MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET EU's regnskabsstrategi: vejen frem

Resumé

I konklusionerne fra det Europæiske Råd i Lissabon konstateres det, at effektive og gennem sigtige finansielle markeder fremmer vækst og beskæftigelse i EU. Udviklingen inden for globalisering og informationsteknologi har skabt en unik grobund for gennemførelsen af et indre, effektivt og konkurrencedygtigt værdipapirmarked i EU. For at accelerere gennem førelsen af et indre værdipapirmarked er det nødvendigt, at der her og nu indføres regler for regnskabsaflæggelse, der skal gøre det nemmere at sammenligne virksomhedernes balancer, som fremhævet af Det Europæiske Råd i Lissabon. Denne meddelelse indeholder følgende nøgletiltag:

* Inden udgangen af 2000 vil Kommissionen fremlægge et formelt forslag om, at alle børsnoterede selskaber i EU skal udarbejde deres konsoliderede regnskaber i overens stemmelse med et sæt regnskabsstandarder, nemlig de internationale regnskabsstandarder (IAS). Dette krav vil være gældende fra 2005. Medlemsstaterne får mulighed for at lade anvendelsen af IAS omfatte ikke-børsnoterede selskaber og individuelle regnskaber. Dette forslag vil også indeholde overgangsbestemmelser for at tilskynde til, at IAS anvendes hurtigt, ligesom det vil indeholde regler for oprettelse af et EU-godkendelsesorgan, som skal:

(i) overvåge integrationen af IAS i EU, samt

(ii) påse, at IAS kommer til at være et relevant udgangspunkt for regnskabs aflæggelse i børsnoterede selskaber i EU.

Godkendelsesorganet skal have en todelt struktur; et politisk niveau og et teknisk niveau.

* Der skal skabes en håndhævelsesinfrastruktur, som skal sikre, at EU's børsnoterede virk somheder strengt anvender de internationale regnskabsstandarder, som bekræftes af godkendelsesorganet. De vigtigste aktioner på dette område vil koncentrere sig om at få formidlet retningslinjer for gennemførelsen, der skal fremme revision af høj kvalitet og styrke et samordnet tilsyn.

* Inden udgangen af 2001 fremsætter Kommissionen et forslag om modernisering af regn skabsdirektiverne med det formål, at de fortsat kan danne grundlag for regnskabs aflæggelse for alle aktieselskaber.

Kommissionen sigter på, at Rådet og Europa-Parlamentet hurtigt vil godkende denne strategi.

Indledning

1. På Det Europæiske Råd i Lissabon [1] understregedes den afgørende betydning, et indre finansmarked har for at medvirke til opfyldelsen af EU's centrale målsætninger for vækst og høj beskæftigelse. Konklusionerne fra det Europæiske Råd satte en tyk streg under behovet for at fremskynde gennemførelsen af det indre marked for finan sielle tjenesteydelser og krævede, at der opstilles stramme tidsplaner, således at handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser er gennemført senest i 2005 og hand lingsplanen for risikovillig kapital senest i 2003. Essensen af disse konklusioner blev uddraget af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser [2] og Kommissionens meddelelse om finansielle tjenesteydelser [3] og risikovillig kapital [4] - som alle slår til lyd for udvikling af dybe og likvide europæiske kapitalmarkeder for både udstedere og investorer.

[1] Punkt 20 og 21 i formandsskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i Lissabon (23. og 24. marts 2000).

[2] KOM(1999) 232 af 11.05.1999 "Finansielle tjenesteydelser: Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan".

[3] KOM(1998) 625 af 28.10.1998 "Finansielle tjenesteydelser: En handlingsramme".

[4] SEK(1998) 552 endelig udg. af 31.03.1998 "Risikovillig kapital: En nøgle til jobskabelse i Den Europæiske Union".

2. Til de prioriterede målsætninger, der er nævnt i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon, hører behovet for at øge sammenligneligheden af virksomhedernes balancer til fordel for både virksomheder og investorer. For at nå dette mål bør Unionen kræve fælles standarder for regnskabsaflæggelse - standarder, som er gennemsigtige, klare, ordentligt gennemarbejdet og håndhæves effektivt. Kun når sådanne standarder er etableret, vil EU's værdipapirmarkeder kunne vokse fra et niveau, der i dag ligger på omkring halvdelen af de amerikanske kapitalmarkeder.

3. Medlemsstaternes værdipapirmarkeder befinder sig i en periode med dramatiske ændringer og stigende konsolidering, der drives frem af nye teknologier, globalise ring og påvirkningen fra euroen. Den hurtige udvikling inden for informations- og kommunikationsteknologien og navnlig platformene for elektronisk handel, ændrer den måde, hvorpå transaktionerne finder sted og finansiel information spredes. Også den egentlige regnskabsaflæggelse er under forandring. Regnskaber, der lægges på Internettet, skaber lettere adgang for investorerne til information og giver bedre mulighed for analyse og sammenligninger af information. Investorerne ønsker i stigende omfang at få et beslutningsgrundlag, der er baseret på sammenhængende og standardiserede finansielle såvel som ikke-finansielle oplysninger fra virksom hederne. Ligeledes yder periodisk regnskabsaflæggelse et væsentligt bidrag til at skabe gennemsigtighed, sikkerhed for investorerne og stabilitet på markederne.

Udviklingen inden for international regnskabsaflæggelse

4. Der findes i øjeblikket mange forskellige regnskabsregler og fortolkninger, som skyldes rodfæstede traditioner i Den Europæiske Union. Uden en reform vil en stor del af den manglende logik i disse regler, der i mange tilfælde har store konse kvenser, fortsætte. Regnskabsreglerne i Europa vil fortsætte med at være opsplittede og vil forhindre en udvikling i retning af et dybt og likvidt indre kapitalmarked i EU.

5. Selve fastsættelsen af regnskabsstandarder er i hastig udvikling. Der er et stærkt pres for at få skabt sammenhæng mellem regnskabsstandarderne, hvilket sætter yderligere fokus på betydningen af, at der etableres internationale standarder, der kan tilskynde de nationale organisationer, der fastsætter regnskabsstandarder, til et tættere samar bejde. Kommissionens "Nye regnskabsstrategi" [5] fokuserede på behovet for at give de europæiske globale aktører lettere adgang til de internationale globale kapital markeder ved at fremme brugen af de eksisterende Internationale Regnskabs standarder (IAS). Kommissionen støttede bestræbelserne i International Accounting Standards Committee (IASC) og International Organization of Securities Commission (IOSCO) på at etablere regnskabsstandarder, som kan anvendes ved børsnoteringer rundt omkring i verden. De vigtigste standarder i aftalen mellem IASC og IOSCO er nu endeligt fastlagt. IOSCO meddelte den 17. maj 2000, at den havde afsluttet undersøgelsen af IAS, og at den anbefalede sine medlemmer at tillade multinationale emittenter at anvende IAS til udarbejdelse af deres regnskaber i forbindelse med grænseoverskridende emissioner og børsnoteringer.

[5] KOM(1995) 508 af 14.11.1995 "Regnskabsharmonisering: En ny strategi vis-a-vis international harmonisering".

6. Der har på det seneste også fundet en større udvikling sted inden for selve IASC. Dens nye organisationsstruktur skulle få virkning til næste år og er drevet af en klar målsætning om at gøre IAS til de mest omfattende regnskabsstandarder af den højeste kvalitet, der kan anvendes på kapitalmarkeder i hele verden.

EU's strategi

7. Kommissionen har i denne meddelelse nedfældet sine synspunkter om hoved trækkene i EU's fremtidige strategi for regnskabsaflæggelse. Kommissionen søger at opnå bred politisk tilslutning til denne strategi, så den kan udarbejde de forslag, der skal indføre strategien inden udgangen af i år. En central målsætning - og en målsæt ning, som en succes kan måles på - er, at denne politik skal sikre, at det vil være muligt at handle værdipapirer på de europæiske og internationale finansmarkeder på grundlag af et enkelt sæt regnskabsstandarder. Det vil også være af afgørende betyd ning, at strategien er klart forankret i princippet om bedste internationale praksis.

8. I centrum af Kommissionens strategi står sund regnskabsaflæggelse. Relevant, præcis, pålidelig og sammenlignelig information om en virksomheds resultater og økonomiske situation er fortsat af central betydning for at værne investorers, kredito rers og andre interessenters interesser af hensyn til lige konkurrencevilkår. Regn skaber udgør rygraden i hele markedsinformationssystemet. De er et vitalt bindeled mellem udstedere og investorer og er nødvendige for at tilvejebringe den højeste grad af sammenlignelighed, som EU har brug for i relation til et indre værdipapir marked. Aftalte regnskabsstandarder skal anvendes og håndhæves fornuftigt for at sikre effektive markeder. De skal håndhæves efter samme principper i hele EU og i resten af verden. Der skal derfor forefindes autoritative retningslinjer for brug ved udarbejdelsen af disse regnskaber.

Regnskabsaflæggelse i EU

9. Hvor EU's regnskabsdirektiver fortsat danner grundlaget for EU's regnskabsregler for aktieselskaber, er de eksisterende direktiver dog ikke fyldestgørende nok til at dække de behov, som selskaber, som ønsker at rejse kapital på paneuropæiske eller internationale værdipapirmarkeder, måtte have. Det skyldes, at både investorer og tilsynsmyndigheder kræver gennemsigtighed og sammenlignelig regnskabs aflæggelse samt stiller større krav til oplysning omkring børsnoterede selskaber.

10. Den eksisterende mangfoldighed af regnskabsstrategier i EU er en følge af de mange valgmuligheder, der findes i direktiverne, og de forskellige lag af håndhævelses instanser i EU. En tilpasning af regnskaberne, der skulle tage højde for de lokale konventioner, der fandtes på lovgivnings- og skatteområdet, var på sin plads, dengang investorer og andre interessenter generelt havde samme nationalitet som selskabet. Men i dag synes alle selskabers værdipapirer i stadig stigende grad at være ejet af en internationalt sammensat investorgruppe. Man tilgodeser ikke andre medlemsstaters investorers interesser ved at skulle fortolke eller dechifrere regn skaber, der følger de lokale konventioner i det land, hvor selskabet er registreret.

11. EU's lovgivning forholder sig heller ikke til en række aspekter ved regnskabs aflæggelsen, hvilket resulterer i forskelligartede nationale specifikationer. Nationale myndigheder kan også tillade selskaberne at udarbejde deres regnskaber på basis af internationalt anerkendte regnskabsprincipper (IAS eller US-GAAP - Generally Accepted Accounting Principles - i De Forende Stater), forudsat at de er i overens stemmelse med regnskabsdirektiverne. Det sker ikke sjældent, at selskaber aflægger regnskab efter forskellige regnskabsstandarder inden for samme medlemsstat og endog på samme fondsbørs. Det forhold, at der eksisterer forskellige regnskabs principper samtidigt er både forvirrende og dyrt. Det vanskeliggør et effektivt tilsyn og en håndhævelse af regnskabskravene over for børsnoterede selskaber. Investo rerne har ikke mulighed for at foretage sammenligninger af regnskaberne og mangler derfor den nødvendige information. Det bremser grænseoverskridende handel. Kort sagt er resultatet en opsplitning af markedet, hvilket stiller EU's værdipapirmarkeder globalt langt ringere i konkurrencen.

12. Med den hast, hvormed udviklingen i erhvervslivet accelererer, opstår der samtidig et behov for mere dynamiske og åbne lovrammer for regnskabsaflæggelse. EU's lang strakte lovgivningsprocedurer skal undersøges nøje for at sikre, at de imødekommer udfordringerne fra markedet. [6] Der må overvejes måder, hvorpå man kan komme væk fra de stive og til tider alt for stringente EU-direktiver og hen imod et mere effektivt og åbent system for regnskabsaflæggelse, der er bedre egnet til at dække behovene på værdipapirmarkederne.

[6] KOM(1999) 232 af 11.05.1999 "Finansielle tjenesteydelser: Etablering af en ramme for de finansielle markeder: En handlingsplan" i Afsnit IV hedder det, at EU-løsninger skal inkorporere en grad af fleksibilitet, så de ikke med det samme bliver gjort forældede af det ubønhørlige tempo i forandringerne på markedet. Denne målsætning risikerer ikke at kunne blive gennemført på grund af den langvarige formelle lovgivningsproces.

En ny vej frem

Et enkelt sæt regnskabsstandarder

13. Det Europæiske Råd i Lissabon satte det mål, at der skal være opnået et fuldt inte greret marked for finansielle tjenesteydelser senest i 2005. Udgangspunktet er sammenlignelig regnskabsaflæggelse. De regnskabsstandarder, der vælges, skal opfylde investorernes behov og skal være i overensstemmelse med udviklingen globalt. Det er af afgørende betydning af have internationalt anerkendte rammer for regnskabsaflæggelse i EU-børsnoterede virksomheder.

14. Der anvendes p.t. to sæt regnskabsregler i EU [7], som kunne bruges som internationalt anerkendte standarder: US GAAP og IAS. Det er begge to investororienterede regn skabssystemer, som tilvejebringer stort set den samme investorbeskyttelse. Der er imidlertid adskillige forskelle med hensyn til de praktiske krav omkring regnskabs aflæggelse.

[7] I 1998 aflagde omkring 210 EU-virksomheder regnskab i overensstemmelse med IAS, mens 235 virksomheder aflagde regnskaber under US GAAP. De seneste statistikker fra IASC viser, at der i øjeblikket er 275 EU-virksomheder, der anvender IAS.

15. Godt nok vil man kunne overlade det til markedskræfterne at afgøre, hvilken af de to standarder for regnskabsaflæggelse, der bliver den foretrukne, men det ville forsinke processen, fordi perioden, hvor der vil herske konkurrence mellem de forskellige standarder, ville trække unødigt i langdrag. I den mellemliggende periode ville omkostningerne ikke blive bragt ned, ligesom der ikke ville blive tilvejebragt gennemsigtighed. En forsinkelse kunne også underminere målsætningen for Det Europæiske Råd i Lissabon om at øge sammenligneligheden af virksomhedernes balancer senest i år 2005.

I sin Regnskabsstrategi fra 19955 gav Kommissionen udtryk for, at den foretrækker IAS for EU-virksomheder, der ønsker at rejse kapital på internationalt og paneuro pæisk plan. IASC har siden da gennemført en gradvis, men gennemgribende revision af sine standarder. IAS udgør allerede et omfattende og robust sæt af regnskabs standarder, som skulle kunne dække det internationale erhvervslivs behov. IAS har også den klare fordel, at de er udarbejdet med et internationalt sigte og ikke er skåret til efter amerikanske forhold. US GAAP er på deres side omfattende og er baseret på meget detaljerede regler og fortolkninger. Det vil være nødvendigt med omfattende undervisning, før disse standarder kan anvendes. I USA må den effektive anvendelse heraf hovedsagelig tilskrives de udstrakte beføjelser omkring regulering og hånd hævelse, som den amerikanske Securities and Exchange Commission udøver. Den Europæiske Union har naturligvis ikke nogen indflydelse på udarbejdelsen af US GAAP.

Anvendelsen af IAS - rækkevidde

16. Kommissionen foreslår, at alle EU-virksomheder, der er noteret på et reguleret marked [8] (anslået til ca. 6.700), skal opstille konsoliderede regnskaber i overens stemmelse med IAS. Inden for to år skal dette krav udvides til at omfatte alle virk somheder, der udarbejder prospekter, der skal offentliggøres ved udbydelse til offentligheden [9] i overensstemmelse med prospektdirektivet. [10] Ikke-noterede selskaber, der planlægger at optage deres værdipapirer til officiel notering for første gang, kan også ønske at anvende IAS. Kommissionen foreslår derfor, at medlemsstaterne får lov til at kræve eller tillade, at ikke-noterede selskaber offentliggør regnskaber i overensstemmelse med samme sæt standarder, som de standarder, der gælder for noterede selskaber. Hvad angår specielt ikke-noterede finansieringsinstitutter og forsikringsselskaber, kan medlemsstaterne ønske at udvide kravet til at omfatte IAS, hvilket vil gøre det nemmere at foretage sammenligninger på tværs af sektoren og sikre effektivt tilsyn. [11]

[8] Jf. artikel 1, stk. 13, i Rådets direktiv af 10. maj 1993 (93/22/EØF, EFT L 141 af 11.6.1993, s. 27) om investeringsservice i forbindelse med værdipapirer.

[9] Reguleret ved Rådets direktiv af 17. april 1989 (89/298/EØF, EFT L 124, af 05.05.1989, s. 8) om samordning af kravene til udarbejdelse af, kontrol med og udstedelse af det prospekt, der skal offentliggøres, når værdipapirer udbydes til offentligheden.

[10] Rådets Direktiv af 17. marts 1980 (80/390/EØF, EFT L 100 17.04.1980, side 1) om samordning af krav ved udarbejdelse af, kontrol med og udstedelse af de prospekt, der skal offentliggøres med henblik på optagelse af værdipapirer til officiel notering på en fondsbørs.

[11] Kommissionens forslag tager ikke fat om bestemmelser om tilsyn og om de specifikke informationskrav, som tilsynsmyndighederne har. Gennemførelsen af forslaget må ikke føre til, at tilsynskravene for regulerede enheder slækkes.

17. Kravet om brug af IAS er møntet på noterede selskabers konsoliderede regnskaber. Hvad angår de enkelte landes lovpligtige individuelle regnskaber, kan forskellige forskrifter og skattemæssige krav gøre brugen af IAS uhensigtsmæssig eller endog ugyldig. Medlemsstaterne bør i det omfang, det er muligt, forsøge at tilskynde til eller måske ligefrem kræve, at IAS også anvendes på individuelle regnskaber. Det ville lette udarbejdelsen af konsoliderede regnskaber i fremtiden.

Permanent registrering ("Shelf-registration")

18. Kommissionen er i gang med at undersøge betydningen af at kæde den oven for skitserede fremgangsmåde sammen med dens kommende aktioner om en modernise ring af de gældende prospektdirektiver [12], som sandsynligvis vil indebære en mere omfattende brug af "shelf-registration"-procedurer for værdipapiremittenter i EU. Kærnen i en "shelf-registration" udgøres af et "reference document" (suppleret med en "securities note"), som vil blive deponeret hos de relevante nationale myndig heder. Formålet med en "shelf-registration" er at sikre adgang til de øvrige medlems staters markeder via et fælles registreringssystem baseret på sammenlignelig markedsinformation, herunder finansiel information. Ved at basere "shelf-registration" på et enkelt sæt af gennemsigtige internationale regnskabsregler vil man ikke alene gøre tingene mere simple for de pågældende virksomheder, men man ville også bidrage til at fremme markedsdynamikken på alle Europas finansmarkeder.

[12] Se Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, KOM(1999) 232, (11.04.1999).

Den nye regnskabsstrategi kræver en ændret infrastruktur

19. Denne strategi vil i fuldt omfang skulle tage "ordre public"-hensyn. Den Europæiske Union kan ikke placere ansvaret for at fastsætte krav til regnskabsaflæggelse i EU-noterede virksomheder hos en ikke-statslig tredjepart. De kompetente myndigheder i de enkelte lande kan placere ansvaret for udarbejdelsen af regnskabsstandarder hos en organisation, der fastsætter regnskabsstandarder, efter at have defineret dennes styringsstruktur. Af hensyn til retssikkerheden for brugerne af IAS i Den Europæiske Union skal de internationale standarder integreres i EU's lovrammer for regnskabs aflæggelse. EU's myndigheder skal have de midler til rådighed, der er nødvendige for at føre det fornødne lovgivningsmæssige tilsyn og få rettet op på enhver materiel mangel eller problem i relation til IAS.

Tilsyn

20. For at tilvejebringe det nødvendige offentlige tilsyn vil det være nødvendigt med et EU-godkendelsesorgan. Det vil ikke være dette organs funktion at omdefinere eller erstatte IAS, men at føre opsyn med vedtagelsen af nye standarder og fortolkninger, med pligt til kun at gribe ind, når disse indeholder materielle mangler, eller de ikke har været i stand til at tage højde for karakteristika, der er specifikke for EU. De internationale regnskabsregler, der anvendes i EU, vil være de standarder, der godkendes af dette organ.

21. Dette organs centrale opgave skal være at påse, at IAS er i fuld overensstemmelse med EU's generelle strategi - mere specifikt at der er overensstemmelse med EU's regnskabsdirektiver, og at der etableres et passende grundlag for EU-noterede virk somheders regnskabsaflæggelse. Det antages imidlertid, at IAS dækker disse behov: organet skal bekræfte, at denne antagelse er korrekt.

22. Godkendelsesorganet skal være båret af to søjler - dels en politisk og dels en teknisk søjle, der skal tilsikre et tilstrækkeligt, offentligt tilsyn i EU. Kommissionen vil senere i år fremlægge et forslag om strukturen af og de internationale institutionelle aspekter ved dette todelte godkendelsesorgan. Forslaget vil specielt være rettet mod organets juridiske status, beføjelser, detaljerede sammensætning og en mulig inddra gelse af værdipapirtilsynsmyndighederne.

Det tekniske niveau skal kontrolleres af det politiske niveau. Denne kontrol skal baseres på hensigtsmæssige institutionelle EU-ordninger i overensstemmelse med etablerede udvalgsprocedurer. På det tekniske plan skal der udpeges en gruppe af højtkvalificerede eksperter. De skal udvælges på basis af deres kendskab til kravene i EU og internationalt omkring regnskabsaflæggelse. Ved siden heraf kan det være nødvendigt med specialiserede ad hoc-grupper, der skal tage sig af særligt komplekse spørgsmål, eller hvor der er standarder, som vil kunne have særlige konsekvenser for tilsyns- og risikorelaterede problemstillinger (navnlig med hensyn til banker, andre finansieringsinstitutter og forsikringsselskaber). Ikke alene skal de føre tæt tilsyn med IAS, men de skal også på alle niveauer, og navnlig i de tidlige faser, give input til den proces, der finder sted i IASC omkring fastsættelse af standarder.

23. Godkendelsesorganet skal tilsikre, at IAS er anvendelige i praksis i en EU-sammen hæng. Det vil navnlig skulle kortlægge, om der er behov for specifikke gennem førelsesretningslinjer og sikre en fælles og sammenhængende anvendelse af standar derne. Det betyder imidlertid ikke, at der skal laves om på de generelle fortolkninger af IAS: det er Standing Interpretations Committee (SIC) under IASC, der har denne opgave. Formålet må været at få etableret en konstruktiv, engageret og fortløbende dialog med IASC, navnlig med SIC, hvis det viser sig nødvendigt med gennem førelsesretningslinjer. Denne opgave vil kræve en koordinering med de organisa tioner, der fastsætter standarder, og navnlig med tilsynsmyndighederne for værdi papirmarkederne.

24. Godkendelsesorganet skal bekræfte tidspunkterne for de nye internationale regn skabsstandarders anvendelse i EU. Det kan konkludere, at det vil være nødvendigt med supplerende oplysninger, eller at visse løsningsmodeller i en given standard ikke er i overensstemmelse med EU's regnskabsdirektiver. Dette organ vil skulle advisere Kommissionen om, hvorvidt en ændring af direktiverne anbefales eller ej i lyset af udviklingen inden for international regnskabsaflæggelse.

25. Indsigelser mod IAS - der sandsynligvis ikke vil finde sted særlig hyppigt - skal være begrundede og skal offentliggøres. Enhver henstilling på teknisk niveau om en bestemt IAS standard skal ratificeres på politisk plan. For at undgå, at der opstår en sådan situation, skal indsigelserne mod nye IAS rejses så tidligt som muligt i IAS-udarbejdelsesforløbet. EU skal udvikle en intern koordination i alle faser af IAS-standardfastsættelsesprocessen, ikke mindst for at påvirke debatten. Godkendelses organet kan bidrage til koordineringen af EU's holdning i IASC.

Håndhævelsesinfrastruktur

26. Klarere regnskabsstandarder med et internationalt sigte og forbedret sammenligne lighed omkring kravene til regnskaberne i børsnoterede selskaber vil i stort omfang forenkle håndhævelsesprocessen, især på værdipapirmarkederne.

Imidlertid er det kun de internationale regnskabsstandarder, som håndhæves forsvar ligt og stringent, der vil kunne forbedre de europæiske værdipapirmarkeders funk tion. Håndhævelse omfatter en bred vifte af forskellige elementer, herunder (1) klare regnskabsstandarder (2) tilgængelige fortolkninger og gennemførelses vejledning, (3) lovpligtig revision, (4) tilsynsmyndighedernes overvågning og (5) effektive sanktioner. Hvert enkelt af disse elementer skal fungere effektivt: systemet vil kun være så stærkt som dets svageste led, når man taler om at yde investorer og kredi torer god beskyttelse.

27. For at disse rammer skal give regnskaber af høj kvalitet, vil det være nødvendigt, at den lovpligtige revision, som sikrer en forsvarlig anvendelse af regnskabsstandarder, gennemføres på et niveau, der er lige højt i hele EU. Det kræver, at der især foku seres på udvikling af "benchmarks" for revision, udvikling af standarder for erhvervsetik samt på gennemførelse af effektive kvalitetsstyringssystemer til brug for lovpligtig revision. Kommissionen vil udsende en henstilling om kvalitetsstyring i forbindelse med lovpligtig revision. Der skal iværksættes yderligere arbejde i EU's revisionsudvalg for at få fastlagt en fælles tilgang til revisionsstandarder og erhvervsetik.

28. Også værdipapirtilsynsmyndighederne har en afgørende funktion med at sikre, at de noterede virksomheder overholder kravene til regnskabsaflæggelse. Der er helt klart en stor interesse i at sikre nøjagtig og sammenhængende anvendelse af regnskabs standarderne på de værdipapirmarkeder, som de fører tilsyn med. Lovgiverne på EU's værdipapirmarkeder skal være aktivt involveret i spørgsmål, der vedrører hånd hævelse. Kommissionen regner særlig med tilsynsmyndighederne for de europæiske værdipapirmarkeder (via FESCO - Forummet af Europæiske Værdipapirkommis sioner) for så vidt angår udvikling og gennemførelse af en fælles strategi for hånd hævelse. En sådan strategi vil tilvejebringe lige konkurrencevilkår og vil eliminere faren for regelarbitrage. Man kan også overveje ekspertanalyser af praksis i tilsyns myndighederne for værdipapirmarkederne som et nyttigt instrument til sikring af en fælles tilgang.

Gennemførelse, tidsfrister og overgangsperiode

29. Kommissionen vil inden udgangen af 2000 fremlægge forslag om indførelse af det krav, at alle EU-børsnoterede selskaber skal aflægge regnskab i overensstemmelse med (godkendte) internationale regnskabsstandarder, ligesom det skal give medlems staterne mulighed for at tillade (eller kræve), at ikke-noterede selskaber aflægger regnskab efter IAS. Dette forslag vil også fastlægge de grundlæggende regler for godkendelsesorganet, overgangsbestemmelser, tidsplanen for gennemførelsen samt en revisionsbestemmelse, der skal gøre det muligt at vurdere fremgangsmåden.

30. Kommissionen finder, at hvis kravet om, at IAS skal gennemføres inden udløbet af den frist (2005), som blev fastsat af Det Europæiske Råd i Lissabon for realiseringen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser, vil der være behov for en over gangsperiode for at gøre det muligt at inkorporere lovgivningen i national ret og give de børsnoterede selskaber tid til at tilpasse sig til det nye regelsæt. Kommissionen vil begrænse varigheden af denne overgangsperiode, der skal begynde fra iværk sættelsesdatoen for det initiale lovforslag, sådan at alle børsnoterede selskaber fra 2005 udarbejder konsoliderede regnskaber på grundlag af IAS. Medlemsstaterne vil i overgangsperioden få ret til at afgøre, hvilke børsnoterede selskaber der kan (eller skal) bruge IAS forud for den endelige gennemførelsesdato. Kommissionen finder, at fem år efter forslagets vedtagelse skal bestemmelserne, procedurerne og mekanis merne gennemgås på baggrund af national, europæisk og international erfaring. Kommissionen vil udvikle "benchmarks" for fremskridtene.

31. Der er visse store selskaber i EU, der anvender US GAAP, ofte fordi de er noteret på kapitalmarkederne i USA, eller fordi de opererer i industrier, hvor IASC endnu ikke har opstillet nogen tilsvarende industristandard. Medlemsstaterne vil kunne tillade anvendelsen af US GAAP i hele eller en del af overgangsperioden.

32. Kommissionen indfører forslag til modernisering af EU's regnskabsdirektiver inden udgangen af 2001, som fortsat skal være udgangspunktet for alle EU-aktieselskabers regnskabsaflæggelse. En modernisering af regnskabsdirektiverne vil mindske poten tielle konflikter med IAS og bringe direktiverne på linje med udviklingen inden for moderne regnskabsaflæggelse. Det gælder især, hvor nye teknologiske landvindinger kræver en tilpasning af traditionelle regnskabsmetoder, f.eks. anerkendelse og måling af immaterielle aktiver. Kommissionen vil søge råd via de relevante tilsynsudvalg om, hvorvidt ny kommunikations- og informationsteknologi, navnlig Internettet, vil berøre regnskabsaflæggelse og kræve lovgivningsmæssig handling.

Konklusion

Det Europæiske Råd i Lissabon anmodede om, at der tages skridt til at øge sammen ligneligheden af virksomhedernes balancer. Denne meddelelse fra Kommissionen fremlægger nye retningslinjer for opfyldelse af dette mål. Kommissionen opfordrer Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg samt Regionsudvalget til hurtigt at godkende den tilgang, som er skitseret i denne meddelelse.