DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 7.9.2010 
SEK(2010) 1016 endelig 
  
KOMMISSIONEN SVAR PÅ SÆRBERETNINGEN  
”HAR REFORMEN AF SUKKERMARKEDET OPFYLDT DE VÆSENTLIGSTE MÅL?”  
DA 2   DA KOMMISSIONEN SVAR PÅ SÆRBERETNINGEN  
”HAR REFORMEN AF SUKKERMARKEDET OPFYLDT DE VÆSENTLIGSTE MÅL?”  
RESUMÉ  
I, II, III. Gennem 2006-reformen af EU's s ukkermarked er det lykkedes at omstrukturere 
sektoren, at give den en langsigtet politisk ramme og en betydelig forbedring af dens 
konkurrenceevne. EU's sukkerproducenter opererer nu i et miljø, hvor de institutionelle priser 
er reduceret med 36%, og produktionen i højere grad er koncentreret i regioner med høj 
rentabilitet.  
De vigtigste elementer i reformen var en væsentlig reduktion af de institutionelle priser og en 
midlertidig omstruktureringsfond med det form ål at kompensere operatører for at opgive 
produktionskvoter og at bidrage til at danne modvægt mod de mulig e negative sociale og 
miljømæssige virkninger af reformen. Dette skabte et incitament for de mindst konkurrencedygtige sukkerproducenter til at give afkald på dere s kvoter. Endvidere blev der 
med henblik på yderligere at fremme konkurre nceevnen i EU's sukkerproducerende sektor 
stillet supplerende kvoter til rådighed fo r EU-operatører mod en engangsbetaling.  
Reformen har været budgetneutral i forhold til landbrugsudgifterne. Ti lpasningsbehov i AVS-
lande, der har undertegnet sukkerprotokollen, bl ev udtrykkeligt anerke ndt i Kommissionens 
forslag og behandlet i et særligt støtteprogram ve dtaget af Rådet og Parlamentet som en del af 
reformpakken. 
Sukkerreformen bør vurderes på baggrund af EU's initiativ "Alt undtag en våben" (EBA) i 
2001 og Verdenshandelsorganisationens (WTO’s ) afgørelse i 2005 om EU's sukkerordning. 
EBA giver mindst udviklede lande fri adgang til EU-markedet, heru nder sukkermarkedet. 
WTO’s afgørelse nødvendiggjorde en nedskæring af EU’s subsidierede  eksport af sukker. 
Som reaktion herpå måtte EU skære sine sukk erproduktionskvoter ned fo r at opretholde en 
passende ligevægt på markedet. Således er noge t af den udvikling, der er beskrevet af Retten 
(f.eks. nedskæringen af produktions kvoterne), i sidste ende snar ere en konsekvens af de to 
ovennævnte ændringer i det bredere politiske  miljø. Andre (f.eks. koncentrationen og 
lukningen af produktionsfaciliteter) kan i det mi ndste delvis tilskrives mere langsigtede 
tendenser. 
V. Den samlede stigning i konkurrenceevnen fo r EU's sukkersektor, der er opnået ved 
reformen, er åbenbar, og Kommi ssionen er af den opfattelse, at  dette mål er blevet opfyldt 
fuldt ud. 
Reformen var baseret på en frivillig ordning for afkald på kvoter, der blev understøttet bl.a. af 
en midlertidig omstrukturerin gsfond. Valget mellem at opgive eller bibeholde produktionen 
skulle ske i hver enkelt sukkerproducerende virk somhed under hensyn til, at den i fremtiden 
skulle sikre sin rentabilitet på lang sigt i en  situation med væsentligt lavere institutionelle 
priser. 
Den omstændighed, at reformen på samme tid i ndeholdt muligheden for at opgive kvoter og 
for at opnå supplerende kvoter, svarede nøjagtig t til målet, at opnå en mindre, men mere 
konkurrencedygtig sukkerproduc erende sektor i EU. 
Som dokumenteret i Kommissionens  tabel 1 har afkald på kvoter været mere udtalt i 
medlemsstater med en lav grad af kombineret re ntabilitet, medens 93% af de nye kvoter er 
fordelt i medlemsstater med en høj kombineret rentabilitet. Som et resultat af denne proces 
DA 3   DA tegner medlemsstater med høj rentabilitet sig for 78% af EU- kvoten (68% før reformen), 
mens medlemsstater med lav rentabilit et nu har 5% af kvoten (12% før).  
VI. Kommissionen glæder sig over Rettens anerkendelse af, at reformens mål om at 
stabilisere sukkermarkedet og sukke rpriserne er blevet opfyldt. 
At behovet i højere grad dækkes af eksterne forsyninger af sukker er  resultatet af EU’s 
handels- og udviklingspolitik, og navnlig initia tivet "Alt undtagen våben", der har givet 
ubegrænset adgang til EU's marked for import fra de mindst udviklede lande, hvoraf nogle har 
et stort potentiale fo r eksport af sukker.  
Desuden indeholder sukkerordningen de fornødne  redskaber til at håndtere en hypotetisk 
situation, hvor der er underforsyning af markedet i EU , hovedsagelig ved at konvertere 
tilgængeligt sukker uden for kvoten til kvotesukker. 
Kommissionen vil om kort tid  iværksætte en undersøgelse om pristransmission i 
sukkersektoren for at kaste mere lys over dette spørgsmål. 
VII. I overensstemmelse med nærh edsprincippet ligger ansvaret for at imødegå følgerne af 
fabrikslukninger (eller produk tionsreduktioner), herunder genne mførelsen af de nødvendige 
foranstaltninger til diversifikation, hos medlem sstaterne. Trods dette og med henblik på at 
sikre en effektiv gennemførelse af disse  foranstaltninger og derpå undgå unødvendige 
forsinkelser, indeholder EU-l ovgivningen detaljerede frister for gennemførelse og betaling, 
som medlemsstaterne er forpligtede til at overholde.  
Reformen medfører et mere konkurrencepræget erhvervsklima fo r traditionelle raffinaderier, 
der er nødsaget til at tilpasse  deres aktiviteter for at forbli ve konkurrencedygtige i dette nye 
scenarie. Formålet med den midlertidige støt te, der ikke var en del af Kommissionens 
oprindelige forslag, er at give disse virksomh eder mulighed for at træffe de nødvendige 
foranstaltninger for at fo rbedre deres konkurrenceevne. 
VIII. Med hensyn til reformen af sukkerordni ngen er det nødvendigt at tage samtlige de 
ændringer, der blev indført i den fælles mark edsordning (FMO) for sukker, i betragtning, dvs. 
overgangen fra foranstaltninger omfattende høj e garanterede mindstepriser for sukkerroer, 
produktions- og eksportrestitutione r til et system primært base ret på direkte støtte til 
landmændene. I den forstand var sukkerordningen  udformet med henblik på, at den skulle 
være budgetneutral i forhold til landbrugsudgift erne (se også Rettens bemærkning i punkt 89). 
Kommissionen mener, at dette mål er nået.  
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i Rådets forord ning (EF) nr. 320/2006 vil de 
resterende midler i sukkeromstrukturerings fonden tilgå EGFL efter finansieringen af 
foranstaltningerne gennem fonden. 
