BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET - Tempus (Phare og Tacis) - Årsberetning 1999

Indholdsfortegnelse

GLOSSAR

1 INDLEDNING

1.1 Tempus-programmets oprindelse

1.2 Tempus I og II

2 TEMPUS-PROGRAMMETS karakteristika

2.1 Strategi: bottom-up-metode med en top-down-tendens

2.2 Projekter

2.2.1 Tempus-Phare

2.2.2 Tempus-Tacis

2.3 Forvaltning af programmet

2.4 Tilsyn med programmet

2.5 Budget

3 BEGIVENHEDER UNDER TEMPUS-PROGRAMMET I 1999

3.1 Tempus III - den nye fase

3.2 Udnyttelse af resultaterne

3.3 Styringen af projekterne

3.4. Tempus-informationspunkter (TIP) og nationale Tempus-kontorer (NTO)

4 UDVÆLGELSESRUNDERNE I 1999

4.1 Det samlede Tempus-budget

4.2 Tempus-Phare-budgettet

4.3 Tempus-Phare-frister

4.4 Tempus-Phare-udvælgelsesresultater

4.4.1 Fælleseuropæiske projekter

4.4.2 Individuelle mobilitetsstipendier (Individual Mobility Grants - IMG)

4.5 Tempus-Tacis-budgettet

4.6 Tempus-Tacis-frister

4.7 Tempus-Tacis-udvælgelsesprocedure

4.8 Tempus-Tacis-udvælgelsesresultater

5 PUBLIKATIONER

BILAG:

Bilag 1 - Generel statistik

Bilag 2 - Dataark: Phare-lande

Bilag 3 - Dataark: Tacis-lande

Bilag 4 -Tempus-programmets effekt, eksempler på projekter

GLOSSAR

CME // Kompakte foranstaltninger (Tempus-Phare)

CP // Kompakt projekt (Tempus-Tacis)

EC(Kommissionen) // Europa-Kommissionen

ETF(instituttet) // Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (Torino, Italien)

IMG // Individuelt mobilitetsstipendium (Tempus-Phare)

JEP // Fælleseuropæisk projekt (Tempus-Phare og -Tacis)

NCP // Nationalt kontaktpunkt (i EU)

NTO // Nationale Tempus-kontorer (i Phare-partnerlandene)

Partnerlande // I 1999: De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet, Albanien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Tjekkiet, Estland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien

Præ-JEP // Forberedende foranstaltninger til et fælleseuropæisk projekt (Tempus-Tacis)

TIP // Tempus-informationspunkt (i nogle Tacis-partnerlande)

1 INDLEDNING

1.1 Tempus-programmets oprindelse

De politiske begivenheder i 1989 og 1990 i Central- og Østeuropa havde en dramatisk indvirkning på EF. Individuelt og kollektivt stod medlemsstaterne pludselig over for helt nye udfordringer, hvad angik principper og procedurer på området "eksterne forbindelser". Der herskede straks fra starten af ingen tvivl om nødvendigheden af et tilstrækkelig hurtigt og effektivt svar på disse udfordringer. Der var brug for prompte handling for at styrke de nye demokratier og udnytte denne uventede mulighed for at præge udviklingen i Europa.

EF satsede på en integreret global respons og søgte at skabe brede rammer for tilvejebringelsen af praktisk bistand og ekspertise for at hjælpe de pågældende lande med at omstrukturere deres økonomier og politiske systemer. Ministerrådet vedtog i december 1989 et overordnet bistandsprogram. Programmet - kendt som Phare [1] - dannede rammerne for EF-bistanden til de økonomiske og sociale reformprocesser i Central- og Østeuropa.

[1] På daværende tidspunkt stod Phare for "Fællesskabshandlingsplan for samordnet bistand til Polen og Ungarn". Den nuværende fulde betegnelse er "Phare - fællesskabsprogram for økonomisk bistand til landene i Central- og Østeuropa".

Partnerlandene pegede selv på videregående uddannelse som et af de prioriterede områder for transeuropæisk samarbejde. Allerede i en tidlig fase blev en række bistandsprogrammer på uddannelsesområdet integreret i Phare. I januar 1990 underrettede Kommissionen Rådet og Europa-Parlamentet om sine planer for etableringen af et nyt Phare-program, der var specielt beregnet på at imødekomme de videregående uddannelsesbehov i Central- og Østeuropa. Dette var startsignalet til Tempus.

1.2 Tempus I og II

Rådet vedtog Tempus den 7. maj 1990 [2] for en indledende pilotfase på tre år, som løb fra den 1. juli 1990. En senere rådsafgørelse [3] forlængede pilotfasen i ét år indtil udgangen af juni 1994. Oprindelig var 3 lande omfattet af programmet: Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn. Dette antal øgedes med årene, jf. figur 1. I 1999 var 24 partnerlande omfattet af programmet.

[2] EFT L 131 af 23. maj 1990, s. 21.

[3] EFT L 122 af 7. maj 1992, s. 43.

Rådets afgørelse om vedtagelse af anden fase af Tempus-programmet (Tempus II) blev vedtaget den 29. april 1993 [4]. Denne afgørelse indebar en fortsættelse af støtten til de eksisterende partnerlande og den geografiske udvidelse af programmets aktiviteter til de nye republikker i det tidligere Sovjetunionen (de nye uafhængige stater) og Mongoliet. Projekterne i disse lande - med undtagelse af de baltiske stater - blev finansieret via det overordnede Tacis-budget, EU's initiativ til fremme af udviklingen af harmoniske og succesrige økonomiske og politiske forbindelser mellem EU og de nye uafhængige stater samt Mongoliet. De forberedende aktiviteter i Belarus, Den Russiske Føderation og Ukraine påbegyndes allerede i 1993. I denne rapport vil der blive sondret mellem "Tempus-Phare" og "Tempus-Tacis" i det omfang, det er nødvendigt.

[4] EFT L 112 af 6. maj 1993, s. 34.

Tempus II, hvis anden fase ville udløbe ved udgangen af juni 1998, blev yderligere forlænget til den 1. juli 2000 ved Rådets afgørelse af 21. november 1996 [5].

[5] EFT L 306 af 28. november 1996, s. 36.

Fig. 1: Phare- og Tacis-landenes deltagelse i Tempus i perioden 1999-1998

>TABELPOSITION>

(*) Ansøgningerne blev indsendt og udvalgt i 1996, men projekterne påbegyndtes først i 1999

2 TEMPUS-PROGRAMMETS KARAKTERISTIKA

2.1 Strategi: bottom-up-metode med en top-down-tendens

I de første to faser af Tempus har bottom-up-metoden været dominerende. Støtten har været rettet mod innovation i universitetspyramidens bund, dvs. afdelinger og fakulteter, og ikke på det centrale planlægningsniveau. Baggrunden for denne fremgangsmåde var den antagelse, at der var større chancer for at reformen blev hurtigere gennemført, hvis den ikke blev påtvunget gennem hierarkiske strukturer. Iværksættelsen og styringen af projektet på afdelings- og fakultetsniveau styrkede også engagementet i projekterne. Endelig var der større chancer for, at programmet som helhed ville imødekomme reformbehovene på "gulvet".

I de seneste år har en række særaktioner tilføjet en top-down-dimension til programmet på områder, hvor mere målrettede foranstaltninger blev anset for nyttige. I 1997 omfattede særaktionerne også de kompakte Tempus-Phare-foranstaltninger. Top-down-dimensionen blev yderligere styrket i 1999 med finansieringen af et øget antal institutionsudviklingsprojekter i ansøgerlandene.

En anden måde, hvorpå programmet under Tempus II er blevet mere præget af top-down-metoden, er fastsættelsen af specifikke prioriterede områder, de "nationale prioriteter". Disse ajourførte lister afspejler de specifikke behov i den aktuelle fase af de enkelte partnerlandes socioøkonomiske udvikling. Prioriteterne identificeres i fællesskab af de nationale myndigheder og Kommissionen og offentliggøres i Tempus - Vejledning for ansøgere. Ved at anvende prioriteterne som et af udvælgelsesparametrene har Tempus været i stand til fortsat at styrke relevansen af de specifikke reformprocesser i de enkelte partnerlande og vejlede ansøgerne. I de seneste år har de nationale prioriteter i mindre grad fokuseret på akademiske fagområder. I stedet er de i højere grad rettet mod mere strukturelle spørgsmål, såsom universitetsforvaltningsreformen og moderniseringen af de administrative systemer. På denne måde er de nationale prioriteter blevet et afgørende instrument for den gradvise styrkelse af top-down-elementet i Tempus-programmet.

2.2 Projekter

Tempus støtter samarbejdsprojekter mellem EU-medlemsstaterne og partnerlandene i Central- og Østeuropa, de nye uafhængige stater og Mongoliet inden for videregående uddannelse. Til den ende iværksættes der regelmæssigt indkaldelser af forslag vedrørende en lang række forskellige projekttyper.

2.2.1 Tempus-Phare

Størstedelen af Tempus-aktiviteterne foregår inden for rammerne af fælleseuropæiske projekter (JEP'er). Et JEP er et multilateralt samarbejdsprojekt mellem mindst én videregående uddannelses institution fra en EU-medlemsstat og en anden EU institution fra en anden medlemsstat sammen med mindst én videregående uddannelsesinstitution fra et af partnerlandene. Universiteter fra andre G24-lande, Malta og Cypern kan deltage som associerede partnere. Et Tempus-Phare JEP kan have en varighed på et eller to år og fokusere på universitets administration eller på det faglige indhold og kvaliteten af den videregående uddannelse.

En anden gruppe af projekter er de kompakte foranstaltninger eller CME'er, som har sigtet mod at øge Tempus' effekt på de organisatoriske og administrative aspekter af de videregående uddannelser. CME-ordningen ophørte efter 1977, og 102 projekter blev afsluttet i 1999.

Tempus IIa udviklede i 1999 sine aktiviteter i overensstemmelse med Phare-programmets nye retningslinjer, ifølge hvilke der skal lægges vægt på den institutionelle udvikling inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien. I de associerede lande førte dette til projekter, der ofte omtales som "institutionsopbygnings projekter", og som hovedsagelig er rettet mod den videregående uddannelsessektor for dermed at bidrage til overtagelsen og gennemførelsen af "EF-regelværket". Det område, Tempus dækker, er således blevet udvidet; Tempus-netværkerne tilskyndes i stigende grad til at opfordre andre partnere i samfundet, såsom nationale, regionale og lokale myndigheder samt arbejdsmarkedsparterne, til at deltage i aktiviteterne.

For de ikke-associerede Phare-lande lå hovedvægten stadig på udvikling af læseplaner og universitetsforvaltning.

Desuden tildeler Tempus individuelle mobilitetsstipendier (IMG'er) til Phare-landene. Gennem disse er det muligt at støtte individuelle besøg fra Øst til Vest og omvendt af personale på videregående uddannelsesinstitutioner, højtstående ministerielle tjenestemænd og uddannelses planlæggere, hvilket bidrager til udviklingen af de videregående uddannelsesinstitutioner i partnerlandene.

IMG-aktiviteterne inddeles i tre grupper:

| | Udvikling af en institutionel approach, hvor man gennem efteruddannelse af administrativt personale sigter mod at forbedre ledelsesmetoderne.

| | Deltagelse i "tematiske Socrates-Erasmus-net" og andre akademiske sammenslutninger.

| | Studiebesøg og udvikling af undervisningspersonale.

2.2.2 Tempus-Tacis

Tempus-Tacis støtter fælleseuropæiske projekter (JEP'er), der svarer til dem, der støttes under Tempus-Phare med undtagelse af antallet af projektpartnere, idet der skal deltage to eller tre EU-institutioner for videregående uddannelse fra mindst to forskellige EU-medlemsstater og højst to videregående uddannelsesinstitutioner fra partnerlandet pr. JEP. Et Tempus-Tacis JEP kan have en varighed på tre år.

I 1999 var det kun Den Russiske Føderation, Ukraine og Usbekistan, der kunne deltage i JEP. Disse JEP sigtede mod udvikling af læseplaner og indførelsen af nye ledelsesmetoder på partnerlandets videregående uddannelsesinstitutioner.

Kompakte projekter (CP'er), som alle lande havde adgang til i 1999, har en varighed på to år og er rettet mod præcist definerede, kortsigtede behov. Aktiviteterne skal fokusere på udvikling af læseplaner, universitetsforvaltning eller informationsformidling. Undtagelsesvis kan institutionen fra det andet partnerland være en virksomhed eller en organisation i stedet for en videregående uddannelsesinstitution.

Georgien fik for første gang adgang til mobilitetsprojekter i 1999 (partnere i Den Russiske Føderation fik allerede adgang i 1998). Projekterne fokuserede på etableringen af et institutionsnetværk til fremme af studentermobiliteten mellem EU og partnerlandene. Konsortierne bestod typisk af mere end det mindst tilladte antal medlemmer for at fremme et omfattende institutionsnetværk.

Der tildeles ingen individuelle mobilitetsstipendier under Tempus-Tacis.

2.3 Forvaltning af programmet

Med henblik på gennemførelsen af ordningen bistås Kommissionen af et styringsudvalg bestående af to repræsentanter udpeget af medlemsstaterne og af en repræsentant fra Kommissionen, der står i spidsen for udvalget. Styringsudvalget benævnes Tempus-udvalget.

Tempus-afdelingen under Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i Torino yder faglig bistand med gennemførelsen af programmet i overensstemmelse med de retningslinjer, som er afstukket af Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Uddannelse og Kultur i Bruxelles.

I Phare-landene er de nationale Tempus-kontorer (NTO) programmets hovedforbindelsesled til de nationale myndigheder i Central- og Østeuropa, og de deltager i den daglige administration af programmet.

Der er i Tacis-partnerlandene etableret et netværk af Tempus-informationspunkter (TIP) for at sikre en passende støtte på stedet. Informationspunkterne bistår med gennemførelsen af Tempus-programmet gennem formidling af information om programmet, oplysninger om situationen inden for de videregående uddannelser i partnerlandene og praktisk støtte til projektaktørerne.

I EU-medlemsstaterne er der udpeget nationale kontaktpunkter (NCP), der bistår med formidlingen af programinformation, vejledning og skemaer til indsendelse af projektansøgninger samt generel støtte, bl.a. gennem afholdelse af workshopper og koordinatormøder.

2.4 Tilsyn med programmet

Som forberedelse til overgangen til Tempus III forstærkede Kommissionen i 1999 sit tilsyn med Tempus-Phare projekter for at sikre den størst mulige virkning af de sidste "to-års" projekter i ansøgerlandene. Denne nye tilsynspolitik vedrører først og fremmest Tempus institutionsopbygningsprojekter (Tempus Institution Building - TIB)

Den nye TIB tilsynspolitik blev styrket gennem afholdelsen af tre regionale kontraktantmøder efter udsendelsen af 1999 JEP-kontrakterne for 1999 (et møde for Polen og Baltikum, et møde for Bulgarien og Rumænien og et møde for Ungarn, Slovenien, Tjekkiet og Slovakiet), hvor anbefalinger med henblik på bedste praksis i hvert projekt blev diskuteret. Ved at anmode projekter om at tage hensyn til resultaterne af møderne og gennem en forstærkning af de nationale Tempus-kontorers tilsynsbesøg i partnerlandene sker der en interaktiv kombination af tre aspekter af tilsynspolitikken, nemlig præventivt tilsyn, skrivebordstilsyn og tilsynsbesøg.

Hvad angår de interne tilsynsprocedurer, er hovedformålet at sikre, at gennemførelsen af projekterne er i overensstemmelse med projektmålsætningerne, og at projekterne gennemføres i henhold til de kontraktbestemmelser og finansielle bestemmelser, der gælder for Tempus.

