DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 28.10.2009 
SEC(2009) 1437 
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
  
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
 
Ledsagedokument til 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TI L EUROPA-PARLAM ENTET, RÅDET, 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG 
REGIONSUDVALGET 
 
Digitaliseringsdividenden som kilde til sociale goder og økonomisk vækst 
 
og til   
 
KOMMISSIONENS HENSTILLING 
 
om hvordan det bør gøres lettere at hø ste digitaliseringsdividenden i EU 
  
{KOM(2009) 586 endelig} 
{K(2009) 8287 endelig} 
{SEK(2009) 1436} 
 
 
DA 2   DA RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
"Digitaliseringsdividenden" kaldes de radiofrekvenser, der bl iver ledige, når de jordbaserede 
tv-sendenet går over fra an alog til digital teknik ( Digital Terrestrial Television  eller jordsendt 
digital-tv). Det betyder, at st ore mængder radiofrekvenser af høj kvalitet bliver ledige i alle 
medlemsstaterne. En samordnet anvendelse af di gitaliseringsdividenden ka n føre frem mod to 
vigtige politiske mål for EU: 
1. Det kan sikre, at der bliv er frekvenser nok i EU til at løse spørgsmålet om 
adgang til bredbåndstjene ster i landdistrikterne  (hvor en trådløs infrastruktur ofte 
er den eneste brugbare løsning) og til at udjævne den bredbåndskløft , der opstår 
når sådanne tjenester savnes.  
2. Det kan bane vejen for fremtidige udviklinger inden for jordsendt tv (f.eks. 
højopløsnings-tv) ved at øge tv-sendenett enes gennemsnitlige effektivitet. Dermed 
bliver medlemsstaterne også bedre i stand til at udnytte deres beføjelser på de 
audiovisuelle mediers område. 
1. PROBLEMSTILLINGEN  
Uden den fornødne samordning mellem medlem sstaterne bliver det samfundsmæssige og 
økonomiske udbytte af digitaliseringsd ividenden betydeligt ringere.  
1.1. Uforenelige udviklinger i medlemssta terne giver interferens, som gør 
frekvenserne mindre brugbare 
Det er teknisk ineffektivt at bruge de samme frekvenser til trådløse tjenester med 
grundlæggende forskellige tekniske egenskaber, som f.eks. traditione l højeffektsending og 
trådløst bredbånd med lav til mellemh øj effekt. Dette spørgsmål har også 
grænseoverskridende virkninger, da restinterferens i denne del af frekvensspektret kan række 
op til 100 km. 
1.2. Uden EU-koordinering kan me dlemsstaterne ikke bruge 
digitaliseringsdividenden der, hvor  det samfundsmæssige og økonomiske 
udbytte er størst 
Uden samordning med det formål at minimere in terferensens negative vi rkninger i EU, bliver 
de nationale frekvensmyndigheder måske nødt til at  give fortrinsret til jordsendt digital-tv, 
hvorimod de med koordinering ville kunne give tilla delse til andre anvendelser, som alt i alt 
giver større udbytte. 
1.3. Manglende stordriftsfordele og paneur opæisk tjenestedækning risikerer at 
skade europæisk økonomi og afskrække investeringer 
Næsten alle de forventede mulige anvendels er af digitaliseringsdividenden afhænger af 
muligheden for at opnå kritis k masse og stordriftsfordele. F.eks. viste Kommissionens 
undersøgelse, at producenterne af  mobilkommunikationsudstyr vi l have et potentielt marked 
på mindst 100 millioner indbyggere, før de v il investere i nye pr oduktionslinjer for 
mobilkommunikationsudstyr af fj erde generation. Stordriftsfo rdele er også en uomgængelig 
forudsætning for en vellykket indførelse af nye re generationer af se ndeudstyr og sendenet. 
DA 3   DA 1.4. Risiko for forstyrrelser af vigtige tjeneste r, der i forvejen gør brug af den del af 
UHF-båndet, hvor de ledige frekvenser ligger 
Eksisterende trådløse mikrofoner og lignende an vendelser benytter sær lige frekvenser i UHF-
båndet (kendt som "indskudte frekve nser" eller "mellemrum"). Diss e tjenester er vigtige i en 
række sektorer, særlig i fjernsynsudsendelser og arrangementer. Uden EU-koordinering er der 
risiko for, at disse vigtige anvendelser på et el ler andet tidspunkt vil mangle de frekvenser, de 
skal bruge for fortsat at kunne virke. Det store an tal apparater, der er tale om (4-5 millioner i 
EU1), viser, at der er en klar indre markeds-dimension. 
1.5. En stor del af udbyttet risikerer at gå ta bt, hvis ikke der samordnes ordentligt 
med tredjelande  
Grænseoverskridende interferen s fra lande uden for EU kan hindre enkelte tjenester i at 
fungere inden for store dele af EU. Det ka n igen hindre landsdækkende udbygning, da det så 
ikke er alle regioner, der kan dækkes. Forh andlinger mellem medlemsstaterne og tredjelande 
om de ledigblevne frekvenser føres bilateralt under ITU. Men de har ifølge forlydender ofte 
været skuffende. Med en fælles fremgangsmåde kunne  der fastlægges en strategi for hele EU, 
hvad der kunne styrke medlemsstaternes fo rhandlingsposition over for tredjelandene. 
2. SUBSIDIARITETSANALYSE  
De fleste af de spørgsmål, anvendelsen af di gitaliseringsdividenden rejs er, kan ikke håndteres 
effektivt af hver medlemsstat for sig, eftersom  radiobølger ikke standser ved grænserne. 
Derfor kan det, én medlemsstat gør, i høj grad påvirke de andres  interesser. Dertil kommer, at 
de store mængder mobiludstyr, der kan bruge de  pågældende frekvenser, rummer en klar 
indre markeds-dimension. 
En indsats på fællesskabsplan ville give klare fordele frem for indsatser i hver medlemsstat 
for sig. De vigtigste områder med potentiel merværdi for EU er: 
• Lederskab (en samordnet indsats fra EU har større mulighed for at trække nabolandene 
med sig, end hvis medlemsstaterne handler hver  for sig, og det kan videre føre til, at 
frekvensspektret bliver bred ere tilgængeligt i EU selv). 
• Mere effektiv udnyttelse af frekvenserne og st ordriftsfordele (hvis resultatet bl iver en 
fælles frekvensplan). 
• Det generelle udbytte af at fremme det indre marked (herunder gennem interoperabilitet og 
roaming, hvis der opstår massemarkedsanvendelser som trådløst bredbånd). 
3. MÅL 
Det første mål er at maksimere udbyttet af digitaliseringsdividenden og at handle hurtigt nok, 
til at fragmenterede nationale situationer med nedarvede uforeneligheder kan undgås, for det 
ville hæmme opbygningen af et enhedsmark ed for fremtidens tjenester og udstyr. 
                                                 
