A4-0027/99

Beslutning om meddelelse fra Kommissionen til Raadet, Europa-Parlamentet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om samhoerighed, konkurrenceevne og FTU- og innovationspolitik (KOM(98)0275 - C4-0491/98)

Europa-Parlamentet,

* der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(98)0275 - C4-0491/98),

* der henviser til EF-traktatens artikel 2 og 130 A, hvori oekonomisk og social samhoerighed er fastlagt som hovedmaal,

* der henviser til EF-traktaten, isaer artikel 130 B, der omhandler noedvendigheden af en integreret strategi for Unionens politikker og aktioner med henblik paa at naa samhoerighedsmaalet, og artikel 130 F til 130 P, der navnlig omhandler maalet om at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for Faellesskabets industri og fremme forskningsaktionerne,

* der henviser til Kommissionens groenbog og handlingsplan for fornyelse (KOM(96)0589),

* der henviser til Kommissionens foerste treaarsberetning om den oekonomiske og sociale samhoerighed (KOM(96)0542),

* der henviser til Kommissionens anden beretning om indikatorer for videnskab og teknologi for 1997,

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om Regionalpolitik og udtalelse fra Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi (A4-0027/99),

A. der henviser til, at hvad angaar teknologisk udvikling er forskellen mellem medlemsstaterne med hensyn til offentlige udgifter pr. indbygger (1:13) mere end dobbelt saa stor som forskellen med hensyn til indkomst pr. indbygger (1:5),

B. der henviser til, at den konstaterede forskel mellem de mindst begunstigede regioner, de mere udviklede regioner og de faa ledende regioner i Den Europaeiske Union er endnu mere markant, f.eks. med forholdet 1:100 for FTU-udgifter pr. indbygger mellem Makedonien og Berlin , mens tyve regioner ud af 200 beskaeftiger 68% af alle personer involveret i FTU i hele Den Europaeiske Union,

C. der henviser til den store territoriale uligevaegt i den europaeiske konkurrenceevne mellem nogle faa meget teknologisk udviklede regioner (det nordlige Brabant, Rhin-omraadet, Baden-Wuerttemberg, Paris-omraadet, Rhône-Alpes), der absorberer en forholdsvis stor del af rammeprogrammernes bevillinger, og antallet af teknologisk tilbagestaaende regioner (saasom Graekenland med undtagelse af Attika, flere portugisiske regioner og Calabrien i Italien), eller de mindst begunstigede omraader i Den Europaeiske Union (regionerne i den yderste periferi og oeregionerne), som anfoert i Amsterdam-traktaten,

D. der henviser til, at den del af strukturfondsbevillingerne, der er afsat til forskningen, stadig er yderst lille i de fattigste regioner, i regionerne under maal 1 (5,37%) og i landbrugsregionerne under maal 5b (2,06%), selv om den er oeget fra den ene programmeringsperiode til den naeste; der ligeledes henviser til, at bevillingerne under det tredje og fjerde FTU-rammeprogram trods reelle fremskridt i vid udstraekning fortsat kommer de mest teknologisk udviklede regioner til gode,

E. der henviser til analysen fra Kommissionen, der i sin meddelelse fastsaetter tre prioriteter for FTU og innovation: tilskyndelse til innovation, virksomhedssamarbejde via etablering af integrerede net og udvikling af menneskelige ressourcer, men som konstaterer, at der hidtil er taget utilstraekkeligt hensyn til forskning og innovation som et middel til virkeliggoerelse af den oekonomiske og sociale samhoerighed,

F. der beklager, at der ikke findes en virkelig faellesskabspolitik for samordning af FTU-politikker mellem de enkelte industrisektorer paa regionalt plan og for stoette til SMV,

G. der beklager utilstraekkeligheden af de af Kommissionen fremsatte forslag vedroerende udvikling af menneskelige ressourcer,

H. der henviser til, at udbredelse af teknologiske fremskridt og innovation fremover boer vaere en af prioriteterne for regionaludvikling og politikken for oekonomisk og social samhoerighed,

I. der henviser til denne forpligtelses uopsaettelige karakter, da der ellers vil ske en uoprettelig forvaerring af de teknologiske forskelle mellem Den Europaeiske Unions regioner, og glaeder sig over, at de regionale innovationsstrategier er blevet en succes, idet de er et eksempel paa en vellykket samordning paa dette omraade,

J. der henviser til, at sammenfaldet af det femte FTU-rammeprograms ivaerksaettelse og strukturfondsreformen giver mulighed for en kraftig synergi mellem forskningspolitik og regionalpolitik, uden at dette er i modstrid med ivaerksaettelsen af en effektiv FTU-politik og opretholdelsen af de finansielle midler til de programmer, der har bevist deres effektivitet,

K. der henviser til, at gennemfoerelsen af grundforskningsprogrammer i det 21. aarhundrede i vid udstraekning vil ske ved hjaelp af interkommunikative procedurer, der kan lette arbejdet for smaa forskergrupper, som er forbundet via net,

L. der understreger SMV's fundamentale rolle ved den oekonomiske og teknologiske udvikling af de mindst begunstigede regioner,

M. der henviser til, at det er af afgoerende betydning for de mindst begunstigede regioners udvikling, at Den Europaeiske Union foerer en politik, der fremmer innovationsaanden i disse regioners SMV'er, der ofte langtfra raader over tilstraekkelige finansielle muligheder til at bruge tiden herpaa og inddrage det noedvendige kvalificerede personale heri,

N. der beklager mangelen paa effektive og praecise instrumenter til analysering af FTU-behov i de mindst begunstigede regioner,

O. der endelig beklager, at Kommissionen ikke drager alle konsekvenser af den grundlaeggende betydning, erhvervsuddannelse af hoej kvalitet efter dens opfattelse har for samhoerighed inden for forskning, teknologisk udvikling og innovation,

P. beklager, at princippet om integrering af ligestillingsaspektet mellem maend og kvinder i politikken for forskning, teknologisk udvikling og innovation er udeladt,

1. mener, at teknologisk udvikling, konkurrenceevne, levestandard og baeredygtig udvikling er snaevert forbundet; finder det ubestrideligt, at den teknologiske udvikling er en grundlaeggende faktor for de mindst begunstigede regioners endogene udvikling ved i hoejere grad at goere brug af de lokale kvalifikationer og at udvikle de lokale naturlige og menneskelige ressourcer og udligning af de regionale forskelle;

2. beklager, at denne meddelelse foerst er blevet offentliggjort efter forelaeggelsen af Kommissionens forslag til det femte FTU-rammeprogram, og at det derfor ikke har vaeret muligt at tage konklusionerne herfra i betragtning ved formuleringen af rammeprogrammet;

3. finder det absolut paakraevet, at der skabes en staerkere koordinering med henblik paa at forfoelge forsknings-, innovations- og samhoerighedsmaalene, hvad enten det drejer sig om forskningspolitik eller politikken til fysisk planlaegning i EU;

4. mener, at man for at styrke samhoerigheden under strukturfondenes naeste programmeringsperiode ogsaa boer stoette udarbejdelsen af FTU- og innovationsprogrammer, og anmoder om, at en stoerre del af strukturfondsmidlerne bruges til FTU og innovation;

5. oensker, at den naeste FTU-programmeringsperiode for at bidrage til samhoerigheden, jf. EF-traktatens artikel 130 B, i hoejere grad ogsaa rettes mod at udbrede innovationen i de mindst begunstigede regioner, saaledes som det er fastlagt i Amsterdam-traktaten;

6. henstiller til Kommissionen som led i fordelingen af FTU-rammeprogrammets midler til innovation at anvende fordelingskriterier, der er til fordel for de mindst begunstigede regioner;

7. beklager, at denne meddelelse fra Kommissionen naesten udelukkende tager sigte paa at integrere FTU og innovation i de fremtidige strukturprogrammer, og at der ikke fokuseres tilstraekkeligt paa konkrete foranstaltninger tilforbedring af den oekonomiske og sociale samhoerighed,hvilket ellers er formaalet med rammeprogrammet; mener, at FTU-rammeprogrammet saaledes i hoejere grad ville kunne bidrage til at oege den oekonomiske og sociale samhoerighed;

