[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 8.5.2006

KOM(2006) 199 endelig

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

om anvendelsen af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser ("BNI-forordningen")

1. INDLEDNING

I Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 af 15. juli 2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser ("BNI-forordningen")[1] er der fastlagt procedurer, som skal gøre det lettere at kontrollere, og om nødvendigt forbedre, sammenligneligheden, pålideligheden og fuldstændigheden af medlemsstaternes skøn over bruttonationalindkomsten (BNI). BNI-forordningen ligger i forlængelse af Rådets afgørelse 2000/597/EF, Euratom af 29. september 2000 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter[2].

BNI opgjort efter det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 95), som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab[3], har siden 1. januar 2002 været anvendt til beregning af Fællesskabets fjerde indtægtskilde. Før 2002 blev BNI opgjort efter to tidligere nationalregnskabssystemer anvendt som beregningsgrundlag.

Forløberen for BNI-forordningen var det såkaldte BNI-direktiv, Rådets direktiv 89/130/EEC, Euratom af 13 februar om harmonisering af fastlæggelsen af bruttonationalindkomsten i markedspriser[4]. BNI-direktivet indførte en procedure til kontrol og vurdering af BNI's sammenlignelighed, pålidelighed og fuldstændighed i BNI-udvalget, hvor medlemsstaterne og Kommissionen arbejdede tæt sammen i årene fra 1989 til 2003. Man opnåede herved et godt sammenlignelighedsniveau. BNI-forordningen udvider og tilpasser denne procedure, således at BNI opgjort efter ENS 95 kan anvendes som kriterium for Fællesskabets egne indtægter, og der er ved forordningen desuden nedsat et nyt BNI-udvalg.

Det nye BNI-udvalg afholdt sit første møde den 5.-6. november 2003, der samtidig var det sidste møde i det gamle BNI-udvalg. På mødet vedtog det nye BNI-udvalg sin forretningsorden som fastsat i BNI-forordningens artikel 4, stk. 3.

Formålet med dette dokument er at aflægge rapport om anvendelsen af BNI-forordningen i overensstemmelse med artikel 7 i forordningen. Heri opsummeres de fremskridt, Kommissionen og BNI-udvalget har gjort i harmoniseringen af BNI og anvendelsen af BNI-forordningen siden dens ikrafttræden. Kapitel 2 omhandler de foranstaltninger, der er truffet for at præcisere definitionen af bruttonationalindkomsten i markedspriser. Kapitel 3 omhandler de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at medlemsstaterne rettidigt indberetter BNI-data og andre data til Kommissionen. Kapitel 4 omhandler de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet for at kontrollere medlemsstaternes kilder og metoder til beregning af BNI. I kapitel 5 drages der konklusioner om anvendelsen af BNI-forordningen siden dens ikrafttræden.

2. DEFINITION OG BEREGNING AF BRUTTONATIONALINDKOMSTEN I MARKEDSPRISER

I henhold til BNI-forordningens artikel 1 defineres bruttonationalindkomsten i markedspriser (BNI) og bruttonationalproduktet i markedspriser (BNP) i overensstemmelse med det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 95). Medlemsstaterne anvender ENS 95 i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95-forordningen). BNI-forordningen blev vedtaget i 2003, og de første data, der blev udarbejdet i henhold hertil, var dataene for regnskabsåret 2002, som blev indberettet i september 2003.

Medlemsstaterne har allerede beregnet BNP og BNI efter ENS 95 siden april 1999 i henhold til ENS 95-forordningen. Siden da er BNI i henhold til den foregående 2. udgave af ENS til brug for egne indtægter blevet afledt af BNP opgjort efter ENS 95 ved hjælp af specifikke begrebsmæssige justeringer. De vigtigste begrebsmæssige justeringer er fastlagt i Kommissionens beslutning 97/178/EF, Euratom af 10. februar 1997 om fastsættelse af en metodologi for overgangen mellem det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab (ENS 95) og det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 2. udgave)[5]. Kommissionen (Eurostat) og det gamle BNI-udvalg gjorde derfor en stor indsats for at harmonisere beregningerne efter ESA 95, allerede før den nye BNI-forordning trådte i kraft.

Da det nye BNI-udvalg blev nedsat i november 2003, tog det initiativ til at sikre, at resultaterne af det gamle BNI-udvalgs arbejde med at harmonisere nationalregnskabsbegreber og -definitioner fortsat ville kunne anvendes til harmonisering af BNI opgjort efter ENS 95, når det var relevant. Det tog også initiativ til præcisere definitionen af nye begreber, som var blevet indført i ENS 95.

Et første skridt var at bevare og ajourføre forskellige retsakter, som vedrørte BNI efter den gamle opgørelsesmetode, og som også var relevante for BNI opgjort efter ENS 95. På baggrund heraf blev følgende kommissionsforordninger udarbejdet og vedtaget:

- Kommissionens forordning (EF) nr. 109/2005 af 24. januar 2005 om definitionen af medlemsstaternes økonomiske område med henblik på gennemførelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser6

- Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 116/2005 af 26. januar 2005 om behandlingen af momsrefusioner til ikke-afgiftspligtige personer og til afgiftspligtige personer for virksomhed, som er fritaget for afgift, med henblik på gennemførelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser7

- Kommissionens forordning (EF) nr. 1722/2005 af 20. oktober 2005 om principperne for opgørelse af boligtjenester til brug i forbindelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1287/2003 om harmonisering af bruttonationalindkomsten i markedspriser8.

Et andet skridt bestod i, at BNI-udvalget vedtog en række anbefalinger om specifikke begreber i ENS 95, som det gamle BNI-udvalg tidligere var nået til enighed om:

- måling af faste bruttoinvesteringer i software

- måling af forsikringstjenester

- behandlingen af importafgifter betalt af ikke-residenter (Rotterdam-effekten på importafgifter)

- måling af imputerede bidrag til sociale ordninger

- behandlingen af UK-korrektionen

Desuden vedtog BNI-udvalget anbefalinger udarbejdet af følgende taskforcer:

- taskforcen vedrørende originalværker inden for underholdning, litteratur og kunst

- taskforcen vedrørende forbrug af fast realkapital i forbindelse med offentlig infrastruktur

- taskforcen vedrørende reinvesteret indtjening på direkte udenlandske investeringer.

3. INDSENDELSE AF BNI-DATA OG SUPPLERENDE OPLYSNINGER

Indberetning af BNI-data

I henhold til artikel 2, stk. 1 og 2, i BNI-forordningen udarbejder medlemsstaterne BNI i forbindelse med den regelmæssige opstilling af nationalregnskabet og meddeler hvert år inden den 22. september Kommissionen (Eurostat) tallene for BNI-aggregater og dets bestanddele. Dermed er fristen for indberetning til Kommissionen af BNI-data vedrørende Fællesskabets egne indtægter blevet fremrykket med otte dage sammenlignet med BNI-direktivet. Ifølge dette skulle medlemsstaterne indsende deres BNI-data inden den 1. oktober.

Der har ikke været store problemer med den nye frist. Kun i 2003, der var forordningens første anvendelsesår, og hvor den var blevet vedtaget i juli, indberettede et lille antal medlemsstater deres data efter den gamle tidsplan. I 2004 og 2005 leverede alle medlemsstater deres BNI-data rettidigt.

Hvert år, i starten af juli, har BNI-udvalget lagt sig fast på en fælles udformning af de tabeller ("BNI-spørgeskemaet"), medlemsstaterne skal anvende for at lette indberetningen af deres BNI-data. Kort efter mødet i BNI-udvalget i juli har Eurostat tilsendt alle medlemsstater en model (i Excel-format) af det aftalte spørgeskema og anmodet dem om at sende det udfyldte BNI-spørgeskema tilbage rettidigt.

Spørgeskemaet indeholder også andre tabeller og formler, der gør det muligt at kontrollere konsistensen af de tilvejebragte data samt at finde og undgå fejl. Det er desuden ledsaget af detaljerede anvisninger på korrekt udfyldelse. Disse tiltag har i høj grad medvirket til at harmonisere og yderligere forbedre de data, medlemsstaterne indsender til Eurostat.

Årsrapport om kvaliteten af BNI-data

BNI-forordningen forpligter også medlemsstaterne til at sende en årsrapport om kvaliteten af deres BNI-data til Eurostat (artikel 2, stk. 3). Formålet med denne rapport er at give Kommissionen de oplysninger, der er nødvendige for at vise, hvordan tallene er blevet beregnet, beskrive enhver signifikant ændring i de anvendte metoder og basisstatistikker og redegøre for de revisioner, der er foretaget af tidligere BNI-beregninger.

Rapportens indhold og form blev fastlagt af BNI-udvalget på mødet i juli 2004. I september 2004 indsendte alle medlemsstater en kvalitetsrapport sammen med deres BNI-data. Rapporterne var af god kvalitet og gav Kommissionen de baggrundsoplysninger, der var nødvendige for at vurdere medlemsstaternes data.

Men til trods for, at formen var fælles, og at der var givet anvisninger på, hvordan kvalitetsrapporterne skulle udarbejdes, var medlemsstaternes rapporter meget forskellige med hensyn til længde og opbygning. I 2005 gav Eurostat derfor, efter aftale med BNI-udvalget, mere præcise anvisninger vedrørende udarbejdelsen af kvalitetsrapporterne. Dette forbedrede yderligere sammenligneligheden og anvendeligheden af de kvalitetsrapporter, der blev indsendt i september 2005.

Inddragelse af de nye medlemsstater i BNI-processen

De nye medlemsstaters bidrag til den fjerde indtægtskilde er baseret på BNI-data fra og med 2004, dvs. det år, hvor de tiltrådte Den Europæiske Union. BNI-dataene for 2004 skulle indberettes til Kommissionen første gang i september 2005.

De nye medlemsstater var blevet inddraget i indberetningen af BNI-data længe forinden. I 2003 indberettede de nye medlemsstater BNI-data for 2002. Derefter indberettede de i 2004 reviderede BNI-data for 2002 og for første gang BNI-tal for 2003, som også var ledsaget af en kvalitetsrapport.

Takket være denne forsøgsordning forløb indberetningen af BNI-data i 2005 lige så gnidningsløst for de nye medlemsstater som for de gamle.

BNI-oversigter

Hovedformålet med de årlige BNI-kvalitetsrapporter er at give oplysninger om tilfælde, hvor der er sket betydelige ændringer i og revisioner af medlemsstaternes BNI-beregninger. Kvalitetsrapporten skal derfor, når det er relevant, indeholde en kort og præcis opdatering vedrørende medlemsstatens metodologi, kilder og resultater.

Ud over disse korte rapporter gives der i oversigterne over metoder og basisstatistikker til beregning af BNI og dets bestanddele (BNI-oversigterne) en detaljeret redegørelse for de metoder og kilder, der anvendes til at beregne de endelige tal for BNI og dets bestanddele. Artikel 3 i BNI-forordningen forpligter medlemsstaterne til at udarbejde sådanne oversigter og sende dem til Eurostat. Disse oversigter er et af Eurostats vigtigste midler til at vurdere medlemsstaternes BNI-data med hensyn til sammenlignelighed, pålidelighed og fuldstændighed.

Da metoder og basisstatistikker til udarbejdelse af endelige BNI-data ikke ændrer sig væsentligt fra det ene år til det andet, men kun i forbindelse med gennemgribende revisioner, der foretages med længere tidsintervaller, er det ikke nødvendigt at lave nye BNI-oversigter hvert år. BNI-udvalget foreslog på mødet i juli 2005, at landene som en generel regel skulle ajourføre deres BNI-oversigter inden for en frist på ét år efter en gennemgribende benchmarkrevision, eller, hvis der ikke forelå nogen politik for benchmarkrevision, mindst hvert femte år.

I øjeblikket findes der BNI-oversigter for de 15 gamle medlemsstater (samt for EØS-landene Norge og Island). De fleste af disse oversigter er fra perioden mellem 2001 og 2003 (enkelte fra 2004). De er typisk på mellem 300 og 500 sider og er blevet anvendt af Eurostat i forbindelse med den sidste BNI-kontrolrunde i de gamle medlemsstater (se kapitel 4 i denne rapport).

De nye medlemsstater er i øjeblikket godt i gang med at udarbejde BNI-oversigter. Der er givet økonomisk støtte hertil under Phare-programmet, og de gamle medlemsstater har ydet omfattende bistand til de nye medlemsstater.

Medlemsstaterne skal udarbejde deres oversigter i henhold til en aftalt model for at sikre, at indholdet er fuldt ud sammenligneligt. Med henblik herpå har Eurostat udviklet en ny vejledning om BNI-oversigter, der blev vedtaget af BNI-udvalget i juli 2005. Denne vejledning bygger på en tidligere udgave fra 1999 og på erfaringerne med de seneste oversigter for de gamle medlemsstater.

Hvad angår tidsplanen besluttede BNI-udvalget i november 2005, at alle medlemsstater skulle levere en ny eller ajourført udgave af deres BNI-oversigt senest den 31. december 2006. I begyndelsen af 2006 skrev Kommissionen til medlemsstaterne for at minde dem om, at enhver nedsættelse af deres bidrag til Fællesskabets budget, der skyldes forsinkelser i revisionen af BNI-oversigter, kan medføre en anmodning om betaling af morarenter i overensstemmelse med artikel 11 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter 9.

Forbedring af den kvantitative beskrivelse af BNI-beregninger: procestabeller og tabelmetoden

Nøjagtighed og fuldstændighed er vigtige kriterier for BNI-data af høj kvalitet. Både det nuværende og det gamle BNI-udvalg har gjort en stor indsats for at forbedre målingen og evalueringen af nationalregnskabsdataenes nøjagtighed og fuldstændighed.

I 1999 oprettede det gamle BNI-udvalg en taskforce, der skulle gennemgå alle relevante aspekter af evalueringen af nøjagtigheden i de grundlæggende datakilder, undersøge, om der kan gennemføres en evaluering af nøjagtigheden i nationalregnskaberne, og fremsætte anbefalinger med henblik på en eventuel udvidelse af indberetningskravene for BNI-data, der anvendes til beregning af den fjerde indtægtskilde. Denne taskforce har fremsat en række anbefalinger vedrørende opstillingen af såkaldte procestabeller, der er et værktøj til beskrivelse af det kvantitative aspekt af de specifikke etaper i udarbejdelsen af BNI-data lige fra kildestatistikkerne til det endelige samlede nationalregnskab.

Denne tilgang med procestabeller er derefter blevet afprøvet af ti medlemsstater. De erfaringer, man opnåede i forbindelse med afprøvningerne, blev anvendt til yderligere at justere anbefalingerne og til at udarbejde en vejledning om opstilling af procestabeller, der blev godkendt af BNI-udvalget på mødet i juli 2005. På samme møde foreslog Eurostat, at alle medlemsstater som et minimum skulle opstille procestabeller ved hver benchmarkrevision og indarbejde dem i deres BNI-oversigter.

Eurostat har også arbejdet på den såkaldte tabelmetode for fuldstændighed, ved hjælp af hvilken der kan tilvejebringes yderligere kvantitative oplysninger til evaluering af BNI-data. Denne metode blev udviklet i forbindelse med Phare-projekter med de daværende kandidatlande. Den udgør et komplet, konsistent og praktisk redskab til sikring af regnskabernes fuldstændighed og sammenlignelighed. Den kan betragtes som et supplement til procestabellerne, da den giver yderligere oplysninger om de justeringer, der skal gøre dataene mere fuldstændige, og som allerede er beskrevet i procestabellerne.

BNI-udvalget gav udtryk for bred opbakning til princippet i tabelmetoden på mødet i juli 2005. Der er dog også blevet ytret betænkelighed ved den store ekstra arbejdsbyrde, som indførelsen af denne metode fører med sig.

4. PROCEDURER FOR OG KONTROL AF BEREGNINGEN AF BNI

Ansvarsfordelingen i Kommissionen i forbindelse med kontrol af BNI

I henhold til artikel 5, stk. 1, i BNI-forordningen skal Kommissionen kontrollere medlemsstaternes kilder og metoder til beregning af BNI. Ansvarsfordelingen i Kommissionen til kontrol af BNI til brug for egne indtægter er fastsat i et aftalememorandum mellem Eurostat og Generaldirektoratet for Budget, der blev undertegnet af generaldirektørerne for de to tjenestegrene i 2004, og som er en ajourføring af et lignende memorandum fra 1992.

Forholdet mellem det nye og det gamle BNI-udvalg

De to udvalg vedtog en fælles erklæring på deres fælles møde den 5.-6. november 2003. I denne erklæring accepterer det gamle BNI-udvalg fremover det nye udvalgs udtalelser vedrørende BNI-data baseret på ENS 79, idet det vurderer, at alle BNI-data til beregning af egne indtægter er afledt af nationalregnskaber baseret på ENS 95.

Kontrol af medlemsstaternes BNI-beregninger

Mellem 2002 og 2004 foretog Eurostat en indgående analyse af alle de gamle medlemsstaters og Norges og Islands statistiske kilder og metoder. Denne analyse var baseret på oplysninger fra landenes BNI-oversigter og fra BNI-kontrolbesøg i de nationale statistiske kontorer.

Målet med denne analyse var at validere landenes nationalregnskabsdata til brug for egne indtægter med hensyn til dataenes pålidelighed, sammenlignelighed og fuldstændighed. Et andet mål var at afgøre, på hvilke specifikke punkter Kommissionen skulle forbeholde sig sin stilling til medlemsstaternes BNI-data. Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om gennemførelse af afgørelse 2000/597/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter giver mulighed for at tage forbehold over for medlemsstaternes BNI-data. I henhold til artikel 10, stk. 8, i denne forordning skal der fire år efter et givent regnskabsår ikke længere tages hensyn til korrektioner i BNI, undtagen på de punkter, hvor enten Kommissionen eller medlemsstaten forinden har givet meddelelse om en sådan korrektion.

På grundlag af analysen af medlemsstaternes kilder og metoder så Eurostat sig i stand til at erstatte tidligere generelle forbehold over for de gamle medlemsstaters BNI-data for årene 1995-2001 med specifikke forbehold. I alt blev der i 2004 og 2005 taget 68 specifikke forbehold over for 14 medlemsstater. Allerede i 2005 kunne arbejdet med fem af disse specifikke forbehold afsluttes og forbeholdene ophæves. Medlemsstaterne skal inden september 2006 løse problemerne med de specifikke forbehold, der er taget over for dem.

Disse specifikke forbehold vedrører BNI og dets bestanddele i perioden 1995-2001. BNI-udvalget besluttede i oktober 2005, at det i juli 2006 ville tage et generelt forbehold over for de gamle medlemsstaters BNI-data for 2002, som i modsat fald ville blive endelige og anvendt til beregningen af egne indtægter i 2006. Det generelle forbehold vil blive opretholdt, indtil Eurostat har foretaget en ny analyse af de ajourførte BNI-oversigter, som medlemsstaterne skal forelægge inden udgangen af 2006.

De nye medlemsstaters BNI-data for 2004, tiltrædelsesåret, vil forblive tilgængelige til brug for beregning af egne indtægter indtil 2008. Eurostat vil kontrollere deres kilder og metoder på samme måde som for de gamle medlemsstater, når deres BNI-oversigter foreligger, ligeledes ved udgangen af 2006.

Årlig gennemgang af og formel udtalelse om BNI-data til brug for egne indtægter

I henhold til artikel 5, stk. 2, i BNI-forordningen skal BNI-udvalget hvert år gennemgå de BNI-data, der indberettes til Kommissionen. Udvalget skal derefter afgive udtalelse om, hvorvidt medlemsstaternes BNI-data kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter.

Med henblik herpå foretager Eurostat hvert år en grundig kontrol af de BNI-data, der indberettes inden den 22. september. Der er i de seneste tre år blevet truffet en række foranstaltninger med henblik på at forbedre arbejdsgangen, kontroltiltagene og dokumentationen i forbindelse med kontrollen af de indberettede data. Efter kontrollen forelægges dataene for BNI-udvalget, der gennemgår dem og vedtager sin udtalelse om, hvorvidt de gamle medlemsstaters data kan anvendes som grundlag for beregningen af egne indtægter. Når dette er slået fast, fremsendes udtalelsen sammen med dataene til Generaldirektoratet for Budget.

BNI-udvalget har endnu ikke kunnet afgive udtalelse om egnetheden af de nye medlemsstaters BNI-data, da deres oversigter over kilder og metoder endnu ikke er blevet forelagt udvalget.

Revisionsrettens gennemgang af Kommissionens kontroltiltag

Kommissionens arbejde med kontrol af medlemsstaternes BNI-data efter den gamle opgørelsesmetode og BNI-data opgjort efter ENS 95 er hvert år blevet grundigt gennemgået af Revisionsretten. En detaljeret redegørelse for Revisionsrettens aktiviteter vedrørende BNI som grundlag for beregningen af egne indtægter findes i Revisionsrettens årsberetninger om budgetgennemførelsen og i en række revisionsskrivelser og foreløbige resultater, senest i årsberetningen for regnskabsåret 200410. Revisionsrettens vurdering er i denne beretning generelt positiv. Således "… mener Retten på grundlag af data, som medlemsstaterne har indsendt, at moms- og BNI-indtægterne i alt væsentligt er beregnet korrekt og opkrævet korrekt og opført korrekt af Kommissionen i Fællesskabernes regnskaber" (jf. punkt 3.53 i årsberetningen).

5. KONKLUSIONER

Overgangen i 2003 fra BNI-direktivet til BNI-forordningen forløb tilfredsstillende og gnidningsløst. Der var truffet passende foranstaltninger med henblik på at gennemføre og ajourføre retsakter og anbefalinger til brug for BNI-forordningen. Herudover blev der udviklet nye begrebsmæssige anbefalinger for yderligere at harmonisere BNI-data medlemsstaterne imellem. Man vil fortsætte arbejdet på dette område, f.eks. hvad angår registrering af produktion i forbindelse med ulovlige aktiviteter som krævet i ENS 95.

Der er også truffet foranstaltninger for at sikre rettidig og harmoniseret fremsendelse af BNI-data, forbedre og ajourføre dokumentation om metoder og kilder til beregning af BNI og dets bestanddele og give et bedre kvantitativt billede af BNI-tals nøjagtighed og fuldstændighed. De nye medlemsstater er med held blevet inddraget i BNI-processen.

Hvad angår procedurerne har man sikret, at ansvarsfordelingen i Kommissionen med henblik på kontrol af BNI-data er blevet klart fastlagt, og at der har været en klar institutionel overgang fra det gamle til det nye BNI-udvalg. Der er sket fremskridt med hensyn til gennemgang og kontrol af BNI-beregningerne. Det udmærkede samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, både i BNI-udvalget og under Kommissionens informationsbesøg i de nationale statistiske kontorer, har også gavnet denne proces.

I de kommende år vil Kommissionen og BNI-udvalget fortsat bestræbe sig på at bevare og forbedre BNI-dataenes sammenlignelighed, pålidelighed og fuldstændighed. I 2006 vil de gamle medlemsstater arbejde på at fjerne de bestående forbehold over for visse bestanddele i deres BNI-data for perioden 1995-2000. Kommissionen vil forbeholde sig sin stilling til de gamle medlemsstaters BNI-data for 2002, indtil der er foretaget en kontrol på grundlag af den nye ajourførte dokumentation, som medlemsstaterne skal forelægge inden udgangen af 2006. De nye medlemsstater skal også for første gang forelægge en fuldstændig dokumentation om deres metoder og kilder inden udgangen af 2006. Kommissionen vil følge op herpå med en grundig kontrol.

[1] EUT L 181 af 19.7.2003, s. 1.

[2] EFT L 253 af 7.10.2000, s. 42.

[3] EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1.

[4] EFT L 49 af 21.2.1989, s. 26.

[5] EFT L 75 af 15.3.1997, s. 44.

6 EUT L 21 af 25.1.2005, s. 3.

7 EUT L 24 af 27.1.2005, s. 6.

8 EUT L 276 af 21.10.2005 s. 5.

9 EFT L 130 af 31.5.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2028/2004 (EUT L 352 af 27.11.2004, s. 1).

10 EUT C 301 af 30.11.2005, s. 1.