1 Kilde: APWPT. 
DA 4   DA For det andet sigter dette initiativ mod at sikre en tilstrækkelig forenelighed mellem de 
nationale fremgangsmåder og at fremme gradvis konvergens mellem dem, idet formålet er at 
støtte innovation, gavne forbrugerne på langt sigt, styrke det indre marked og højne EU's 
konkurrenceevne. 
For det tredje bør Kommissionens indsats sigte mod at gøre det lettere for medlemsstaterne at 
sætte tidligt ind for at åbne delbåndet 790-862 MH z for nye tjenester so m trådløst bredbånd 
og at undgå opsplitning af det indre marked ( dvs. at forskellige medlemsstater indfører 
forskellige tekniske eller f unktionelle restriktioner). 
4. HANDLEMULIGHEDER  
Meddelelsen fremsætter sammen med hensti llingen forslag på fire hovedområder: 
– Rettidig afvikling af analoge, jordbaserede tv -sendenet som forudsætning for udnyttelse af 
digitaliseringsdividenden. 
– Samordning af medlemsstater nes indsats for at sikre sammenhæng i, hvordan man 
forholder sig til delbåndet 790-862 MHz. 
– Fælles initiativer for at sikre optimal udnyttelse af frekvenserne  i alle dele af UHF-båndet 
(470-862 MHz). 
– Teknisk harmonisering af de lbåndet 790-862 MHz (efter den fremgangsmåde, der er 
tilrettelagt i frekvenspolitikbeslutningen). 
5. KONSEKVENSANALYSE  
5.1. Virkninger af handlemulighederne vedr ørende rettidig afvikling af analoge, 
jordbaserede tv-sendenet  
5.1.1.  Ingen yderligere EU-indsats 
Ti eller elleve medlemsstater vil nok fortsætte med en vis an alog sending i hele 2012 og nogle 
endda også i 2013 med risiko for yderligere forsinkelser.   
5.1.2.  Henstilling om, at medlemsstat erne tager alle nødvendige skridt til at afvikle det 
analoge signal inden den 1. januar 2012  
Kommissionens undersøgelse ansl og, at hvis man kunne undgå at  rådigheden over delbåndet 
790-862 MHz over hele EU udsættes i et år på  grund af nogle få medlemsstater, ville det 
samlede udbytte blive flere mia. EUR i nettonut idsværdi (mindst 1 mia. EUR til forbrugere og 
leverandører alene, kumulativt over 15 år2). 
Da alle medlemsstater alligevel har besluttet at gå over til digital-tv, drejer det sig kun om at 
fremskynde processen med typisk et par måneder i 10 eller 11 medlemsstater.  
                                                 
