DA    DA DA 
 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 20.9.2010 
SEK(2010) 1035 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
FORSLAG FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET 
 
om ‘RADIOFREKVENSPOLITIKPROGRAMMET’  
    
KONSEKVENSANALYSE - RESUMÉ 
  
{KOM(2010) 471} {SEK(2010) 1034} 
 
DA 2   DA KONSEKVENSANALYSE - RESUMÉ 
1. GENERELT  
Frekvensressourcer er en væsentlig forudsætni ng for at videreudvikle det digitale samfund og 
hurtige trådløse tjenester, fremme den økonomiske genopretning og vækst og sikre 
højkvalitetsarbejdspladser og EU's konkurren ceevne på langt sigt. Frekvenspolitiske 
retningslinjer og mål skal på EU-niveau na vnlig ses i sammenhæng med den digitale 
dagsorden for Europa og Europa  2020-strategien for intelligen t og bæredygtig vækst for alle. 
Det foreslåede radiofrekvenspolitikprogram (" programmet") fastsætter politiske retningslinjer 
og mål for den strategiske planlægning og harmoni sering af frekvensanvendelsen i Unionen, 
jf. opfordringen i rammelovgivningen for elektronisk kommunikation i 20091. Det første 
program dækker perioden 2011-2015 for at  sikre konvergens og sammenhæng mellem 
Unionens politikker og for at gi ve tilstrækkelig fleksibilitet til at håndtere den teknologiske 
udvikling og markedsudviklingen i denne periode. 
De fleste af programmets elementer blev fastlagt på frekvenstopmødet i marts 2010, hvor 
Europa-Parlamentet og Kommissionen havde indkald t de fleste interesseparter til møde. Det 
bygger endvidere på en offentlig høring og på udtalelsen fra frekvenspolitikgruppen. 
2. PROBLEMSTILLING  
Frekvenser er en knap ress ource, hvis anvendelse er unde rlagt fysiske og teknologiske 
begrænsninger. Efterspørgslen efter omkostningseffektive fre kvensressourcer af høj kvalitet 
overstiger ofte udbuddet, navnlig når der udvikles  nye teknologier og applikationer. Knaphed 
kan også være resultatet af ineffektivitet i reguleringsforvaltninge n eller i den tekniske 
anvendelse af frekvenser.  
Frekvensknaphed begrænser de økonomiske og samfundsmæssige fordel e og fører til et 
misforhold mellem den voksende efterspørgse l efter nye trådløse tjenester og de 
forhåndenværende frekvensressourcer. Det øger  omkostningerne, og forretningsmuligheder 
forspildes, foruden at det kvæler innovative te knologier og tjenester og forhindrer udbud af 
visse offentlige og kommercielle tjenester.  
2.1. Uhensigtsmæssig anvendelse af frekvenser 
Hvorvidt frekvensanvendel sen er effektiv, påvirkes af følgende faktorer: 
– risikoen for skadelig interferens brugerne im ellem og omfanget af eventuelle forstyrrelser 
– effektivitetsniveauet for udstyr og net 
– reguleringsforvaltning af frekvensressourcer, som har indflydelse på  "udnyttelsesgraden", 
herunder frekvensallokeringsmodeller (adminis trativ, markedsmæssig eller kollektiv 
anvendelse), brug af teknologier, som giver mulighed for frekvensdeling (f.eks. kognitiv 
radio), og incitamenter ti l at investere i mere effektiv infrastruktur (f.eks. 
                                                 
1 Artikel 8a, stk. 3, i rammedirektivet. 
 
DA 3   DA incitamentbaserede administrative prisfastsættelsesordninger), også i den offentlige sektor, 
der er storforbruger af  frekvensressourcer 
– overensstemmelsen mellem vilkårene for adga ng til frekvensressour cer, både i Unionen og 
i nabolandene. 
2.2. Håndtering af den tiltagende afhængighe d af frekvenskrævende applikationer  
På grund af knapheden af frekve nsressourcer afhænger adgangen ti l frekvenser af fastlagte 
prioriteringer og trufne valg. En række valg kan overlades til markedskræfterne (f.eks. auktioner), men der er visse prioriteringer, f.ek s. i forbindelse med beskyttelse af liv, som må 
foretages af offentlige myndigheder. 
Beslutninger om frekvensforvaltning kan på virke eller skævvride konkurrencen, hvis de 
ændrer markedsaktørernes rolle eller magt, f.ek s. ved at give etablerede brugere ufortjente 
eller utilsigtede konkurrencefordele . Følgelig skal de politiske  valg træffes således, at 
"nedarvede" rettigheder respekteres, og såle des, at de ikke sk ævvrider konkurrencen. 
2.3. Fordele ved en EU-foranstaltning   
Radiotransmissioner standser ikke ved græn serne og usammenhængende nationale tilgange 
kan lægge en dæmper på frekvensanvendelsen. 
Utilstrækkelig samordning kan have a ndre negative konsekvenser, f.eks.: 
– opsplitning af det indre marked, idet der inge n mulighed er for at udnytte stordriftsfordele 
og derfor større omkostninger 
– interferens på tværs af grænserne, hvilket forhindrer alle medlem sstater i at udnytte 
frekvensressourcerne på en optimal måde 
– ringere muligheder for international frekven ssamordning uden for EU, da man ikke taler 
med en "fælles røst" 
– forpassede muligheder for at sætte s kub i innovationen på EU-niveau og mulige 
forsinkelser af strate giske investeringer. 
Både den nye rammelovgivning for eur opæiske kommunikationstjenester og 
frekvenspolitikbeslutningen afspejler fordelen e ved EU-samordning inden for rammerne af de 
nationale kompetencer på frekvensområdet (f.eks. til militære eller kulturelle formål). 
3. M
ÅL 
Det første radiofrekvenspoliti kprogram beskriver, hvordan fre kvensressourcer kan bidrage til 
at nå Unionens vigtige politiske mål frem  til 2015, og giver et generelt bud på, hvordan 
adgang til frekvenser giver øgede samfundsmæ ssige, økonomiske og miljømæssige fordele. 
Med udgangspunkt i det foregående kan der fastsættes følgende mål: 
• at bruge frekvenspolitikken til at understøtte de mål for tr ådløs bredbåndsadgang, der er 
fastsat i EU 2020-strategien og den digitale dagsorden for Europa 
 
DA 4   DA • at fremme en bedre udnyttelse af frekvens ressourcer i EU-politi kker, navnlig via øget 
fleksibilitet og konkurrence 
• at fremme innovation på EU-niveau 
• at tackle svagheder i frekve nsforvaltningen på områder, som er underlagt Unionens 
kompetence 
• at understøtte målene for bekæmpelse af klim aforandringer og fremme energieffektivitet, 
jf. EU 2020-strategien og den di gitale dagsorden for Europa 
• at beskytte Unionens politiske interesser i internationale fora og understøtte 
medlemsstaterne i deres forhandlinger med tredjelande 
• at bidrage til at fremme det indre marked for udstyr, tjenester og net. 
4. POLITISKE VALGMULIGHEDER  
De politiske valgmuligheder blev fastlagt ud fra den potentielle merværdi af yderligere EU-
harmonisering og samordning og ud fra type n af foranstaltninger, der kunne gøre 
frekvensanvendelsen mere effektiv og give  økonomiske, samfundsmæssige og miljømæssige 
fordele. 
Konsekvensanalysen behandler tre scenarier for programmet: 
– frekvensforvaltningen fortsætter inden for de nuværende rammer uden yderligere politiske 
retningslinjer og mål, der fastsætte s i et strategisk politikprogram 
– programmet begrænses til rammedirektivets anvendelsesområde, dvs. elektroniske 
kommunikationstjenester 
– programmet anvendes på alle områder, hvor frekvensanvendelsen har konsekvenser for det 
indre marked. 
I konsekvensanalysen vurderes også det passend e strategiske niveau for hvert temaområde: 
– intet strategisk mål, der skal nås under det første program 
– udpegelse af et strategisk mål, som an alyseres yderligere sammen med berørte 
interesseparter 
– udpegelse af et strategisk mål, som følges  op med konkrete foranstaltninger vedrørende 
indhold eller procedure. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
Da radiofrekvenspolitikprogrammet er et strategisk instrument på højt niveau, var det ikke 
muligt at gennemføre en detaljeret analys e af enhver potentiel virkning eller af 
forholdsmæssigheden af hver mulighed. Denne konsekvensanalyse afgrænser derfor de 
områder, der svarer til hver valgmulighed, og  der foretages en vurdering af, hvorvidt 
 
DA 5   DA indgriben på EU-niveau ville ti lføre en merværdi og være mere effektiv end indgriben på 
nationalt eller lokalt niveau. Da konsekvensan alysen - ligesom udkastet til programmet - 
befinder sig på det strategi ske niveau, kan det bekræf tes, at den foreslåede 
lovgivningsforansta ltning er i overensstemmelse med propor tionalitetsprincippe t; det afspejler 
de behov, der gives udtryk for i lovgivningsrammen  og fra interesseparternes side, nemlig at 
fastlægge strategiske retningslinjer for frekvens politikken på EU-niveau, da det ikke længere 
er muligt at fastlægge EU-politiske foranstalt ninger på et ad hoc-grundlag, fordi de har 
indflydelse på en række sektorer og områder med forskellige grader af EU-kompetence. 
5.1. Valgmulighedernes virkning på første niveau   
5.1.1.  Intet radiofrekvenspolitikprogram 
Denne mulighed ville udelukke de fordele, der fremgår af de andre to valgmuligheder, og 
være i modstrid med lovgivers ønsker. 
5.1.2.  Programmet begrænses til at omfatte elektroniske kommunikationstjenester 
Med denne mulighed kan der udarbejdes priori teringer for EU-politikker på en mere 
gennemsigtig og forudsigelig måde. Omfattend e høringer vil også give mulighed for at 
indsamle oplysninger om kommende frekve nsefterspørgsel og vanskeligheder, som 
interesseparterne står overfor. Udtrykkelig støt te fra medlemsstaterne og Europa-Parlamentet 
ville udgøre et solidt grundlag for efterfølgende initiativer. 
Udarbejdelsen af programmet medfører ikke væsentlige omkostninger, ud over normalt 
administrativt arbejde udført af EU-institutionerne. 
5.1.3.  Programmet udvides til at omfatte mere end elektroniske kommunikationstjenester 
De offentlige høringer og frekvenstopmødet viste, at nøgleproblemstillinger ofte rækker ud 
over den elektroniske kommunikation og berører interesser i en række sektorer (f.eks. 
transmission af elektroniske kommunikationstjenester, transport, militære formål, offentlige formål, miljø og rumfart). Et bredere info rmationsgrundlag vil gøre programmet mere 
afbalanceret og inddrage alle nuværende og poten tielle frekvensanvendelser. Mulighederne 
for frekvensdeling vil kunne udvi des under hensyntagen til alle brugere, samtidig med at de 
enkelte medlemsstaters kompetence respekteres. Interesseparterne opfordrede klart til at 
vælge det størst mulig e anvendelsesområde. 
5.2. Valgmulighedernes virkning på andet niveau   
De politiske mål kan vedrøre politisk indhold el ler processer/metoder og omfatte elektronisk 
kommunikation eller mere. Der blev fastlagt fem temaer. 
5.2.1.  Fremme af den digitale dagsorden for Europa 
‘Europa 2020’ har til formål – via flagskibsiniti ativet ‘En digital dags orden for Europa’ – at 
skabe bæredygtige økonomiske fordele ved hjælp af et digitalt indre marked, som baseres på 
højhastighedsinternet og indbyrde s kompatible applikationer. Det skal desuden bidrage til 
målene om bredbåndsadgang for alle senest 201 3, adgang til internethastigheder på mere end 
30 Mbps senest 2020 og 50
 % af de europæiske husholdninger med forbindelser med 
hastigheder på mere end 100 Mbps. 
 
DA 6   DA Trådløse tjenester kan medvirke til at opfylde målene ved at supplere trådbaseret infrastruktur, 
som ikke kan dække hele territoriet. Trådløse bredbåndstjenester ville også supplere adgangen 
via faste telenet og give mulighed for mobil anvendelse. 
Overvejede politiske valgmuligheder: – Intet mål defineret i det første program
: medlemsstaterne kan vedtag e forskellige strategier 
for udbredelsen af trådløst br edbånd og skabe forvirring i EU. 
– Strategisk mål udpeget til yde rligere analyse/undersøgelse : giver mulighed for bedre 
underbyggede politiske valg på gr undlag af mere fuldstændige data; der er navnlig brug for 
en større indsigt i hver enkelt leveringsplatforms potentielle rolle. 
– Udpegning af konkrete forans taltninger fra begyndelsen : Foranstaltningerne kan omfatte: 
1. på kort sigt at stille flere frekvenser til rådighed for bredbånd ved at gennemtvinge 
tildeling af frekvenser, der allerede er udpe get til dette formål, og at sikre, at alle 
borgere har bredbånd med en tils trækkelig hastighed senest i 2015 
2. at udpege harmoniserede frekvenser t il satellitbaserede bredbåndstjenester 
3. at sikre samordning af fre kvenser, som frigøres: fastsætte en fælles dato for 
gennemførelsen af beslutningen om 800 MH z-båndet, sikre, at frekvenser, der 
frigøres, fuldt ud bruges til at forbedre br edbåndsadgangen i tyndt befolkede områder 
og for socialt udsatte grupper. 
Alle andre specifikke foranstaltninger forudsætte r en større indsigt i de sandsynlige markeds- 
og teknologiudviklingstendenser. 
5.2.2.  Fremme af let og lige adgang 
En lettere adgang til frekvensressourcer foru dsætter, at der fjernes lovgivningsmæssige 
hindringer (så der skabes fleksibilitet) , som lægger en dæmper på innovation og 
markedsadgang, f.eks. tjeneste- og teknologibe grænsninger, og at handel med frekvenser 
tillades. Lige adgang til frekvensressourcer forudsætter et miljø med reel konkurrence, og at det undgås at skabe konkurrenceforvridninger, nå r bestående anvendelses rettigheder tildeles 
på ny (genallokeres). 
Overvejede politiske valgmuligheder: – Intet mål defineret i det første program
: det forudsætter, at der allerede er tilstrækkelig 
fleksibilitet på EU-niveau. 
– Strategisk mål udpeget til yderligere analyse/undersøgelse : der er nogen støtte til denne 
valgmulighed, men der findes allerede en ræ kke tekniske og økonomiske undersøgelser, og 
det står ikke klart, hvilke yder ligere undersøgelser der er beho v for. Det centrale spørgsmål 
er medlemsstaternes politiske  vilje til virkelig at gennemføre markedsbaserede 
mekanismer. 
– Udpegning af konkrete foransta ltninger fra begyndelsen : de vigtigste foranstaltninger, som 
overvejes, er at udvikle fælles retningslinjer for tilladelsesvilkår og -pro cedurer, at forbedre 
fleksibiliteten i anvendelsen og undgå konkur renceforvridning, og at udpege og allokere 
 
DA 7   DA yderligere frekvensressourcer i henhold til ha rmoniserede tekniske vi lkår til innovative 
applikationer under gene relle tilladelser. Dette  ville være til bet ydelig gavn for økonomien 
og innovationsindsatsen. 
5.2.3.  Forbedret udnyttelse af frekvensressourcer 
Effektiv udnyttelse af frekvensressourcern e er et af de grundlæggende principper i 
rammedirektivet og frekvenspolitikbeslutninge n. De tre valgmuligheder rækker fra ingen 
foranstaltninger til foranstaltni nger, som er målrettet mod sær lige applikationer (f.eks. mere 
effektive deleordninger, så det er nemmere at sa mordne anvendelser til offentlig sikkerhed og 
katastrofehjælp). Muligheden herimellem opford rer til at udarbejde en oversigt over den 
nuværende frekvensanvendelse og til at gennemfø re yderligere analyser og undersøgelser med 
henblik på at forberede lovgivningsinitiativer  vedrørende teknologier , som udnytter spektret 
bedre.  
5.2.4.  Bidrage til bekæmpelse af klimaændringer 
EU 2020-strategien sigter mod en bæredygtig vækst og en bæredygtig, ressourceeffektiv og 
konkurrencedygtig økonomi. Frekvensbaserede a pplikationer kan navnlig  bidrage til disse 
mål inden for to områder: intelligente energi net, som kan nedbringe energiforbruget, og 
intelligente trafikstyringssystemer, som kan nedbringe kulstofemissionerne. 
Den mulighed, som går ud på ikke at foretage  sig noget, er ikke forenelig med den høje 
politiske prioritering af dette område i Uni onen. Gennemførelse af yderligere undersøgelser 
og analyser er begrænset til in telligente transportsystemer. I henhold til den tredje mulighed 
skal der iværksættes konkret e foranstaltninger, men der foreligger endnu ingen klart 
definerede tiltag. 
5.2.5.  Forbedring af forbindelserne udadtil 
I henhold til den nye rammelovgivning kan Komm issionen fremlægge forslag for Europa-
Parlamentet og Rådet om fælles politiske mål for frekvenspolitiksamordningen på 
internationalt plan. Det er umiddelbart aktu elt i forbindelse med IT U's verdensomspændende 
radiokonference 2012, hvor der forhandles om emner,  der har en direkte indflydelse på EU's 
frekvenspolitik. Radiofrekvenspolitikprogrammet v il være bedst egnet til at fastlægge mål 
med sigte på at forsvare EU's politikker på det internationale plan.  
Den første valgmulighed, dvs. en uændret s ituation, indebærer ikke nogen fordele eller 
ulemper. Den anden valgmulighed indebærer, at  programmets virkning udadtil begrænses til 
elektronisk kommunikation. Dermed tages der kun højde for en del af de vigtige punkter på 
den internationale dagsorde n. Den tredje mulighed, som også omfatter andre områder end 
elektronisk kommunikation, er beds t egnet til at dække alle sekt orpolitikker af interesse for 
Unionen. 
5.2.6.  Vurdering af den administrative byrde 
Selv om fordele og omkostninger i forbindelse med programmet kan være meget forskellige, 
alt efter initiativer og valgmuligheder, var resultatet i alle tilfælde, at fordelene er klart større end de ekstra administrative omkostninger. Dette bør vurderes nærmere, når der foreligger forslag til konkrete foranstaltninger. 
 
DA 8   DA 6. SAMMENLIGNING AF VALGMULIGHEDER  
6.1. Sammenligning af valgmuligheder på førs te niveau (programmets strategiske 
anvendelsesområde) 
Den bedste mulighed for det første program er  mulighed 3, hvor anvendelsesområdet går ud 
over elektronisk kommunikation, og det støttes også bredt af  eksterne interesseparter. 
6.2. Valgmulighedernes virkning på andet niveau  
6.2.1.  Fremme af den digitale dagsorden for Europa 
Hvad angår bredbåndsadgang via landbaserede tråd løse tjenester, er det mulighed 3, der bedst 
imødekommer prioriteringen i Europa 2020- strategien og interesseparternes ønsker 
(foranstaltningerne er beskrevet i punkt 5.2.1). 
For satellitbaserede bredbåndstjenester anbefa les mulighed 2, idet der, før der iværksættes 
konkrete foranstaltninger, er behov for at vurdere gennemførligheden, og hvad 
omkostningerne er for forbrugerne, hvis der skal  garanteres en udbredt adgang via satellit med 
en bestemt hastighed.  
6.2.2.  Fremme af let og lige adgang 
I konsekvensanalysen udpeges bindende samo rdning som den bedste mulighed (bredt 
samordnet indførelse af en markedsbaseret tilg ang med henblik på at sikre, harmoniserede og 
fleksible anvendelsesvilkår), men medlemsst aterne støtter kun en frivillig samordning. 
Kommissionen mener dog, at mulighed 3 er de n eneste gennemførlige mulighed og vil 
komme med forslag om skridt hen imod en forb edret samordning, uden at dette er til hinder 
for fleksibilitet på nationalt plan. 
6.2.3.  Forbedret udnyttelse af frekvensressourcer 
Mulighed 2 (yderligere undersøgelser) foretrække s, idet alle de foreslåede emner må 
undersøges nærmere, inden der iv ærksættes reguleringstiltag. Dette vil også give mulighed 
for, at der kan nås en konsensus blandt aktørerne, navnlig i den offentlige sektor. 
6.2.4.  Bidrage til bekæmpelse af klimaforandringer 
Mulighed 1 er valget for ‘intelligente transpor tsystemer’, idet de vigtigste beslutninger om 
frekvensallokering hertil blev truffet for ny lig. Kommissionen følger dog stadig udviklingen. 
For energieffektivitet vælges mulighed 2, fordi der er brug for flere analyser, før der kan 
udarbejdes konkrete forslag. 
6.2.5.  Forbedring af forbindelserne udadtil 
Her anbefales mulighed 3. De fleste internatio nale aftaler har en lang gyldighedsperiode, så 
der er behov for at forsvare Un ionens interesser og "fremtidssikr e" dagsordener, så der tages 
højde for frekvensbehov til vigtige politikker.  Ud over elektronisk kommunikation omfatter 
de relevante politikker bl.a. bæredygtig udvikling og klimaf orandringer. Lovgiver ønsker 
mere EU-samordning i internati onale frekvensforhandlinger. 
 
DA 9   DA 6.3. Konklusion vedrørende konsekvensanal yser for opfølgende foranstaltninger  
Da der skal foretages en separat konsekvens analyse for opfølgende foranstaltninger med en 
betydelig virkning, er der i konsek vensanalysen allerede anført  opfølgende foranstaltninger, 
for hvilke der tydeligvis skal laves en konsekvensanalyse. 
Der er planlagt en meddelelse om kollektiv fr ekvensanvendelse. Så snart der foreligger flere 
oplysninger, vil der blive udarbejdet en konse kvensanalyse, som vil ledsage yderligere 
foranstaltninger vedrørende tilladelser og kollektiv anvendelse af frekvenser.  
Der har ikke tidligere været krav om konsekve nsanalyser for forans taltninger vedrørende 
teknisk harmonisering. I forbindelse med programmet kan der være behov for sådanne foranstaltninger for særlige typer frekvens anvendelser, og der kan være krav om en 
konsekvensanalyse, hvis deres virkning er t ilstrækkelig stor, og hvi s beslutningsprocessen 
(med deltagelse af interesseparter, CEPT, fr ekvenspolitikgruppen og Frekvensudvalget) ikke 
begrunder foranstaltningen godt nok. 
Vælges mulighed 2, undersøges behovet for yderligere konsekvensanalyser ud fra 
Kommissionens retningslinjer, det forberede nde arbejde og den udpegede foranstaltnings 
form. 
7. O
VERVÅGNING OG EVALUERING  
På baggrund af radiofrekvenspolitikprogrammets almene strategiske art, bør evaluering og 
overvågning også holdes på et alment strategisk  niveau. Yderligere konkre te foranstaltninger, 
der vedtages som følge af programmet, vil bliv e evalueret hver for sig, når tiden er inde til 
det. 
Det vil være gavnligt for ove rvågningen af specifikke EU- politikindikatorer, hvis der 
foretages en mere detaljeret evaluering af indi viduelle sektorpolitiske t iltag, f.eks. inden for 
energieffektivitet, rumpolitik eller den digitale dagsorden. 
I samarbejde med frekvenspolitikgruppen overv åger Kommissionen også, i hvilket omfang 
den teknologiske udvikling elle r nationale og internationale  reguleringstiltag påvirker 
efterspørgslen efter og anve ndelsen af frekvenser.