Skrivebordstilsynet fokuserer på rapporteringsforpligtelserne (midtvejsrapporter, reviderede budgetter og aktivitetsplaner, situtionsrapporter, årlige og endelige rapporter samt oversigter over udgifterne) gennem vurdering af projektets formåen, hvad angår fremdrift og/eller resultater, organisation og styring, og gennem omhyggelig kontrol af den økonomiske forvaltning.

Med det formål at følge projekternes gennemførelse meget nøje aflægges der besøg på de enkelte projekter i forbindelse med tilsynsbesøgene. Under Tempus-Phare aftales hvert år med alle NTO et fuldt tilsynsbesøgsprogram. Besøgene gennemføres af NTO-personale ledsaget af personale fra instituttet i det omfang, dette er muligt. Under tilsynsbesøgene koncentrerer man sig om graden af gennemførelse af projektmålsætningerne på de pågældende partnerinstitutioner, om projektresultaterne og om at afdække eventuelle faktorer, som kunne være til hinder for, at projektet kan opfylde dets målsætning. Projektpartnerne modtager feedback efter hvert enkelt besøg, og der formuleres anbefalinger for opfølgningen. Tilsynsbesøgsprogrammet omfattede i alt 210 besøg til alle Phare-landene. Under Tempus-Tacis gennemføres tilsynsbesøgene til JEP'erne af Tacis-tilsyns- og evalueringsgrupper på basis af de oplysninger, som modtages fra instituttets programledere. Tilsynsbesøgsprogrammet omfattede i alt 62 besøg i alle Tacis-landene.

Tilsynsbesøg er en glimrende mulighed for at vurdere effekten af Tempus-aktionerne på det institutionelle niveau og eventuelt at bedømme hensigtsmæssigheden af Tempus-politikken på den pågældende institution.

Forebyggende tilsynsaktioner, som f.eks. møder mellem kontrahenterne i partnerlandene og korrespondance med projektet, sikrer, at procedurerne er gennemsigtige og fremmer informationsformidlingen.

2.5 Budget

To faktorer er bestemmende for det samlede budget, som er til rådighed for Tempus-aktiviteterne:

| | de nationale Phare- og Tacis-budgetter, som fastsættes hvert år af Kommissionen

| | den andel af Phare- eller Tacis-midlerne, hver enkelt national myndighed afsætter til Tempus-aktiviteterne.

Hvert år beslutter de enkelte partnerlande, hvor meget af deres samlede Phare- eller Tacis-budget de agter at afsætte til Tempus-aktiviteterne.

Budgetudviklingen - Phare (mio. EUR)

Budgetudviklingen i Tempus-tildelingen og procentdelen af det samlede Phare-budget

>TABELPOSITION>

Budgetudviklingen - Tacis (mio. EUR)

Budgetudviklingen i Tempus-tildelingen og procentdelen af Tacis-budgettet (nationale programmer)

>TABELPOSITION>

* Tildeling for 2 år 1999-2000

** Projekterne blev udvalgt i 1996, men blev først påbegyndt i 1999. Budgettet kom fra de 8 mio. EUR i budgetrammen for 1994-96.

3 BEGIVENHEDER UNDER TEMPUS-PROGRAMMET I 1999

3.1 Tempus III - den nye fase

Den 29. april 1999 vedtog EU's Ministerråd den seneste fase af Tempus-programmet (Tempus III). Den nye fase af Tempus-programmet omfatter perioden 2000-2006. Den omfatter to grupper af lande: dels De Nye Uafhængige Stater/Mongoliet dels de ikke-associerede lande i Central- og Østeuropa, nemlig Albanien, Bosnien-Hercegovina og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.

Den 23.-24. april 1999 blev der afholdt en stor konference i Kiev om EU-støtte til samarbejde inden for den videregående uddannelse ("Perspectives for EU supported co-operation in higher education 2000-2006"), hvortil en række repræsentanter for den videregående uddannelse var inviteret (fra ministerier, den videregående uddannelse, Tempus-støttekontorer osv.). Denne konference fandt sted samtidig med vedtagelsen af Tempus III og var en glimrende lejlighed til at udveksle idéer om den fremtidige udvikling af programmet. Efter konferencen blev bidragene samlet og trykt.

Under den nye fase af programmet forsøger Tempus at bidrage til reformen af de videregående uddannelsesstrukturer, institutioner og forvaltningen af disse gennem målrettede projekter inden for klart definerede områder såsom universitetsforvaltning, udvikling af læseplaner, institutions opbygning, netværker og mobilitetsprojekter. Desuden har alle de lande, der er omfattet af Tempus III, nu adgang til individuelle mobilitetsstipendier.

De central- og østeuropæiske lande, der har indgået en associeringsaftale med EU, dvs. ansøgerlandene, kan ikke længere modtage Tempus-støtte i den nye fase. De deltager nu i EU's uddannelses- og ungdomsprogrammer som led i førtiltrædelsesstrategien.

3.2 Udnyttelse af resultaterne

Kommissionen har siden 1995 med assistance fra instituttet arbejdet på at maksimere værdien af Tempus-programmet gennem analyse og formidling af resultaterne.

I 1999 blev der udsendt adskillige publikationer og afholdt arrangementer, der skulle gøre Tempus mere synlig og udbrede enkeltheder om programmets virkning i alle deltagerlandene. Tempus-publikationer er både rettet mod dem, der allerede deltager aktivt i projekter, og nye deltagere i Tempus-programmet.

Serien "Tempus at Work" er fortsat et nyttigt redskab til udbredelse af oplysninger om Tempus-programmet. Der blev udarbejdet individuelle landedataark for både EU-medlemsstaterne og alle partnerlandene. Dataarkene udgør en værdifuld kilde med ajourførte oplysninger om de projekter, som er blevet støttet i de enkelte lande siden Tempus-programmets start, og om EU-medlemsstaternes engagement i de forskellige geografiske områder.

Serien "Tempus at Work" indeholdt i 1999:

| | dataark med en introduktion til Tempus-Phare og Tempus-Tacis

| | dataark med oversigter over Tempus målsætninger og resultater

| | individuelle dataark om hvert EU-land

| | individuelle dataark om hvert Phare-land

| | individuelle dataark om hvert Tacis-land

I 1999 blev det drøftet at oprette en resultatdatabase på Internettet med enkeltheder om alle løbende og afsluttede Tempus-projekter. Tempus rummer en stor mængde projekterfaringer og -resultater, og der er et klart behov for at udnytte disse oplysninger og formidle dem til en videre kreds. I 2000 planlægges der en feasibilityundersøgelse forud for den egentlige udvikling af databasen.

3.3 Styringen af projekterne

I 1999 blev for første gang under Tempus-Tacis muligheden for at udøve funktionen som JEP-koordinator udvidet til Den Russiske Føderation og Ukraine.

3.4. Tempus-informationspunkter (TIP) og nationale Tempus-kontorer (NTO)

De nationale Tempus-kontorer i Central- og Østeuropa og Tempus-informationspunkterne i de nye uafhængige stater og Mongoliet fortsatte med at forsyne interesserede institutioner med information og yde bistand til de eksisterende projekter.

Der findes nationale Tempus-kontorer i alle Phare-partnerlande.

I Tacis-landene var Tempus i hele 1999 repræsenteret med informationspunkter i Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kirgisistan, Moldova, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan. En del af året var der adgang til TIP i Kasakhstan (indtil maj 1999) and Mongoliet (indtil september 1999). Siden er der fundet nye kandidater, men de nye kontrakter var endnu ikke blevet indgået ved årets udgang.

Der blev igen gjort forsøg på at oprette et TIP i Den Russiske Føderation. To personaleemner (direktør og vicedirektør) blev fundet i november 1999, men der blev ikke indgået nogen kontrakt. For at sikre at alle dele af Den Russiske Føderation har ajourførte oplysninger om Tempus, blev forbindelsen styrket med EU's delegation i Moskva og de tekniske Tacis kontorer i de forskellige regioner.

De forskellige TIP har ikke samme status. De fleste TIP er placeret inden for de koordinerende Tacis-enheder, hvor funktionen normalt varetages af en person, der også udfører andre koordinerende funktioner, og som derfor ikke kan afsætte al sin arbejdstid til Tempus. Dette er tilfældet i Aserbajdsjan, Georgien, Kirgisistan, Turkmenistan and Usbekistan. I Belarus og Moldova er TIP-repræsentanten ansat på et lokalt universitet, medens det ukrainske TIP har til huse hos EU's delegation i Kiev. Endelig har det armenske TIP status som selvstændig organisation.

4 UDVÆLGELSESRUNDERNE I 1999

4.1 Det samlede Tempus-budget

De nationale regeringer i Central- og Østeuropa ydede i 1999 et samlet beløb på 25,85 mio. EUR til Tempus-Phare-aktiviteter. For de lande, der deltog i Tempus-Tacis, var tallet 20 mio. EUR. I nedenstående tabel (fig. 2) sammenholdes disse beløb med beløbene fra tidligere år.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Fig. 2: Tempus-tildelinger i perioden 1990-1999 i mio. EUR

4.2 Tempus-Phare-budgettet

Det samlede beløb, som var til rådighed for Tempus-aktiviteter i Phare-landene i 1999, udgjorde 25,85 mio. EUR. Figur 3 viser fordelingen af dette tal på de respektive nationale tildelinger til Tempus-aktiviteter i 1999. Til sammenligning vises det årlige gennemsnit for de enkelte lande siden det pågældende lands optagelse i ordningen.

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Fig. 3: Tempus-midler i mio. ECU pr. Phare-partnerland i 1999; til sammenligning de gennemsnitlige årlige beløb siden optagelsen i ordningen

4.3 Tempus-Phare-frister

Fristen for indsendelse af ansøgninger vedrørende fælleseuropæiske projekter var den 29. januar 1999. Som i de tidligere år var der også i 1999 to frister for indsendelse af ansøgninger om individuelle mobilitetsstipendier: 12. marts og 25. juni.

4.4 Tempus-Phare-udvælgelsesresultater

4.4.1 Fælleseuropæiske projekter

JEP-ansøgningerne bedømmes ved en kollektiv beslutningsproces bestående af flere forskellige trin. Ligesom det var tilfældet i 1997 og 1998 fik de nationale Tempus-kontorer i 1999 overdraget en stor del af ansvaret under udvælgelsesprocessen. Begrundelsen herfor var, at det øgede ansvar under denne proces ville bidrage til at forberede de associerede lande i deltagelsen i EU-uddannelsesprogrammerne. I den forbindelse blev den faglige bedømmelse af projekterne varetaget af NTO, og bedømmelsen af den akademiske relevans foretaget i partnerlandet af en blandet gruppe af eksperter fra både EU-medlemsstaterne og partnerlandene. Denne udvælgelsesproces er illustreret i procesdiagram 1 på næste side.

Resultater af JEP-udvælgelsesrunden under Tempus-Phare i 1999

Resultaterne af udvælgelsesrunden er angivet i nedenstående tabel. Til sammenligning er tallene for 1997 og 1998 medtaget.

>TABELPOSITION>

Ud af de 462 modtagne ansøgninger blev 149 indstillet til støtte.

I forhold til sidste år kan der noteres et fald på 20 % i antallet af modtagne ansøgninger. De 149 ansøgninger, som blev indstillet til godkendelse i 1998, udgør 32 % af det samlede antal modtagne ansøgninger. Opnåelsesprocenten har i 1999 og 1998 ligget fast på 32 %.

Statistiske data om landedeltagelsen, fordelingen på fagområder og en detaljeret oversigt efter land er indeholdt i bilagene til denne rapport.

TEMPUS-PHARE-UDVÆLGELSESPROCEDUREN 1999

>TABELPOSITION>

Procesdiagram nr. 1

4.4.2 Individuelle mobilitetsstipendier (Individual Mobility Grants - IMG)

Bedømmelsen af Øst-Vest-mobilitetsstipendier blev gennemført af de nationale Tempus-kontorer. Ansøgningerne om Vest-Øst-IMG'er og ansøgningerne fra Bosnien-Hercegovina blev bedømt af instituttet. Begge bedømmelser foregik parallelt og fulgte de retningslinjer, som var blevet aftalt med Europa-Kommissionen.

Bulgarien, Estland, Letland og Litauen var blevet støtteberettiget under Socrates-Erasmus-programmet og var derfor i 1999 ikke længere berettiget til at modtage IMG'er (Tjekkiet, Ungarn, Polen, Rumænien og Slovakiet har allerede fra 1998 ikke længere været berettiget). Det samme gjaldt Slovenien, men kun for anden udvælgelsesrunde i 1999.

Resultatet af IMG-udvælgelsen i 1999:

Første udvælgelsesrunde (marts 1999, 4 partnerlande) //

Antal ansøgninger // 222

Antal ansøgninger, der er imødekommet // 76

Godkendelsesprocent // 32%

Samlede budget // EUR 199 080

Gennemsnitlige størrelse af støtten // EUR 2 619

Anden udvælgelsesrunde (juni 1999, 3 partnerlande) //

Antal ansøgninger // 163

Antal ansøgninger, der er imødekommet // 112

Godkendelsesprocent // 69%

Samlede budget // EUR 264 650

Gennemsnitlige størrelse af støtten // EUR 2 363

4.5 Tempus-Tacis-budgettet

Tempus-Tacis-projektudvælgelsesrunden (offentlig indkaldelse af ansøgninger) omfattede i 1999 følgende Tacis-lande: Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Mongoliet, Moldova, Den Russiske Føderation, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan. Kun Den Russiske Føderation og Ukraine modtog en etårig tildeling i 1999; de andre lande modtog en toårig tildeling for 1998 og 1999 eller for 1999 og 2000, jf. nedenstående tabel:

>TABELPOSITION>

Partnerlandene kunne ansøge om forskellige projekttyper, jf. nedenstående tabel:

>TABELPOSITION>

For de elleve partnerlande, der deltog i 1999/2000 udvælgelsesrunden under Tempus-Tacis, blev der indsendt 263 ansøgninger i følgende kategorier: Fælleseuropæiske projekter - 104, Fælleseuropæiske mobilitetsprojekter - 41, Kompakte projekter - 118.

4.6 Tempus-Tacis-frister

Fristen for indsendelse af JEP- og CP-ansøgninger var den 15. marts 1999.

4.7 Tempus-Tacis-udvælgelsesprocedure

Inden for rammerne af Tempus-Tacis-programmet er det fælleseuropæiske projekt (JEP) og det kompakte projekt (CP) de mekanismer, hvorved konsortier af institutioner i partnerlandene i de nye uafhængige stater og Mongoliet, EU-medlemsstaterne og eventuelt G-24-landene samt Cypern og Malta tilskyndes til at samarbejde omkring aktiviteter, der tager sigte på at fremme omstruktureringen af de videregående uddannelser i de nye uafhængige stater og Mongoliet.

For at sikre den maksimale effekt af de økonomiske midler, der investeres i programmet, lægges der stor vægt på de nationale prioriteter, som gælder for de enkelte partnerlande (en komplet liste over disse er indeholdt i Tempus-Tacis - Vejledning for ansøgere 1999/2000), som fastlægges hvert år af Kommissionen sammen med myndighederne i det respektive partnerland.

Tempus-Tacis-projekterne udvælges af Europa-Kommissionen med faglig bistand fra Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut. Alle projekter bedømmes både med hensyn til teknisk og akademisk kvalitet. Den akademiske bedømmelse udføres af en gruppe akademiske eksperter fra partnerlandene og EU-medlemsstaterne.

Der er blevet nedsat et ekspertpanel under Kommissionens formandskab og sammensat af eksperter fra EU og De Nye Uafhængige Stater (NIS) med den opgave at tage stilling til de ansøgninger, om hvilke der herskede uenighed, og dem, for hvilke man søgte yderligere råd. Panelet opstillede derefter en foreløbig rangliste over ansøgningerne fra landene under Tempus-Tacis-programmet.

De endelige ekspertmøder under ledelse af Kommissionen blev afholdt i to omgange efter følgende plan: EU- og NIS-ekspertmøde for UKR og MOL projekter den 29. maj 1999 i Kiev; EU- og NIS-ekspertmøde for ARM, AZB, GEO, KAS, KIR, MNG, RF, TME og USB projekter den 28.-29. juni 1999 i Torino.

Den endelige liste over de projekter, der blev indstillet til Kommissionen til støtte, blev udvalgt på basis af den kvalitetsmæssige rangorden, koordineringen med andre Tacis-bistandsprogrammer, balancen mellem de prioriterede områder og en hensigtsmæssig geografisk spredning af projekterne.

Denne udvælgelsesproces er illustreret i procesdiagram 2 på næste side.

>TABELPOSITION>

Procesdiagram nr. 2

4.8 Tempus-Tacis-udvælgelsesresultater

// 1999 Offentlig indkaldelse

Antal projektforslag, der er modtaget // 263

Antal projekter, der er indstillet til støtte // 72

Opnåelsesprocent // 27,3%

Gennemsnitlige projektstøtte, der er tildelt // EUR 307 021

Der blev indsendt i alt 263 ansøgninger fra de elleve lande under Tempus-Tacis-programmets udvælgelsesrunde for 1999 inden for følgende kategorier:

>TABELPOSITION>

I forhold til den seneste offentlige udvælgelsesrunde i 1998, hvor man modtog i alt 254 projektansøgninger, kan der noteres en stigning på 3,5 % i antallet af indsendte projektansøgninger.

>TABELPOSITION>

5 PUBLIKATIONER

1. Tempus-Tacis Vejledning for Ansøgere 2000/01 og 2001/02, på alle EU sprog og russisk

2. Tempus at Work (dataark for alle Phare-, Tacis- og EU-lande), på EN, FR & DE

2. Tempus Conference Report 23-24.03.1999/Kiev, Ukraine, flersproget dokument (EN, FR, DE & RU)

4. Tempus Project Lists 1999, findes kun på Internettet

Bemærk, at alle ovenstående 1999-publikationer - sammen med alle andre Tempus-dokumenter - findes i downloadsektionen på instituttets hjemmeside på adressen: http://www.etf.eu.int/

Tempus-Phare

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

empus-Tacis

EU-medlemsstaternes engagement i Tempus-Phare-JEP'er i 1999/2000

>TABELPOSITION>

(*) Tallene i denne kolonne angiver den procentdel af projekterne, det pågældende land er involveret i (udgør sammenlagt over 100%, da mindst to EU-lande er involveret i hvert projekt).

EU-medlemsstaternes engagement i Tempus-Tacis-JEP'er og CP'er i 1999/2000

>TABELPOSITION>

(*) Tallene i denne kolonne angiver den procentdel af projekterne, det pågældende land er involveret i (udgør sammenlagt over 100%, da mindst to EU-lande er involveret i hvert projekt).

Fordeling efter fagområde: Tempus-Phare-JEP'er, som påbegyndes i 1999/2000

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Fordeling efter prioriteret område: Tempus-Tacis-JEP'er, som påbegyndes i 1999/2000

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Fordeling efter prioriteret område: Tempus-Tacis-CP'er, som påbegyndes i 1999/2000

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Albanien

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Europæiske studier og internationale forhold 22,3 %

* Anvendte videnskaber og teknologi 33,3 %

* Tværfaglige studier 11,2 %

* Universitetsforvaltning 33,3 %

Bulgarien

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Oversættelse og tolkning 7,1 %

* Institutionsopbygning 85,8 %

* Universitetsforvaltning 7,1 %

Bosnien-Hercegovina

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Europæiske studier og internationale forhold 25 %

* Forvaltning i øvrigt 12,5 %

* Anvendte videnskaber og teknologi 37,5 %

* Kunst og design 12,5 %

* Tværfaglige studier 12,5 %

Tjekkoslovakiet [6]

[6] Omfatter kun perioden 1990-1992 inden dannelsen af Den Tjekkiske Republik og Den Slovakiske Republik.

// Tempus I

//

// 1990-1992

1. Budget: //

Samlet Tempus-budget (mio. EUR) // 34,96

Nationale vejledende programmer // 27,70

Regionale midler // 7,26

Andre Phare-kilder //

//

2. Projekter: //

Antal JEP'er, der har modtaget støtte // 145

heraf nye //

//

Antal JEN'er, der har modtaget støtte // -

//

Antal nye CME'er pr. år // 53

//

Antal IMG'er, der er tildelt // 1 008

fra Tjekkoslovakiet // 785

til Tjekkoslovakiet // 223

Tjekkiet [7]

[7] For 1990-1992 henvises til dataarket for Tjekkoslovakiet.

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* EU-politik og "EU-regelværket" 33,33 %

* Reform af den offentlige administration 66,67 %

Estland

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Institutionsopbygning 75 %

* Universitetsforvaltning 25 %

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Europæiske studier og internationale forhold 40 %

* Naturvidenskaber og matematik 10 %

* Anvendte videnskaber og teknologi 10 %

* Tværfaglige studier 10 %

* Uddannelse og læreruddannelse 10 %

* Universitetsforvaltning 10 %

Ungarn

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Medicin og kirurgi 5,6 %

* Institutionsopbygning 83,3 %

* Universitetsforvaltning 11,1 %

Letland

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Institutionsopbygning 100 %

Litauen

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Institutionsopbygning 100 %

Polen

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Institutionsopbygning 76 %

* Universitetsforvaltning 24 %

Rumænien

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Landbrugssektoren 4,4 %

* Institutionsopbygning 86,9 %

* Universitetsforvaltning 8,7 %

Slovakiet [8]

[8] For 1990-1992 henvises til dataarket for Tjekkoslovakiet.

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Institutionsopbygning 70 %

* Universitetsforvaltning 30 %

Slovenien [9]

[9] Inkluderer ikke detaljer om de projekter (IMG), som blev gennemført, medens Slovenien stadig udgjorde en del af Jugoslavien, dvs. inden uafhængigheden i 1992. 24 af de anførte JEP'er var oprindelig jugoslaviske projekter, men blev fornyet som slovenske projekter samme år.

>TABELPOSITION>

Fagområder, som dækkes af JEP'er, der blev udvalgt i 1999

* Europæiske studier og internationale forhold 10 %

* Anvendte videnskaber og teknologi 20 %

* Institutionsopbygning 30 %

* Universitetsforvaltning 40 %

Armenien

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(1) Toårig støtte (1998 og 1999).

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Økonomi og anvendte videnskaber 50 %

* Erhvervsøkonomi 50 %

Aserbajdsjan

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Toårig støtte (1998 og 1999).

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

(4) Hele den toårige støtte blev tildelt i 1996.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Universitetsforvaltning 50 %

* Miljøvidenskab 50 %

Belarus

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Toårig støtte (1998 og 1999).

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

(4) To projekter blev udvalgt, men blev først påbegyndt i 1998.

Georgien

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Toårig støtte (1998 og 1999).

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

(4) Hele den toårige støtte blev tildelt i 1996.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Jura 50 %

* Økonomi og anvendte videnskaber 50 %

Kasakhstan

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Projekterne blev påbegyndt i 1997.

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

(4) Begrænset indkaldelse af ansøgninger, budgettet taget fra 1996-1997-tildelingen.

(5) Projekterne blev indsendt i 1996, men blev først påbegyndt i slutningen af 1997.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Jura 25 %

* Universitetsforvaltning 25 %

* Turisme og fritid 25 %

* Landbrugs- og levnedsmiddelvidenskaber 25 %

Kirgisistan

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Projekterne blev påbegyndt i 1997.

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

(4) Begrænset indkaldelse af ansøgninger, budgettet taget fra 1996-1997-tildelingen.

(5) Projektet blev indsendt i 1996, men blev først påbegyndt i slutningen af 1997.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Økonomi og anvendte videnskaber 14,3 %

* Universitetsforvaltning 14,3 %

* Virksomhedsadministration 14,3 %

* Turisme og fritid 28,55 %

* Anvendte videnskaber og teknologi 28,55 %

Moldova

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

(3) Projekterne blev påbegyndt i 1997.

(4) Hele den toårige støtte blev tildelt i 1996.

(5) Projekterne blev indsendt i 1996, men blev først påbegyndt i slutningen af 1997.

Fagområder, som var dækket af JEP'er, der var i gang i 1999

* Jura 20 %

* Universitetsforvaltning 40 %

* Erhvervsøkonomi 20 %

* Turisme og fritid 20 %

Mongoliet

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Toårig støtte (1998 og 1999).

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Universitetsforvaltning 33,33 %

* Erhvervsøkonomi 33,33 %

* Uddannelse og læreruddannelse 33,33 %

Den Russiske Føderation

>TABELPOSITION>

(1). (1) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Sociologi 3,3 %

* Social bistand 6,7 %

* Økonomi og anvendte videnskaber 16,7 %

* Offentlig administration 3,3 %

* Europæiske studier og internationale forhold 13,3 %

* Universitetsforvaltning 16,7 %

* Virksomhedsadministration 6,7 %

* Erhvervsøkonomi 13,3 %

* Moderne europæiske sprog 13,3 %

* Uddannelse og læreruddannelse 6,7 %

Turkmenistan

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Projekterne blev påbegyndt i 1997.

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

(4) Begrænset indkaldelse af ansøgninger, budgettet taget fra 1996-1997-tildelingen.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Universitetsforvaltning 33,33 %

* Erhvervsøkonomi 33,33 %

* Moderne europæiske sprog 33,33 %

Ukraine

>TABELPOSITION>

(1) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Social bistand 9,1 %

* Økonomi og anvendte videnskaber 9,1 %

* Europæiske studier og internationale forhold 9,1 %

* Biblioteksvidenskab, kommunikation og journalistik 9,1 %

* Universitetsforvaltning 36,3 %

* Arbejdsledelse og arbejdsmarkedsrelationer 9,1 %

* Landbrugs- og levnedsmiddelvidenskaber 18,2 %

Usbekistan

>TABELPOSITION>

(1) Toårig støtte (1996 og 1997).

(2) Toårig støtte (1998 og 1999).

(3) Præ-JEP'erne ophørte i 1997.

Fagområder, som dækkes af nye JEP'er og CP'er, der blev udvalgt i 1999

* Europæiske studier og internationale forhold 33,33 %

* Universitetsforvaltning 33,33 %

* Ingeniørvidenskaber og teknologi 33,33 %

De Tempus-projekter, der er omtalt i dette bilag er repræsentative for Tempus-programmets kvantitative og kvalitative effekt i partnerlandene. Bemærk venligst, at beskrivelserne stammer fra 1998/99.

Tempus-Phare

Fælleseuropæisk projekt 12211- 97

(Albanien)

Projektdata:

Titel: Udvikling af universitetsforvaltning

Målsætning: Projektet skal forbedre forvaltningsmetoderne på Tiranas Universitet og på Tiranas Polytekniske Universitet. Forbedringen skal ske gennem indførelsen af computer-systemer til registrering af studerende, personaleadministration, finansadministration og biblioteksforvaltning. De nye computer-systemer skal også lette arbejdet i det internationale kontor. Desuden er det planen at indføre et computer-støttet beslutningstagningssystem til strategisk planlægning og at udvikle et computer-støttet informationssystem for studerende og rådgivning af studerende.

Partnere:

* Universität-Gesamthochschule Siegen (kontraktant og koordinator), D

* Polytechnic University of Tiranë, Tiranë, ALB

* University of Tiranë, Tiranë, ALB

* Staffordshire University, Stoke-on-Trent, UK

Lande, der er involveret i projektet:

* Tyskland

* Albanien

* Det Forenede Kongerige

Varighed:

2 år + 6 måneders forlængelse (15.12.1997 - 30.06.2000)

Fælleseuropæisk projekt 12211- 97 (fortsat)

(Albanien)

Projektbeskrivelse:

Resultater:

* Registrering af studerende: Systemet er stort set færdigt, der mangler stadig et sikkerhedssystem, en hjælpefunktion, færdiggørelse af funktionerne til udarbejdelse af rapporter og redskaber for dimittender. Data i det gamle system skal efterhånden overføres til det nye programmel, og det administrative personale skal oplæres i at anvende det nye system.

* Personaleadministration og finansadministration: Programmellet er blevet indkøbt og tilpasset med et års garanti. De to systemer er kompatible. Repræsentanter for hver afdeling fra hver af de deltagende institutioner er blevet oplært i at anvende programmellet, - denne oplæring skal også tilbydes personalet på andre fakulteter.

* Biblioteksforvaltning: Programmellet er blevet indkøbt, og det relevante personale er blevet oplært i at anvende det. Der er blevet oprettet to netværk, et på hvert af de deltagende universiteter, der skal forbindes med to fonde, der samarbejder med universiteterne.

* Computer-støttet informationssystem for studerende og rådgivning af studerende, forbedring af systemet i det internationale kontor: Det igangværende arbejde for det internationale kontor og informationssystemet for studerende hænger nært sammen. En håndbog for studerende med regler for optagelse og med oplysninger om universitetets reglement er under udarbejdelse. Alle studerende vil få adgang til generelle universitetsvejledninger og vejledninger for de enkelte fakulteter. Det polytekniske universitet har udarbejdet en hjemmeside for universitetet, og det samme ventes at ske på Tiranas universitet i den nærmeste fremtid. Der er forhandlinger i gang med SOROS-stiftelsen om oprettelse af et informationscenter for studerende.

* Computer-støttet beslutningstagningssystem til strategisk planlægning: Det vigtigste mål er at give universiteternes administration retningslinjer for anvendelsen af den nye lov om højere uddannelse og direktiver fra undervisningsministeriet. En database, som myndighederne vil have adgang til, er under udvikling.

Formidling af resultaterne: De aktiviteter, der foregår inden for projektet, formidles til andre kollegaer dels gennem regelmæssige rapporter til projektets bestyrelse, dels ved workshops og seminarer for kollegaer inden for beslægtede områder ved de to universiteter. Selv om dette projekt kun var rettet mod det naturvidenskabelige fakultet ved Tiranas universitet, er de andre fakulteter blevet holdt løbende informeret om de modeller, der anvendes på det naturvidenskabelige fakultet, og de håber at købe det samme programmel.

Levedygtighed: I betragtning af den meget praktiske karakter af projektets resultater (programmel og håndbøger) er disse resultaters levedygtighed sikret. Specialisterne ved det naturvidenskabelige fakultet og Tiranas polytekniske universitet kan varetage vedligeholdelsen af de udviklede produkter og evt. videreudvikling af programmellet.

Fælleseuropæisk projekt 13359- 98

(Ungarn)

Projektdata:

Titel: Tilpasning til EU-normer af idrætsadministration i Ungarn

Målsætning: At oprette og drive efteruddannelseskurser for idrætsadministratorer og -ledere som forberedelse til tilpasningen til EU-politik og -normer.

Partnere:

* Semmelweis University, Budapest (koordinator / kontraktant)

* Den ungarske olympiske komité, Budapest

* Ministeriet for ungdom og idræt, Budapest

* Katholieke Universiteit Leuven

* Deutsche Sporthochschule Köln

Lande, der er involveret i projektet:

* Ungarn

* Belgien

* Tyskland

Varighed:

2 år (15.12.1998 - 14.03.2001)

Projektbeskrivelse:

Resultater:

* Projektets første fase: Kurset 'uddannelse af undervisere' - uddannelse af kommende undervisere i idrætsledelse. Uddannelsesprogrammet består af 12 moduler, herunder almenviden, idræt og finansvæsen, forvaltning af anlæg, personaleforvaltning, medieforvaltning, forvaltning af begivenheder og projekter, idrætsplanlægning, miljøforvaltning, idræt og ny teknologi, juridisk forvaltning, sponsoring og markedsføring, andre emner i relation til idræt såsom idrætsmedicin, kvinder og idræt, idrætsvidenskab, doping osv.;

15 eksperter fra projektpartnerne i Ungarn og EU vil bidrage til programmet for en gruppe på 15-20 praktikanter, der vil fungere som fremtidige undervisere;

Kurset 'uddannelse af undervisere' blev afholdt over 8 weekender mellem september 1999 og januar 2000.

* Projektets anden fase: Udleveringen af uddannelsesprogrammet til målgruppen vil begynde inden for de to år, projektet løber. Målgruppen består af op til 1800 idrætsledere fra den statslige såvel som den ikke-statslige idrætssektor. Semmelweis University vil stille undervisningsfaciliteter til rådighed for uddannelsesprogrammet. Efter projektets afslutning vil programmet blive videreført med national støtte fra det ungarske ministerium for ungdom og idræt. Da 80 % af målgruppen befinder sig i provinsen, vil det blive overvejet at oprette kontaktklasser i regionale centre. Uddannelsesprogrammet vil blive tilbudt to gange om året til 20-25 idrætsledere pr. kursus (175-220 personer om året vil gennemgå efteruddannelse).

Fælleseuropæisk projekt 13359- 98 (fortsat)

(Ungarn)

Innovative aspekter: Ungarsk idrætspolitik er skiftet fra vægt på eliteidræt til en mere demokratisk "idræt for alle". Denne nye retning vil blive demonstreret med prioriteringen af efteruddannelse for idrætsledere, der startede før 1989, og som nu er midtvejs i deres karriere. At ændre idrætsledernes holdning i retning af "idræt for alle" er et centralt punkt for det ungarske samfund og bl.a. relateret til folkesundhedspolitikken.

Integration af projektresultaterne i læseplanerne for grundstudierne på Semmelweis University: Projektresultaterne vil blive integreret i læseplanerne for grundstudiet i idrætsledelse og et korrespondancekursus om dette emne på Semmelweis University.

Deltagelse i Tempus III: Semmelweis University har kontakter i flere Tempus III-lande, f.eks. i Kroatien (Zagreb), Ukraine og Moldova. Semmelweis University er den centraleuropæiske kontaktinstitution i "European Network of Sport Sciences in Higher Education", der er et tematisk netværk inden for Erasmus-programmet. Netværket har til hensigt at udvide sine aktiviteter til Tempus III-partnerlandene. I forbindelse med Tempus III er Semmelweis University parat til at tage imod eksperter fra Phare ikke-ansøgerlande og fra Tacis-lande på studiebesøg for at formidle Tempus-resultater og deltage i netværksaktiviteter.

Fælleseuropæisk projekt 12466- 97

(Rumænien)

Projektdata:

Titel: Efteruddannelsesprogram i form af åben uddannelse og fjernundervisning inden for undervandsteknologier

Målsætning: Oprettelse af en afdeling for videreuddannelse samt åben uddannelse og fjernundervisning på University 'Dunarea de Jos' i Galati gennem efteruddannelse af personale og udvikling af tre nye kurser for videreuddannelse samt åben uddannelse og fjernundervisning inden for undervandsteknologier.

Partnere:

* GKSS Forschungszentrum, Geesthacht, D

* Universität Hamburg, Hamburg, D

* Instituto de Soldadura e Qualidade - ISQ, Lisboa, P

* Undervisningsministeriet, Bucuresti, RO

* Handelsmarineinstituttet, Constanta, Constanta, RO

* Institute of Welding and Material Testing, Timisoara, RO

* Universitetet 'Dunarca de Jos', Galati, Galati (kontraktant og koordinator), RO

Lande, der er involveret i projektet:

* Tyskland og Portugal

Varighed:

3 år + 3 måneders forlængelse (15.12.1997 - 14.03.2001)

Resultater:

Ny afdeling for ODL: Afdelingen for Videreuddannelse & Åben Uddannelse og Fjernundervisning (ODL) er oprettet som en ny institutionel struktur inden for universitetet i Galati og hviler i sig selv.

Afdelingen fungerer: Der gives intensivkurser (om aftenen og i weekender) til specialister (ingeniører) fra virksomheder eller forskningscentre.

Videreuddannelseskurserne har en varighed på 3-6 måneder, afhængigt af virksomhedens ønske.

Alle kontrakter med virksomheder, betaling af gebyrer osv. administreres centralt af universitetets center for videreuddannelse.

Fælleseuropæisk projekt 12466- 97 (fortsat)

(Rumænien)

Udvikling af læseplaner:

Der er blevet udviklet tre nye kurser inden for undervandsteknologier:

* Undervandsteknologier

* Undervandsinspektion, -vedligeholdelse og -reparation

* Bemyndigelse af undervandsoperatører

Der er blevet skrevet og udgivet en række lærebøger: to bind om undervandssvejsning og et om undervandsteknologier.

Der vil desuden blive fremstillet multimediemateriale til ODL-undervisning.

De nye læseplaner er godkendt af Mechanical Engineering Professorial Council fra universitetet i Galati, Shipping Electromechanical Faculty Council (Handelsmarineinstituttet, Galati) og af disse institutioners konsistorier. Læseplanen vil også blive forelagt Rumæniens undervisningsministerium til godkendelse.

Deltagerne i intensivkurserne modtager et certifikat fra fakultetet for mekanik ved universitetet i Galati. Dette certifikat anerkendes af undervisningsministeriet.

De nye kurser er udviklet af et hold rumænske akademikere og specialister, sammen med partnerne fra EU, der har stor erfaring inden for undervandsteknologier.

De nye kurser vil desuden blive indført i de almindelige læseplaner på grundstudiet og i de videregående studier.

Personalemobilitet:

Inden for projektets andet år deltog 19 rumænske akademikere fra de forskellige rumænske partnerinstitutioner i personaleefteruddannelsesprogrammet hos partnerne i EU. Det vigtigste resultat af personalemobiliteten var en større viden, bedre undervisningsfærdigheder og udviklingen af nye kurser og undervisningsmaterialer.

Målgruppe:

Målgruppen er blandet: universitetsstuderende og arbejdsgivere, men hovedvægten ligger på videreuddannelse af specialisterne.

* 250 studerende på grundstudiet

* 75 studerende i kortvarige uddannelser

* 50 specialister inden for undervandsteknologier: operatører, ingeniører, konstruktører, tilsynsførende

Formidling og levedygtighed: projektet er meget kendt på de vigtigste rumænske universiteter og forskningsinstitutter der beskæftiger sig med undervandsteknologier.

Formidling vil finde sted på nationale og internationale konferencer, ved udgivelse af faglige artikler og tidsskrifter, på workshops.

Afdelingen for Åben Uddannelse og Fjernundervisning (ODL), der samarbejder med Centeret for Videreuddannelse ved universitetet i Galati, hviler i sig selv.

Der er en regulær efterspørgsel fra markedet, og adskillige skibsfartsinstitutter er for øjeblikket interesseret i uddannelsesaktiviteter, der kan leveres af universitetet.

Tempus-Tacis

Fælleseuropæisk projekt 10266- 96

(Belarus)

Projektdata:

Titel: Økonomisk organisering og kommerciel fornyelse af universitet

Målsætning: At omstrukturere eksisterende læseplaner for Belarus State Economic University og at udvikle nye læseplaner efter moderne internationale standarder

Partnere:

* Universitat Politécnica de Catalunya, E (koordinerende og kontraherende institution)

* Université de Montpellier I, F

* Belarus State Economic University (BSEU), BR

Lande, der er involveret i projektet:

* Spanien

* Frankrig

* Belarus

Varighed:

3 år (1.01.97 - 06.2000)

Projektbeskrivelse:

Projektet fokuserer på at tilpasse undervisningsmetoder og indholdet af læseplaner til at opfylde moderne internationale standarder. Strategisk passer det ind i den videre målsætning at ændre undervisningsfilosofien og -miljøet til at bibringe kandidater fra universitetet et nyt perspektiv inden for rammerne af en fri markedsøkonomi.

Kvalitativ effekt:

Resultater:

* De nye læseplaner og undervisningsmaterialer er blevet udviklet og indført med held.

* En ordning med skriftlige eksamener som i Vesten er med held blevet indført og tilpasset til eksisterende universitetsregulativer.

* Mobilitetsprogrammet for personale og studerende var godt organiseret og viste sig effektivt, både med hensyn til udvikling af undervisningsmateriale og i form af ændringer i retning af et mere fleksibelt undervisningsmiljø.

* Hjælpetjenesten for studerende, kandidater og beslutningstagere er blevet oprettet og er nu i drift.

Fælleseuropæisk projekt 10266- 96 (fortsat)

(Belarus)

Innovative aspekter

* Belarussiske kollegaer har, med støtte og råd fra deres partnere i EU, udarbejdet en imponerende mængde undervisningsmateriale og lærebøger. Alt materialet blev udviklet kreativt, så det resulterede i innovative dokumenter til brug i Belarus og ikke blot oversættelser af undervisningsmateriale fra universiteter i EU.

* Lærebøgerne kan forventes solgt til andre NIS-lande, såsom Ukraine.

* En af mulighederne for at formidle resultaterne af projektet er at placere lærebøgerne og undervisningsmaterialet på universitetets websted.

Kvantitative aspekter:

* I løbet af projektet er der produceret 35 udgivelser af lærebøger og undervisningsmateriale inden for alle de vigtigste fagområder.

* Konferencesalen er blevet fuldt udstyret til afholdelse af internationale konferencer and symposier. BSEU har anvendt 10 000 USD af egne midler til at færdiggøre arbejdet med konferencesalen.

Formidling:

Med henblik på formidling af projektets resultater vil der i år 2000 blive indsendt en ansøgning om et netværksprojekt.

Fælleseuropæisk projekt 10216- 96

(Den Russiske Føderation)

Projektdata:

Titel: Styrkelse af kapaciteten på "Perm State Pedagogical Institute" med hensyn til uddannelse af lærere inden for specialundervisning

Målsætning: At udvikle Perms universitets kapacitet med henblik på at sikre en løbende læreruddannelse inden for specialundervisning i regionen Perm.

Partnere:

* University of Oxford, UK (koordinerende og kontraherende institution)

* Universiteit van Amsterdam, Nederlandene

* Martin-Luther-Universität, D

* Perm State Pedagogical University, RF

Lande, der er involveret i projektet:

* Det Forenede Kongerige

* Nederlandene

* Tyskland

* Den Russiske Føderation

Varighed:

3 år (01.1997 - 06.2000)

Fælleseuropæisk projekt 10216- 96 (fortsat)

(Den Russiske Føderation)

Projektbeskrivelse:

Projektet fokuserer på en omlægning af læseplanen, efteruddannelse af underviserne og nyorientering af specialundervisningen. I et videre perspektiv inden for Perm-regionen betyder projektet, at der bliver udviklet en brugerorienteret service for skoler med handicappede børn, og det er således med til at opfylde samfundets behov for en bestemt type undervisning.

Kvalitativ effekt:

Resultater:

* Nye læseplaner er blevet udviklet og indført med held. Der findes to typer kurser: videregående kurser, korte kurser og kursusmoduler

* Et ressourcecenter er blevet fuldt udrustet på højt niveau, inkl. et bibliotek

* Der er ydet personaleudvikling og uddannelse inden for flere hovedområder, såsom direkte undervisning og fjernundervisning, førskole- og skoleundervisning af handicappede børn, diagnostiske og psyko-korrigerende teknikker, samt metodisk bistand til forældre til børn med særlige behov.

Innovative aspekter

* Udvikling af læseplaner og læreruddannelse sker i en bred, tværfaglig sammenhæng med inddragelse af andre fakulteter, såsom fakultetet for økonomi og datamatik.

* Der er kommet et godt samarbejde i gang med skoler for handicappede børn, så udviklingen af læseplaner er orienteret mod brugerne, og Perms lokalforvaltning har ydet aktiv støtte.

Kvantitative aspekter:

* Et hold på ni lærere er blevet oprettet og uddannet, så der regelmæssigt kan tilbydes et etårigt kompetencegivende program for lærere med undervisningserfaring.

* Der er i løbet af projektet blevet afholdt ti langvarige og kortvarige kurser, med deltagelse af 20-100 studerende.

Formidling:

* I løbet af hele projektet har universitetet i Perm fortsat sit samarbejde med andre projekter inden for udvikling af specialundervisning i Volgograd og Pskov.

* Projektets succes gør det velegnet til at fungere som model i de øvrige regioner i Ural og Udmurtia.

Fælleseuropæisk projekt 10328- 97

(Usbekistan)

Projektdata:

Titel: Uddannelse i energiforvaltning i Usbekistan

Målsætning: Oprettelse af en velorganiseret og fungerende uddannelse i energiforvaltning ved Tashkent Technical University, der fører frem til en anerkendt kandidatgrad.

Partnere:

* Technological Educational Institution (TEI), Athen, GR (koordinerende og kontraherende institution)

* Technische Universität Berlin (TUB), D

* Tashkent State Technical University (TSTU), USB

Lande, der er involveret i projektet:

* Grækenland

* Tyskland

* Usbekistan

Varighed:

3 år (15.01.98 - 14.04.2001, inkl. en tremåneders kontraktforlængelse)

Projektbeskrivelse:

Projektet fokuserer på at udvikle en uddannelse i energiforvaltning ved Tashkent State Technical University. Hovedindsatsen ligger på udarbejdelsen af et praktisk orienteret kursus for specialister, der allerede arbejder inden for energiforvaltning i Usbekistans vigtigste virksomheder, for at gøre energiforvaltningen mere effektiv og derved forbedre landets konkurrenceevne og mindske miljøskaderne fra produktion, transport og forbrug af energi.

Kvalitativ effekt:

Resultater:

* Foreløbig er en etårig uddannelse i energiforvaltning blevet udviklet og tilpasset til den nye uddannelsesstruktur, der er blevet indført i Usbekistan. To semestre af denne uddannelse er allerede blevet gennemført med held. Usbekiske industrivirksomheder viste stor interesse, da uddannelsen første gang blev gennemført, og de fleste betalte ikke blot undervisningsgebyrerne for deres ansatte, men fortsatte med at betale dem fuld løn.

* Seks nye laboratorier, der giver undervisning i den nye teknologi, er blevet oprettet og udrustet.

* Universitetsansatte blev uddannet til at undervise i den nye uddannelse. Dette viste sig ikke blot værdifuldt med hensyn til uddannelsens indhold, men også ved at give de ansatte lejlighed til at tilegne sig nye undervisningsmetoder.

* Tre studerende var på en måneds praktikophold i græske virksomheder.

Fælleseuropæisk projekt 10328- 97 (fortsat)

(Usbekistan)

Innovative aspekter

* Den første gruppe studerende til den nye uddannelse blev udvalgt blandt unge specialister, der arbejder inden for energiforvaltning i Usbekistans vigtigste virksomheder, hvilket bidrog til projektets overordnede målsætning om at gøre landets energiforvaltning mere effektiv.

* Undervisningsmaterialet til den nye uddannelse er blevet fremstillet på cd-rom, hvilket gør formidling og udbredelse lettere og billigere.

Kvantitative aspekter:

Den nye uddannelse blev givet til en gruppe på tyve studerende, der alle gennemførte uddannelsen. En ny gruppe på samme størrelse er blevet udvalgt med henblik på det sidste projektår. Tolv ansatte ved Tashkent State Technical University gennemgik intensivkurser for at blive i stand til at levere den nye uddannelse.