RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Rapport om implementeringen af meddelelsen "Uddybning af partnerskabet med Kina"

Sammendrag

Hovedformålet med Kommissionens meddelelse fra 1998 "Uddybning af partnerskabet med Kina" [1] var at forankre Kina yderligere i det internationale samfund, støtte landets overgang til en åben samfundsmodel samt integrere det yderligere i den globale økonomi.

[1] KOM(1998) 181.

Med henblik herpå håbede Kommissionen bl.a. at kunne styrke den politiske dialog, fremme Kinas interesse for ASEM og regionale asiatiske spørgsmål samt finde frem til passende betingelser for Kinas optagelse i WTO. Kommissionen ønskede endvidere at anvende EU's erfaring og ekspertise til at bistå Kina med landets reformproces og sætte emner som menneskerettigheder, miljø og bæredygtig udvikling på dagsordenen.

Siden meddelelsen blev vedtaget er forbindelserne mellem EU og Kina intensiveret betydeligt. De første topmøder mellem EU og Kina i 1998 og 1999 lagde grunden til en bredere politisk dialog. Samtidig har en stadig øget række møder og dialoger på alle niveauer vedrørende en lang række områder af interesse for både EU og Kina forbedret kommunikationen og fremmet den gensidige forståelse.

Denne dialog er blevet udvidet til at omfatte regional sikkerhed, økonomiske og handelsmæssige spørgsmål og menneskerettigheder, og den kan, som nævnt i meddelelsen fra 1998, udvides yderligere til at omfatte andre verdensomspændende problemer, såsom ulovlig indvandring og på et senere tidspunkt narkotikahandel, hvidvaskning af penge og organiseret kriminalitet.

Den 19. maj 2000 undertegnede EU og Kina en bilateral aftale, der banede vejen for Kinas optagelse i WTO (Verdenshandelsorganisationen). Når Kina optages i WTO, vil det for EU være af afgørende betydning, at man på en måde, der er acceptabel for begge parter, kan overvåge, at Kina overholder sine forpligtelser i henhold til WTO-aftalen, samt bistå landet hermed. EU vil også fortsat arbejde på at fjerne tilbageværende markedsadgangshindringer.

EU's samarbejdsprogram med Kina er til stadighed blevet udvidet og fokuserer nu i udpræget grad på støtte til bæredygtig udvikling som bidrag til Kinas overordnede reformproces. Programmets indhold og prioriteter vil blive gennemgået på ny, således at der kan tages højde for de til stadighed ændrede forhold i landet, hvilket giver mulighed for at effektivisere og øge synligheden af EU-bistanden til Kina.

Indledning

Den 25. marts 1998 vedtog Europa-Kommissionen meddelelsen "Uddybning af partnerskabet med Kina". Meddelelsen blev godkendt af Det Europæiske Råd den 29. juni 1998.

Meddelelsen indeholdt anbefalinger til styrkelse af forbindelserne mellem EU's og folkerepublikken Kina, og på sidste side står bl.a.:"Kommissionen har til hensigt at forelægge regelmæssige rapporter for Rådet og Europa-Parlamentet om hvilke fremskridt der gøres med iværksættelsen af forslagene i denne meddelelse".

Udarbejdelsen af den første rapport om implementeringen af den ny Kina-strategi falder sammen med den 25-året for oprettelsen af forbindelserne mellem EU og Kina. Rapporten dækker perioden marts 1998 til maj 2000.

I denne periode har de kinesiske myndigheder fortsat strukturreformerne og søgt at fremme den økonomiske vækst, og der er også taget skridt til korruptionsbekæmpelse på alle niveauer.

I 1999 steg BNP med 7,1%, hvilket er lavere end i de senest forudgående år. Hvad den globale handel angår, har den kinesiske regering kunnet notere sig flere succeser i form af aftalerne med henholdsvis EU og USA om betingelserne for Kinas optagelse i WTO. Indenrigspolitisk var omstruktureringen af statsejede virksomheder fortsat hovedpunktet på den socio-økonomiske reformdagsorden. I den samme periode for myndighederne hårdt frem mod demokratiske afvigere, religiøse grupper og andre bevægelser.

Gennem en fornyet gennemgang af anbefalingerne søger rapporten at finde nye måder at udvikle partnerskabet mellem EU og Kina på.

Titlen på afsnittene A-E i rapporten svarer til afsnittene i meddelelsen.

A. Kinas indpasning i det internationale samfund

"EU går i sin politik ind for et bredt engagement i Kina". Dette kan realiseres ved at man fornyer og uddyber den bilaterale politiske dialog mellem EU og Kina, og ved at man i højere grad involverer Kina i regionale og multilaterale initiativer af interesse for hele verden. KOM (1998) 181, s. 5

A.1 En bedre politisk dialog mellem EU og Kina

EU's egne mekanismer og platforme for politisk dialog med Kina er først udviklet for relativt nylig. De overordnede rammer for den politiske dialog blev formaliseret i 1994 gennem en brevudveksling og det første topmøde mellem EU og Kina på regeringslederniveau fandt sted den 2. april 1998 i London. Mødet fandt sted på baggrund af Kinas øgede interesse for at spille en aktiv rolle på den internationale scene. Det andet topmøde mellem EU og Kina fandt sted den 21. december 1999, hvor Kommissionsformand Romano Prodi besøgte Beijing. Disse topmøder udgør et udgangspunkt, der kan sætte yderligere skub i forbindelserne mellem EU og Kina, og de giver mulighed for at udveksle synspunkter og drøfte politiske emner, der potentielt kan give anledning til uoverensstemmelser, såsom menneskerettigheder, økonomiske og handelsmæssige spørgsmål, herunder Kinas optagelse i WTO, bilateralt samarbejde og den regionale udvikling.

Der fandt endvidere møder sted mellem den udenrigsministerielle trojka og den kinesiske udenrigsminister i september 1998 og i marts og september 1999.

Der fandt møder sted på højere tjenestemandsniveau i oktober 1998 og juni og oktober 1999. Disse møder gav Kina lejlighed til at gøre rede for sit syn på regionale spørgsmål, såsom ASEM, udviklingen på den koreanske halvø, Japan, forholdet mellem Indien og Pakistan, Indonesien og Østtimor, Myanmar /Burma, samt Taiwan.

EU-ambassadørerne i Beijing har to gange årligt haft møder med den kinesiske udenrigsminister. Udover den formelle politiske dialog har regelmæssige besøg af ambassadørerne fra den udenrigspolitiske trojka i det kinesiske udenrigsministerium såvel som hyppige gensidige besøg af højtstående personer fra Kina og EU bidraget til at styrke den politiske dialog mellem EU og Kina. I henholdsvis februar 1998 og januar 1999 besøgte Kinas to vicepremierministre, Li Lanqing og Wu Bangguo, Europa-Kommissionen, og formanden for Europa-Kommissionen, Jacques Santer, aflagde besøg i Kina i november 1998. Kinas premierminister, Zhu Rongji, besøgte Kommissionen i Bruxelles den 11. juli 2000. Det var det første besøg af en kinesisk premierminister i Kommissionen.

Den gruppe i Europa-Parlamentet, der har ansvar for forbindelserne med Kina, har mødtes årligt med medlemmer af Kinas nationale folkekongres, og medlemmer af Europa-Parlamentet har aflagt besøg i Kina både enkelt- og gruppevis. Yderligere udvikling af sådanne kontakter kan kun komme de overordnede forbindelser mellem EU og Kina til gode.

Udviklingen i Kina har også jævnligt været på dagsordenen for EU's politiske dialog med nøglepartnere såsom USA, Canada, Australien, Japan, Indien og Rusland.

A.2 Udnyttelse af ASEM-processen

EU har ønsket at fremme Kinas integration i ASEM-processen, der dækker et vidt spektrum af økonomiske og politiske emner. Kina har hele tiden været velvilligt indstillet over for ASEM, og har navnlig været ivrig efter at understrege betydningen af de økonomiske aspekter i samarbejdet, herunder især investeringsfremmende foranstaltninger. Derimod har Kina været mere tøvende hvad angår drøftelse af spørgsmål af politisk karakter, men landet tog det velkomne initiativ at være vært for et uformelt seminar om menneskerettigheder i ASEM-regi i Beijing i juni 1999, og landet har også kraftigt støttet samarbejdsinitiativer inden for områder som forskning og teknologi. Kina tog initiativ til og var vært for en ministerkonference om forskning og teknologi i ASEM-regi i oktober 1999 og vil også i fremtiden spille en ledende rolle inden for dette område.

Kina har også taget aktivt del i ASEM-trustfonden i den finansielle sektor og reformprocessen på det socialpolitiske område, og har bidraget med 500 000 USD til fonden.

A.3 Spørgsmål af verdensomspændende betydning

I 1998 indledte EU en dialog på ekspertniveau med Kina vedrørende våbenkontrol og ikke-spredning af kernevåben. Dialogen befinder sig endnu på de indledende stadier, men den har gjort det muligt at gennemføre nyttige meningsudvekslinger vedrørende traktaten om et fuldstændigt forbud mod atomprøvesprængninger, ordningen om kontrol med missilteknologi, biologiske våben, personelminer, varer med dobbelt anvendelse samt udviklingen i sikkerhedssituationen i Asien. Skønt det endnu er for tidligt at udtale sig om, hvorvidt Kina fortsat vil se en interesse i at videreføre denne dialog, har den i det mindste hidtil vist sig at være en nyttig tillidsskabende foranstaltning.

EU bør nu satse på at undersøge mulighederne for at udvide sin politiske dialog med Kina med henblik på at behandle spørgsmål af global interesse, såsom bekæmpelse af narkotikahandel, hvidvaskning af penge, organiseret kriminalitet og ulovlig indvandring som beskrevet i Kommissionens meddelelse fra 1998, som alle er felter, hvor Amsterdam-traktaten har udstyret EU med nye ansvarsområder. For eksempel er problemet med asylansøgere fra Kina et spørgsmål, der giver anledning til bekymring i visse EU-lande, og der fandt udveksling af oplysninger sted mellem EU-partnerne vedrørende emnet i 1999. EU bør vurdere Kinas villighed til at indgå i en specifik dialog hvad dette spørgsmål angår, samt udforske mulighederne for samarbejde, også inden for andre områder.

Hvad angår nøgledialoger er Kina nu centralt placeret i forbindelse med flere globale miljøspørgsmål. Der foregår udvekslinger på flere niveauer (herunder ministerielle) i forbindelse med internationale møder, for eksempel hvad angår klimaændringer. Kina afsætter stigende ressourcer til indenlandske foranstaltninger til forebyggelse af klimaændringer og udviser stigende interesse for specifikke foranstaltninger, der i fremtiden vil kunne lette overførslen af klimaændringsekspertise og -teknologi fra EU til landet. Navnlig vil dialogen om klimaændringer blive et spørgsmål af stor betydning i forbindelserne mellem EU og Kina i de kommende år. Også andre spørgsmål af global karakter, navnlig bevarelsen af biodiversiteten og beskyttelsen af ozonlaget, er emner, der regelmæssigt drøftes bilateralt. Kommissionen vil fortsat med ildhu fortsætte såvel disse dialoger, som andre vedrørende nye spørgsmål af global karakter.

A.4 En bedre dialog om problemerne i den asiatiske region

EU deltog i ARF's (Asean Regional Forum) møder på ministerniveau i Manila i juli 1998 og i Singapore i juli 1999. ARF har spillet en positiv rolle i konflikten i Det Sydkinesiske Hav samt i forbindelse med udveksling af synspunkter vedrørende spørgsmål, der giver anledning til bekymring i området, såsom situationen på den koreanske halvø. Kina har imidlertid tøvet med at gå videre i ARF-processen, idet landet traditionelt lægger vægt på bilateralt diplomati i forholdet til sine asiatiske naboer.

Kina understreger med regelmæssige mellemrum, at landets reelle indflydelse på Den Demokratiske Folkerepublik Korea ikke bør overvurderes, men er ikke desto mindre en nøgleallieret og yderst vigtig partner for Pyongyang. Situationen på den koreanske halvø har derfor været et hovedemne for drøftelserne mellem EU og Kina, hvad angår den regionale politiske dialog, og EU har i den forbindelse opfordret Kina til at fortsætte den positive rolle, landet hidtil har spillet, navnlig hvad firepartsdrøftelserne angår. Desuden har EU og Kina udvekslet indtryk af deres respektive dialoger med Den Demokratiske Folkerepublik Korea.

I den periode, rapporten dækker, har EU i særlig grad haft sin opmærksomhed rettet mod udviklingen i forholdet mellem Kina og Taiwan. I juli 1999 udsendte EU-formandskabet på vegne af EU en erklæring, der mindede om EU' s opbakning til princippet om "et Kina" med understregning af nødvendigheden af at løse Taiwan-spørgsmålet fredeligt gennem en konstruktiv dialog og opfordring til begge parter om ikke at tage skridt eller udsende erklæringer, der kan medvirke til at øge spændingen.

A.5 Styrkelse af Hongkongs og Macaos selvbestemmelsesret

I den periode, rapporten dækker, har EU nøje fulgt implementeringen af basislovene for de to særlige administrative områder Hongkong og Macao, navnlig hvad angår uafhængigheden af disse to territoriers udøvende, lovgivende og dømmende magt.

EU's interesse i, at disse administrative og juridiske aftaler fungerer efter hensigten, kom klart til udtryk i Kommissionens første årsrapport fra januar 1999 om det særlige administrative område Hongkong, som hovedsageligt fokuserede på udvikling af demokratiet. Toldsamarbejdsaftalen mellem EU og det særlige administrative område Hongkong, som trådte i kraft den 1. juni 1999 er en støtte til det særlige administrative område Hongkongs selvstændige kurs på det økonomiske område. Kommissionens anden årsrapport om Hongkong, som blev vedtaget den 18. maj 2000, koncentrerede sig især om Hongkongs retssystem og princippet om ét Kina med to systemer, men i rapporten udtryktes også nogen bekymring over den meget langsomme demokratiseringsproces.

Kommissionen udsendte i november 1999 meddelelsen: "Den Europæiske Union og Macao: Efter år 2000". Forbindelserne til Macao er blevet styrket gennem akkrediteringen af et macaosk kontor for økonomi og handel ved de Europæiske Fællesskaber i Bruxelles samt ved igangsættelsen af adskillige samarbejdsprojekter i Macao. Der fandt fælles udvalgsmøder mellem EU og Macao sted i 1998 og 1999, og der vil blive afholdt endnu et møde i 2000. Handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Macao er forblevet uændret efter suverænitetsafgivelsen til Kina.

Den 26. januar 2000 fremlagde Europa-Kommissionen et forslag til Rådets forordning med henblik på at give indbyggere i Hongkong og Macao visafri adgang til EU.

B. Støtte til Kinas indførelse af et åbent retsstatssamfund baseret på menneskerettighederne

"Udfordringen for Kina består nu i at opretholde den økonomiske vækst og den sociale stabilitet samtidig med at man skaber et åbent retssamfund. Hvis man i Europa ønsker at have en hånd med i dette spil, må man fortsætte med aktivt, vedvarende og konstruktivt at arbejde for menneskerettighederne i Kina ad enhver tænkelig vej." (Idem, s. 9)

B.1 Fremme af menneskerettighederne gennem en åben debat

I de senere år har de økonomiske reformer samt nedtoningen af visse former for statskontrol i den sociale sfære medført øget selvbestemmelse for den enkelte kineser. Der er også siden 1998 sket positive skridt hvad angår Kinas deltagelse i internationale tiltag til sikring af menneskerettighederne, herunder FN's højkommissær for menneskerettigheder Mary Robinsons besøg i Kina i september 1998 og marts 2000 og Kinas undertegnelse af FN-konventionen om borgerlige og politiske rettigheder i oktober 1998. (Kina undertegnede FN-konventionen om økonomiske og sociale rettigheder året før, i 1997.)

Medens der har været tale om en gradvis forbedring af situationen hvad angår de økonomiske og sociale rettigheder og styrkelse af retsstatsprincipperne, har der ikke været fremskridt, men derimod tilbageskridt at spore, når det gælder civile og politiske rettigheder, og bl.a. undertrykkelse af politiske afvigere, tilfældige tilbageholdelser, udstrakt brug af dødsstraf, undertrykkelse af etniske minoriteter, herunder i Tibet, begrænsning af religionsudøvelsen og af forsamlings- og ytringsfriheden giver stadig anledning til alvorlig bekymring i EU.

EU er også bekymret over Kinas manglende overholdelse af de internationalt anerkendte grundlæggende arbejdsstandarder i ILO-konventionerne og ILO's deklaration om grundlæggende principper og rettigheder for arbejde.

Afholdelsen af regelmæssige møder inden for rammerne af denne dialog i skiftevis Kina og Europa (i oktober 1998, februar og oktober 1999 og februar 2000) har været et værdifuldt udgangspunkt med henblik på at få Kina i tale hvad disse følsomme spørgsmål angår, gøre opmærksom på EU's bekymring, fremlægge brugbare argumenter for de kinesiske myndigheder samt fremkomme med forslag til samarbejdsprojekter. I den forbindelse har de kinesiske myndigheder meddelt, at der er sket fremskridt på det lovgivningsmæssige område og har også erklæret, at de var villige til at komme ind på alle følsomme emner inden for rammerne af den formelle dialog, skønt dette ikke er blevet fulgt op af forbedringer "i marken". EU har ved adskillige lejligheder understreget behovet for at gøre dialogen mere resultatorienteret og sikre, at den i højere grad får direkte forbindelse til beslutningstagningssfærerne i landet.

Udover de bilaterale instrumenter, såsom dialogen om menneskerettigheder mellem EU og Kina, har EU været ivrig for at anvende multilaterale fora til fremme af menneskerettighederne i Kina. I 1998, 1999 og 2000 besluttede EU's medlemsstater ikke at fremlægge eller støtte en resolution om menneskerettighedssituationen i Kina på FN's menneskerettighedskommissions (UNCHR) møde i Genève. I 1999 og igen i 2000 udtrykte EU-formandskabet i sine åbningserklæringer på UNCHR's 55. og 56. session imidlertid alvorlig bekymring over menneskerettighedssituationen i Kina.

I den periode, rapporten dækker, har EU's missionschefer i Beijing udfærdiget kvartalsmæssige rapporter om situationen på menneskerettighedsområdet i Kina, og EU forsømmer ingen mulighed for at tage situationen i Tibet op.

B.2 - og gennem samarbejde

Siden dialogen om menneskerettigheder mellem EU og Kina indledtes, har Kommissionen indvilget i at påbegynde en række samarbejdsprojekter med det formål at støtte og supplere dialogen og rent praktisk øge respekten for menneskerettighederne på lang sigt, herunder fremme af bevægelseshæmmede personers rettigheder og oprettelsen af en EU-Kina-facilitet for mindre projekter inden for menneskerettighedsområdet med henblik på at støtte mere beskedne initiativer på menneskerettighedsområdet.

Endvidere er der afholdt adskillige lovgivningsseminarer om menneskerettigheder med deltagelse af EU og Kina, som har været åbne for akademiske kredse og ngo'er, til supplering af de sessioner, der afholdes inden for rammerne af den officielle dialog.

EU's og Kinas lovgivningsmæssige og retlige program, der er omtalt i afsnit C.2 nedenfor, blev igangsat i marts 2000 og vil løbe over mindst 4 år. Det skal styrke bestræbelserne på at skabe et samfund, der i højere grad bygger på retsstatsprincipperne og respekten for menneskerettighederne, ved at øge forståelsen for, hvad disse begreber indebærer, blandt de vigtigste faggrupper i Kinas retssystem.

Det lokale selvstyreprojekt har til formål at sikre effektiv implementering af loven om lokalvalg på græsrodsniveau med henblik på at styrke valgprocedurerne og selvstyret på lokalplan. En international udbudsproces er i øjeblikket under udarbejdelse.

Kommissionen har til hensigt i 2000 at støtte uddannelseskurser i menneskerettigheder på Hongkong-universitetet. Dette projekt, der bygger på det særlige administrative område Hongkongs unikke ekspertise på det lovgivningsmæssige og retlige område vil tilbyde uddannelse inden for menneskerettigheder og retlige spørgsmål til studerende fra Asien, navnlig fra Folkerepublikken Kina.

Af særlig betydning inden for en overskuelig fremtid er EU's og Kinas fælles bestræbelser på at etablere et ekspertnetværk med henblik på at dele erfaringer hvad angår ratifikation og implementering af to af FN's menneskerettighedsaftaler.

C. Bedre integrering af Kina i verdensøkonomien

"Det er opfattelsen i EU, at man bør gøre brug af en blanding af samhandelsdrøftelser og målrettede samarbejdsinitiativer, når man skal søge at hjælpe Kina til at blive et globalt og fuldt integreret økonomisk medlem af verdensøkonomien, således at landet bliver i stand til at overholde de fælles regler. Strategien går ud på at fremskynde og konsolidere Kinas integration i verdens samhandelssystem, smatidig med at man støtter de reformer, der er forudsætningen for, at Kina kan trives inden for det nævnte system." (Idem, s. 11)

C.1 Kinas inddragelse i verdens samhandelssystem

En betydelig og voksende del af Kinas samlede handelsoverskud i 1998 og 1999 skyldtes samhandlen med EU. Den finansielle krise i Asien berørte den kinesiske eksport i området og førte til en omlægning af den kinesiske eksport fra Øst- og Sydøstasien til Europa. EU's handelsunderskud over for Kina steg fra 24,4 mia. EUR i 1998 til over 30 mia. EUR i 1999.

Det store kinesiske overskud, der vidner om Kinas stigende eksportmæssige styrke globalt set, hjælpes imidlertid godt på vej af permanente hindringer for adgangen til det kinesiske marked, og der er tale om hindringer for såvel handels- som investeringsbevægelser. For eksempel er et af de områder, der giver anledning til alvorlig bekymring i industrien, den utilfredsstillende situation, der hersker i Kina hvad den intellektuelle ejendomsret angår. At få fjernet disse hindringer har derfor til stadighed været en topprioritet for EU, som ønsker at fremme Kinas integration i verdensøkonomien og optimere de gensidige fordele af den bilaterale handel og de økonomiske forbindelser. EU har forfulgt disse mål både i forbindelse med forhandlingerne om Kinas optagelse i WTO (Verdenshandelsorganisationen) og gennem bilaterale handelsmæssige og økonomiske drøftelser med Kina.

At forhandle en aftale på plads om Kinas optagelse i WTO har været øverst på EU's handelsmæssige dagsorden i de sidste 2 år. Den bilaterale aftale mellem Kina og EU, der blev indgået den 19. maj 2000, udgør derfor et stort positivt skridt i udviklingen af handelsforbindelserne mellem Kina og EU. Aftalen, der fulgte umiddelbart efter aftalen mellem Kina og USA, der blev indgået i november 1999, er med meget stor sandsynlighed ensbetydende med, at Kina vil blive optaget i WTO i starten af 2001. Kommissionen og de kinesiske myndigheder er enedes om en trinvis åbning af markedsadgangen inden for en lang række sektorer med en implementeringsperiode på typisk 3 til 5 år.

Aftalen mellem EU og Kina sikrer en meget betydelig forbedring af adgangen til det kinesiske marked for virksomheder i EU (og andre WTO-medlemslande). Importtariffer og andre ikke-tarifere begrænsninger vil blive betydeligt og varigt reduceret. Medlemsskabet af WTO vil konsolidere og sætte yderligere gang i Kinas egne bestræbelser på at fremme gennemsigtighed, lige betingelser og åbenhed inden for landets eget handelssystem, og WTO's uafhængige og juridisk bindende tvistbilæggelsessystem vil gøre det muligt for begge parter at løse handelsmæssige uoverensstemmelser både hurtigt og effektivt. Kort sagt vil aftalen give europæiske virksomheder betydeligt bedre muligheder for at eksportere til, handle med og investere i Kina. Som et resultat heraf kan EU og Kina se frem til, at de direkte udenlandske investeringer i Kina, som på det seneste har været for nedadgående, igen vil stige.

Udover de rent handelsmæssige fordele vil Kinas optagelse i WTO få betydelig indflydelse på de økonomiske reformer og udviklingen i landet. EU var under hele forhandlingsforløbet ivrig efter at udarbejde en bistandspakke, der kunne bidrage til gradvise, men varige reformer og bæredygtig udvikling. I forbindelse med Kinas optagelse vil det være af den allerstørste betydning, at alle de nødvendige ændringer i handelsordningerne gennemføres efter planen. EU er i allerhøjeste grad indstillet på at arbejde tæt sammen med Kina, således at overgangsperioden kan forløbe så glat som muligt. Kommissionen ønsker at dele sine erfaringer fra WTO med Kina og vil i den forbindelse gennem samarbejdsprogrammet mellem de to parter tilbyde at bistå Kina med at indrette landets økonomi efter WTO-kravene. Støtte til økonomiske reformer er allerede et område, der er blevet øremærket til fremtidig finansiering (se afsnit C.2 nedenfor).

Optagelsen i WTO vil betyde yderligere støtte til strukturreformerne. At Kina bliver integreret i det globale marked vil for de kinesiske virksomheder virke som incitament til effektiviseringer, således at de på loyale betingelser kan konkurrere med resten af verden. Aftalen vil derfor også være en fordel for kinesiske virksomheder og arbejdere, idet disse vil få gavn af de øgede udenlandske investeringer og nyde godt af de mest moderne ledelsesmetoder og lovgivningsmæssige rammer.

Der skete gennem fælles bestræbelser mellem EU, USA og Kina betydelige fremskridt i optagelsesforhandlingerne i løbet af 1999, hvilket førte til indgåelsen af den amerikansk-kinesiske aftale i november 1999. Herefter var EU ivrig efter at sætte fokus på sine egne specifikke interesser i de bilaterale forhandlinger med henblik på at sikre EU's industri spillerum i Kina og fremme bilateral handel og investeringer.

Bilaterale drøftelser mellem Kina og EU om handelsspørgsmål har spillet og vil fortsat sammen med forhandlingerne omkrig WTO-optagelsen spille en vigtig rolle i forbindelse med løsning af spørgsmål af fælles interesse. Det 15. møde i det fælles EU-Kina-udvalg fandt sted i juni 1998. Efter Kinas optagelse i WTO vil både den bilaterale og multilaterale dialog blive anvendt til løsning af handelsmæssige problemer, såsom regulativmæssige spørgsmål og problemer i forbindelse med investeringshindringer, forretningsmiljøet for EU-virksomheder i Kina osv. Dialog vil også komme til at udgøre et vigtigt forum i forbindelse med overvågning og for drøftelser af mulige uoverensstemmelser vedrørende omfanget og gennemførelsen af Kinas WTO-forpligtelser.

Inden for rammerne af EU's og Kinas fælles udvalg har Kommissionen til hensigt sammen med de kinesiske partnere at vurdere hensigtsmæssigheden af de eksisterende mekanismer til bilateral dialog med henblik på at udvide, styrke og tilpasse denne til de nye opgaver, som optagelsen i WTO vil stille Kina overfor. Kommissionen overvejer at etablere en dialog inden for nye specifikke områder, såsom industrielle standarder og godkendelsesprocedurer, sanitære og phytosanitære spørgsmål, regulering af markedet for værdipapirer og industrielle anliggender. Endvidere er der indledt drøftelser omkring en aftale om søtransport. Disse drøftelser opnåede ministeriel godkendelse i forbindelse med den for denne sektor ansvarlige kinesiske ministers besøg i Kommissionen i juli 1999. Der er også påbegyndt indledende drøftelser vedrørende toldsamarbejdsaftalen mellem EU og Kina.

Derudover overvejes det at indlede forhandlinger om indgåelse af en aftale mellem EURATOM og Kina om fredelig anvendelse af atomenergi, og der har i den forbindelse fundet indledende kontakter sted med de kinesiske myndigheder. En sådan aftale ville styrke rammerne for nukleart samarbejde mellem EU og Kina på lang sigt og dermed lette eksisterende og fremtidig handel og fremme gensidigt fordelagtig forskning samt give den bedst mulige garanti for ikke-spredning af atomvåben og dermed for en sikkerhedsmæssigt set optimal situation.

Fællesskabets antidumpinglovgivning for overgangsøkonomier, såsom den kinesiske, blev ændret i 1998, således at der tages hensyn til markedsøkonomiske ændringer i de berørte lande. Efter den ny forordning behandles spørgsmålet på en sag-til-sag basis, således at kinesiske eksportører, der opererer i et markedsøkonomisk miljø, behandles efter de markedsøkonomiske principper. Den ny ordning har allerede fundet anvendelse i en række sager, der har resulteret i, at visse kinesiske virksomheder har fået markedsøkonomisk status. Stadig flere kinesiske virksomheder vil få markedsøkonomisk status i fremtiden, efterhånden som de lovgivningsmæssige rammer for de markedsøkonomiske betingelser i Kina udvikles og kendskabet til kravene øges.

Fællesskabets ordning om kvantitative restriktioner over for Kina blev liberaliseret noget i 1998. Der blev ikke fjernet nogen EU-kvoteordninger i 1999 på grund af EU-industriernes situation i de berørte sektorer og de manglende fremskridt hvad angår liberaliseringen af de kinesiske kvoteordninger. En progressiv fjernelse af kvantitative restriktioner fra begge parters side kommer nu til at indgå i pakkeløsningen for Kinas optagelse i WTO, således at kvoteordninger hos begge parter skal være fjernet i 2005.

EU har endvidere udarbejdet elementer til en overordnet strategi for investeringsfremme og forretningsmæssigt samarbejde i Kina med henblik på at støtte implementeringen af en markedsadgangsstrategi, der tager sigte på at fjerne handels- og investeringshindringer på det kinesiske marked.

ECIP-programmet (European Community Investment Partners), der afsluttedes i 1999, havde til formål at fremme tilstedeværelsen af små og mellemstore virksomheder fra EU på nye markeder og havde stor succes i Kina. Ved udgangen af 1998 vedrørte 16% af alle ECIP-finansierede initiativer Kina, og resultatet var etableringen af mere end 60 joint ventures. Initiativer, der støttes under Asia Invest-faciliteten, der har til formål at finde investeringsmugligheder og partnere i Asien, udviste ligeledes lovende resultater i Kina.

Kommissionen og Kinas råd for fremme af international handel indledte i 1998 en handelsdialog mellem EU og Kina med henblik på at skabe kontakter mellem Fællesskabets og Kinas forretningsverden. Man forventer yderligere udbygning af dette samarbejde, og der er programsat en ny runde den 23. oktober 2000 i Beijing.

Efter flere års forberedelser åbnede EU-delegationen i Beijing og lokalt baserede europæiske virksomheder i oktober 1999 et EU-handelskammer i Beijing. Dette vil støtte bestræbelserne på at identificere og bidrage til at fjerne hindringer for markedsadgangen og fremme EU-erhvervslivets tilstedeværelse i Kina. Handelskammeret er 100% selvfinansieret, og over 180 virksomheder er allerede medlemmer.

C.2 Støtte til økonomisk og social reform

Topprioriteten i perioden har været støtte til økonomiske og sociale reformer. Kinas forventede optagelse i WTO vil øge reformtempoet, og EU's samarbejdstilbud vil fortsat tilføre ekspertise, hvor der er mest brug for det.

4 allerede udarbejdede projekter til et samlet beløb af 22 mio. EUR med WTO-relaterede målsætninger er opsummeret i det følgende:

* Inden for rammerne af et program, der igangsættes til efteråret, og som skal hjælpe Kina i forbindelse med integreringen i WTO, skal kinesiske tjenestemænd med ansvar for implementeringen af Kinas WTO-forpligtelser uddannes inden for en lang række områder.

* Et vidtfavnende initiativ rettet mod reform og omstrukturering af sektoren for finansielle tjenesteydelser påbegyndes sidst på året.

* Der er allerede igangsat et projekt vedrørende indsamling og fremlæggelse af statistikker.

* Et program til udvikling af rammer for gennemsigtige og ikke-diskriminerende regler for offentlige indkøb vil snart være afsluttet.

* Man har allerede igangsat en række projekter til støtte for udarbejdelsen af et moderne og effektivt system til beskyttelse af den intellektuelle ejendomsret.

I 1998 og 1999 fokuserede samarbejdet mellem EU og Kina i særlig grad på prioriteterne i Kommissionens meddelelse fra 1998, dvs. man koncentrerede sig især om at sætte skub i den økonomiske og sociale reformproces med henblik på generelt at medvirke til at udvikle det kinesiske samfund.

I oktober 1998 undertegnedes finansieringsaftalen for det retlige og judicielle samarbejdsprogram mellem EU og Kina. Programmet, der blev igangsat i marts 2000, omfatter uddannelse og bevidstgørelse af Kinas juridiske faggrupper. Inden for rammerne af programmet skal udvalgte advokater, dommere og anklagere modtage undervisning inden for nøgleområder af Fællesskabets lovgivningspraksis. Ved at bistå i udviklingen henimod udarbejdelsen af et sundt, gennemsigtigt og velfunderet retssystem og en åben, effektiv og retfærdig dommerstand vil programmet medvirke til, at menneskerettighederne i øget grad respekteres i det kinesiske samfund, og det vil også forbedre klimaet for EU-virksomheder og -investeringer i Kina.

Med henblik på at styrke udviklingen af menneskelige ressourcer i Kina og fremme udvekslinger lancerede Europa-Kommissionen i 1998 Junior Managers-programmet, som er en uddannelsesstruktur, hvorunder yngre ledere fra EU sendes til Kina, og den har også oprettet et erhvervsuddannelsesprogram, der har til formål at udvide udvalgte områders erhvervsuddannelsestilbud. I 1999 indviede CEIBS (China-Europe International Business School) en ny campus og påbegyndte en ny fase i institutionens udvikling med støtte fra både Kommissionen og Shanghai kommune. CEIBS anerkendes nu som en af Asiens førende handelshøjskoler.

I 1998 oprettede Kommissionen og interesserede akademiske organisationer ECAN (the Euro-China Academic Network) med henblik på at fremme kontakterne mellem beslutningstagere i EU og det akademiske miljø gennem afholdelse af tematiske workshops og årlige konferencer.

I 1999 lancerede Kommissionen et omfattende 5-årigt legatprojekt (EU-China Scholarship 2000), der med start i studieåret 2000 skal bringe 2000 kinesiske studerende til Europa for at studere på universiteter i Fællesskabet (bl.a. økonomi, virksomhedsledelse, europæiske studier, forskning og teknologi).

Ligeledes i 1999 begyndte Kommissionen med henblik på at kunne tage de nyeste større udfordringer i den kinesiske reformproces op på at udforme projekter, der skal give mulighed for at videregive erfaringer om reformer af statsejede virksomheder til Kina, og således give landet mulighed for at tackle de uheldige bivirkninger af denne proces (dvs. arbejdsløshed og i den forbindelse etablering af et socialt sikkerhedsnet).

Undertegnelsen i december 1998 af en aftale om forskningsmæssigt og teknologisk samarbejde har udvidet omfanget af samarbejdet mellem EU og Kina inden for denne sektor. Aftalen trådte i kraft i december 1999 og forventes at give mulighed for fælles forskning inden for en lang række områder henhørende under EU's 5. FTU-rammeprogram. Programmet giver kinesiske forskere mulighed for at deltage i tematiske fællesskabsprogrammer inden for industrirelateret højteknologi ud fra selvfinansieringsprincippet, og det giver også forskere fra Fællesskabet mulighed for at deltage i kinesiske forsknings- og udviklingsprogrammer, ligeledes med udgangspunkt i selvfinansieringsprincippet.

Forsknings- og teknologiaftalen med Kina supplerer de igangværende fælles forskningsprojekter, der støttes separat under EU's INCO-program, der blev lanceret i 1999, og som fokuserer på bæredygtig udvikling og på Kinas fortsatte behov for udvikling inden for landbrugs- og sundhedssektoren, som er af afgørende betydning for den økonomiske og sociale reformproces. Ligeledes inden for rammerne af INCO støttede Kommissionen i 1998 lanceringen af bioteknologinetværket mellem Fællesskabet og Kina (som afløsning for det tidligere fælles bioteknologicenter), der er udformet som et fleksibelt instrument til fremme af øget samarbejde inden for dette nøgleområde.

Miljøproblematikken har hvad samarbejdet med Kina de sidste 2 år angår været en topprioritet for Europa-Kommissionen. Kommissionens støtte til det kinesiske råds program for økonomisk planlægning og miljøbeskyttelse startede i 1998 med input fra eksperter, administrationer og industrien inden for relevante sektorer i EU. Målsætningen er at fremme indarbejdelsen af miljøbeskyttelseshensyn i andre områder af den kinesiske lovgivning. Resultaterne af programmet, der skulle foreligge omkring marts 2001, forventes at stemme overens med EU's generelle samarbejdspolitik med Kina. Kommissionen har ligeledes støttet Environmental Education Television Project for China, hvis formål er at anvende fjernsynsmediet til at fremme den miljømæssige bevågenhed over hele landet.

Med udgangspunkt i den betydning, miljøproblematikken tillægges, herunder navnlig den plads, udviklingen af en miljømæssig industrisektor indtager i den 10. femårsplan (2001-2005), vil der i den kommende periode være gode muligheder for samarbejde (muligvis også hvad angår de handelsmæssige aspekter) mellem EU og Kina.

Siden september 1999 har europæiske eksperter bistået Liaoning-provinsen med gennemførelsen af et stort integreret miljøbeskyttelsesprojekt, som bl.a. omfatter effektivisering af energianvendelse og -forvaltning. De uddannelseskurser, der finansieres via Synergi-programmet, har også hovedsageligt været koncentreret omkring energiproblematikken, og over 500 kinesere har deltaget i uddannelsesaktiviteter under denne ordning i de forløbne 2 år.

På foranledning af de kinesiske myndigheder gennemførte eksperter fra EU og Kina i 1998 i fællesskab en tilbundsgående undersøgelse vedrørende energipolitik og -struktur i Folkerepublikken Kina. Denne undersøgelse skal hjælpe Kina med at fastlægge prioriteterne for landets energipolitik under den 10. femårsplan, der dækker perioden 2001-2005. På den tredje konference om energisamarbejde mellem EU og Kina, der blev afholdt i Bruxelles i marts 1999, og som havde mange kinesiske deltagere, drøftedes bl.a. resultaterne af denne undersøgelse, som vil give mulighed for yderligere integration af energiproblematikken i miljøsamarbejdet mellem EU og Kina. I den forbindelse fokuseredes der på det 4. møde i EU-Kina-arbejdsgruppen for energi, som fandt sted i Beijing i marts 2000, på hvilke prioriterede områder, der skal omfattes af et eventuelt nyt energi- og miljøprogram for EU og Kina, som alle relevante kinesiske regeringsinstanser skal deltage i. I den forbindelse arbejdes der i øjeblikket på at finde frem til, i hvilket omfang EU og Kina kan samarbejde inden for visse nøgleområder, herunder anvendelse af renere kul, energieffektivitet og fremme af vedvarende energikilder.

Kommissionens Fælles Tolke- og Konferencetjeneste kører et kinesisk tolkeuddannelsesprogram for kinesere. Programmet har i de sidste 2 år givet mulighed for at uddanne yngre kinesiske tolke og tjenestemænd fra udenrigsministeriet og ministeriet for handel og økonomiske samarbejde samt f.eks. banker, toldmyndigheder og universiteter.

Som tidligere har Kommissionen også fortsat ydet støtte til mindre ngo-forvaltede udviklingsprojekter inden for uddannelse, sundhed og sanitet, og EU's støtte til ngo'er bidrager i sig selv til styrkelsen af civilsamfundet.

Kina indtager en enestående position blandt udviklingslandene. Landet har nydt godt af et rekordhøjt vækstniveau, som har bragt velstand til mange dele af landet, men visse indlandsområder halter bagefter vækstmæssigt set. For at råde bod på denne situation har Kina etableret et landsdækkende fattigdomsbekæmpelsesprogram og indført en "Go West"-politik for at få både kinesiske og udenlandske investorer til at investere i de fattige, vestlige provinser. Herudover er Kina begyndt at yde udviklingsbistand til andre asiatiske lande.

EU's bistand koncentreres fortsat omkring Kinas storstilede socio-økonomiske reformer, da det er inden for dette område, at EU's bistand vil give den største nyttevirkning og dermed i størst muligt omfang kan støtte Kinas egne bestræbelser på at komme fattigdommen til livs, hvilket er i overensstemmelse med EU's verdensomspændende fattigdomsbekæmpelses strategi.

D. Bedre valuta for EU's penge

"Et af de vigtigste synspunkter i denne meddelelse er, at EU-finansierede samarbejdsprogrammer i endnu højere grad bør sammenkædes med EU's videre politik over for Kina. EU bør gribe chancen for at underbygge sin politik ved hjælp af konkrete bistandsprojekter overalt hvor det er muligt, lige fra dialogen om menneskerettigheder, over forhandlingerne om Kinas optagelse i Verdenshandelsorganisationen, til spørgsmål i forbindelse med Kinas økonomiske udvikling." (idem, s. 22)

Kommissionens samarbejdsbudget for Kina (på budgetposterne B7-300, B7-301 og B7-707) androg 65 mio. EUR årligt i 1998 og 1999, hvilket er et ret beskedent beløb, når man tager Kinas størrelse og den brede vifte af potentielle samarbejdsområder i betragtning. Kommissionen har imidlertid koncentreret sine finansielle ressourcer om færre projekter, som er direkte forbundet med den kinesiske reformproces og inden for områder, hvor EU's indsats er mest effektiv og synlig samt giver den største nyttevirkning. Koncentration af aktiviteterne vil være af afgørende betydning for at opnå den kritiske masseeffekt til fremtidige EU-projekter, bevare leveringskapaciteten samt tage fat på problemet med de aktuelle forsinkelser af programimplementeringen (det vedlagte bilag 1 viser forpligtelser og betaling af EU-bistand til Kina i 1998 og 1999).

Med henblik på at lette og fremme mindre kortfristede initiativer blev der i 1998 oprettet en EU-Kina-facilitet for mindre projekter, som blev forvaltet decentralt af Fællesskabets delegation i Beijing. Denne facilitet, der gjorde det muligt at svare hurtigt på finansieringsanmodninger, støttede 23 projekter. Det overvejes i øjeblikket, om denne facilitet skal videreføres.

Kommissionen har rådført sig med EU's medlemsstater før igangsættelsen af alle større samarbejdsprojekter, og den har, når det har været muligt, både i Bruxelles og i Beijing søgt at finde synergier med medlemsstaternes egne initiativer. Resultatet er, at adskillige EU-projekter er nært forbundet med projekter, der gennemføres af medlemsstater. Desuden samfinansierer Kommissionen sammen med medlemsstaterne og Kina ASEM-trustfunden. Desuden har Kommissionen regelmæssig kontakt med EIB (Den Europæiske Investeringsbank), Verdensbanken og UNDP (De Forenede Nationers Udviklingsprogram). Kommissionen har samarbejdet med UNDP i forbindelse med 2 projekter og overvejer et fælles initiativ sammen med Verdensbanken. Det kinesiske ministerium for udenrigshandel og økonomisk samarbejde har som i de foregående år været partnerorganisation hvad angår planlægning og beslutningstagning for alt samarbejde mellem EU og Kina.

Både i 1998 og 1999 ydede Kommissionen nødhjælp til mange ofre for naturkatastrofer, f.eks. i forbindelse med jordskælvet i Hubei-provinsen, kraftigt regnfald i forskellige provinser og snestorme i Tibet. De fleste midler blev uddelt gennem ngo'er, såsom Røde kors, Læger uden grænser og Save the Children. ECHO forvaltede adskillige af EU's humanitære støtteprojekter.

Udover det bilaterale samarbejdsprogram mellem EU og Kina, nyder Kina også godt af EU's regionale samarbejdsprojekter i Asien.

E. En højere profil for Den Europæiske Union

"Større opmærksomhed omkring Europa vil give EU en større vægt i forholdet til Kina". (side 24)

Kommissionen har i de sidste 2 år udfoldet betydelige bestræbelser på at øge EU's synlighed i Kina yderligere.

Det fælles program mellem EU og Kina for videregående uddannelser, der hovedsageligt fokuserer på de centre og personer, der tilbyder undervisning i europæiske studier i Kina, har bevirket, at over 400 studerende fra forskellige kinesiske universiteter har fået undervisning i EU-politik, -økonomi og -jura.

Kommissionen og EU-delegationen i Beijing har tilrettelagt adskillige initiativer til udbredelse af information om euroen, herunder et betydeligt seminar om euroen og Kina i det 21. århundrede, som blev afholdt i Beijing i december sidste år.

Under EU's og Kinas facilitet for mindre projekter er der bl.a. blevet lanceret et radioprogram med titlen "Close to Europe" og afholdt et seminar med titlen "EU-China: Partners in Progress".

EU-delegationen i Beijing har sin egen webpage og udsender herudover også en månedlig "Co-operation Flash"-rapport. I januar i år vedtog den endvidere kun at anvende ét enkelt samarbejdslogo, således at EU-støttede projekter i Kina lettere kan genkendes som sådanne.

Konklusioner og anbefalinger

Selv om samarbejdet mellem EU og Kina er udvidet betydeligt i de sidste 2 år, viser rapporten, at der fortsat er mange muligheder for yderligere udvikling af forbindelserne.

Med henblik på Kinas nært forestående optagelse i WTO er det nødvendigt for EU at se nærmere på, hvorledes dette vil påvirke de handelsmæssige forbindelser mellem de to parter. Kina vil få brug for bistand med henblik på at kunne overholde sine WTO-forpligtelser. Kommissionen vil i forbindelse med implementeringen af Kinas WTO-forpligtelser fortsat etablere nye kommunikationskanaler med de kinesiske myndigheder bl.a. for at finde frem til i hvilke instanser Kina kan få problemer med at opfylde sine forpligtelser. Implementeringen bør være et partnerskabsanliggende og fremfor alt ikke give anledning til konfrontationer. Da det er det europæiske forretningsliv, der er bedst egnet til at bedømme, om Kina overholder sine forpligtelser, skal dette i højere grad involveres i processen. EU kan herefter bistå Kina med at overvinde problemerne gennem målrettet, teknisk bistand og styrkelse af dialogen om regulering inden for nøgleområder.

EU har fortsat til hensigt at støtte den overordnede reformproces i Kina gennem samarbejdsprogrammet. Kinas optagelse i WTO vil fremskynde og medføre øget pres på reformprocessen, hvilket igen vil indvirke på behovet for EU-bistand.

På grund af omfanget af de udfordringer, Kina står overfor, er det nødvendigt, at Kommissionen får fastslået, inden for hvilke områder EU's samarbejde med Kina vil medføre de mest mærkbare resultater. Det ligger imidlertid fast, at prioriteterne vil komme til at omfatte socio-økonomiske reformer, udvikling af de menneskelige ressourcer, uddannelse, miljø og fremme af menneskerettighederne og retsstatsprincipperne. Kommissionens bestræbelser vil blive koncentreret omkring projekter for bæredygtig udvikling inden for de fastlagte prioritetsområder, men EU vil fortsat være fleksibel og parat til at tilpasse bistanden til eventuelle nye udfordringer og ændrede omstændigheder. I overensstemmelse med EU's politik for overordnet fattigdomsbekæmpelse vil Kommissionen også, når der skal udarbejdes nye samarbejdsprojekter, have i mente, at 11,5% af Kinas befolkning stadig lever i absolut fattigdom, dvs. med en indkomst på under 1 USD om dagen.

I overensstemmelse med Fællesskabets nyligt vedtagne udviklingspolitik vil EU også forbedre projektimplementeringen.

Tiden er nu moden til at undersøge, om der er mulighed for at udvide dialogen til at omfatte de områder, hvor både EU og Kina i henhold til meddelelsen fra 1998 har interesse i at udveksle synspunkter og samarbejde, herunder bl.a. bekæmpelse af ulovlig narkotikahandel, organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge og ulovlig indvandring. Disse verdensomspændende problemer har længe været årsag til bekymring i EU, og vil ligeledes give anledning til stigende bekymring i Kina, efterhånden som de kinesiske ledere i fuldt omfang bliver klar over, i hvor høj grad disse spørgsmål udgør en trussel mod den sociale stabilitet. Visse af disse spørgsmål kan efter indledende drøftelser med medlemsstaterne sættes på dagsordenen for de kommende møderækker inden for rammerne af den politiske dialog mellem EU og Kina, herunder det næste topmøde mellem de to parter, der finder sted den 23. oktober 2000.

Oplysninger om samarbejdsprojekter mellem Fællesskabet og Kina (budgetpost B7-300 og 301)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>