Partnerskabsrådet, der fører tilsyn med gennemførelsen af handels- og samarbejdsaftalen på politisk plan, mødtes for første gang den 9. juni 2021. Parterne drøftede bl.a. fiskeri, ikke-forskelsbehandling i forbindelse med gebyrer for arbejdsvisa, retshåndhævelse og retligt samarbejde samt Det Forenede Kongeriges deltagelse i EU-programmer. Der kunne imidlertid ikke opnås enighed om en fælles erklæring på grund af Det Forenede Kongeriges afvisning af at henvise til den fulde gennemførelse af udtrædelsesaftalen som en forudsætning for et solidt fremtidigt forhold.

Dette er den første rapport om gennemførelsen og anvendelsen af handels- og samarbejdsaftalen, jf. artikel 2, stk. 4, i Rådets afgørelse (EU) 2021/689 af 29. april 2021. Rapporten gør status over en række områder, der er omfattet af handels- og samarbejdsaftalen i det første anvendelsesår. Rapporten har også til formål at kvantificere virkningen af handels- og samarbejdsaftalen med data, hvor sådanne foreligger.

Det er EU's mål at etablere stabile og positive forbindelser med Det Forenede Kongerige. Selv om der blev gjort gode fremskridt med hensyn til at etablere de samarbejdsstrukturer, der er fastsat i handels- og samarbejdsaftalen, er der stadig visse udfordringer. Der er også vedvarende vanskeligheder med de bredere forbindelser med Det Forenede Kongerige, navnlig dem, der vedrører gennemførelsen af protokollen om Irland og Nordirland i henhold til udtrædelsesaftalen.

Blandt EU's frihandelsaftaler med lande uden for EU er handels- og samarbejdsaftalen enestående, idet den blev indgået med en tidligere medlemsstat. Som følge heraf blev de betingelser for handel og samarbejde, der blev fastsat i handels- og samarbejdsaftalen, mere begrænsede end dem, der havde været gældende indtil udgangen af 2020, hvor den overgangsperiode, der er fastsat i udtrædelsesaftalen, udløb. Dette er en uundgåelig konsekvens af, at Det Forenede Kongerige forlader EU's toldunion og det indre marked.

Handels- og samarbejdsaftalen fastlægger et omfattende grundlag for forbindelserne mellem parterne på en lang række områder, herunder handel, transport, fiskeri, retshåndhævelse og retligt samarbejde i straffesager, tematisk samarbejde og deltagelse i EU-programmer. Den understøttes af bestemmelser, der sikrer lige vilkår, bæredygtig udvikling og respekt for de grundlæggende rettigheder samt ordninger for regeringsførelse og tvistbilæggelse.

Ved overgangsperiodens udløb opdeltes Det Forenede Kongerige og EU i to særskilte toldområder og to særskilte markeder for varer, hver med deres egen reguleringsordning, hvilket uundgåeligt skaber handelshindringer.

For at kunne udløse håndhævelsesforanstaltninger har Kommissionen fremsat lovgivningsforslag om vedtagelse af ensidige foranstaltninger og håndhævelsesforanstaltninger, som vil erstatte den beføjelse, der er fastsat i Rådets afgørelse (EU) 2021/689 om indgåelse af handels- og samarbejdsaftalen.

Som svar på anmodninger fra medlemsstaterne oprettede Kommissionen et centralt kontaktpunkt, der gjorde det muligt for interessenter at registrere klager vedrørende gennemførelsen af handels- og samarbejdsaftalen. Virksomheder, NGO'er, arbejdsgivere, fagforeninger og den brede offentlighed i EU kan bruge dette system som et første kontaktpunkt til at indberette problemer i forbindelse med gennemførelsen af handels- og samarbejdsaftalen. Det centrale kontaktpunkt er knyttet til de eksisterende værktøjer, som Kommissionen har udviklet, såsom det fælles kontaktpunkt for registrering af handelsrelaterede klager, herunder spørgsmål om markedsadgang, lige konkurrencevilkår eller bæredygtig udvikling. Disse værktøjer afspejler Kommissionens øgede indsats for at styrke håndhævelsen og gennemførelsen af dens internationale aftaler.

