KOMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 348 endelig udg. 
Bruxelles, den 27.07.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Den Europæiske Unions deltagelse 
i den internationale udstilling i Budapest 1996 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Vedr.: Den Europæiske Unions deltagelse i den internationale 
udstilling i Budapest 1996 
Der afholdes fra 11. maj til 4. oktober 1996 en 
international udstilling i Budapest i Ungarn til markering 
af 1 100-âret for landets grundlæggelse. 
For første gang gennemfører et af de central- og 
østeuropæiske lande et arrangement på verdensplan efter 
genindførelsen af demokratiet i denne del af verden. 
"Expo 96" er blevet registreret af Det Internationale Bureau 
for Udstillinger (BEI) i Paris som en international 
særudstilling af samme type som dem, Det Europæiske 
Fællesskab i de seneste år har deltaget i i Brisbane, 
Australien (1988), Genova, Italien (1992) og Taejon, 
Republikken Korea (1993). Udstillingen i Sevilla, Spanien 
(1992) var en verdensudstilling. 
Udstillingen bygges op over temaet "Kommunikation for en 
bedre fremtid" og tager således fat i et af vor tids mest 
aktuelle spørgsmål. 
Arrangementet får fuld støtte fra den ungarske regering, 
både politisk og finansielt. 
1. DEN INTERNATIONALE UDSTILLING I BUDAPEST 
1.1. Udstillingens tema 
Udstillingens tema bliver "Kommunikation for en bedre 
fremtid". En væsentlig del af udstillingen vil komme 
til at dreje sig om den voldsomme udvikling og 
differentiering af kommunikationsteknologierne, fra 
bogtrykkerkunst og telefon til informatik og 
satellitter over radio, film og fjernsyn. Udstillingens 
tema dækker også udgivervirksomhed, presse og sprog, 
først og fremmest oversættelse og undervisning. 
Der vil blive lagt stor vægt på anvendelsen af 
kommunikationsmidler og det, der formidles, idet der 
fokuseres på de menneskelige og kulturelle aspekter ved 
dialog og gensidig forståelse mellem individer og 
nationer. 
1.2 Udstillingsområdet 
Udstillingsområdet, der strækker sig over 44 hektar, 
har den fordel, at det er beliggende i selve byen langs 
med Donau (i et område, der får ny status, ikke langt 
fra universitetet, som vil få overdraget de permanente 
anlæg fra udstillingen). 
-// 
Ved hjælp af en udvidelse af vejinfrastrukturen og 
opførelse af en ny bro over floden skal udstillingen 
integreres i selve byen, således at de besøgende har 
mulighed for at se begge dele. 
1-3 Deltagere og publikum 
Det forventes, at oa. 45 lande vil deltage i den 
internationale udstilling i Budapest, og landene i Den 
Europæiske Union er særlig velkomne. Det ser imidlertid 
ud til, at langt flere lande vil deltage. 
Det lader sig vanskeligt gøre for øjeblikket at få et 
præcist overblik over, hvilke lande der vil være 
repræsenteret i Budapest, men en række 
interessetilkendegivelser, der har at gøre med Ungarns 
rolle i de seneste års politiske omvæltninger i 
Europa, lader ane, at de vigtigste lande vil være 
repræsenteret. 
I øvrigt vil ca. 12 multinationale virksomheder være 
repræsenteret med pavilloner, der belyser udstillingens 
tema. 
Der forventes ca. 15 millioner besøgende i de fem 
måneder, udstillingen i Budapest varer. Der er tale om 
et dagligt gennemsnit på 100 000 besøgende og på travle 
tidspunkter 150 000. 
2. DEN EUROPÆISKE UNIONS DELTAGELSE I DEN INTERNATIONALE 
UDSTILLING I BUDAPEST 
2.1• Kommissionens Indledende arbejde 
Med brev af 29. juni 1993 fra premierminister Jozsef 
Antall til formanden for Kommissionen, Jacques Delors, 
har den ungarske regering inviteret Kommissionen til 
at deltage i den internationale udstilling i Budapest. 
I sit svar på dette brev har Jacques Delors givet 
udtryk for en positiv holdning, samtidig med at han har 
gjort det klart, at den endelige beslutning ikke kan 
træffes, før Rådet og Europa-Parlamentet har givet især 
budgetmæssigt tilsagn. 
Herefter har den ungarske generalkommissær for 
udstillingen i Budapest, Barsi-Pataky, over for Rådets 
messe- og udstillingsgruppe på dettes møde den 
1. december 1993 redegjort for de vigtigste aspekter 
ved arrangementet. Hun fremlagde endvidere 
placeringsmulighederne for deltagerne fra Den 
Europæiske Union og medlemslandene, hvorefter man 
reserverede en række bygninger umiddelbart til højre 
for den ungarske pavillon, som vil blive en af 
udstillingens vigtigste seværdigheder. 
2.2. Politisk og geografisk 
Den vigtigste grund for Den Europæiske Union til at 
deltage i dette arrangement er de store forventninger, 
de central- og østeuropæiske lande har til Unionen, 
også når de giver udtryk for kritik. 
-i-
Konkret vi det sige, at undertegnelsen af europæiske 
aftaler med disse lande med henblik på senere 
tiltrædelse af Den Europæiske Union og den indsats, 
Unionen gør i det pågældende område, særlig i Ungarn, 
forpligter den til aktivt at deltage i den 
internationale udstilling i Budapest. Den politiske 
betydning af dette bør ikke undervurderes 1 den 
nuværende situation. 
Desuden vil udvidelsen af Den Europæiske Union finde 
sted umiddelbart før 1996 - det år, udstillingen 
afholdes. Det vil være naturligt at markere denne 
begivenhed på en international udstilling af 
verdensformat, som oven i købet finder sted i Europa, 
hvilket er så meget desto vigtigere for Ungarn, som 
Østrig sandsynligvis på dette tidspunkt vil være medlem 
af Unionen. 
Det bør i øvrigt nævnes, at Østrig i betragtning af de 
historiske relationer mellem de to lande har tænkt sig 
at gøre en særlig indsats på udstillingen i Budapest og 
har fået tilladelse til at opføre en særlig pavillon 
(den normale fremgangsmåde er, at organisatorerne ved 
denne form for udstilling selv opfører bygninger, som 
, de stiller til rådighed for de lande og internationale 
organisationer, der deltager). 
2.3 Temaet for udstillingen 
Udstillingens tema "Kommunikation for en bedre fremtid" 
er i mange henseender et godt tema for Den Europæiske 
Union. 
Først og fremmest er alt, hvad der vedrører 
informationsteknologier, telekommunikation og 
audiovisuelle medier, selvfølgelig højt prioriteret i 
Den Europæiske Union. I øvrigt kan overgangen fra 
analogt fjernsyn til digitalt fjernsyn og udviklingen 
af format 16/9 betragtes som et markant eksempel på, 
hvad der sker på kommunikationsområdet i Unionen. 
Desuden er udvikling af transeuropæiske informations-, 
transport- og energinet, som omfattes af traktaten for 
Den Europæiske Union, en af grundpillerne i hvidbogen 
om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. 
Vi skal endelig gøre opmærksom på, at udstillingens 
tema også berører Unionens politik på det audiovisuelle 
og kulturelle område. 
2.4 Indsatsen for fortsat at styrke samarbejde og 
samhørighed ved hjælp af verdensudstillinger og 
internationale udstillinger 
På dette område, hvor man må skelne mellem udstillinger 
og handelsmesser, har Det Europæiske Fællesskab på 
initiativ af Kommissionen udarbejdet en strategi for, 
hvordan man i forbindelse med store internationale 
arrangementer med millioner af besøgende sikrer, at 
fællesskabslandenes samhørighed tydeligt markeres. 
