I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 185 ende I i g udg. 
Bruxelles, den 26.05.1994 
Meddelelse fra Kommissionen - vurdering af gennemførelsen og resultaterne af 
FTU-programmet "Telematiksystemer på områaer af almen interesse" (1991-1994) 
(i henhold til artikel 4, stk. 1 i Rådets beslutning 91/353/EØF af 7. juni 1991) 
Meddelelse fra Kommissionen - vurderijng af gennemførelsen og resultaterne af 
FTU-programmet "Telematiksystemer på områder af almen interesse" (1991-1994) 
Indledning 
1. Særprogrammet "Telematiksystemer på områder af almen interesse" (1991-1994) (herefter 
benævnt telematikprogrammet) blev igangsat i Rådets beslutning 91/353/EØF af 7. juni 1991. 
Programmet har et samlet budget på 430 mio. ECU, som skal fordeles over 3 år (1992-94). 
Programmet omfatter syv sektorer*3, som tidligere har været genstand for forsøgsaktioner og 
forundersøgelser. Selv om det drejede sig om mange forskellige områder, var det til syvende og 
sidst de samme løsninger, der sigtedes mod, og det var derfor logisk at lægge dem ind under et 
samlet program, så man kunne udveksle erfaring og samarbejde om lighedspunkter mellem de 
forskellige omrader. Efter rådsbeslutningen blev der i sidste halvdel af 1991 offentliggjort en 
indkaldelse af forslag, hvor arbejdet med de udvalgte projekter begyndte i 1992. 
2. I beslutningens artikel 4, stk. 1 henstilles det til Kommissionen at foretage en vurdering af 
programmet i løbet af dets andet år, og fremlægge en rapport for Rådet og Parlamentet med 
forslag til eventuelle tilpasninger. 
3. Denne vurdering blev startet i 1993, dvs. omkring halvvejs igennem programforløbet. 
Kommissionen besluttede at styrke vurderingsprocessen ved at nedsætte et udvalg af 
højtplacerede uafhængige eksperter under navnet "telematikprogrammets midtvejsudvalg"1, som 
skulle evaluere programmet. Udvalget foretog denne evaluering under forsæde af B.W. Oakley 
(C.B.E.) i perioden april-juli 1993. 
4. Midtvej sud valget blev opdelt i undergrupper, som skulle tage stilling til de forskellige sektorer 
ved at holde høringer og møder og udsende spørgeskemaer. Udvalgets medlemmer har dermed 
generelt været i kontakt med en stor del af programmets deltagere. Der blev afholdt 5 
udvalgsmøder, som var helliget diskussion, ekstrapolation og opsummering af 
undersøgelsesresultaterne. 
5. Hovedmålsætningerne med vurderingen var: 
• at vurdere, i hvilket omfang telematikprogrammet opfyldte målsætningerne med 
programmet som omhandlet i Rådets beslutning vedrørende programmet, samt om det 
opfyldte de bredere målsætninger i det tredje rammeprogram; udvalget beskæftigede sig 
især med den økonomiske og sociale samhørighed og de europæiske virksomheders 
konkurrencedygtighed 
• at fastslå, hvordan og hvor programmet havde gjort nytte 
• at finde ud af, om det var nødvendigt at tilpasse telematikprogrammet eller andre, 
fremtidige EU-programmer i forbindelse med 'telematik' (dvs. datakommunikation). 
6. Telematikprogrammets forvaltningsudvalg (TMC) fik forelagt listen over medlemmer af 
midtvej sud valget (på TMC s møde i marts 1993) og denne ovennævnte rapport (ved møderne i 
nemlig følgende syv områder: 
Område FTU-buddet Antal projekter 
(mio. ECU) 
Net mellem administrationerne (ENS) 41,64 14 
Transporttjenester (DRIVE) 125,42 57 
Sundhedspleje (AIM) 97,80 42 
Adaptiv undervisning og ijernundervisning(DHLTA) 54,95 31 
Telematiksystemer i landdistrikterne (ORA) 14,11 16 
Sprogforskning og sprogteknologisk udvikling(LR[£) 22,69 25 
Biblioteker 22,69 29 
Bilag 1 indeholder en oversigt over udvalgets medlemmer. 
A 
september og november 1993). Ved begge lejligheder udtalte TMC sig endnu en gang positivt 
om telematikprogrammet, som nævnt i rapporten af 2. marts 1993 til CREST (Udvalget for 
Videnskabelig og Teknisk Forskning). 
7. Bilag 1 indeholder et resumé af midtvej sud valgets anbefalinger. 
Kommissionens foreløbige bemærkninger 
8. Programmerne vedrørende informations- og kommunikationsteknologi (IKT) var meget 
vellykkede, hvad angik at starte et europæisk samarbejde om udvikling af grundlæggende IKT-
teknologier. Men i slutningen af firserne stod EF over for en udfordring: hvordan skulle man få 
brugerne til at tage den nye IKT-teknologi i brug hurtigere? Svaret var at oprette et nyt 
særprogram under det tredje rammeprogram (1991-94). 
9. Telematikprogrammet var tænkt som et brugerorienteret program baseret på samarbejde og 
kommunikation mellem brugerne og IKT-industrien. Det var en ny indfaldsvnkel, som ikke var 
helt ligetil. Midtvejsrapporten viser, at telematikprogrammet generelt har opfyldt målet om at 
inddrage brugerne i FTU-aktiviteterne, og at de bedste resultater da også er opnået, hvor 
brugerne og industrien har deltaget i så høj grad som muligt. Således viser programmets første 
resultater, at datakommunikation kan være en effektiv løsning på brugernes problemer og 
medvirke til at effektivisere medlemsstaternes og EU*s politik på områder af almen interesse. 
Programmet har endvidere skabt grundlag for større forskningssamarbejde og samordning af 
forskning i datakommunikation i Europa. 
10. På lang sigt vil dette samarbejde med brugere og producenter afspejle sig i forskellige fordele 
for de forskellige områder. Det gælder f.eks. arbejdet med datakommunikation inden for 
transportområdet, som giver mulighed for automatisk opkrævning af vejafgift og hurtig varsling 
af trafikpropper - det vil være en stor økonomisk fordel for virksomhederne og bedre de sociale 
forhold for rejsende og indbyggere i større byer. Adgangen til uddannelse (herunder 
videreuddannelse) vil blive lettere, når uddannelsesressourcerne kan samles og konsulteres via 
datanet. Ved hjælp af datakommunikation vil der også blive frigjort finansielle ressourcer, 
eftersom der vil blive færre omkostninger til administration inden for sundhedssektoren. 
Medicinsk udstyr vil blive mere konkurrencedygtigt på verdensmarkedet, og lægerne vil få det 
nemmere i den daglige arbejdsgang. 
11. Hvis man ser på, hvor stort et område disse sektorer berører (dvs. sundhedsvæsen, uddannelse, 
transport, administrationssektoren og landdistrikterne), er det tydeligt, at der er et stort 
beskæftigelsesfremmende potentiale i produktionssektoren. Her kan EU-støtten til FTU-
programmer medvirke til, at de nye stillinger bliver oprettet inden for europæiske virksomheder. 
12. På det mere generelle EU-politiske plan vil de nye datakommunikationstjenester gøre 
virksomhederne mere konkurrencedygtige, eftersom produkterne bliver bedre og 
produktionsomkostningerne lavere. Uddannelse og videreuddannelse af personale bliver billigere 
og mere effektivt. Det er af stor betydning for virksomhederne, når de skal tage kampen op med 
konkurrenter fra andre verdensdele. Midtvej sud valget bemærkede sig, at både informations- og 
kommunikationsindustrien og de små og mellemstore virksomheder har udvist interesse for 
programmet. Det vil øge samhørigheden og i sidste ende komme de europæiske borgere til 
gode, at man således samler brugere og producenter i hele EU, udvikler tværeuropæiske 
datakommunikationstjenester og samordner og formidler programmets resultater i så vidt 
omfang. 
13. Mange af Europas konkurrenter har påpeget, at der er brug for en 
datakommunikationsinfrastruktur, som kan anvendes til forskellige formål inden for diverse 
sektorer. Det er vigtigt, at Europa følger med denne udvikling. Telematikprogrammet fremmer 
interessen og forskningen i dette område, og dermed er teknikken kommetvæk fra laboratorierne 
og ud i arbejdspladserne og hjemmene. Men arbejdet er endnu i sin vorden, og de næste 5-6 år 
bliver af afgørende betydning for en bred indførelse af produkter og tjenester, som baserer sig 
på datakommunikation. Derfor har Kommissionen noteret sig, at udvalget anbefaler en solid 
stigning i budgettet for datakommunikationsrelaterede aktiviteter under det fjerde 
rammeprogram, men det generelle budget sætter snævre grænser for, hvorvidt det lader sig gøre 
at føre denne anbefaling ud i livet. 
14. Midtvej sud valgets generelle anbefalinger og de specifikke bemærkninger vedrørende 
telematikprogrammets syv sektorer kom på et godt tidspunkt i forhold til udarbejdelsen af det 
fjerde rammeprogram, som det fremgår af Kommissionens arbejdsdokument KOM(93) 459 
endelig udg. af 6. oktober 1993 om det teknisk-videnskabelige indhold i særprogrammerne til 
gennemførelse af det fjerde rammeprogram. De vil også medføre en mere effektiv styring af det 
igangværende programs tredje og sidste gennemførelsesår. 
Midtvejsudvalgets samlede konklusion og Kommissionens bemærkninger 
15. Midtvejsudvalgets rapport er blevet positivt modtaget, idet den sætter fokus på en række 
områder, som kan finjusteres, så arbejdet effektiviseres og dermed giver endnu bedre resultater. 
Midtvejsudvalgets måske vigtigste anbefaling drejer sig om at målrette arbejdet og dermed øge 
brugernes enighed og viden om arbejdet. Udvalgets anbefalinger vil blive ført ud i livet allerede 
i 1994 i det omfang, det lader sig gøre. Det gælder bl.a. overvejelser om, hvordan 
samordningen mellem projekterne kan effektiviseres og hvordan man kan sikre, at arbejdet med 
infrastrukturer omfatter alle sektorer og baserer sig på ikke-brugsspecifik teknologi. 
16. Arbejdet skal i stigende grad omfatte langsigtede strategier samt samordning og samarbejde med 
andre forskningsaktiviteter. Det gælder såvel for den resterende del af det igangværende 
program som for fremtidige aktiviteter. De af Kommissionens generaldirektorater, som 
udformer EU's politik, vil få større indflydelse på gennemførelsen af telematikprogrammet. I 
det fjerde rammeprogram vil der også blive taget hensyn til udvalgets anbefaling om at involvere 
de generaldirektorater, som beskæftiger sig med de enkelte sektorer, i planlægningsfasen. 
17. Midtvej sud valget er af den opfattelse, at personalet i GD XIII, som forvalter programmet, 
udviser stor effektivitet og engagement. Der arbejdes allerede på at løse de problemer, som 
påpeges i forbindelse med frister for betaling og kontraktunderskrivelse. Ved den generelle 
vurdering af programforvaltningen vil der også blive taget hensyn til de øvrige anbefalinger om 
strømlining af administrations- og forvaltningsprocessen. 
Gennemførelsen af målsætningerne for det tredje rammeprogram 
18. I det tredje rammeprogram opstilles en række fælles målsætninger for alle særprogrammerne 
Det er disse målsætninger, som berettiger EU-støtten til FTU. I denne del af meddelelsen 
gives en oversigt over, hvordan FTU-arbejdet inden for telematikprogrammet har medvirket til 
at opfylde disse målsætninger. 
19. FTU-arbejdet inden for telematikprogrammet udspringer ikke blot af målsætningerne i det 
tredje rammeprogram, men medvirker også til at opfylde Traktatens målsætninger i forbindelse 
med EU's politik på forskellige områder, idet der udvikles systemer, som har rod i brugernes 
behov og som ikke blot vil kunne anvendes på kort sigt. Der fokuseres i programmet først og 
fremmest på FTU-arbejde, hvor der anvendes avanceret datakommunikationsteknologi inden 
for områder, som er af almen interesse for EU's politik på forskellige områder. 
20. En af hovedmålsætningerne for det tredje rammeprogram er at styrke forsknings- og 
teknologiområdet i den europæiske industri, især de små og mellemstore virksomheder. Det 
emne er blevet gennemgået ret uddybende i meddelelsen, hvor det påvises, hvilke positive 
virkninger programmet vil have for industriens konkurrencedygtighed og beskæftigelse. 
Forskningssamarbejdet har allerede affødt nye systemer og tjenester på grundlag af 
datakommunikation. Programmet omfatter omkring 1500 deltagere, som direkte kan drage 
nytte af programmet, og andre virksomheder og organisationer vil kunne se, hvilke fordele der 
er ved systemerne, når de demonstreres i praksis som led i pilotprojekter. Deltagerne er større 
informations- og kommunikationsteknologiproducerende virksomheder og en lang række små 
og mellemstore virksomheder fra hele EU. 
3 
21. Herunder følger en oversigt over, hvordan telematikprogrammet ind til nu har opfyldt 
kriterierne i det tredje rammeprograms bilag III. 
22. Styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed 
En af de vigtigste målsætninger med programmet er at sikre, at anvendelsen af 
datakommunikation er realistisk og acceptabel for såvel industrien som brugerne. Hvis det skal 
føres ud i livet, skal programmet fremme samarbejdet mellem sælgere og brugere i hele EU. 
Alsidigheden i programmets FTU-områder vil uden tvivl medvirke til fremvæksten af et 
marked for datakommunikation og anvendelsen af datakommunikation i hele EU. Dertil 
kommer øget samarbejde mellem programdeltagerne, industrien, og de offentlige tjenester og 
myndigheder, og alt dette vil medvirke til, at resultaterne af arbejdet bliver udnyttet i praksis. 
De tjenester, der udvikles, vil give mulighed for en gevaldig forbedring af den økonomiske og 
sociale samhørighed. Arbejdet med at give adgang til undervisning i hele EU, forbedring af 
landdistrikternes infrastrukturer og tjenester, mere effektive og sikre transportnet i 
medlemsstaterne og hele EU og umiddelbar adgang til lægebehandling i hele EU er blot nogle 
eksempler på, hvordan programmet åbner nye muligheder. 
23. Forskningsopgaver af stort omfang, som de enkelte medlemsstater kun vanskeligt ville kunne 
finansiere alene 
Selv om programmets udformning spærrer for storstilede projekter, ville de større 
pilotprojekter, navnlig inden for området "transporttjenester" ikke kunne lade sig gøre uden 
programmet, eftersom forskellige landes by- og lokalmyndigheder her kan gå sammen om 
pilotprojekter inden for trafiksystemer. 
24. Forskningssamarbejde, som medfører økonomiske fordele 
Det er tanken med telematikprogrammet at anvende telenet og computere på en sådan måde, at 
virksomheder og organisationer kan indføre nye systemer, udvikle og sælge nye produkter og 
tjenester, effektivisere og forbedre deres arbejde og reducere administrationsomkostningerne. 
Brugerorganisationerne står over for de samme problemer i hele EU: de skal fastlægge, hvilke 
datakommunikationssystemer de har brug for, finde den rette teknologi til det, kontrollere, at 
det vitterlig er den rette løsning, og så tilpasse deres interne processer efter de avancerede 
datakommunikationssystemer, de indfører. Telematikprogrammet har ført til en ny type 
samarbejde mellem brugerorganisationerne i de forskellige medlemsstater for at løse disse 
generelle problemer. Telematikprogrammet har også vist, at der er god fornuft i at give 
brugerne den 'hands-on' erfaring og tekniske indføring, som de har brug for, når de skal 
fastlægge og formulere deres behov i forbindelse med avancerede 
datakommunikationstjenester. Producenterne og operatørerne kan bedre udvikle målrettede og 
umiddelbart brugbare løsninger, når de arbejder sammen med brugerne. Dermed kan de være 
sikre på, at der er grundlag for investering og langsigtede markedsføringsstrategier. 
25. Forskning, som på grund af komplementaritet mellem nationale delaktiviteter giver mulighed 
for at opnå resultater af stor betydning for hele EU ved forskning i stor målestok 
Der planlægges foranstaltninger i medlemsstaterne inden for samtlige områder, og 
telematikprogrammet har gjort brug af samordnede foranstaltninger for at øge samarbejdet 
mellem ^ojekter i medlemsstaterne og på EU-plan. Problemer, som forudsætter samarbejde 
mellem flere lande, f.eks. udveksling af data mellem administrationerne i flere forskellige 
lande, informationssystemer for international vejtrafik og adgang til lægejournaler, kræver 
forskningssamarbejde på EU-plan. Dermed vil der også hurtigere kunne indføres store, 
ensartede markeder i hele EU. 
26. Forskning, som bidrager til at gennemføre det indre marked og skabe et forenet videnskabens 
og teknologiens Europa, samt forskning, som medfører etablering af standarder 
Når der indføres net mellem administrationerne, kommer det indre marked til at fungere 
betydeligt mere effektivt, eftersom myndighederne (f.eks. skattevæsen, socialvæsen eller 
fremmedpoliti) hurtigt kan udveksle information. Der arbejdes med at opstille standarder for 
alle områder - FTU-arbejdet inden for sundhedsvæsen har været af stor betydning for arbejdet 
inden for CEN(TC251) og EWOS, hvor forskellige arbejdsgrupper har behandlet emner som 
f.eks. lægejournaler, databeskyttelse og -sikkerhed, udvekslingsformater for medicinske 
billeder, elektrokardiogrammer, protokoller og lignende samt strukturen i patientdatakort. 
Inden for transportsystemer har udvalget vedrørende datakommunikationssystemer for vejtrafik 
(CEN-TC 278) i samarbejde med udvalget vedrørende maskinlæsbare kort (CEN-TC 224) og 
udvalget vedrørende elektroteknisk systemudstyr til brug i forbindelse med overfladetransport 
(CENELEC-TC 114) udarbejdet grundlaget for en standard for vejtrafiksystemer. I 
bibliotekssektoren er der projekter, som bidrager til arbejdet med forskellige OS I-standarder, 
f.eks. ILL-protokollen og standarderne for maskinlæsbare bibliografiske data. I programmet 
som helhed vil der fremover blive lagt mere vægt på standardoverholdelse og 
infrastrukturudvikling. 
Midtvejsudvalgets konklusioner om sektorspecifikke forhold og Kommissionens 
bemærkninger 
27. Midtvejsrapporten indeholder en lang række nyttige oplysninger, som bør undersøges og følges 
op. Midtvej sud valget baserede sin vurdering af de syv sektorer på de målsætninger, som 
opridses i bilag 1 til rådsbeslutningen om telematikprogrammet. De følgende afsnit indeholder 
en oversigt over hovedkonklusionerne. 
28. Net mellem administrationerne (ENS). Sigtet med denne foranstaltning er at fastlægge 
fællesspecifikationer for udveksling af information og undersøge, hvor kompatible 
medlemsstaternes elektroniske informationsnet skal være. Det er også tanken at arbejde for at 
definere og etablere tværeuropæiske datakommunikationsnet, som er af stor betydning for de 
nationale myndigheder, når det indre marked skal virkeliggøres. I 1992 blev der igangat 13 
projekter med en varighed på 2 år, og i 1993 blev der iværksat yderligere et projekt med en 
varighed på 1 år. Dette område har et FTU-budget på 41,6 mio. ECU. 
29. I rapporten understreges det, at ENS navnlig har været vellykket, hvad angår at skabe kontakt 
mellem brugerne samt direkte at påvirke nogle af hindringerne for et indre marked. Det står 
allerede klart, at programmet vil medføre økonomiske fordele både for myndighederne (som 
følge af hurtigere og mere effektiv kommunikation til en lavere pris) og for informations- og 
kommunikationsindustrien, som kan udvide kundegrundlaget og spare på investeringssiden, når 
der er fastlagt standarder for det udstyr, som skal anvendes til ENS og relaterede anvendelser. 
30. Kommissionen vil undersøge, hvordan man mest effektivt kan føre midtvejsudvalgets 
anbefalinger ud i livet, så der i højere grad lægges lægt på at finde den mest effektive praksis, 
og så der etableres tæt forbindelse til gennemførelsesforanstaltninger, som omfattes af IDA-
programmet (udveksling af data mellem myndighederne), som Kommissionen i 1993 foreslog 
Rådet at træffe beslutning om (KOM(93) 69 endelig udg. af 12. marts 1993). 
31. Transporttjenester (DRIVE). Her er det tanken at anvende informations- og 
kommunikationsteknologi til styring af vejtrafik (avancerede transportsystemer). Det er målet at 
forøge vej sikkerheden, effektivisere vejtransporten og bidrage til at beskytte miljøet. Området 
omfatter nu 57 projekter med et FTU-budget på 125,4 mio. ECU. I 1993 blev der offentliggjort 
en indkaldelse af forslag, og blandt de udvalgte projektforslag vil der nu blive iværksat 
yderligere 6 projekter. Derudover er der tildelt supplerende midler til 1 projekt. 
32. Den hårde kerne i området "transporttjenester" er syv store pilotprojekter (bl.a. i forbindelse 
med storbyer og store transportårer) som drejer sig om teknisk validering af FTU-arbejde. Det 
er også målet at øge kendskabet til og opbakningen om avancerede transportsystemer i hele 
Europa. Demonstrationsprojekterne skrider planmæssigt frem, og der ser ud til at være mulighed 
for store økonomiske fordele, når arbejdet er gennemført. 
33. I det igangværende program vil Kommissionen lægge vægt på aktiviteter, hvor resultaterne af 
arbejdet i forbindelse med dette område tages i brug på markedet som led i europæiske 
gennemførelsesforanstaltninger. Dette emne vil også få en fremtrædende plads i et eventuelt 
opfølgningsprogram, hvor der skal være overblik over, hvordan forskningen relateres til de 
reelle markedsforhold. 
34. Udvalget anbefaler mere målrettede FTU-aktiviteter og validerings-/pilotprojekter og gør 
opmærksom på, at der bør foretages en vurdering af de foreslåede systemers økonomiske og 
sociale konsekvenser og at høringsproceduren bør effektiviseres. Disse bemærkninger er taget ad 
notam og vil blive taget med i betragtning. 
35. Sundhedspleje (AIM). Sigtet med dette område er at fremme udviklingen af harmoniserede 
datakommunikationssystemer, både for at effektivisere forvaltningen af sundhedsplejen, og for 
at mindske lægernes arbejdsbyrde. Der er igangsat 37 projekter med en varighed på 3 år, som 
understøttes af samordnede aktioner. FTU-budgettet for de 37 projekter er 97,8 mio. ECU. I 
1993 blev der offentliggjort en indkaldelse af forslag, og blandt de udvalgte projektforslag vil 
der nu blive iværksat yderligere 12 projekter. Derudover er der tildelt supplerende midler til 14 
projekter. 
36. I midtvejsrapporten understreges det, at der er store potentielle sociale og økonomiske fordele 
ved at datamatisere sundhedssektoren, men at det har været svært at virkeliggøre dem. Derfor 
vil dette FTU-område på lang sigt komme til at spille en vigtig rolle, når der skal udvikles 
systemer og etableres et sammenhængende marked, som omfatter hele Europa. Kommissionen 
stod desuden over for det problem, at det tager tid at opbygge et homogent brugermiljø inden 
for dette område. Men selv om sektoren er kompleks, ser der nu blandt lægerne ud til at være 
større kendskab til fordelene ved datakommunikation. 
37. Sundhedspleje er i endnu højere grad end de øvrige områder af telematikprogrammet baseret på 
regulær forskning, i modsætning til demonstations- og pilotprojekter. Dette område kan også 
blive det vigtigste marked for ikke-brugsspecifik teknologi som f.eks. 
multimediearbejdsstationer. Kommissionen har noteret sig, at midtvejsudvalget finder det 
bekymringsværdigt, hvordan programmet i den oprindeligt planlagte form påvirker 
informationsteknologiindustrien, og at udvalget anbefaler, at man i højere grad inddrager 
industrien i den fremtidige strategiplanlægning. Men midtvej sudvalget finder det også positivt, 
at de små og mellemstore virksomheder deltager så aktivt i projekterne, og at FTU på området 
"sundhedspleje" omfatter socialøkonomiske emner, som er af stor betydning for 
medlemsstaterne. Det anbefales at gøre foranstaltningerne mere målrettede og sikre, at brugerne 
inddrages i arbejdet, så teknologien får større sandsynlighed for at slå igennem på markedet. Det 
er sket ved at integrere nye foranstaltninger i de igangværende projekter. Det er tanken at gøre 
dette til en hovedmålsætning i forslaget til området "sundhedspleje" under det fjerde 
rammeprogram. Mere specifikt er det også tanken at følge anbefalingen om at udvikle markedet 
for patientdatakort ved at fastlægge en EF-dækkende strategiplan, hvor man kan analysere behov 
og løsningsmuligheder. 
38. Adaptiv undervisning og fjernundervisning (DELTA). Her er det sigtet at forbedre adgangen til 
undervisningstjenester i Europa og effektivisere disse ved hjælp af informations- og 
kommunikationsteknologi. Det er også tanken at forbedre konkurrenceevnen i de industrier, som 
har forbindelse til undervisningsområdet. Der er igangsat 23 projekter med en varighed på 3 år, 
som understøttes af samordnede aktioner. I 1993 blev der offentliggjort endnu en indkaldelse af 
forslag, c^ blandt de udvalgte projektforslag vil der nu blive iværksat yderligere 8 projekter. 
Derudover er der tildelt supplerende midler til 8 projekter. 
39. I midtvejsrapporten slås det fast, at der udføres et godt stykke arbejde inden for området 
"adaptiv undervisning og fjernundervisning", som kan danne grundlag for nye tjenester inden 
for undervisningsområdet. Det er i vidt omfang lykkedes at inddrage de toneangivende brugere i 
de tekniske valideringsprojekter, og i visse af projekterne planlægges det konkret at udnytte 
resultaterne i praksis. Inden for dette område skal der dog i højere grad fokuseres på 
6 
erhvervsrettet undervisning og videreuddannelse af faglært arbejdskraft. Det vil medføre 
økonomiske fordele for arbejdsgiverne, arbejdstagerne og den offentlige sektors 
undervisningsbudget, når der bliver mulighed for fjernundervisning og nye 
undervisningsmuligheder på grundlag af datakommunikation, og derfor er der i høj grad grund 
til at foretage en yderligerere investering i dette område. 
40. Udvalget anbefaler, at der lægges mere vægt på pilotprojekter og på at inddrage slutbrugerne i 
arbejdet, eftersom sektoren nu har udtrådt sine barnesko. Derfor er der også grund til at 
intensivere arbejdet med området. 
41. Telematiksystemer i landdistrikterne (ORA). Det er sigtet at finde ud af, hvilke behov og 
muligheder der Hggger til grund for at indføre datakommunikation i landdistrikterne og bane 
vejen for harmoniserede infrastrukturer til dette brug. I 1992 blev der igangsat 16 projekter med 
en varighed på 2 år. FTU-budgettet er 14,1 mio. ECU, og på grund af dette lave budget er det 
kun omkring halvdelen af de opgaver, der er angivet i arbejdsplanen, som er sat i værk. 
42. Udvalget noterer sig, at arbejdet skrider godt fremad i en række projekter, især de af dem, hvor 
brugerne i landdistrikterne reelt er blevet inddraget i arbejdet! Disse projekter kommer til at 
spille en vigtig rolle, når der skal indføres datakommunikation i landdistrikterne. Navnlig inden 
for ORA er det vigtigt at starte demonstrationsprojekter, eftersom de øger virksomhedernes og 
de offentlige myndigheders kendskab og forventninger til systemerne uden for storbyområderne. 
43. Der vil fremover blive gjort opmærksom på, at det er en god idé at bruge demonstrations- og 
pilotprojekter på grundlag af en mere målrettet arbejdsplan, hvor man i højere grad fokuserer på 
mulighederne for at skabe et marked for datakommunikationsprodukter og -tjenester, som 
navnlig er tilpasset behovene i små og mellemstore virksomheder. 
44. Sprogforskning og sprogteknologisk udvikling (LRE). Her er det sigtet at udvikle en 
grundlæggende sprogteknologi, som kan anvendes i en lang række anvendelser i computere og 
kommunikationsværktøjer, hvor naturligt sprog indgår som et væsentligt element. Det er tanken 
at afhjælpe eller mindske de problemer eller den ineffektivitet, som brugen af forskellige sprog 
medfører. I 1992 blev der offentliggjort 2 indkaldelser af forslag, og derefter er der iværksat 25 
projekter med et samlet FTU-budget på 22,7 mio. ECU. 
45. Sprogforskning er et meget vigtigt område, både ud fra økonomiske og sociale synsvinkler, og 
de teknologiske fremskridt, der sker her, spiller en stor rolle for EU's politik for mange 
forskellige områder samt for virkeliggørelsen af det indre marked. Eftersom sproget udgør 
kernen i alle aktiviteter, berører de resultater, der opnås inden for dette område, ikke blot resten 
af telematikprogrammet - det rækker langt videre. Derfor skal der bruges mere tid på at vurdere 
og foregribe, hvordan dette område vil påvirke de økonomiske forhold. 
46. Inden for dette område forventes det, at man fremover bl.a. vil lægge vægt på at samordne talt 
og skrevet sprog i en foranstaltning på et givet sprog med relaterede aktiviteter, i første omgang 
med fokus på et begrænset antal anvendelsesområder. Endvidere skal der arbejdes videre med 
sprogressourcer, grammatisk dokumentation, effektivetsmåling, standarder og uddannelse. 
47. Biblioteker. Her er det sigtet at lette brugeradgangen til bibliotekernes ressourcer ved hjælp af 
datakommunikation. Det forudsætter, at en del biblioteker moderniseres, og dermed er der 
grobund for et marked for produkter og tjenester inden for denne sektor. Der er blevet 
offentliggjort to indkaldelser, og der er udvalgt 29 projekter. En tredje indkaldelse er under 
udarbejdelse. Dette område har et FTU-budget på 22.7 mio. ECU. 
48. Bibliotekssektoren har ikke tidligere været genstand for EU-støttet forskning, og det har da også 
kunnet ses på antallet af modtagne forslag. Men sektoren har et solidt økonomiske potentiale 
(EU har ca. 75.000 biblioteker), bibliotekerne er et vigtigt socialt gode. og det er et område, 
hvor det uden diskussion vil være indlysende at anvende datakommunikation, så man på EU-
plan kan få adgang til oplysninger og biblioteker, og derfor bør FTU-àrbejdet videreføres. 1 
nogle medlemsstater er bibliotekerne da også godt i gang med at indfore datakommunikation. 
? 
49. Midtvej sudvalget foreslår, at man ændrer fremgangsmåden, så arbejdet bliver mere målrettet. 
Det foreslås, at der iværksættes undervisnings- og informationskampagner, og at støtten 
fremover ydes på en mere fleksibel måde, så der tages højde for forskernes særlige behov og 
evner inden for dette området. Kommissionen vil tage disse forslag med i sine overvejeiser. 
Afsluttende bemærkninger 
50. Rapporten kan rekvireres i sin helhed fra Europa-Kommissionen, DG XIII-C, Rue de la Loi 200 
(Bu29), B-1049 Bruxelles (fax +32-2-296 83 98) eller via E-mail fra ahuy@dgl3.cec.be. 
S 
Bilag 1 
Resumé af midtvejsrapporten for telematikprogrammet og 
formandens forord 
Udvalgets medlemmer 
Brian Oakley C.B.E, direktør, Logica. 
George Wanet, bestyrelsesmedlem, Belgacom. 
Hans-Detlef Schulz, afdelingsleder (datakommunikation), Dånet GmbH. 
Prof. Van Eimeren, direktør, GSF Medis Institut. 
Jose Guerra, adm. dir. (international udvikling), Eritel. 
Didier Thibault, vicedirektør, Compagnie de Suez. 
Prof. Chris Vissers, forskningsleder, Telematics Research Centre. 
Raul Junqueiro, bestyrelsesformand, Finacom Telecomunicaçôes 
Nico Hazewindus, direktør (produktkoordination), Philips International BV. 
Piero Torrigiani, Finsiel. 
A 
Formandens forord ? 
Telematikprogrammet er ved første øjekast vanskeligt at vurdere, eftersom det omfatter syv 
forskellige sektorer, som umiddelbart ser ud til kun at have det til fælles, at man anvender 
informations- og kommunikationsteknologi. Men som udvalget fandt ud af ved nærmere eftersyn, er 
der altså andre fællestræk. Et af dem er, at sektorprogrammerne allesammen (i hvert fald næsten) har 
at gøre med program- og systemdesign. Qg netop der er <iet ikke blot en god idé at inddrage brugerne, 
det er direkte nødvendigt, hvis arbejdet i den sidste ende skal give et godt resultat. Så har arbejdet 
nemlig til stadighed berøring med de reelle markedsforhold og ikke blot en hypotetisk idé om, 
hvordan tingene skal være. Det er netop denne faktor, som sætter hele programmet i et nyt lys og 
giver det en yderligere spænding, nemlig forventningen om, at man arbejder frem mod noget, som 
man uden videre kan se er af stor vigtighed for slutbrugerne og for de berørte industrier. 
Programmet fungerer bedst, når brugerne er inddraget fuldt ud i arbejdet, når de ved, hvad de vil og 
når de vil samarbejde for at nå frem til det ønskede mål. Der arbejdes med stort engagement henimdd 
et fælles mål, og hvad dét angår, er programmet nok et af de bedste i rækken af EU-programmer. 
Derfor virker det meget sandsynligt, at programmets resultater vil blive brugt i praksis. Der hvor 
brugerne ikke er inddraget i så stort omfang - det vil i dette program som oftest sige der hvor de ikke 
arbejder ud fra en fælles holdning - står de grene af Kommissionen, som forvalter programmet, over 
for en ny udfordring. De skal ikke blot kunne administrere et FTU-program, de skal også kunne 
forene brugerne, så programmet stemmer overens med de reelle markedsforhold. Det er en uvant 
opgave for dem, selv om det er hverdagskost for deres kolleger i andre dele af Kommissionen. Men 
de tog udfordringen op, og dermed kom programmet til at spille en værdifuld rolle i EU's 
økonomiske og sociale udvikling. 
Det har været et vanskeligt, men taknemmeligt, arbejde for udvalget, fordi vi hele tiden fandt 
opgaver, som uomtvisteligt kunne blive af stor betydning. Vi er taknemmelige for den velvilje og 
entusiasme, som Kommissionens personale har udvist selv under langvarigt hårdt pres, og vi håber, at 
vores rapport må tjene sit formål og være en hjælp for dem i deres vanskelige, men vigtige arbejde. 
Brian Oakley 
Formand for telematikprogrammets midtvejsudvalg 
juli 1993 
~/V* 
Resumé af midtvejsrapporten for telematikprogrammet 
1.1 Samlet konklusion 
1. Gennemførelse. Efter udvalgets opfattelse er telematikprogrammet generelt meget populært, og 
administrationspersonalet og projektdeltagerne virker entusiastiske. I de dele af programmet, 
hvor brugerne inddrages fuldt ud, virkeliggøres programmets målsætning om at bane vejen for 
at indføre datakommunikationssystemer (4.1.1). 
2. Planlægningsstrategier. Der er ikke i tilstrækkelig grad udformet planlægningsstrategier for 
programmet som helhed og for udvælgelsen af projekter (4.1.2). 
R4.1 Der bør sættes ind ved at udarbejde og gennemføre en planlægningsstrategi for 
programmet. Her bør man tage sigte på brugerne, og først og fremmest de 
organisationer, som udbyder datakommunikationstjenester. Det forudsætter en 
planlægningshorisont på 10 år, selv om godkendelsen af programmet stadigvæk 
skal foregå via de mere kortsigtede procedurer for rammeprogrammet. 
3. Program- og systemdesign. De forskellige programsektorer har følgende forhold til fælles: 
• De har alle at gøre med anvendelse af datakommunikation 
• De har alle at gøre med program- og systemdesign 
• Brugerne skal i vidt omfang inddrages i arbejdet og stå sammen om at fastlægge deres 
behov 
• De fleste sektorer har mere at gøre med systemudvikling og markedsundersøgelser end 
med teknologiforskning (4.3.1). 
R4.2 Der er mange gode grunde til at holde programgennemførelsen samlet hos et 
enkelt administrationsteam, og udvalget finder det positivt, at Kommissionen har 
samlet de forskellige sektorer under ét program. 
4. Samhørighed blandt brugerne. En af telematikprogrammets vigtigste mål er at skabe 
samhørighed blandt brugerne (4.4.1). 
R4.5 Kommissionen bør arbejde mere intensivt med at sikre, at brugerne reelt involveres 
i samtlige programsektorer, og at der skabes samhørighed blandt brugerne. 
R4.6 Administrationspersonalet bør uddannes med henblik herpå - de skal først og 
fremmest lære, hvordan man kan fremme og øge samhørigheden i en gruppe, som 
omfatter mange forskellige synspunkter. 
5. Infrastruktur. Udvikling af infrastruktur ligger til grund for en stor del af programmet. Der er 
ingen tvivl om, at det udviklingsarbejde, som er ens for alle sektorer, med fordel vil kunne 
lægges ind under en samlet ordning i programmet (4.7.1). 
R4.10 Hele programmet bør organiseres med henblik på at optimere udvikling og 
anvendelse af ikke-brugsspecifikke komponenter, metoder og tjenester. Det 
forudsætter, at der oprettes et nyt, tværgående underprogram, som kan udnyttes på 
samme måde i alle sektorer. 
6. Uhensigtsmæssige ordninger. I visse tilfælde ville det have være mere hensigtsmæssigt, hvis 
programmet ydede 100% støtte til systemudviklingsprojekter. I andre tilfælde ville det have 
været bedre at iværksætte uddannelses- eller informationskampagner, så brugerne ved, hvilke 
muligheder de har med den eksisterende teknologi, og hvordan de kan få adgang til den og 
bruge den (4.8). 
R4.16 Det bør systematisk gennemgås, hvor det arbejde, der udføres i programmet, ikke 
varetages mest effektivt som led i et 'traditionelt' F&b'-projektkonsortium med 
S* 
omkostningsdeling. Under visse omstændigheder vil det være mere hensigtsmæssigt 
at anvende fuldstøttede undersøgelser og systemudviklingsprojekter, og i nogle 
sektorer vil det sikkert være mere effektivt at iværksætte uddannelses- og 
informationskampagner. 
I. Fremtidsudsigter. I et program som telematikprogrammet er der stor sandsynlighed for at 
systemudviklingsarbejdet munder ud i regulære anvendelser. Det er udvalgets opfattelse, at en 
betydelig større del af EU's FTU-budget inden for informations- og teleteknologi burde 
anvendes til program- og systemudviklingsprogrammer som f.eks. telematikprogrammet (7.1.2). 
R7.1 Udvalget anbefaler, at budgettet til telematikprogrammet forøges betydeligt, både 
hvad angår den direkte støtte og støtten til andre programmer, der vedrører 
informations- og teleteknologi, som ikke direkte hænger sammen med 
gennemførehnn af det indre marked. 
1.2 Generelle bemærkninger 
8. De tre programlag. Udvalget opfattede telematikprogrammet som et af de bedste eksempler på 
mellemlaget (program- og systemdesign) i de tre lag, som de EU-støttede programmer kan 
opdeles i, og hvor de andre lag er teknologi-F&U-laget (f.eks. ESPRIT) og gennemførelseslaget 
(som f.eks. IDA) (4.2.1 - 4.2.2). 
9. Brugerinvolvering. Program- og systemdesign kan kun lykkes, hvis brugerne inddrages i 
arbejdet, som det også sker i de dele af programmet, der fungerer bedst (4.2.3). 
10. Er der konsekvens i telematikprogrammet? Der kan opnås store samdriftsfordele, eftersom der er 
så stort sammenfald mellem de forskellige programsektorer (4.3.1). 
II. Matrixmodellen. Udvalget anbefaler, at driften af programmet holdes samlet hos et enkelt 
administrationsteam, men er også klar over, at andre dele af Kommissionen må inddrages i 
arbejdet. Derfor må der anvendes en ' matrixmodel ' for forvaltning af og tilsyn med 
programmet. I rapporten nævnes det, hvilke dele af Kommissionen der bør spille en rolle i 
driften af programmet, som bør indebære et regulært ansvar og ikke blot en 'konsulentfunktion' 
(4.3.4-4.3.10). 
R4.3 Det anbefales at afholde en konference, hvor det kan planlægges, hvordan 'andre 
interesser' kan inddrages i programmet, bl.a. højtstående repræsentanter for de 
forskellige generaldirektorater. 
R4.4 Det forudsætter, at en uafhængig instans løbende fører tilsyn med, hvordan disse 
'andre interesser' deltager i arbejdet. 
12. Udvalgets bemærkninger om prioriteringen af sektorerne. De beløb, der er afsat til de forskellige 
sektorer, blev vurderet under hensyntagen til følgende spørgsmål: Hvor vigtige er sektorerne 
efter informationsteknologiindustriens mening? Hvor stor betydning har de for andre industrier? 
Hvor vigtigt er arbejdet ud fra en samfundsmæssig synsvinkel? Hvor sandsynligt er det, i 
betragtning af brugernes entusiasme, at arbejdet munder ud i regulære anvendelser? Hvordan 
hænger sektorerne indbyrdes sammen? Alle medlemmerne var enige om, at ENS burde 
opprioriteres betydeligt. Der var også generel opbakning om, at DRIVE burde anbringes højt 
oppe på listen. De fleste medlemmer gik ind for en forøgelse af støtten til ORA, mens man 
længere neue ikke brød sig meget om biblioteksprogrammet i dets nuværende form. Der blev 
påpeget både fordele og ulemper ved AIM og DELTA, som efter den generelle opfattelse var 
prioriteret meget passende. Sprogforskningsprogrammet betragtede man som værende af stor 
betydning for Europa, men det virkede svært at indplacere det i telematikprogrammets samlede 
mønster. Det burde egentlig behandles som en særskilt post i rammeprogrammet, men ind til 
videre er det nok rimeligt at lade det indgå i telematikprogrammet. TIDE-programmet falder ved 
siden af på samme måde - selv om det ikke betyder så meget, eftersom målsætningerne er meget 
klart angivet - men det er et vigtigt program ud fra en samfundsmæssig synsvinkel. Der bør 
^1l~ 
oprettes et tværgående underprogram, hvor man behandler den infrastruktur, som ligger til 
grund for de forskellige sektorer og som er nøglen til indførelse og anvendelse af 
datakommunikation i Europa (4.6.1 - 4.6.9, 4.7). 
13. Sektortværgående projekter (4.6.11) 
R4.7 De horisontale sektortværgående aktiviteter bør vies særlig opmærksomhed - der 
bør afsættes såvel personale som budgetmidler hertil. 
14. Større målrettethed (4.6.12) 
R4.9 Efter udvalgets mening vil arbejdet i de forskellige sektorer være mere effektivt, 
hvis arbejdsplanerne var mere målrettede med færre og mere veldefinerede 
målsætninger. 
15. Infrastruktur (4.7) 
R4.10 Hele programmet bør organiseres med henblik på at optimere udvikling og 
anvendelse af ikke-brugsspecifikke komponenter, metoder og tjenester. Det 
forudsætter, at der oprettes et nyt, tværgående underprogram, som kan udnyttes på 
samme måde i alle sektorer. 
R4.ll Der bør foretages en analyse af infrastrukturelementerne i samtlige projektforslag 
indenfor alle sektorer af programmet for at fastslå, i hvilket omfang de anvender 
og skaber ikke-brugsspecifikke tjenester og komponenter. 
Forslag, som indeholder infrastrukturarbejde, som fører frem til ikke-
brugsspecifikke komponenter osv., bør prioriteres højest. 
R4.12 Der bør udarbejdes gennemarbejdede, letforståelige principper for designstrukturer 
- dvs. en designmodel - som kan anvendes i programmet. 
R4.13 Infrastrukturen bør i videst mulige omfang udvikles i henhold til standarderne for 
åbne systemer, så det senerehen er lettere at udvikle konkurrencedygtige produkter. 
Projekter, som ikke følger disse principper, bør prioriteres lavt. 
R4.14 Der er stærkt behov for et F&U-program, som kan danne grundlag for udviklingen 
af ikke-brugsspecifikke systemer. Dette program skal omfatte tekniske, økonomiske 
og retlige aspekter i forbindelse med teknologiudvikling. 
16. Små og mellemstore virksomheder. Det er altid ønskeligt, at de små og mellemstore 
virksomheder deltager i programmet, men eftersom der er en stor arbejdsbyrde forbundet med at 
arbejde i konsortier som led i Kommissionens traditionelle programmer, støtter man ikke de små 
og mellemstore virksomheder tilstrækkeligt på denne måde. Det bør overvejes at indføre en 
ordning i stil med den, der anvendes i CRAFT, for små og mellemstore virksomheder, f.eks. 
inden for visse områder af ORA, TIDE og biblioteksprogrammet (4.8.3). 
17. Reel brugerdeltagelse. Et af de mest positive aspekter ved telematikprogrammet er, at brugerne 
inddrages i arbejdet; de bedste resultater er da også opnået i de sektorer, hvor de 'rigtige' 
brugerne har deltaget, og det er i disse sektorer, der er størst sandsynlighed for, at de systemer, 
der udvikles, også reelt vil blive brugt (4.9.1). 
18. Virkeliggørelsen af det indre marked. Det bedste, Kommissionen kan gøre for den europæiske 
produktionsindustri, er at sikre, at de forskellige brugergrupper kommer til at udgøre et 
sammenhængende, velinformeret marked, og at de europæiske virksomheder inddrages i denne 
proces sammen med brugerne (4.9.2). 
19. Standarder. Udarbejdelsen af bredt anerkendte standarder, forskrifter, protokoller osv. er en 
/3 
vigtig del af arbejdet med at skabe et sammenhængende marked. Det er utopisk at forvente, at 
industrien vil betale halvdelen af standardiseringsomkostningerne, undtagen i tilfælde, hvor 
arbejdet direkte kommer firmaerne til gode (4.9.4, 4.9.5). 
R4.17 Udarbejdelsen af standarder og forskrifter er en vigtig del af telematikprogrammet 
og bør som sådan prioriteres højt. Det er positivt, at man i visse sektorer allerede 
har truffet foranstaltninger for at fremme dette arbejde, men det bør også sikres, 
at man gør det i de andre sektorer. 
R4.18 Det standardiseringsarbejde, der udføres som led i programmet, bør gøres mere 
målrettet og dobbeltarbejdet bør nedbringes, bl.a. ved at projekterne udvælges mere 
selektivt og at der foretages mere samordning og samarbejde projekterne imellem. 
20. Samordning og samarbejde. Samordning udgør med rette en vigtig del af programmet. Men der 
bruges meget arbejde og tid på disse møder. Nogle sektorer kunne lære af andre, hvordan 
samordningsfunktionen kan effektiviseres og omkostningerne nedbringes. Hvis samordningen 
skal fungere effektivt, forudsætter det klare målsætninger. Man bør sørge for, at der ved 
planlægningen og gennemførelsen af samordningsproceduren gøres brug af velkvalificerede 
projektledere med videre (4.10). 
R4.19 Samordningsproceduren er efter udvalgets mening meget positiv, men den kunne 
fungere mere omkostningseffektivt. Vi anbefaler, at man sætter en velkvalificeret, 
erfaren person til at foretage en undersøgelse af proceduren i de forskellige 
sektorer af programmet og give anbefalinger til, hvordan proceduren kan 
effektiviseres under hensyntagen tilforholdene i de forskellige sektorer. Det kunne 
også være en god idé at udvide undersøgelsen til at omfatte de foranstaltninger, 
der træffes i de forskellige sektorer for at skabe samhørighed blandt brugerne og 
sammenhæng i markedet. 
1.3 Administration 
21. Administration af programmet. Ganske vist påpeges der visse problemer i dette afsnit, men man 
skal ikke gå ud fra, at kritikken af programadministrationen var overvældende - tværtimod 
(5.1.3). 
22. Projektansøgningsproceduren. Efter udvalgets opfattelse er den nuværende ansøgningsprocedure 
baseret på solide erfaringer, men ansøgningsformularerne giver ikke desto mindre en stor 
arbejdsbyrde, i betragtning af, hvor ringe chance der er for at et projekt antages. Dette problem 
bør afhjælpes (5.3). 
R5.1 Udvalget anbefaler, at man på baggrund af de nuværende erfaringer undersøger, 
om det er muligt at reducere arbejdsbyrden i forbindelse med projektansøgninger, 
f.eks. ved at indføre en to-trins procedure for ansøgninger. 
R5.2 Udvalget anbefaler, at Kommissionen arbejder videre med at udvikle et computer­
baseret system til behandling af projektansøgninger. Systemet skal være 
brugervenligt og skal testes grundigt, inden det tages i brug generelt. 
23. Udvælgelse af projekter. Projektudvælgelsen og ekspertvurderingssystemet blev kritiseret 
forbløffende lidt. Det bør sikres, at de projekter, der udvælges ved ekspertvurdering, afspejler 
programmets målsætninger (5.4.1). 
R5.3 Det anbefales, at der indføres en slutrunde, hvor alle, som har deltaget i 
bedømmelsen, vurderer projekterne endnu en gang. 
24. Ekspertvurderingssystemet. I telematikprogrammet er det af stor vigtighed, at industrien og 
brugerne har god repræsentation i ekspertvurderingspanelerne (5.4.2). 
h 
R5.4 Der bør foretages en nyvurdering af, hvordan ekspertvurderingspanelerne 
sammensættes, først og fremmest for at sikre, at industrien og brugerne får en 
fremtrædende plads. 
25. Sammenlægning af projekter. 
R5.4 Projekter, som lægges sammen mod projektdeltagernes vilje, går sjældent godt. 
Kommissionens personale bør ikke presse deltagerne til at lægge projekter sammen. 
26. Teknisk revision. Denne proces blev kritiseret en del. Projektdeltagerne bør føle, at processen 
har til formål at hjælpe dem med at effektivisere styringen og samordningen af projekterne. 
Processen bør ikke sættes i gang før projekterne har kørt et stykke tid, f.eks. 18 måneder. Det 
er vigtigt, at medlemmerne af panelet respekterer projektdeltagernes rettigheder og at man i de 
tidlige stadier sikrer, at der ikke videregives fortrolige oplysninger (5.6). 
27. Kontraktforhold. Et af projektdeltagernes største klagepunkter var, at det tog for lang tid at få 
underskrevet kontrakterne. De senere års omlægning af administrationsprocedurerne har givet 
større forsinkelser uden at medføre nogen forbedring af beslutningsprocessen (5.7.1) 
R5.5 Kommissionen bør gribe indfor at nedsætte spildtiden i 
kontraktunderskrivelsesfasen. 
R5.6 Der bør foretages en undersøgelse eller afholdes en workshop for at fastlægge, 
hvordan man i forbindelse med telematikprogrammet bedst kan sikre 
ejendomsretten inden for program- og systemdesign. 
28. Projekternes varighed. To år er for kort tid til de fleste seriøse projekter - tre til fem år ville 
generelt være mere hensigtsmæssigt (5.7.3). 
R5.7 Kommissionen bør tilstræbe at etablere en støtteordning med en 
planlægningshorisont på 10 år, hvor der kan iværksættes projekter med en 
varighed på 3, 4 eller 5 år, når dette vil være fomålstjenligt. 
29. Forsinkelser i støtteudbetalingen. I løbet af de sidste år er der set stigende forsinkelser i 
udbetalingen af støtten, og det har haft alvorlige konsekvenser (5.8). 
R5.8 Tidligere var situationen accaptabel, og det bør tilstræbes, at det igen bliver sådan. 
Hvis Kommissionen ikke kan undgå forsinkelser, bør den forsinkede støtte 
udbetales med renter, eftersom den nuværende situation ikke giver Kommissionen 
noget godt ry. 
30. Personaleforhold. Personalet arbejder hårdt og går meget op i programmerne, selv om de ofte 
arbejder under vanskelige forhold. Personalet bør undervises, så de står bedre rustet til de 
vanskelige opgaver de står over for, især problemerne med at skabe enighed blandt brugerne. 
Det vil være en god idé at indføre en rotationsordning, så personalet varetager forskellige 
opgaver (5.9). 
R5.9 Der bør iværksættes et undervisningsprogram, som kan gøre personalet mere 
opmærksomme på deres særlige ansvar, og en rotationsordning mellem de 
forskellige sektorer. 
1.4 Emner, som vedrører de enkelte sektorer (se kapitel 6) 
31. De syv sektorrapporter indeholder mange detaljerede konklusioner og anbefalinger, som det vil 
føre for vidt at gennemgå her. Hvis man er interesseret i en bestemt sektor, henvises der til 
sektorrapporten i kapitel 6. 
Is* 
1.5 Fremtidsudsigter 
32. Budgettet. Systemudvikling er en bekostelig proces i sammenligning med forskning i 
grundlæggende teknologi. Men i et program som telematikprogrammet er der stor sandsynlighed 
for at resultaterne inden for systemudvikling direkte udmøntes i reel anvendelse. Efter udvalgets 
mening bør en betydelig større del af EU's FTU-budget inden for informations- og teleteknologi 
anvendes til program- og systemudviklingsprogrammer som f.eks. telematikprogrammet (7.1.2). 
R7.1 Udvalget anbefaler, at budgettet til telematikprogrammet forøges betydeligt, både 
hvad angår den direkte støtte og støtten til andre programmer, som vedrører 
informations- og teleteknologi, som ikke direkte hænger sammen med 
gennemførelsen af det indre marked. 
33. Udvalget anbefaler, at der opstilles en prioriteringsrækkefølge for foranstaltninger og 
programsektorer (7.1.3). 
R7.2 Hvis der ikke er mulighed for at forøge budgettet, bør der opstilles en 
prioriteringsrækkefølge for foranstaltninger og sektorer, så programmet kan få den 
ønskede gennemslagskraft. Der bør fokuseres på projekter, som det er mest 
sandsynligt kan anvendes på europæisk plan. 
34. Prioriteringsliste for nye sektorer. Det bør fastlægges, hvilke nye sektorer der med fordel vil 
kunne indlemmes i programmet. Udvalget har opfordret til, at der foretages 
strategiundersøgelser for at fastlægge en prioriteringsrækkefølge (se 4.1.2, 4.6.10 og R4.1). 
Arbejdet med de nye sektorer kunne meget naturligt indgå i denne proces (7.2.1). 
R7.3 Udvalget anbefaler, at der opstilles regler for, hvordan nye sektorer skal indføjes i 
programmet og hvordan de skal prioriteres. Det kan med fordel ske som led i de 
strategiovervejelser, der skal gøres i forbindelse med hele programmets 
målsætninger. 
35. Forslag til nye sektorer. Efter udvalgets mening vil de nye sektorer i de første år forudsætte 
relativt få midler. Kommissionens arbejde med forskernet ville udgøre en naturlig del af 
telematikprogrammet, eftersom det er meget relevant for ENS-sektoren og arbejdet vedrørende 
infrastruktur. Udvalget foreslog endvidere, at man i arbejdet med at fastlægge en 
prioriteringsrækkefølge som nævnt i R7.3 tog en række nye sektorer - eller større projekter, som 
indgår i de eksisterende sektorer - med i betragtning (7.2.2-7.2.3). 
Sf 
ISSN 0254-1459 
KOM (94) 185 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-94-217-DA-C 
ISBN 92-77-69157-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
.-4 ?