MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - Forberedelse af udenrigsministrenes 6. EU/Middelhavskonference i Napoli den 2.-3. december 2003 (6. Barcelona-konference)

Indledning

1. Formålet med det 6. udenrigsministermøde, som afholdes i Napoli for de lande, som deltager i EU/Middelhavspartnerskabet, er at sende et budskab om fælles interesser og værdier og om solidaritet mellem Europa og de sydlige nabolande, at bekræfte deres fælles interesse i en styrkelse af regionens sikkerhed og stabilitet, og at sikre, at fundamentalisme og terrorisme ikke lægger hindringer i vejen for politisk og økonomisk reform. Bedre dialog og samarbejde, og derigennem en bedre gensidig forståelse, er et vigtigt element i Barcelona-processen. Nævnte partnerskab er det bedste middel til at tage de udfordringer op, som alle parter kæmper med, hvadenten der nu er tale om trusler mod sikkerheden, problemer og muligheder i forbindelse med migrering, den økonomiske globalisering eller miljøproblemer. Under de nuværende omstændigheder er denne fremtidsvision, som altid har dannet kernen i processen, mere relevant end nogensinde.

2. Ud over det politiske solidaritetsbudskab er det tanken, at ministrene skal foretage en vurdering af, hvor store fremskridt der er gjort i gennemførelsen af partnerskabet, og afslutte arbejdet vedrørende følgende tre specifikke punkter:

- en parlamentarisk forsamling for EU/Middelhavsområdet

- en EU/Middelhavsbank i form af et datterselskab med EIB som hovedaktionær, eller en udbygget EIB-lånefacilitet med henblik på EU/Middelhavsinvestering

- en Euromed Foundation for dialog mellem kulturerne

Enighed vedrørende disse tre punkter vil fremme det politiske samarbejde, bedre fokusering af støtten til økonomisk reform og udvikling af den private sektor, og foranstaltninger med sigte på en bedre dialog og større forståelse mellem kulturerne. Hermed forskydes partnerskabets sigte i retning af civilsamfundet, således at der opnås resultater af større relevans for den almene befolkning.

Med hensyn til arbejdsmetoder kan det anføres, at Valencia-handlingsplanen, hvorom udenrigsministrene nåede til enighed på mødet i april 2002, tager udgangspunkt i detaljerede tilsagn om udvikling af partnerskabet. Denne plan blev taget op til midtvejsvurdering på ministrenes møde på Creta. Det er tanken, at ministrene igen skal foretage en vurdering af fremskridtet og afstikke retningslinjer for det fremtidige arbejde, i overensstemmelse med den kurs, der lægges i nærværende meddelelse.

3. Ministrene forventes også at foretage en vurdering af, hvor langt fremme man er med gennemførelsen af EU's nye naboskabspolitik for et større Europa - hvis betydning er understreget i forfatningstraktatudkastet - og drøfte, hvordan man med denne politik kan styrke samarbejdet gennem udnyttelse af de resultater, der er allerede er opnået i Barcelona-processen. Tanken er, at EU's realisering af målsætningerne herigennem kan gives et skub fremad. Kommissionen agter at forelægge en særskilt redegørelse herom og om planerne vedrørende den nye naboskabsordning. Denne ordning behandles derfor ikke nærmere i denne meddelelse.

Det politiske og sikkerhedspolitiske partnerskab

4. Som led i forberedelsen af Napoli-konferencen må der gøres en samordnet indsats til udbygning af det politiske og det sikkerhedspolitiske samarbejde. Uden at man af den grund bør sammenkoble Mellemøstprocessen og Barcelona-processen direkte, må det må sikkert erkendes, at der, når der fra tid til anden har væren en positiv udvikling i førnævnte, også har været en mere positiv atmosfære og dermed større fremskridt i sidstnævnte. Det omvendte er også tilfældet, ikke mindst hvad angår det politiske og sikkerhedspolitiske samarbejde. Det må derfor konstateres, at det er i alle parters interesse at overholde køreplanen og vende tilbage til forhandlingsbordet.

5. De højtstående embedsmænd bør derfor fortsætte den igangværende dialog om politiske og sikkerhedspolitiske spørgsmål, idet de søger at opnå enighed om fremtidige partnerskabsfremmende foranstaltninger på det sikkerhedspolitiske område. Sådanne foranstaltninger kan i givet fald baseres på et samarbejde med en begrænset deltagerkreds, idet andre partnere kan optages senere. Ad hoc-møderne om terrorisme bør udvides ved, at man opstiller et kontaktnet med henblik på forhåndsvarsling og informationsudveksling mellem de partnere, der er villige til at deltage heri. Det øvrige samarbejde om bekæmpelse af terrorisme baseres på eksisterende og fremtidige regionale og bilaterale programmer for faglig uddannelse og bistand med henblik på at forbedre parternes muligheder for at bekæmpe terrorisme og organiseret kriminalitet uden derfor at krænke menneskerettighederne eller demokratiets principper.

6. Iværksættelsen af samarbejdet under den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik (ESDP) hilses velkommen. Dialogen med EU's politiske og sikkerhedspolitiske udvalg og dialogen på ekspertniveau er et nyttigt supplement til de virkemidler, som står til rådighed i Barcelona-processen. Partnerlandene i Middelhavsområdet kan gennem denne dialog gøre sig bedre bekendt med den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitiks mål og ordninger, således at de efterhånden kan optages i forskellige ESDP-aktiviteter. I denne forbindelse bør der tages hensyn til, at nogle af partnerlandene allerede samarbejder med EU vedrørende forskellige fredsbevarende initiativer (Balkan og Afrika) i FN-regi, og at der senere kan blive tale om en udvidelse af denne deltagelse. Yderligere supplerende foranstaltninger, såsom kriseafhjælpningskurser, samarbejde mellem civilbeskyttelsesmyndigheder (videreførelse af det allerede igangsatte katastrofeberedskabsprojekt, hvis resultaterne heraf findes tilfredsstillende) og uddannelse af civilt og militært personale i humanitær konfliktopfølgningsbistand, kan også bidrage væsentligt til opbygning af et sikkerhedspartnerskab. EU bør aktivt henlede partnernes opmærksomhed på samarbejdsmuligheder og tilskynde dem til at deltage i fremtidige ESDP-foranstaltninger, det være sig på individuelt grundlag eller på gruppebasis. Kommissionen er villig til at spille en rolle i tilrettelæggelsen af dette samarbejde.

7. Samarbejdet om overholdelse af menneskerettigheder og demokratiets principper spiller en altafgørende betydning for en vellykket implementering af partnerskabet. Kommissionen har allerede klart og nøje givet til kende, hvordan den mener, der kan gøres fremskridt på dette punkt [1]. Dens forslag tager udgangspunkt i en dialog, hvis formål er at nå til enighed om, hvilke fælles handlingsplaner og hvilke midler der er nødvendige for, at partnerlandene i deres nationale lovgivning på effektiv måde kan indfri de tilsagn, de har givet på internationalt plan. Sådanne planer kan støttes finansielt via MEDA-programmet. Herudover er det tanken, at partnerlande som er villige til gennemføre disse planer, skal ydes en præmie oven i deres nationale MEDA-bevillinger. Det forventes at ministrene på mødet vil kunne bakke op om denne fremgangsmåde, idet de ser, hvor store fremskridt Kommissionen og partnerlandene har gjort i arbejdet på at gennemføre disse handlingsplaner.

[1] Kommissionens meddelelse 'Styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokratisering med partnere i Middelhavsområdet - Strategiske retningslinjer', KOM(2003) 294 endelig af 21.5.2003.

8. Det forventes at ministrene som led i det politiske og sikkerhedspolitiske samarbejde vil etablere en ny parlamentarisk EU/Middelhavsforsamling med rådgivende funktion som led Barcelona-processen. Kommissionen tilskynder Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i partnerlandene til at opnå enighed herom.

Økonomisk og finansielt partnerskab

Frihandelsområde

9. I Barcelona-erklæringen er år 2010 sat som anbefalet frist for oprettelse af et frihandelsområde for EU/Middelhavslandene. Man er i gang med at nedsætte toldsatserne som led i associeringsaftalerne og de indbyrdes aftaler mellem partnerlandene i Middelhavsområdet med henblik på etableringen af et sådant frihandelsområde. Målet er en gradvis liberalisering af samhandelen med landbrugsvarer og serviceydelser. Midtvejs i denne 15-årige køreplan kan der gives følgende generelle oversigt over handelen:

* Nord/Syd. EU har nu indgået aftaler med 11 ud af 12 partnerlande. To af disse lande, nemlig Cypern og Malta, er under optagelse. Man er i gang med at iværksætte en toldunionsaftale med Tyrkiet, som ansøger om optagelse. Der er iværksat aftaler med Tunesien, Israel, Marokko, Jordan og den palæstinensiske myndighed [2]. I afventning af ratifikation og ikraftsættelse af den komplette aftale har Libanon undertegnet en interimsaftale, og Egypten forventes snart at gøre det samme. Algeriet har hidtil nægtet at undertegne en interimsaftale. Der forhandles med Syrien om en associeringsaftale. Overgangsperioden for afskaffelsen af told forventes afsluttet mellem 2008 (Tunesien) og 2014 (Libanon). For Egyptens og Algeriets vedkommende afsluttes overgangsperioden først efter 2014.

[2] Aftalen med den palæstinensiske myndighed er en interimsaftale.

* Syd/Syd. Bestræbelserne på at opbygge Syd/Syd-dimensionen i EU/Middelhavsfrihandelsområdet er slået fejl på grund af det store antal separate og dårligt indbyrdes afstemte aftaler og diverse forskelle med hensyn overgangsperioder, dækningsområder og oprindelsesregler. Trods en vedvarende indsats har Tyrkiet ikke været i stand til at indgå aftaler med andre lande i Middelhavsområdet, bortset fra Israel, som Tyrkiet har haft en aftale med siden 1997. Agadir-aftalen, som omfatter Egypten, Jordan, Marokko og Tunesien, virker som et lovende initiativ og kan måske råde bod på det manglende fremskridt i liberaliseringen af Syd/Syd-samhandelen; aftalen, som blev paraferet i januar 2003, er imidlertid stadig ikke underskrevet. Man bør tilskynde partnerlandene til at sørge for, at aftalen udvikles i retning af specifikke og håndgribelige bestemmelser vedrørende liberalisering af samhandelen, og at den gennemføres effektivt. Aftalen forventes underskrevet tidsnok til, at den kan træde i kraft inden de nye medlemsstater optages i EU. Der er godkendt et MEDA-finansieret støtteprogram med henblik på aftalens iværksættelse.

* Diagonal kumulation. EU's og Middelhavslandenes handelsministre enedes i juli 2003 om at inddrage Middelhavspartnerlandene i den fælleseuropæiske ordning for oprindelseskumulation. Diagonal kumulation mellem tre eller flere lande, som har indgået frihandelsaftaler med hinanden, bliver mulig, når først den nye udgave af oprindelsesprotokollen er indsat i associeringsaftalerne.

Man er således støt i gang med at realisere de forskellige elementer af frihandelsområdet, som omhandlet i Barcelona-erklæringen, omend det må konstateres, at tempoet er lavere, end man håbede, ikke mindst med hensyn til Syd/Syd-samhandelen. Processen er nu så langt fremme, at den i praksis er irreversibel.

10. I denne sammenhæng kan følgende nye foranstaltninger til uddybelse og udvidelse af frihandelsområdet komme på tale:

* En yderligere gensidig liberalisering af samhandelen med landbrugsvarer. Alle associeringsaftaler indeholder bestemmelser, der åbner mulighed for en yderligere liberalisering af samhandelen med landbrugs- og fiskerivarer. Der er foreløbig underskrevet tillægsprotokoller om yderligere liberalisering på landbrugsområdet med to lande (Tunesien og Israel), og drøftelserne med Marokko er langt fremme. Aftalen med Libanon bygger på en negativliste, dvs. en liste over varer, for hvilke der gælder begrænsninger; dette er en mere åben måde at liberalisere på end ved hjælp af en positivliste over varer, som er helt eller delvis liberaliseret.

I overensstemmelse med anbefalingerne i Valencia-handlingsplanen er Kommissionen gået i gang med en undersøgelse af følgerne af liberaliseringen af handelen med landbrugsvarer; resultatet heraf forventes at foreligge ved årets udgang. Takket være den reform af den fælles landbrugspolitik, som blev vedtaget den 26. juni 2003, og forhandlingerne i Doha-udviklingsdagsordenen skulle der være nye muligheder for at forbedre adgangen til EU's marked. I arbejdet på at sørge for en endelig etablering af EU/Middelhavsfrihandelsområdet bør man udnytte den eksisterende ordning til at sikre en stadig større gensidig liberalisering.

En yderligere liberalisering af landbrugsområdet bør ledsages af en omfattende og afbalanceret udvikling af partnerlandenes landdistrikter og beskyttelse af forbrugersikkerheden i frihandelsområdet. Et mere åbent EU-marked for landbrugsvarer vil give større afsætningsmuligheder for partnerlandenes eksportvarer. Hensynet til miljøet og kravet om en bæredygtig udnyttelse af de knappe vandressourcer bør tilgodeses i liberaliseringsprocessen. Dette punkt tages op på landbrugsministrenes kommende møde i Venedig. Kommissionen er endvidere i gang med en undersøgelse af følgerne med hensyn til bæredygtighed i frihandelsområdet.

* Fri samhandel med tjenesteydelser. De associeringsaftaler, der er indgået mellem EU og partnerlandene i Middelhavsområdet, indeholder meget forskellige bestemmelser for handelen med tjenesteydelser. Nogle indeholder bestemmelser om etableringsret og kommerciel tilstedeværelse (Jordan og Algeriet). Andre indeholder såkaldte 'rendez-vous'-klausuler for en yderligere liberalisering af tjenesteydelser (Marokko, Tunesien, Libanon og Jordan). Handelsministrene vedtog på Palermo-konferencen en regionsbaseret fremgangsbåde, hvorved der indgås en rammeprotokol med partnerlandene som grundlag for iværksættelsen af bilaterale forhandlinger.

* Regional Integration. Toldvæsenet spiller en vigtig rolle i arbejdet på at lette den legale handel. Handelsministrene vedtog i Palermo en række foranstaltninger til forenkling af toldprocedurerne. Det er nu op til Middelhavslandene at gennemføre disse foranstaltninger, som vil være til gavn både for erhvervslivet og toldadministrationen.

Liberalisering af samhandelen kræver ikke blot en forenkling af samhandelsprocedurerne, men en gensidig harmonisering af de tekniske bestemmelser og retsforskrifterne for fri vareudveksling. Handelsministrene lancerede i Palermo et nyt initiativ til harmonisering af lovgivningen vedrørende standarder, tekniske forskrifter, og overensstemmelsesvurdering; dette initiativ er et vigtigt skridt på vejen til etablering af et frihandelsområde. Målet er at indgå aftaler, som vil give bestemte varer fri adgang til det indre marked, dvs. uden ekstra prøvning og certificering.

* Multilateral frihandel. Andre partnerlande bør tiltræde Agadir-aftalen, når den er undertegnet. Partnerlandene i Middelhavsområdet vil også blive opfordret til at sørge for en større frihandel i deres indbyrdes forhold. Hvis det fælles tilsagn om realisering af et overordnet frihandelsområdet mellem EU og partnerlandene skal realiseres i 2010, må disse lande hurtigst muligt undertegne og iværksætte ægte frihandelsaftaler. De øvrige partnerlande i Middelhavsområdet vil også blive opfordret til at reagere positivt på Tyrkiets forsøg på at indgå frihandelsaftaler med dem.

Med udgangspunkt i disse forslag forventes det, at ministrene enes om følgende foranstaltninger med henblik på en endelig etablering af frihandelsområdet.

Trin i den endelige etablering af et frihandelsområde mellem EU og partnerlandene i Middelhavsområdet

a) Den 1. maj 2004, dvs. tidspunktet for optagelsen af ti nye medlemsstater, er fristen for ratificering af alle allerede undertegnede associeringsaftaler mellem EU og partnerlandene i Middelhavet, undertegnelse og ratificering af Agadir-aftalen, og afslutning af forhandlingerne med Syrien. I samtlige aftalers skal oprindelsesprotokollen erstattes med en protokol, hvorved partnerlandene i Middelhavsområdet inddrages i den fælleseuropæiske kumuleringsordning.

b) Fristen for gennemførelse af undersøgelsen af liberaliseringen af samhandelen med landbrugsvarer er december 2003. Kommissionen opfordres til med udgangspunkt i dennes konklusioner at fremsætte et forslag i første halvår af 2004 med en detaljeret køreplan for en yderligere liberalisering af det indbyrdes forhold ved udnyttelse af de eksisterende ordninger.

c) Med henblik på partnerlandene i Middelhavsområdet bør der iværksættes programmer for samarbejde om faglig bistand og uddannelse, således at disse landes retsforskrifter og standarder kan bringes i overensstemmelse med gældende bestemmelser på EU's indre marked.

d) Handelsministrene vil på deres kommende møde i 2004 vurdere, hvor store fremskridt der er gjort i liberaliseringen af tjenesteydelser, jf. det på mødet i Palermo vedtagne. Til sikring af den indbyrdes overensstemmelse mellem de enkelte elementer opstilles der en rammeprotokol, som skal være gælde for alle Middelhavslande. Derefter iværksættes der bilaterale forhandlinger med inddragelse af set alle sektorer. Den overordnede målsætning er at opnå en ensartet liberalisering i hele EU/Middelhavsregionen; mindre forskelle med hensyn til tempo og dækning kan dog ikke helt udelukkes.

e) Det forventes at, arbejdsgruppen for regional integration på handelsministrenes næste møde (2004) forelægger en statusrapport over gennemførelsen af handlingsplanen for liberalisering af samhandelen med industrivarer. Denne handlingsplan - og eventuelt også indgåelsen af aftaler om overensstemmelsesvurdering - underbygges ved hjælp af programmer og projekter med specifikt sigte på faglig bistand.

f) Andre partnerlande i Middelhavsområdet bør inddrages i Agadir-aftalen. Andre partnerlande i Middelhavsområdet forventes at gå ind i fri samhandel med Tyrkiet.

Mere investering for flere arbejdspladser

11. Der er bred enighed om, at en af de største hindringer for opnåelse af en højere vækstrate og flere arbejdspladser i partnerlandene i Middelhavsområdet er en utilstrækkelig udvikling af og investering i den private sektor. Efter EU's opfattelse bør investeringsstøtten til den private sektor prioriteres højest, og Det Europæiske Råd besluttede på mødet i Barcelona i marts 2002 at udvide Den Europæiske Investeringsbanks aktivitetsområde gennem oprettelse af en særlig facilitet i banken (FEMIP). Denne facilitet blev sat i drift i september 2002. Kommissionen er i færd med en grundig undersøgelse af, hvilke virkninger denne facilitet har. Der overvejes to muligheder, dvs. om FEMIP skal bevares eller indgå i et datterselskab med EIB som hovedaktionær (se KOM(2003) 587 endelig af 15.10.2003). Rådet har berammet et møde til 25. november 2003, hvor der skal tages stilling til spørgsmålet. Dette møde og resultatet heraf bliver afgørende for, hvilke følger der drages på Napoli-konferencen.

12. Det forventes, uden i øvrigt at foregribe Rådets konklusioner, at hovedmålsætningen bliver, at der skal lægges større fokus på den private sektor. Forudsætningen for at partnerlandene i Middelhavsområdet kan få fuld gavn af fri samhandel, er at udviklingen af den private sektor fremskyndes, og dette forudsætter igen en hurtigere gennemførelse af den økonomiske reform. Drivkraften bag vækst og flere arbejdspladser i regionen er privat investering fra ind- og udland; der må skabes stabile makroøkomiske rammer, som kan gøre regionen mere attraktiv for investorer, ligesom man må gennemføre en reform af retsforskrifter og institutioner og sikre indførelse af international god praksis. En vellykket gennemførelse den økonomiske politik kræver, at partnerlandene i Middelhavsområdet sætter større skub i reformerne. Forventningen er, at der vedtages et igangsættercharter med sigte på EU/Middelhavsområdet; formålet er at bringe støtteforanstaltningerne for oprettelse og udvikling af små og mellemstore virksomheder i bedre overensstemmelse med hinanden og forbedre erhvervslivets forhold. Disse aspekter, som fortsat må tilgodeses inden for de rammer, der opstilles som led i gennemførelsen af associeringsaftalerne, kan blive genstand for yderligere fremmende foranstaltninger i forbindelse med planerne om 'et større Europa'.

13. Forskning og teknologisk udvikling er et vigtigt redskab i arbejdet på at sikre økonomisk stabilitet og vækst i alle lande omkring Middelhavet. EU har allerede aftaler med Cypern, Israel, Malta og Tyrkiet om disse landes deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling. Der er netop undertegnet aftaler med Tunesien og Marokko, og der føres forhandlinger med Egypten om aftaler med sigte på videnskabeligt og teknologisk samarbejde.

14. At give alle partnerlande i Middelhavsområdet mulighed for at deltage i den europæiske forskning vil i første række styrke den regionale integration, og i anden bidrage til at skabe bæredygtig vækst og flere værdifulde arbejdspladser og indføre en konkurrencebaseret økonomi i regionen. Formålet med den europæiske forskning, og hele Middelhavsområdets deltagelse heri, er at gøre EU til verdens mest konkurrencedygtige videnbaserede samfund, jf. Lissabon-målsætningerne. Efter indgåelsen af partnerskabet har der været god udvikling i EU's og medlemsstaternes samarbejde med partnerlandene i Middelhavsområdet på dette felt, og dette samarbejde spiller en vigtig rolle som katalysator i opbygningen af frihandelsområdet. Så meget desto vigtigere er det at udnytte de positive samspilsvirkninger mellem de forskellige EU-ordninger, og herunder MEDA og rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, til at støtte forskning og innovation i partnerlandene i Middelhavsområdet.

Sammenknytning af infrastrukturerne

15. En integreret og investeringsvenlig EU/Middelhavsregion forudsætter effektive telekommunikations-, transport- og energinet. Til opfølgning af den konference, som EU/Middelhavslandenes energiministrene afholdt den 21. maj 2003, er sammenknytningen af energiinfrastrukturerne sat på dagsordenen til den konference, som afholdes i Rom i december, nogle få dage forud for konferencen i Napoli. Målet er at konsolidere eksisterende forbindelser, at fremme ny investering og opstille en fælles strategi og koordinerede foranstaltninger. Sikre og konkurrencedygtige infrastrukturer, på såvel regions- som delregionsplan, og markedsliberaliserende reformer er en forudsætning for at fremme samhandelen, gøre partnerlandenes eksport mere konkurrencedygtig og sikre parterne lettere adgang til hinandens markeder, både for så vidt angår varer, tjenesteydelser og energiressourcer.

16. Det forventes, at ministrene på mødet i Napoli vil bifalde udviklingen på dette felt, og herunder overholdelsen af den energiprioritering, som der var enighed om i 2003-2006 i Athen, og bakke op om de initiativer, som blev taget ved samme lejlighed vedrørende Maghreb-områdets elektricitetsmarked, Israels, den palæstinensiske myndigheds og Kommissionens fælles arbejdsgruppe om sammenkobling af elnet, og behovet for at give EU/Middelhavsområdets energiforum logistisk støtte på et ad hoc-grundlag.

17. Hvad angår transportsamarbejdet, forventes det, at ministrene i Napoli vil bifalde de hidtidige fremskridt, og ikke mindst det arbejde, som i dag er i gang under EU/Middelhavsområdets transportprojekt med det formål at tilrettelægge et regionalt transportinfrastrukturnet og opstille en liste over prioriterede projekter. De forventes også at støtte en hurtig igangsættelse af nye regionsprojekter vedrørende søfartssikkerhed og satellitnavigation (Galileo) og iværksættelse af drøftelser om flytransportproblemer i EU/Middelhavsområdets energiforum.

18. Mødet bliver en lejlighed til at se, hvor stort et fremskridt EU/Middelhavsområdet har gjort med hensyn til etablering af kommunikationsinfrastrukturer inden for forskning og uddannelse (EUMEDCONNECT). Ministrene forventes at fastslå, at en rationel og økonomisk udnyttelse af regionens vandressourcer er vigtig, og at tilskynde til en yderligere uddybelse af samarbejdet herom, på såvel regions- som delregionsplan, eventuelt inden for rammerne af Middelhavskomponenten af EU's vandressourceinitiativ. Vigtigheden af grundigt at overveje en sammenkobling af infrastrukturerne inden for rammerne af den nye 'naboskabssordning', vil også blive fremhævet. I samme forbindelse forventes også en bekræftelse af vigtigheden af tilskynde til et samarbejde mellem delregionerne, og i første række i Maghreb-området.

19. Det forventes, at ministrene vil understrege behovet for gennemførelse af foranstaltninger til beskyttelse af miljøet og sikring af en bæredygtig udvikling. Realiseringen heraf bør ske i overensstemmelse med retningslinjerne i den erklæring, som blev fremsat af miljøministrene på EU/Middelhavskonferencen i Athen i juli 2002, og planen for gennemførelse af konklusionerne af Verdenstopmødet i Johannesburg om bæredygtig udvikling. Miljøhensynet bør integreres i alle dele af partnerskabet.

Partnerskaber mellem samfund, kulturer og mennesker

20. Hvad angår dialogen mellem kulturerne, forventes det, at ministrene giver deres samtykke til en styrkelse af de nuværende ordninger og regionalprogrammer med henblik på en yderligere forbedring af resultaterne af partnerskabet, og samtidig lancerer nye ordninger, og herunder i første række Euromed Foundation, som bliver det mest iøjnefaldende aspekt af arbejdet på dette felt.

21. Ministrene forventes at kunne bifalde den vellykkede gennemførelse af følgende programmer: fase 3 af Euromed Heritage indledes i 2003, og man er i gang med at forberede fase 2 af Euromed Audio-visual og fase 3 af Euromed Youth og lancere Euromed Youth Platform, som har til formål at fremme dialogen mellem repræsentanter for ungdommen og regeringen vedrørende ungdomspolitiske spørgsmål.

22. Det forventes at ministrene i Napoli vil kunne lægge sidste hånd på oprettelsen af en såkaldt Euromed Foundation, hvis opgave bliver at fremme dialogen mellem forskellige kulturer og samfund. Lancering af en sådan ny uafhængig institution vil sende et klart signal om, i hvor høj grad man bakker op om en bred dialog mellem kulturerne i EU/Middelhavsområdet. Tanken er at en sådan institution skal fungere som katalysator for initiativer, der tilsigter enuddybelse af den indbyrdes dialog og den gensidige forståelse. Institutionen, der organiseres som et net af netværk, og som får en ganske enkel administration, åbner mulighed for en regelmæssig dialog, i første række mellem kulturelle kredse uden for de officielle diplomatiske og kulturelle fora. Det forventes, at partnerne bekræfter, at de er rede til at yde et finansielt bidrag af et sådant omfang, at en vellykket lancering sikres.

23. Ved fastlæggelsen af de hovedprincipper for dialogen mellem regionens folkeslag og kulturer, som skal lægges til grund for institutionens aktiviteter, lægges den rapport til grund, som blev forelagt af Prodis gruppe af højtstående embedsmænd (Vismandsgruppen) i oktober i Alexandria.

24. Det forventes, at ministrene vil konstatere, at der er gjort fremskridt i gennemførelsen af regionalprogrammet vedrørende retsvæsen, politik og migration. Sagkyndige og embedsmænd fra EU/Middelhavslandene vil for første gang som led i partnerskabet samarbejde om retlige anliggender i kampen mod terrorisme, narkotika og organiseret kriminalitet, og om en fælles løsning på migrationsspørgsmålet. Planen er at partnerne med henblik på dette første eksempel på konkret samarbejde skal give fuld opbakning til uddannelse af dommere og politi og til oprettelse af en fælles instans for observation og analyse af migrationsstrømmene i Middelhavsområdet. Hvis dette gennemføres med held, kan resultatet blive en væsentlig forbedring af partnerskabet på dette følsomme område, og eventuelt senere et endnu mere ambitiøst program.

25. Det forventes, at ministrene igen vil understrege, hvor stor betydning migration har, og at den - forudsat den administreres på passende måde - kan blive en positiv faktor for hele regionens samfundsøkonomiske vækst. Der er allerede indledt en dialog og et samarbejde med visse lande vedrørende migrationsspørgsmålet; de øvrige partnerlande i Middelhavsområdet bør også inddrages heri. De grundlæggende årsager til migration og muligheden for at fremme lovlig migration og bekæmpe ulovlig migration bør indgå i dette arbejde. EF og Marokko har indledt formelle forhandlinger om tilbagetagelse. Noget tilsvarende bør overvejes for de øvrige partnerlandes vedkommende. En forudsætning for at finde en løsning på dette følsomme punkt - som nødvendigvis må indgå i en generel migrationspolitik - er, at det lykkes at finde en velafbalanceret samlet migrationsstrategi, dvs. en strategi, som ikke alene fokuserer på tekniske bestemmelser. Det forventes, at ministrene vil gå ind for en strategi, som tilgodeser såvel sikkerhedsaspektet og forvaltningen af migrationstrømmene som migranters sociale integration.

26. Det forventes, at ministrene enes om at øge indsatsen inden for uddannelse, idet denne er et vigtigt redskab i arbejdet på at fremme dialogen og den indbyrdes forståelse mellem kulturerne. På regionalt plan har den seneste inddragelse af partnerlandene i EU's programmer været et vigtigt skridt. Partnerlandenes medvirken i Tempus-programmet indebærer et udvidet samarbejde inden for højere uddannelse og faglig uddannelse efter sekundærtrinnet og giver myndighederne mulighed for at foreslå specifikke strukturforanstaltninger. Alexandria-konferencen om samarbejde inden for højere uddannelse og dialog mellem kulturerne i Middelhavsområdet, som er den formelle optakt til iværksættelsen af dette program, gav akademiske og politiske repræsentanter for EU og partnerlandene i Middelhavsområdet lejlighed til at drøfte mulighederne for en udvikling af samarbejdet om højere uddannelse og dialogen mellem kulturerne, som omhandlet i den nye naboskabspolitik. Netd@ys- og eSchola-programmerne, som tager sigte på en bedre udnyttelse af ny teknologi inden for primær- og sekundæruddannelsen, bidrager også til forbedringer i denne sektor. Ministrene forventes at støtte bestræbelserne med sigte på de kommende regionalprogrammer om faglig uddannelse og kvinder rolle i erhvervslivet.

27. Ministrene forventes at bifalde civilsamfundsorganisationernes voksende rolle i Barcelona-processen. Det forventes, at de vil notere sig både civilsamfundsorganisationernes deltagelse i Barcelona-kulturprogrammerne og resultaterne af det borgerforum, som afholdes i Napoli forud for 6. Barcelona-konference. Dette forum giver civilsamfundsorganisationerne lejlighed til at drøfte, hvordan kontinuiteten og den indbyrdes tilpasning mellem de forskellige aktiviteter bør sikres, således at de kan få en effektiv indflydelse på partnerskabet.

Konklusioner og anbefalinger

28. Den handlingsplan (Valencia-planen), som ministrene for EU og partnerlandene i Middelhavsområdet vedtog den 23. april 2002, har gennem det sidste halvandet år været grundlaget for partnerskabsarbejdet. En konsolidering af resultaterne heraf kræver forskellige vigtige beslutninger og nye initiativer.

29. Det overordnede mål for partnerskabet er stabilitet og større velfærd i det sydlige Middelhavsområde i et nært og positivt samspil med Europa. Vedtagelsen af en politik for 'et større Europa' forventes at sætte nyt skub i EU's arbejde på at realisere målsætningerne i Barcelona-erklæringen. Med denne politik vil man støtte det arbejde, som udføres af partnerlandene i Middelhavsområdet for at opnå bedre social samhørighed og større dynamik i økonomien og for at få gennemført den politiske, institutionelle og økonomiske reform, som er forudsætningen for at få den fulde gavn af frihandelsområdet. De nationale handlingsplaner til virkeligggørelse af 'et større Europa' kommer til at virke som katalysator, idet Barcelona-processen herved får større dynamik og mere ambitiøse mål.

30. Med udgangspunkt i disse målsætninger anbefaler Kommissionen, at ministrene tager følgende beslutninger og initiativer på Napoli-konferencen. Foranstaltningerne kan gennemføres inden for de nuværende budgetrammer og indebærer ikke noget behov for nye ressourcer under de nuværende finansielle overslag.

Anbefaling 1

Det anbefales, at ministrene igen fastslår, at de bakker op om Barcelona-processen som grundlaget for et samarbejde, der skal sikre solidariteten mellem EU og EU's sydlige nabolande, med det formål at fremme den politiske og økonomiske reform, som er forudsætningen for sikre og stabile forhold.

Anbefaling 2

Det anbefales, at ministrene bifalder indførelsen af en ny naboskabspolitik med sigte på 'et større Europa', og at de vedtager, at en sådan politik bør danne grundlag for mere dynamiske bestræbelser på at realisere målsætningerne i associeringsaftalerne og Barcelona-processen inden for alle sektor.

Anbefaling 3

Det anbefales, at man fortsætter den politiske og sikkerhedspolitiske dialog, og at der indgås aftaler om nye partnerskabsfremmende foranstaltninger på sikkerhedsområdet. Tanken er, at denne dialog skal munde ud i, at partnerlandene i Middelhavsområdet inddrages i en række ESDP-aktiviteter og hertil knyttede foranstaltninger, såsom oprettelse af kontaktnet mellem civilbeskyttelsesmyndigheder og eventuelt uddannelse i kriseafhjælpning.

Anbefaling 4

Det anbefales, at ministrene støtter den strategi, som Kommissionen har foreslået i meddelelsen om en styrkelse af EU's aktioner for menneskerettigheder og demokrati, og at de opfordrer EU og de enkelte partner til sammen at gennemføre denne strategi.

Anbefaling 5

Det anbefales, at ministrene etablerer en ny parlamentarisk EU/Middelhavsforsamling med rådgivende funktion med henblik på Barcelona-processen.

Anbefaling 6

Det anbefales, at ministrene træffer de nødvendige foranstaltninger til at afslutte etableringen af frihandelsområdet. Heri indgår følgende punkter: større gensidig liberalisering af samhandelen med landbrugsvarer og tjenesteydelser, ratificering af de endnu ikke ratificerede associeringsaftaler, udskiftning af oprindelsesprotokollerne med en protokol, hvorved partnerlandene i Middelhavsområdet henføres under de fælleseuropæiske oprindelsesregler, samt iværksættelse af Agadir-aftalen. De første elementer forventes at være på plads, når de nye medlemsstater optages i EU den 1. maj 2004.

Anbefaling 7

Det anbefales, at partnerne med udgangspunkt i EU-ministrenes beslutning aftaler, hvilke foranstaltninger der skal gennemføres til fremme af den private investering og den private sektor i partnerlandene, alt under hensyntagen til Kommissionens anbefaling vedrørende FEMIP (se KOM(2003) 587 endelig af 15.10.2003).

Anbefaling 8

Det anbefales, at partnerne med henblik på at støtte innovation og forskning i Middelhavsområdet søger at udnytte positive samspilsvirkninger mellem EU's ordninger, såsom MEDA-programmet, og rammeprogrammet for forskning og udvikling.

Anbefaling 9

Det anbefales, at partnerne bekræfter deres aktive støtte til udvikling af regionens infrastrukturer, idet de bl.a. gennemfører de reformer, som er nødvendige for en gradvis åbning af deres markeder og større privat investering. Det anbefales også, at de i denne forbindelse understreger betydningen af et samarbejde mellem delregioner.

Anbefaling 10

Det anbefales, at hensynet til bæredygtighedsaspektet integreres i alle elementer af partnerskabet, og at Middelhavskomponenten af EU's vandressourceinitativ udbygges.

Anbefaling 11

Det anbefales, at partnerne bekræfter, at de er rede til at yde et finansielt bidrag af passende omfang til at sikre oprettelsen af en Euro-Mediterranean Foundation med henblik på dialog mellem kulturer og folkeslag, og at de aftaler nærmere, hvordan en institution sådan skal oprettes.

Anbefaling 12

Det anbefales, at man understreger den voksende betydning, som uddannelsen har som et redskab for dialog og gensidig forståelse.

Anbefaling 13

Det anbefales, at partnerne bifalder de fremskridt, der er gjort i det regionale program med hensyn til retsvæsen, bekæmpelse af terrorisme, narkotika og organiseret kriminalitet, samt samarbejde om migration, og at de forbereder en yderligere udvikling af dette samarbejde.