Ledsageforanstaltningerne for AVS-landene er en følge af EU's samlede engagement inden 
for rammerne af AVS-EU partnerskabsaftalen med henblik på at støtte AVS-landene på deres 
vej til fattigdomsreduktion og bæredygtig ud vikling. Under den proces, der førte til 
sukkerreformen, havde Kommissione n sat sig som mål at støtte  tilpasningsbehovet hos de 
privilegerede sukkerprotokollande og havde udarbejdet en analyse af virkningen af 
sukkerreformen for AVS-landene. Behovet for leds ageforanstaltninger af  denne art for AVS-
landene var korrekt forudset, og de er ikke  omfattet af landbrugs afsnittet i budgettet. 
IX.  Første led - Som en selvfølge udviser Kommissionen altid stor omhu for at sikre, at 
instrumenter og foranstaltninger er udformet således, at de sikrer den overordnede 
sammenhæng og er baseret på grundige tekniske  vurderinger af behov samt objektive og ikke-
DA 4   DA diskriminerende kriterier. Denne tilgang er også blevet fulgt i forbindelse med reformen af 
sukkermarkedet. 
Andet led - Ved udarbejdelsen sit forslag til re glerne for sukker efter produktionsåret 2014/15, 
vil Kommissionen undersøge en række mulighede r på grundlag af tidligere erfaringer. 
Tredje led - Kommissionen er af  den opfattelse, at den nye s ukkermarksbalance, der er et 
resultat af reformen, herunder omfanget af EU 's selvforsyning, er i overensstemmelse med 
traktatens bestemmelser, som ikke indeholder re gler om, at EU bør være selvforsynende med 
hensyn til hvert eneste landbrugsprodukt. Endvide re indeholder sukkerordningen de fornødne 
redskaber til at håndtere en hypotetisk situati on, hvor der er underfors yning af markedet i EU, 
hovedsagelig ved at konvertere tilgængelig t sukker uden for kvoten til kvotesukker 
Fjerde led - For at kaste mere lys over dette spørgsmål, vil Kommissionen om kort tid 
iværksætte en undersøgelse om pr istransmission i sukkersektoren.  
Femte led - I tråd med nærhedsprincippe t ligger ansvaret for gennemførelsen af 
diversificeringsforanstaltninger og for at sikre overholdelse af miljøforpligtelserne hos medlemsstaterne, som er bedre rustet til at træ ffe de nødvendige afgørelse r i lyset af de mange 
særlige omstændigheder, der findes i hver enkelt sag.  
INDLEDNING
 
4. For at en sukkerordning baseret på kvoter ka n fungere gnidningsløst, er det nødvendigt, at 
der også fastsættes kvoter for isoglucose og in ulinsirup, da begge produkter, som Retten 
rigtigt påpeger, er potentielle erstatninger for s ukker. Kvoterne blev indført på et tidspunkt, da 
produktionen i Fællesskabet af disse alternative sødestoffer truede med at forstyrre 
sukkerordningens normale funktion. De dengang fastsatte kvotestørrelser svarede til produktionen på det pågældende tidspunkt. 
5. Kommissionen vil gerne præciser e, at der ikke på baggrund af 
Verdenshandelsorganisationens (WTO's) afgørel se er nogen absolut maksimumgrænse for 
eksport af hvidt sukker: 
WTO-panelet og appelorganet anbefalede, at tv istbilæggelsesorganet (DSB) skulle opfordre 
Det Europæiske Fællesskab (EF) til at bri nge sin sukkerordning, i det omfang den blev 
konstateret at være i strid med WTO-aftalen om landbrug , i overensstemmelse med sine 
forpligtelser i henhold til denne aftale.  
Hvad angår rækkevidden af denne uoverensstemmelse tiltrådte WTO's appelorgan i sin 
rapport af 28. april 2005 panele ts konklusioner, hvorefter  
Første led - fodnote 1 i EF-lis ten vedrørende præferenceim porten fra visse AVS-lande og 
Indien ikke havde den retsvirk ning at udvide eller på ande n måde ændre de Europæiske 
Fællesskabers mængdemæssige engagementsniveau ifølge EF-listen, 
Andet led - klagerne (Australien,  Brasilien og Thailand) havde ti lvejebragt prima faciebeviser 
for, at producenter/eksportø rer af C-sukker (dvs. uden for kvoten), som overstiger EU's 
engagementsniveauer modtog 'betaling' for eks port (i) gennem salg af C-sukkerroer til C-
sukkerproducenter under deres samlede produktionsom kostninger, og (ii) i form af overførsler 
af finansielle midler gennem krydssubsid iering i forbindelse med driften af EF-
sukkerordningen som omhandlet i artikel 9, st k. 1, litra c), i WTO-aftalen om landbrug (og 
dermed underkastet reduktionsforp ligtelser for eksportsubsidier),  
Tredje led - EF ikke havde godtgjort, at Fæ llesskabets eksport af C-sukker og AVS/Indien 
(ækvivalent) sukker, der oversteg de Europæiske  Fællesskabers engagementsniveau, ikke blev 
subsidieret. 
DA 5   DA Derfor kan EU tillade ekspor t af sukker uden for kvoten ud over sine WTO-forpligtelser, 
forudsat at EU kan bevise, at denne  eksport ikke er subsidieret.  
Tekstboks 1   
Se svar vedrørende punkt 5. 
7. Kommissionen vil gerne understrege indledningsvi s, at ikke al EU-eksport af sukker, men 
kun den subsidierede eksport, skal holdes inde n for den grænse, der er pålagt ved WTO's 
afgørelse. Derfor er kvotesukker samt kvotei soglucose og isoglucose uden for kvote ikke 
omfattet af denne grænse, for så vidt der ikke yd es restitution. 
9. Målene med reformen er direkte knyttet til målene for den fælles landbrugspolitik, som er 
forankret i traktaterne. Desuden er det ikke  en mangel ved reformen, at den har til dels 
divergerende mål, men snarere et resultat af dens store række vidde. De forskellige mål med 
reformen afspejler de forskellige aspekter af sukkermarkedet og skal afbalanceres i forhold til 
hinanden. 
10. d) Et lavere niveau for kvotaafkald i løbet af det andet år førte til en situation med 
overforsyning af hjemmemarkedet, over for hv ilken Kommissionen måtte iværksætte to sæt 
foranstaltninger: dels at forlænge eksportres titutioner ind i produktions året 2007/08, og dels at 
fastsætte en tilbagetrækningsprocentdel på 13,5 % (Kommissionens forordning (EF) 
nr. 290/2007) med henblik på at bevare de n strukturelle ligevægt på markedet. 
e) Eftersom reformen indebar en reduktion af sukkerroepriserne, havde den en direkte 
indvirkning på producenternes indkomst, hvilket udgjorde be grundelsen for kompensation. 
For kornproducenter udgør isoglucose kun en marg inal afsætningsmulighed for korn, hvis pris 
er meget mere afhængig af andre variabler. Reformen havde ikke noge n mærkbar indflydelse 
på kornproducenternes indkomst, og derfor vi lle ingen form for kompensation have været 
berettiget.  
BEMÆRKNINGER
 
21. For at sikre en effektiv og smidig omstr ukturering valgte Kommi ssionen en reformmodel 
baseret på frivillige beslutninger truffet af sukke rproducenter. Dette valg har vist sig effektivt 
at føre frem til reformens mål. En tilgang baseret på at tage si gte på bestemte regioner eller 
individuelle producenter ville ikke blot være stødt på væsentlig modstand fra medlemsstater 
og operatører, der påvirkedes af kvotenedskæringer, men også store praktiske vanskeligheder 
i forbindelse med udspecificeringen af, hvem de r skulle ud af markedet, og hvem der skulle 
blive.  