8. anser det for noedvendigt at tage hensyn til de mindst begunstigede regioners nuvaerende kapacitet og behov med hensyn til FTU, naar det femte rammeprograms indhold og budget fastlaegges; omfanget af det stoettebeloeb, som gennem det femte rammeprogram ydes til FTU-maalene, der er tilpasset disse regioners behov og kapacitet, vil vaere den bedste indikator for den faelles FTU-politiks forpligtelse over for maalet om oekonomisk og social samhoerighed;

9. opfordrer til fastsaettelse af udvaelgelseskriterier for de forslag, som giver foersteprioritet til projekter af hoej videnskabelig kvalitet, hvori der er stor deltagelse af grupper og virksomheder fra de mindst begunstigede regioner;

10. mener, at der boer traeffes og ekstensiveres specifikke foranstaltninger, som begunstiger deltagelse af FTU-virksomheder og -grupper fra de mindst begunstigede omraader i det femte rammeprogram, og som bidrager til at forbedre det femte rammeprograms sociooekonomiske indvirkning i almindelighed og navnlig i disse regioner; de teknologistimulerende foranstaltninger under det fjerde rammeprograms saerprogrammer burde sammen med andre former for bedste praksis, som har vaeret anvendt i informations- og kommunikationsteknologiprogrammer (f.eks. »bedste praksis«, »foerstegangsbrug« og »teknologipilotprojekter«), tilpasses og udbredes til hele det femte rammeprogram som et middel til ikke kun at fremme deltagelsen af virksomheder og grupper fra de mindst begunstigede regioner, men isaer til at omdanne FTU til innovation og synlige fordele for borgerne, og paa denne maade styrke hele rammeprogrammets sociooekonomiske indvirkning;

11. mener, at aktiviteterne til formidling og absorption af teknologi saerligt er tilpasset de mindst begunstigede regioners behov, muligheder og interesser, og at de er en effektiv metode til at forbedre de smaa og mellemstore virksomheders teknologiske kapacitet og konkurrenceevne i de traditionelle erhvervssektorer;

12. anser det for noedvendigt at prioritere udvikling af demonstrationsprojekter og formidling af bedste praksis til de mindst begunstigede regioner samt oprettelse og udvikling af teknologibaserede virksomheder i disse regioner, isaer med hensyn til projekter inden for baeredygtig udvikling og miljoevenlig produktion;

13. finder det absolut noedvendigt paa grund af innovationens interaktive karakter at etablere et europaeisk netsamarbejde mellem virksomheder (informationsnet vedroerende nye teknologier, styrkelse af partnerskaber mellem offentlige og private sektorer, EF-infocentres og europaeiske innovationscentres rolle, EIC osv.);

14. finder det absolut paakraevet, at der vedtages relevante regionale teknologiske strategier, der er tilpasset de mindst begunstigede regioners behov, og som i et snaevert partnerskab mobiliserer alle beroerte aktoerer (universiteter, forskningsinstitutter, nationale, regionale og lokale offentlige myndigheder, sammenslutninger af smaa og mellemstore innovationsvirksomheder osv.); anmoder med henblik herpaa om, at der ved koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne og om fornoedent de ansvarlige regionale myndigheder, bl.a. under udarbejdelsen af regionale programmeringsforslag, ivaerksaettes en strategi for global regional og lokal oekonomisk udvikling, hvori der indgaar en effektiv FTU- og innovationspolitik;

15. mener, at det interregionale og graenseoverskridende teknologiske samarbejde, bl.a. som led i Interreg-initiativet, Phare, Tacis og Meda, skal spille en vaesentlig rolle:

* ved medvirken til at bekaempe den isolation, som graenseregionerne traditionelt lider under,

* ved samarbejde mellem de mindst begunstigede regioner og Den Europaeiske Unions videncentre,

* ved samarbejde med de central- og oesteuropaeiske lande, ansoegerlandene, der har meget store behov, eller Den Europaeiske Unions samarbejde med landene i Middelhavsomraadet og endelig mellem Den Europaeiske Unions meget afsides beliggende regioner og AVS-landene;

* ved samarbejde mellem oeregionerne og samarbejdet mellem disse og regionerne paa fastlandet;