2 Ofcom UK anslog udbyttet for UK alene under tilsva rende betingelser til mellem 100 og 400 mio. GBP. 
DA 5   DA Der er sociale omkostninger , som især skyldes fremrykningen af  forbrugernes anskaffelse af 
digitale modtagerbokse, hvis de vil fortsætte me d at bruge et eksisterende analogt tv-apparat3. 
Erfaringerne med at slukke for de t analoge signal i de fem medlem sstater, der allerede er gået 
over til digital sending (og i USA) tyder dog på, at denne sociale effekt  er begrænset og kan 
mildnes ved målrettede subsidie r til ugunstigt st illede grupper.  
5.1.3.  Pålæg om afvikling af det analoge  signal inden den 1. januar 2012 
(fællesskabsretsakt) 
Udbyttet og omkostningerne, inklusive de soci ale omkostninger, vil være af samme art som 
ved den forrige handlemulighed (henstilling om afvikling), men sandsynligheden for at 
realisere det største samlede udbyt te er størst i dette tilfælde. 
5.2. Fælles initiativer for at sikre optimal udnyttelse af frekve nserne i hele UHF-
båndet (470-862 MHz) 
Her drejer det sig om mulige samordningsakti oner for at lette frig ørelsen af yderligere 
frekvenskapacitet, hovedsagelig i fre kvenserne under 790 MHz, og derved øge 
digitaliseringsdividenden. Der er ikke foretaget en præcis kvantificering af virkningerne, da 
disse foranstaltninger for tiden kun foreligger som oplæg t il indledende drøftelser på EU-
plan . 
5.2.1.  Ingen yderligere EU-indsats ved rørende samordningsaktiviteter 
Den største fordel ved denne ha ndlemulighed er, at den ikke giver anledning ti l yderligere 
obligatoriske omkostninger til opgradering af modtagere eller sendenet.  
5.2.2.  Virkninger af yderligere samordnings aktiviteter i delbåndene under 790 MHz 
På følende områder kan man forestille sig yderligere samordningsaktiviteter:  
– Fastsættelse af et mindsteniveau for transm issionskompression og kvalitetsstandarder for 
sendenet, herunder for nye modtagere for jordsendt digital-tv.  
– Yderligere udbygning af SFN-net. 
– Fremme af frekvenshoppende systemer, even tuelt med støtte fra fællesskabsmidler. 
– Bistand til eksisterende brugere af trådlø se mikrofoner, så de kan gå over til nye 
frekvenser, samt overvejelser om anvende lsen af "mellemrum " til kognitiv teknik4. 
– Bedre grænseoverskridende samordning af frekvenser mellem medlemsstater og mellem 
disse og tredjelande . 
Hver initiativtype har potentielt positive virkni nger, men det er ikke let at gennemføre en 
pålidelig sensitivitetsanalyse i denne fase. En soci al ulempe kunne være, at det ikke er alle tv-
seere, der har adgang til det nye udstyr, me n det kunne udlignes gennem en periode, hvor 
                                                 
3 De fleste modtagerbokse koster ikke over 50 EUR. 
4 Kognitiv radioteknik gør det muligt for radioudstyr selv at finde frekvenser, der ikke er besat af en 
primær bruger på et givet tidspunkt, og at benytte dem midlertidigt. 
DA 6   DA signalerne sendes i både den nye og den gamle standard, så de også kan modtages af den 
første generation af digitalt modtageudstyr. 
5.2.3.  Virkningen af obligatoriske krav om be dre frekvenseffektivitet i tilknytning til 
digitaliseringsdividenden 
Den yderligere virkning af oblig atoriske krav fremkommer gene relt trinvis for hver enkelt 
foranstaltning.  
5.3. Virkninger af handlemuligheder for samor dningen af medlemsstaternes indsats 
i delbåndet 790-862 MHz 
5.3.1.  Ingen yderligere EU-indsats 
Nogle medlemsstater5 er, eller vil inden længe komme, i en situation, der tillader dem at 
beslutte at åbne dette delb ånd for elektroniske kommunikati onstjenester. Denne mulighed kan 
medføre reguleringstiltag på nationalt plan, de r står i modsætning til andre landes tiltag og 
dermed truer effektiviteten af den tekniske harmonisering af dette delbånd for at muliggøre 
nye bredbåndsanvendelser.  
5.3.2.  Henstilling om at medlemsstaterne undlade r foranstaltninger, der ville gribe 
forstyrrende ind i den tekniske harmonisering, der arbejdes på i EU i delbåndet 790-862 MHz 
Denne henstilling vil reelt kun (og midlertidigt)  berøre de medlemsstater, der påtænker nye 
foranstaltninger i dette delbånd. Derfor har de n praktisk talt ingen omkostninger, hvorimod 
den koncentrerer indsatsen om at lette frem komsten af en hurtig og stabil konsensus om 
harmoniserede tekniske vilkår.  
5.4. Virkningerne af handlemuligheder for de n tekniske harmonis ering af delbåndet 
790-862 MHz 
En af hovedkonklusionerne i Kommissionens un dersøgelse er, at den 'privatværdi'
6, der kan 
opstå, hvis alle medlemsstater vedtager at  bruge delbåndet 790-862 MHz til elektroniske 
kommunikationstjenester på ensartede vilkår, lig ger på mindst 17 og i det mest optimistiske 
tilfælde 44 mia. EUR, afhængigt af hvilke an tagelser der lægges til grund om omfanget af 
efterspørgslen efter de forskellige tjenester7.  
En mere udbredt adgang til br edbåndstjenester ville give et  betydeligt samfundsmæssigt 
udbytte; det ville også sikre muligheden for pane uropæisk interoperabilitet mellem tjenester. 
Der skulle ikke komme nogen negative virkninge r for tv-distributionen, da ethvert tab af 
sendekapacitet i 790-862 MHz-båndet ville bliv e udlignet ved en omlægning af sendenettene 
og/eller bedre transmissionsteknik. Hvor dyrt det bliver, afhænger af, hvor mange digitale 
jordsendere der skal ligge i delb åndet i hver medlemsstat (distrib utiv virkning). En indsats på 
fællesskabsplan skulle dog ikke komplicer e, men tværtimod lette omlægningen af 
sendenettene.  
                                                 
5 Seneste optælling: Finland, Det Forenede Kongerige, Frankrig, Nederlandene, Spanien, Sverige, 
Tjekkiet, Tyskland og Østrig. 
6 Mernytte for forbrugere og producenter. 
7 Nettonutidsværdi over 15 år sammenlignet med en situation uden EU-koordination. 
DA 7   DA 5.4.1.  Retningslinjer (ikke bindende) for ha rmonisering af delbåndet 790-862 MHz  
Omkostningerne hertil bliver sandsynligvis sæ rdeles beskedne, men ville ikke give nogen 
væsentligt større sandsynlighed for realis ering af alle fordelene ved harmonisering. 
5.4.2.  En kommissionsbeslutning om teknis ke parametre for 790-862 MHz-båndet  
Denne handlemulighed vil ifølge Kommissionens undersøgelse (jf. indledningen til afsnit 5.4) 
medføre, at langt de fleste af de forventede fordele realiseres, da den øgede harmonisering vil 
fremkalde stordriftsfordele og lette interoperabilite ten. Dette vil så igen gøre det lettere at nå 
samfundsmæssige mål, der er vigtige for EU, som f.eks. "bredbånd til alle".  
5.4.3.  Kommissionsbeslutning om teknis ke parametre og en bindend e slutdato for afvikling 
af højeffektsending i delbåndet 790-862 MHz 
Denne mulighed sikrer det maksimale udbytte , da den fjerner enhver usikkerhed for 
interessenterne. Men en sådan beslutning skulle tages af Europa-Parlamentet og Rådet  på 
grund af omfanget af de potentielle virkninger, særlig for udviklingen af sendevirksomheden. 
6. SAMMENLIGNING AF HANDLEMULIGHEDERNE  
6.1. Sammenligning af mulighederne for ret tidig afvikling af analog sending 
En bindende fællesskabsretsakt vil møde mo dstand i flere medlemsstater, der anfører 
væsentlige samfundsinteresser som begrundelse. 
Derfor virker det mest rimeligt at udstede en "henstilling" (handl emulighed 5.1.2). På den 
måde skulle det være muligt at øge vægten af tidligere politiske tilsagn, og det vil på sin side 
have en positiv "psykologisk" virkning på intere ssenterne. Hvis en sådan foranstaltning kan 
være med til at fremskynde vedtagelsen af de lbåndet 790-862 MHz med et par måneder i hele 
EU, kan den som anført give stort udbytte og mindske sendevi rksomhedernes udgifter til 
dobbeltsending (af de samme udsendelser med analog og digital teknik). 
6.2. Sammenligning af mulighederne for optimal udnyttelse af UHF-båndets 
frekvenser (470-862 MHz) 
"Yderligere samordningsaktivitete r" baner vej for en større digitaliseringsdividende på 
længere sigt, uden at der af den grund opstår væ sentligt flere omkostninger. Det forekommer 
således at være en velbegrundet og forholds mæssig handlemulighed, da  bindende forskrifter 
på EU-plan, som det ser ud i øjeblikket, ikke gi ver klare fordele for no gen af de betragtede 
foranstaltninger. 
6.3. Sammenligning af mulighederne for samordning af medlemsstaternes indsats i 
delbåndet 790-862 MHz 
De medlemsstater, der i øjeblikket overvejer en  national regulering af dette delbånd, er under 
stigende handlepres, og derfor er der risiko  for, at det indre marked splittes op, og 
stordriftsfordele, der ellers ville have kunnet opnås, går tabt, hvis Fæ llesskabet ikke hurtigt 
stiller en skabelon for en samordnet fremgangsmåde til rådighed. Derfor er den foreslåede henstilling (punkt 5.3.2) formentlig den bedste løsning. 
DA 8   DA 6.4. Sammenligning af mulighederne for te knisk harmonisering af delbåndet 790-
862 MHz 
Selvom en manglende slutdato for r ydning af delbåndet 790-862 MHz i denne 
handlemulighed (5.4.2) kan give usikkerhed på EU's indre ma rked på grund af forskelligt 
tempo i gennemførelsen og ibrugtagningen i forske llige medlemsstater, er det også vigtigt at 
tage hensyn til forhold, der er følsomme for medlemsstaterne, især mht. forskelligt afviklingstempo og forskell ige nedarvede situationer vedrørende tv-sending.  
I øjeblikket ser det derfor ud til, at den bedste mulighed, der også opfylder kravet om 
forholdsmæssighed, er at fo rlange, at alle medlemsstater skal stille de samme tekniske vilkår 
for en ændring af udpegningen af delbånde t 790-862 MHz fra den nuvæ rende tv-sending, og 
at anbefale, at tildelingen sker på teknologi- og tjenesteneutralt grundlag med fælles teknologiske vilkår og en fælles frekvensplan.  
Hvis Kommissionen ville fastsætte en slutdato, er det ikke sikkert, at alle medlemsstater 
kunne støtte et sådant indgreb. Den udvalgte ha ndlemulighed betyder, at medlemsstaterne får 
spillerum mht. valg og tidsmæssig planlægni ng af overgangen til anvendelse til trådløst 
bredbånd, men når valget først er truffet, står de t klart, hvilke tekniske vilkår der skal gælde. 
Det ophæver den primære risiko for fragmentering. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
Det foreslås, at evalueringen og overvågni ngen baseres på opera tionelle mål på de 
omhandlede felter, nemlig: 
• Rettidigheden af medlemsstaternes foranstaltninger for at sikre fuld afvikling af analogt tv 
inden 1. januar 2012. 
• Fremskridt med at stille delbåndet 790- 862 MHz til rådighed  for elektronisk 
kommunikation på harmoniserede tekniske vilkår. 
• Fremskridt mht. overgang til "førsteklasses" teknik for sendenet. 
Kommissionen bør bistås af de  relevante rådgivende udvalg.