22. Det primære formål med reformen var at nå  en ny balance for EU’s sukkerproducerende 
sektor i en situation præget af  en større åbenhed på det indenlandske marked for import fra 
tredjelande. For at nå dette mål var en kvotereduktion påkræve t; de tilbageværende 
virksomheder skulle kunne fungere i et marked  med betydeligt lavere institutionelle priser.  
23. Af hensyn til effektivitet og gennemsigtighe d valgte Kommissionen en reformmodel, hvor 
de endelige beslutninger om at opretholde, reducere eller opgive pr oduktionen ville blive 
truffet af de enkelte sukkervirksomheder på baggrund af en fremtid kendetegnet ved 
væsentligt lavere priser. Desuden blev der givet et økonomisk incitament til virksomheder, der besluttede at opgive kvoter. Denne model kræver ikke nogen analyse af den aktuelle 
rentabilitet og udsig terne for den enkelte sukkerproducent i EU. Derfor har Kommissionen 
ikke fundet det nødvendigt at inds amle disse data vedrørende produktivitet og effektivitet med 
henblik på den valgte model. De suden ville en sådan analyse ve drøre fortrolige  aspekter af 
DA 6   DA privat forretningsdrift, og sammenligninger me llem virksomheder baseret herpå ville ikke 
kunne foregå uden kontroverser.  
Gevinsterne i konkurrenceevne for EU's sukker industri efter reformen er uanfægtelige, 
eftersom virksomhederne nu er nødt til at opretholde rentabiliteten i et scenarie med 
væsentligt lavere institutionelle priser. 
24. Kommissionen har konsekvent gjort brug af  de bedste tilgængelige oplysninger med 
henblik på at vurdere rentabilit eten af sukkersektoren i de enke lte medlemsstater. For at sikre 
resultaternes pålidelighed skal disse analyser  være baseret på konsoliderede underliggende 
tendenser i en periode af rimelig længde. De aktu elle resultater af reformen har i meget vid 
udstrækning bekræftet gyldi gheden af disse antagelser. 
Den oprindelige konsekvensanalyse SEK (2003) 1022 var baseret på data fra undersøgelsen 
"Vurdering af virkningen af fremtidige mulighe der for den fremtidige reform af den fælles 
markedsordning for sukker", udarbejdet af LMC for CEFS (2003), som i vid udstrækning 
bekræftede de konklusioner, Kommissi onen tidligere var nået frem til.  
Opdateringen af konsekvensanalysen SEK (20 05) 808 trak på en række kilder, herunder 
forskellige undersøgelser bestilt af enten organisationer (f.eks. Co mité Européen de fabricants 
de Sucre, Confédération Générale de Betteraviers) eller medlemsstaterne, samt bidrag fra den akademiske verden.  
Derfor er dataene i tabel 2 i den opdaterede kons ekvensanalyse de senest tilgængelige, der er 
egnede som grundlag for et s køn over rentabiliteten i den sa mlede sukkersektor i hver enkelt 
medlemsstat.  
25. Se svaret på punkt 23 med hensyn til elem enterne i den reformmodel, som Kommissionen 
valgte. 
Som dokumenteret i Kommissionens tabel 1 er andelen af kvoter i medlemsstater med høj 
lønsomhed steget fra 68% til 78% efter reform en, mens andelen af medlemsstater med lav 
rentabilitet er faldet fra 12% til 5%. Frem gangen for den samlede konkurrenceevne i EU's 
sukkerproducerende se ktor er tydelig. 
26. Grundlaget for reformen var det frivillige afkald på 6 millioner tons kvotaproduktion frem 
til 2009/10-kampagnen, men hensyn til hvilk et der blev udformet et fireårigt 
omstruktureringsprogram. Mens tilslutningen det første år (afkald på 1,47 millioner tons) var i 
overensstemmelse med dette mål, var dette ikke i samme grad tilfældet det andet år (0,71 mio. 
tons), hvilket foranledigede Kommissionen til at foretage de nødvendige justeringer. Den 
pågældende rådsforordning (EF) 1261/ 2007 blev vedtaget i oktober 2007.  
De instrumenter, som ansporede til opgivelsen af kvot er i de første to år af reformen, viste sig 
kun at være attraktive for de mindst konkurre ncedygtige forarbejdni ngsvirksomheder, og 
mængden af kvoter, der blev opgivet,  var ikke tilstrækkelig til, at sektoren kunne finde en ny 
balance. Som Retten rigtigt forklarer mere de taljeret i punkt 27, var det ikke en mangel på 
økonomiske incitamenter, der var en betydeli g hæmsko for industrien, men snarere de 
usikkerhedsmomenter, der var forbundet med den del af støtten, der skulle forbeholdes avlere 
og maskinstationer. 
28. Den koblede støtte til avlerne i en femårig ove rgangsperiode skal vurderes i den politiske 
kontekst for reformen af sukkersektoren, som ogs å skulle have støtte fra de medlemsstater, 
der som følge af reformen ville miste sukke rproduktionskapacitet. Sukkerreformen skal 
vurderes i forhold til de endelige resultater, når ov ergangsperioden er slut.  
29. Det af Kommissionen anslåede samlede niveau  for kvoteafkald er ikke baseret på en 
analyse af rentabiliteten af enkelte virksomheder, men er resultatet af de nye makro-
DA 7   DA økonomiske betingelser i sukkerøkonomien i EU , nemlig WTO-panelets afgørelse og den 
øgede adgang, som visse sukkereksportører fik.  
Da Kommissionen i høj grad er  enig med Retten i, at sukk erproducenters rentabilitet kan 
variere inden for samme region, va lgte den en reformmodel, hvor  endelige beslutninger ville 
blive truffet af de enkelte sukkervirksomheder. På den baggrund var målet med reformen ikke at nå den nye ligevægt på markedet udelukk ende gennem en fuldstændig indstilling af 
produktionen i de mindst rentable medlemsstater , men at skabe betingelser og incitamenter, 
der gav sektoren mulighed for at foretage  de nødvendige nedskæringer i produktionen.  
30. Beslutningen om at indstille sukkerpr oduktionen blev truffet af de enkelte 
sukkervirksomheder. De mest effektive sukkerpr oducenter er helt sikkert  bedre i stand til at 
opretholde deres drift i et scenarie med lavere priser. Som Retten med rette har anført i andre 
dele af sin rapport, afhænger den kombinerede re ntabilitet af sukkerproduktionen ikke kun af 
de økonomiske resultater i forarbejdnings anlæggene, men også af konkurrenceevnen i 
dyrkningssektoren. For at være kommercielt bæredygtige må de to gå hånd i hånd. 
32.  c) Indførelse af en obligatorisk ukompense ret kvotenedskæring i 2010, hvis målet ikke var 
opfyldt ved frivillige afkald, viste sig at medvirk e til at sikre en stor tilslutning fra reformens 
tredje år.  
34. Som Retten rigtigt beskriver det i punkt 27, udgjordes et væse ntligt element, der var til 
hinder for en øget anvendelse af omstrukturer ingsfonden i løbet af andet år, af en vis 
usikkerhed omkring det faktiske støttebel øb, som sukkerforarbejdni ngsvirksomheden ville 
modtage. Desuden ønsker Kommissionen at underst rege, at det samlede støttebeløb ikke blev 
forøget i reformens anden fase, i hvilken målet for det samlede kvoteafkald alligevel blev nået. 
35. Beslutninger om kvoteafkald blev taget frivill igt af virksomheder på grundlag af deres 
egen vurdering af den aktuelle situation og perspe ktiver. Alle operatører i EU blev stillet over 
for det samme valg under de samme betingelser, og alle tog den beslut ning, de anså for at 
være den mest hensigtsmæssige.  
36. Målet var at opnå en samlet stigning i produk tiviteten i EU's sukkersektor efter reformen, 
og dette mål er nået.  
Da der var tale om en frivillig ordning, havde alle EU's sukkerproducenter adgang til 
omstruktureringsordningen. De endelige afgørelse r blev truffet af de enkelte virksomheder 
under hensyn til sandsynligheden for, at virksomheden ville være lønsom under de nye markedsvilkår. 
Se også de tal, der er anført i Kommissionens svar på punkt 25. 
37. Konkurrenceevnen i de enkelte virksomheder er ikke kun en funktion af den medlemsstat, 
hvor de opererer, men også dere s størrelse, forarbejdningsan læggenes ydeevne, ledelse og 
mange andre faktorer. Som Rette n med rette har anført, kan re ntabilitetsforskelle mellem 
virksomheder i samme medlemsstat være betydelig.  
Den samlede kvote før reformen i medlemsstater med høj rentabilitet va r langt højere end i 
medlemsstater med lav rentabilitet. Som det fre mgår af bilag III, udgjorde de disponible 
kvoter i medlemsstater med lav rentabilitet ef ter reformen 31% af den kvote, de havde før 
reformen. Med hensyn til medlemsstater med høj  rentabilitet er denne procentsats 81%.  
DA 8   DA 38. Kommissionen er af den opfatte lse, at målene med reformen fuldt ud er nået, og den er 
fortsat overbevist om, at de enkelte producenter er dem, der bedst er i stand til at tage 
beslutninger baseret på deres vurderi ng af deres fremtidige konkurrenceevne. 
39.-40. Kommissionen mener, at mekanismerne  ikke er i indbyrd es konflikt, idet 
begrundelsen for at tilbyde mulighed for ekstra k voter samtidig med incitamenter til at opgive 
kvoter gennem omstruktureringsfonden netop var at understøtte de mål, Retten nævner, 
nemlig at muliggøre yderligere forøgelse af  konkurrenceevne for de virksomheder, der 
allerede var konkurrencedygtige, ved at øge deres forarbejdningskapacitet.  
40 (andet led). Medens sukkerforarbejdningsvirk somheder ville drage fordel af lavere 
sukkerroeprisen efter reformen, ville prisen på majs og andr e råvarer, der anvendes til 
fremstilling af isoglucose, ikke blive påvirket. For at sikre, at virksomheder, der fremstiller 
isoglucose, kunne bevare deres relative konkurrenceevne, blev der givet ekstra kvoter gratis, 
således at de kunne drage nytte  af stordriftsfordele.  
41. Resultatet af den kombinerede anvendelse af begge foranstaltnin ger var at muliggøre 
koncentrationen af sukkerproduktio nen i de virksomheder, der havde de bedste muligheder 
for fortsat at være konkurrenc edygtige i de følgende år, og derved opnåedes en samlet 
forøgelse af konkurrenceevne i EU's  sukkerproducerende sektor.  
42. Formålet med reformen var at opn å den nødvendige tilpasning af EU's 
sukkerproducerende sektor på en smidig og effektiv måde. Dette krævede en omstruktureringsfond for de virksomheder, de r afgav kvoter, og fleksible tilpasningsredskaber 
for dem, det besluttede at forblive i erhvervet. Sukkervirksomheder i EU blev opfordret til at 
tage en række beslutninger baseret på dere s egen analyse af mulighederne og udsigten for 
markedet. I dette komplekse økonomiske miljø be sluttede nogle virksomheder først at købe 
kvoter og senere afstå nogle kvoter.  
Kommissionen er af den opfattelse, at denne stø rre fleksibilitet hos operatørerne resulterede i 
en mere effektiv tilpasning af EU's sukkersek tor, samtidig med at alle operatører blev 
behandlet lige. 
Som Retten rigtigt har anført, sv arede det beløb, der opkrævedes for køb af kvoter, til det, der 
betaltes for afkald på kvoter. 
Se med hensyn til de påståede negative finans ielle konsekvenser Kommissionens svar på 
punkt 43. 
43. Medens sukkerforarbejdningsvirksomheder vill e drage fordel af lavere sukkerroepriser 
efter reformen, ville prisen på majs og andre råvarer, der anvendes til fremstilling af isoglucose, ikke blive påvirket. Da faldet i s ukkerpriserne medfører en reduktion i prisen på 
isoglucose, ville reformen have resu lteret i en reduktion af overskuddet for 
isoglucoseproducenter. 
For at sikre, at virksomheder, der fremstiller isoglucose, kunne bevare deres relative 
konkurrenceevne og dermed sikre lige konkurren cevilkår mellem producen ter af sukker og 
isoglucose, blev der givet ekstra kvoter, sålede s at de kunne drage nytte  af stordriftsfordele 
Kommissionen vil gerne understrege, at som det er tilfældet for sukkerkvoter, skulle 
isoglucosevirksomheder, der gav afkald på kvo ter og ansøgte om omstruktureringsbeløbet, 
fremlægge og bevise korrekt gennemfø relse af en omstruktureringsplan. 
44. Reformen tog sigte på en samlet forbedri ng af den generelle konkurrenceevne inden for 
sektoren, herunder for producenter, gennem en  lavere mindstepris for sukkerroer. Som 
Rettens bilag VI viser, beslutte de visse  medlemsstater hovedsagelig at koncentrere 
diversificeringsstøtten om kring sukkerroeavlere.  
DA 9   DA 45. Resultaterne af reformen viser, at EU’s sukk erroeavlere har vist stør re tilpasningsevne end 
de første skøn pegede i retning af, og avl af sukkerroer find er fortsat sted i betydelige områder 
af de medlemsstater, der er anført i tabel 2. 
46-47. I sagens natur kræver sukkerproduktion t unge industrielle anlæg. Den kan kun forblive 
konkurrencedygtig, hvis både s ukkerroeproduktion og sukkerroeforarbejdning finder sted på 
konkurrencedygtig måde. Uagtet de tilfælde Rette n henviser til, er det også muligt, at 
industrielle anlæg med høj ydels e blev tvunget til at lukke på  grund af den begrænsede 
konkurrenceevne for sukkerroer produceret i ome gnen. Dette synes at være tilfældet som 
beskrevet af Retten i punkt 30.  
50. Rettens bemærkninger vedrører  retsgrundlaget som vedtaget af Rådet, som Kommissionen 
er forpligtet til at gennemføre.  
51. Reformen har bidraget til at slå bro over kløften mellem interne EU-priser og 
verdensmarkedspriser. EU's sukkersektor er nu mere markedsorienteret og mere 
konkurrencedygtig, end den var før reformen.  
54. Kommissionen glæder sig over Rettens anerkendelse af, at EU's sukkermarked har været 
stabilt siden af reformens begyndelse. 
55. Det faktiske niveau for importen fra disse lande afhænger af EU’s relative 
tiltrækningskraft i forhold til verdensmarkedet. Derfor har et af målene, som er nået ved 
reformen, været at bygge bro over denne prisforskel.  
56. Større afhængighed af import er ikke et resu ltat af sukkerreformen, men en konsekvens af 
EU-politikker, der tager sigte på at styrke  sukkers rolle som en drivkraft for økonomisk 
aktivitet i mindst udviklede lande med et godt produktionspotentiale.  
57. Kommissionen er af den opfattelse, at de n nye markedsbalance, der er opnået ved 
reformen af sektoren, kan opretholdes i en ove rskuelig fremtid. Markedsudviklingen synes at 
bekræfte dette. 
58. Det forhold, at EU er blevet mere afhængig af import er den l ogiske konsekvens af at åbne 
EU-markedet for tredjelande. Imidlertid ville de tte niveau af afhængighed af import har været 
meget større, hvis sukkerpriserne i EU var forblevet på det samme høje niveau som før 
reformen.  
Alt i alt kan det niveau for selvforsyning inden for kvotaerne, der er fastholdt efter reformen 
(ca. 85%), anses for tilfredsstillende, og Ko mmissionen vil gerne understrege, at ordningen 
indeholder de fornødne redskaber til at håndter e hypotetiske situatione r af underforsyning af 
EU-markedet, hovedsageligt ved at omdanne  sukker uden for kvoten til kvotesukker. 
59.  b) Denne større afhængighed af import hænge r hovedsagelig sammen med kløften mellem 
verdensmarkeds- og EU-sukkerpriserne. Reformen  har været medvirkende til at slå bro over 
denne kløft og har derfor bidraget t il at opretholde en robust omend mindre 
sukkerproducerende sektor i EU.  
60. På baggrund af, at konkurren cedygtigheden for EU's produkti on samlet set er øget, er 
Kommissionen af den opfattelse, at EU's sukkers ektor efter reformen er bedre rustet til at 
modstå udflytning.  
61. Som Retten rigtigt forklarer, skal operatø ren for at modtage omstruktureringsstøtte 
fremlægge en omstruktureringsplan, der indeho lder detaljerede, konkrete foranstaltninger, 
hvis gennemførelse håndhæves af de nationale  myndigheder. Kun virksomheder, der har 
gennemført disse foranstaltninger tilfredsstillende, er berettiget til at modtage udbetalinger.  
DA 10   DA Det forhold, at sukkerproducentsammenslutninger i EU også importerer sukker til EU, er ikke 
nyt. Hertil kommer, at i et nyt  scenarie, hvor EU skal øge sin import af sukker, vil den 
omstændighed, at visse produktionsanlæg er ve d at blive omdannet til raffinaderier, 
muliggøre, at en del af forarbejdni ngen af dette sukker bliver i EU. 
62. Kommissionen glæder sig over Rettens anerkende lse af, at reformens mål om at stabilisere 
sukkermarkedet og sukkerpriserne er blevet opfyldt. 
63. Kommissionen vil om kort tid iværksætte  en undersøgelse om pristransmission i 
sukkersektoren for at kaste mere lys over dette spørgsmål.  
Endvidere vil Kommissionen i forbindelse med sin regelmæssige evaluering af politikker 
iværksætte en efterfølgende  evaluering af de foransta ltninger inden for den fælles 
landbrugspolitik, der anvendes på sukkersektoren. Evalueringen vil undersøge virkningerne af 
de foranstaltninger inden for den fælles landbr ugspolitik, der anvendes på forsyningskæden 
vedrørende sukker, herunder landbrugssektor en samt sukkerproducenter og raffinaderier, 
siden reformen blev vedtaget i 2006. Arbejdet me d evalueringen forventes at begynde i fjerde 
kvartal 2010. Resultaterne kan forventes ved udgangen af 2011. 
64. Det er ikke overraskende, at en reform, hvorved den samlede størrelse af sektoren 
formindskes, medens det samtidig kræves, at resterende virksomheder øger deres 
konkurrenceevne, fører til en vis grad af koncentration i industrien.  
69. Isoglucose fremstilles af korn (hovedsagelig majs og hvede), og i modsætning til 
sukkerroesektoren er der ingen særlig e brancheaftaler mellem producenter og 
forarbejdningsvirksomheder om levering. Derfor ville det ikke have været berettiget at reservere en del af støtten til avlerne.  
72. Som Retten anerkender i punkt 13 og i ove rensstemmelse med næ rhedsprincippet, 
påhviler administrationen af omstr uktureringsstøtten medlemsstaterne , der er bedst rustet til at 
tage fat om de særlige omstændi gheder i de enkelte situationer. 
Desuden vil Kommissionen gerne understrege, at  udbetalingen af omstruktureringsstøtten er 
betinget af gennemførelsen af en plan, so m operatøren forelægger for den pågældende 
medlemsstat, herunder en detaljeret beskrivelse af konkrete handlinger. De t siger sig selv, at 
disse planer skal opfylde EU's og nationale regler, hvoraf nogle kan va riere betydeligt mellem 
medlemsstaterne.  
73. Medlemsstaternes myndigheder sk al kontrollere, at de social e forpligtelser gennemføres i 
overensstemmelse med de sociale programmer. Re visionen af regnskabs afslutningen omfatter 
kontrol af, at medlemsstaterne gennemfører en sådan kontrol. 
Sociale programmer er for det meste uda rbejdet i samarbejde mellem producent og 
medarbejdere/fagforeninger. Opfyldelse af  forpligtelser - uddannelse, omrokering, 
kompensation osv. - vil også blive ov ervåget af de involverede parter. 
Desuden er Kommissionen vært for "Sektordia logudvalget for sukkerindustrien", som består 
af repræsentanter for fagforeninger og sukkeri ndustrien. Navnlig er der i dette udvalg opnået 
enighed om en adfærdskodeks for den europæiske sukkerindustri med hensyn til virksomhedernes sociale ansvar, en kodeks som i vid udstrækning er  blevet anvendt i 
forbindelse med reformen. 
Desuden vil de sociale konsekvenser af reformen  blive taget i betragtning i forbindelse med 
evalueringen af de foranstaltninger inden for den fælles landbrugspolitik, der anvendes på 
sukkersektoren. Arbejdet med evalueringen forventes at begynde i fjerde kvartal 2010. 
Resultaterne kan forventes ved udgangen af 2011. 
DA 11   DA 74. Begrundelsen for at forlænge den frist, producenterne havde til at efterkomme deres 
miljømæssige forpligtelser, var dobbelt. Dels var den oprindelige frist fastsat i 2006, og ajourføring af tidsplanen var tiltrængt for at tage  hensyn til de store æn dringer i de nationale 
omstruktureringsprogrammer, der begyndte i 2008. Dels gjorde konsekvenserne af den 
globale finansielle krise for økonomien i viss e medlemsstater denne ændring hensigtsmæssig. 
75. Isoglucose fremstilles af korn (hovedsagelig majs og hvede), og i modsætning til 
sukkerroesektoren er der ingen særlig e brancheaftaler mellem producenter og 
forarbejdningsvirksomheder om levering. Derfor ville det ikke have været berettiget at reservere en del af støtten til avlerne, idet ko rnpriserne ikke påvirkedes af denne reform. 
76-77. Se også Kommissionen sv ar vedrørende punkt 73. 
Kommissionen vil også gerne understrege, at re duktionen i antallet af sukkerfabrikker har 
været en løbende proces igennem mange år, siden ganske længe før sukkerreformen, eftersom hver produktionsenhed øgede sin forarbejdningskap acitet. For eksempel lukkede 67 fabrikker 
i EU mellem 2000 og 2006.  
Omstruktureringsfonden har tilvej ebragt en retlig ramme og fi nansiel støtte, som lukninger, 
der fandt sted før reformen, ikke kunne drage fordel af. 
80. Diversificeringsstøtte blev indført for at give medlemsstaterne mulighed for at træffe 
foranstaltninger i de pågældende regi oner og giver dem mulighed for at medtage 
foranstaltninger vedrørende andre økono miske aktører, der var berørt af 
sukkeromstruktureringen, men som i kke har fået kompensation gennem 
omstruktureringsstøtte. 
81. Se Kommissionens svar  vedrørende punkt 74. 
82. I tråd med GD AGRI’s flerårige ev alueringsplan 2010-2012 vil evalueringen af 
foranstaltninger inden for den fælles landbrugs politik, der anvendes i sukkersektoren, blive 
gennemført i 2010-2011. Evalueringen vil unders øge virkningerne af de foranstaltninger 
inden for den fælles landbrugspolitik, der anve ndes på forsyningskæden vedrørende sukker, 
herunder landbrugssektoren samt sukkerproducen ter og raffinaderier, siden reformen blev 
vedtaget i 2006. Virkningerne af  diversificeringsstøtte ti l regioner, der berøres af 
omstruktureringer, vil antagelig også blive unde rsøgt i denne evaluering (på grundlag af case 
studies).  
Arbejdet med evalueringen forventes at be gynde i fjerde kvartal 2010. Resultaterne kan 
forventes ved udgangen af 2011  
Kommissionen gennemfører sin kontrol som led i regnskabsafslutningen.  
85. Selv om Kommissionens forslag ikke inde holdt overgangsstøtte til heltidsraffinaderier, 
blev det klart under drøftelserne i Rå det, at heltidsraffinaderier ligesom 
sukkerroeforarbejdningsvirksomheder, måtte unde rgå en række struktur elle tilpasninger som 
følge af nedgangen i de inst itutionelle sukkerpriser.  
Reformen medfører et mere konkurrencepræget erhvervsklima fo r traditionelle raffinaderier, 
der er nødsaget til at tilpasse  deres aktiviteter for at forbli ve konkurrencedygtige i dette nye 
scenarie. Berørte operatører var nødt til at indarbejde de nødvendige ændringer i en 
forretningsplan til forelæggelse for de nationa le myndigheder. Ved at give denne støtte 
sikrede reformen ligebehandling af alle s ukkerproducenter i Fællesskabet, hvad enten de 
bruger sukkerroer eller råsukker som råvare. 
86. EU-lovgivningen skal anvendes ensartet i medlem sstaterne, uanset om de har en eller flere 
potentielle modtagere.  
DA 12   DA 88. Disse variationer skyldes den faktiske kvote, der blev givet afkald på og tidspunktet for 
afkaldet. I virkeligheden blev der opkrævet fler e midlertidige omstrukt ureringsafgifter og der 
blev afholdt mindre udgifter i forbindelse med sukkeromstruktureringsfonden. Den højeste 
støtte pr. ton kvote kunne opnås i løbe t af reformens første to år. 
90. Reformen af sukkerordningen var udformet med henblik på at være budgetneutral som 
landbrugsudgift, snarere end selvfinansierende . Sukkeromstruktureringsfonden var udformet 
med henblik på at være selvfinansierende. 
For så vidt angår reform af sukkerordningen er  det nødvendigt at tage samtlige de ændringer, 
der blev indført i den fælles markedsordni ng (FMO) for sukker,  i betragtning, dvs. 
overgangen fra foranstaltninger omfattende høj e garanterede mindstepriser for sukkerroer, 
produktions- og eksportrestitutione r til et system primært base ret på direkte støtte til 
landmændene. I den forstand var sukkerordningen  udformet med henblik på, at den skulle 
være budgetneutral i forhold til landbrugsudgift erne (se også Rettens bemærkning i punkt 89). 
Kommissionen mener, at dette mål er nået.  
Sukkeromstruktureringsfonden, som ikke er en del af den fælles markedsordning, var 
udformet med henblik på at være selvfina nsierende, og det er også blevet nået. 
a) På tidspunktet for reformen forventedes sukk erimporten til EU at stige, primært som følge 
af "Alt undtagen våben"-foranst altninger. Således ville udvik lingen i EU's sukkermarked i 
mangel af en reform og under hensyn til WTO's af gørelse have resulteret  i et fald i EU's 
produktion. Derfor ville overskudsprodukti onen falde og dermed forventedes også 
indtægterne fra produktionsafgifterne at fald e gradvis til nul fra budgetåret 2010. I denne 
dynamiske sammenhæng blev produktionsafgift en, der blev indført ved sukkerreformen, 
fastsat til 12 €/ton for at bevare budgetne utralitet for så vidt angår indtægter. 
b) Ledsageforanstaltningerne er en følge af EU's samlede engagement inden for rammerne af 
AVS-EU partnerskabsaftalen med henblik på at støtte AVS-landene på deres vej til 
fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling. Under den proces, der førte til sukkerreformen, 
havde Kommissionen sat sig som mål at støtte  tilpasningsbehovet hos de privilegerede 
sukkerprotokollande og havde udarbejdet en an alyse af virkningen af sukkerreformen for 
AVS-landene. Behovet for ledsageforanstaltninge r af denne art for AVS-landene var korrekt 
forudset. 
Den støtte, der ydes til AVS-landene, er ikke omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 
1290/2005, da den vedrører udviklingsbistand til AVS -landene og derfor ikke er en del af 
udgiften til den fælles landbrugspolitik.  
91. Se Kommissionens svar  vedrørende punkt 90. 
KONKLUSIONER OG ANBEFALINGER  
93. Målene med reformen er direkte knyttet til målene for den fælles landbrugspolitik, som er 
forankret i traktaterne. Desuden er det ikke  en mangel ved reformen, at den har til dels 
divergerende mål, men snarere et resultat af dens store række vidde. De forskellige mål med 
reformen afspejler de forskellige aspekter af sukkermarkedet og skal afbalanceres i forhold til 
hinanden. 
94. Virksomheder, der opererer efter reformen, må  opretholde rentabiliteten i et scenarie med 
lavere institutionelle priser og dermed er  målsætningen om at forbedre den samlede 
konkurrenceevne i sektoren blevet opfyldt. Denne  gevinst i produktiviteten bekræftes af det 
forhold, at medlemsstater med høj rentabilitet nu står for 78% af kvoten (sammenlignet med 
68% før reformen), mens medlemsstater med lav rentabilitet tegne r sig for nu kun 5% 
(sammenlignet med 12% før reformen). 
DA 13   DA De supplerende kvoter, der blev stillet til rådi ghed (til gengæld for et beløb svarende til 
omstruktureringsstøtten) var et forsøg på yderligere at styrke konkurrenceevnen for EU's 
sukkersektor ved at give virksomhederne muli ghed for at udvide deres produktion og drage 
fordel af stordriftsfordele, eller i det minds te bevare et produktionsniveau svarende til 
situationen før reformen i tilfælde  af en kvotenedskæring til slut.  
Se også Kommissionen svar vedrørende punkt 23. 95. Efter reformen fandt sukkermarkedet en ny balance som følge af reduceret indenlandsk 
produktion og lavere institutionelle priser. Besl utningen om at indstille produktionen blev 
truffet frivilligt af de berørte fabrikker efter en vurdering af den langs igtede levedygtighed af 
deres aktiviteter i det nye scenarie. Alle op eratører i EU blev st illet over for denne 
valgmulighed under identiske betingelser.  
Kommissionen understreger, at størrelsen af den nødvendige kvotenedskær ing blev vurderet i 
forhold til behovet for at skabe en ligevægt på markedet på baggrund af de nye økonomiske 
vilkår i sektoren. Det blev opnået ved at de  virksomheder, der betragtede sig som ikke-
konkurrencedygtige på de nye fremherskende be tingelser, ophørte med (eller reducerede) 
produktionen.  
96. Baggrunden bag det samtidige tilbud om at give afkald på kvote r og opnå yderligere 
kvoter var behovet for at mestre en omfattende  omstrukturering af sukkerproduktionen i EU. 
Som en følge heraf er sektoren nu mindr e, men betydelig mere konkurrencedygtig.  
Medens sukkerforarbejdningsvirksomheder ville drage fordel af lavere sukkerroeprisen efter 
reformen, ville prisen på majs og andre råvarer, der anvendes til fremstilling af isoglucose, ikke blive påvirket. For at sikre, at virksomheder, der fremstiller isoglucose, kunne bevare deres relative konkurrenceevne, blev der givet ekstra kvoter gratis, således at de kunne drage nytte af stordriftsfordele. 
97. Samlet set er EU-producenterne mere konkurre ncedygtige efter reform en. Når det er sagt, 
kan producenternes konkurrenceevne ikke ses isoler et fra den fabrik, de leverer deres afgrøder 
til. Se også Kommissionen svar vedrørende punkt 46-47. 
98. Rådet besluttede at opretholde en ordning baseret på produktionskvoter indtil 2014/15.  99. Kommissionen mener, at begge mål, at stabilisere markedet og reducere urentabel 
produktionskapacitet, er blevet  opfyldt i fuldt omfang. Efter reformen producerer EU 6 
millioner tons mindre kvotesukker og virksomhederne er nødt til at skabe deres rentabilitet i 
et scenarie med væsentlig lavere institutionelle priser. 
Reformen har bygget bro mellem EU-priserne og verdensmarkedspriserne . Dette har bidraget 
til at lette presset på EU's interne sukkersektor. 
Anbefaling 1 
Som en selvfølge udviser Kommissi onen altid stor omhu for at sikre, at instrumenter og 
foranstaltninger er udformet således, at de sikrer den overordnede sammenhæng og er baseret 
på grundige tekniske vurderinger af behov samt objektive og ikke-diskriminerende kriterier. 
Denne tilgang er også blevet fulgt i forbi ndelse med reformen af sukkermarkedet. 
Anbefaling 2 
Ved udarbejdelsen sit forslag til reglerne  for sukker efter produktionsåret 2014/15, vil 
Kommissionen undersøge en række mulighede r på grundlag af tidligere erfaringer 
100. Reformen har bidraget til at gøre EU's sukkersektor mere konkurre ncedygtig og skulle 
sikre fortsat produktion i EU. 
DA 14   DA 101. Større afhængighed af import er  ikke et resultat af sukke rreformen, men en konsekvens 
af EU-politikker, der tager sigt e på at styrke sukkers rolle som en drivkraft for økonomisk 
aktivitet i mindst udviklede lande med et godt produktionspotentiale.  
Anbefaling 3 
Kommissionen er af den opfattels e, at den nye sukkermarksbala nce, der er et  resultat af 
reformen, herunder omfanget af EU's selvfors yning, er i overensstemmelse med traktatens 
bestemmelser. Traktaten indehol der ikke regler om, at EU bør være selvforsynende med 
hensyn til hvert eneste landbrugsprodukt. Endvide re indeholder sukkerordningen de fornødne 
redskaber til at håndtere unde rforsyning af markedet i EU, hovedsagelig ved at konvertere 
tilgængeligt sukker uden for kvoten til kvotesukker. 
102. Kommissionen glæder sig over  Rettens anerkendelse af, at reformens mål om at 
stabilisere sukkermarkedet og sukke rpriserne er blevet opfyldt.  
Kommissionen vil om kort tid  iværksætte en undersøgelse om pristransmission i 
sukkersektoren for at kaste mere lys over dette spørgsmål.  
Endvidere vil Kommissionen i forbindelse med sin regelmæssige evaluering af politikker 
iværksætte en efterfølgende  evaluering af de foransta ltninger inden for den fælles 
landbrugspolitik, der anvendes på sukkersektoren. Evalueringen vil undersøge virkningerne af 
de foranstaltninger inden for den fælles landbr ugspolitik, der anvendes på forsyningskæden 
vedrørende sukker, herunder landbrugssektor en samt sukkerproducenter og raffinaderier, 
siden reformen blev vedtaget i 2006. Arbejdet me d evalueringen forventes at begynde i fjerde 
kvartal 2010. Resultaterne kan forventes ved udgangen af 2011. 
Anbefaling 4 
Kommissionen vil om kort tid  iværksætte en undersøgelse om pristransmission i 
sukkersektoren for at kaste mere lys over dette spørgsmål. 
103. Kommissionen vil også gerne understrege, at  reduktionen i antallet af sukkerfabrikker 
har været en løbende proces igennem mange år, siden ganske længe før sukkerreformen, 
eftersom hver produktionsenhed øgede sin forarb ejdningskapacitet. For eksempel lukkede 67 
fabrikker i EU mellem 2000 og 2006.  
Omstruktureringsfonden har tilvej ebragt en retlig ramme og fi nansiel støtte, som lukninger, 
der fandt sted før reformen, ikke kunne drage fordel af. 
104. I tråd med nærhedsprincippet har lovgiveren givet medlemsst aterne, der er bedre placeret 
til at udføre denne opgave, ansvaret for ge nnemførelsen og opfølgningen af de sociale 
konsekvenser.  
Medlemsstaternes myndigheder skal kontrollere, at de sociale forpligtelser gennemføres i 
overensstemmelse med de sociale programmer. Re visionen af regnskabs afslutningen omfatter 
kontrol af, at medlemsstaterne gennemfører en sådan kontrol. 
Sociale programmer er for det meste uda rbejdet i samarbejde mellem producent og 
medarbejdere/fagforeninger. Opfyldelse af  forpligtelser - uddannelse, omrokering, 
kompensation osv. - vil også blive ov ervåget af de involverede parter. 
Desuden er Kommissionen vært for ’Sektordialogudvalget for s ukkerindustrien’, som består 
af repræsentanter for fagforeninger og sukkeri ndustrien. Navnlig er der i dette udvalg opnået 
enighed om en adfærdskodeks for den europæiske sukkerindustri med hensyn til virksomhedernes sociale ansvar, en kodeks som i vid udstrækning er  blevet anvendt i 
forbindelse med reformen. 
DA 15   DA 105. I tråd med nærhedsprincippet ligge r ansvaret for gennemførelsen af 
diversificeringsforanstaltni ngerne hos medlemsstaterne. 
106. I december 2009 ændrede Kommissionen lovgivning en med henblik på at give mulighed 
for en forlængelse af fristerne for miljøfora nstaltninger indtil september 2011. Begrundelsen 
for at forlænge den frist, producenterne havde til at efterkomme deres miljømæssige forpligtelser, var dobbelt. Dels var den oprin delige frist fastsat i 2006, og ajourføring af 
tidsplanen var tiltrængt for at  tage hensyn til de stor e ændringer i de nationale 
omstruktureringsprogrammer, der begyndte i 2008. Dels gjorde konsekvenserne af den 
globale finansielle krise for økonomien i viss e medlemsstater denne ændring hensigtsmæssig. 
107. Selv om Kommissionens forslag ikke indehol dt overgangsstøtte til heltidsraffinaderier, 
blev det klart under drøftelserne i Rå det, at heltidsraffinaderier ligesom 
sukkerroeforarbejdningsvirksomheder, måtte unde rgå en række struktur elle tilpasninger som 
følge af nedgangen i de inst itutionelle sukkerpriser.  
Reformen medfører et mere konkurrencepræget erhvervsklima fo r traditionelle raffinaderier, 
der er nødsaget til at tilpasse  deres aktiviteter for at forbli ve konkurrencedygtige i dette nye 
scenarie. Berørte operatører var nødt til at indarbejde de nødvendige ændringer i en 
forretningsplan til forelæggelse for de nationa le myndigheder. Ved at give denne støtte 
sikrede reformen ligebehandling af alle s ukkerproducenter i Fællesskabet, hvad enten de 
bruger sukkerroer eller råsukker som råvare. 
108. Kommissionen vil også gerne understrege, at  reduktionen i antallet af sukkerfabrikker 
har været en løbende proces igennem mange år, siden ganske længe før sukkerreformen, 
eftersom hver produktionsenhed øgede sin fora rbejdningskapacitet. Omstruktureringsfonden 
har tilvejebragt en retlig ramme og finansiel st øtte, som lukninger, der fandt sted før reformen, 
ikke kunne drage fordel af. 
Anbefaling 5 
I tråd med nærhedsprincippet ligge r ansvaret for gennemførelsen af 
diversificeringsforanstaltningerne hos medlemsstat erne, som er bedre rust et til at træffe de 
nødvendige beslutninger i lyset af  de mange særlige omstændighe der, der findes i hver enkelt 
sag. 
Anbefaling 6 
I tråd med nærhedsprincippet ligger ansvaret for gennemførelsen af de miljømæssige 
forpligtelser hos medlemsstaterne, som er bedre rustet til at træffe de nødvendige beslutninger 
i lyset af de mange særlige omstændi gheder, der findes i hver enkelt sag. 
109. For så vidt angår reform af sukkerordni ngen er det nødvendigt at tage samtlige de 
ændringer, der blev indført i den fælles mark edsordning (FMO) for sukker, i betragtning, dvs. 
overgangen fra foranstaltninger omfattende høj e garanterede mindstepriser for sukkerroer, 
produktions- og eksportrestitutione r til et system primært base ret på direkte støtte til 
landmændene. I den forstand var sukkerordningen  udformet med henblik på, at den skulle 
være budgetneutral i forhold til landbrugsudgifter ne. Kommissionen mener, at dette mål er 
nået. 
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i Rådets forord ning (EF) nr. 320/2006 vil de 
resterende midler i sukkeromstrukturerings fonden tilgå EGFL efter finansieringen af 
foranstaltningerne gennem fonden. 
For så vidt angår indtægter, se Ko mmissionens svar på punkt 90, under a). 
DA 16   DA Ledsageforanstaltningerne er en følge af EU's  samlede engagement inden for rammerne af 
AVS-EU partnerskabsaftalen med henblik på at støtte AVS-landene på deres vej til 
fattigdomsreduktion og bæredygtig udvikling. Under den proces, der førte til sukkerreformen, 
havde Kommissionen sat sig som mål at støtte  tilpasningsbehovet hos de privilegerede 
sukkerprotokollande og havde udarbejdet en an alyse af virkningen af sukkerreformen for 
AVS-landene. Behovet for ledsageforanstaltninge r af denne art for AVS-landene var korrekt 
forudset. Den støtte, der ydes til AVS-landene, er ikke omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 
DA 17   DA 1290/2005, da den vedrører udviklingsbistand til AVS -landene og derfor ikke er en del af 
udgifterne til den fælles landbrugspolitik. 
DA 18   DA Grad af MS KVOTE Afkald i % af Supplerende Kvote i % af
kombineret 2006/2007 i alt oprindelig / oprindelig
rentabilitet ( t) kvote Købt 2009/2010 kvote
LAV GRÆKENLAND 317 502 158 800 50% 158 702 50%
IRLAND 199 260 199 260 100% 0 0%
ITALIEN 1 557 443 1 049 064 67% 508 379 33%
PORTUGAL 69 718 69 718 100% 0 0%
Gruppen i alt 2 143 923 1 476 842 69% 0 667 081 31%
i % af alle 12% 28% 0% 5%
MIDDEL TJEKKISKE REPUBLI K 454 862 102 473 23% 20 070 372 459 82%
DANMARK 420 746 80 083 19% 31 720 372 383 89%
SPANIEN 996 961 498 481 50% 498 480 50%
LETLAND 66 505 66 505 100% 0 0%
LITAUEN 103 010 20 758 20% 8 000 90 252 88%
UNGARN 401 684 301 264 75% 5 000 105 420 26%
SLOVENIEN 52 973 52 973 100% 0 0%
SLOVAKIET 207 432 103 717 50% 8 605 112 320 54%
FINLAND 146 087 65 088 45% 80 999 55%
Gruppen i alt 2 850 260 1 291 342 45% 73 395 1 632 313 57%
i % af alle 16% 25% 7% 12%
BELGIEN 819 812 206 066 25% 62 489 676 235 82%
HØJ TYSKLAND 3 416 896 757 200 22% 238 560 2 898 256 85%
FRANKRIG 3 288 747 683 655 21% 351 695 2 956 787 90%
NEDERLANDENE 864 560 126 547 15% 66 875 804 888 93%
ØSTRIG 387 326 54 785 14% 18 486 351 027 91%
POLEN 1 671 926,0 366 868,9 22% 100 551,0 1 405 608,1 84%
SVERIGE 368 262 92 798 25% 17 722 293 186 80%
FORENEDE KONGERI G 1 138 627 165 000 14% 82 847 1 056 474 93%
Gruppen i alt 11 956 156 2 452 920 21% 939 225 10 442 461 87%
i % af alle 68% 47% 93% 78%
andre* 604 114 9 227 2% 0 594 886
I ALT 17 554 453 5 230 331 1 012 619 13 336 741
* Azorerne, Madeira, franske oversøigske departementer, RO, BUKombineret rentabilitet i de enkelte medlemsstaterOmstrukturering af sukkersektoren