KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 28.10.1998 
KOM(1998) 618endelig udg. 
Regional approach over for landene i Sydøsteuropa: 
Opfyldelse af betingelserne i Rådets konklusioner af 29. april 1997 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE OM OPERATIONELLE KONKLUSIONER 
Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien, Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik Makedonien og Albanien 

INDLEDNING 
Som led i den regionale approach over for landene i Sydøsteuropa1 fastsatte Rådet de 
politiske og økonomiske betingelser2, som disse lande skal opfylde, som grundlag for en 
sammenhængende og gennemsigtig politik for udvikling af bilaterale forbindelser med 
disse lande inden for handel, finansiel bistand og økonomisk samarbejde samt af 
aftalemæssige forbindelser. 
Kommissionen er nået til nedenstående konklusioner på grundlag af de faktuelle 
oplysninger i en rapport3, hvori der tages stilling til, om disse betingelser er blevet 
overholdt af Bosnien-I lercegovina, Kroatien og Forbundsrepublikken Jugoslavien - som 
alle er pålagt forpligtelser i henhold til fredsaftaler - samt Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedonien og Albanien. For hvert af disse lande er opfyldelsen af 
betingelserne vurderet på baggrund af følgende: demokratiske principper, 
menneskerettigheder og retsstatsprincipper, respekt for og beskyttelse af mindretal, 
markedsøkonomiske reformer, regionalt samarbejde4, og for så vidt angår Bosnien-
Hercegovina, Kroatien og Forbundsrepublikken Jugoslavien, opfyldelse af forpligtelserne 
i henhold til Dayton- og Erdut-aftalerne samt Rådets møder til fremme af fredsprocessen. 
Der er gjort fremskridt på visse områder, men nogle landes opfyldelse af betingelserne 
vedrørende demokratiske reformer, respekt for menneskerettigheder og mindretals 
rettigheder, økonomiske reformer og regionalt samarbejde har været mindre 
tilfredsstillende. I Bosnien-Hercegovina, Kroatien og Forbundsrepublikken Jugoslavien 
er det især nødvendigt med forbedringer på områderne flygtninges og internt fordrevnes 
tilbagevenden til deres hjemstavn, samarbejde med Den Internationale 
Krigsforbryderdomstol for Det Tidligere Jugoslavien, gennemførelse af fredsaftalerne 
samt integration af befolkningen i Østslovenien (Kroatien) og en løsning på Kosovo­
konflikten (Forbundsrepublikken Jugoslavien). 
Kommissionen konkluderer derfor på nuværende tidspunkt, at status quo i forbindelserne 
med de lande, der er omfattet af den regionale approach, bør opretholdes. 
Rådet (generelle anliggender), konklusioner fra mødet den 26. februar 1996, efterfulgt af 
Kommissionens beretning om fælles principper for fremtidige aftalemæssige forbindelser med visse 
lande i det sydøstlige Europa : beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
(KOM(96) 476endelig udg. af 2.10.96). 
Rådet (generelle anliggender), konklusioner fra mødet den 29. april 1997. 
Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene : Den regionale approach over for landene i 
Sydøsteuropa: Opfyldelsen af betingelserne i Rådets konklusioner af 29. april 1997: Bosnien-
Hercegovina, Kroatien, Forbundsrepublikken Jugoslavien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik 
Makedonien og Albanien [SEC( 1998) 1727 af 19.10.98]. 
Jf. Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene : Anden rapport om de økonomiske forbindelser 
mellem de lande i Sydøsteuropa, der er omfattet afEU's regionale approach SEC(98)381 af 27.2.98, 
som omhandler udviklingen i 1997. 
1 
KONKLUSIONER 
På grundlag af de faktuelle oplysninger for perioden indtil oktober 1998, der er indeholdt i 
arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene om de pågældende fem landes opfyldelse af 
de betingelser, der er fastsat i konklusionerne fra Rådets møde den 29. april 1997 
| SEK( 1998) 1727 af 19.10.98] er Kommissionen nået til følgende konklusioner. 
Afsnit 1 
1. Bosnien-Hercegovina 
1.1. Samlet vurdering 
Hvad angår demokratisering og menneskerettigheder ligger der endnu meget arbejde fremover. 
Bestræbelserne på at fremme flygtninges tilbagevenden (især minoritetsgrupper) hæmmes fortsat 
af manglende samarbejde mellem myndighederne på forskellige niveauer i de to regioner. Det er 
påtrængende nødvendigt med en reform af retssystemet, og det er påkrævet med en betydelig 
udvikling på sådanne områder som uddannelse, det civile samfund og bekæmpelse af svindel. De 
nyligt valgte myndigheder i Bosnien-Hercegovina bør til fulde opfylde Dayton-forpligtelserne. 
Der er taget visse skridt i retning mod gennemførelse af markedsøkonomiske reformer (f.eks. 
etablering af en centralbank, indførelse af en ny valuta, toldkodeks, privatiseringslove), men der 
skal endnu gøres betydelige fremskridt med hensyn til indførelse af en gennemsigtig og fælles / 
harmoniseret lovgivningsramme i begge regioner inden for sådanne nøglesektorer som valuta- og 
banksystemet, erhvervs- og skattemæssig behandling af virksomheder og vilkårene for 
udenlandske investeringer. 
Med hensyn til gennemførelsen af Dayton-aftalerne er der under pres fra den såkaldte "High 
Representative" vedtaget basislove og oprettet centrale institutioner, men disse fungerer endnu 
ikke tilfredsstillende. Hvad angår fri bevægelighed er der endnu ikke skabt forudsætninger for en 
varig forsoning (uafhængige domstole, multietnisk politi, vedtagelse i Republika Srpska og 
gennemførelse i begge regioner af ejendoms- og boliglovgivning). 
Den tidligere regering i Republika Srpska havde gjort visse fremskridt med hensyn til opfyldelse 
af betingelserne, navnlig på det økonomiske område. 
1.2. Operationelle konklusioner 
Bosnien-Hercegovina nyder fortsat godt af Det Europæiske Fællesskabs autonome 
handelspræferencer. 
Bosnien-Hercegovina er ikke berettiget til fuldPhare-bistand, da de relevante betingelser endnu 
ikke er opfyldt. Der ydes Phare-bistand til projekter til direkte støtte for fredsaftalerne med sigte 
på genopbygning, opbygning af institutioner og tilbagevenden af flygtninge (i overensstemmelse 
med Rådets konklusioner af 29. april 1997). En gradvis overgang til fuld Phare-bistand afhænger 
bl.a. af de nyvalgte Bosnien-Hercegovinske myndigheders vilje til af opfylde de relevante 
betingelser, både på centralt og regionalt plan. 
EU bekræftede i sin erklæring om Bosnien-Hercegovina af 8. juni, at den ønskede at udvide 
forbindelserne, men det er endnu for tidligt at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale 
med Fællesskabet. 
2. Kroatien 
2.1. Samlet vurdering 
Der er gjort ret forskellige fremskridt på de forskellige områder. Som det var tilfældet 
ifølge de tidligere rapporter er der fortsat store afvigelser mellem de officielle erklæringer 
og praksis. Der er kun gjort få eller ingen fremskridt i demokratiseringsprocessen og i 
spørgsmålet om respekt for menneskerettighederne, især hvad angår medier og 
valgreform. Der kan registreres en vis positiv udvikling i forberedelserne til flygtninges 
tilbagevenden med vedtagelsen af «tilbagevendingsprogrammet», idet det dog må 
beklages, at vedtagelsesprocessen var så vanskelig. Det er for tidligt at vurdere 
«tilbagevendingsprogrammets » succes, da den fulde gennemførelse heraf er nødvendig 
(ligesom med programmet for genskabelse af tillid). Dette vil blive nøje overvåget, især 
fordi foranstaltninger på dette område har følgevirkninger uden for Kroatien. Opfyldelse 
af forpligtelserne i henhold til Dayton- og Erdut-aftalerne, herunder respekt for 
mindretals rettigheder i Østslovenien, er stadig problematiske. Der er gjort betydelige 
fremskridt med hensyn til samarbejdet med nabolandene. Hvad angår 
markedsøkonomiske reformer er der gjort fremskridt på nogle områder, såsom 
privatisering og udenlandske direkte investeringer, medens tilsyn med bankvæsenet 
fortsat skal forbedres betydeligt. 
2.2. Operationelle konklusioner 
Kroatien nyder fortsat godt af Det Europæiske Fællesskabs autonome 
handelspræferencer. 
Omend der er gjort visse fremskridt vedrørende nogle få af de relevante betingelser, har 
Kroatien endnu ikke opfyldt betingelserne for yderligere fremskridt i forbindelserne med 
Fællesskabet, navnlig ophævelse af suspensionen af støtteberettigelsen under Phare. Der 
vil fortsat blive ydet bistand i henhold til andre fællesskabsprogrammer, herunder 
genopbygning. Uanset at betingelserne for at opnå Phare-bistand ikke er opfyldt i 
øjeblikket, har Fællesskabet allerede ydet en betydelig bistand (humanitær bistand, støtte 
til demokratisering, til uafhængige medier og til genopbygning) og er fortsat rede til at 
yde mere, navnlig til flygtninges tilbagevenden. Tiden er endnu ikke moden til at drøfte 
mulighederne for at indlede forhandlinger om en samarbejdsaftale. Udviklingen i de 
relevante kriterier vil blive nøje overvåget. 
3. Forbundsrepublikken Jugoslavien 
3.1. Samlet vurdering 
Situationen er igen blandet, idet udviklingen i Serbien og Montenegro ikke er gået i 
samme retning. 
Kosovo-spørgsmålet, som nu har ført til åben konflikt, dominerer udviklingen i Serbien 
med hensyn til demokratisering, menneskerettigheder og minoriteters rettigheder, 
økonomiske reformer og forbindelserne med naboerne. Hvad angår overholdelsen af de 
demokratiske principper er afgrunden mellem teori og praksis større end nogensinde. 
Menneskerettigheder og minoriteters rettigheder respekteres ganske klart ikke, ikke 
mindst i Kosovo. Der er ikke udfoldet nogen bestræbelser for at sikre økonomiske 
reformer, faktisk er der tale om tilbageskridt på en række områder, som f.eks. WTO-
tiltrædelse. Forbindelserne med nabolandene er forskellige med risiko for en yderligere 
forværring af forbindelserne med de lande, der grænser op til Kosovo. 
De foranstaltninger, der i øjeblikket er i kraft mod Serbien, indbefatter våbenembargo, 
visaforbud, forbud mod levering af udstyr, der vil kunne anvendes til terrorisme eller 
politiundertrykkelse, et moratorium vedrørende eksportkreditter, en indefrysning af 
serbiske/jugoslaviske statslige midler i udlandet, forbud mod nye investeringer og et 
llyveibrbud for luftfartsselskaber registreret i Forbundsrepublikken Jugoslavien. 
I Montenegro er den positive udvikling i den demokratiske reformproces derimod fortsat 
(trods vedvarende pres fra forbundsmyndighederne). Der har været tale om 
velgennemførte valg, øget frihed for medierne, respekt for minoriteters rettigheder, skridt 
i retning af økonomiske reformer, forbedrede forbindelser med nabolandene. Der er taget 
vel imod hjemstavnsfordrevne fra Kosovo, og myndighederne i Montenegro har i 
bemærkelsesværdigt omfang samarbejdet med internationale organisationer. Der er dog 
for nylig truffet beslutning om at afvise flere internt fordrevne fra Kosovo. 
3.2. Operationelle konklusioner 
Forbundsrepublikken Jugoslavien har på forbundsplan ikke opfyldt betingelserne for at 
blive omfattet af den autonome handelsordning, for at opnå berettigelse til bistand 
under Phare-programmet eller for indledning af forhandlinger om en samarbejdsaftale. 
1 betragtning af de nuværende forbindelser med Forbundsrepublikken Jugoslavien og den 
fortsatte konflikt i Kosovo, bør der ikke indledes drøftelser om nogen af disse spørgsmål. 
Hver af ovennævnte former for bilaterale forbindelser med Det Europæiske Fællesskab 
vedrører staten som helhed (Forbundsrepublikken Jugoslavien). Da disse instrumenter 
således ikke kan udnyttes til fordel for Montenegro, vil fortsat bistand til denne republik 
finde sted ved hjælp af andre EF-instrumenter, f.eks. genopbygningsbistand (inden for 
landbrug, transport, uddannelse og offentlig forvaltning). 
Afsnit 2 
4. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien 
4.1. Samlet vurdering 
Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien udviser ganske klart politisk 
modenhed og er et positivt eksempel på stabilitet i regionen, idet landet fuldt ud 
overholder grundlæggende demokratiske principper og princippet om regionalt 
samarbejde. Der kan iagttages bemærkelsesværdige resultater og et troværdigt 
engagement med hensyn til menneskerettigheder og retsstatsprincipper, respekt for og 
beskyttelse af mindretal, markedsøkonomiske reformer. Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedoniens konstruktive holdning til Kosovo-spørgsmålet påskønnes meget, 
og det samme gælder den kendsgerning, at landet aktivt vil lette Kosovo-
kontrolmissionens arbejde, men der bør gøres mere ved spørgsmålet om modtagelse af 
flygtninge fra denne konflikt. Opmærksomheden bør fortsat være rettet mod disse 
områder, navnlig følgende særlige områder: reform af den offentlige forvaltning, 
herunder retssystemet, håndhævelsen af love og lokalt styre, undervisning til det albanske 
mindretal, mindretallets repræsentation i sikkerhedsstyrkerne, anvendelse af 
mindretalssprog, udvikling af den private sektor, herunder udfyldelse og håndhævelse af 
den relevante lovgivningsramme, banksektoren. 
4.2. Operationelle konklusioner 
Landet skal fortsat kunne opnå bistand fra Fællesskabet, navnlig som led i Phare med 
henblik på at opnå yderligere fremskridt på alle områder. Det er vigtigt, at alle aftalte 
programmer gennemføres fuldtud, herunder programmer for reformer af den offentlige 
forvaltning, udvikling af den private sektor og landbruget. Som supplement til bistand til 
det pædagogiske fakultet på universitetet i Skopje i henhold til Tempus-programmet 
agter Kommissionen at foreslå myndighederne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik 
Makedonien, at parterne i fællesskab undersøger mulighederne for særlige bidrag gennem 
Phare til en yderligere forbedring af de mellemetniske relationer i landet, nemlig som led 
i reformprogrammet for den offentlige forvaltning eller den kommunale 
genopbygningsfond. 
Hvad angår de aftalemæssige forbindelser med Fællesskabet, skal samarbejdsaftalen 
(indbefattet protokollen om finansielt samarbejde) og aftalen på transportområdet fortsat 
gennemføres fuldt ud. Forbindelserne skal udbygges på dette grundlag, bl.a. på grundlag 
af de arbejdsgrupper, der blev nedsat på Samarbejdsrådets første møde den 20.-21. marts 
1998, og som led i den politiske dialog. Der vil på et senere trin blive taget stilling til en 
mulig udvidelse af forbindelserne mellem Fællesskabet og Den Tidligere Jugoslaviske 
Republik Makedonien under hensyntagen til, hvorledes forbindelserne udvikler sig i 
henhold til samarbejdsaftalen og Phare-bistanden, samt under hensyntagen til 
udviklingen i landet, bl.a på ovennævnte områder. 
5. Albanien 
5.1. Samlet vurdering 
Stabiliserings-, genopretnings- og demokratiseringsprocessen i dette land forløber fortsat 
ret ujævnt, og der er stadig alvorlige problemer, der skal løses. De politiske parter står 
fortsat ret stejlt over for hinanden, og den offentlige orden er temmelig ustabil, som det 
fremgik af nye optøjer i september 1998 efterfulgt af en ny regering i oktober 1998. 
Fremskridt i henseende til makroøkonomisk stabilisering bekræftedes gennem hele 1998, 
men den økonomiske udvikling er sårbar over for fortsat manglende politisk stabilitet, 
offentlig orden og sikkerhed. Der er også behov for fortsatte bestræbelser for en 
fuldstændig gennemførelse af igangværende større reformer i den finansielle sektor. De 
første skridt med hensyn til institutioner og offentlig forvaltning er opmuntrende, men 
bør bekræftes og suppleres med vedvarende bestræbelser for at bekæmpe svindel og 
korruption. Håndhævelse af lovgivningen og en forbedring af de individuelle 
borgerrettigheder vil også kræve en effektiv udbygning af retssystemet, og det er 
nødvendigt med en forstærket indsats med hensyn til elektroniske medier. Princippet om 
regionalt samarbejde respekteres på tilfredsstillende måde. 
5.2. Operationelle konklusioner 
Der vil fortsat blive ydet Phare-bistand med henblik på at opnå yderligere fremskridt i 
stabiliserings-, genopretnings- og demokratiseringsprocessen i Albanien og for at fremme 
det regionale samarbejde. Det er af afgørende betydning, at aftalte programmer 
vedrørende reformer af den offentlige forvaltning, landbrug, udvikling af infrastruktur og 
det lokale samfund gennemføres. Det er i den sammenhæng af stor betydning, at 
Albanien sikrer de nødvendige vilkår i henseende til offentlig orden og sikkerhed. Det er 
desuden en forudsætning for stabiliserings- og genopretningsprocessen, at der fortsat 
udfoldes bestræbelser for at omlægge den finansielle sektor og stabilisere det politiske 
liv. 
De aftalemæssige forbindelser med Fællesskabet er baseret på handels- og 
samarbejdsaftalen af 1992 og den dertil knyttede erklæring om politisk dialog. 
Forbindelserne skal videreudvikles på dette grundlag. Som en opfølgning af mødet den 
23.-24.marts 1998 i Den Blandede Kommission finder Kommissionen det passende at 
undersøge muligheden for af hensyn til fremme af eksporten at forbedre den bilaterale 
handelsordning i form af en præferenceordning i overensstemmelse med regionale 
standarder. Med henblik herpå vil det være nødvendigt at gennemføre den nuværende 
handels- og samarbejdsaftale. Inden der kan tages stilling til en væsentlig udvidelse af 
forbindelserne med EU, er det påtrængende nødvendigt, at der gøres yderligere 
fremskridt, navnlig på de politiske og økonomiske områder, hvor der fortsat er betydelige 
problemer. 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 618 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 13 02 06 
Katalognummer : CB-CO-98-626-DA-C 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg