BEGRUNDELSE

1. BAGGRUND FOR FORSLAGET

1.1. Generel baggrund

Den Europæiske Union har sat sig det mål at opnå en intelligent, bæredygtig og inklusiv økonomi senest i 2020. Den maritime sektor byder på muligheder for innovation, bæredygtig vækst og beskæftigelse og bør derfor bidrage til dette mål. I oktober 2012 vedtog EU's ministre med ansvar for maritime anliggender "Limassolerklæringen", som skal understøtte Europa 2020-strategien[1] med en robust maritim søjle. Som Kommissionen påpegede i sin meddelelse "Blå vækst – mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi"[2] spiller nærværende lovforslag en afgørende rolle, når det gælder om at realisere denne ambition om at udvikle Europas blå økonomi.

Den stadig mere intensive udnyttelse af kyst- og havområderne, konsekvenserne af klimaændringerne, de naturlige risici og erosion lægger imidlertid også pres hav- og kystressourcerne. Disse ressourcer bør forvaltes på en integreret og sammenhængende måde, hvis vi skal opnå en bæredygtig vækst og bevare økosystemerne langs kysten og i havet til glæde for kommende generationer.

Maritim fysisk planlægning opfattes generelt som en offentlig procedure, der omfatter analyse og planlægning af den rumlige og tidsmæssige fordeling af menneskelige aktiviteter i havområderne med det formål at realisere økonomiske, miljømæssige og sociale mål. Det overordnede formål med maritim fysisk planlægning er at udarbejde planer, der kortlægger udnyttelsen af det maritime rum til de forskellige havbaserede aktiviteter. I 2008 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse med titlen "Køreplan for maritim fysisk planlægning: Opstilling af fælles principper i EU"[3] efterfulgt i 2010 af en meddelelse med titlen "Maritim fysisk planlægning i EU – Resultater og fremtidig udvikling"[4], som har banet vejen for nærværende forslag.

Integreret kystzoneforvaltning er et værktøj til integreret forvaltning af alle politiske procedurer, der berører kystzonerne, og som har til formål at styre og koordinere samspillet mellem land- og havbaserede aktiviteter i kystzonerne henblik på at sikre en bæredygtig udvikling af kyst- og havområderne. Integreret kystzoneforvaltning sikrer, at der er sammenhæng på tværs af sektorerne mellem de forskellige forvaltnings- og udviklingsbeslutninger. I Rådets henstilling fra 2002 om integreret kystzoneforvaltning defineres principperne for forsvarlig kystplanlægning og –forvaltning, og det beskrives, hvordan disse principper bedst kan gennemføres. EU er ligeledes kontraherende part i Barcelonakonventionen, hvorved der er oprettet en protokol om integreret kystzoneforvaltning, som trådte i kraft i marts 2011. I henhold til denne protokol har de medlemsstater, der grænser op til Middelhavet, pligt til at indføre integreret kystzoneforvaltning.

Maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning er gensidigt supplerende værktøjer. Deres geografiske anvendelsesområde overlapper hinanden i medlemsstaternes kyst- og territorialfarvande, hvor de fysiske planer for det maritime rum kortlægger eksisterende menneskelige aktiviteter og fastlægger den mest effektive fysiske udvikling af disse, samtidig med at strategierne for integreret kystzoneforvaltning sikrer en integreret forvaltning af disse menneskelige aktiviteter. Tilsammen forbedrer de planlægningen og forvaltningen af samspillet mellem hav- og landbaserede aktiviteter.

1.2. Begrundelse og formål

Hovedformålet med det foreslåede direktiv er at fremme en bæredygtig udvikling af kyst- og havbaserede aktiviteter og en bæredygtig udnyttelse af kyst- og havressourcerne ved at opstille en ramme for effektiv gennemførelse af maritim fysisk planlægning i EU-farvandene og integreret forvaltning af medlemsstaternes kystzoner.

Den stadig mere intenst og ukoordinerede udnyttelse af kyst- og havområderne betyder, at der er konkurrence om pladsen i disse områder, og at kyst- og havressourcerne udnyttes på en ineffektiv og ikke-bæredygtig måde. Usikkerhed og manglende forudsigelighed, når det gælder adgangen til det maritime rum, har resulteret i et ikke-optimalt erhvervsklima for investorerne med et deraf følgende potentielt tab af arbejdspladser.

Hvis vi skal gøre det muligt for flere aktiviteter at realisere deres fulde potentiale side om side, skal vi sørge for en optimal fordeling af det maritime rum på de relevante interessenter og koordinere forvaltningen af kystzonerne. En sådan tilgang har vist sig at reducere omkostningerne til forberedende forskning, transaktion, administration og drift og at øge retssikkerheden, navnlig for små og mellemstore virksomheder.

For at sikre, at de forskellige aktiviteter er bæredygtige og miljømæssigt forsvarlige, er det nødvendigt at basere den maritime fysiske planlægning og integrerede kystzoneforvaltning på en økosystembaseret strategi, der sikrer beskyttelsen af de naturressourcer, der udgør grundlaget for de forskellige aktiviteter.

Det foreslåede tiltag er derfor ikke sektorspecifikt, men dækker alle de politikområder i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der har indvirkning på kyst- og havområderne. Det er tanken, at tiltaget skal støtte den videre gennemførelse af havrelaterede politikker i medlemsstaterne ved hjælp af en mere effektiv koordinering og større gennemsigtighed. Med fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning er det også muligt på et tidligt tidspunkt at skabe større balance og dermed reducere konflikterne mellem de økonomiske mål og miljølovgivningen.

Direktivets operationelle mål er af proceduremæssig karakter. Medlemsstaterne vil være forpligtet til at udarbejde og gennemføre sammenhængende procedurer for planlægningen af menneskets udnyttelse af det maritime rum, sikre en bæredygtig forvaltning af kystzonerne og etablere et hensigtsmæssigt samarbejde på tværs af grænserne. En vigtig gevinst ved forslaget er støtten til samspillet mellem hav- og kystzonerne i form af kravet om, at der skal være sammenhæng mellem den maritime fysiske planlægning og den integrerede kystforvaltning.

Selve planlægningen og fastlæggelsen af forvaltningsmål overlades til medlemsstaterne. EU deltager ikke i disse procedurer. Forslaget berører ikke medlemsstaternes beføjelser inden for fysisk planlægning.

1.3. Sammenhæng med andre politikker

EU-lovgiverne har vedtaget ambitiøse politiske initiativer vedrørende havene og kysterne, som skal gennemføres i de kommende 10-20 år. Blandt disse initiativer tæller havstrategirammedirektivet[5], direktivet om vedvarende energi[6], initiativet "Motorveje til søs"[7] og habitatdirektivet[8]. EU forventes at vedtage ny fælles fiskeripolitik i 2013 og inden for rammerne af de nye finansielle overslag at foretage en revision af strukturfondene (den fælles strategiske ramme). Det vigtigste formål med dette forslag er at lette en samordnet og bæredygtig gennemførelse af disse initiativer ved hjælp af en eller flere integrerede procedurer. Forslaget indebærer hverken en ændring eller tilpasning af gældende EU-lovgivning på de områder, der er omfattet af TEUF.

Ved at anvende EU-lovgivningen på en integreret måde har medlemsstaterne navnlig mulighed for at reducere den administrative byrde i forbindelse med og effektivisere gennemførelsen af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

Vurderingen af den miljømæssige virkning af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal foretages i overensstemmelse med direktiv 2001/42/EF[9]. En sådan strategisk miljøvurdering vil sikre en holistisk vurdering af virkningerne (også kumulative) af de forskellige menneskelige aktiviteter på et tidligt tidspunkt og således lette gennemførelsen af fremtidige projekter. Hvis det senere bliver nødvendigt at foretage miljøvurderinger af de enkelte projekter, vil man i forbindelse med den individuelle miljøvurdering kunne trække på de analyser, der allerede er foretaget som led i den strategiske miljøplanlægning og således undgå dobbeltvurderinger og den dermed forbundne administrative byrde.

2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSE

2.1. Offentlig høring

Europa-Kommissionen tilrettelagde en offentlig høring, som fandt sted i perioden marts-maj 2011, for at få input fra de berørte parter om, hvilke fremskridt der er gjort inden for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning i Den Europæiske Union, og hvad der skal gøres på disse områder i fremtiden.

Resultaterne bekræftede, at der stadig oftere opstår konflikter om udnyttelsen af det maritime rum, og der blev givet udtryk for støtte til en fælles strategi for gennemførelsen af maritim fysisk planlægning i EU's farvande under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende i de enkelte regioner. De berørte parter finder det vigtigt, at procedurerne for maritim fysisk planlægning koordineres ordentligt med strategierne for integreret kystzoneforvaltning. Selvom de berørte parter mener, at det er særlig nyttigt med EU-tiltag i forbindelse med spørgsmål af grænseoverskridende karakter, var der ikke noget klart svar om, hvilket instrument ville være det bedste.

2.2. Konsekvensanalyse

Konsekvensanalysen vurderede de økonomiske, miljømæssige og sociale virkninger af følgende tre løsningsmodeller: 1) retningslinjer og udvikling af bedste praksis, 2) ikke-bindende foranstaltninger og 3) juridisk bindende foranstaltninger, herunder et rammedirektiv eller en rammeforordning.

Det konkluderes i konsekvensanalysen, at selvom ikke-bindende foranstaltninger giver visse fordele, vil juridisk bindende foranstaltninger i form af et direktiv være det mest egnede instrument til at sikre forudsigelighed, stabilitet og gennemsigtighed i den maritime fysiske planlægning og den integrerede kystzoneforvaltning, fordi det samtidig værner om proportionalitets- og nærhedsprincippet, i og med at medlemsstaterne overlades fleksibilitet i forbindelse med gennemførelsen, og forslaget ikke griber ind i medlemsstaternes kompetencer. Et direktiv er også det bedste instrument til at sikre, at gennemførelsesfristerne er i overensstemmelse med fristerne i de øvrige relevante EU-retsakter og politiske initiativer (f.eks. direktivet om vedvarende energikilder, havstrategirammedirektivet, Europa 2020—målene osv.), og til at fremme væksten i den maritime økonomi i en situation, hvor der er stadig større konkurrence om pladsen.

Udvalget for Konsekvensanalyse afgav endelig udtalelse om konsekvensanalysen den 30. april 2012. Rapporten om konsekvensanalysen, resuméet af konsekvensanalysen og udvalgets udtalelse offentliggøres samtidig med dette forslag.

3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET

3.1. Resumé af forslaget

Med dette forslag etableres der en ramme for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning i form af en systematisk, koordineret, inklusiv og grænseoverskridende strategi for integreret havforvaltning. Det forpligter medlemsstaterne til at udarbejde fysiske planer for det maritime rum og forvalte kystzonerne på en integreret måde i overensstemmelse med national og international ret. Formålet med foranstaltningen er, at medlemsstaterne skal fastlægge en eller flere procedurer, der dækker hele cyklussen fra problemformulering, indsamling af oplysninger, planlægning, beslutningstagning, forvaltning, overvågning, gennemførelse og inddragelse af de berørte parter.

De fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning kommer ikke til at fastsætte nye sektorpolitiske mål. De har til formål at afspejle, integrere og skabe forbindelse mellem de mål, der er fastsat inden for rammerne af nationale eller regionale sektorpolitikker, at udpege tiltag til at hindre eller mindske konflikter mellem de forskellige sektorer og at bidrage til realiseringen af de mål, Unionen har fastsat inden for rammerne af hav- og kystrelaterede sektorpolitikker. Og – allervigtigst - forpligter forslaget medlemsstaterne til at skabe sammenhæng i forvaltningen på tværs af havområderne ved at arbejde sammen på tværs af grænserne i disse havregioner eller subregioner og sørge for hensigtsmæssig indsamling og udveksling af oplysninger.

Der vil blive vedtaget gennemførelsesretsakter for at sikre, at direktivet gennemføres ensartet i hele EU, og for at lette medlemsstaternes rapportering til Kommissionen og, hvor det er relevant, udveksling af data mellem medlemsstaterne og med Kommissionen.

3.2. Retsgrundlag

Forslaget støtter gennemførelsen af EU's integrerede havpolitik (IMP) herunder også miljøsøjlen, dvs. havstrategirammedirektivet. Den integrerede havpolitik har til formål at sikre, at de sektorpolitikker i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som har indflydelse på det maritime rum, gennemføres på en sammenhængende måde, således at man kan realisere flere sideløbende økonomiske, sociale og miljømæssig mål samtidig.

Forslaget er baseret på artikel 43, stk. 2, artikel 100, stk. 2, artikel 192, stk. 1, og artikel 194, stk. 2, i TEUF. De aktiviteter, der er omfattet af disse politikker, konkurrerer om pladsen i det maritime rum og om udnyttelsen af kystressourcerne. De procedurer, der etableres, bør derfor sikre, at de påtænkte aktiviteter i hver sektor, kan gennemføres uden at være til skade for andre aktiviteter, således at de når deres mål hver især og tilsammen bidrager til en bæredygtig vækst i den maritime økonomi og kystsamfundene og en bæredygtig udnyttelse af hav- og kystressourcerne.

3.3. Nærhedsprincippet og merværdi

Forslaget er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Beslutninger som f.eks., hvilke områder der skal udvikles, hvor investeringerne skal foretages, fastlæggelse af prioriteringer og valg af løsninger træffes på nationalt eller lokalt plan. Selve planlægningen bør foretages af medlemsstaternes myndigheder i overensstemmelse med de nationale forvaltnings- og forfatningsmæssige strukturer og nationale sektorprioriteringer og bør i videst muligt omfang bygge på eksisterende mekanismer og politikker.

Et tiltag på EU-niveau giver gevinst, fordi det: 1) sikrer, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger med henblik på maritim fysisk planlægning og integreret forvaltning af kystzonerne, og strømliner disse foranstaltninger, således at gennemførelsen bliver sammenhængende i hele EU, og 2) fastlægger rammerne for medlemsstaternes samarbejde om maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning i fælles havregioner og subregioner. Samarbejde på tværs af grænserne om maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning i EU's havregioner og subregioner er af afgørende betydning, eftersom de marine økosystemer, fiskepladserne, de beskyttede havområder og maritime infrastrukturer som f.eks. kabler, rør, sejlruter, olie-, gas- og vindkraftanlæg osv. går på tværs af de nationale grænser.

3.4. Proportionalitetsprincippet

Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i TEU.

Forslaget er begrænset til at forpligte medlemsstaterne til at etablere eller opretholde en eller flere procedurer for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning. Det fastlægger en række minimumskrav til disse procedurer, idet det bygger på medlemsstaternes tidligere erfaringer og gør det muligt at indarbejde og videreføre disse procedurer inden for en fælles EU-ramme.

Rapporteringskravene er holdt på det minimum, der er nødvendigt for gennemførelsen af forslaget. Kommissionen sørger for, at de gældende rapporteringskrav udnyttes bedst muligt. Kommissionen vil gøre brug af de oplysninger, der er indberettet af medlemsstaterne, og alle andre relevante oplysninger, der er tilgængelige i henhold til EU-lovgivningen, herunder artikel 19, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, med henblik på at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der gøres med gennemførelsen af nærværende direktiv.

Kommissionen har i overensstemmelse med den fælles politiske erklæring fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter[10] undersøgt, om det er nødvendigt med forklarende dokumenter, for at den kan varetage tilsynet med gennemførelsen af direktivet. Kommissionen har i forbindelse hermed taget behørigt hensyn til, hvilken slags direktiv der er tale om, proportionalitetsprincippet og den potentielle yderligere administrative byrde. Eftersom direktivet kun omfatter et begrænset antal juridiske forpligtelser, mener Kommissionen ikke, at det vil blive vanskeligt at føre tilsyn med direktivets gennemførelse. Kommissionen anmoder derfor ikke medlemsstaterne om at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af dokumenter, der forklarer forholdet mellem direktivets bestanddele og de tilsvarende dele af de nationale gennemførelsesinstrumenter.

3.5. Reguleringsmiddel/-form

Kommissionen foreslår et direktiv, der forpligter medlemsstaterne til at udarbejde fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning, og som respekterer medlemsstaternes beføjelser til at tilpasse indholdet af disse planer og strategier til deres egne individuelle økonomiske, sociale og miljømæssige prioriteringer og nationale sektorpolitiske mål og juridiske traditioner. Overvejelserne vedrørende nærhed og proportionalitet mundede ud i den konklusion, at en forordning ikke ville være hensigtsmæssig. Instrumentets proceduremæssige karakter kommer også bedst til udtryk i et rammedirektiv. Et ikke-bindende instrument ville til gengæld ikke være hensigtsmæssigt, fordi det ikke muliggør en realisering af samtlige politiske mål. Det vil f.eks. ikke gøre det muligt at gennemføre kravet om, at alle kystmedlemsstaterne skal indføre maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning, eller at sikre at der etableres et samarbejde på tværs af grænserne. Et lovgivningstiltag vil desuden sikre, at ovennævnte procedurer gennemføres inden for de fastsatte frister.

3.6. Nærmere redegørelse for forslaget

Forslaget har to dele, nemlig selve direktivet og et bilag.

3.6.1. Direktivet

Artikel 1 præciserer direktivets genstand.

Artikel 2 beskriver direktivets anvendelsesområde.

Artikel 3 definerer de udtryk, der anvendes i direktivet.

Artikel 4 omhandler udarbejdelsen af fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning på medlemsstatsniveau.

Artikel 5 omhandler målene for de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning på medlemsstatsniveau.

Artikel 6 fastsætter de fælles minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

Artikel 7 fastsætter minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum.

Artikel 8 fastsætter minimumskrav til strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

Artikel 9 fastsætter krav om offentlig deltagelse i udarbejdelsen af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

Artikel 10 omhandler dataindsamling og udveksling af oplysninger til støtte for de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

Artikel 11 fastsætter krav om en vurdering af de miljømæssige virkninger af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

Artikel 12 omhandler bilateralt og multilateralt samarbejde medlemsstaterne imellem for at sikre konsekvent gennemførelse på tværs af kyst- og havregioner og subregioner.

Artikel 13 vedrører samarbejde med tredjelande.

Artikel 14 indeholder bestemmelser om udpegning af de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af direktivet.

Artikel 15 indeholder krav om, at medlemsstaterne skal rapportere til Kommissionen om gennemførelsen, og at Kommissionen skal rapportere til Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af direktivet.

Artikel 16 omhandler de operationelle specifikationer og etaper i gennemførelsen af direktivet, som Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter til.

Artikel 17 fastsætter mekanismerne for medlemsstaternes kontrol med Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser.

Artikel 18 indeholder reglerne for gennemførelsen af direktivet i medlemsstaterne.

Artikel 19 fastsætter, at direktivet træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 20 viser, at direktivet er rettet til medlemsstaterne.

3.6.2. Bilaget

Bilag I indeholder en liste over de oplysninger om de ansvarlige myndigheder, som medlemsstaterne skal sende Kommissionen.

2013/0074 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV

om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, artikel 100, stk. 2, artikel 192, stk. 1, og artikel 194, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[11],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[12],

efter den almindelige lovgivningsprocedure og

og ud fra følgende betragtninger:

(1) Den intense og stærkt stigende efterspørgsel efter det maritime rum til forskellige formål som f.eks. anlæg til vedvarende energi, søfart, fiskeri, foranstaltninger til bevarelse af økosystemer, turistaktiviteter og akvakulturanlæg og presset på kystressourcerne som følge af disse aktiviteter nødvendiggør en integreret planlægnings- og forvaltningsstrategi.

(2) Der er netop opstillet en sådan strategi for havforvaltning i den integrerede EU-havpolitik[13], der understøttes af en miljøsøjle i form af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger[14]. Formålet med den integrerede havpolitik er at støtte en bæredygtig udvikling af havbaserede aktiviteter og at udarbejde en koordineret, sammenhængende og gennemsigtig beslutningsprocedure for de EU-sektorpolitikker, der har indflydelse på hav-, kyst- og øområderne samt regionerne og øerne i EU's yderste periferi, bl.a. i form af havområdestrategier og makroregionale strategier.

(3) I den integrerede havpolitik udpeges maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning som horisontale politiske værktøjer, der giver de offentlige myndigheder og de berørte parter mulighed for at anvende en koordineret og integreret strategi. En økosystembaseret tilgang vil bidrage til at fremme en bæredygtig vækst i de maritime erhverv og kystsamfundene og en bæredygtig udnyttelse af hav- og kystressourcerne.

(4) Maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning støtter og letter gennemførelsen af Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst[15], som Det Europæiske Råd tilsluttede sig i juni 2010[16], og som har til formål at fremme en høj beskæftigelse, produktivitet og social sammenhæng samt en mere konkurrencedygtig, ressourceeffektiv og grøn økonomi. De kystbaserede og maritime erhverv byder på væsentlige muligheder for bæredygtig vækst og spiller en nøglerolle i gennemførelse af denne strategi.

(5) I sin nylige meddelelse "Blå vækst – mulighederne for bæredygtig vækst i den maritime økonomi"[17] har Kommissionen udpeget en række igangværende EU-initiativer, som har til formål at gennemføre Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. I samme meddelelse udpeges der ligeledes en række sektorspecifikke aktiviteter, som initiativerne om blå vækst skal sætte fokus på i fremtiden, og som den maritime fysiske planlægning og strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal yde den fornødne støtte til.

(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik støtter og letter gennemførelsen af maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning. I henhold til denne forordning ydes der passende finansiel støtte til projekter vedrørende maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning i perioden 2011-2013. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. XXXX/XX om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond ydes der passende finansiel støtte til sådanne projekter i perioden 2014-2020[18].

(7) I De Forenede Nationers Havretskonvention (UNCLOS) anføres det i præamblen, at spørgsmål vedrørende udnyttelsen af havområder er indbyrdes tæt forbundne og skal betragtes som en helhed. Opstilling af planer for det maritime rum og udarbejdelsen af en struktur for udnyttelsen de rettigheder, der indrømmes i henhold til UNCLOS, er den logiske følge heraf og et praktisk redskab, der kan hjælpe medlemsstaterne med at opfylde deres forpligtelser.

(8) For at sikre en hensigtsmæssig fordeling af det maritime rum på de relevante aktiviteter og en koordineret forvaltning af kystzonerne bør der opstilles en ramme, der som et minimum består i, at medlemsstaterne indfører og gennemfører maritim fysisk planlægning og strategier for integreret kystzoneforvaltning.

(9) Maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning vil resultere i en bedre koordinering af hav- og kystbaserede aktiviteter, hvilket kan give betydelige økonomiske fordele, fordi der opnås gennemsigtighed, forudsigelighed og stabilitet til fordel for investorerne, og fordi koordinations- og transaktionsomkostningerne vil kunne reduceres.

(10) For at sikre konsekvens og juridisk klarhed bør det geografiske anvendelsesområde for den maritime fysiske planlægning og strategierne for integreret kystzoneforvaltning defineres i overensstemmelse med Unionens gældende retsinstrumenter og den internationale søret.

(11) De marine farvande og kystzonerne overlapper hinanden geografisk i medlemsstaternes kyst- og territorialfarvande. Maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning supplerer hinanden, fordi de fokuserer på henholdsvis kortlægning af eksisterende og potentielle menneskelige aktiviteter med henblik på udarbejdelsen af fysiske planer for de marine farvande, henholdsvis identifikation af foranstaltninger, der tager sigte på en integreret forvaltning af disse menneskelige aktiviteter i kystzonerne. Fælles og samordnet anvendelse af maritim fysisk planlægning og strategier for integreret kystzoneforvaltning vil forbedre planlægningen og forvaltningen af samspillet mellem land- og havbaserede aktiviteter.

(12) Selvom det er hensigtsmæssigt, at det er Unionen, der fastsætter reglerne for den maritime fysiske planlægning og strategierne for integreret kystzoneforvaltning, er det medlemsstaterne og deres ansvarlige myndigheder, der for deres farvande og kystzoner har ansvaret for at udarbejde og fastlægge indholdet af sådanne planer og strategier, herunder fordelingen af det maritime rum på de forskellige sektoraktiviteter.

(13) For at efterleve proportionalitets- og nærhedsprincippet og holde yderligere administration på et minimum bør gennemførelsen af dette direktiv i videst muligt omfang bygge på eksisterende nationale regler og mekanismer. Strategierne for integreret kystzoneforvaltning bør bygge på de principper og elementer, der er fastsat i Rådets henstilling 2002/413/EF og Rådets afgørelse 2010/631/EU.

(14) Økosystemerne og hav- og kystressourcerne er under stærkt pres i de marine farvande og kystzonerne. Ikke kun menneskelige aktiviteter, men også virkningerne af klimaændringerne, naturkatastrofer og kystens morfodynamik så som erosion og sedimentomfordeling kan have alvorlige konsekvenser for den økonomiske udvikling og vækst i kystområderne og for økosystemerne langs kysten og i havet, hvilket fører til en forringelse af miljøtilstanden, tab af biodiversitet og en forringelse af økosystemtjenesterne. Der bør tages behørigt hensyn til presset fra disse forskellige elementer, når der udarbejdes fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning. Sunde økosystemer både langs kysten og i havet og de mange ydelser, der er forbundet hermed, kan desuden, hvis de integreres i planlægningsbeslutningerne, give væsentlige fordele i form af fødevareproduktion, rekreation og turisme, modvirkning af og tilpasning til klimaændringerne, kystsikring og katastrofeforebyggelse.

(15) Der bør i forbindelse med den maritime fysiske planlægning og den integrerede kystzoneforvaltning anvendes en økosystembaseret tilgang som omhandlet i artikel 1, stk. 3, i direktiv 2008/56/EF, således at det sikres, at det samlede pres fra alle aktiviteter holdes inden for niveauer, der er forenelige med opnåelsen af en god miljøtilstand, og at de marine økosystemers evne til at håndtere menneskeskabte forandringer ikke bringes i fare, samtidig med at nuværende og kommende generationer kan udnytte havets goder og ydelser bæredygtigt.

(16) Maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning vil bl.a. bidrage til at realisere målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder,[19] Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik[20], Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 884/2004/EF af 29. april 2004 om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet[21], Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger, EU's biodiversitetsstrategi frem til 2020[22], Køreplanen til et ressourceeffektivt Europa[23] og EU-strategien for tilpasning til klimaændringer[24] samt i givet fald de mål, der er fastsat inden for rammerne af EU's regionalpolitik, herunder havområdestrategierne og de makroregionale strategier.

(17) Hav- og kystbaserede aktiviteter er ofte indbyrdes tæt forbundne. Planerne for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning bør derfor koordineres indbyrdes eller integreres med hinanden for at sikre en bæredygtig udnyttelse af det maritime rum og forvaltning af kystzonerne, som tager hensyn til sociale, økonomiske og miljømæssige faktorer.

(18) For at kunne realisere de mål, der er fastsat i dette direktiv, bør de fysiske planer og strategierne for integreret kystzoneforvaltning omfatte hele cyklussen lige fra problemformulering, indsamling af oplysninger, planlægning og beslutningstagning til gennemførelse og overvågning af gennemførelsen, og de bør baseres på den bedste tilgængelige videnskabelige dokumentation. Der bør i videst muligt omfang gøres brug af de mekanismer, der er indført ved gældende eller kommende lovgivning, bl.a. afgørelse 2010/477/EU om kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder eller Kommissionens initiativ "Viden om havene 2020"[25].

(19) Det vigtigste formål med maritim fysisk planlægning er at kortlægge og forvalte anvendelsen af det maritime rum og identificere konflikter på det maritime område. For at nå dette mål skal medlemsstaterne som et minimum sikre, at planlægningsprocessen resulterer i en detaljeret kortlægning af de forskellige former for anvendelse af det maritime rum, idet der tages højde for langsigtede ændringer som følge af klimaændringerne.

(20) Medlemsstaterne bør ikke blot høre, men også koordinere deres planer og strategier med myndighederne i de relevante medlemsstater eller tredjelande i den pågældende havregion, subregion eller kystzone i overensstemmelse med disse medlemsstaters og tredjelandes rettigheder og forpligtelser i henhold til EU-lovgivningen eller international ret. Et effektivt samarbejde på tværs af grænserne medlemsstaterne imellem og med tilstødende tredjelande kræver, at der udpeges ansvarlige myndigheder i hver medlemsstat. Medlemsstaterne bør derfor udpege en eller flere myndigheder, der skal være ansvarlige for samarbejdet med de øvrige medlemsstater og tredjelande. Eftersom der er stor forskel på de forskellige havregioner, subregioner og kystzoner, er det ikke hensigtsmæssigt at fastsætte detaljerede bestemmelser for disse samarbejdsmekanismer i dette direktiv.

(21) Der er en lang række foranstaltninger henhørende under forskellige politikområder, der gælder for kystzonerne. For at nå målene i dette direktiv bør medlemsstaterne udarbejde en liste over disse foranstaltninger og undersøge behovet for yderligere tiltag, som f.eks. foranstaltninger til hindring af erosion og forvaltning af sedimentomfordeling, tilpasning til følgerne af klimaændringerne, bekæmpelse af affald langs kysterne og i havet, udvikling af grønne infrastrukturer og forebyggelse af naturkatastrofer. Disse bør anvendes på en koordineret og integreret måde. I denne forbindelse bør medlemsstaterne tage alle kystbaserede aktiviteter i betragtning og være særlig opmærksomme på de tværsektorielle vekselvirkninger mellem disse aktiviteter og samspillet mellem land- og havbaserede aktiviteter.

(22) Forvaltningen af hav- og kystzoner er en kompleks opgave, som inddrager myndighederne, de erhvervsdrivende og de øvrige interessenter på forskellige niveauer. Hvis der skal opnås en bæredygtig udvikling på en effektiv måde, er det vigtigt, at de berørte parter, myndighederne og offentligheden høres i overensstemmelse med den relevante EU-lovgivning på et hensigtsmæssigt stadium i forberedelsen af de fysiske planer for det maritime rum og de strategier for integreret kystzoneforvaltning, der skal udarbejdes i henhold til dette direktiv. Artikel 2, stk. 2, i direktiv 2003/35/EF er et godt eksempel på bestemmelser om offentlige høringer.

(23) Med fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning har medlemsstaterne mulighed for at reducere den administrative byrde og de omkostninger, der er forbundet med tiltag til gennemførelsen af andre relevante EU-retsforskrifter. Fristerne vedrørende den fysiske planlægning og kystzonestrategierne bør derfor være i overensstemmelse med de tidsplaner, der er fastsat i den øvrige relevante lovgivning, særlig: direktiv 2009/28/EF, hvori medlemsstaterne forpligtes til at sikre, at andelen af energi fra vedvarende energikilder i 2020 udgør mindst 20 % af det udvidede endelige energiforbrug, og hvori koordinering af godkendelses-, certificerings- og planlægningsprocedurer, også i forbindelse med fysisk planlægning, fremhæves som et vigtigt bidrag til at nå EU's mål for vedvarende energi; direktiv 2008/56/EF og del A, punkt 6, i bilaget til afgørelse 2010/477/EU, hvori medlemsstaterne forpligtes til at træffe de fornødne foranstaltninger til at opnå eller opretholde en god miljøtilstand i havet senest i 2020, og hvori maritim fysisk planlægning udpeges som et værktøj, der kan støtte den økosystembaserede tilgang til forvaltningen af de menneskelige aktiviteter med henblik på at opnå en god miljøtilstand; Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 884/2004/EF om ændring af beslutning nr. 1692/96/EF om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, hvori det kræves, at de transeuropæiske net skal være etableret senest i 2020 ved at integrere EU's forskellige infrastrukturnet for land-, sø- og lufttransport med hinanden.

(24) Miljøvurderinger er et vigtigt og etableret værktøj til at indarbejde miljøhensyn i forberedelsen og vedtagelsen af planer og programmer. Eftersom fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning sandsynligvis får en væsentlig indvirkning på miljøet, bør de være omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/42/EF af 27. juni 2001 om vurdering af bestemte planers og programmers indvirkning på miljøet[26]. Når disse planer og strategier omfatter Natura 2000-lokaliteter, kan miljøvurderingen kombineres med kravene i artikel 6 i direktiv 92/43/EØF for at undgå dobbeltarbejde.

(25) For at sikre, at planerne og strategierne udarbejdes på grundlag af pålidelige oplysninger og for at undgå yderligere administration er det meget vigtigt, at medlemsstaterne indsamler de bedste tilgængelige oplysninger ved at gøre brug af eksisterende instrumenter og værktøjer til dataindsamling, så som dem, der er udviklet som led i initiativet "Viden om havene 2020".

(26) Medlemsstaterne bør udarbejde nationale rapporter til Kommissionen med henblik på overvågning af direktivs gennemførelse. For at begrænse den administrative byrde bør medlemsstaterne kunne anvende den rapportering, der er foretaget i henhold til relevant lovgivning, f.eks. i henhold til direktiv 2008/56/EF. Kommissionen vil gøre brug af de oplysninger, der er indberettet af medlemsstaterne, og alle andre relevante oplysninger, der er tilgængelige i henhold til EU-lovgivningen, med henblik på at underrette Europa-Parlamentet og Rådet om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af dette direktiv.

(27) Kommissionen bør tillægges gennemførelsesbeføjelser for at sikre en ensartet gennemførelse af dette direktiv, navnlig når det gælder dataforvaltningen og de operationelle etaper i udarbejdelsen og gennemførelsen af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning og rapporteringen desangående, herunder det tekniske format for dataudveksling. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelses- beføjelser[27].

(28) Det er yderst vigtigt, at direktivets bestemmelser gennemføres rettidigt, eftersom EU har vedtaget en række politiske initiativer, der skal gennemføres senest i 2020, og som dette direktiv har til formål at støtte. Der bør derfor vedtages en kortest mulig frist for gennemførelsen af dette direktiv —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

KAPITEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1. Ved dette direktiv fastlægges der en ramme for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning, som har til formål at fremme en bæredygtig økonomisk vækst i de maritime erhverv og kystsamfundene og en bæredygtig udnyttelse af hav- og kystressourcerne.

2. Inden for rammerne af EU's havpolitik forpligtes medlemsstaterne i henhold til denne ramme til at udarbejde og gennemføre fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning med det sigte at nå de mål, der er fastsat i artikel 5.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Bestemmelserne i dette direktiv anvendes på marine farvande og kystzoner.

2. Dette direktiv finder ikke anvendelse på aktiviteter, der alene tjener forsvarsformål eller den nationale sikkerhed. Medlemsstaterne bestræber sig ikke desto mindre på at sikre, at sådanne aktiviteter udføres på en sådan måde, at de er forenelige med målene i dette direktiv.

3. Bestemmelserne i dette direktiv griber ikke ind i medlemsstaternes kompetencer inden for fysisk planlægning.

Artikel 3

Definitioner

I dette direktiv forstås der ved:

1. "Kystzone": det geomorfologiske område på begge sider af kystlinjen, der på havsiden slutter ved den yderste grænse for medlemsstaternes territorialfarvande og på landsiden ved den grænse, som medlemsstaterne fastsætter i deres strategier for integreret kystzoneforvaltning.

2. "Integreret havpolitik": en EU-politik, som har til formål at fremme en koordineret og sammenhængende beslutningstagning med henblik på at maksimere den bæredygtige udvikling, økonomiske vækst og sociale samhørighed i medlemsstaterne, navnlig Unionens kystområder, øområder og regioner i den yderste periferi, samt maritime sektorer, gennem sammenhængende og koordinerede havrelaterede politikker og relevant internationalt samarbejde.

3. "Havregion eller subregion": havregioner og subregioner som omhandlet i artikel 4 i direktiv 2008/56/EF.

4. "Marine farvande": farvande, havbund og undergrund som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 2008/56/EF.

5. "Offentlighed": deltagelse af en eller flere fysiske eller juridiske personer og i henhold til national lovgivning eller praksis disses foreninger, organisationer eller grupper.

6. "Sektoraktiviteter": aktiviteter henhørende under de EU-politikker, der er omhandlet i tredje del af traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og som har indvirkning på de marine farvande og kystområderne.

7. "God miljøtilstand": miljøtilstand som omhandlet i artikel 3, stk. 5, i direktiv 2008/56/EF.

KAPITEL II Fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning

Artikel 4

Udarbejdelse og gennemførelse af fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning

1. Hver medlemsstat udarbejder og gennemfører en eller flere fysiske planer for det maritime rum og en eller flere strategier for integreret kystzoneforvaltning. Disse kan udarbejdes i særskilte dokumenter.

2. Planerne og strategierne skal tage sigte på realiseringen af de mål, der er omhandlet i artikel 5, og opfylde de minimumskrav, der er omhandlet i artikel 6, 7 og 8.

3. Ved udarbejdelsen af planerne og strategierne skal medlemsstaterne tage behørigt hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende i de forskellige havregioner og subregioner, de respektive sektoraktiviteter, de berørte marine farvande og kystzoner og potentielle virkninger af klimaændringerne.

4. Planerne og strategierne kan omfatte eller bygge på mekanismer, der allerede er eller er ved at blive oprettet før dette direktivs ikrafttræden, forudsat at indholdet af disse er i overensstemmelse med de minimumskrav, der er fastsat i artikel 6, 7 og 8.

Artikel 5

Målene for de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning

De fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal bygge på en økosystembaseret tilgang, der letter sameksistensen og hindrer konflikter mellem konkurrerende sektoraktiviteter i de marine farvande og kystzonerne, og som tager sigte på at bidrage til at:

a) sikre EU's energiforsyning ved at fremme udviklingen af havenergikilder og nye og vedvarende former for energi, sammenkoblingen af energinet og energieffektivitet

b) fremme udviklingen af søtransport og tilvejebringe effektive og rentable skibsruter i hele Europa, herunder adgang til havne og transportsikkerhed

c) fremme en bæredygtig udvikling og vækst i fiskeri- og akvakultursektoren og fremme beskæftigelsen i fiskeriet og de dermed forbundne sektorer

d) sikre bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet og en fornuftig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, særlig med henblik på at opnå en god miljøtilstand, standse tabet af biodiversitet og forringelsen af økosystemtjenesterne og reducere risikoen for forurening af havmiljøet

e) sikre, at kyst- og havområderne er modstandsdygtige over for klimaændringer.

Artikel 6

Fælles minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning

1. De fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal indeholde de operationelle etaper, der skal gennemføres for at nå målene i artikel 5, idet der tages hensyn til alle de relevante aktiviteter og foranstaltninger, der finder anvendelse på dem.

2. Planerne og strategierne skal som et minimum:

a) koordineres indbyrdes, hvis de ikke allerede er integreret med hinanden

b) sikre et effektivt grænseoverskridende samarbejde medlemsstaterne imellem og mellem de nationale myndigheder og de interessenter, der er berørt af de relevante sektorpolitikker

c) identificere planernes og strategiernes grænseoverskridende virkninger på de marine farvande og kystzoner, der henhører under tredjelandes højhedsområde eller jurisdiktion i samme havregion eller subregion og berørte kystzoner og håndtere disse virkninger i samarbejde med disse landes ansvarlige myndigheder, jf. artikel 12 og 13.

3. Planerne og strategierne skal mindst tages op til revision hvert 6. år.

Artikel 7

Specifikke minimumskrav til de fysiske planer for det maritime rum

1. De fysiske planer for det maritime rum skal som et minimum indeholde en kortlægning af de marine farvande, som fastlægger den faktiske og potentielle rumlige og tidsmæssige fordeling af alle relevante maritime aktiviteter med henblik på at nå målene i artikel 5.

2. Ved udarbejdelsen af de fysiske planer for det maritime rum skal medlemsstaterne mindst tage følgende aktiviteter i betragtning:

a) anlæg til udvinding af energi og produktion af vedvarende energi

b) anlæg til udvinding af olie og gas og infrastrukturer i forbindelse hermed

c) skibsruter

d) undersøiske kabel- og rørforbindelser

e) fiskepladser

f) havbrug

g) naturbeskyttelsesområder.

Artikel 8

Specifikke minimumskrav til strategierne for integreret kystzoneforvaltning

1. Strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal som et minimum indeholde en liste over eksisterende foranstaltninger, der anvendes på kystzoner, og en analyse af, om der er behov for yderligere tiltag for at nå målene i artikel 5. Der skal i forbindelse med disse strategier fastlægges en integreret gennemførelse af de tværsektorielle politikker, og der skal tages højde for samspillet mellem land- og havbaserede aktiviteter.

2. Ved udarbejdelsen af strategierne for integreret kystzoneforvaltning skal medlemsstaterne mindst tage følgende aktiviteter i betragtning:

a) udnyttelsen af specifikke naturressourcer, herunder anlæg til udvinding af energi og produktion af vedvarende energi

b) udviklingen af infrastruktur, energifaciliteter, transport, havne, maritime anlæg og andre strukturer, også grøn infrastruktur

c) landbrug og industri

d) fiskeri og akvakultur

e) bevarelse, genopretning og forvaltning af kystøkosystemer, økosystemtjenester og naturen, kystlandskaber og øer

f) afbødning af og tilpasning til klimaændringerne.

Artikel 9

Offentlig deltagelse

1. Medlemsstaterne indfører metoder til at inddrage alle interesserede parter på et tidligt tidspunkt i udarbejdelsen af de fysiske planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

2. Det skal sikres, at alle relevante berørte parter og myndigheder og den berørte offentlighed høres om udkastet til planerne og strategierne og har adgang til resultaterne, så snart de foreligger.

3. Ved udarbejdelsen af de metoder, der skal sikre den offentlige deltagelse, skal medlemsstaterne handle i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i EU-lovgivningen.

Artikel 10 Dataindsamling og udveksling af oplysninger

1. Medlemsstaterne tilrettelægger indsamling af de bedste tilgængelige data og udveksling af de oplysninger, der er nødvendige for den maritime fysiske planlægning og strategierne for integreret kystzoneforvaltning.

2. Dataene i stk. 1 skal omfatte:

a) miljømæssige, sociale og økonomiske data, der er indsamlet i henhold til de bestemmelser i EU-lovgivningen, der vedrører aktiviteterne i artikel 7 og 8

b) fysiske data vedrørende de marine farvande og geomorfologiske data vedrørende kystzonerne.

3. Ved tilrettelæggelsen af dataindsamlingen og udvekslingen af oplysninger som omhandlet i stk. 1 skal medlemsstaterne i videst muligt omfang gøre brug af de instrumenter og værktøjer, der er udviklet inden for rammerne af den integrerede havpolitik.

Artikel 11

Vurdering af miljøvirkninger

Planerne for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning er omfattet af bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF.

Artikel 12

Samarbejde med de øvrige medlemsstater

1. De medlemsstater, der grænser op til en kystzone eller et havområde henhørende under en anden medlemsstat, samarbejder med denne anden medlemsstat for at sikre, at planerne for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning er sammenhængende og koordineres på tværs af kystzonen eller den pågældende havregion og/eller subregion. I dette samarbejde skal der navnlig tages højde for tværnationale spørgsmål, som f.eks. grænseoverskridende infrastruktur.

2. Samarbejdet i stk. 1 skal foregå igennem:

a) regionale institutionelle samarbejdsstrukturer, der dækker den berørte kystzone, havregion eller subregion, eller

b) et særligt netværk, der består af medlemsstaternes ansvarlige myndigheder, og som dækker den berørte havregion og/eller subregion.

Artikel 13

Samarbejde med tredjelande

Medlemsstater, der grænser op til en kystzone eller et havområde henhørende under et tredjeland, bestræber sig på at koordinere deres planer for det maritime rum og strategierne for integreret kystzoneforvaltning med det pågældende tredjeland i den berørte havregion, subregion eller kystzone.

KAPITEL III

GENNEMFØRELSE

Artikel 14

Ansvarlige myndigheder

1. Hver medlemsstat udpeger for hver kystzone og havregion eller subregion den eller de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af dette direktiv, herunder for at sikre samarbejdet med andre medlemsstater som omhandlet i artikel 12 og samarbejdet med tredjelande som omhandlet i artikel 13.

2. Hver medlemsstat sender Kommissionen en liste over de ansvarlige myndigheder sammen med de oplysninger, der er anført i bilag I til dette direktiv.

3. Samtidig sender hver medlemsstat Kommissionen en liste over deres ansvarlige myndigheder i de internationale organer, som de deltager i, og som er relevante for gennemførelsen af dette direktiv.

4. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om enhver ændring i de oplysninger, der er meddelt i henhold til stk. 1, senest seks måneder efter at en sådan ændring er trådt i kraft.

Artikel 15

Overvågning og rapportering

1. Hver medlemsstat sender en rapport til Kommissionen om gennemførelsen af dette direktiv, idet de anvender og i givet fald henviser til de rapporter, oplysninger og data, der foreligger i henhold til anden relevant EU-lovgivning.

2. Rapporten skal som et minimum indeholde oplysninger om gennemførelsen af artikel 6-13.

3. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, hvori den gør rede for de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af direktivet.

Artikel 16

Gennemførelsesretsakter

1. Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtage bestemmelser om:

a) de operationelle specifikationer for forvaltningen af oplysningerne i artikel 10, forudsat at sådanne specifikationer ikke er fastsat ved anden EU-lovgivning, som f.eks. direktiv 2007/2/EF eller 2008/56/EF, for så vidt angår

– udveksling af data og samkøring med eksisterende procedurer for dataforvaltning og -indsamling og

b) de operationelle skridt i udarbejdelsen af fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning og rapporteringen herom, for så vidt angår:

– sammenhængen mellem rapporteringsforpligtelserne i henhold til dette direktiv og anden relevant EU-lovgivning

– overvågnings og rapporteringscyklusser

– reglerne for samarbejdet på tværs af grænserne

– offentlig høring.

2. Gennemførelsesretsakterne i stk. 1 skal vedtages efter proceduren i artikel 17, stk. 2.

Artikel 17

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011[28].

2. Når der henvises til stk. 1, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

KAPITEL IV AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 18

Gennemførelse

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv, senest 18 måneder efter at det er trådt i kraft. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

2. Når medlemsstaterne vedtager de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

3. Den eller de myndigheder, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, skal udpeges senest 18 måneder efter dette direktivs ikrafttræden.

4. De fysiske planer for det maritime rum og strategier for integreret kystzoneforvaltning, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, skal fastlægges inden for en periode på 36 måneder fra dette direktivs ikrafttræden.

5. De rapporter, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, skal forelægges senest 42 måneder efter dette direktivs ikrafttræden og derefter hvert 6. år.

6. De statusrapporter, der er omhandlet i artikel 15, stk. 3, skal forelægges senest 6 måneder efter dette direktivs ikrafttræden og derefter hvert 6. år.

Artikel 19

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 20

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

BILAG I

Ansvarlige myndigheder

1) Den eller de ansvarlige myndigheders navn og adresse — den eller de udpegede ansvarlige myndigheders officielle navn og adresse.

2) Den eller de ansvarlige myndigheders juridiske status — en kort beskrivelse af den eller de ansvarlige myndigheders juridiske status.

3) Ansvarsområde — en kort beskrivelse af den eller de ansvarlige myndigheders juridiske og administrative ansvar og dens/deres rolle i de pågældende marine farvande.

4) Medlemskab — når den eller de ansvarlige myndigheder fungerer som koordineringsorgan for andre ansvarlige myndigheder, kræves der en liste over disse sammen med en sammenfatning af de institutionelle forbindelser, der er etableret for at sikre koordineringen.

5) Regional eller subregional koordinering — der kræves en sammenfatning af de mekanismer, der er oprettet for at sikre koordineringen mellem de medlemsstater, hvis farvande er omfattet af dette direktiv og ligger inden for samme havregion eller subregion.

FINANSIERINGSOVERSIGT

1. FORSLAGETS/INITIATIVETS RAMME

1.1. Forslagets/initiativets betegnelse

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om rammerne for maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning.

1.2. Berørt(e) politikområde(r) i ABM/ABB-strukturen[29]

Maritime Anliggender og Fiskeri

Miljø.

1.3. Forslagets/initiativets art

x Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning

¨ Forslaget/initiativet drejer sig om en ny foranstaltning som opfølgning på et pilotprojekt/en forberedende foranstaltning[30]

¨ Forslaget/initiativet drejer sig om forlængelse af en eksisterende foranstaltning

¨ Forslaget/initiativet drejer sig om omlægning af en foranstaltning til en ny foranstaltning

1.4. Mål

1.4.1. Det eller de af Kommissionens flerårige strategiske mål, som forslaget/initiativet vedrører

At støtte en bæredygtig økonomisk vækst i de marine farvande og kystzoner i EU.

1.4.2. Specifikke mål og berørte ABM/ABB-aktiviteter

Specifikt mål:

MARE-aktivitet 11.09: at fremme en bæredygtig vækst ved hjælp af politiske initiativer, der sætter skub i den blå økonomi, udvikler effektive ordninger for samarbejde og informationsudveksling mellem lovgiverne og de berørte parter, og som sikrer en effektiv forvaltning af havene og kysterne.

Resultatindikator: omfanget af samarbejdet på tværs af grænserne om maritim fysisk planlægning (MFP); målbar reduktion den tid, der medgår til og omkostningerne i forbindelse med projektplanlægning i EU's havområder. Mål: etablering af en transparent, forudsigelig og stabil ramme for planlægning og forvaltning af de forskellige former for udnyttelse af havet i EU, som skal resultere i en væsentlig effektivitetsforøgelse.

ENV-aktivitet 587-D2: at støtte og videreudvikle EU's politik for integreret kystzoneforvaltning (ICZM) med det formål at fremme en rationel og fornuftig udnyttelse af kystressourcerne og gøre kystzonerne mere modstandsdygtige over for forskellige risici og virkningerne af klimaændringerne.

Resultatindikator: gennemførelsesniveauet for de nationale ICZM-strategier, der er udviklet som følge af EU's henstilling vedrørende integreret kystzoneforvaltning (ICZM-indikator). Mål: Kommissionens fremlæggelse af et forslag i 2012 om en effektiv langsigtet strategi til støtte for gennemførelsen af ICZM i EU.

1.4.3. Forventede resultater og virkninger

Angiv, hvilke virkninger forslaget/initiativet forventes at få for modtagerne/målgruppen.

Det overordnede formål med forslaget er at sikre en bæredygtig økonomisk vækst i de maritime erhverv og kystsamfundene og samtidig muliggøre forskellige former for bæredygtig udnyttelse af havets og kysternes ressourcer ved i tråd med den økosystembaserede tilgang at tage hensyn til bæredygtighedens søjler, dvs. den økonomiske, sociale og miljømæssige søjle.

Dette sikrer bl.a.: - en bæredygtig, ressourceeffektiv og integreret udvikling af de maritime og kystbaserede aktiviteter

- et sundere investeringsklima

- bedre tilpasning til miljørisici, f.eks. klimaændringer og forebyggelse og/eller mindskelse af følgerne af naturkatastrofer.

1.4.4. Virknings- og resultatindikatorer

Angiv indikatorerne til kontrol af forslagets/initiativets gennemførelse.

Outputindikatorer: opstilling af en styringsramme for maritim fysisk planlægning og strategier for integreret kystzoneforvaltning; omfanget af samarbejdet på tværs af grænserne

Resultatindikatorer: arealudviklingsmønstre, mindskelse af konflikter og retstvister vedrørende infrastrukturudvikling, bæredygtig udnyttelse af havets og kysternes ressourcer, koordineret maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning og samarbejde på tværs af grænserne

- Virkningsindikatorer: opretholdelse/genoprettelse af biodiversiteten eller potentialet for økosystemtjenester i kystzonerne og de marine farvande, øget merværdi og færre sæsonudsving i de maritime erhverv og kystsamfundene, større modstandsdygtighed over for klimaændringer, vækst i økonomiske nøglesektorer og økonomiske aktiviteters sameksistens.

1.5. Forslagets/initiativets begrundelse

1.5.1. Behov, der skal opfyldes på kort eller lang sigt

- at indføre en integreret planlægningsprocedure for maritime aktiviteter og en integreret forvaltningsprocedure for kystzonerne ved at etablere et samarbejde mellem de nationale myndigheder og de berørte parter inden for de relevante sektorpolitikker

- at sikre et effektivt samarbejde medlemsstaterne imellem, når der træffes foranstaltninger vedrørende maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning

- at sikre, at procedurerne for maritim fysisk planlægning og strategierne for integreret kystzoneforvaltning koordineres indbyrdes og integreres med hinanden.

1.5.2. Merværdien ved en indsats fra EU's side

Kyst- og havbaserede aktiviteter og økosystemer går på tværs af de nationale grænser. Det foreslåede tiltag giver merværdi, i og med at det sikrer sammenhæng mellem foranstaltningerne på dette område. En indsats fra EU's side vil navnlig gøre det muligt at undgå, at medlemsstaterne anvender forskellige strategier og gør fremskridt i forskelligt tempo.

1.5.3. Erfaringer fra lignende foranstaltninger

Det konkluderes i en evaluering af medlemsstaternes statusrapporter om ICZM på grundlag af Rådets henstilling om integreret kystzoneforvaltning (2002/413/EF), at en denne strategi giver en klar merværdi, fordi den koordinerer de tværsektorielle politikker med indvirkning på kystzonerne med det formål at sikre en bæredygtig udnyttelse af kystressourcerne. Maritim fysisk planlægning anerkendes bredt som et værktøj, der kan sikre en sammenhængende planlægning af det maritime rum.

1.5.4. Sammenhæng med andre relevante instrumenter og eventuel synergivirkning

MFP og ICZM anerkendes begge i forbindelse med den integrerede havpolitik (blåbogen fra 2007) som integrerede forvaltningsværktøjer. De bidrager til en mere integreret beslutningsprocedure, idet de koordinerer potentielt konkurrerende sektorpolitikker. Maritim fysisk planlægning og strategier for integreret kystzoneforvaltning vil derfor bidrage til at realisere og koordinere mål og foranstaltninger inden for de relevante politikker, f.eks. energi, miljø, søtransport og fiskeri.

1.6. Varighed og finansielle virkninger

¨ Forslag/initiativ af begrænset varighed

– ¨ Forslag/initiativ gældende fra [DD/MM]ÅÅÅÅ til [DD/MM]ÅÅÅÅ

– ¨ Finansielle virkninger fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ

x Forslag/initiativ af ubegrænset varighed

– Iværksættelse med en indkøringsperiode fra ÅÅÅÅ til ÅÅÅÅ

– Derefter gennemførelse i fuldt omfang.

1.7. Påtænkte forvaltningsmetoder[31]

¨ Direkte central forvaltning ved Kommissionen

¨ Indirekte central forvaltning ved uddelegering af gennemførelsesopgaver til:

– ¨ forvaltningsorganer

– ¨ organer oprettet af Fællesskaberne[32]

– ¨ nationale offentligretlige organer/organer med offentlige tjenesteydelsesopgaver

– ¨ personer, som har fået pålagt at gennemføre specifikke aktioner i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, og som er identificeret i den relevante basisretsakt, jf. finansforordningens artikel 49

x Delt forvaltning med medlemsstaterne

¨ Decentral forvaltning i samarbejde med tredjelande

¨ Fælles forvaltning med internationale organisationer (angives nærmere)

Hvis der angives flere forvaltningsmetoder, gives der en nærmere forklaring i afsnittet "Bemærkninger".

Bemærkninger

2. FORVALTNINGSFORANSTALTNINGER

2.1. Bestemmelser om kontrol og rapportering

Angiv hyppighed og betingelser.

Senest den 31. marts 2016 og derefter hvert sjette år forelægger medlemsstaterne en rapport for Kommissionen om gennemførelsen af direktivets bestemmelser. Rapporterne vil være baseret på medlemsstaternes overvågning af gennemførelsen.

2.2. Forvaltnings- og kontrolsystem

2.2.1. Konstaterede risici

Ikke relevant - Forslaget medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger

2.2.2. Påtænkt(e) kontrolmetode(r)

Ikke relevant - Forslaget medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger

2.3. Foranstaltninger til forebyggelse af svig og uregelmæssigheder som under punkt 2.2.

Angiv eksisterende og påtænkte forebyggelses- og beskyttelsesforanstaltninger.

Ikke relevant - Forslaget medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger

3. FORSLAGETS/INITIATIVETS ANSLÅEDE FINANSIELLE VIRKNINGER

3.1. Berørt (e) udgiftspost (er) på budgettet og udgiftsområde (r) i den flerårige finansielle ramme

Eksisterende udgiftsposter i budgettet

I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne.

Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag

Nummer [Betegnelse …...….] || OB/IOB ([33]) || fra EFTA-lande[34] || fra kandidat-lande[35] || fra tredje-lande || iht. finansforordning¬ens artikel 18, stk. 1, litra aa)

5 || 11.0101 — Udgifter vedrørende tjenestegørende personale inden for politikområdet "Maritime anliggender og fiskeri" 07 01 01 — Udgifter vedrørende tjenestegørende personale inden for politikområdet "Miljø og klimaindsats" || IOB || NEJ || NEJ || NEJ || NEJ

Nye budgetposter, som der er søgt om

I samme rækkefølge som udgiftsområderne i den flerårige finansielle ramme og budgetposterne.

Udgifts­område i den flerårige finansielle ramme || Budgetpost || Udgiftens art || Bidrag

Nummer [Udgiftsområde ….…..] || OB/IOB || fra EFTA-lande || fra kandidatlande || fra tredje-lande || iht. finansforordning¬ens artikel 18, stk. 1, litra aa)

|| || || || || ||

3.2. Anslåede virkninger for udgifterne

3.2.1. Sammenfatning af den anslåede virkning for udgifterne

i mio. EUR (tre decimaler)

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || Nummer ||

GD: <…….> || || || År N[36] || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

 Aktionsbevillinger || || || || || || || ||

Budgetpostens nummer || Forpligtelser || (1) || || || || || || || ||

Betalinger || (2) || || || || || || || ||

Budgetpostens nummer || Forpligtelser || (1a) || || || || || || || ||

Betalinger || (2a) || || || || || || || ||

Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer[37] || || || || || || || ||

Budgetpostens nummer || || (3) || || || || || || || ||

Bevillinger I ALT til GD <….> || Forpligtelser || =1+1a +3 || || || || || || || ||

Betalinger || =2+2a +3 || || || || || || || ||

 Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || ||

Betalinger || (5) || || || || || || || ||

 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || ||

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE <….> i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || =4+ 6 || || || || || || || ||

Betalinger || =5+ 6 || || || || || || || ||

Hvis flere udgiftsområder påvirkes af forslaget/initiativet:

 Aktionsbevillinger I ALT || Forpligtelser || (4) || || || || || || || ||

Betalinger || (5) || || || || || || || ||

 Administrationsbevillinger finansieret over bevillingsrammen for særprogrammer I ALT || (6) || || || || || || || ||

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-4 i den flerårige finansielle ramme (referencebeløb) || Forpligtelser || =4+ 6 || || || || || || || ||

Betalinger || =5+ 6 || || || || || || || ||

Udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme: || 5 || Administration

i mio. EUR (tre decimaler)

|| || || År 2014 og der-efter || || || || UBEGRÆNSET LØBETID || I ALT

GD: <ENV/MARE> ||

 Menneskelige ressourcer || 0,508 || || || || || || ||

 Andre administrationsudgifter || 0,054 0,022 || || || || || || ||

I ALT GD ENV/MARE || Bevillinger || 0,584 || || || || || || ||

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || (Forpligtelser i alt = betalinger i alt) || 0,584 || || || || || || ||

i mio. EUR (tre decimaler)

|| || || År 2014 og der-efter || || || || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

Bevillinger I ALT under UDGIFTSOMRÅDE 1-5 i den flerårige finansielle ramme || Forpligtelser || 0,584 || || || || || || ||

Betalinger || 0,584 || || || || || || ||

3.2.2. Anslåede virkninger for aktionsbevillingerne

– x Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af aktionsbevillinger

– ¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af aktionsbevillinger som anført herunder:

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (tre decimaler)

Der angives mål og resultater ò || || || År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

RESULTATER

Resultaternes art[38] || Resultaternes gnsntl. omkostninger Resultater (antal) || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Resultater (antal) || Omkostninger || Samlede resultater (antal) || I alt Samlede omkost-ninger

SPECIFIKT MÅL NR. 1[39]… || || || || || || || || || || || || || || || ||

Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Subtotal for specifikt mål nr. 1 || || || || || || || || || || || || || || || ||

SPECIFIKT MÅL NR. 2… || || || || || || || || || || || || || || || ||

Resultat || || || || || || || || || || || || || || || || || ||

Subtotal for specifikt mål nr. 2 || || || || || || || || || || || || || || || ||

OMKOSTNINGER I ALT || || || || || || || || || || || || || || || ||

3.2.3. Anslåede virkninger for administrationsbevillingerne

3.2.3.1. Resumé

– ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af administrationsbevillinger

– x Forslaget/initiativet medfører anvendelse af administrationsbevillinger som anført herunder:

i mio. EUR (tre decimaler)

|| År 2014 og derefter || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I ALT

UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || ||

Menneskelige ressourcer || 0,508 || || || || || || ||

Andre administrations- udgifter || 0,076 || || || || || || ||

Subtotal UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || ||

Uden for UDGIFTSOMRÅDE 5[40] i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || ||

Menneskelige ressourcer || || || || || || || ||

Andre administrations- udgifter || || || || || || || ||

Subtotal uden for UDGIFTSOMRÅDE 5 i den flerårige finansielle ramme || || || || || || || ||

I ALT || 0,584 || || || || || || ||

3.2.3.2. Anslået behov for menneskelige ressourcer

– ¨ Forslaget/initiativet medfører ikke anvendelse af menneskelige ressourcer

– ¨ Forslaget/initiativet medfører anvendelse af menneskelige ressourcer som anført herunder:

Overslag angives i hele tal (eller med højst én decimal)

|| År 2014 og der- efter || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6)

 Stillinger i stillingsfortegnelsen (tjenestemænd og midlertidigt ansatte)

11 01 01 01 + 07 01 01 01 (i hovedsædet og i Kommissionens repræsentationskontorer) || 4 || || || || || ||

XX 01 01 02 (i delegationerne) || || || || || || ||

XX 01 05 01 (indirekte forskning) || || || || || || ||

10 01 05 01 (direkte forskning) || || || || || || ||

 Eksternt personale (i fuldtidsækvivalenter)[41]

11 01 02 01 (KA, V, UNE under den samlede bevillingsramme) || || || || || || ||

XX 01 02 02 (KA, V, UED, LA og UNE i delegationerne) || || || || || || ||

XX 01 04 yy[42] || i hovedsædet[43] || || || || || || ||

i delegationerne || || || || || || ||

XX 01 05 02 (KA, V, UNE – indirekte forskning) || || || || || || ||

10 01 05 02 (KA, V, UNE – direkte forskning) || || || || || || ||

Andre budgetposter (skal angives) || || || || || || ||

I ALT || 4 || || || || || ||

XX angiver det berørte politikområde eller budgetafsnit.

Personalebehovet vil blive dækket ved hjælp af det personale, som GD'et allerede har afsat til forvaltning af aktionen, og/eller interne rokader i GD'et, eventuelt suppleret med yderligere bevillinger, som tildeles det ansvarlige GD i forbindelse med den årlige tildelingsprocedure under hensyntagen til de budgetmæssige begrænsninger.

Opgavebeskrivelse:

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte || Overvåge direktivets gennemførelse i medlemsstaterne

Eksternt personale ||

3.2.4. Forenelighed med indeværende flerårige finansielle ramme

– x¨ Forslaget/initiativet er foreneligt med indeværende flerårige finansielle ramme

– ¨ Forslaget/initiativet kræver omlægning af det relevante udgiftsområde i den flerårige finansielle ramme

Der redegøres for omlægningen med angivelse af de berørte budgetposter og beløbenes størrelse.

– ¨ Forslaget/initiativet kræver, at fleksibilitetsinstrumentet anvendes, eller at den flerårige finansielle ramme revideres[44].

Der redegøres for behovet med angivelse af de berørte udgiftsområder og budgetposter og beløbenes størrelse.

3.2.5. Tredjemands bidrag til finansieringen

– xForslaget/initiativet indeholder ikke bestemmelser om samfinansiering med tredjemand.

– Forslaget/initiativet indeholder bestemmelser om samfinansiering, jf. følgende overslag:

i mio. EUR (tre decimaler)

|| År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || … der indsættes flere år, hvis virkningen varer længere (jf. punkt 1.6) || I alt

Organ, som deltager i samfinansieringen (angives) || || || || || || || ||

Samfinansierede bevillinger I ALT || || || || || || || ||

3.3. Anslåede virkninger for indtægterne

– x Forslaget/initiativet har ingen finansielle virkninger for indtægterne.

– ¨ Forslaget/initiativet har følgende finansielle virkninger:

– ¨ for egne indtægter

– ¨ for diverse indtægter

i mio. EUR (tre decimaler)

Indtægtspost på budgettet || Bevillinger til rådighed i indeværende regnskabsår || Forslagets/initiativets virkninger[45]

År N || År N+1 || År N+2 || År N+3 || ... der indsættes flere år, hvis virkningerne varer længere (jf. punkt 1.6)

Artikel …. || || || || || || || ||

For diverse indtægter, der er formålsbestemte, angives det, hvilke af budgettets udgiftsposter der påvirkes.

Det oplyses, hvilken metode der er benyttet til at beregne virkningerne for indtægterne.

[1] KOM(2010) 2020 endelig.

[2] COM(2012) 494 final.

[3] KOM(2008) 791 endelig.

[4] KOM(2010) 771 endelig.

[5] Direktiv 2008/56/EF (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

[6] Direktiv 2009/28/EF (EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16).

[7] Beslutning 884/2004/EF (EUT L 167 af 30.4.2004, s. 1).

[8] Rådets direktiv 92/43/EØF (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7).

[9] EUT L 197 af 21.7.2001, s. 30.

[10] EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

[11] EUT C af , s. .

[12] EUT C af , s. .

[13] KOM(2007) 575 endelig.

[14] EUT L 164 af 25.6.2008.

[15] KOM(2010) 2020 endelig.

[16] Rådets konklusioner af 17. juni 2010.

[17] COM(2012) 494 final.

[18] Forslag KOM(2011) 804 endelig.

[19] EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

[20] EUT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

[21] EUT L 167 af 30.4.2004, s. 1.

[22] KOM(2011) 244 endelig.

[23] KOM(2011) 571 endelig.

[24] COM(2013) XXX.

[25] KOM(2010) 461 endelig.

[26] EFT L 197 af 21.7.2001.

[27] EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

[28] EUT L 55 af 28.2.2011.

[29] ABM: Activity Based Mangement (aktivitetsbaseret ledelse) – ABB: Activity Based Budgeting (aktivitetsbaseret budgetlægning).

[30] Jf. artikel 49, stk. 6, litra a) eller b), i finansforordningen.

[31] Forklaringer vedrørende forvaltningsmetoder og referencer ti finansforordningen findes på webstedet BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

[32] Organer omhandlet i finansforordningens artikel 185.

[33] OB = opdelte bevillinger/IOB = ikke-opdelte bevillinger.

[34] EFTA: Den Europæiske Frihandelssammenslutning.

[35] Kandidatlande og, efter omstændighederne, potentielle kandidatlande på Vestbalkan.

[36] År N er det år, hvor gennemførelsen af forslaget/initiativet begynder.

[37] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[38] Resultater er de produkter og tjenesteydelser, der skal leveres (f.eks. antal finansierede studenterudvekslinger, antal km bygget vej osv.).

[39] Som beskrevet i del 1.4.2. "Specifikke mål...".

[40] Teknisk og/eller administrativ bistand og udgifter til støtte for gennemførelsen af EU's programmer og/eller aktioner (tidligere BA-poster), indirekte forskning, direkte forskning.

[41] KA = kontraktansat, V= vikarer, UED= unge eksperter ved delegationerne, LA = lokalt ansatte UNE: udstationerede nationale eksperter.

[42] Delloft for eksternt personale under aktionsbevillingerne (tidligere BA-poster).

[43] Angår især strukturfondene, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og Den Europæiske Fiskerifond (EFF).

[44] Jf. punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[45] Med hensyn til EU's traditionelle egne indtægter (told, sukkerafgifter) opgives beløbene netto, dvs. bruttobeløbene, hvorfra opkrævningsomkostningerne på 25 % er fratrukket.