EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 23.11.2011 
SEK(2011) 1400 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Europa-Parlamentets og Rådets forordning 
om oprettelse af progra mmet Et Kreativt Europa 
{KOM(2011) 785 endelig} 
{SEK(2011) 1399 endelig}  
 
DA 2   DA 1. INDLEDNING 
Dette dokument ledsager tre særskilte konsekvens analyser, hvis formål det er at undersøge 
mulighederne for fremtidig EU-støtte til de kulturelle og kreative se ktorer. I dokumentet 
beskrives de vigtigste konklusioner på de  tre konsekvensanalyser og den foretrukne 
løsningsmodel samt gennemførelses- og overvåg ningsmekanismerne. Detaljerede oplysninger 
findes i de enkelte konsekvensanalyser. Konklus ionen på konsekvensanalyserne er, at den 
løsningsmodel, hvor der søges synergier melle m den audiovisuelle sektor (det nuværende 
Media- og Media Mundus-program) og de kultu relle og kreative sektorer (det nuværende 
Kulturprogram) inden for Et Kreativt Europa -rammeprogrammet, har en række fordele i 
forhold til de andre modeller. Som foreslået i Kommissionens flerårige finansielle ramme vil der blive afsat 1,6 mia. EUR (faste priser) til programmet over syv år. 
Rapporterne fra konsekvensanalyserne er resulta tet af to års arbejde, der startede med 
midtvejsevalueringer af de nuværende program mer. Under hensyntagen til behovet for at 
forbedre og forenkle gennemførelsen blev muli gheden for at opnå større synergier mellem 
disse forskellige områder gennem en sa mmenlægning af programmer også undersøgt. 
Konsekvensanalyserne er i høj grad baseret på resultaterne af de fore løbige evalueringer af 
Kultur- og Mediaprogrammet og på onlinehøringerne og de offentlige møder om den fremtidige finansiering af de kulturelle og krea tive sektorer. Endvidere er de baseret på 
tilbagemeldinger på Kommissionens grønbog "Frigørelse af de kulturelle og kreative 
industriers potentiale"
1, forskellige uafhængige undersøge lser, som Kommissionen har fået 
foretaget i de senere år, samt anbefalinge r fra eksperter i forbindelse med den åbne 
koordinationsmetode for kultur og en strukturer et dialog med sektor en i perioden 2008-2010. 
I forbindelse med konsekvensanalyserne er de r også benyttet eksterne eksperter, som har 
bistået med problemafgrænsning, opstilling af  mål samt analyse og sammenligning af 
løsningsmodellerne. Udkastene til arbejdsdokum enterne fra Kommissione ns tjenestegrene om 
konsekvensanalyserne blev drøftet i de re spektive fælles grupper for Kultur og Media. 
Den nuværende EU-støtte til disse sektorer ydes gennem særskilte programmer, nemlig 
Kultur, Media (som siden slutningen af 2010 ha r indbefattet Medias pr oduktionsgarantifond) 
og Media Mundus. Der er udarbejdet særskilte konsekvensanalyser for at vurdere, hvordan 
der bedst følges op på EU-støtten til de ku lturelle og kreative sektorer efter 2013. Som følge 
af ligheder mellem det nuværende  Media- og Media Mundus-pr ograms mål og aktionslinjer, 
behandles disse to programmer i én konse kvensanalyse. Medias  produktionsgarantifond 
behandles separat, eftersom kompleksiteten af denne og dens bredere anvendelsesområde 
kræver en individuel konsekvensanalyse.  
2. BEGRUNDELSE FOR EU'S FORANSTALTNINGER 
Begrundelsen for EU's foransta ltninger på disse om råder kan findes i retsgrundlaget og den 
europæiske merværdi, der kan skabes. 
Retsgrundlag 
                                                 
1 Grønbog – Frigørelse af de kulturelle og kr eative industriers potentiale, KOM(2010) 183; 
arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, "Analyse af høring om grønbogen 'Frigørelse af de 
kulturelle og kreative industriers potentiale'", SEK(2011) 399 endelig, 24.3.2011. 
