t Ï m 
nW 
mm 
"i 
•: '4' KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
». -i 
»*t Bruxelles, den 16.04.1997 
KOM(97)I57 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
i i Uy 

INDHOLDSFORTEGNELSE 
Resumé 
Indledning 
1. Revolutionen inden for elektronisk handel 
Elektronisk handel: Internet-revolutionen 
Den næste markedsgeneration 
Europas muligheder 
Elektronisk handel: Internationale sammenligninger 
Europas stærke sider 
Behovet for global enighed 
2. Sikring af adgang til det globale marked: Infrastruktur, teknologi og tjenester 
Optimal virkning af liberaliseringen inden for teleområdet 
Optimering af fordelene ved liberaliseringen af IT-markederne 
Eliminering af kapacitetsproblemer 
Sikring af interoperabilitet i et konkurrencepræget miljø 
Adgang til brugervenlige tjenester inden for elektronisk handel: 
Europæisk forskning og udvikling 
Internationalt industrisamarbejde inden for infrastruktur, teknologi 
og tjenester 
3. Udvikling af gunstige retlige rammer 
Opbygning af tillid 
Sikring af fri adgang til det indre marked 
Principperne for de retlige rammer for elektronisk handel 
De væsentlige forskrifter 
Forskrifter, som fører til passende horisontale politikker 
På vej mod sammenhængende globale retlige rammer 
4. Udvikling af et gunstig erhvervsklima 
Forbrugerne: Fortrolighed og tillid 
Erhvervslivet: Viden og god praksis 
Offentlige administrationer: En mere offensiv offentlig sektor 
Elektronisk handel til gavn for borgerne 
Konklusioner 
FORORD 
i 
Denne meddelelse og initiativer i forbindelse hermed samt kommende lovgivning kan 
besøges på http://www.ispo.cec.be/Ecommerce. 
RESUME 
Formålet med dette europæiske initiativ er at fremme den kraftige vækst i den 
elektroniske handel i Europa. Elektronisk handel, som er en sektor med meget hurtig 
udvikling, vil have en betydelig virkning på Europas konkurrencedygtighed på de 
globale markeder. Initiativet, som bygger videre på Kommissionens hidtige arbejde, 
skaber en sammenhængende politisk ramme for fremtidige 
fællesskabsforanstaltninger og sigter mod at grundlægge en fælles europæisk holdning 
med henblik på at nå til global enighed via internationale forhandlinger. 
I. REVOLUTIONEN INDEN FOR ELEKTRONISK HANDEL: UDFORDRINGER OG 
MULIGHEDER 
Elektronisk handel, som pr. definition er global, dækker et bredt spektrum af 
aktiviteter, hvoraf nogle allerede er godt etableret, men de fleste er helt nye. 
Elektronisk handel drives frem af Internet-revolutionen, og der sker hele tiden 
spektakulære udvidelser og gennemgribende forandringer. Den omfatter både 
indirekte elektronisk handel (elektronisk bestilling af materielle goder) og direkte 
elektronisk handel (online-levering af immaterielle goder). Elektronisk handel er et 
miljø med en meget hurtig udvikling, og det frembringer et bredt udvalg af innovative 
virksomheder, markeder og handelssamfund - herigennem skabes nye funktioner og 
nye indtægtskilder. 
Elektronisk handel frembyder et væld af muligheder for forbrugere og virksomheder i 
Europa, særlig for små og mellemstore virksomheder (smv'er). Hurtig indførelse af 
elektronisk handel er en presserende opgave for erhvervslivet, industrien og 
regeringerne i Europa. Elektronisk handel gør det muligt at handle billigt på tværs af 
regionale og nationale grænser. For at kunne få fuldt udbytte af fordelene er det 
nødvendigt at udvikle effektive distributionskanaler og transeuropæiske net til den 
fysiske levering af elektronisk bestilte varer; det omfatter også effektive og moderne 
posttjenester. 
Elektronisk handel stimulerer konkurrencen på det indre marked og har allerede 
medført dybtgående strukturændringer. Der bliver brug for nye fagkundskaber til at 
skabe og fastholde nye arbejdspladser i Europa. Europas vigtigste konkurrenter har 
allerede resolut udnyttet de muligheder, som elektronisk handel indebærer - og USA 
er allerede langt forud på dette område. Handel via Internet er dog ved at være lige så 
udbredt i en række medlemsstater. I denne forbindelse kan Europa bryste sig af at stå 
særlig stærkt inden for områderne teknologi, produktion af indhold samt sproglig og 
kulturel mangfoldighed. Ligeledes vil anvendelsen af en fælles valuta på verdens 
største enhedsmarked være et kraftigt incitament til udbredelsen af elektronisk handel 
i Europa, og elektronisk handel vil på sin side bidrage til udbredelsen af euroen. 
Der er derfor et stærkt behov for hurtigt at igangsætte en politisk debat med henblik på 
at fremme elektronisk handel og undgå en fragmentering af dette lovende marked. 
II. ADGANG TIL DE GLOBALE MARKEDER: INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI OG TJENESTER 
Høje telegebyrer har længe være en stor hindring for elektronisk handel i Europa. 
Gennemførelsen af liberaliseringspakken for telemarkedet har dog allerede ført til 
lavere priser og til mere fleksible prissystemer. Elektronisk handel er mere udbredt på 
de mest konkurrenceprægede markeder. WTO-aftalen om basistelestjenester 
(Agreement on Basic Telecommunication) bidrager direkte til udviklingen af en 
global markedsplads for elektronisk handel. Ligeledes vil nylige internationale aftaler 
om afskaffelse af toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer sandsynligvis hurtigt 
få priserne på vigtige IT-produkter til at falde, fremme udbredelsen af elektronisk 
handel og styrke Europas konkurrencedygtighed. Eliminering af kapacitetsproblemer 
og etablering af en infrastruktur med stor båndbredde er en anden opgave for Europa -
en opgave, som både den private sektor og Fællesskabet aktivt forsøger at løse. 
At sikre interoperabilitet i et konkurrencepræget miljø er et andet kraftigt incitament. 
Kommissionen fremmer aktivt global interoperabilitet inden for nøglesektorer som 
sikker teknologi og betalingssystemer, og den giver elektronisk handel en 
fremtrædende plads i en række forsknings- og udviklingsprogrammer (FTU) for at 
sikre, at de vigtigste teknologier og systemer er alment tilgængelige og lette at 
anvende. 
III. ETABLERING AF GUNSTIGE RETLIGE RAMMER 
Rammerne for det indre marked har bevist deres værd for traditionelle virksomheder. 
Dette skal nu overføres til elektronisk handel. Hvis der skal opbygges tillid blandt 
virksomheder og forbrugere, forudsætter det anvendelse af sikker teknologi (f.eks. 
digitale underskrifter, digitale certifikater og sikre elektroniske betalingsmekanismer) 
samt forudsigelige retlige og institutionelle rammer, som kan understøtte denne 
teknologi. Hvis operatører, som anvender elektronisk handel, skal kunne udnytte det 
indre marked fuldt ud, er det vigtigt at undgå modstridende forskrifter og at sikre et 
sammenhængende retligt og forskriftsmæssigt grundlag for elektronisk handel på EU-
niveau. Dette bør baseres på anvendelsen af de vigtigste principper for det indre 
marked. 
Der bør, om nødvendigt, findes passende forskrifter for hver enkelt 
virksomhedsaktivitet, fra oprettelsen af virksomheden over markedsføring og 
udførelse af elektroniske transaktioner samt indgåelse af kontrakter til gennemførelse 
af elektronisk betaling. Samtidig skal der tages fat på et antal vigtige "horisontale" 
spørgsmål, som berører al elektronisk handel. Det er bl.a. datasikkerhed, beskyttelse af 
intellektuel ophavsret, adgangsstyringssystemer og privatlivets fred samt et klart og 
neutralt afgiftsmiljø. 
h 
Elektronisk handel er generelt set international, derfor er det nødvendigt at nå frem til 
globale løsninger. Kommissionen vil aktivt søge at få en international dialog i stand, 
hvori deltager regeringer og repræsentanter for erhvervslivet, både i de relevante 
multilaterale forummer og bilateralt med Fællesskabets vigtigste handelspartnere. 
Dette omfatter også internationalt samarbejde om bekæmpelse af organiseret 
international kriminalitet på nye kommunikationsnet (f.eks. P8). 
IV. FREMME AF ET GUNSTIGT ERHVERSKLIMA 
For at fremme et gunstigt erhvervsklima er det både nødvendigt at styrke kundernes 
fortrolighed med og tillid til elektronisk handel og at opmuntre til anvendelse af god 
praksis blandt europæiske virksomheder (især via programmer for smv'er, 
støtteforanstaltninger, samt forskning og udvikling (FTU) og G7-pilotprojekter). 
Samtidig vil offentlige administrationer komme til at spille en central rolle på grund af 
deres købekraft og ved den tidlige indførelse af den vigtigste teknologi inden for 
elektronisk handel. Udviklingen af en stærk synergieffekt mellem elektronisk handel 
og elektronisk administration bør aktivt opmuntres i fremtiden til gavn for alle 
involverede parter. 
Sammenfattende kan siges, at dette initiativ foreslår en sammenhængende række 
særforanstaltninger inden for elektronisk handel - et område, som er utrolig vigtigt for 
Europas konkurrencedygtighed på verdensmarkederne. Disse særforanstaltninger skal 
ses i en bredere sammenhæng med initiativerne i forbindelse med 
informationssamfundet - og vil blive indført i den rullende handlingsplan for 
informationssamfundet. 
Det er Kommissionens politiske mål at gennemføre denne sammenhængende ramme 
af teknologiske, forskriftsmæssige og støtteforanstaltninger hurtigst muligt, og senest i 
år 2000. 
INDLEDNING 
1. Formålet med dette europæiske initiativ er at fremme den kraftige vækst i den 
elektroniske handel i Europa. I meddelelsen "Tjenestesektoren i fokus'" blev den 
grundlæggende betydning af elektronisk handel understreget, ligesom Kommissionens 
tilsagn om at gøre Europa til et centrum for elektronisk handel. 
2. Denne meddelelse bygger videre på Kommissionens hidtige arbejde i forbindelse 
med informationssamfundet2, og særligt på den rullende handlingsplan3. Den 
præsenterer en sammenhængende politisk ramme for Kommissionens fremtidige 
foranstaltninger inden for elektronisk handel og forsøger at udbrede kendskabet til 
elektronisk handel og at fremme dialogen mellem alle parter på alle niveauer. 
3. Væksten i elektronisk handel er markedsbestemt. Europa er i en god position til at 
kunne udnytte de globale erhvervsmæssige muligheder, som nu byder sig. 
Gennemførelsen af det indre marked, udviklingen af europæisk knowhow og 
færdigheder samt indførelsen af euroen bevirker, at den europæiske økonomi og det 
europæiske erhvervsliv kan være med i spidsen af den nye globale elektroniske 
markedsplads. Udfordringen består i at fremme den udbredte anvendelse af 
elektronisk handel som en integreret del af europæisk handel. 
4. Dette initiativ, som tager udgangspunkt i det europæiske erhvervslivs særlige 
kendetegn og på den sociale og kulturelle mangfoldighed, sigter mod at præsentere en 
markant og sammenhængende europæisk indfaldsvinkel til udviklingen af elektronisk 
handel på de globale markeder. Initiativets vigtigste elementer er som følger: 
• At fremme den teknologi og infrastruktur, der er nødvendig for at sikre Europas 
konkurrencedygtighed inden for elektronisk handel, samt at etablere strukturer, 
som medfører effektive adgangssystemer til nuværende og kommende brugere. 
Dette søges gennemført ved effektiv gennemførelse af et konkurrencedygtigt 
telemarked og ved at udnytte og målrette FTU således, at Europas høje faglige 
niveau-inden for videnskab og teknologi bedre kan omsættes til salgbare produkter 
og tjenester. Dette sikres også ved at opmuntre til bred enighed om standarder og 
interoperabilitet for elektroniske markedssystemer. 
1 ØSU(96) 6 endelig udg. af 27. november 1996. 
2 Særlig meddelelserne "Europas indfaldsvinkel til standardisering og det globale 
informationssamfund"(KOM(96) 359 endelig udg. af 24. juli 1996); "At lære i informationssamfundet 
- Handlingsplan for et europæisk initiativ på uddannelsesområdet - (1996-98) (KOM(96) 471 af 
2. oktober 1996); "Ulovligt og skadeligt indhold på Internet" (KOM(96) 487 af 16. oktober 1996); 
"Samhørighed og informationssamfundet" (KOM(97) 7 af 22. januar 1997; samt grønbøgerne "Liv og 
arbejde i informationssamfundet: Mennesket i centrum" (KOM(96) 389 af 24. juli 1996); "Beskyttelse 
af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester og 
informationstjenester"(KOM(96) 483 af 16. oktober 1996). 
