Bruxelles, den 2.2.2005

SEK(2005) 141 endelig

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997

om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], fastsætter, at ikke deltagende medlemsstater, dvs. dem, der ikke har indført den fælles valuta, skulle forelægge konvergensprogrammer for Rådet og Kommissionen senest den 1. marts 1999. I overensstemmelse med artikel 9 i forordningen skulle Rådet undersøge hvert enkelt konvergensprogram på grundlag af vurderinger foretaget af Kommissionen og det ved traktatens artikel 114 nedsatte udvalg (Det Økonomiske og Finansielle Udvalg). På grundlag af en henstilling fra Kommissionen og efter at have hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg afgav Rådet en udtalelse efter at have undersøgt programmet. Ifølge forordningen skal medlemsstaterne hvert år forelægge opdaterede konvergensprogrammer, der også kan undersøges af Rådet efter samme procedurer.

Danmarks første konvergensprogram, der dækkede perioden 1998-2005, blev forelagt den 30. oktober 1998 og vurderet af Rådet den 1. december 1998. Danmark har forelagt opdateringer hvert efterfølgende år. Danmark forelagde den seneste opdatering af sit konvergensprogram den 29. november 2004. Kommissionens tjenestegrene har foretaget en teknisk gennemgang af dette opdaterede program, hvor der er taget hensyn til resultaterne af Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004, adfærdskodeksen[2], den i fællesskab aftalte metode til beregning af det potentielle output og konjunkturkorrigerede saldi, henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for perioden 2003-2005 samt principperne i Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet af 27. november 2002 om bedre samordning af finanspolitikken[3], der er godkendt af Rådet. Denne gennemgang giver grundlag for følgende vurdering:

- 2004-opdateringen af det danske konvergensprogram blev vedtaget af regeringen den 29. november 2004 og forelagt Kommissionen samme dag. Opdateringen blev tilsendt Folketinget til orientering. Denne opdatering, der dækker perioden frem til 2010, er den sjette opdatering af konvergensprogrammet fra oktober 1998. Det opdaterede program opfylder til fulde datakravene i adfærdskodeksen vedrørende stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form[4].

- I opdateringen er BNP-væksten beregnet til 2,2 % og 2,5 % i henholdsvis 2004 og 2005, som vil være kendetegnet ved et opsving i den indenlandske efterspørgsel og især det private forbrug efter en afmatning i 2003. I 2006 forventes BNP-væksten at blive markant lavere. Beskæftigelsen er hidtil kun blevet forbedret i beskedent omfang, men beskæftigelsesvæksten forventes at tage til i de kommende år. På grundlag af de foreliggende oplysninger forekommer det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, alt i alt at være forholdsvis forsigtigt, og det ligger stort set på linje med vurderingen foretaget af Kommissionens tjenestegrene, herunder prognosen fra efteråret 2004. For 2006 og de efterfølgende år forekommer vækstantagelserne imidlertid at være forsigtige, og de ligger en anelse under Kommissionens estimationer af den potentielle vækstrate på mellemlang sigt.

- Inflationen aftog i slutningen af 2003 som følge af faldende import- og energipriser, og den årlige inflation var dæmpet i det meste af 2004. Hen imod årets slutning steg inflationen noget, dels fordi nedsættelsen af punktafgifterne på flere varer i slutningen af 2003 faldt ud af år-til-år sammenligningen, dels fordi energipriserne steg. Den gennemsnitlige inflation i 2004 lå på 1,2 %. Der har ikke forekommet alvorlige spændinger, som har påvirket kronekursen. Kronekursens afvigelser fra centralkursen har været langt mindre end den officielle udsvingsmargin, og spændet mellem den korte rente i henholdsvis Danmark og euroområdet er forblevet lille. Dette er udtryk for, at der hersker stor tillid til den makroøkonomiske politik i Danmark, som fortsat også sikrer et lavt afkast af lange statsobligationer. I det seneste år har afkastet af danske statsobligationer udviklet sig på linje med tendensen på de internationale obligationsmarkeder.

- De mellemfristede finanspolitiske rammer inkluderer en målsætning om et offentligt overskud i intervallet 1½-2½ % af BNP frem mod 2010 og et loft for den årlige realvækst i det offentlige forbrug på 0,5 % fra og med 2005. Udgiftsstyringen forstærkes som følge af skattestoppet. Såvel staten som pensionskasserne forventes at udvise stabile overskud i programperioden. De lokale myndigheder forventes at sikre balance på deres budgetter, således som loven kræver det. Ifølge opdateringen forventes der et overskud på 1,2 % af BNP i 2004, 2,0 % af BNP i 2005 og 1,6 % af BNP i 2006. Overskuddet skulle nå op på 2,0 % af BNP i 2010. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Når der justeres for den estimerede virkning af konjunkturforløbet ved hjælp af den fælles metode, udviser den konjunkturkorrigerede budgetsaldo et komfortabelt overskud i hele fremskrivningsperioden. De fremskrevne mål for det offentlige overskud ligger tæt på 2003-opdateringen. Forskellene på det korte sigt skyldes nye forventninger til BNP-væksten såvel som effekten af nylige politiske tiltag, herunder skattepakken fra marts 2004, der har fremrykket de skattelettelser, der blev vedtaget i 2003. Fra 2007 forventes overskuddet at blive en anelse mindre end antaget i den foregående opdatering, hvilket skyldes en revision af forventningerne til den demografiske udvikling, der har bidraget til at svække kravene til finanspolitikken på lang sigt. Alt i alt bekræfter denne seneste opdatering således stort set den strategi, der blev redegjort for i den foregående opdatering, og det på baggrund af et tilsvarende makroøkonomisk scenario.

- De risikofaktorer, der knytter sig til budgetfremskrivningerne, er rimeligt afbalanceret, om end forventningerne hælder noget over mod et bedre resultat, end fremskrivningerne i de første programår tydede på. Danmark har i en række år kunnet fremvise solide overskud på de offentlige finanser. Det var også tilfældet i 2003, hvor overskuddet udgjorde 1,0 % af BNP trods en BNP-vækst på kun 0,5 %. En BNP-vækst, der ligger tættere på trendvæksten i 2006, dvs. højere end forventet, skule styrke de offentlige finanser i det år sammenlignet med programscenariet. Desuden kunne højere oliepriser end dem, der forventes i henhold til opdateringen, også forbedre de offentlige finanser, eftersom Danmark er nettoeksportør af olie. Sammensætningen af BNP-væksten i de kommende år, hvor den især vil blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, skulle sikre stabile offentlige indtægter og dermed bidrage til en gunstig udvikling i de offentlige finanser. På mellemlang sigt vil der navnlig være risiko for, at fremskrivningerne ikke holder stik, hvis det ikke lykkes at overholde loftet for væksten i de offentlige udgifter, især på lokalt niveau, eller at opfylde de mellemfristede mål for væksten i beskæftigelsen. Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der skildres i programmerne, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en mellemfristet budgetsaldo "tæt på balance eller i overskud" i hele programperioden. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

- Bruttogældskvoten udgjorde 44,7 % af BNP i 2003 og forventes ifølge opdateringen at falde til 28¾ % af BNP i 2010. Det er især de positive primære saldi og effekten af den nominelle BNP-vækst, der vil bidrage til dette fald i gældskvoten.

- 2004-opdateringen indeholder en gennemgang af regeringens strukturreformprogram, der fokuserer på en forøgelse af beskæftigelsen og en skærpelse af konkurrencen. I de senere år er der blevet truffet en række foranstaltninger. Den seneste skattereform, der blev gennemført fuldt ud i 2004, har til formål at dæmpe den negative effekt af den høje beskatning af arbejdsindkomster for arbejdsudbuddet, herunder for antallet af udførte arbejdstimer. Selv efter reformen er topskatten imidlertid fortsat en af de højeste i EU, og den rammer fortsat en forholdsvis stor andel af de fuldtidsbeskæftigede. Formålet med det beskæftigelsesfradrag, der blev indført som led i skattereformen, er at forøge incitamentet for især de lavtlønnede til at indtræde eller forblive på arbejdsmarkedet. De mellemfristede fremskrivninger af de offentlige finanser tager udgangspunkt i en vækst i beskæftigelsen takket være fremtidige reformer, som de danske myndigheder har anerkendt nødvendigheden af, men ikke har specificeret nærmere. Halvdelen af programperioden frem til 2010 er snart gået, så i denne henseende tegner der sig et mere blandet billede.

- Danmark ser ud til at stå i en gunstig position med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods udsigten til betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den budgetstrategi, der redegøres for i programmet, og som hovedsagelig bygger på en yderligere konsolidering af gælden gennem fastholdelse af budgetoverskud, burde sikre en holdbar position over tiden. Den fortsat stramme styring af de offentlige udgifter og tilvejebringelsen af en stor stigning i beskæftigelsen, som strategien også er afhængig af, kan imidlertid blive en udfordring.

- I det store og hele lever de økonomiske politikker, der er skitseret i opdateringen, stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser.

På grundlag af denne vurdering har Kommissionen vedtaget vedlagte henstilling med henblik på Rådets udtalelse om Danmarks opdaterede konvergensprogram og fremsender den til Rådet.

Henstilling med henblik på

RÅDETS UDTALELSE i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997

om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2004-2010

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[5], særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

1. Den [15. februar] 2005 gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2010. Programmet er helt i overensstemmelse med datakravene i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

2. I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for det opdaterede program, forventes den reale BNP-vækst at vokse fra 2,2 % i 2004 til 2,5 % i 2005 for derefter at udgøre i gennemsnit 1,7 % af BNP i 2006-10. På grundlag af de foreliggende oplysninger synes dette scenario at afspejle forholdsvis forsigtige vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

3. De mellemfristede budgetpolitiske rammer er kendetegnet ved en målsætning om, at det offentlige overskud skal ligge i intervallet 1½-2½ % af BNP frem mod 2010, og at den årlige realvækst i det offentlige forbrug ikke må overskride 0,5 % fra og med 2005. Udgiftsstyringen forstærkes som følge af skattestoppet. Såvel staten som pensionskasserne forventes at udvise stabile overskud i programperioden. De lokale myndigheder forventes at sikre balance på deres budgetter, således som loven kræver det. Ifølge opdateringen forventes der et overskud på 1,2 % af BNP i 2004, 2,0 % af BNP i 2005 og 1,6 % af BNP i 2006. Overskuddet skulle nå op på 2,0 % i 2010. Både udgifts- og indtægtskvoten udviser en jævnt faldende tendens i fremskrivningsperioden. Når der justeres for den estimerede virkning af konjunkturforløbet ved hjælp af den fælles metode, udviser den konjunkturkorrigerede budgetsaldo et komfortabelt overskud i hele fremskrivningsperioden. De fremskrevne mål for det offentlige overskud ligger tæt på 2003-opdateringen. Forskellene på det korte sigt skyldes nye forventninger til BNP-væksten såvel som effekten af nylige politiske tiltag, herunder skattepakken fra marts 2004, der har fremrykket de skattelettelser, der blev vedtaget i 2003. Fra 2007 forventes overskuddet at blive en anelse mindre end antaget i den forudgående opdatering, hvilket skyldes en revision af forventningerne til den demografiske udvikling, der har bidraget til at svække kravene til finanspolitikken på lang sigt. Alt i alt bekræfter denne seneste opdatering således stort set den strategi, der blev redegjort for i den foregående opdatering, og det på baggrund af et tilsvarende makroøkonomisk scenario.

4. De risikofaktorer, der knytter sig til budgetfremskrivningerne, er rimeligt afbalanceret, om end forventningerne hælder noget over mod et bedre resultat, end fremskrivningerne i de første programår tydede på. Danmark har i en række år kunnet fremvise solide overskud på de offentlige finanser. Det var også tilfældet i 2003, hvor overskuddet udgjorde 1,0 % af BNP trods en BNP-vækst på kun 0,5 %. En BNP-vækst, der ligger tættere på trendvæksten i 2006, dvs. højere end forventet, skule styrke de offentlige finanser i det år sammenlignet med programscenariet. Desuden kunne højere oliepriser end dem, der forventes i henhold til opdateringen, også forbedre de offentlige finanser, eftersom Danmark er nettoeksportør af olie. Sammensætningen af BNP-væksten i de kommende år, hvor den især vil blive drevet af den indenlandske efterspørgsel, skulle sikre stabile offentlige indtægter og dermed bidrage til en gunstig udvikling i de offentlige finanser. På mellemlang sigt vil der navnlig være risiko for, at fremskrivningerne ikke holder stik, hvis det ikke lykkes at overholde loftet for væksten i de offentlige udgifter, især på lokalt niveau, eller at opfylde de mellemfristede mål for væksten i beskæftigelsen.

5. Denne risikovurdering taget i betragtning er den budgetpolitiske linje, der skildres i programmerne, tilstrækkelig til at sikre overholdelse af stabilitets- og vækstpagtens krav om en budgetsaldo tæt på balance eller i overskud i hele programperioden. Den giver også en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

6. Bruttogældskvoten udgjorde 44,7 % af BNP i 2003 og forventes ifølge opdateringen at falde til 28¾ % af BNP i 2010. Det er især de positive primære saldi og effekten af den nominelle BNP-vækst, der vil bidrage til dette fald i gældskvoten.

7. Danmark ser ud til at stå i en gunstig position med hensyn til de offentlige finansers langsigtede holdbarhed trods udsigten til betydelige budgetomkostninger som følge af befolkningens aldring. Den budgetstrategi, der redegøres for i programmet, og som hovedsagelig bygger på en yderligere konsolidering af gælden gennem fastholdelse af budgetoverskud, burde sikre en holdbar position over tiden. Den fortsat stramme styring af de offentlige udgifter og tilvejebringelsen af en stor stigning i beskæftigelsen, som strategien også er afhængig af, kan imidlertid blive en udfordring.

8. I det store og hele lever de økonomiske politikker, der skitseres i opdateringen, stort set op til de landespecifikke overordnede økonomisk-politiske retningslinjer for udviklingen i de offentlige finanser.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 |

Realt BNP (%-ændring) | KP nov. 2004 | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 |

KOM okt. 2004 | 2,3 | 2,4 | 2,0 | - | - |

KP nov. 2003 | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 |

HICP-inflation (%) | KP nov. 2004 | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 |

KOM okt. 2004 | 1,1 | 1,9 | 1,6 | - | - |

KP nov. 2003 | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 |

Offentlig saldo (% af BNP) | KP nov. 2004 | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 |

KOM okt. 20042 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | - | - |

KP nov. 2003 | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 |

Primær saldo (% af BNP) | KP nov. 20043 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 |

KOM okt. 2004 | 4,4 | 4,9 | 4,9 | - | - |

KP nov. 2003 | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 |

Konjunkturkorrigeret saldo (% af BNP) | KP nov. 20041 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 |

KOM okt. 2004 | 2,6 | 2,9 | 3,0 | - | - |

KP nov. 20031 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 |

Offentlig bruttogæld (% af BNP) | KP nov. 2004 | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 |

KOM okt. 2004 | 41,5 | 37,5 | 34,2 | - | - |

KP nov. 2003 | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 |

Anm.: 1 Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet. 2 I EDP-indberetningen fra september 2004 præsenterede Danmark tal for den offentlige saldo og bruttogælden, hvor ATP var fraregnet den offentlige sektor, hvilket mindskede det offentlige overskud med omkring 1 procentpoint af BNP. Derfor fraregnede Kommissionens tjenestegrene også ATP-overskuddet i deres prognoser fra efteråret 2004. I denne vurdering er Kommissionens tal for den offentlige saldo og den offentlige bruttogæld blevet genberegnet med det formål at inkludere ATP i overensstemmelse med opdateringen af konvergensprogrammet. Kommissionens tal for den offentlige saldo og den offentlige gæld svarer derfor ikke til tallene i efterårsprognosen. 3 I opdateringen angiver de danske myndigheder de primære saldi ekskl. nettorenter og ikke de sædvanlige bruttorenter. I denne tabel er de primære saldi angivet ekskl. bruttorenter. Kilder: Opdateret konvergensprogram fra november 2003 og november 2004 (KP). Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM). Beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene. |

[1] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668 af 27.11.2002.

[4] Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs reviderede udtalelse om stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form, dokument EFC/ECFIN/404/01 – REV 1, der blev godkendt af Økofin-Rådet den 10.7.2001.

[5] EFT L 209 af 2.8.1997. De dokumenter, der refereres til i dette dokument, kan konsulteres på følgende websted: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.