 
DA 3   DA EU's aktioner inden for de kulturelle og kreativ e sektorer vil være baseret på artikel 167 
(Kultur) og artikel 173 (Industri) i traktaten om  Den Europæiske Unions funktionsmåde. EU's 
ret til at handle er også fastsat i artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, hvori 
det anerkendes, at det indre marked og økonomisk vækst skal ledsages af respekt for EU's 
kulturelle og sproglige mangfoldighed, og i ar tikel 22 i EU's char ter om grundlæggende 
rettigheder, hvori det hedder, at Unionen sk al respektere den ku lturelle og sproglige 
mangfoldighed. Unionens mandat anerkendes i folkeretten, i UNESCO-konventionen om 
beskyttelse og fremme af de kulturelle udtr yksformers mangfoldighed, som er en del af 
EU-retten. 
Europæisk merværdi 
EU's foranstaltninger skal sigte mod at skabe systemiske resultater og støtte politikudvikling. 
I denne henseende er den europæiske merværdi af det nye EU-instrument til støtte for de kulturelle og kreative sektorer følgende: 
• den tværnationale karakter af instrumentets aktiviteter og virkninge n af de resultater, 
som instrumentet er med til at skabe, i modsætning til nationale 
finansieringsordninger, der har en tendens til at fokusere på na tionale aktiviteter 
• den måde, hvorpå det supplerer nationale og internationale programmer samt andre 
EU-programmer 
• de stordriftsfordele og den kritiske masse, som EU-støtten kan skabe, f.eks. gennem 
tværnationale samarbejdsprojekter og en fælles finansiel facilitet for de kulturelle og kreative sektorer i modsætning til fr agmenterede nationale ordninger med 
ufuldstændig dækning 
• løftestangseffekten med hens yn til supplerende midler 
• den måde, hvorpå det kan skabe incitament er og stimulere langsigtede systemiske 
virkninger i sektoren, sålede s at denne hurtigere kan im ødegå globale udfordringer. 
3. RESULTATER AF DE NUVÆRENDE PROGRAMMER  
Evalueringen af de nuværende EU-programme r for de kulturelle og kreative sektorer
2 viser, at 
de har bidraget til at styrke sektoren og fremme udbredelsen af  værker og bevægeligheden for 
branchefolk, hvilket i høj grad bidrager t il den kulturelle og spr oglige mangfoldighed.  
I forbindelse med Kulturprogrammet , der har et lille gennemsnitligt årligt budget på 
57 mio. EUR – svarende til mange nationale operahuses årlige budget3 – bliver EU's midler 
udnyttet yderst optimalt. Konklusionen på evalue ringen er, at programme t hjælper tusindvis af 
kunstnere og kulturarbejdere – ca. 20 000 om året  – med at skabe intern ationale karrierer ved 
at forbedre deres kompetencer og knowhow genne m uformel peerlæring og ved at skabe nye 
karriereveje. Det har givet tu sindvis af kulturorgan isationer – langt over 1 000 organisationer 
                                                 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Hvis man skal sætte dette i perspektiv, ligger de 57 mio. EUR også langt under niveauet for den 
nationale offentlige støtte til kunst og kultur i De t Forenede Kongerige, Frankrig og Tyskland 
(henholdsvis 590 mio. GBP, 7,5 mia. EUR og 1,1 mia. EUR).  
 
DA 4   DA hvert år – mulighed for at samarb ejde på tværs af grænser og at  drage fordel af god praksis 
gennem partnerskaber med aktører fra andre lande. Det har givet aktører mulighed for at koproducere, deltage i netværk og identificere nye  faglige muligheder, samtidig med at det 
har givet deres arbejde og udsyn et mere inte rnationalt præg. Dette har haft en positiv, 
strukturerende effekt på sektoren og dens e vne til at komme ind på flere markeder. Det har 
bidraget til udviklingen af sektor er og kunstformer, skabelsen af  nye værker og forestillinger, 
og det har fremmet adgang og deltagelse, forskning og uddannelse på området samt information, rådgivning og praktisk bistand.  
Tusindvis af værker er blevet udbredt, herunder ca. 500 oversa tte litterære værker hvert år. 
Støtte under programmet betragtes som et kva litetsstempel for kulturprojekter. Gennem 
projektaktiviteterne er man nået ud til mange millioner borgere, som både direkte og indirekte 
har nydt godt af kulturell e værker fra andre lande. Programme t har også bidraget til at udvikle 
et bedre evidensgrundlag for politik gennem unde rsøgelser, som er medtaget i arbejdet med 
den åbne koordinationsmetode. Da de enkelte pr ojekter er samfinansieret, oftest med højst 
50 %, har programmet fungeret som løftestang for opnåelse af betydelige  offentlige og private 
investeringer. 