3 "Europa i spidsen for det globale informationssamfund: Rullende handlingsplan" (KOM(96) 607af 
27. november 1996). 
C 
D At udnytte det indre markeds fordele ved at skabe et sammenhængende 
retsgrundlag for elektronisk handel, både i Europa og globalt. Disse rammer skal 
kunne forstærke erhvervslivets tillid, så der investeres, og forbrugernes tillid, så de 
anvender elektronisk handel, ved at fjerne tilbageværende retlige og 
forskriftsmæssige hindringer og ved at undgå, at nye hindringer opstår. 
O At skabe et gunstigt erhvervsklima for elektronisk handel ved at fremme relevante 
færdigheder og ved at gøre forbrugere og erhvervsliv opmærksom på de 
muligheder, der ligger i elektronisk handel. Dette søges nået via uddannelses-, 
oplysnings- og demonstrationsprojekter, ved at udnytte synergieffekterne mellem 
regeringer og erhvervsliv, samt ved at satse på Europas særlig stærke sider, dvs. 
teknologi, markeder og sproglig og kulturel mangfoldighed. 
O At arbejde for en global enighed ud fra en fælles europæisk holdning for at sikre en 
effektiv deltagelse i igangværende internationalt samarbejde og forhandlinger. 
Europa bør gøre sig sin egen styrke og sine egne interesser klart og argumentere for 
disse i de internationale forummer og grupper, som er bedst egnet til formålet. 
Dette initiativ præsenterer en sammenhængende ramme for disse markedsfremmende, 
teknologiske, forskriftsmæssige og støtteforanstaltninger, der gensidigt forstærker 
hinanden, og som skal lette udviklingen af et marked for elektronisk handel, samtidig 
med at offentlighedens interesser tilgodeses. Kommissionens politiske mål er at 
iværksætte denne sammenhængende ramme hurtigst muligt og senest i år 2000. 
KAPITEL 1: REVOLUTIONEN INDEN FOR ELEKTRONISK HANDEL 
5. Elektronisk handel drejer sig om at gennemføre handelstransaktioner elektronisk. 
Grundlaget er den elektroniske behandling og overførsel af data, herunder tekst, lyd 
og billeder. Den omfatter mange forskellige aktiviteter, herunder elektronisk handel 
med varer og tjenester, online-levering af digitalt indhold, elektronisk overførsel af 
penge, elektronisk handel med aktier, elektroniske konnossementer, kommercielle 
auktioner, design- og projekteringssamarbejde, online-produktopsøgning, offentlige 
indkøb, direkte salg til forbrugere og eftersalgsservice. Den omfatter både produkter 
(f.eks. forbrugsvarer og medicinsk specialudstyr) og tjenester (f.eks. 
informationstjenester og finansielle og juridiske tjenester), traditionelle aktiviteter 
(sundhedsvæsen, uddannelse) og nye aktiviteter (f.eks. virtuelle indkøbscentre). 
ELEKTRONISK HANDEL: INTERNET-REVOLUTIONEN 
6. Elektronisk handel er ikke noget nyt fænomen. Erhvervslivet har i mange år 
udvekslet forretningsoplysninger via en lang række forskellige kommunikationsnet. 
Men ekspansionen foregår meget hurtigere nu, og der sker gennemgribende 
ændringer, sorn drives frem af Internets eksponentielle vækst. Elektronisk handel, som 
indtil for nylig ikke var andet end firma/firma-aktivitet, ekspanderer nu Hurtigt til et 
kompliceret net af kommercielle aktiviteter, som gennemføres globalt mellem et 
stadigt voksende antal deltagere, både firmaer og enkeltpersoner, kendte og ukendte, 
på åbne, globale net som Internet. 
Tabel 1: Ved den traditionelle elektroniske handel er nettet et middel til at overføre 
oplysninger; ved elektronisk handel på Internet er nettet markedet. 
TRADITIONEL ELEKTRONISK HANDEL ELEKTRONISK HANDEL PA INTERNET 
kun firma/firma firma/forbruger 
firma/firma 
firma/offentlig administration 
bruger/bruger 
lukkede "klubber", ofte branchebestemt åbent, globalt marked 
begrænset antal firmaer deltager ubegrænset antal deltagere 
lukkede private net åbne, ubeskyttede net 
kendte og pålidelige partnere kendte og ukendte partnere 
sikkerhed er indbygget i nettet behov for sikkerhed og autentifikation 
MARKEDET ER EN KLUB | NETTET ER MARKEDET 
7. Elektronisk handel omfatter stort set to slags aktiviteter: indirekte elektronisk 
handel - elektronisk bestilling af materielle goder, som derefter leveres fysisk via 
traditionelle kanaler som postvæsen eller kurerservice; og direkte elektronisk handel -
online-bestilling, -betaling og -levering af immaterielle, goder som software, 
underholdningsindhold eller informationstjenester globalt. Både direkte og indirekte 
elektronisk handel frembyder særlige muligheder. De udføres ofte begge af samme 
virksomhed, som f.eks. både sælger software online og fra butikker. Indirekte 
elektronisk handel er dog afhængig af en række eksterne faktorer som 
transportsystemets effektivitet. Direkte elektronisk handel, som muliggør 
gnidningsløse elektroniske punkt-til-punkt transaktioner på tværs af geografiske 
grænser, udnytter fuldt ud de globale elektroniske markeders potentiale4. 
DEN NÆSTE MARKEDSGENERATION 
8. Elektronisk handel er selvfølgelig ikke begrænset til Internet. Den omfatter en lang 
række applikationer inden for forskellige områder, bl.a. smalbånd (videotex), TV 
(teleshopping) og offline (salg via kataloger på CD-ROM) samt private firmanet 
(bankforretninger). Internet med sine robuste og netværksuafhængige protokoller fører 
dog i rivende fart til sammensmeltninger af forskellige former for elektronisk handel. 
Firmanet bliver til intranet. Samtidig frembringer Internet mange innovative former 
for elektronisk handel - f.eks. ved at kombinere digitale "tv-info-reklamer" med 
Internet-svarsystemer (til øjeblikkelig bestilling), kataloger på CD-ROM med 
4 Erfaringerne med Minitel i Frankrig viser, at det i begyndelsen først og fremmest er de virksomheder, 
som tilbyder immaterielle goder og tjenester, der har fordel af udviklingen af online-
handelstransaktioner. 
i 
Internet-forbindelser (til opdatering af indhold eller priser) samt kommercielle Web 
sites med lokale CD-ROM-udvidelser (til multimediedemonstratiorier, som kræver 
meget hukommelse). 
9. Elektronisk handel er et vækstmarked. I dette miljø, der er i konstant udvikling, 
opstår en lang række innovative virtuelle virksomheder, markeder og handelssamfund. 
Via Internet overlader virksomheder nu rutinemæssigt funktioner som ordreopfyldelse 
og forsendelse til distributører, som har specialiseret sig i sådanne tjenester. 
Distributørerne selv er også ved at blive "virtuelle", hvorved den fysiske opbevaring 
og flytning af varer overlades til logistikeksperter som kommercielle 
kurervirksomheder5. Købere, sælgere og mellemmænd danner Internet-markeder 
inden for så forskellige brancher som fast ejendom, reservedele til biler og 
entreprenørmateriel. På samme måde er globale fremstillingsindustrier inden for 
områder som biler, computere og luftfart ved aktivt at integrere deres forsyningskæder 
via Internet. 
10. Der skabes nye funktioner. Innovative virtuelle mellemmænd leverer f.eks. 
merværdibaserede mægler-, søgnings- og henvisningstjenester til virksomheder og 
forbrugere. Ved at sammenlægge kataloger opstår "alt-i-ét-supermarkeder", hvor man 
kan vælge produkter til den bedste pris fra mange nicheudbydere. Emneinddelte 
annonce-supersites er den eneste adgang til en mængde andre sites med annoncer. 
Statsfinansierede gateways, som det britiske handels- og industriministeriums Web 
site Trade UK6, fører direkte til et stort antal udvalgte virksomheder, som handler via 
Internet. Netværksoperatører, banker og computerfirmaer skaber nye indtægter med 
deres "værtsrolle", hvor de tilbyder "turnkey" virtuelle udstillingsvinduer og virtuelle 
indkøbscentre. 
11. Den tid, hvor det var gratis at bruge Webbet, er forbi. Der er ved at opstå nye 
former for handel mellem enkeltpersoner; brugere kan nu selv forlange et lille beløb 
for indhold, som de offentliggør på Webbet. Ligeledes kan kommercielle udgivere nu 
sælge oplysninger på Webbet dråbevis snarere end slurkvis, nemlig side for side, 
artikel for artikel og billede for billede. Den meget lille betaling for sådanne tjenester 
skaber nye indtægtskilder, optimerer udnyttelsen af arkiver og fremmer den brede 
udvikling af indhold. 
EUROPAS MULIGHEDER 
12. Elektronisk handel frembyder et væld af muligheder for Europa. Det anslås, at 
indtægter fra både direkte og indirekte elektronisk handel på Internet vil stige til over 
200 mia. ECU globalt i år 20007. Denne revolutionerende vækst vil medføre 
gennemgribende strukturelle forandringer. Sektorer som detailhandel og distribution 
med 20 mio. arbejdspladser og turisme med 6 mio. arbejdspladser vil skulle tilpasse 
sig for at udnytte disse muligheder, udvide eksisterende virksomheder og starte nye. 
5 De mest fremgangsrige boghandler og musikforretninger på Internet i Europa og USA er 100% 
"virtuelle virksomheder"; ordrer og forsendelser effektueres direkte fra forlæggernes lager, og 
udbydernes databaser er fuldt integreret med transportvirksomhedernes. 
6 Se http://www.tradeuk.co.uk. 
7 Kilde: ActivMedia, Romtec, i European Information Technology Observatory 97. 
Nogle eksisterende tjenester vil blive erstattet af nye. Der vil ske store 
effektivitetsstigninger. 
13. Elektronisk handel vil derfor have en betydelig virkning på arbejsmarkedets 
struktur og funktion. Der er behov for yderligere undersøgelser til helt at fastslå 
omfanget af disse forandringer. Det kan allerede nu siges, at de nye arbejdspladser 
først og fremmest vil ligge inden for videnbaserede højværditjenester. Der vil blive 
brug for uddannelse i disse nye fag. Når vi står over for hård global konkurrence i et 
digitalt miljø uden grænser, må vi sikre, at disse arbejdspladser oprettes og bibeholdes 
i EU. 
14. I Europa frembyder elektronisk handel allerede betydelige incitamenter, både for 
etablerede og nye deltagere. Smv'er nyder godt af de helt nye muligheder for adgang 
til de globale markeder som World Wide Web byder på. Store erhvervssektorer som 
fjernsalgsindustrien i Europa integrerer også aktivt Internet i deres markedsførings- og 
ordreopfyldelsesstrategier. Elektronisk handel forenkler styringen af transaktioner og 
styrker virksomhedens effektivitet. Den medfører både øget fleksibilitet, ansvar og 
omkostningsreduktioner. Indgangstærsklen til markedet sænkes, eksisterende 
markeder udvides og der skabes helt nye erhvervsgrene inden for videnbaseredc 
immaterielle produkter, som potentielt er et af de områder, hvor Europa står stærkest. 
15. Der er også store fordele i vente for forbrugerne. Elektronisk handel revolutionerer 
forholdet mellem forbruger og udbyder. Forbrugeren nyder godt af et større udvalg, 
fordi han kan sammenligne og straks vælge fra en bred vifte af tilbud. Udbuddet af 
specialprodukter vokser hele tiden. Priserne falder, efterhånden som de faste 
omkostninger og omkostninger til "mursten og mørtel" falder, og effektiviteten øges. 
Et kundeorienteret, personligt forhold afløser traditionelle massemarkedsførings- og 
distributionsteknikker, hvilket gør tjenesterne mere fleksible. 
16. Elektronisk handel er pr. definition international og fremmer bestilling og levering 
af varer og tjenester på tværs af grænserne. Konkurrencen på det indre marked 
fremmes direkte. Det indre marked kan til gengæld tilbyde elektronisk handel 
udsigten til en kritisk masse af virksomheder og kunder på tværs af grænserne. 
Elektronisk handel giver desuden fjerntliggende regioner mulighed for at fa adgang til 
centrale markeder. Elektronisk handel kan derfor være en livsvigtig faktor for 
samhørighed og integration i Europa. 
ELEKTRONISK HANDEL: INTERNATIONALE SAMMENLIGNINGER 
17. De muligheder, der ligger i elektronisk handel, er alt for ofte blevet udnyttet 
energisk af Europas vigtigste konkurrenter. I USA frembringer Internettet en 
blomstrende Internet-kerneøkonomi, hvor der opstår nye virksomheder, nye 
indtægtskilder, og vigtigst, nye arbejdspladser. Traditionelle erhvervssektorer som 
turisme og katalogvirksomheder flytter betydelige dele af deres kommercielle 
aktiviteter til nettet. 
-Cs? 
Tabel 2: Nye virksomheder på Internet: initiativer og innovation. 
• Internet-handlen i USA bygger på en særlig strukturel styrke: innovative mikro-virksomheder. USA kan 
allerede prale af mere end 250 000 "cyber-virksomheder", som anvender Internet kommercielt på forskellige 
måder. 
• / USA har tjenester inden for turisme og blomsterlevering været særlig fremgangsrige. Tjenester inden for 
turisme udgør i øjeblikket mere end halvdelen af den elektroniske handel. Det førende firma på markedet, som 
startede i oktober 1996, har allerede 250 000 kunder. Der er næsten 1000 Internet-blomsterleverandorer på 
Webbet, og det forende firma omsatte for 30 mio. dollar i 1996. 
• / Europa harfjernsalgsindustrien. hvis indtægter beløb sig til 37 mia. ECU i 1995, taget Internet til sit hjerte. 
F.eks. havde et af Europas s tors (c postordrefirmaer, en omsætning indenfor elektronisk handel på 400 mio. 
DM i 1996. Den største supermarkedskæde i Nederlandene har også en innovativ "Internet teleshopper''-
tjeneste. 
• / Europa dukker der nye virksomheder op inden for strategiske områder som værktøjer og teknologi (il 
elektronisk handel. De mest fremgangsrige er f.eks. en af verdens forende virksomheder indenfor smart card-
teknologi, en pionervirksomhed indenfor sikker elektronisk betaling og en førende virksomhed indenfor sikre 
virtuelle udstillingsvinduer på Internet. 
18. Dette er et meget vigtigt område for fremtidig vækst og konkurrenceevne. 
Internet-handlen i USA, som drives frem af store selskaber, styrkes også af et tæt net 
af mikrofirmaer. Disse nytilkomne, som helt er tilpasset Internet-miljøet og i det store 
hele har samme adgang til verdensmarkederne som multinationale selskaber, kan 
fremvise imponerende vækstrater og rentabilitet8. På nuværende tidspunkt er USA 
langt foran Europa. Et lignende forspring er ved at vise sig inden for den strategiske 
sektor værktøjer, produkter og teknologi til elektronisk handel, som understøtter den 
fremtidige udvikling af elektronisk handel. Japan og det asiatiske 
område/stillehavsområdet er også ved at indhente Europa. Disse lande har en meget 
stor vækst i forbindelser til Internet og elektronisk handel, som fremmes af disse 
landes erhvervsliv og regeringer. Hvis man går ud fra den nuværende vækst- og 
investeringsrate, kan disse lande tænkes at have lige så store indtægter fra elektronisk 
handel som Europa i år 20009. 
EUROPAS STÆRKE SIDER 
19. Nylige undersøgelser tyder på, at anvendelsen af handel via Internet i nogle 
medlemsstater nu er på højde med eller større end i USA. Finland og Nederlandene er 
nu blandt de mest dynamiske online-markeder i verden10. I dette meget 
konkurrenceprægede miljø kan og skal Europa bygge på sine særlig stærke sider. 
Europa står meget stærkt inden for basisteknologi og infrastruktur. Her findes 
magtfulde teleselskaber (både etablerede og nye selskaber), en meget pålidelig 
basisinfrastruktur og en tidlig indførelse af avancerede digitale net. Et andet vigtigt 
8 En nylig markedsundersøgelse af 1100 Web-baserede firmaer anslog, at over 30% gav overskud efter 
et år og at yderligere 30% ventedes at være rentable inden for to år. Fortjenester på 20% eller mere er 
almindelige (Oplysninger fra ActivMedia, gengivet i Business Week, 23/9/1996). 
9 Kilde: Gartner Group 
10 Nederlandene er nu et af de mest udbyggede markeder for elektronisk handel i verden, med stor 
udbredelse af PC'er (38% af husholdningerne), udbredt brug af Internet (22% af brugerne har adgang 
til Internet, sammenlignet med 16% i USA og 12% i Tyskland), og udbredt anvendelse af elektronisk 
handel (33% af Internet-brugerne foretager online-indkøb, mod 22% i USA). Kilde: International Data 
Corporation/Link. 
fortrin er indsatsen inden for standardisering, der illustreres af vellykkede 
industristandarder som GSM og DVB. Europas kommercielle fremstød inden for 
nøgleteknologier til elektronisk handel, f.eks. smart cards og intelligente agenter, 
tæller også positivt. Udvikling af indhold er også en af Europas stærkeste sider. 
Indhold - computersoftware, erhvervsinformation, videounderholdning - er selve 
grundlaget for immateriel elektronisk handel. Europæiske firmaer, især inden for 
forlags- og multimediebranchen, målretter deres betydelige ressourcer og knowhow på ' 
de globale elektroniske informationsmarkeder. Meget innovative smv'er har ligeledes 
med stor succes etableret sig inden for specialiserede markeder som 
multimedieproduktioner og flersproglig tilpasning af indhold. Europa har også en 
konkurrencedygtig detailhandelssektor med tilpasset produktudbud og dybtgående 
kendskab til forskellene i forbrugernes smag inden for Fællesskabet; dette er en 
styrke, som også kan udnyttes. 
Desuden vil muligheden for at handle elektronisk i en fælles valuta - euroen - på 
verden største enhedsmarked give europæiske virksomheder betydelige 
konkurrencemæssige fordele. Gennemsigtige priser på tværs af grænserne på grund af 
euroen vil fremme anvendelsen af elektronisk handel; ligeledes vil elektronisk handel 
fremme overgangen til euroen. 
20. Europa skal udnytte den utrolige fremdrift, som findes i iværksætterprocessen og 
markedskræfterne. Det er især vigtigt, at Fællesskabet og dets medlemsstater er i stand 
til at styre udviklingen. Hvis vore virksomheder skal have fremgang på vore dages 
konkurrenceprægede verdensmarked for elektronisk handel, er de nødt til at have et 
optimalt miljø at virke i. 
Dertil hører konkurrencedygtig telekommunikation, standarder og interoperabilitet 
samt målrettet FTU. Et sundt og fleksibelt retsgrundlag, som skaber tillid både hos 
virksomheder og forbrugere og sikrer fri og ubegrænset adgang til det indre marked er 
en vigtig faktor for den europæiske succes. Et sådant retsgrundlag vil i sig selv være 
en konkurrencefordel. Der må også tages skridt til at forbedre erhvervsklimaet; til at 
udveksle erfaringer med god praksis, til at fremme adgangen til risikovillig kapital og 
til at fremme uddannelse. I sidste ende skal der findes globale løsninger. Fællesskabet 
bør være med i front med undersøgelser af og forslag til internationale løsninger. De 
beskrevne forandringer og hvilke foranstaltninger der skal gennemføres, beskrives 
nærmere i næste kapitel. De er ambitiøse, og deres gennemførelse kræver indsats 
samt politisk vilje. Men hvis de lykkes, vil Europa være i en god position til at blive et 
centrum for elektronisk handel. 
BEHOVET FOR GLOBAL ENIGHED 
21. Elektronisk handel er pr. definition en global aktivitet. Forbedret adgang til 
globale markeder modsvares af nye udfordringer fra andre dele af verden. 
Multilaterale dialoger, hvori deltager repræsentanter fra regeringer og erhvervslivet, 
føres i øjeblikket i mange forummer. Det private erhvervsliv har haft en pionerrolle 
f.eks. i de processer, som førte til vigtige globale aftaler som ITA-aftalen om 
informationsteknologi (Information Technology Agreement) og MRA-aftalerne om 
fl 
gensidig anerkendelse (Mutual Recognition Agreements on conformity assessment). 
Med den vellykkede afslutning af WTO-forhandlingerne om tjenester (1993) og 
telekommunikation (1997) har Fællesskabet, sammen med sine medlemsstater, 
forpligtet sig til at åbne for de fleste aktiviteter inden for elektronisk handel. Enhver 
europæisk foranstaltning inden for elektronisk handel skal derfor være i 
overensstemmelse med disse WTO-aftaler. 
Kommissionen vil samtidig fortsætte med at bekæmpe handelshindringer med henblik 
på at sikre adgang til infrastruktur og tjenester i andre lande. Dette opnås ved at 
gennemtvinge multilaterale tilsagn, der er afgivet af Fællesskabets partnere i WTO. 
Mange handelstekniske spørgsmål, som vedrører elektronisk handel, skal også 
diskuteres bilateralt, især med USA. I denne forbindelse vil den nye transatlantiske 
dagsorden, dialogen om informationssamfundet og den transatlantiske dialog inden 
for erhvervslivet fortsat spille en væsentlig rolle. 
22. Der er voksende bekymring over fremkomsten af kriminalitet på Internettet, f.eks. 
elektronisk hvidvaskning af penge, hasardspil, hacker-aktiviteter eller brud på 
ophavsretten. Det internationale samarbejde er allerede vidt fremme inden for en 
række vigtige områder, f.eks. bekæmpelsen af organiseret grænseoverskridende 
kriminalitet på nye kommunikationsnet. Forskellige regeringer har reageret meget 
kraftigt på disse nye former for højteknologisk og computerbaseret kriminalitet på 
globale net11 (det oplyste antal kriminelle hacker-sager fordobles hvert år). 
I Europa (Europol) og i bredere internationale kredse (P8) er der etableret 
specialenheder, og samarbejdet på tværs af grænserne er blevet styrket inden for 
områder som real-time "trap and trace" af online-kriminelle og "search and seize" af 
digitale beviser. Der gøres ligeledes en indsats for at harmonisere reglerne for 
computerkriminalitet og undgå digitale "tilflugtssteder". En gruppe på højt niveau, 
som blev nedsat efter Det Europæiske Råds møde i Dublin, er ved at lægge sidste 
hånd på en handlingsplan til bekæmpelse af kriminalitet på Internet. Denne indsats er 
væsentlig med henblik på at opbygge tillid og tiltro til grænseoverskridende 
elektronisk handel. 
KAPITEL 2: SIKRING AF ADGANG TIL DET GLOBALE MARKED: 
INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI OG TJENESTER 
Den udbredte anvendelse af elektronisk handel kræver effektiv, billig og generelt 
tilgængelig teleinfrastruktur, -teknologi og -tjenester. Europa skal kunne tilbyde 
samme pris, kapacitet, adgang, udvalg, sikkerhed og brugervenlighed som alle andre 
systemer i verden. 
11 Federal Trade Commission i USA og Gendarmerie Royale du Canada har begge Web sites, som 
informerer brugere om forskellige typer illegale systemer og misbrug på Internet. 
Se http://www.ftc.gov og http://www.rcmp-grc.gc.ca/html/scams-f.htm 
OPTIMAL VIRKNING AF LIBERALISERINGEN INDEN FOR TELEOMRÅDET 
23. Et europæisk telemarked med fri konkurrence, som gennemføres via effektiv 
liberalisering af området vil sænke telegebyrerne og udgøre et væsentligt incitament 
til udviklingen af elektronisk handel i Europa. Medlemsstaterne er nu ved at 
gemiemføre sammenhængende lovgivning med henblik på at sikre fri konkurrence i 
alle erhvervssektorer fra 1. januar 1998. Ved at fremme større konkurrence både 
mellem etablerede operatører og nye aktører har liberaliseringen af teleområdet 
allerede ført til lavere priser på teletjenester samt til indførelsen af mere smidige 
gebyrsystemer for erhvervskunder og private brugere af online-tjenester. Som følge 
heraf er brugen af Internet allerede tiltaget på de mest konkurrenceprægede markeder, 
og anvendelsen af elektronisk handel er blevet mere udbredt. 
24. I en bredere international sammenhæng udgør WTO-aftalen om 
basistelekommunikationstjenester (Agreement on Basic Telecommunications) et 
væsentligt skridt fremad. Denne aftale bidrager væsentligt til fremkomsten af en 
global markedsplads, da den omfatter tilsagn fra 69 lande vedrørende markedsadgang 
og national behandling. Den omfatter alle telestjenester, uanset hvilken teknologi der 
anvendes til levering af disse tjenester. De fleste lande har underbygget sådanne 
tilsagn med lovgivningsmæssige tiltag. Kommissionen vil samarbejde med 
medlemsstaterne og med Fællesskabets handelspartnere med henblik på en 
fuldstændig og rettidig gennemførelse af denne aftale, som træder i kraft den 1. januar 
1998. 
25. Regionale forskelle i pris, kvalitet og adgang til infrastruktur og tjenester i 
forbindelse med elektronisk handel skal formindskes, således at fjerntliggende egne 
har fuld adgang til de globale markeder og regional isolation overvindes. Elektronisk 
handel giver en vigtig impuls til at rehabilitere regioner og til at forny og bibeholde 
lokale tjenester. Hvis smv'er fuldt ud skal kunne udnytte mulighederne, er der behov 
for en alment tilgængelig infrastruktur til elektronisk handel til en attraktiv pris. Der 
vil dog muligvis stadig forekomme store regionale forskelle i Europa. 
Markedskræfterne alene kan muligvis ikke ændre dette. Denne situation vil skulle 
følges nøje i takt med udviklingen af informationssamfundet. Kommissionen har 
behandlet dette spørgsmål i meddelelsen om "Samhørighed og 
informationssamfundet"12 og vil fortsat søge at involvere erhvervslivet i jagten på 
effektive løsninger. 
OPTIMERING AF FORDELENE VED LIBERALISERINGEN AF MARKEDERNE FOR 
INFORMATIONSTEKNOLOGI 
26. Den seneste tids internationale aftaler om at fjerne toldmæssige og ikke-
toldmæssige hindringer for produkter inden for områderne informations- og 
kommunikationsteknologi vil sandsynligvis hurtigt føre til lavere priser, særlig for 
basisværktøjerne (computere, software, netværk, CD-ROM), og direkte fremme 
udbredelsen af elektronisk handel. 
12 KOM(97) 7 af 22. januar 1997. 
S/l* 
Meddelelsen fra ministrene om handel med IT-produkter, som blev vedtaget i 
december 1996, tager højde for ekspansionen i den globale handel med 
informationsteknologi. Som følge heraf fastlægger ITA-aftalen, der dækker 90% af 
den globale handel med IT-produkter, at toldafgifter på disse vigtige produkter til 
elektronisk handel gradvist fjernes frem til år 2000. 
MRA-aftalerne vil ligeledes bidrage betydeligt til elimineringen af ikke-toldmæssige 
hindringer for IT-produkter. MRA-aftalerne, som viderefører det indre markeds 
principper for gensidig anerkendelse i en global sammenhæng, garanterer 
anerkendelsen af de godkendelsesprocedurer, der er gennemført i oprindelseslandet, 
hvilket igen skulle føre til en betydelig omkostningsreduktion. Den europæiske 
informations- og kommunikationsteknologisektor sætter pris på begge aftaler, som vil 
styrke hele sektoren for elektronisk handel, og dermed direkte komme europæiske 
virksomheder og forbrugere til gode. Kommissionen vil arbejde for en fuldstændig 
gennemførelse af disse aftaler og sikre, al de relevante forpligtelser, især med hensyn 
til tidsplaner for toldnedsættelser, overholdes. 
ELIMINERING AF KAPACITETSPROBLEMER 
27. Europa må sikre, at der etableres en infrastruktur med stor båndbredde, så 
forbrugere og virksomheder fuldt ud kan udnytte den igangværende teknologiske 
udvikling, som uundgåeligt fører til behov for større transmissionskapacitet. Den 
private sektor i nogle medlemsstater arbejder allerede med at eliminere 
kapacitetsproblemer13. Teleoperatører investerer kraftigt i Internet-infrastruktur og 
-tjenester. 
Kommissionen går ind for en koordineret fælleseuropæisk løsning af 
kapacitetsproblemer via Fællesskabets FTU-programmer inden for informations- og 
kommunikationsteknologi, herunder aktioner under det femte rammeprogram, og 
inden for transeuropæiske net. Det betyder bl.a. etablering af et høj hastighedsnet til 
forskere, udbygget med faciliteter til afprøvning af teknologi og applikationer. 
Kommissionen vil også lette deltagelsen for europæisk erhvervsliv og offentlige 
organer i den globale beslutningsproces vedrørende udviklingen af Internet. Samtidig 
skal der udvikles initiativer for smv'er, skoler og regionale myndigheder inden for 
uddannelse med henblik på at fremme den hurtige anvendelse af de nye 
bredbåndstjenester. 
28. Hvorvidt den europæiske industri vil være konkurrencedygtig i fremtiden 
afhænger af den fortsatte udvikling af højpræstationsinfrastruktur inden for 
information og telekommunikation. Der er brug for øjeblikkelig handling med henblik 
på den tidlige udvikling og gennemførelse af en avanceret Internet-infrastruktur med 
stor kapacitet14, som bygger på jord-og satellitbaserede net . 
13 F.eks. i Finland, hvor teleoperatørers massive investeringer i Internet-infrastruktur (især et tæt net af 
ATM-net) stort set har elimineret kapacitetsproblemer. 
14 USA's regering har afsat 100 mio. dollar til "Next Generation Internet Initiative", der udvikles til 
applikationer, som anvender stor båndbredde. 
'. KOM(97)..., Handlingsplan om satellitkommunikation i informationssamfundet. 
SIKRING AF INTEROPERABILITET I ET KONKURRENCEPRÆGET MILJØ 
29. Hvis den nuværende tendens hen imod udvikling af inkompatible standarder16 
fortsætter, kan både virksomheder og forbrugere imødese store ulemper17. Der er en 
risiko for at brugerne bliver "låst fast" i bestemte løsninger. Det kan ligeledes være 
svært at udføre transaktioner mellem inkompatible systemer. Uden interoperabilitet 
kan det blive vanskeligt at opnå en kritisk masse. Desuden er det også nødvendigt med 
sikker teknologi for at skabe tillid til informationssamfundet. Denne teknologi findes 
stort set allerede, men der er stadig vigtige spørgsmål vedrørende kommerciel og 
teknisk interoperabilitet, som skal løses, samtidig med at der sikres fri konkurrence. 
Kommissionen vil i juni 1997 igangsætte en særlig foranstaltning vedrørende 
standardiseringsprojekter for elektronisk handel for at fremme interoperabilitet 
mellem forskellige tjenester inden for elektronisk handel. 
30. Der er opstået nye former for industrielt samarbejde inden for standardisering i 
forbindelse med elektronisk handel. Inden for industrien gøres der allerede en indsats 
(f.eks. med Financial Services Technology Consortium; World Wide Web 
Consortium18) for at sikre faktisk interoperabilitet globalt for en lang række vigtige 
teknologier inden for elektronisk handel, som f.eks. elektroniske betalingssystemer19. 
Kommissionen har ligeledes søgt at opmuntre til enighed via aftalememorandum om 
åben adgang til elektronisk handel for smv'er i Europa (Memorandum of 
Understanding on Open Access to Elektronic Commerce for European SMEs)20. 
Deltagelse af europæisk industri og brugere i standardiserings- og 
specifikationsarbejdet lettes ved at etablere et system af fleksible, ad hoc, åbne 
workshops på europæisk plan, fortrinsvis under ledelse af eller i samarbejde med de 
europæiske standardiseringsorganer CEN, CENELEC og ETSI. Dette vil give 
deltagerne mulighed for at forudse og reagere hurtigt på den hurtige globale udvikling. 
Der vil desuden blive taget skridt til at sikre en bedre behandling af forbrugernes 
standardiseringsbehov, især små og mellemstore virksomheders. 
31. Kommissionen vil præsentere en meddelelse om et europæisk 
standardiseringsinitiativ vedrørende elektronisk handel. Denne meddelelse vil pege på 
tekniske hindringer for udbredelsen af elektronisk handel og komme med konkrete 
forslag til, hvordan disse fjernes med aktiv bistand fra europæiske virksomheder. 
16 Termen 'standard' betyder her enhver formelt eller uformelt accepteret teknisk specifikation og ikke 
nødvendigvis kun dokumenter, som er vedtaget af et anerkendt standardiseringsorgan. 
17 F.eks. er der i Europa mere end 20 gensidigt inkompatible standarder for 'stored value'-kort (som 
f.eks. telefonkort) 
18 World Wide Web (WWW) blev opfundet hos CERN, Den Europæiske Organisation for 
Højenergifysik. 
|y WWW Consortium, der er et konsortium bestående af 160 computer-, telekommunikations- og 
indholdsvirksomheder, hvoraf halvdelen er europæiske, arbejder i øjeblikket på en række initiativer, 
som skal sikre faktisk interoperabilitet mellem eksisterende teknologi på området elektroniske 
betalingssystemer (Joint Electronic Payment Initiative), digitale underskrifter (Digital Signature 
Project). Det arbejder også på innovative løsninger inden for områderne indholdssortering (Platform 
for Internet Content Selection (PICS)) og beskyttelse af personlige oplysninger (Privacy and 
Demographics Project). Se http://www.w3.org. 
20 Se http://www. eto. org. uk/ttrade/mou/ på WWW. 
/I C 
Kommissionen er desuden ved at undersøge lovgivningsforslag med henblik på at 
fastlægge en procedure til udpegelse og udvælgelse af offentligt tilgængelige 
specifikationer til støtte for Fællesskabets politikker. 
32. De fordele, der er forbundet med elektronisk handel, kan kun realiseres, hvis 
interoperabilitet sikres globalt. Fællesskabet og dets medlemsstater er altid gået ind 
for internationale standarder og forventer, at dets største handelspartnere gør det 
samme. 
Med henblik på at fremme yderligere international standardisering arrangerer 
Kommissionen en global konference om standardisering "Building the Global 
Information Society for the 21st Century", som skal afholdes i oktober 1997, og som 
fokuserer på interoperabilitet og standardisering for informationssamfundet. Der vil 
især blive lagt vægt på elektronisk handel. 
ADGANG TIL BRUGERVENLIGE TJENESTER INDEN FOR ELEKTRONISK HANDEL: 
EUROPÆISK FORSKNING OG UDVIKLING 
33. Der kræves yderligere arbejde, som bygger på intensiv brugerdeltagelse, for at 
forbedre brugervenligheden og skabe muligheder for virksomhedsfornyelse. Formålet 
er, at tilbyde enkle, brugervenlige løsninger til elektronisk håndtering af hvert trin i 
transaktionskæden. Dette vil fremme den generelle udbredelse af elektronisk handel, 
især hos smv'er, og give dem mulighed for at komme i gang med at anvende og holde 
sig orienteret om teknologi til elektronisk handel. Kommissionen bidrager til 
overvindelsen af teknologiske hindringer ved at give elektronisk handel en 
fortrinsstilling i sine FTU-programmer og ved at koordinere beslægtede projekter21. 
De første skridt er allerede taget i form af en indkaldelse af forslag vedrørende 
elektronisk handel inden for Esprit-programmet. Hensigten er at finde et god blanding 
af forskning, teknologisk udvikling og foranstaltninger til udbredelse, således at 
virksomhedsfornyelser understøttes med en sammenhængende indsats. Mulighederne, 
som byder sig inden for forskning og udvikling i socio-økonomiske spørgsmål, må 
også udnyttes. 
Elektronisk handel er en vigtig foranstaltning i programmet "Udvikling af et 
brugervenligt informationssamfund", der er foreslået som en del af det kommende 
femte rammeprogram22. Teknologiske udviklings- og udbredelsesprojekter i 
forbindelse med Fællesskabets FTU-programmer bør koncentreres om at tilbyde en 
lang række indbyrdes kompatible "byggeklodser" til elektronisk handel. Det kunne 
f.eks. være til tjenester som betalinger, forvaltning af ophavsret osv., med henblik på 
at understøtte trinene i transaktionskæden. De kunne også omfatte integrerede 
løsninger - f.eks. med henblik på en bedre integrering af smart card-teknologi, 
mobilkommunikations- og informationssystemer. De bør foretrække teknologier, som 
minimerer behovet for personlige oplysninger, og således styrker forbrugernes ret til 
privatlivets fred (teknologi, som styrker privatlivets fred). Den brugervenlige adgang 
21 En oversigt over arbejde vedrørende elektronisk handel i forbindelse med programmerne Esprit 
(informationsteknologi) og ACTS (kommunikationsteknologi) kan findes på World Wide Web: se 
http:/www. cordis, lu/esprit/src/ecomproj. htm. 
22 KOM(97) 142. 
til oplysninger skal også sikres (især for at håndtere for store informationsstrømme). 
Flersprogethed, herunder online-oversættelse, skal understøttes. Multimedie- og 
videnbaserede systemer skal også udnyttes fuldt ud for at forenkle brugergrænsefladen 
og understøtte brugere med forskellige forudsætninger på en bedre måde. Som angivet 
i handlingsplanen om innovation23, er der andre faktorer end FTU, der skal tages med i 
betragtningerne for at skabe et klima, som fuldt ud understøtter udnyttelsen af 
innovation. 
INTERNATIONALT INDUSTRISAMARBEJDE INDEN FOR INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI 
OG TJENESTER ( 
34. Den globale infrastruktur skal styres af et internationalt industri- og teknologisk 
samarbejde, særlig på områder som sikker elektronisk handel, internationale 
elektroniske betalinger, understøttelse af flere sprog osv. Kommissionen har allerede 
igangsat adskillige foranstaltninger vedrørende internationalt industrisamarbejde. Der 
vil blive iværksat projekter i løbet af 1997 som en del af Prag-handlingsplanen, der 
involverer central- og østeuropæiske lande, og i samarbejde med middelhavslande, 
som ikke er medlem af EU. Sådanne projekter hjælper i særlig grad central- og 
østeuropæiske lande i deres forberedelser til at blive medlemmer af EU. Internationalt 
industrisamarbejde med store handelspartnere som USA, Canada, Australien, EØS-
staterne, Israel og Japan er en del af bilaterale dialoger og aftaler om videnskabeligt 
og teknologisk samarbejde. Kommissionen har også til hensigt at styrke det 
igangværende samarbejde om elektronisk handel ved at fremme globale pilotprojekter 
under G7-pro grammet for en global markedsplads for smv'er. 
KAPITEL 3: UDVIKLING AF GUNSTIGE RETLIGE RAMMER 
Hvor hurtigt og i hvilken grad Europa vil komme til at drage fordel af elektronisk 
handel, afhænger i høj grad af tilstedeværelsen af en moderne lovgivning, som helt 
imødekommer erhvervslivets og forbrugernes behov. Det er Kommissionens mål at 
implementere de relevante retlige rammer senest i år 2000. De eksisterende rammer 
for det indre marked har bevist deres værd for traditionelle erhvervsformer. Nu skal de 
overføres til elektronisk handel via opfyldelse af to mål, som supplerer hinanden: der 
skal opbygges tillid, og den fri adgang til det indre marked skal sikres. 
OPBYGNING AF TILLID 
35. Det første mål er at opbygge tillid. Hvis elektronisk handel skal kunne udvikle sig, 
må både virksomhederne og forbrugerne have tillied til, at deres transaktion ikke 
opfanges eller ændres af andre, at sælger og køber er dem, de hævder at være, og at 
transaktionssystemerne er tilgængelige, legale og sikre. En sådan opbygning af tillid 
er en forudsætning for, at virksomheder og forbrugere går over til at anvende 
elektronisk handel. Men der er mange, som fortsat er bekymret over leverandørers 
23 Første handlingsplan for innovation i Europa - Innovation som vækst- og beskæftigelsesfremmende 
faktor, KOM(96) 589 af 20. november 1996. 
«7* 
identitet og solvens, deres faktiske fysiske placering, ægtheden af oplysninger, 
beskyttelse af privatlivets fred og persondata24, håndhævelsen af aftaler vedrørende 
fjernsalg, pålideligheden af betalinger, regres vedrørende mangler eller svig og 
eventuel udnyttelse af en dominerende markedsposition 5 - alt sammen spørgsmål, 
som bliver ekstra vigtige ved handel på tværs af grænserne. 
36. Sikker teknologi - f.eks. digitale underskrifter og digitale certifikater - løser i 
nogen grad denne opgave. Digitale underskrifter giver en entydig bekræftelse af 
afsenderens identitet og af elektroniske dokumenters pålidelighed og ægthed. Digitale 
underskrifter, som er unikke for afsenderen og unikke for den afsendte meddelelse, er 
verificerbare og uigenkaldelige. På samme måde giver udvekslingen af digitale 
certifikater (Internet ID-kort) via et automatisk digitalt "håndtryk" mellem computere 
sikkerhed for, at parterne er dem, de hævder at være, og hjælper med at afgøre om den 
leverede tjeneste eller de leverede varer virkelig eksisterer. 
Mekanismer til beskyttelse af ophavsretten, som også bygger på sikker teknologi som 
f.eks. kryptering og smart cards, sikrer beskyttelsen af digitalt materiale og er en 
væsentlig faktor for etableringen af et massemarked for elektronisk indhold. Sikre 
mekanismer til elektronisk betaling, som også bygger på kryptering, udgør det sidste 
tillidsskabende element: evnen til at betale og til at modtage betaling. Denne sikre 
teknologi er for størstedelens vedkommende klar til brug og findes på markedet. De 
nødvendige retlige og institutionelle rammer, som skal understøtte denne teknologi er 
dog ikke helt færdige, særlig inden for områderne interoperabilitet og gensidig 
anerkendelse på tværs af grænserne. 
SIKRING AF FRI ADGANG TIL DET INDRE MARKED 
37. Det andet mål er at sikre fri adgang for elektronisk handel til det indre marked. Det 
indre marked giver på grund af sin størrelse virksomheder mulighed for at nå en 
"kritisk forbrugermasse", før de giver sig i kast med de globale markeder. 
Medlemsstaterne har dog reageret meget forskelligt på den udfordring, som 
elektronisk handel udgør. Udviklingen af divergerende lovgivning er ikke blot 
ineffektiv, når man tager elektronisk handels grænseoverskridende natur i betragtning, 
men risikerer også at føre til en fragmentering af det indre marked og derved at 
bremse udviklingen af elektronisk handel i Europa. Direktivforslaget om 
forskriftsmæssig gennemsigtighed26 er præcist målrettet mod at nedbringe risikoen for 
at nye foranstaltninger, ved at være forskellige fra den ene medlemsstat til den anden, 
kan hindre den fri bevægelighed af tjenester i informationssamfundet. 
24 Privatlivets fred er en af de væsentligste bekymringer blandt forbrugerne. I henhold til undersøgelsen 
"Information Technology and Data Protection" (informationsteknologi og databeskyttelse), 
Eurobarometer 46.1, januar 1997, var 2/3 af de adspurgte bekymret over de spor af persondata, der 
efterlades, når man anvender digitale informationsnet. 
25 Desuden kan virtuelle indkøbscentre, som opererer på tværs af grænserne, blive meget 
markedsdominerende, når de opnår en betydelig størrelse. Det kan være påkrævet at ændre 
detailhandelslo vgivningen. 
26 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tredje ændring af direktiv 83/189/EØF om en 
informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter, KOM (96) 392 endelig udg. 
af 30.08.1996. 
38. Uanset hvor vigtigt det er at undgå forskriftsmæssige modsigelser ved at modvirke 
divergerende foranstaltninger på nationalt niveau, må Fællesskabet også sikre, at der 
udvikles sammenhængende retlige rammer for elektronisk handel på europæisk plan. 
Sådanne rammer vil uundgåeligt bygge videre på den eksisterende lovgivning for det 
indre marked, hvilket i det store hele allerede skaber de rigtige forhold for online-
virksomheder. I tråd med disse rammer er der allerede gennemført særlige 
foranstaltninger som svar på nye udviklinger. De omfatter bl.a. de nyligt vedtagne 
direktiver om beskyttelse af personoplysninger27, om retlig beskyttelse af databaser28 
og om aftaler i forbindelse med fjernsalg29 samt den foreslåede revision af direktivet 
om "TV uden grænser"30. Der er desuden udsendt en del debatoplæg eller politiske 
retningslinjer om forskellige politiske områder, herunder om retlig beskyttelse af 
krypterede tjenester31, ophavsret og ophavsretsbeslægtede rettigheder32, industriel 
ejendomsret33, kommerciel kommunikation34 , offentlig indkøb35 og beskyttelse af 
mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med audiovisuelle tjenester 
og informationstjenester36. 
PRINCIPPERNE FOR DE RETLIGE RAMMER FOR ELEKTRONISK HANDEL 
39. Anvendelsen af fire principper vil give Unionen et smidigt og passende sæt retlige 
rammer. 
Ingenforskrift for forskriftens skyld: I mange tilfælde kan den frie bevægelighed af 
tjenester i forbindelse med elektronisk handel effektueres via gensidig anerkendelse af 
nationale forskrifter og passende anvendelse af god praksis. Det betyder, at 
virksomheder, som udfører grænseoverskridende transaktioner, er underlagt lovene i 
oprindelseslandet ("kontrol i oprindelseslandet"). Kun i tilfælde, hvor gensidig 
anerkendelse ikke er nok til at fjerne hindringerne på markedet eller til at tage hensyn 
til spørgsmål af generel interesse, er der behov for, at Fællesskabet griber ind. Enhver 
27 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske 
personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne 
oplysninger. EFTnr. L281 af 23.11.1995, s.31. 
2 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/9/EF af 11. marts 1996 om retlig beskyttelse af databaser, 
EFT nr.L 77 af 27.03.1996, s. 20. 
29 Europa-Parlamentets og Rådet direktiv 97/7/EF af 17. februar 1997 om forbrugerbeskyttelse i 
forbindelse med aftaler vedrørende fjernsalg (offentliggøres i EFT). 
30 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 89/552/EØF om 
samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne vedrørende udøvelse af tv-
radiospredningsvirksomhed, KOM(95) 86 endelig udg. af 31.05.1995, EFT nr. C 185 af 19.07.95, s. 4. 
31 Grønbog udarbejdet af Kommissionen - Retlig beskyttelse af krypterede tjenester i det indre marked 
- Høring om behovet for en ef-foranstaltning, KOM (96) 76 endelig udg. af 06.03.96. 
32 Meddelelse fra Kommissionen - Opfølgning af grønbogen om ophavsret og ophavsretsbeslægtede 
rettigheder i informationssamfundet, KOM(96) 568 endelig udg. af, 20.11.1996. 
33 Spørgeskema om industriel ophavsret i informationssamfundet. Version 5.0. september 1996. DG 
XV/E/3. 
34 Kommerciel kommunikation i det indre marked - Grønbog fra Kommissionen, KOM (96) 192 
endelig udg. af 08.05.1996. 
35 Grønbog - Offentlige indkøb i EU: Overvejelser for fremtiden, KOM(96) 583 endelig udg. af 
27.11.1996. 
36 Grønbog om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed i forbindelse med 
audiovisuelle tjenester og informationstjenester, KOM (96) 483 endelig udg. af 16.10.1996. 
^ 
forskrift bør lægge så få byrder på markedet som muligt og holde trit med 
markedsudviklingen. 
Enhver forskrift skal bygge på alle frihederne i det indre marked: Elektronisk handel 
dækker en lang række grænseoverskridende aktiviteter. Uanset om virksomheder, der 
driver elektronisk handel, leverer en eller flere varer og/eller tjenester, skal friheden til 
at kunne gøre dette - hurtigt og effektivt - ligge til grund for al fremtidig politik. Der 
skal lægges lige megen vægt på alle det indre markeds friheder: gennemførelsen af 
den fri bevægelighed for varer, personer, tjenester og kapital samt etableringsfriheden. 
Kun på denne måde kan de væsentlige mål, som omfatter sammenhæng, 
forudsigelighed og enkel anvendelse, nås. 
Enhver forskrift skal tage hensyn til erhvervsforholdene: Ved elektronisk handel er en 
sælger nødt til at etablere en virksomhed, gøre reklame for sine produkter eller 
tjenester, samt til at sælge, levere og finansiere dem. Det er en del af den normale 
forretningsgang - en kommerciel kæde. I mange tilfælde vil det ikke være nødvendigt 
med lovgivning til at håndtere faktiske eller potentielle problemer. Hvor det er 
nødvendigt, skal lovgivningen søge at løse problemer i hele den kommercielle kædes 
længde, for det er meningsløst at fjerne hindringer et sted i forløbet, hvis andre 
bibeholdes et andet sted. 
Enhver forskrift skal hurtigt og effektivt opfylde målsætninger af generel interesse: Et 
indre marked for elektronisk handel vil ikke udvikle sig uden en effektiv beskyttelse 
af målsætninger af generel interesse, som f.eks. privatlivets fred eller 
forbrugerbeskyttelse samt andre offentlige interesser som generel adgang til nettene. 
Uden en sådan beskyttelse er der en reel risiko for, at nationale forskrifter bibeholdes, 
fordi de enkelte medlemsstater forsøger at beskytte deres borgeres legitime interesser. 
DE VÆSENTLIGE FORSKRIFTER 
På grundlag af disse fire principper skal der udvikles et passende sæt forskrifter på 
områder, hvor det er nødvendigt. På nogle områder findes der allerede forskrifter; på 
andre skal de hurtigst muligt udarbejdes. Forskellige retlige spørgsmål skal afklares 
for hvert trin i forretningsgangen med henblik på at sikre, at elektronisk handel kan 
foregå frit på tværs af landegrænserne. 
Fra etableringen af en virksomhed.... 
40. Der findes en bred vifte af nationale forskrifter, som kunne forhindre, at 
tjenesteleverandører etablerer sig i andre lande. Det gælder f.eks. forskellige krav til 
faglige kvalifikationer, forskellige systemer til risikoforebyggelse og overvågning 
eller krav vedrørende anmeldelse eller licensaftaler (f.eks. inden for lovregulerede 
erhverv eller finansielle tjenester). Kommissionen er derfor ved at undersøge, hvordan 
sådanne problemer bedst løses, samtidig med at målsætninger af generel interesse 
opfyldes, og vil forelægge forslag til politiske retningslinjer. 
41. Det nye virtuelle miljø gør det også vanskeligere at afgøre, hvem de kontraherende 
parter er, hvor en operatør inden for elektronisk handel "hører hjemme" og hvorvidt 
en operatør overholder al relevant lovgivning. Det kan føre til retlig usikkerhed om, 
hvilken medlemsstat der er kompetent, og om, hvilken lovgivning der gælder i 
omstridte sager. Det nye miljø gør også anvendelsen af principperne for det indre 
marked mere kompliceret, især princippet om kontrol i oprindelseslandet. 
Kommissionen vil undersøge disse og beslægtede spørgsmål med henblik på at 
afklare eventuelle tvivlsspørgsmål og uklarheder - herunder anvendelsen af Rom­
konventionen37 og Bruxelles-konventionen38 i den nye elektroniske sammenhæng - og 
vil prøve at forbedre forbrugernes adgang til retlige instanser, især i forbindelse med 
erstatningskrav. 
via udøvelse af aktiviteter i forbindelse med elektronisk handel... 
42. Enhver udbyder eller virksomhed, som udbyder online-tjenester, og som opretter 
en Web site er underlagt forskellige nationale forskrifter, herunder dem, der vedrører 
kommerciel kommunikation (annoncer, direkte markedsføring, egenreklame, 
sponsorvirksomhed og PR-aktiviteter). Dette sinker anvendelsen af effektive og 
kreative grænseoverskridende strategier for kommerciel kommunikation og skaber 
retlig usikkerhed. Som opfølgning til grønbogen om kommerciel kommunikation vil 
Kommissionen forelægge detaljerede forslag, som skal afhjælpe faktiske eller 
potentielle problemer. 
43. I øjeblikket anvender medlemsstaterne visse restriktioner i forbindelse med 
markedsføring af særlige finansielle tjenester for at beskytte offentlighedens 
interesser. Virkningen af sådanne restriktioner er, at det indre marked for finansielle 
tjenester, herunder sådanne, som ydes elektronisk, er fragmenteret. Inden årets udgang 
vil Kommissionen forelægge et direktivforslag om aftaler vedrørende fjernsalg af 
finansielle tjenester, som skal forsøge at eliminere hindringer for grænseoverskridende 
levering af sådanne tjenester, samtidig med at forbrugerbeskyttelsen sikres. 
og forhandling og indgåelse af kontrakter... 
44. Et direktiv om aftaler vedrørende fjernsalg, som omfatter elektroniske 
transaktioner, og et antal horisontale direktiver (om urimelige kontraktvilkår i 
forbrugeraftaler og om vildledende reklame) samt sektordirektiver (om forbrugslån, 
pakkerejser og timeshare) er blevet vedtaget. Desuden arbejdes der på et direktiv om 
salg af forbrugsvarer og tilknyttede garantier. Disse direktiver fastlægger et minimum 
af forbrugerbeskyttelse, som også finder anvendelse på elektronisk handel inden for 
EU. 
45. En række medlemsstaters regler for indgåelse og opfyldelse af kontrakter passer 
ikke til elektronisk handel og medfører usikkerhed vedrørende gyldigheden og 
fuldbyrdelsen af elektroniske kontrakter (f.eks. krav om skriftlige dokumenter, 
håndskrevne underskrifter eller bevisregler, som ikke tager højde for elektroniske 
dokumenter). Kommissionen vil tage konkrete skridt til at behandle problemet om 
37 Konvention om, hvilken lov der skal anvendes på kontraktlige forpligtelser. Rom 1980. EFT nr. 
L 266 af 9.10.80, s.l. 
38 Konvention om retternes kompetence om fuldbyrdelse af retsafgørelser i borgerlige sager, herunder 
handelssager. Bruxelles 1968. EFT nr. C 97 af 11.04.1983. 
^ 
eliminering af hindringer for den retlige anerkendelse af elektroniske kontrakter i det 
indre marked. Hvad angår forbrugerbeskyttelse inden for området elektronisk handel, 
så vil dette punkt blive behandlet i meddelelsen om forbrugeraspekterne af i 
informationssamfundet. 
46. Regler for bogføring, regnskab og revision vil også skulle tilpasses til elektronisk 
handel og vil skulle tage højde for elektronisk verificering uden papirkopier og 
elektroniske fakturaer. Nationale regler kunne udvikle sig forskelligt og true det indre 
marked. Kommissionen vil påbegynde en dialog med medlemsstaterne med henblik 
på at forberede passende foranstaltninger. 
til elektronisk betaling 
47. Elektronisk handel kan ikke udvikle sig uden sunde, brugervenlige, effektive og 
sikre elektroniske betalingssystemer. Kommissionen, EMI og medlemsstaterne 
overvejer i øjeblikket passende overvågningsrammer for udstedelsen af elektroniske 
penge. På baggrund af denne diskussion har Kommissionen til hensigt senest i 
slutningen af 1997 (dvs. datoen for afslutning af arbejdet) at forelægge et 
direktivforslag om udstedelsen af elektroniske penge, således at det sikres, at 
udstederne af sådanne betalingsmidler er solide og stabile. Dette vil bidrage til at øge 
forbrugernes tillid. I mellemtiden regner Kommissionen med at modernisere og 
opdatere sin henstilling fra 1988 om betalingssystemer39 inden midten af 1997 for at 
give nogle retningslinjer for forholdet mellem udstedere og brugere af alle nye former 
for betalingsmidler (f.eks. procedurer vedrørende ansvar, gennemsigtighed og 
skadeserstatning). 
48. Elektroniske betalingssystemers kompatibilitet, som både er i forbrugernes og 
erhvervslivets interesse, vil hovedsageligt være afhængig af aftaler operatørerne 
imellem. Sådanne aftaler skal være i overensstemmelse med Fællesskabets 
konkurrenceregler. Som vejledning vil Kommissionen i løbet af 1998 udsende en 
meddelelse om konkurrence, som skal klarlægge anvendelsen af konkurrencereglerne 
for nye former for betalingsmidler. 
49. Misbrug og forfalskning, der er en alvorlig risiko for elektroniske betalingsmidler, 
er kun strafbart i et fåtal af medlemsstaterne. Finanssektoren og brugerne har 
opfordret Kommissionen til at iværksætte initiativer, som dækker alle ikke-kontante 
betalingsmidler med henblik på at forbedre sikkerheden for nye betalingssystemer. 
FORSKRIFTER, SOM FØRER TIL PASSENDE HORISONTALE POLITIKKER 
Sikring af datasikkerhed og privatlivets fred 
50. Stærk kryptering, som sikrer fortroligheden af både følsomme kommercielle og 
personoplysninger er en af hjørnestenene i elektronisk handel. Meget forskellige 
nationale lovgivninger, som begrænser brug, eksport, import og salg af produkter og 
teknologi til kryptering, skaber betydelige hindringer for udviklingen af elektronisk 
handel i Europa. Elimineringen af sådanne grænseoverskridende hindringer er en 
væsentlig forudsætning for gennemførelsen af det indre marked for elektronisk 
handel. Kommissionen vil søge at udvikle en politik, som har til formål at garantere 
fri bevægelighed af kryperingsteknologi og -produkter, samtidig med at offentlige 
39 Kommissionens henstilling af 17. november 1988 om betalingssystemer, herunder navnlig om 
forholdet mellem kortindehaver og kortudsteder, EFT nr. L 317 af 24.11.1988, s.55. 
u 
sikkerhedsinteresser tilgodeses. Fællesskabet vil internationalt arbejde for en fjernelse 
af handelshindringer for krypteringsprodukter. OECD's retningslinjer for kryptering, 
som blev vedtaget for nylig, er et første forsøg på at nå til international enighed om 
dette spørgsmål. 
51. Et mere konkret område, nemlig digitale underskrifter, vil være genstand for et 
kommissionsinitiativ. Dette initiativ har til formål at sikre fælles retlige rammer, som 
omfatter den retlige anerkendelse af digitale underskrifter i det indre marked, og 
fastlæggelsen af minimumskrav for certificeringsorganer. Der er også behov for 
globale aftaler om digitale underskrifter. 
52. Den vigtigste foranstaltning til opbygning af tillid er behovet for at sikre personers 
og virksomheders ret til privatlivets fred, samtidig med at man undgår at skabe 
hindringer for den grænseoverskridende handel med elektroniske tjenester. EU's 
rammedirektiv om beskyttelse af personoplysninger opfylder disse to målsætninger. 
Det må afventes, om der er behov for yderligere retlige foranstaltninger inden for 
særlige områder, der opstår i forbindelse med udviklingen af elektronisk handel. 
Princippet om privatlivets fred skal især sikres inden for områderne elektroniske 
betalingssystemer og systemer til beskatning samt til forvaltning af ophavsret. 
Kommissionen vil fremme et WTO-initiativ, som sigter mod en multilateral aftale om 
de handelsmæssige aspekter af globale informationsstrømme, samtidig med at retten 
til privatlivets fred og personoplysninger beskyttes. 
Udvikling af tilstrækkelig beskyttelse af intellektuel ophavsret og 
adgangsstyringssystemer 
53. Beskyttelsen af ophavsret og beslægtede rettigheder er et væsentligt element i 
udviklingen af elektronisk handel. Kommissionen vil tage initiativ til lovgivning 
inden for visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder40. Der fokuseres på 
online-kommunikation, -reproduktion og -distribution af beskyttet materiale. Dette 
understøttes med passende retlig beskyttelse mod omgåelse af anti-kopieringsudstyr 
og elektroniske forvaltningssystemer. De to internationale traktater, som blev vedtaget 
i december 199641 under Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsrets (WIPO) 
auspicier er væsentlige, hvis elektronisk handel skal fremmes og lettes internationalt. 
Kommissionen sigter mod en hurtig ikrafttræden af disse aftaler. Desuden vil et 
vellykket resultat af de nuværende WlPO-forhandlinger om retlig beskyttelse af de 
betydelige investeringer, der gøres i databaser, udgøre en yderligere milepæl på vej 
mod at lette den globale indførelse af elektronisk handel. Arbejdet inden for dette 
område fortsættes inden for rammerne af WIPO i anden halvdel af 1997, og 
Kommissionen anser det for vigtigt, at der vedtages en international konvention om 
dette spørgsmål i den nærmeste fremtid. 
54. Varemærker er vigtige kommercielle instrumenter, som vil spille en stor rolle på 
den elektroniske markedsplads. Ejeren af et varemærke kan dog se frem til alvorlige 
vanskeligheder med at kontrollere den legitime brug af sit varemærke. Kommissionen 
40 For nærmere oplysninger se Meddelelse fra Kommissionen - Opfølgning af grønbogen om ophavsret 
og ophavsretsbeslægtede rettigheder i informationssamfundet, KOM(96) 568 endelig udg., 20.11.1996. 
41 "WIPO Copyright Treaty" og "WIPO Performances and Phonograms Treaty". 
konsulterer for øjeblikket interesserede parter om dette og beslægtede spørgsmål og 
vil tage passende skridt til at løse konflikter mellem tildelte domænenavne (Internet 
domain name) og varemærker. Kommissionen vil forsøge at sikre, at der tages 
tilstrækkeligt hensyn til europæiske interesser, DNS-systemet (Internet Domain Name 
System) reorganiseres. I forbindelse med arbejdet i WIPO's konsultationsgruppe 
vedrørende varemærker og domænenavne bidrager Kommissionen aktivt til 
fastlæggelsen af internationalt acceptable løsninger, f.eks. vedrørende^ voldgifts-, 
mæglings- og appelinstanser. 
55. En sikker distribution af tjenester forudsætter en tilstrækkelig retlig beskyttelse af 
adgangsstyringssystemer i hele det indre marked. Mange tjenester vil anvende en eller 
anden form for kryptering eller adgangsstyringssystem for at sikre en korrekt betaling. 
Tjenesteudbydere skal beskyttes mod pirateri af deres tjenester med ulovlige 
dekodere, smart cards eller andet pirateriudstyr. Kommissionen vil forelægge et 
direktivforslag med henblik på at fastlægge et passende beskyttelsesniveau for 
tjenesteudbydere inden for EU. 
Et klart og neutralt afgiftsmiljø 
56. Hvis elektronisk handel skal have mulighed for at udvikle sig, er det væsentligt, at 
afgiftssystemer giver klare retlige rammer (således at afgiftsbelastningen er klar, 
gennemsigtig og forudsigelig) samt afgiftsneutrale (så disse nye aktiviteter ikke 
beskattes hårdere end traditionel handel). Elektroniske transaktioners hastighed, 
usporlighed og anonymitet kan også skabe nye muligheder for skatteunddragelse og -
svig. Der skal findes løsninger på disse spørgsmål, hvis man vil sikre regeringernes 
skatteindtægter og forhindre en forvridning af markedet. 
57. Indirekte beskatning, og især moms, er det område, hvor Fællesskabets regler er 
mest harmoniserede. Elektronisk handel med varer og tjenester er klart omfattet af 
moms-reglerne på samme måde som mere traditionelle handelsformer. Der er dog 
behov for en grundig undersøgelse af, hvilken virkning elektronisk handel kan tænkes 
at få på den nuværende momslovgivning (på spørgsmål som definition, kontrol og 
gennemførbarhed), og for at bedømme, om og i hvilken udstrækning den nuværende 
lovgivning skal tilpasses, samtidig med at der sikres afgiftsneutralitet. Tilpasninger 
bør ikke uforholdsmæssigt belaste smv'er. Det er fra nogle sider blevet foreslået, at 
det kan blive nødvendigt at se på alternative afgifter som den såkaldte "bit-skat"42. 
Kommissionen mener ikke, at det er passende, da disse transaktioner allerede er 
omfattet af momsreglerne. 
58. På baggrund af den kommercielle og teknologiske udvikling er det også 
nødvendigt at se nærmere på det territoriale princip, som ligger til grund for direkte 
beskatningssystemer (bopæl og indtægtskilde). Ligesom for indirekte beskatning er 
der tre mål: at skabe klare retlige rammer, undgå tab af skatteindtægter og at sikre 
neutraliteten. 
42 Intérim-rapport fra ekspertgruppen på højt niveau for de sociale og samfundsmæssige virkninger af 
informationssamfundet, http://www.ispo.cec.be/hleg/hleg.html. 
7£> 
59. Kommissionen og medlemsstaterne har for nylig besluttet at igangsætte en 
undersøgelse af virkningen og konsekvenserne af elektronisk handel på told og 
indirekte beskatning. Kommissionen vil via gruppen for skatter og afgifter drøfte disse 
spørgsmål med medlemsstaterne. Der arbejdes desuden videre med disse spørgsmål 
internationalt i OECD's komité for fiskale anliggender. 
PA VED MOD SAMMENHÆNGENDE GLOBALE RETLIG RAMMER 
60. I øjeblikket arbejder pionererne inden for elektronisk handel i et fragmenteret 
retligt miljø til trods for, at en række aspekter vedrørende elektronisk handel allerede 
er dækket af internationale aftaler som WTO-aftalen om handel med tjenester 
(General Agreement on Trade in Services) og WIPO. Som for det indre marked kan 
nuværende og ny national lovgivning inden for forskellige områder (f.eks. kryptering, 
digitale underskrifter, beskyttelse af oplysninger og privatlivets fred, aftalelovgivning 
og nye elektroniske betalingsmidler) skabe handelshindringer, som vil forsinke 
udviklingen af elektronisk handel på globalt plan. Der må findes løsninger, som 
skaber sammenhængende internationale retlige rammer for elektronisk handel. 
Der er allerede taget vigtige skridt i en lang række forskellige internationale forummer 
som WIPO, WTO, OECD, WCO (Verdenstoldorganisationen), UNCTAD (De 
Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling), UNCITRAL (De Forenede 
Nationers Kommission for International Handelsret), arrangementet for 
eksportkreditter og Europarådet. 
På dette grundlag bør Fællesskabet arbejde videre via de relevante internationale 
forummer og bilateralt med de største handelspartnere med henblik på at etablere 
sammenhængende globale retlige rammer. 
£»* Kommissionen og den tyske regering vil organisere en international 
ministerkonference om globale informationsnet med titlen "Global Information 
Networks: Realising the Potential". Konferencen finder sted fra 6.-8. juli i Bonn og vil 
beskæftige sig med international lovgivning bl.a. inden for elektronisk handel med 
henblik på at vedtage en meddelelse fra ministrene. 
KAPITEL 4: UDVIKLING AF ET GUNSTIGT ERHVERVSKLIMA 
Den Europæiske Union står over for en stor opgave, som går ud på at få forbrugere, 
erhvervsliv og offentlige administrationer til at anvende elektronisk handel. 
Forbrugernes og erhvervslivets fortrolighed med og tillid til elektronisk handel skal 
øges, og det er nødvendigt at støtte udviklingen af relevante færdigheder og almen 
fortrolighed med nettet. Specielt smv'er skal opmuntres til at indføre nye 
forretningsmetoder, -teknikker og -innovationer. De offentlige administrationer 
kommer til at spille en vigtig rolle, hvis de indtager en positiv holdning over for 
elektronisk handel. 
FORBRUGERNE: FORTROLIGHED OG TILLID 
6%. Forbrugerne kan opnå store fordele af elektronisk handel, når de køber varer og 
tjenester fra deres eget hjem; større udvalg, lettere adgang til flere oplysninger for 
købet og sandsynligvis lavere priser. Kommissionen har i sin treårige handlingsplan 
om prioriteter inden for forbrugerpolitikken (1996-1998) allerede beskrevet de 
sandsynlige fordele, som udviklingen af informationssamfundet medfører for 
forbrugerne. 
Kommissionen vil forelægge en meddelelse om forbrugeraspekterne af i 
informationssamfundet, som tager sigte mod at fremme forbrugernes adgang til 
informationssamfundet, herunder nye færdigheder, som kræver en speciel uddannelse 
eller oplæring. 
63. Forbrugerne skal have tillid til selve den elektroniske handelsproces. Troen på, at 
teknologien er sikker, skal udbygges med psykologisk tillid. Branche- og 
forbrugerorganisationerne er nødt til at samarbejde om at øge denne tillid, f.eks. ved at 
anvende kvalitetsmærker; ved at udgive sammenlignende rapporter4'; eller ved at 
anbefale nye tjenester, som leveres af pålidelige kommercielle mærker som banker, 
kreditkortfirmaer eller netoperatører44. 
Tilliden kan også fremmes ved at gøre transaktionerne mere gennemsigtige (f.eks. 
med hensyn til leverandørens identitet, oprindelsesland og erstatningsansvar), ved at 
begrænse de personoplysninger, som forbrugeren skal afgive, og ved gøre den retlige 
stilling klar vedrørende alle afgivne oplysninger. Erhvervslivet kan også øge 
forbrugernes tillid ved at indføre og overholde adfærdskodekser. Det bedste ville 
være, hvis mærkning og adfærdskodekser anvendes på europæisk eller globalt plan, 
således at flest mulige forbrugere går ind for disse, og der ikke skabes nye hindringer. 
Kommissionen opmuntrer til indførelse af bredt accepterede kvalitetsmærker og 
adfærdskodekser med henblik på at øge tilliden til elektronisk handel. 
64. For forbrugerne bør anvendelsen af euroen og elektronisk handel forenkle 
transaktioner og sænke disses omkostninger. Kommissionen vil derfor fremme 
pilotprojekter om kvalitetsmærker inden for elektronisk betaling i fremtiden. Herved 
kunne garanteres, at en elektronisk betalingstjenestes kvalitet overholder et sæt 
minimumskrav (f.eks. visning af priser i to valutaer og gratis automatisk konvertering 
mellem euroen og den nationale valuta). Finanssektoren, forbrugerorganisationer og 
offentlige myndigheder ville sammen fastlægge disse kriterier. Kvalitetsmærker kunne 
også anvendes til elektroniske punge og andre betalingsmidler som debet- og 
kreditkort. 
ERHVERVSLIVET: VIDEN OG GOD PRAKSIS 
65. Små virksomheder har brug for at forstå de potentielle fordele, der er ved 
43 European Consumer "Net, som blev igangsat for nylig, er et eksempel på sådan en tjeneste. Se 
http://www.ispo.cec.be/ispo/call/quacii.htm på World Wide Web. 
44 Brancheforeninger og Better Business Bureaus uddeler allerede "mærker" og "akkreditiver", som 
kan verificeres elektronisk, til nye firmaer på nettet. 
T* 
elektronisk handel, i form af omkostningsbesparelser, åbning af nye markeder og 
muligheder for nye produkter og tjenester. Opmærksomhedsskabende foranstaltninger 
vil blive baseret på de erfaringer, Kommissionen har vundet i løbet af Commerce 
2000-pilotprogrammet, konsultationerne vedrørende grønbogen om handel og i G7-
sammenhæng. De vil også tage hensyn til, at smv'er kun har begrænsede midler til 
rådighed til uddannelse af medarbejdere. Foranstaltningerne sigter mod at opmuntre 
brancheorganisationer og -foreninger til at offentliggøre case studies, udsende 
uddannelsesmateriale og til selv at anvende elektronisk handel. Deltagerne kunne 
være handelskamre, brancheforeninger på lokalt, nationalt eller europæisk plan, 
foreninger til fremme af teknologi samt grupper af smv'er og partnerskabsprogrammer 
(f.eks. Europartnertariat og Interprise). 
Euro-infocenter-nettet vil i forbindelse med det flerårige program for smv'er45 
iværksætte særlige initiativer for at forøge virksomheders, og især smv'ers, kendskab 
til elektronisk handel. Efter afslutningen af konsultationerne om grønbogen om handel 
og distribution46, vil der i slutningen af 1997 blive iværksat et arbejdsprogram, 
herunder foranstaltninger vedrørende elektronisk handel, så detail- og 
distributionssektoren kan imødekomme forbrugernes behov. Yderligere udbredelse af 
kendskabet til elektronisk handel vil ske inden for rammerne af G7-projektet "En 
global markedsplads for smv'er", der bl.a. bygger videre på resultaterne af den første 
årlige konference om dette projekt i april 1997, som behandlede mange af de 
spørgsmål, som direkte berører smv'er samt lovgivning i forbindelse med global 
elektronisk handel. Brugen og udviklingen af standarder, som fremmer international 
produktopsøgning, vil også blive fremmet. 
66. Pilotprojekter vedrørende god praksis er et vigtigt element ved udbredelsen af 
kendskab. Pilotprojekter kan f.eks. målrettes til at afprøve virksomhedsinnovationer 
og til at undersøge, om de er kompatible med eksisterende retlige og fiskale miljøer. 
De kan også bidrage til en undersøgelse af de strukturelle forandringer i og på tværs af 
sektorer og af virkningen på beskæftigelsen, smv'er mangler ofte ressourcerne til at 
afprøve nye applikationer individuelt. Pilotprojekter udvikler typisk 
virksomhedsmodeller, som fuldt ud tager hensyn til Europas sproglige og kulturelle 
mangfoldighed samt til europæiske forbrugeres og virksomheders særlige 
præferencer. 
Kommissionen vil øge støtten til pilotprojekter vedrørende god praksis og udvide 
store opmærksomhedsskabende og udbredelsesforanstaltninger med henblik på at 
fremme virksomhedsinnovation inden for og på tværs af markedssektorer, herunder 
detailhandel, fødevarer, agro-levncdsmidler, maskiner, sko, tekstiler, 
forlagsvirksomhed og turisme. Relevante programmer for disse foranstaltninger som 
FTU-programmer inden for informationsteknologi og strukturfonde vil blive udnyttet 
fuldt ud. Der vil i givet fald blive etableret europæiske koordinationsstrukturer. 
Kommissionen opmuntrer initiativer i den private sektor som har til formål at fremme 
just-in-time markeder virksomhederne imellem til regnskabsføring, fakturering og 
afregning, at fremme indførelsen af integreret software til økonomisk forvaltning og at 
45 KOM(96) 98 endelig udg. 
46 KOM(96) 5 endelig udg. 
forkorte afregningsperioden ved grænseoverskridende kommercielle transaktioner47. 
OFFENTLIGE ADMINISTRATIONER: EN MERE OFFENSIV OFFENTLIG SEKTOR 
67. Den offentlige sektor spiller en vigtig rolle ved udbredelse af elektronisk handel. 
Administrative formaliteter og krav samt de tjenester, som den offentlige sektor 
leverer er en del af det daglig arbejde. 70% af de oplysninger, som det offentlige 
behandler, stammer fra erhvervslivet. Blandt de områder, som kunne understøttes 
elektronisk, er told og skatter, sociale ydelser, beskæftigelse, offentlige registre og 
offentlige indkøb. Organisatoriske (og eventuelt lovgivningsmæssige) ændringer kan 
være påkrævet , hvis man effektivt vil indføre elektronisk handel i forholdet mellem 
erhvervslivet og offentlige administrationer. Kommissionen vil igangsætte 
benchmarking-initiativer (studier og pilotprojekter) med henblik på indsamle 
praktiske erfaringer fra offentlige administrationer og for at udpege særlige 
europæiske behov, herunder krav til interoperabilitet på europæisk niveau. 
68. Under det nuværende IDA-program introduceres transeuropæiske net for 
administrationer. Disse inkluderer kommercielt tilgængelige tekniske løsninger, 
medens spørgsmålet om interoperabilitet skal overvejes både af offentlige 
administrationer og den private sektor. Kommissionen vil udsende retningslinjer med 
henblik på at udpege projekter af fælles interesse og at gennemføre foranstaltninger, 
som sikrer nettenes interoperabilitet. 
69. Medlemsstaterne bør tilkendegive deres tillid til elektronisk handel ved at anvende 
den på alle den offentlige administrations niveauer. Dette ville fungere som en 
katalysator for det samlede marked. Det bedste eksempel ville være, hvis offentlige 
administrationer anvender elektronisk handel til deres indkøb. Offentlige indkøb 
udgør en stor del af økonomien (ca. 12% af BNP i EU) Administrationerne ville ikke 
blot opnå betydelige besparelser for deres skatteydere; det ville også være at gå foran 
med et godt eksempel48. 
Kommissionen vil senere på året forelægge et strategioplæg, som sammenfatter 
erfaringerne fra SIMAP-projektet om offentlige indkøb, resultaterne fra beslægtede 
projekter, som er finansieret under FTU-programmer, og kommentarer til grønbogen 
om offentlige indkøb. Der fremlægges også en handlingsplan, som skal fremme 
udviklingen af elektroniske indkøb til det offentlige. Oplægget vil udpege eventuelle 
foranstaltninger, der skal gennemføres for at sikre, at elektronisk handel forbedrer 
gennemsigtigheden, ikke diskriminerer og ikke skaber nye hindringer for åbenhed på 
markederne for offentlige indkøb. Kommissionen vil undersøge, hvorvidt direktiverne 
om offentlige indkøb skal revideres for at fremme anvendelsen af elektronisk handel 
og for at forenkle eller reducere administrative krav eller procedurer, som er 
overflødige i det nye elektroniske miljø. 
47 Den anslåede omkostningsbesparelse ved indførelse af integreret just-in-time økonomisk forvaltning 
er 2-3% af en virksomheds omsætning. Det skulle også være muligt at reducere afregningsperioden for 
grænseoverskridende betalinger betydeligt i forhold til det nuværende gennemsnit på to uger. 
Den svenske sammenslutning af kommuner har anslået, at der kan spares ca. 3% på budgettet for 
offentlige indkøb, hvis man anvender elektronisk handel. 
\~ 
70. Kommissionen vil intensivere sin indsats for selv at være storbruger af elektronisk 
handel. Kommissionen har allerede indført den elektroniske indsendelse af forslag 
under FTU-programmerne ACTS og Esprit, og har brugt Internet som et forum for 
interaktive svar og kommentarer til grønbogen om offentlige indkøb. Kommissionen 
vil gøre mere udbredt brug af virtuelle diskussioner til at stimulere den offentlige 
debat om Fællesskabets politik49. Forbindelser til Fællesskabets agenturer, 
medlemsstaternes administrationer og offentligheden vil også blive udviklet 
yderligere. Kommissionen vil forelægge en handlingsplan for sin brug af elektronisk 
handel inden udgangen af 1997. 
ELEKTRONISK HANDEL TIL GAVN FOR BORGERNE 
71. Elektronisk handel er informationssamfundet i praksis. Men som Forum for 
informationssamfundet påpegede i sin første årlige rapport50, så er hverken personer, 
institutioner eller de Heste firmaer egentlig forberedt på den nye teknologi. Forummet 
understregede behovet for bedre uddannelse i brugen af den nye teknologi, samt andre 
nøglespørgsmål som udbredelse af kendskab til teknologien og regeringers og 
offentlige myndigheders beredvillighed til at påtage sig deres forpligtelser. 
Elektronisk handel kræver nye færdigheder og fortrolighed med nettet. Forbrugerne er 
nødt til at sætte sig ind i informationsteknologi for at kommunikere og bestille varer 
og tjenester elektronisk. Grundlaget for sådanne færdigheder bør allerede dannes i 
løbet af de første skoleår. Ansatte og ledere, særlig i smv'er, skal måske vænne sig til 
at gøre forretninger internationalt i stedet for nationalt eller regionalt, hvilket 
nødvendiggør videre uddannelse. Forummet gav klart udtryk for, at 
informationssamfundet vil være et samfund med livslang uddannelse. 
Kommissionen vil supplere regional og national politik vedrørende forbedring af 
færdigheder. Forbrugerspørgsmål behandles i den ovennævnte meddelelse om 
forbrugeraspekterne af informationssamfundet. For medarbejdere regnes der med 
faglig (omskoling) uddannelse for at hjælpe med at tilpasse sig den erhversmæssige 
ændring, f.eks. i sammenhæng med programmerne Socrates og Leonardo, og 
handlingsplanen "At lære i informationssamfundet" med henblik på at uddanne sig i 
informationssamfundet, samt i forbindelse med ADAPT-BIS-programmet og 
aktiviteterne under Den Europæiske Socialfonds mål nr. 4. Der vil desuden blive 
igangsat et Euromanagement-program, som skal fremme kendskabet til elektronisk 
handel blandt ledere i smv'er. 
72. Endelig understregede både Forum for informationssamfundet og ekspertgruppen 
på højt niveau om informationssamfundets sociale aspekter behovet for offentlig og 
udbredt deltagelse i det kommende informationssamfund for at undgå, at der skabes 
klasser af mennesker, som ikke har eller ikke ønsker have adgang til informationer. 
Kommissionen regner med, at elektronisk handel vil have en dybtgående virkning på 
erhvervslivet, institutioner og på vores liv som borgere og medarbejdere, men det står 
ikke klart, præcis hvordan elektronisk handel vil og bør udvikle sig i Europa. En bred 
49 Kommissær Oreja deltog for nylig i en vellykket Internet-diskussion om regeringskonferencen. 
50 Første årlige rapport til Europa-Kommissionen fra Forum for informationssamfundet, 'Net for 
mennesker og samfund', juni 1996. 
og fortsat social dialog om disse spørgsmål er største vigtighed, hvis man skal 
overvinde vanskelighederne og nyde godt af fordelene. I denne sammenhæng sætter 
Kommissionen især pris på det europæiske samarbejde mellem erhvervslivet og 
forbrugerorganisationer og deres medlemmer for at fremme den nødvendige dialog 
mellem den offentlige og den private sektor, og for at støtte gennemførelsen af 
foranstaltningerne i forbindelse med dette initiativ. Som led i dette initiativ vil 
Kommissionen aktivt fremme den offentlige debat om elektronisk handel rEuropa. 
KONKLUSIONER 
I. Denne meddelelse præsenteres det europæiske initiativ inden for elektronisk handel 
som en række forslag til foranstaltninger, der skal fremme elektronisk handel i 
Europa. Forslagene omhandler adgang til det globale marked, retlige og 
forskriftsmæssige spørgsmål, samt udviklingen af et gunstigt erhvervsklima. Nogle 
forslag er allerede med i den rullende handlingsplan for informationssamfundet, andre 
er nye og kræver en ajourføring af planen. Deres gennemførelse er afhængig af nære 
konsultationer med de relevante erhvervssektorer og omfatter alle relevante politiske 
områder. Sammenhængen mellem teknologiske, forskriftsmæssige og 
støtteforanstaltninger er et væsentligt element i den fremgangsmåde, der forfægtes af 
dette initiativ. Med dette initiativ opfordrer Kommissionen samtidig alle interesserede 
parter til at deltage i en offentlig debat om udviklingen og udbredelsen af elektronisk 
handel i Europa. 
II. Med henblik på at gennemføre dette initiativ inden for elektronisk handel 
planlægger Kommissionen at gennemføre følgende nøgleforanstaltninger, som bør 
være afsluttet senest i år 2000, med en midtvejsrevision (nye foranstaltninger, som 
endnu ikke er med i den nuværende handlingsplan for informationssamfundet, er 
markeret med en stjerne): 
SIKRING AF ADGANG TIL DET GLOBALE MARKED: INFRASTRUKTUR, TEKNOLOGI OG 
TJENESTER 
• Sikre medlemsstaternes fuldstændige gennemførelse af senest 1.1. 
liberaliseringspakken for teleområdet 1998 
• Fremme fuldstændig gennemførelse af WTO-aftalen om senest 1.1. 
basistelestjenester 1998 
• Gennemføre ITA- og MRA-aftalerne om eliminering af i gang* 
toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer for IT-produkter 
• Fremme aktiv deltagelse af europæisk erhvervsliv og offentlige 1997* 
organer i udviklingen af Internet og etableringen af infrastruktur 
med stor båndbredde via FTU-programmer samt TEN-TELECOM-
programmet 
• Gennemføre indkaldelse af forslag vedrørende elektronisk handel 15. marts 
inden for rammerne af ESPRIT FTU-programmet; yderligere 1997-
målretning af relevante FTU-programmer udgang 1998 
• Iværksætte femte rammeprogram med elektronisk handel som en i gang 
prioritet for teknologisk udvikling og udbredelse 
• Vedtage meddelelse om europæisk standardiseringsinitiativ for juli 1997 
l-L 
elektronisk handel (med handlingsplan) __ 
• Iværksætte særforanstaltning vedrørende standardiseringsprojekter juni 1997* 
for elektronisk handel 
• Organisere global konference om standardisering, Bruxelles, oktober 
1.-3. oktober 1997 1997 
• Iværksætte særforanstaltninger vedrørende internationalt _ 1997* 
samarbejde inden for CEEC, MED, G7's global markedsplads for 
smv'er 
UDVIKLING AF GUNSTIGE RETLIGE RAMMER 
• Udpege hindringer og retlige usikkerheder, som påvirker i gang 
elektronisk handel 
• Iværksætte forskriftsmæssige initiativer inden for området udgang 
elektronisk betaling*, aftaler om fjernsalg af finansielle tjenester*, 1997 
ophavsret og beslægtede rettigheder, retlig beskyttelse af 
adgangsstyringssystemer og digitale underskrifter 
• Vurdere behovet for yderligere initiativer vedrørende det indre i gang* 
marked: horisontale spørgsmål, lovregulerede erhverv, kommerciel 
kommunikation, aftalelovgivning, regnskabslovgivning, misbrug af 
elektroniske betalingsmidler, datasikkerhed, databeskyttelse, 
industriel ophavsret, direkte og indirekte beskatning og offentlige 
indkøb 
• Styrke den internationale dialog i relevante multilaterale og i gang 
bilaterale forummer for at nå frem til passende globale retlige 
rammer for elektronisk handel, især mht. datasikkerhed, 
databeskyttelse, intellektuel ophavsret og beskatning 
• Organisere ministerkonference om globale informationsnet sammen juli 1997 
med den tyske regering, Bonn, 6.-8. juli 1997 
UDVIKLING AF ET GUNSTIGT ERHVERVSKLIMA 
• Vedtage meddelelse om forbrugeraspekterne af juni 1997 
informationssamfundet, herunder fremme af forbrugeres adgang til 
' elektronisk handel 
• Fremme kendskabet til elektronisk handel og god praksis via Slutning af 
foranstaltninger, herunder en særlig opmærksomhedsskabende 1997* 
foranstaltning via Euro-Infocentrene, etablering af en europæisk 
koordineringsstruktur til fremme af elektronisk handel inden for 
turismesektoren og fremme af euroen til smv'er. 
• Intensivere støtte til og iværksætte nye pilotprojekter vedrørende september 
god praksis, store opmærksomhedsskabende foranstaltninger, 1997* 
udbredelsesforanstaltninger, som bygger på FTU inden for 
informations- og kommunikationsteknologi, innovations- og 
standardiseringsprogrammer samt strukturfonde 
• Forelægge handlingsplan, der skal fremme udvikling af elektroniske slutning af 
offentlige indkøb 1997* 
• Forelægge retningslinjer og foranstaltninger vedrørende spørgsmål september 
om interoperabilitet i forbindelse med offentlige administrationer i 1997* 
IDA 
• Forelægge handlingsplan, der gør Kommissionen til den førende slutning af 
bruger af elektronisk handel 1997* 
• Uddannelsesinitiativer vedrørende elektronisk handel inden for 1997 
programmer som Leonardo og Socrates 
• Fremme den offentlige debat om elektronisk handel i Europa, april 1997* 
herunder etablering af dedikeret Web site 
si 
III. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet, Rådet, Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget til at diskutere 
disse spørgsmål og at give deres politiske støtte til dette europæiske 
initiativ inden for elektronisk handel. 
Dette dokument er tilgængeligt på følgende Internet adresser: 
http://www.ispo.cec.be/Ecommerce 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 157 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 15 16 
Katalognummer : CB-C0-97-155-DA-C 
ISBN 92-78-18679-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg