behandle særlige 
emner mere dybtgående. Den interne gruppe sørger desuden for i alle 
Kommissionens generaldirektorater at udpege velegnede kontaktpersoner med 
ansvar for sundhedsrelaterede spørgsmål. Disse personer har til opgave at 
viderebringe anmodninger og svar, kontrollere, at alle berørte parter er blevet 
inddraget, samt bidrage til at løse udestående problemer og tvister. 
6. For det tredje har Kommissionen udarbejdet årsberetninger om indførelsen af krav 
om sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets politikker med det formål at tilskynde de 
øvrige EF-institutioner til nøje at vurdere de sundhedsmæssige følgevirkninger af 
andre politikker, når de planlægger foranstaltninger og programmer som led i 
Fællesskabets beslutningsproces. Samtidig opfordres medlemsstaterne til at træffe 
lignende foranstaltninger, hvorefter der gøres brug af andre politikker ved 
gennemførelsen af foranstaltninger, der influerer positivt på situationen på 
sundhedsområdet. Der er allerede forelagt to beretninger for Rådet, Parlamentet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget1. Interessen for de to tidligere 
beretninger om indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse var stor, ikke blot i 
institutionerne, men også i medlemsstaterne og offentligheden. Rådet vedtog i 
november 1996 en resolution om den anden beretning og opfordrede Kommissionen 
til fortsat at bestræbe sig på at indføre sundhedskrav i andre fællesskabspolitikker2. 
Den anden beretning er til behandling i Parlamentet, som har valgt en ordfører. 
Endelig har visse medlemsstater (bla. Finland) udarbejdet beretninger i stil med 
Kommissionens, med vigtige resultater og konsekvenser for politikken på andre 
områder. 
Vigtige begivenheder i 1996 
BSE/CJD 
7. 1996 var i sundhedspolitisk henseende et betydningsfuldt år for Fællesskabet, navnlig 
hvad angår udviklingen i levnedsmiddel- og landbrugspolitikken. Især spørgsmålet 
om den mulige forbindelse mellem bovin spongiform encephalopati (BSE) og en ny 
variant af Creutzfeldt-Jakobs sygdom (CJD) gav anledning til stor bekymring. På 
denne baggrund beskriver Kommissionen i et særskilt kapitel i arbejdsdokumentet 
indgående de foranstaltninger, der er truffet på forskellige politiske områder for at 
beskytte menneskers og dyrs sundhed, samt bestræbelserne på at skabe større viden 
om forbindelsen mellem BSE og den nye variant af CJD. 
8. Til trods for Fællesskabets begrænsede beføjelser på folkesundhedsområdet er der 
truffet en række væsentlige foranstaltninger på dette område: 
• For det første blev der i marts 1996 fremsat forslag om netværk til overvågning af 
smitsomme sygdomme3, hvilket var inden den britiske regering bekendtgjorde, at 
der kunne være en forbindelse mellem BSE og CJD, hvad der skærpede BSE-
krisen. Forslaget vedrører også CJD og åbner mulighed for omfattende 
overvågning og kontrolforanstaltninger vedrørende smitsomme sygdomme. 
Forslaget er stadig til behandling i Europa-Parlamentet og Rådet. 
• Kommissionen har desuden udarbejdet et forslag til et handlingsprogram på 
fællesskabsplan om sjældne sygdomme4, som vil kunne danne ramme om aktioner 
til bekæmpelse af CJD. 
9. Kommissionen har udarbejdet arbejdsdokumenter om CJD og andre overførbare 
spongiforme encephalopatier, som har dannet grundlag for drøftelser i Rådet 
1 KOM(95) 196 endelig udg. af 29.5.1995 og K0M(96) 407 endelig udg. af 4.9.1996. 
2 Rådets resolution af 12. november 1996 om indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets 
politikker, EFT C 374 af 11.12.1996, s. 3. 
3 KOM(96) 78 endelig udg. af 7.3.1996. 
4 KOM(97) 225 endelig udg. af 26.5.1997. 
-3-
(sundhed) under det italienske, det irske og det nederlandske formandskab. 
Dokumenterne indeholder epidemiologiske oplysninger fra medlemsstaterne om CJD, 
en analyse af udviklingstendenserne og en oversigt over foranstaltninger truffet af 
medlemsstaterne og af Fællesskabet. Der vil blive udarbejdet flere dokumenter af 
samme type. 
10. På folkesundhedsområdet har konsekvenserne af og Fællesskabets reaktion på BSE-
krisen tydeligt vist, at der er behov for en samordnet strategi for fastsættelse og 
indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse i alle Fællesskabets politikker. 
Kommissionens formand Jacques Santer understregede dette i sin tale til Europa-
Parlamentet i forbindelse med drøftelserne om betænkningen fra Det Midlertidige 
Undersøgelsesudvalg om BSE, hvor han udtalte, at "tiden er inde til at skabe et 
Europa, der prioriterer borgernes sundhed meget højt". De initiativer, der er taget 
siden da, og frem for alt anvendelsen af forsigtighedsprincippet, delingen af ansvaret 
for henholdsvis rådgivning, lovgivning og overvågning samt styrkelsen af de 
videnskabelige komitéer og de relevante bindende retlige instrumenter vidner om 
Kommissionens vilje til at opfylde denne forpligtelse. 
11. Kommissionen har vedtaget at ændre tjenestegrenenes politik og administrative 
ansvar på en række væsentlige områder for at afspejle befolkningens stigende 
bevidsthed om forholdene og Kommissionens stadig større ansvar for at beskytte 
sundheden blandt forbrugerne og i samfundet som helhed. De af Kommissionens 
tjenestegrene, der er ansvarlige for folkesundhed, deltager i dette 
omstruktureringsarbejde og i de nye koordineringsorganer. Dens rolle som ansvarlig 
for indførelsen af "sundhedsovervågning" af de øvrige politikker vil blive styrket med 
disse reformer. I den fjerde beretning om indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse, 
hvori aktiviteter og politik i 1997 beskrives, vil der blive redegjort udførligt for 
udviklingen på dette område. 
Andre vigtige begivenheder 
12. BSE-krisen og dens mulige konsekvenser for menneskers helbred er ét af flere 
vigtige politiske emner af stor sundhedsmæssig betydning. I arbejdsdokumentet fra 
Kommissionen beskrives disse politiske områder indgående. 
13. Aktiviteter, der vedrører levnedsmiddellovgivningen, har direkte indflydelse på 
menneskers sundhedstilstand. De bestemmelser, der i 1996 blev vedtaget om 
tilsætningsstoffer, mærkning af fødevarer og levnedsmidler til spædbørn og småbørn, 
afspejler behovet for at tilpasse og udvikle Fællesskabets politik på dette område. 
Med forordningen om nye levnedsmidler og nye levnedsmiddelingredienser, som blev 
vedtaget i starten af 19975, blev der indført en ramme for sikkerhedsvurdering og i 
givet fald godkendelse af nye levnedsmidler, herunder alle levnedsmidler og 
levnedsmiddelingredienser, der er fremstillet af genetisk modificerede organismer, 
inden disse produkter bringes på markedet. Forordningen indeholder desuden 
bestemmelser om mærkning af nye levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser. 
Europa-Parlamentets og Rådets Forordning (EF) nr. 258/97 af 27. januar 1997 om nye levnedsmidler 
og nye levnedsmiddelingredienser, EFT L 43 af 14.2.1997, s. 1. 
-4 
Som led i forberedelserne til ændringen af Fællesskabets levnedsmiddellovgivning 
offentliggjorde Kommissionen i 1997 en grønbog om de generelle principper for Den 
Europæiske Unions levnedsmiddellovgivning6. Grønbogen kommer på et tidspunkt, 
hvor offentlighedens interesse for levnedsmidler og sundhed er større end nogensinde 
før, og offentliggørelsen frembyder derfor en lejlighed til at drøfte nye indfaldsvinkler 
til disse spørgsmål, både hvad angår levnedsmiddelpolitikken generelt og i 
forbindelse med lovgivningen på specifikke områder. 
14. Dertil kommer, at vigtige beslutninger vedrørende forskning på sundhedsområdet er 
ved at blive forberedt. Kommissionen udarbejdede i 1996 en række forslag 
vedrørende fremtiden for Fællesskabets forskningsprogrammer, som blev formidlet til 
brede kredse i 1997. Den foreliggende beretning viser, at der under en væsentlig del 
af forskningsprogrammerne ydes støtte til projekter, der vedrører sundhed, det være 
sig inden for medicinsk forskning, undersøgelser af sundhedssystemer, bioteknologi, 
telematik, landbrug samt miljø. 
15. Miljøbeskyttelse, indsatsen for at skabe et rent miljø, strålingsbeskyttelse og 
civilbeskyttelse er også af stor betydning for folkesundheden. Der eksisterer derfor et 
tæt samarbejdet mellem de organer, der beskæftiger sig med henholdsvis sundhed og 
miljøspørgsmål, og dette samarbejde vil blive udbygget yderligere i fremtiden. 
16. Selvom den gensidige påvirkning og indbyrdes afhængighed mellem socialpolitikken 
og sundhedspolitikken må siges at være indlysende, er det nødvendigt med en stor og 
koncentreret indsats for at optimere den merværdi, som de to politikker gensidigt 
kan tilføre hinanden. Der blev gjort store fremskridt på dette område i 1996, navnlig 
inden for socialbeskyttelse. Der vil blive truffet yderligere foranstaltninger til at øge 
den vægt, som sundhed tillægges ved udformningen af socialpolitik, f.eks. på 
områderne social ulighed og fattigdom. 
17. Mange spørgsmål vedrørende folkesundheden berører Fællesskabets politik på en 
række områder. F.eks. behandles narkotikaspørgsmål bla. i forbindelse med 
aktiviteter på folkesundhedsområdet, retlige og indre anliggender og eksterne 
forbindelser. Der sættes særlig fokus på tobak inden for rammerne af 
forebyggelsesinitiativer på folkesundhedsområdet (programmet "Europa mod 
kræft"), men tobaksdyrkning behandles også inden for landbrugspolitikken, og 
arbejdet med at udvikle mindre skadelige tobakssorter udføres som led i 
forskningspolitikken. Den indirekte beskatning af tobak - et område, som er af 
betydning for skattepolitikken - påvirker prisen på tobaksvarer. Alt dette behandles i 
beretningen. 
18. I arbejdsdokumentet fra Kommissionen beskrives under forskellige overskrifter de 
politiske områder, som er af særlig betydning for sundheden. Der er i dokumentet 
taget hensyn til den liste over prioriterede områder, som Rådet foreslog i sin 
KOM(97) 176 endelig udg. af 30.4.1997. 
5-
resolution om den første beretning7, ligesom der er indføjet et særskilt kapitel om 
BSE/CJD: 
- Socialpolitik, 
- landbrug, levnedsmidler og fiskeri, 
- BSEogCJD, 
- det indre marked, 
- forskning og udvikling, 
- miljø og energi, 
- transport og 
- internationalt samarbejde. 
Fremme af indførelsen af krav om sundhedsbeskyttelse 
19. I arbejdsdokumentet fra Kommissionen beskrives det brede spektrum af 
sundhedsrelaterede aktiviteter på så godt som alle væsentlige områder, hvor 
Fællesskabet fører en politik. Det er fællesskabsinstitutionernes fælles ansvar at sikre, 
at der indføres krav om sundhedsbeskyttelse i politikker og aktioner. Institutionerne 
skal, ud over at efterleve artikel 129, tage hensyn til en række andre 
traktatbestemmelser vedrørende beskyttelse af folkesundheden. 
20. Domstolen bekræftede i sin kendelse8 i sagen om Det Forenede Kongeriges begæring 
om særlige rettergangsformer vedrørende forbuddet mod eksport af kvæg, oksekød 
og oksekødsprodukter på grund af problemerne med BSE, at det er vigtigt, at de 
krav, der findes på sundhedsområdet, indgår som led i Fællesskabets politik på andre 
områder, således at der kan sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. Internt i 
Kommissionen begynder indsatsen for at opfylde forpligtelsen i artikel 129 med 
arbejdet i de tjenestegrene, der har hovedansvaret for et bestemt politisk område. 
"Sundhedsovervågning" af Kommissionens forslag er yderligere et middel til at sikre, 
at forslag undersøges for mulige sundhedsmæssige konsekvenser, inden de vedtages. 
21. Det er i denne forbindelse vigtigt at undersøge, i hvilket omfang henholdsvis de 
enkelte medlemsstater og Fællesskabet bidrager til at højne sundheds- og 
sundhedsbeskyttelsesniveauet, samt at anvende resultaterne af en sådan undersøgelse 
som udgangspunkt for korrigerende foranstaltninger eller tilpasning af politikker og 
aktioner i såvel medlemsstaterne som på fællesskabsniveau. I visse tilfælde er der 
allerede opnået tilfredsstillende resultater, bla. i transport- og lægemiddelsektoren, i 
forbindelse med støtte til tobak, afgørelser i alkoholrelaterede konkurrencesager, 
sundhedsrisici ved elektromagnetiske felter i forbindelse med telekommunikation og 
elforsyning samt ernæringsbehov. 
7 Rådets resolution af 20. december 1995 om indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets 
politikker, EFT C 350 af 30.12.1995, s. 2. 
8 Sag C-180/96 R, Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland mod Kommissionen for De 
Europæiske Fællesskaber, Samling af Afgørelser 1996, side 1-3 903. 
22. Når man opfylder den i artikel 129 beskrevne forpligtelse er dette forbundet med 
usikkerhed med hensyn til, hvad der kan betegnes som et højt 
sundhedsbeskyttelsesniveau, samt hvilken metode der ved gennemførelse af de 
relevante foranstaltninger eller aktioner vil gøre det muligt at drage de mest 
pålidelige konklusioner, for så vidt angår overholdelse af eller opfyldelse af dette mål. 
Kommissionen har iværksat en række undersøgelser af disse spørgsmål og er i den 
forbindelse blevet rådgivet. Det EF-handlingsprogram vedrørende 
sundhedsovervågning9, som blev vedtaget for nylig, skulle gøre det muligt at gøre 
fremskridt på dette område. 
Man er allerede begyndt at anvende en mere proaktiv strategi inden for social- og 
beskæftigelsespolitikken, og de sundhedsmæssige aspekter behandles i stadig større 
omfang på et tidligt stadium i udformningen af disse politikker. 
23. Reelle og varige fremskridt på dette område vil først og fremmest afhænge af tre 
faktorer, nemlig 
• politisk vilje til at sikre, at ansvaret for sundhedsrelaterede foranstaltninger og 
aktioner i alle faser af Fællesskabets beslutningsproces deles mellem de ansvarlige 
på det sundhedspolitiske område og de ansvarlige på de øvrige politiske områder, 
• tilvejebringelse af de nødvendige midler og tilstrækkelig ekspertise på 
folkesundhedsområdet, således at udviklingen i de væsentligste relevante 
politikker kan følges effektivt, 
• overvågning af gennemførelsen af de pågældende foranstaltninger og aktioner. 
24. Kommissionen vil overveje, hvilke redskaber der skal anvendes til at opfylde disse 
forpligtelser, og dette spørgsmål vil blive behandlet i den fjerde beretning. Et andet 
emne vil være de erfaringer, der er gjort med arbejdet med at integrere sundhed i 
andre politikker, og de konklusioner, der kan drages på baggrund heraf. 
Ændring af artikel 129 
25. 1997 ændrades artikel 129 væsentligt i Amsterdam traktaten, idet det understreges, 
at der skal sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau både ved "fastlæggelsen og 
gennemførelsen" af alle Fællesskabets politikker og aktiviteter. 
Konklusion 
26. Kommissionen betragter traktatens bestemmelse om, at forbrugerbeskyttelseshensyn 
skal inddrages i Fællesskabets andre politikker som et centralt element i 
Fællesskabets beføjelser på folkesundhedsområdet, og Kommissionen vil bestræbe 
sig på at fremme betydningen og anvendelsen af denne bestemmelse. Den 
foreliggende beretning er et udtryk for støtte til disse bestræbelser, men den viser 
samtidig den brede vifte af de dermed forbundne aktiviteter. 
"Sundhedsovervågningen" af politikker og foranstaltninger må nødvendigvis være 
9 EFTL 193 af 22.7.1997, s. 1. 
-7 
konsekvent og omfattende, hvilket forudsætter flere ressourcer og en større indsats. 
Kommissionen vil træffe de nødvendige foranstaltninger til at fremme denne proces 
og i kommende meddelelser aflægge beretning om de fremskridt, der gøres. 
27. Kommissionen håber, at den foreliggende beretning sammen med arbejdsdokumentet 
vil stimulere og berige den igangværende debat om de fremtidige retningslinjer for 
Fællesskabets politik på sundhedsområdet. Kommissionen modtager gerne ideer til, 
hvordan der kan gøres fremskridt på dette område, og den vil tage disse i betragtning 
ved udformningen af politikker i fremtiden. 
-8-
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 34 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 15 01 
Katalognummer : CB-CO-98-034-DA-C 
ISBN 92-78-30333-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
-T~