-3-
Hidtil er det lykkedes ved at bruge den samme udvendige 
udsmykning for Det Europæiske Fællesskab og 
medlemslandenes pavilloner og ved at organisere et 
regelmæssigt samarbejde på stedet i den periode, en 
udstilling varer. 
Denne fremgangsmåde har medlemsstaterne igen på mødet 
den 1. deoember 1993 i Rådets arbejdsgruppe for messer 
og udstillinger, hvor de ungarske organisatorer 
redegjorde for arrangementet, vedtaget at anvende for 
den internationale udstilling i Budapest. 
Det svarer i øvrigt til de retningslinjer, Rådet vedtog 
i april 1983, da det gjorde opmærksom på, at de 
medlemslande, der beslutter sig til at deltage i 
internationale udstillinger, der er registreret af Det 
International Bureau for Udstillinger, så vidt muligt 
deltager som en del af Fællesskabet. 
Denne fremgangsmåde har været anvendt med 
modifikationer ved Fællesskabets og medlemslandenes 
deltagelse i de internationale udstillinger i 
Knoxville, (1982), New-Orleans (1984), Tsukuba (1985), 
Vancouver (1986), Brisbane (1988), Genova (1992) og 
Taejon (1993) samt i Verdensudstillingen 1 Sevilla i 
1992. 
Det er derfor vigtigt ikke at bryde denne tradition og 
fremover tilpasse den til udviklingen i Den Europæiske 
Union, således at denne fortsat kan optræde samlet, 
ikke kun i Budapest, men også på den internationale 
udstilling i Lissabon i 1998 og på Verdensudstillingen 
i Hannover til markering af starten på det nye 
årtusind. 
3. RETNINGSLINJER FOR DEN EUROPÆISKE UNIONS DELTAGELSE 
3.1 Den Europæiske Union og medlemslandene som samlet 
gruppe 
Som tidligere nævnt er der på forslag fra 
organisatorerne reserveret tre bygninger til højre for 
den ungarske pavillon med et areal på ca. 8 700 m2. 
Det har den fordel, at det vil være muligt eventuelt at 
udvide pladsen til gruppen af fællesskabslande med en 
fjerde bygning, som ligger i forlængelse af de tre 
andre, således at der bliver tale om et anvendeligt 
areal på 11 100 m2. Det kommer til at afhænge af, 
hvilke medlemslande der endeligt beslutter sig til at 
deltage, og af hvad de lande, der tiltræder Unionen i 
1996, beslutter sig til. 
Det har også den fordel, at det sikrer Den Europæiske 
Union en udsøgt plads både politisk (til højre for det 
land, der organiserer udstillingen, hvis pavillon 
traditionelt er den, der ses bedst, og derfor i 
realiteten en "hædersplads") og rent 
kommunikationsmæssigt (et af de steder på udstillingen, 
der i størst omfang vil tiltrække medierne). 
-^-
Det er selvfølgelig endnu ikke helt sikkert, hvor mange 
lande i Unionen der vil deltage i udstillingen og 
således være en del af den planlagte gruppe af 
fællesskabslande, idet de fleste endnu ikke har truffet 
officiel beslutning om deltagelse. Det ser dog ud til 
at størstedelen af Unionens medlemslande vil deltage i 
udstillingen i Budapest. 
I begyndelsen af 1994 har Forbundsrepublikken Tyskland 
og Nederlandene allerede officielt meddelt, at de 
deltager i den internationale udstilling i Budapest, 
mens Belgien, Frankrig, Grækenland, Italien og Det 
Forenede Kongerige har erklæret sig principielt 
positive over for at deltage, hvorimod de øvrige 
medlemslande er i gang med at undersøge mulighederne 
for deltagelse (bortset fra Storhertugdømmet 
Luxembourg, som har givet udtryk for, at det ikke 
ønsker at deltage). Der er selvfølgelig kun tale om en 
tendens på nuværende tidspunkt, idet de budgetmæssige 
aspekter i mange tilfælde vejer tungt. 
3.2 Retningslinjer for Den Europæiske Unions pavillon 
I betragtning af hvor stor betydning arrangementet har 
på europæisk plan og på verdensplan, foreslås det, at 
Den Europæiske Unions pavillon indrettes på et areal på 
648 m2 (hvoraf 150 m2 skal bruges til 
generalkommissærens kontorer, som inkluderer et rum 
bl.a. til koordineringsmøder med medlemslandene og til 
visse særlige arrangementer som pressekonferencer, 
modtagelse af højtstående personer m.v.). 
Unionens pavillon bør i overensstemmelse med det 
generelle tema for udstillingen, som er beskrevet 
tidligere, understrege, at kommunikation er grundlaget 
for det europæiske samarbejde, både materielt (ved en 
styrkelse af de tekniske forbindelser mellem landene) 
og på det politiske plan (ved at europæerne får et 
bedre kendskab til Europa, både til Den Europæiske 
Unions udvikling og til udviklingen af det europæiske 
samarbejde). 
Da temaet er meget bredt, er det nødvendigt med en 
streng udvælgelse af, hvilke aspekter der skal lægges 
vægt på, således at der bliver tale mere om en markant 
fremstilling end om en pædagogisk og udtømmende. Ved 
denne form for arrangementer drejer det sig om at fange 
opmærksomheden hos et meget bredt publikum, som søger 
information ved hjælp af underholdning. Præsentationen 
skal selvfølgelig suppleres med en bred vifte af 
publikationer og databanker. 
3•3 Informations- og kommunikationsprogram 
For at få så meget som muligt ud af Den Europæiske 
Unions deltagelse skal der udarbejdes et informations-
og kommunikationsprogram, som skal sikre, at det, der 
investeres i selve pavillonen, får den bedst mulige 
opfølgning, bl.a. i form af regelmæssige kontakter til 
medierne. 
-5-
Unionen kan i vidt omfang deltage i de kulturelle 
aktiviteter, der planlægges i forbindelse med Expo 96, 
især de audiovisuelle som f.eks. den filmfestival, der 
afholdes i anledning af filmkunstens hundredårs 
fødselsdag. 
3.4 Forventet budget 
På basis af ovennævnte retningslinjer for Den 
Europæiske Unions pavillon som sådan og for hele 
tilrettelæggelsen af den samlede gruppering af 
fællesskabslandene må det forudses, at der bliver 
behov for en samlet bevilling på 1 250 000 ECU, som 
Kommissionen vil foreslå budgetmyndigheden at sætte på 
budgettet 1 1995 (500 000 ECU) og 1996 (750 000 ECU). 
-C 
DEN INTERNATIONALE UDSTILLING I BUDAPEST 1996 
Budgetmæssigt overslag 
I FORBEREDELSESOMKOSTNINGER ECU 
Undersøgelse af markedet til udvælgelse af et 
firma, der kan udarbejde et udstillings-
koncept: betaling af de firmaer, der ikke 
er blevet udvalgt, honorarer til det firma, 
der er udvalgt til at udarbejde projektet 
og udbudsmaterialet til udbuddet 50.000 
II PLACERING 
Areal på 648m2 til 600 USD pr. m2 338.500 
III FÆLLES UDVENDIG UDSMYKNING FOR GRUPPEN AF FÆLLESSKABSLANDE 
Koncept og gennemførelse af fælles udvendig 
udsmykning 77.000 
IV INDRETNING. DEKORATION OG UDSTILLINGSINVENTAR 
- elanlæg, sanitære installationer, skillevægge, 
aircondition-anlæg 
- udstillingsgenstande, grafik 304.500 
V DRIFT (5-måneder) 
Lokalt ansat personale (assisterende direktør 
for pavillonen, sekretærer, værtinder, bud m.v.) 
Driftsudgifter (elforbrug, vandforbrug, 
aircondition-anlæg, telefon, fax, 
portoudgifter, teknisk vedligeholdelse, 
kontormateriel og maskiner, tjenestebiler, 
rengøring, vagtordning, forsikringer m.v.) 480.000 
I ALT 1. 250.000 
.../... 
-? 
Fordeling af 1 250 000 ECU 
1995 1996 
Forberedelsesomkostninger 50.000 
Placering . 338.500 
Udvendig dekoration - 77.000 
Indretning . 111.500 193.QOQ 
Drift 480.000 
I ALT 50Q.000 750.000 
r*V 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
B3-301 (delvis) 
Mio. ecu 
Bevilgede kreditter 1994 
kreditoptagelser 
1 
-udbetalinger 
2 
-Krcdnanmodningcr 1995 
kreditoptagelscr 
3 
0,500 udbetalinger 
4 
0^00 Variation i % 
kreditoptagelscr 
5 = 3/1 
-udbetalinger 
6=4/2 
-
1. AKTIONENS BETEGNELSE Kommissionens bidrag til Den internationale Udstilling i 
Budapest 
2. BERØRT LINIE Del af linien B3-301 
3. LOVMÆSSIGT GRUNDLAG Kommissionens selvstændige beslutning 
4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN 
4.1. Aktionens generelle målsætning 
Ungarn afholder fra 11. maj - 5. oktober 1996 en international udstilling i Budapest i 
anledning af 1.100-året for byens grundlæggelse. 
Udstillingens tema bliver: "Kommunikation for en bedre verden". 
Udvikling og en betydelig diversificering af kommunikationsteknologierne, 
trykkerivirksomhed, telefon, EDB, satellitter, radio, biograf og TV vil få en meget 
fremtrædende placering. Områderne forlagsvirksomhed, presse og sprog (oversættelse 
og undervisning) vil ligeledes blive dækket. 
Omkring 45 lande vil deltage i denne udstilling. EU og medlemslandenes stande vil 
dække et samlet areal på ca. 11.000 m2. 
4.2. Periode, som dækkes af aktionen, samt planlagte nærmere bestemmelser om evt. -
fornyelse eller forlængelse 
Punktuel (11. maj - 4. oktober 1996). 
5. KLASSIFICERING AF UDGIFT/INDTÆGT 
5.1. ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. saerkilte kreditter 
5.3. Tilsigtet indtægtstype: ikke-relevant 
-<*>-
è. UDGlFtS-ZiNDTÆGTSTYPE 
100% tilskud 
Tilskud til sariifittartsieririg tried andre, offentlige og/eller private finansieringskilder 
Rentegodtgørelse ikkë-relèvarit 
Øvrige: Der èr taie om diverse kontrakter vedr. forundersøgelser, værksleje til 
indretning, tjenesteydelser, forsyninger rii.v. 
Èr dér planlagt hel eller delvis refundering af EU-støtteri i fald aktionen bliver en 
succes? ikkè-rëlëvant 
Indebærer deri foreslåede àktioii en modifikation af indtægtsniveauet? - Hvilken form 
for modifikation og hvilken indtægtstypé tilsigtes i så fald? ikke-relevant 
1 FINANSIEL iNDVIRkNING 
7.1. Metode til kalkulering af den sairiléde tidgift .til àktiorieri for 1995 (forbindelse mellem 
individuelle omkostninger og den samlede udgift). 
Overslaget er udarbejdet på grundlag, dels af priser, som er opgivet af den ungarske 
udstillingsorganisdtion, dels af omkostninger, som tidligere éf påløbet véd tilsvarende 
arrangementer, især udstillingen i Genova i 1992. 
Den samlede udgift (1,250) vil blive fordelt på 1995 (0,500) og 1996 (0,750). 
7.2. Fordeling àf omkostninger ved aktionen 
Kredit mod sikkerhedsstillelse i riiio. ecu 
Budgetpost Budget 94 6FP95 
(biidgetforproicfct) Variation i % 
- Forberedelse Og 
planlægning 0*050 
leje af lokaler 0*3385 
Indvendig og udvendig 
indretning, AV- og øvrige 
tekniske installationer 
(irikl. nedtagning -
+/- 5% at kontrakten) 0,1115 
I ALT 
(*)Dereri JBTtal e om en laT men om en Mb 
73. Operationelle udgifter vedrørende forundersøgelser, ekspertmøder m.v., indbefattet i Del B 
ikke-relevant 
i ecu 
Budgetpost 
- Forundersøgelser 
- Ekspertmøder 
- Konference og 
offentliggørelse 
- Information og 
offentliggørelse 
|lALT BFP (budgctforproiekt) 95 
50 000 
70 000 
ikke-relevant 
ikke-relevant 
120 000 1996 
-
-Variation i % 
-100 
-100 
-100 
• 
73.1. Afviklingsplan, som skal udfyldes i tilfælde af forslag om ny aktion 
- skønnet nødvendigt beløb: ikke-relevant 
- Anvendelsesperiode: ikke-relevant 
AFVIKLINGSPLAN - FORUDSETE BETALINGSTIDSPUNKTER I FORHOLD TIL 
KREDITOPTAGELSE 
i ecu 
KREDITOPTAGELSE , 
(indgår i artikel B3-301) 
1. Kreditoptagelse fra 
før 1995, 
fordeles på kreditter 
for nye 
betalinger 
2. Kreditoptagelser 
udsat fra 1994 
I 3. Kreditter for 1995 
I 4. Kreditter for 1996 
| I ALT 500 000 
750 0C0 
1250 000 BETALINGER f 
1995 
500 000 
500 000 1996 
725 000 
725000 1997 
25 000 
25 000 1998 Flg. 
regnskabsår 
1 
8. FORANSTALTNINGER TIL BEKÆMPELSE AF BEDRAGERI (OG RESULTATER AF 
GENNEMFØRELSEN HERAF) 
AA-
De forskellige kontrakter indeholder den sædvanlige klausul om Revisionsrettens og 
Finanskontrollens mulige kontrol. Enhver udbetaling skal kunne dokumenteres med de 
behørige finansielle og regnskabsmæssige bilag. 
9. ELEMENTER TIL BRUG VED KOST-EFFEKTIVITETSANALYSE 
9.1. Specifikke og opregnelige målsætninger, tilsigtet befolkning 
Politisk og geografisk kontekst 
Den europæiske Union vækker en betydelig interesse i de central- og østeuropæiske lande, 
med hvilke der er blevet indgået samarbejdsaftaler med henblik på en gradvis udvikling af 
forbindelserne til EU. 
Udstillingens emne 
Teknologi vedrørende information, telekommunikation og audiovisuelle systemer er 
Unionens hovedprioriteter. 
9.2. Aktionens berettigelse 
Unionen og medlemsstaternes samlede repræsentation stemmer overens med 
Kommissionens politik, der tilstræber at sikre Fællesskabets og medlemsstaternes 
samhørighed i forbindelse med sådanne store, verdensomspændende arrangementer med 
millioner af besøgende. 
93. Opfølgning og evaluering af aktionen 
Udvalgte effektivitetsindikatorer 
De vigtigste effektivitetsindikatorer vil være en tælling af udstillingens besøgende samt 
meningsmålinger blandt tilfældigt udvalgte besøgende som indikator for graden af 
tilfredshed. 
9.4. Sammenhæng med den finansielle planlægning 
Er aktionen indregnet i GD'ets finansielle planlægning for de pågældende år? 
Aktionen støttes af Rådets stillingtagen i april 1983, hvor det blev præciseret, 
at de medlemsstater, som beslutter at deltage i internationale udstillinger, 
registreret af det internationale udstillingskontor (Bureau International des 
Expositions), skal deltage inden for de fælleseuropæiske rammer. 
10. ADMINISTRATIVE UDGIFTER (BUDGETTETS DEL A) 
Udgifter i forbindelse med tjenestemændenes tilstedeværelse på stedet; omkostninger ved 
udsendelse, repræsentationsudgifter, diverse udgifter. 
-*Jlt-
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 348 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA „ 
Katalognummer : CB-CO-94-357-DA-C 
ISBN 92-77-71973-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
-.A3-