Det CPR-baserede system harmoniserer betingelserne for markedsføring af byggevarer ved at skabe et fælles teknisk sprog, der i harmoniserede tekniske specifikationer, nemlig harmoniserede standarder og europæiske vurderingsdokumenter, definerer de væsentlige egenskaber i forbindelse med varernes ydeevne. De skal dække området for grundlæggende krav til bygværker. Hvis en byggevare er omfattet af en harmoniseret standard, eller der er udstedt en europæisk teknisk vurdering af den, udarbejder fabrikanten en ydeevnedeklaration og en CE-mærkning for varen.

CPR-tilgangen bidrager til EU's Europa 2020-strategi og 2020-målsætningerne for byggeri, nemlig bæredygtig konkurrenceevne for byggesektoren og dennes virksomheder.

CPR har også specifikke operationelle målsætninger: forenkling af det eksisterende system, klarlægning af de anvendte begreber og definitioner og forøgelse af hele strukturens troværdighed. Alle disse målsætninger bidrager også til EU's SMV-politik, som har til formål at skabe ensartede spilleregler for SMV'erne, især mikrovirksomhederne.

Hovedmålsætningen for CPR er den samme som for CPD, nemlig at få det indre marked til at fungere bedre og forbedre byggevarernes frie bevægelighed i EU ved at fastlægge harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer.

Ligeledes er der i 2017 planlagt en sektorkvalitetskontrol af sammenhængen i EU-lovgivningen for byggesektoren, herunder byggevareforordningen, samt dens omkostninger og fordele for sektoren. Med hensyn til den økonomiske indvirkning af CPR er der igangsat en undersøgelse, hvis resultater forventes inden sommer 2016.

Tal og fakta bag denne rapport kommer fra rapporter, som medlemsstater og interessenter har fremsendt til Kommissionen, regelmæssige tilbagemeldinger fra medlemsstaterne og de primære interessenter, fortrinsvis gennem den rådgivende gruppe, det stående byggeudvalg og den administrative samarbejdsgruppe for markedsovervågning (AdCo-CPR), samt en ekstern undersøgelse med titlen "Analysis of implementation of the Construction Products Regulation", som blev færdig i juli 2015.

I denne rapport til Europa-Parlamentet og Rådet præsenteres som bestemt i artikel 67, stk. 2, i CPR en status over gennemførelsen af forordningen, herunder de indhøstede erfaringer, omfanget af opfyldelse af målsætningerne for forordningen og problematikker, der kræver forbedring.

Et andet centralt gennemførelsesproblem, som mange interessenter nævner, er de betydelige overlapninger mellem de oplysninger, der er påkrævet i ydeevnedeklarationen og i CE-mærkningen, hvilket udgør en ekstra administrativ og finansiel byrde. En fleksibel fortolkning af artikel 9, stk. 2, kunne medføre, at CE-mærkningen blot indeholdt de kritiske oplysninger og en henvisning til ydeevnedeklarationen vedrørende yderligere oplysninger. Ydeevnedeklarationen ville enten blive leveret i papirform sammen med varen, elektronisk eller via et websted. Dette kunne lette byrden for fabrikanterne og dermed opfylde CPR-målsætningen om forenkling. Kommissionen fortsætter med at fremme en sådan forenklet og fleksibel løsning, også med det formål at sørge for retssikkerhed for fabrikanterne, som ikke ønsker forskellige fortolkninger i hver medlemsstat.

Dette er blevet bekræftet af EU-Domstolen i sag C-100/13, hvor den afgjorde, at medlemsstaterne skulle afholde sig fra at fastlægge yderligere krav. Anvendelsen af denne dom i henhold til CPR og dens brede dækning af alle harmoniserede standarder bekræfter den obligatoriske karakter af det fælles tekniske sprog. Eftersom det harmoniserede system, der er oprettet i eller ved hjælp af CPR, anses for udtømmende, er der ikke plads til noget andet system for markedsføring af byggevarer inden for det harmoniserede område. Kommissionen har derfor bedt alle medlemsstater om at justere deres nationale systemer efter disse principper, og den følger de udførte justeringer nøje.

Ikke desto mindre fortsætter brugen af nationale mærker i flere medlemsstater i strid med principperne i CPR. Nationale forudgående processer eller verifikationer, der dækker det harmoniserede område, er ikke tilladt. Dette gælder også frivillige mærker uden nogen national konnotation, idet de uretmæssigt hindrer den frie bevægelighed for CE-mærkede byggevarer, f.eks. når de er knyttet til et mere krævende system for vurdering og kontrol af ydeevnens konstans, som pålægges af bygningsinspektorater eller forsikringsselskaber, eller når de er knyttet til økonomiske incitamenter.

For at informationssystemet om varernes ydeevne, som oprettes i medfør af CPR, skal være effektivt, kræver det ensartet anvendelse. Derfor skal reglerne om harmoniserede betingelser for markedsføring af byggevarer fastlægges på EU-plan i eller ved hjælp af CPR. Hvis de offentlige myndigheder i medlemsstaterne skulle vedtage deres egne modeller, ville dette hæmme konsistensen og bidrage til fragmentering af det indre marked.

Det kræver en ydeevnedeklaration og en CE-mærkning at markedsføre en byggevare i EU's indre marked. Fabrikanter af varer, der er omfattet af det harmoniserede område, har pligt til at bruge dem. Det er også den eneste måde at informere om produktets ydeevne på i henseende til de væsentlige egenskaber, som defineres ved hjælp af CPR.

For at lette overgangen iværksatte Kommissionen informationskampagner, der primært var rettet mod økonomiske aktører, især SMV'er, men også offentlige myndigheder og brugere af byggevarer. Flere brancheorganisationer og offentlige myndigheder kørte også informationskampagner rettet mod deres respektive medlemmer eller områder.

Da der indføres ny dokumentation, nye procedurer og nye forpligtelser med CPR, er der fastlagt en overgangsperiode i forordningen. CPR har været fuldt gældende siden den 1. juli 2013, dvs. under tre år inden denne rapport. Det er en af grundene til, at gennemførelsen af visse aspekter af CPR endnu ikke kan vurderes fuldstændigt, og det gør nærværende vurdering delvist foreløbig.

Et fælles teknisk sprog sikrer fagfolk, offentlige myndigheder og brugere af byggevarer pålidelige oplysninger med henblik på sammenligning af varernes ydeevne. Blandt andre fordele kan nævnes, at:

harmoniserede markedsføringsbetingelser: I stedet for harmonisering af byggevarer eller kravene til dem begrænser EU-lovgivningen (CPR) sig til at fastlægge harmoniserede betingelser for markedsføringen af sådanne varer. De harmoniserede tekniske specifikationer skal lette byggevarers frie bevægelighed og sætte de økonomiske aktører i stand til at høste alle fordelene ved det indre marked.

fordelingen af beføjelser mellem EU og medlemsstaterne: EU tager sig af reglerne for adgang til det indre marked. Medlemsstaterne er ansvarlige for kravene til sikkerhed, miljø og energi, der gælder for bygværker

Hovedidéen med CPR om konsolidering af det indre marked for byggevarer er blevet anderledes end oprindeligt tiltænkt ifølge de generelle principper, der blev fastlagt i Rådets resolution om en ny metode i forbindelse med teknisk harmonisering og standarder og siden revideret ved afgørelse nr. 768/2008/EF om fælles rammer for markedsføring af produkter. De største forskelle er:

4.Produktkontaktpunkter for byggeriet

Produktkontaktpunkter for byggeriet, som alle medlemsstater har oprettet til at informere om nationale regler, fungerer og svarer på anmodninger om oplysninger fra erhvervslivet. Europa-Kommissionen udgiver en liste over produktkontaktpunkterne og indkalder dem til regelmæssige møder for at sikre ordentlig koordinering og udveksling af bedste praksis.

Kendskabet til de tjenester, som kontaktpunkterne tilbyder, er dog fortsat temmelig beskedent hos erhvervslivet, og der er blevet sat spørgsmålstegn ved deres svartider og kvaliteten af de oplysninger, de giver.

Kommissionen overvejer måder at forbedre situationen på, herunder i forbindelse med initiativet vedrørende den fælles digitale portal, som har til formål at strømline eksisterende europæiske og nationale platforme, der leverer information og tjenesteydelser om rettigheder i det indre marked.

Parallelt med Kommissionens initiativer skal medlemsstaterne fortsat hjælpe deres produktkontaktpunkter for byggeriet med at fungere bedre og udbrede kendskabet til dem i byggesektoren.

5.Harmoniserede standarder

I henhold til CPR er de 457 eksisterende standarder, hvis reference er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (EUT), og de over 2 000 understøttende standarder den primære kilde til det fælles tekniske sprog på dette område. De harmoniserede standarder skønnes at dække 75-80 % af alle byggevarer indtil videre. De fleste af disse standarder trådte i kraft, kort før CPR blev fuldt gældende, hvilket til dels forklarer visse interessenters indtryk af, at der er sket radikale ændringer i kraft af CPR.

I modsætning til harmoniserede standarder, der er udarbejdet i henhold til EU's harmoniseringslovgivning, som fuldt ud bygger på den nye lovgivningsramme, forventes CPR-baserede harmoniserede standarder kun at skitsere metoderne og kriterierne for vurdering af byggevarers ydeevne i henseende til deres væsentlige egenskaber. Generelt fastlægger de ikke krav til varernes ydeevne i sig selv. Dette skyldes den ovenfor beskrevne deling af beføjelser mellem EU og medlemsstaterne.

Et af særtrækkene ved CPR er, at det bestemmes heri, at anvendelsen af harmoniserede standarder er obligatorisk for fabrikanter, når de markedsfører deres byggevarer, og for medlemsstaternes myndigheder, når de fastlægger krav til anvendelsen af dem. Dette betyder, at alle berørte parter kan stole på de ensartede regler og ikke behøver at ty til andre (nationale) instrumenter til disse formål.

Da brugen af harmoniserede standarder er obligatorisk for byggevarer, og disse standarder har stor indflydelse på markedet, er der et særligt behov for, at de har en høj kvalitet. Procedurerne for vedtagelse heraf skal udformes og anvendes med dette mål for øje. Det er særlig vigtigt, at de forskellige kategorier af interessenter er rimeligt og ligeligt repræsenteret, og at reglerne i artikel 3, stk. 3, og artikel 27 i CPR om fastsættelse af nye klasser eller grænseniveauer for ydeevne overholdes. Der er plads til forbedring af disse to aspekter.

Da de fleste harmoniserede standarder stammer fra CPD-tiden, og alle blev udarbejdet på grundlag af standardiseringsmandater, der sædvanligvis var udstedt for 10-20 år siden, kræver en del af dem revision i overensstemmelse med den tekniske og markedsmæssige udvikling siden da. Desuden er det ikke alle de specifikke træk ved CPR, der er grundigt indført endnu. Overgangen fra CPD til CPR har krævet, at interessenterne, de europæiske standardiseringsorganisationer og medlemsstaternes myndigheder lærer at tilpasse sig de nye træk og overføre dem til de harmoniserede standarder. Der har været forsinkelser i igangsættelsen af processen, og tilpasningen foregår løbende.

Disse omstændigheder har krævet mere overvågning og tilsyn af Kommissionen. Derfor får et betydeligt antal kandiderende harmoniserede standarder ikke offentliggjort deres reference i EUT, før der er sket relevante justeringer, eller der er vedtaget delegerede retsakter om indarbejdelse af klasser og/eller grænseniveauer. Et fortsat samarbejde med konsulenterne i Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN) vil være afgørende for at forbedre situationen, før de harmoniserede standarder præsenteres for Kommissionen med henblik på offentliggørelse i EUT af referencen hertil.

Selv om CPR ikke medførte omfattende ændringer af den generelle ramme for harmoniserede standarder på dette område, har de berørte parter for nylig krævet en hurtigere og mere strømlinet standardiseringsproces, hvor standarderne opfylder brugernes behov bedre. De CPR-baserede harmoniserede standarders udtømmende karakter, bekræftet af EU-Domstolen i ovennævnte sag C-100/13, kræver fortsat tilpasning af et antal standarder. Desuden skal nye eller reviderede standardiseringsanmodninger leveres, og den aktuelle pukkel af harmoniserede standarder, hvis reference endnu ikke er offentliggjort i EUT, skal afhjælpes. Alt dette kan kun klares ved et styrket samarbejde mellem CEN, medlemsstaterne, erhvervslivet, Kommissionen og de relevante interessenter, især gennem det fælles initiativ vedrørende standardisering.

6.Den Europæiske Organisation for Teknisk Godkendelse (EOTA)

Vedrørende varer, hvis ydeevne ikke kan vurderes fuldstændigt ved hjælp af harmoniserede standarder, defineres der i CPR specifikke procedurer, som indebærer en anmodning fra fabrikanterne om en europæisk teknisk vurdering og EOTA's (organisationen af tekniske vurderingsorganer) udarbejdelse og vedtagelse af europæiske vurderingsdokumenter.