16. understreger, at ved at sikre en ligelig deltagelse af begge koen og en harmonisk sammenknytning af disses forskellige vaerdisystemer inden for forskning og teknologisk udvikling vil man fremme den regionale udvikling, konkurrencedygtigheden og samhoerighedspolitikken;

17. understreger den afgoerende betydning af udviklingen af menneskelige ressourcer for regionale innovationsstrategiers succes og bemaerker i denne forbindelse, at det er vigtig, at SMV'er faar adgang til informationssamfundets teknologier;

18. opfordrer til, at forskernes og de teknologiske eksperters uddannelse og bevaegelighed mellem de mere og mindre gunstigt stillede regioner forbedres;

19. minder om, at maalet med fondene til strukturforanstaltninger er at mindske forskellene mellem de enkelte regioners og de mindst begunstigede regioners udviklingstrin; ansvaret for styrkelsen af FTU-aktiviteter paa faellesskabsplan tillaegges udelukkende rammeprogrammet; i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 130 F kan aktiviteter under rammeprogrammer ikke finansieres gennem strukturfonde; der kan dog forekomme supplerende faktorer og synergier, som det er hensigtsmaessigt at styrke;

20. paapeger, at strukturfondene traditionelt har vaeret anvendt til finansieringen af FTU-infrastrukturer, og at denne investering har vist sig at vaere absolut noedvendig for at forbedre forskernes muligheder i de mindst begunstigede regioner, mindske deres isolation og isaer undgaa, at de videnskabelige og teknologiske forskelle mellem de mere og de mindre velstillede regioner forstaerkes;

21. mener, at finansiering af FTU-projekter via strukturfondene og med hjaelp fra virksomhederne kan udgoere et vigtigt supplement til infrastrukturinvesteringer og forbedre strukturaktionernes indvirkning paa de mindst velstillede regioners oekonomiske og sociale udvikling; dette er en yderligere grund til at stoette strukturpolitikken;

22. mener, at den nuvaerende procentsats paa 1%, som Den Europaeiske Fond for Regionaludvikling yder til innovationsaktioner, boer saettes op i betragtning af disse aktioners innovative karakter og den heraf foelgende europaeiske mervaerdi;

23. finder Kommissionens forslag om at styrke erhvervsuddannelserne i videncentrene helt utilstraekkeligt; mener dog, at det er muligt at fremme innovationen i de daarligst stillede regioner, dvs. evnen til at omsaette, frembringe og udnytte de teknologiske nyskabelser; mener, at dette kraever en oeget mobilisering af SMV'erne, nye finansieringsmekanismer og tilskyndelse til paa lokalpolitisk plan at forbedre kvaliteten;

24. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at ivaerksaette procedurer til fremme af udbuddet af risikovillig kapital, der stilles til SMV'ers raadighed i de i Amsterdam-traktaten naevnte mindst begunstigede regioner med henblik paa teknologisk udvikling; der boer i den forbindelse tages hensyn til, at privat kapital er en stor mangelvare i de mindst begunstigede omraader, og derfor maa andre end rent private kapitalressourcer kunne indgaa i relevante ad hoc-fonde;

25. anmoder Kommissionen om at foreslaa relevante procedurer til evaluering af viabilitetstaerskler, ud fra hvilke der kan udvikles innovation og konkurrenceevne, og at anvende evalueringskriterier, der udarbejdes i samraad med de videnskabelige og oekonomiske aktoerer og forelaegges for Parlamentet og Raadet til afgoerelse;

26. opfordrer Kommissionen til - i det mindste ved afslutningen af de enkelte rammeprogrammer og inden forslaget til et nyt rammeprogram - regelmaessigt og systematisk at evaluere de fremskridt, som er gjort med den faktiske deltagelse af grupper fra mindre velstillede regioner i rammeprogrammet og med de lokale virksomheders udnyttelse af rammeprogrammernes aktioner og resultater;

27. anmoder Kommissionen (og navnlig GD XII og Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier i Sevilla) om at udarbejde praecise indikatorer for FTU og innovation i regionerne, saaledes at man bedre kan foelge og evaluere de strukturelle indgrebs virkning paa dette omraade;

28. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen.