ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE

RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN

Ledsagedokument til

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning

om Unionens deltagelse i forsknings- og udviklingsprogrammet "Et aktivt liv længst muligt i eget hjem" (Active and Assisted Living – AAL), der iværksættes i fællesskab af flere medlemsstater

1. Problemformulering

Den demografiske aldring vil inden længe grundlæggende ændre samfundet og økonomien, og EU er stadig ikke tilstrækkelig godt forberedt. Regeringernes stærkt stigende aldringsrelaterede udgifter forøges på grund af forspildte eller ikke tilstrækkelig udnyttede muligheder på de voksende markeder for ikt-baserede produkter og tjenesteydelser til en aktiv og sund aldring.

Der er tre hovedproblemer på disse markeder. Det første problem er den begrænsede tilgængelighed af ikt-produkter og -tjenesteydelser, der skyldes fragmenteringen af EU-markedet. Det andet problem er fragmenteringen af FoU og innovation på europæisk plan og de store hindringer for SMV'ernes deltagelse. Det tredje problem hænger sammen med den begrænsede indførelse af innovation, der skyldes manglende opbygning og udveksling af dokumentation.

Det nuværende fælles program vedrørende "Længst muligt i eget hjem" (Ambient Assisted Living – AAL) blev oprettet i 2008 for at løse disse problemer. Det omfatter 20 medlemsstater og tre lande, der er associeret det syvende rammeprogram (RP7), som finansierer det fælles program. Formålet med programmet var at skabe en kritisk masse af anvendt FoU og innovation (med en markedsføringstid på 2-3 år) for ikt-baserede produkter og tjenesteydelser til en aktiv og sund aldring på EU-plan.

AAL-løsninger kan hjælpe de ældre med at tilpasse deres personlige livsstil, forvaltningen af deres sundhed og arbejdspladsen, efterhånden som de bliver ældre, således at de kan deltage i økonomien og samfundet i flere år og leve længere i eget hjem.

De enkelte AAL-projekter involverer mindst tre lande, en SMV, et forskningsorgan og en ældreorganisation. Gennemførelsen tilrettelægges på nationalt niveau, hvilket mindsker hindringerne for lokale organisationers og SMV'ers deltagelse betydeligt. Det nuværende fælles AAL-program finansieres af deltagerlandene, EU og de deltagende organisationer (med ca. 25 %, 25 % og 50 %). Det nuværende program (2008-2013) har et samlet offentligt budget på mindst 300 mio. EUR, hvoraf højst 150 mio. EUR finansieres under RP7 i henhold til artikel 185 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF).

I den foreløbige evaluering (2010) blev det fastslået, at det fælles AAL-program opfyldte målene. I februar 2012 besluttede generalforsamlingen for det fælles AAL-program, at det er af strategisk betydning at videreføre programmet, også som et vigtigt bidrag til det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring.

2. Analyse af nærhedsprincippet

Hvis der skal oprettes et program til afløsning af det fælles AAL-program, skal Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af en ny fælles beslutningsprocedure nå til enighed om kontinuitet mellem RP7/CIF- og Horisont 2020-finansieringen i henhold til artikel 185 i TEUF.

Opfølgningsprogrammet (det fælles AAL-program 2) vil være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, da medlemsstaterne selv skal bære ansvaret for udvikling af det strategiske arbejdsprogram og alle operationelle aspekter. Kommissionen skaber blot incitamenter til at sikre en bedre koordinering og synergier med Kommissionens andre finansieringsaktiviteter på dette område.

De budgetmæssige virkninger af og EU-bidraget til dette initiativ indgår i forslaget til Horisont 2020 og det tilknyttede budget. De er betinget af udfaldet af H2020-afgørelsen og deltagerlandenes finansielle forpligtelser. Der er en klar EU-merværdi i lyset af problemerne, dvs. fragmenteringen af markedet og forskningsindsatsen, manglende fokus på transeuropæisk anvendelse og manglende europæiske visioner for markederne for ikt til støtte for en aktiv og sund aldring.

3. Mål

De overordnede mål for programmet til afløsning af det fælles AAL-program er at forbedre konkurrencevilkårene i EU inden for ikt-baserede produkter og tjenesteydelser til en aktiv og sund aldring, at bidrage til sunde offentlige finanser og en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, at bidrage til at øge investeringerne i FoU til 3 % af EU's BNP inden 2020 og i højere grad at rette fremtidige programmers fokus mod EU 2020-prioriteter ved at imødegå samfundsmæssige udfordringer, navnlig sundhed og demografisk aldring.

De specifikke mål er at forbedre livskvaliteten for de ældre og deres plejere, at øge sundhedssystemernes bæredygtighed ved at øge tilgængeligheden af ikt-baserede produkter og tjenesteydelser til en aktiv og sund aldring, at skabe en kritisk masse af transeuropæisk forskning og innovation inden for ikt-baserede produkter og tjenesteydelser, navnlig med inddragelse af SMV'er og brugere, og at opretholde private investeringer og forbedre mulighederne for industriel vækst ved at skabe en ramme for udvikling af europæiske tilgange og løsninger, som er forenelige med de forskellige nationale og regionale sociale præferencer og i overensstemmelse med lovgivningsmæssige aspekter.

4. Politiske løsningsmodeller

Følgende modeller er blevet overvejet og nærmere vurderet:

· Model 1 – det fælles AAL-program 2 identisk med det fælles AAL-program 1

· Model 2 – intet fælles AAL-program 2

· Model 3 – et styrket og forbedret fælles AAL-program 2 i forhold til det fælles AAL-program 1

Der vil komme øget fokus på at inddrage brugerne og på at bringe resultaterne af anvendt forskning tættere på markedet. Det fælles programs anvendelsesområde vil blive tilpasset anvendelsesområdet for det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring, og det fælles AAL-program ændres i denne forbindelse til det fælles program "Et aktivt liv længst muligt i eget hjem" (Active and Assisted Living).

Følgende modeller er blevet overvejet, men forkastet:

· Ingen finansiel støtte fra EU til ikt og aldring

· Ingen finansiel støtte fra EU: kun en begrænset koordinering

· Det fælles AAL-program 2 kombineret med det fælles programlægningsinitiativ (FPI) "Flere år, bedre liv"

· Det fælles AAL-program 2 kombineret med det opfølgende artikel 185-initiativ Eurostars.

De to første modeller vil i væsentlig grad begrænse udviklingen af det nye AAL-marked i EU. De to sidste modeller er ikke et alternativ for et program for anvendt forskning på grund af deres karakter og anvendelsesområde.

5. Konsekvensanalyse

Virkningerne blev vurderet fra flere synsvinkler. Forskellige scenarier blev vurderet på grundlag af en cost-benefit-sammenligning. Med model 2 vil der ikke være nogen koordinering på EU-plan af innovation inden for aktiv og sund aldring, og medlemsstaterne vil ikke yde noget bidrag. Med denne model vil en årlig EU-investering på 23 mio. EUR have en løftestangseffekt på omkring 33 mio. EUR i alt. Med model 1 og 3 vil den samme EU-investering derimod have en langt højere løftestangseffekt, nemlig 91 mio. EUR.

Sammensætningen af projektdeltagere vil være mest hensigtsmæssig under model 3, da inddragelsen af brugerne og deres organisationer mere end tredobles, hvilket er nødvendigt i henhold til den foreløbige vurdering og høringer. Markedsføringstiden vil være 2-3 år under model 1 og sandsynligvis længere under model 2. Projektresultaterne kan markedsføres hurtigst under model 3, bl.a. på grund af tilpasningen til det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring.

De vigtigste økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger af det fælles AAL-program 2 vil slå mest igennem under model 3. Regeringerne vil drage fordel af omkostningseffektive ikt-løsninger, der bidrager til de offentlige finansers langsigtede bæredygtighed. Programmet opbygger en særlig gruppe af forskere og leverandører af løsningerne. Slutbrugerne vil i højere grad blive inddraget, hvilket øger udbuddet af produkter. Der kan lettest skabes synergier inden for offentlig sundhed og sikkerhed gennem det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring. Antallet af medlemsstater kan derfor stige, og finansieringen med løftestangseffekt vil kunne anvendes bredere i forhold til model 1. Patienter og plejere vil i mindre grad skulle rejse under model 1 og 3 som følge af fjernovervågningsløsninger.

6. Sammenligning af løsningsmodeller

På baggrund af cost-benefit-sammenligningen, sammensætningen af projektdeltagere, markedsføringstiden for projektresultaterne, indvirkningen på det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring og indvirkningen på målene anbefales model 3 som den foretrukne model. Den vil videreføre de gode resultater af det nuværende fælles AAL-program og forbedre dem ved at følge anbefalingerne i den foreløbige evaluering fra 2010 og høringer samt ved at tilpasse anvendelsesområdet til anvendelsesområdet for det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring.

7. Overvågning og evaluering

I 2017 foretages en foreløbig evaluering for at vurdere kvaliteten og effektiviteten af gennemførelsesprocessen. Det fælles AAL-program 2 vil blive løbende overvåget af AAL-foreningen (AALA) og årligt af Europa-Kommissionen. Overvågningsresultaterne forelægges Kommissionen og generalforsamlingen for det fælles AAL-program. Der vil bl.a. blive lagt følgende indikatorer til grund:

· Bidrag fra projekter under det fælles AAL-program 2 til gennemførelsen af den strategiske gennemførelsesplan for det europæiske innovationspartnerskab inden for aktiv og sund aldring

· Procentdel af projekter, der resulterer i markedsføringen af nye produkter, systemer og tjenesteydelser

· Antal deltagerlande, antal deltagere i det fælles AAL-program 2 og det årlige AAL-forum

· Antal deltagerlande, der kan finansiere alle typer deltagere, herunder organisationer, der repræsenterer slutbrugere og tjenesteudbydere

· Omfanget af dokumentation for omkostningsbesparende foranstaltninger som følge af anvendelsen af ikt til støtte for en aktiv og sund aldring.