DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 18.9.2008 
SEK(2008) 2445 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
 
Flersprogethed: et aktiv for Euro pa og en fælles forpligtelse 
 
   
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
 
    
{KOM(2008) 566 endelig} 
{SEK(2008) 2443} {SEK(2008) 2444} 
Denne rapport forpligter kun de tjenestegrene i Kommissionen, der har været involveret i 
udarbejdelsen, og foregriber på ingen måde en eventuel senere afgørelse truffet af 
Kommissionen.
DA 2   DA RESUMÉ 
I dette resumé af konsekvensanalysen præsente res politikken vedrørende flersprogethed, som 
situationen er aktuelt, og der fremsættes fors lag om at styrke indsatsen på området. 
Konsekvensanalysen ledsager udkastet til Kommissionens medde lelse "Flersprogethed: et 
aktiv for Europa og en fælles forpligtelse" (ref.nr. 2008/EAC/004).  
Sproglig mangfoldighed er en fa ktor, EU må forholde sig til på langt sigt. De 500 millioner 
EU-borgere taler 23 forskellige officielle sprog, hvortil kommer yderligere 60 andre sprog, 
der kun tales i bestemte regioner el ler af bestemte befolkningsgruppe r, for slet ikke at tale om 
de mere end 300 forskellige sprog, som indvandr erne bringer med sig. Det anslås, at mindst 
175 forskellige nationaliteter er repræsenteret bl andt de borgere, der bor fast inden for EU's 
grænser. Indvandrerstrømme har fø jet sig til den allerede eksist erende mosaik af nationale og 
kulturelle mindretal. På denne baggrund og som følge af den stigende mobilitet internt i Europa, indvandringen fra tred jelande og globaliseringen i al almindelighed er udviklingen i 
de senere år gået i retni ng af stadig hyppigere samkve m mellem mennesker, der taler 
forskellige sprog. Denne udvikling må formode s at fortsætte og blive forstærket i de 
kommende år. Konsekvensanalysen  fremdrager i lyset af ovenst ående følgende to problemer
1: 
(1) Fremmedsprogskundskaberne er stadig util strækkelige. Europæerne har endnu ikke 
tilegnet sig færdigheder i to sprog ud ove r deres modersmål, jf. Barcelonamålet. 
(2) De europæiske borgere, virksomheder og tjene steydere er ikke fuldt ud bevidst om de 
fordele og udfordringer, som den sprog lige mangfoldighed i Europa frembyder.  
Problemdefinitionen underbygges af data og feedback fra opfølgningen af to tidligere 
meddelelser om flersprogethed2 og den ni måneder lange høring (2007-2008). 
De tidligere meddelelser om flersprogethed og sproglig mangfoldighed indeholdt en tidsplan 
for aktioner frem til 2006-2007 med mulighed for re vision og yderligere foranstaltninger. Af 
den evaluering af udviklingen og gennemførelsen, der blev gennemført i 2007, fremgik det, at 
der ganske vist er tegn på fr emskridt (navnlig i skolerne og på ungdomsuddannelserne), men 
at det er nødvendigt at fort sætte indsatsen og i højere gr ad fokusere på et livslangt 
læringsperspektiv med større vægt på ufor mel sproglæring og sproglig mangfoldighed i 
lokalmiljøet.  
Hvad høringen  angår, var medlemsstaterne, EU-institu tionerne og de interesserede parter 
enige om følgende:  
Om anvendelsesområdet for pol itikken om flersprogethed:  
• Sproglig og kulturel mangfoldighed anses for at være kommet for at blive i det 
europæiske samfund: De fleste er positiv t indstillede, men erkender, at der er 
                                                 
1 Institutionel flersprogethed (dvs. sprog, Europa-Kommissionen anvender til intern kommunikation og 
til kommunikation med borgerne: publikationer/oversættelse/tolkning) er ikke omfattet af denne 
konsekvensanalyse og dertil knyttede politiske initia tiver. Selvom institutionel flersprogethed også 
indebærer en sproglig udfordring, er der tale om andre problemer, mål og valgmuligheder, og det er 
blevet besluttet ikke at inddrage dette emne i denne analyse. 
2 KOM(2003) 449 endelig, KOM(2005) 596 endelig, KOM(2007) 554 endelig. 
DA 3   DA behov for at håndtere udfordringen på en effektiv og velovervejet måde. At gå 
over til at bruge et enkelt sprog er for størstedelen af respondenterne ikke en 
løsning.  
• En sprogpolitik, der udelukkende fremme r indlæringen af EU-sprog, er for 
begrænset i dagens samfund, hvor borgere (herunder fastboende udlændinge), der 
taler mange forskellige spr og, er i daglig kontakt.  
• Sproglæring bør indgå i et livslangt læringsperspektiv. 
• Flersprogethed er et spørgsmål med ma nge berøringspunkter, som har umiddelbar 
indflydelse for konkurrenceevne og EU -medborgerskab, og som også bør 
inddrages i en række politikker uden for uddannelsesområdet. 
• Indsatsen for at fremme sproglig mangfol dighed bør ikke have som mål i sig selv 
at bevare sprog; tværtimod bør den f okusere på dialog mellem sprog og samfund.  
• Forskellige borgere har brug for forske llige sprogkundskaber afhængigt af deres 
individuelle interesser, hvor de bor  og deres familie- og erhvervsmæssige 
baggrund. 
Om metoder: 
• Medlemsstaterne og Kommissionen bør udarb ejde en sprogpolitik, der fremmer 
sproglig mangfoldighed og befordrer et sp rogvenligt miljø. Dette kan ske ved at 
udvide udbuddet af sprog, der tilbydes unde rvisning i, ved at sørge for at 
borgernes sprogkundskaber værdsættes og vedl igeholdes, og ved at opfordre dem 
til at lære mere.  
• Livslang læring er af afgørende betydni ng for erhvervelsen af sprogkundskaber: 
Start tidligt, fasthold motivationen i skole og under uddannelse og fortsæt 
sproglæringen som voksen. 
• Uformel sproglæring bør udnyttes bedre med øget adgang til medier, virtuel eller 
fysisk mobilitet og kulturelle udvekslinger.  At lære sprog på denne måde er 
effektivt, fordi den enkelte kan lære, hvor, hvornår og hvordan det passer bedst, og mennesker med forskellig baggrund bliv er i stand til at kommunikere og at 
opdage og sammenligne forskellige måder at tænke på. 
• Lokale myndigheder, tjenesteydere og virksomheder bør tage hensyn til, at de 
betjener borgere og kunder, som taler fors kellige sprog, og de bør derfor udvikle 
strategier for at kunne opfylde deres sprogbehov. 
Hvad den nye meddelelse bidrager med er at: 
• styrke indsatsen hen imod modersmål plus to-m ålet med klarere angivelser af, på hvilke 
områder og i forhold til hvi lke målgrupper indsatsen er utilstrækkelig  (elever under 
erhvervsuddannelse, lavtuddannede voksne og indvandrere) og ikke i samme omfang 
behandlet i de tidligere meddelelser 
• at forankre flersprogethedsproblematikken inde n for rammerne af indsatsen for vækst og 
beskæftigelse og øge bevidsth eden om fordelene ved sproglig mangfoldighed og deres 
DA 4   DA betydning for den interkulture lle dialog; i denne sammenhæ ng ses det desuden, hvordan 
flersprogetheden er ved at blive et emne i EU 's eksterne politikker, således som det blev 
fremhævet på kulturministrenes Euro-Middelhavstopmøde3. 
• at inddrage flersprogethed i relevant e politikker på EU-plan og sammen med 
medlemsstaterne og de interesserede parter at sikre, at der er fælles målsætninger, og at 
disse søges virkeliggjort på det mest hensigtsmæssige plan . 
Følgelig er de to generelle målsætninger  i politikken for flersprogethed: 
(1) at borgerne skal kunne beherske to sprog ud over deres modersmål flydende 
(modersmål plus to-målet) 
(2) at øge bevidstheden om den sproglige mangfoldighed i det europæiske samfund og 
udnytte den til fordel for den inter kulturelle dialog og konkurrenceevnen.  
Med hensyn til gennemførelsen  vil det første praktiske mål være at sikre, at flersprogethed 
konsekvent fremmes i EU's ovennæ vnte politikker i kraft af en mainstreamingstrategi  og 
med bedst mulig udnyttelse af den finansielle støt te, der er til rådighed i de eksisterende EU-
programmer. I henhold til subsidiaritetsprincipp et er medlemsstaterne hovedbeslutningstagere 
i disse spørgsmål, mens en lang række in teresserede parter ( undervisningsudbydere, 
arbejdsmarkedets parter, medier, lokale myndi gheder osv.) er af afgørende betydning for 
gennemførelsen. Det andet praktiske mål vil derfor være at samarbejde med medlemsstater 
og interesserede parter  og hjælpe dem med at nå frem til fælles målsætninger og vedtage en 
mainstreamingstrategi på deres niveau.  
Flere muligheder er blevet overvejet fo r at virkeliggøre di sse målsætninger:  
(1) Ingen yderligere aktioner med medlemsstat erne og ingen strategisk brug af EU-
programmer (mainstreaming) 
(2) brug af regulering (henstilling) 
(3) Brug af den åbne koordinationsmetode: udse ndelse – efter godkendelse i de andre EU-
institutioner - af en meddele lse fra Kommissionen, som skal  bane vej for samarbejde 
med medlemsstaterne. Inddragelse af flersp rogethedsaspektet i de eksisterende EU-
programmer og –initiativer. 
Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur ha r sammenholdt de forskellige fordele og 
ulemper ved ovenstående modeller og har valgt at foreslå model 3 , der giver Kommissionen – 
i samarbejde med medlemsstaterne og de inte resserede parter – mu lighed for at finde 
passende løsninger på de udfor dringer, flersprogetheden frembyder. Denne model, som også 
kommer medlemsstaternes og de interesserede  parters forventninger nærmest, er i 
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og vil udgøre det bedste grundlag for at øge 
bevidstheden om de bestående udfordringer og problemer og for at nå frem til en løsning på disse. 
                                                
 
3 Konklusioner vedtaget på kulturministrenes tredje Euro-Middelhavskonference i Athen den 29.-30. maj 
2008.  Formandskabets erklæring på konferencen New Paradigms, New Models — Culture in the EU 
External Relations , Ljubljana den 13.-14. maj.  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
DA 5   DA Med hensyn til hvordan flersprogetheden bør fremmes gennem EU's politikker og 
programmer, blev muligheden for et udgiftspr ogram for flersprogethed forkastet, fordi 
flersprogethed er en fælles målsætning på mange forskellige politikområder (uddannelse, kultur, medier, beskæftigelse, social integrati on, forskning osv.), og at støtte disse uden for 
deres naturlige sammenhænge synes hverken at være hensigtsmæssigt eller effektivt. En 
mainstreamingstrategi med inddragelse af fler sprogethed i de rele vante EU-politikker og 
-programmer forekom derfor at være en mulig løsning. De vigtigste af disse programmer er: 
alle grene af programmet for liv slang læring, støtte til sprogl æring gennem strukturfondene, 
sprogintegrationskurser for indvandrere støttet af JLS, programmet Aktive Unge, Borgere for 
Europa, litterære oversættelser støttet af kulturprogrammet,  Mediaprogrammet, 
forskningsprogrammet og it-programmet. 
På grundlag af de fremsatte kommentarer og i betragtning af Kommissionens begrænsede 
muligheder for at involvere sig direkte foreko mmer det sandsynligt, at den valgte model vil 
have nedenstående økonomiske og sociale virk ninger, afhængigt af medlemsstaternes og de 
interesserede parters engagement ved genne mførelsen af den anbefalede strategi. 
• Økonomiske virkninger: I kr aft af sprogkundskabernes betydning for borgernes 
jobmuligheder og konkurrenceevnen forventes de n nye strategi, der fremlægges i denne 
meddelelse, at få en positiv virkning  på den internationale handel og de 
grænseoverskridende investeri nger; den teknologisk e udvikling og innovatio n; antallet og 
kvaliteten af job; forbindelserne med tr edjelande og de oversøiske forbindelser. 
• Sociale virkninger: Strategien forventes at få en positiv virkning på den sociale integration 
og på samfundsforvaltningen og samfundsdeltage lsen, eftersom sprogkundskaber er en 
forudsætning for interkulturel dialog. 
Med hensyn til omkostningerne: For Kommissi onens vedkommende vil gennemførelsen af de 
foreslåede foranstaltninger i meddelelsen ikke indebære en budgetforhøjel se. Hensigten er at 
fremme flersprogetheden gennem en mere effek tiv udnyttelse af de eksi sterende programmer, 
bl.a. ved at sikre: 
• en mere stringent tilgang (dvs. udsende et konsekvent budskab til støtte for sproglig 
mangfoldighed og at tage hensyn til sprog lige spørgsmål i projekter og initiativer) 
• en højere grad af synergi mellem medlemsstater ne (dvs. hjælpe dem med at nå frem til 
fælles målsætninger gennem Ko mmissionens initiativer og udveksling af god praksis).  
For medlemsstaternes vedkommende vil meddelels en i overensstemmelse med de allerede 
vedtagne EU-mål, såsom Barcelonamålet "modersmål plus to", anbefale generelle og praktiske mål med forslag til, hvordan de ka n nås, mens gennemførelsen forbliver under 
medlemsstaternes kompetence. Et generelt princip, der formidles i Kommissionens 
meddelelse, er en anbefaling af, at foranstaltningerne træffes så tæt på borgerne som muligt, således at der tages hensyn til lokale sprogbehov, og at erhvervslivets, civilsamfundets og de lokale myndigheders ressourcer forenes, så  de kan udnyttes så effektivt som muligt. 
Hvad tilsyn angår, kunne den allerede eksisterende gruppe for samarbejde mellem 
tjenestegrenene om flersprogethed  anvendes til at sikre, at inds atsen koordineres i forhold til 
Kommissionen, og at flersprogeth ed inddrages i de relevant e EU-programmer og –politikker 
ved interventioner i de enkelte programmer (t ematiske prioriteringer, budgetter til sproglig 
forberedelse og sprogaktiviteter, overvågni ng osv.). Opfølgning med medlemsstaterne 
DA 6   DA varetages gennem en arbejdsgr uppe af højtstående repræsenta nter fra medlemsstaterne, der 
baseres på den eksisterende arbejdsgrupp e vedrørende sprog. For at fastholde 
opmærksomheden om politikken vedrørende fler sprogethed og sikre, at der regelmæssigt 
føres tilsyn med resultaterne, vil Kommissionen a nbefale, at EU-institutionerne afsætter tid i 
deres kalender til en gang om året at drøfte  dette spørgsmål. For Rådets vedkommende vil den 
foreslå, at flersprogethed sættes på  den rullende dagsorden for Rådets 
(undervisningsministrene) møder. 
Kommissionen vil regelmæssigt op datere disponible indikato rer og overveje muligheden for 
at finansiere undersøgelser af områder, hvor om der foreligger begrænsede data (f.eks. 
virksomheder og tjenesteudbydere). For så vidt  angår mainstreaming bør Kommissionen ved 
evaluering af relevante EU-programmer og –politikke r sikre, at der er taget passende hensyn 
til sprogspørgsmål. Kommissionen vil tilskynde medl emsstaterne og de interesserede parter til 
at inddrage sprog som et undersøgelsespunkt, når de evaluerer deres politikker og strategier. 
Kommissionen gennemfører en samlet unders øgelse af de opnåede resultater i 2012 og 
rapporterer til Europa-Parlamentet og Rådet om  de indhøstede erfaring er. Med henblik herpå 
vil medlemsstaterne blive opfordret til at uda rbejde rapporter om deres resultater inden 
udgangen af 2011.