De europæiske kulturhovedstæder, som får en EU-titel og modtager støtte via programmet 
(1,5 mio. EUR pr. hovedstad), har i nogle tilfælde opnået en løftestangseffekt på otte gange 
EU-støtten, således at der samlet er investeret mellem 15  og 100 mio. EUR i 
kulturhovedstædernes operatione lle programmer. Endvidere har kulturhovedstæderne fungeret 
som katalysator for yderligere kapitalinvesterin ger. Projekterne er typisk nået ud til flere 
millioner borgere, har involveret flere hundred e frivillige og har givet byerne langsigtede 
resultater i form af forbedrede kompetencer, st ørre kulturel kapacitet og bedre infrastruktur, 
samtidig med at byerne er blevet mere pulserede og har fået et bedre image.  
For så vidt angår Media-programmerne , der har et relativt lavt årsbudget på ca. 
100 mio. EUR, bekræfter evalueringen, at Medi a har skabt gode resu ltater takket være 
målrettede aktioner, der har optimeret  cost-benefit-forholdet og programmets 
løftestangseffekt. Aktionerne har været rettet mod aktiviteter med en positiv effekt på EU's konkurrenceevne og mod behov, der ikke opfylde s på nationalt plan, såsom tværnational 
distribution. Delvist takket være Media-støtten voksede andelen af europæiske film blandt alle 
førstegangsudsendte film i europæiske biogra fer fra 36 % i 1989 til 54 % i 2009. Netværket 
Europa Cinema, der omfatter over 2 000  film, hovedsageligt i uafhængige biografer i 32 
lande, og som udgør 20 % af alle premierefilm i Eu ropa, tilbyder et bredt og varieret udvalg af 
film og fremmer således den kulturelle mangfol dighed i 475 byer. Det store filmudvalg har 
betydet 59 mio. solgte billetter (mod 30 mio. i 2000), hvilket svarer til 5,6 % af det samlede 
antal solgte billetter i Europa (2,8 % i 2000).  Andelen af solgte billetter til europæiske film 
uden for produktionslandet, som har været på plakaten i ne tværket, udgør 36 %, mod et 
gennemsnit på 7-8 % i Europa. Europæiske film  udgør 57 % af de solgte  billetter i Europa 
Cinema, mod et gennemsnit i Europa på 27,7 %. 
Ifølge evalueringsresultaterne styrker Me dia sektorens konkurrenceevne ved at støtte 
kapacitetsopbygning såsom uddannelse og udvikling, de r bidrager til at gøre sektoren mere 
professionel og forbedre værkernes kvalitet.  Omkring 1 800 branch efolk (producenter, 
distributører og manuskriptforfattere) uddannes hvert år, hvilket giver dem mulighed for at 
opnå relevante kvalifikationer og kompetencer og at drage nytte af grænseoverskridende 
netværksmuligheder. Udvikli ngsstøtte gør det muligt at markedsføre 400 europæiske 
kvalitetsprojekter hvert år. Støtte til fler e sammenhængende projekter ("slate funding") i 
 
DA 5   DA modsætning til støtte af enkelte projekter skab er økonomisk soliditet og et mere langsigtet 
perspektiv for produktionsselskaberne (ofte små underfinansierede SMV'e r), hvilket medfører 
en betydelig strukturerende effekt i branchen. 
Støtte til uafhængige producenter i forbinde lse med produktion af bestemte genrer af 
audiovisuelle værker såsom dokumentarfilm og an imationsfilm til international tv-distribution 
har vist sig at være vigtig i lyset af de særlige behov, som disse genrer er forbundet med. 
Netværksaktiviteter såsom koproduktionsfo ra og internationale markeds- og 
uddannelsesinitiativer har medført en stigning i andelen af tværnati onale koproduktioner (fra 
26 % af de europæiske film i 1989 til 34 % i 2009). Disse f ilm har et udbredelsespotentiale, 
der er 2,3 gange større end nationale film4. Netværk såsom EAVE, ACE og Cartoon, der er 
oprettet med støtte fra Media, udgør nu r ygraden i den europæiske filmindustri. 
Der er endnu ikke foretaget nogen eval uering af Medias pr oduktionsgarantifond5, da den først 
blev oprettet i 2010. Fonden blev åbnet for ansø gninger i maj 2011 og er blevet godt modtaget 
af både filmindustri og banker, hv ilket har resulteret i mere end en halv snes garantier med en 
låneværdi på ca. 15 mio. EUR i omkring 10 forskellige medlemsstater. 
4. PROBLEMSTILLING 
Konsekvensanalyserne henviser til de n europæiske konkurrenceevnerapport fra 20106 og 
anerkender den voksende betydning af, at de kulturelle og kreative se ktorer bidrager til 
økonomisk vækst, jobskabelse og styrkelse af soci al samhørighed og inte gration. Det anslås, 
at de kulturelle og kreative sektorer udgjorde  ca. 4,5 % af EU's BNP i 2008 og beskæftiger 
omkring 3,8 % af EU's arbejdsstyrke7. Ud over deres direkte bidrag  til BNP har disse sektorer 
en afsmittende effekt på andre økonomiske og sociale områder, f.eks. turisme, og giver 
indhold til informations- og kommunikationste knologierne, samtidig med at de gavner 
uddannelse, social integration og so cial innovation. Men selv om di sse sektorer i de seneste år 
har oplevet højere vækstrater end gennemsnittet i mange lande, står de over for en række fælles problemer, og der er poten tiale for yderligere vækst i fr emtiden, hvis man følger en 
sammenhængende strategisk tilga ng, og de rette kataly satorer bliver etableret på EU-plan og 
på nationalt og regionalt plan.  
På trods af de resultater, der er opnået me d Kultur- og Media-progra mmet, er der stadig 
meget, som skal gøres for at få fuldt udbytte af  potentialet i disse sekt orer, der står over for 
lignende problemer. 
Konsekvensanalyserne vedrør ende Kultur og Media viser fire fælles problemer  for de 
kulturelle og kreative sektorer, som vil skulle  løses på EU-plan for at opnå de ønskede 
virkninger. Det første er det opsplittede marked , der skyldes Europas kulturelle og sproglige 
mangfoldighed, som fører til, at disse sektorer i al væsentlighed er splittet op efter nationale 
                                                
 
4 Kilde: Det Europæiske Observationsorgan for det Audiovisuelle Område, 2008. 
5 Medias produktionsgarantifond letter adgangen til private finansieringskilder for filmproducenter alene 
via en garantimekanisme, der tilskynder banker til at yde disse kredit og påtage sig en del af risikoen. 
Med et samlet budget på 8 mio. EUR over fire  år forventes garantimekanismen at generere 
bankkreditter på over 100 mio. EUR, takk et være mekanismens løftestangseffekt. 
6 Den europæiske konkurrenceevnerapport fra 2010, arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, 
KOM(2010) 614. 
7 Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU’s creative industries, TERA 
Consultants, marts 2010.  
 
DA 6   DA og sproglige grænser og mangler kritisk masse . I øjeblikket fører det til en tværnational 
udbredelse af værker og bevægelighed for kuns tnere og branchefolk, der ligger under det 
optimale, samt geografiske ubalancer. Det be grænser også forbrugernes valgmuligheder og 
adgang til europæiske kulturelle frembringelser . Det andet er behovet for, at sektorerne 
tilpasser sig virkningerne af globaliseringen og overgangen til digital teknologi . 
Globaliseringen har tendens til at øge udbudskoncentrationen blandt  et begrænset antal større 
aktører, hvilket udgør en trussel mod den ku lturelle og sproglige mangfoldighed. Overgangen 
til digital teknologi har en enorm virkning på den måde, hvorpå kulturelle varer fremstilles, 
forvaltes, formidles, tilgås, forbruges og værdisættes, som både giver muligheder og 
udfordringer, og tværnationale tilgange og løsn inger ville gavne sektoren. Det tredje er 
manglen på sammenlignelige data  om den kulturelle sektor på europæisk og nationalt plan. 
Det har konsekvenser for koordi neringen af politikker i Europa , som kan være en nyttig 
drivkraft for den nationale udvikling af politikker og syst emiske ændringer med lave 
omkostninger for EU-budgettet og med fuld respekt for nærhedsprincippet. Det fjerde er de 
vanskeligheder, kulturelle og kreative SMV'er har med at  få adgang til finansiering . Det 
skyldes, at mange af deres aktiver er af immate riel art, f.eks. ophavsre t, hvilket normalt ikke 
afspejles i regnskaberne (i modsætning til patente r). Det skyldes også det forhold, at kulturelle 
frembringelser i modsætning til andre industrie lle projekter generelt ikke masseproduceres, 
idet hver bog, opera, teaterstykke, film og videospil er en unik prototype, og virksomheder er 
normalt projektbaserede. 
5. MÅL FOR DET FREMTIDIGE PROGRAM 
Som løsning på de problemer, der er beskrevet i afsnit 3, identificerer  konsekvensanalyserne 
de behov, som EU skal fokusere på, og som ka n opfyldes gennem identiske generelle og 
specifikke mål. For så vidt angår generelle mål , er der behov for at beskytte og fremme den 
kulturelle og sproglige mangfoldighed i Europa og  at styrke de kulture lle og kreative sektorers 
konkurrenceevne med henblik på at fremme intell igent, bæredygtig og inklusiv vækst i tråd 
med Europa 2020-strategien. For så vidt angår specifikke mål , er der behov for at styrke de 
kulturelle og kreative sektorers ev ne til at operere tværnationalt,  at fremme den tværnationale 
udbredelse af kulturelle og kreativ e værker og aktører samt at nå  ud til et nyt publikum både i 
og uden for Europa, at styrke de kulturelle og kreative sektorers økonomiske formåen og at 
styrke det tværnationale politiske samarbejde  med henblik på at fremme politikudvikling, 
innovation, publikumsopbygning og nye forretningsmodeller.  Prioriteringerne  i Media- og 
kulturdelprogrammerne og den fina nsielle facilitet for de kulturelle og kreative sektorer er 
beskrevet i de respektive konsekvensanalyser. 
6. LØSNINGSMODELLER 
I forbindelse med Kultur-, Media- og Media Mundus-programmet blev alle løsningsmodeller 
foreslået af interessenter, eksterne eksper ter, institutioner osv. indsamlet og sorteret. 
Løsningsmodellen med at "samle Kultur-, Medi a- og Media Mundus-programmet" i et enkelt 
tværgående program til dækning af  alle kulturelle og kreative sekt orer med fælles indkaldelser 
af forslag blev kasseret. Det skyldes, at på tr ods af at de forskellige kulturelle sektorer har 
mange ligheder, herunder i forhold til de problemer , de står over for, så er støttemodtagernes 
værdikæder og behov ikke desto mindre for hete rogene til harmoniserede indkaldelser og 
instrumenter. 
I konsekvensanalyserne for Kultur- og Medi a/Media Mundus-programmet analyseres 
forskellige løsningsmodeller for opnåelse af målene, herunder ophør af programmerne, 
 
DA 7   DA opretholdelse af de nuværende programmer (" status quo"), væsentligt reviderede programmer 
og en sammenlægning med henblik på at skab e et rammeprogram, hvor der differentieres 
mellem de kulturelle og audiovisuelle sektorer, således at de forskel lige delsektorers behov 
bedre kan opfyldes end ved en fuldstændig sammenlægning. 
Definitionen af løsningsmodeller for en finansiel facilitet for SMV'er i de kulturelle og 
kreative sektorer omfattede en undersøgelse af gennemførligheden af forskellige typer 
mekanismer, da den bedst egnede type finansie ring for SMV'er afhænger af en række faktorer 
såsom typen af SMV'en, tilgængeligheden af låne- eller egenkapitalfinansiering, kapitalomkostningerne eller viljen til at de le virksomheden med andre investorer. Denne 
øvelse involverede ligeledes forskellige interess enter, eksperter, bran chefolk og finansielle 
institutioner.  
På grundlag af omfattende høringe r og analysen af mulighederne for at oprette en selvstændig 
finansiel facilitet blev modellen med at oprette en finansiel egenkapitalfacilitet og en facilitet 
for mikrofinansiering og mikrovirksomheder kasse ret. Det blev vurdere t, at det var mere 
hensigtsmæssigt og effektivt at fokusere på et gældsinstrument, som skulle inkluderes i et 
større tværpolitisk instrument, og et investeringsparat program  for private investorer og 
branchefolk i de kulturelle og krea tive sektorer, som enten skulle forvaltes af EIF og/eller af 
Kommissionen selv. 
I konsekvensanalysen af denne finansielle faci litet behandles tre løsningsmodeller, nemlig 
"Ingen ændring" (status quo), "Ing en aktion" (løsningsmodellen "i ngen finansiel facilitet") og 
"Oprettelse af en garantifacilitet for de ku lturelle og kreative sektorer". Sidstnævnte 
løsningsmodel er yderligere opdelt i to undermode ller: a) et garantiinst rument med loft og b) 
et garantiinstrument uden loft. I konsekvensan alysen analyseres og sammenlignes de to 
undermodeller, og konklusionen er, at undermode l a) er den mest hensigtsmæssige og 
effektive. Endvidere konkluderes det, at såfrem t visse kriterier er opfyldt, bør undermodel a) 
inkorporeres i en større finansiel facilitet (s andsynligvis forvaltet af  enten GD RTD eller GD 
ENTR). 
7. ANALYSE AF KONSEKVENSER 
De enkelte konsekvensanalyser giver et detaljeret overblik over de foreslåede 
løsningsmodeller og en sammenligning af disse. Fo r så vidt angår de økonomiske, sociale og 
miljømæssige konsekvenser, er konklusione n i konsekvensanalyserne for Media- og 
kulturdelprogrammerne, at ophør eller status quo ikke er ønskeligt, da disse løsningsmodeller 
hverken fokuserer tilstrækkeligt på at løse de aktuelle problemer, som sektor erne står over for, 
eller på at nå de mål, der er opstillet i EU  2020-strategien. I konsekvensanalysen vedrørende 
et finansielt instrument for de kulturelle og kreative sektorer konkludere s det, at den største 
virkning kan opnås gennem løsningsmodellen "O prettelse af en gara ntifacilitet for de 
kulturelle og kreative sektorer".  
For så vidt angår økonomiske konsekvenser , konkluderes det i analys erne, at Et Kreativt 
Europa-programmet tager sigte mod at styrke  sektorernes tilpasning til globaliseringen og 
overgangen til digital teknologi, herunder ved at bidrage til udviklingen af publikumsopbygning, nye forretningsmodeller og indtægtskilder, og at det vil stimulere tværnational udbredelse af kulturelle værker (herunder audiovisuelle værker) og forbedre 
sektorernes evne til at operere internationalt , hvilket vil bidrage til økonomisk vækst og 
 
DA 8   DA beskæftigelse samt til sektorernes genere lle konkurrenceevne. De økonomiske konsekvenser 
vil ikke være væsentligt forskellige for revisionsmodellen og sammenlægningsmodellen.  
For så vidt angår sociale konsekvenser , konkluderes det, at programmet vil give øget 
beskæftigelse ved at styrke sekt orernes kapacitet og ve d at støtte SMV'er og deres tilpasning 
til overgangen til digital teknologi. Endvidere kan der forventes et øget fokus på publikumsopbygning i revisions- og sammenlægni ngsmodellen med henblik på at øge 
forbrugerefterspørgslen. Dette påvirker ikke kun sektorernes indtægts muligheder, men giver 
også en række uddannelsesmæssige fordele og muli ghed for at nå ud til de socialt udstødte. 
Konsekvenserne vil være større ved en sammenlægning (løsningsm odel 4) end ved en 
revision af programmer (løsningsmodel 3). 
For så vidt angår miljømæssige konsekvenser , bemærkes det, at programmet kan have visse 
virkninger på mobilitet, transport og produkt ionsprocesser. Det bemærkes dog, at disse 
virkninger ikke vil være stø rre end nu, og at de er relativt små. Virkningerne kan modsvares 
af den vægt, programmet lægger på en tilpasni ng til overgangen til digital teknologi, hvilket 
kan give mulighed for at nå ud t il et større publikum, uden at publ ikum skal flytte sig fysisk. 
Igen vil de største positive virkni nger kunne opnås ved en sammenlægning.  
For så vidt angår grundlæggende rettigheder , betyder det eksplicitte fokus på den generelle 
målsætning om at beskytte og fremme de n kulturelle og sprog lige mangfoldighed, at 
programmet vil yde et direkte bidrag. 
8. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLER 
8.1 Sammenligning af løsningsmodeller Sammenligningen af de løsningsmodeller, der er  beskrevet i konsekvensan alyserne, er baseret 
på række forskellige kriterier: effektivitet me d hensyn til at opnå de opstillede mål, generel 
effektivitet, omkostningseffek tivitet (resultat pr. udbetalt euro) og sammenhæng. Med hensyn 
til sammenhæng er både sammenhængen melle m løsningsmodellen og de opstillede mål 
(internt) og sammenhængen med og relevansen for EU's generelle politik og strategier 
(eksternt) blevet vurderet. 
For så vidt angår omkostningse ffektivitet, antages det, at et  rammeprogram vil være mere 
omkostningseffektivt, fordi delprogrammerne og de n finansielle facilitet for de kulturelle og 
kreative sektorer vil være klar ere og mere fokuserede med hensyn til de forventede resultater, 
hvilket vil give en større systemisk og st rukturerende effekt, herunder gennem en 
rationalisering af instrumenter , hvorved administrationsomkos tningerne pr. udbetalt euro 
reduceres. 
8.2 Den identificerede foretrukne løsningsmodel 
Denne yderligere effektivitetsanal yse viste tydeligt, at et fæ lles rammeprogram er forbundet 
med store fordele. Det konkluderes derfor i konsekvensanalyserne, at et fælles 
rammeprogram  har betydelige fordele i forhold til de andre løsningsmodeller. For det første 
kan det give større politiske synergier , da de forskellige kulturelle sektorer generelt 
behandles under ét i forbindelse med bredere politiske drøftelser  om de kulturelle og kreative 
sektorer, herunder deres bidrag til Europa 2020-st rategien. For det andet gør ét enkelt program 
det nemmere at opnå videnoverførsel og gensidig inspiration på tværs af sektorerne. For det 
tredje kan det bidrage til at forenkle forvaltningen  af disse programmer. Det bliver f.eks. 
 
DA 9   DA muligt at etablere fælles informations-/a dgangspunkter, hvorved synligheden forbedres, 
borgernes adgang til information om EU-støtte  gøres nemmere, og aktørerne ydes den bedst 
mulige service. For det fjerde medfører disse forenklinger en vis reduktion af den 
administrative byrde for både Kommissionen og medlemsstat erne. Forvaltningen vil blive 
forenklet gennem større brug af fa ste tilskud, afgørel ser om tilskud og 
partnerskabsrammeaftaler, elek tronisk ansøgning og rapportering  og en elektronisk portal, 
som reducerer papirarbejdet for ansøgere og st øttemodtagere. Samtidig vil det tværgående 
delprogram betyde besparelser som følge af stordriftsfordele på tværs af områderne. For det 
femte kan en tværgående finansiel facilitet for de ku lturelle og kreative sektorer  inkluderes 
i dette fælles program for at øge adgangen til (privat) finansiering. 
9. BESKRIVELSE AF DEN FORETRUKNE LØSNINGSMODEL 
I konsekvensanalyserne for Kultur og Media foresl ås det, at EU-støtten til de kulturelle og 
kreative sektorer fortsætter. Det konkluderes dog, at EU-støtten til de kulturelle sektorer vil 
være mere effektiv, hvis støtten bliver lagt om, således at de forskellige programmer bliver samlet i ét enkelt rammeprogram un der titlen "Et Kreativt Europa". 
Denne foretrukne løsningsmodel er den me st sammenhængende og omkostningseffektive og 
er på linje med den voksende anerkendelse på  EU-plan af betydningen af de kulturelle og 
kreative sektorer. Af de løsningsmodeller, der er blevet analyseret, udgør denne det bedste 
grundlag for en fælles EU-strategi om at rette  opmærksomheden mod de udfordringer, som 
disse sektorer aktuelt står over for, og målrette  EU-støtten mod de fora nstaltninger, der giver 
europæisk merværdi ved at hjæl pe sektorerne med at optimere deres potentiale for økonomisk 
vækst, jobskabelse og social integration.  
"Et Kreativt Europa"-rammeprogr ammet vil være klart forbunde t med Europa 2020-strategien 
og søger at optimere de kulturelle og kreative sekt orers bidrag til målene heri. Forslaget er i 
tråd med Kommissionens meddelelse om den fler årige finansielle ramme,  der blev vedtaget 
den 29. juni 2011 ("Et budget for Europa 2020"), hvori det anføres, at EU's kulturrelaterede 
programmer vil være forbundet med synergier, og at støtte skal målrettes områder, hvor den 
giver stor europæisk merværdi. Det foreslås  at tildele et beløb på 1,6 mia. EUR til 
programmet over syv år. 
Programmet vil omfatte tre delprogrammer, he runder en ny finansiel facilitet. To af 
delprogrammerne vil være efterf ølgere til de eksisterende kultur- og Media-/Media Mundus-
programmer, hvor sidstnævnte er  målrettet den audi ovisuelle sektor, og Kulturdelprogrammet 
sigter mod de andre kulturelle sektorer. Derudover vil der være et tværfagligt delprogram til støtte for tværgående elementer såsom po litikudvikling, p ilotprojekter, kultur- og 
mediekundskab samt informationspunkter. Dette behandles i konsekvensanalyserne for Kultur 
og Media. Den nye finansielle facilitet vil lette kulturelle og kreative SMV'ers adgang til 
finansiering ved at sikre beskyttelse af kreditrisikoen for finansielle formidlere med låneporteføljer og ved at give dem den nødve ndige kapacitet og ekspertise til at kunne 
analysere de relevante risici korrekt. 
Langt de fleste tilskud under kultur- og Media-de lprogrammet vil fortsa t blive forvaltet af 
Forvaltningsorganet for Undervisning, Audi ovisuelle Medier og Kultur gennem årlige 
indkaldelser af forslag, som o ffentliggøres i en permanent programvejledning. Som bekræftet 
af forskellige evalueringer har dette vist sig at være en omkostningseffektiv måde at forvalte grænseoverskridende projekter på. Et netv ærk af informationspunkter (de nuværende 
 
DA 10   DA kontaktpunkter for Kultur- og Me dia-kontorerne) vil fortsat formidle information og yde 
rådgivning om ansøgning under programmet. De  vil ikke omfordel e midler. Som nævnt 
ovenfor vil der blive opnået visse besparelse r ved at foreslå fælles informationspunkter for 
hele programmet. De vil fortsat blive samfinan sieret med højst 50 %, idet medlemsstaterne 
finansierer resten. De forskellige forenklin ger, som er indført under de nuværende 
programmer, vil fortsat gælde, og nye vil komme til. 
Forvaltning af den finansielle facilitet for de kulturelle og kreative sektorer vil blive 
overdraget til en finansiel tredjepartsinstitution, sandsynligvis Den Europæiske Investeringsfond, på grund af den ekspertise, der kr æves for at forvalte et sådant instrument. 
Den del af forvaltningen, som Kommissionen er ansvarlig for, vil sandsynligvis blive lagt i 
hænderne på Generaldirektorate t for Uddannelse og Kultur – dog i tæt samarbejde med andre 
af Kommissionens tjenestegrene, herunder Gene raldirektoratet for Ø konomiske og Finansielle 
Anliggender.  
10. OVERVÅGNING OG EVALUERING 
Overvågning og evaluering vil være et kerneelement  i et fremtidigt program, hvori der 
lægges vægt på europæisk merværdi og europæ iske resultater. Kommissionen vil derfor 
foretage regelmæssig overvågning og evalueri ng af, i hvor høj grad målene er opfyldt. 
Med hensyn til overvågning offentliggøres der en årlig aktivitetsrapport, som både indeholder 
statistik og kvalitative vurderinger. 
I tillæg til den løbende overv ågning tilrettelægger Kommissi onen regelmæssige, uafhængige, 
eksterne evalueringer af delpr ogrammerne og det finansielle in strument med henblik på at 
vurdere programmets effektivitet. Evalueringerne vil også bidrage til vurderingen af programmets europæiske merværdi og dets bidr ag til de generelle og specifikke mål.  
Kommissionen har til hensigt at gøre brug af en enkelt midtvejsevaluering, der også tjener 
som endelig evaluering af det foregående prog ram. For at der kan tages hensyn til resultaterne 
af den foreløbige evaluering i forbindelse med afgørelser om at  forlænge, ændr e eller afbryde 
det efterfølgende program i fremtiden skal  evalueringen gennemføres inden udgangen af 
2017. 
Alle eksterne evalueringer skal foretages af uafhængige, upartiske organer. Hvilken metode 
der skal anvendes til evalueringen, afhænger af  Europa-Kommissionens retningslinjer på det 
givne tidspunkt.  
Resultatindikatorerne for de gene relle og specifikke mål findes i 
konsekvensanalyserapporterne for de enkelte dele af Et Kreativt Europa-programmet.