Processen med at inddrage civilsamfundet i gennemførelsen af handels- og samarbejdsaftalen er også begyndt. Civilsamfundsforummets operationelle retningslinjer blev uformelt vedtaget af Kommissionen og Det Forenede Kongerige. Disse retningslinjer skal godkendes af Partnerskabsrådet, for at civilsamfundsforummet kan påbegynde sit arbejde. EU's interne rådgivende gruppe blev også nedsat for at muliggøre en bredere dialog om de spørgsmål, der er omfattet af handels- og samarbejdsaftalen. Den interne rådgivende gruppe støttes af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, som koordinerer møder og opretholder kontakter med partnere i civilsamfundet. Det første møde i den interne rådgivende gruppe fandt sted den 25. november 2021.

Der blev også taget skridt til at etablere et parlamentarisk samarbejde mellem EU og Det Forenede Kongerige. Parterne blev enige om, at Den Parlamentariske Partnerskabsforsamling (forsamlingen), der er oprettet i handels- og samarbejdsaftalen, skulle bestå af henholdsvis 35 medlemmer af Europa-Parlamentet og Det Forenede Kongeriges parlament. EU's delegation til forsamlingen blev godkendt i oktober 2021. Forsamlingen påbegynder sit arbejde i 2022.

Selv om handels- og samarbejdsaftalen indeholder bestemmelser om handel uden told og kvoter for al import mellem parterne, ophørte den gnidningsløse handel med varer, og der opstod igen ikke-toldmæssige hindringer. Fra 2021 er al eksport fra Det Forenede Kongerige til EU underlagt toldprocedurer og -kontrol. Sendinger af landbrugsfødevarer skal ledsages af sundhedscertifikater og underkastes sundheds- og plantesundhedsinspektioner (SPS-inspektioner) på medlemsstaternes grænsekontrolsteder. Desuden skal alle varer overholde forskellige regler og reguleringsforanstaltninger, da princippet om gensidig anerkendelse ikke længere finder anvendelse.

Derudover skal varer, der handles mellem de to parter, overholde de oprindelsesregler, der er fastsat i handels- og samarbejdsaftalen, hvis de skal være omfattet af præferencebehandling med 0 % told. Det kan være besværligt at bevise en vares oprindelse, især hvis virksomhederne køber komponenter fra flere lande. For at lette udbredelsen af præferencebehandling har Kommissionen vedtaget lovgivning, der fastsætter en overgangsperiode, hvor EU-eksportører kan udstede udtalelser om oprindelse på grundlag af leverandørerklæringer, selv om der ikke foreligger fuldstændig dokumentation, forudsat at de har den inden udgangen af 2021. Fra 2022 gælder der standardkrav til udfærdigelse af udtalelser om oprindelse. Ud af EU's import fra Det Forenede Kongerige var over 80 % af varerne omfattet af præferencebehandling. Kommissionen sikrer sammen med medlemsstaterne, at oprindelsesreglerne gennemføres korrekt, og giver toldmyndighederne og virksomhederne vejledning og forklaringer.

Selv om der ikke er told på varer med oprindelsesstatus, rapporterede virksomhederne i vid udstrækning om afbrydelser i forsyningskæderne. De vanskeligheder, som EU's virksomheder står over for, svarer til, hvad der kunne forventes, nemlig:

·øgede omkostninger som følge af, at de skal overholde dobbelte reguleringssystemer og yderligere formaliteter

·forsinkelser ved grænsen som følge af nye proceduremæssige krav og

·vanskeligheder med at overholde ændrede importregler.

Kommissionen gjorde sit yderste for at hjælpe medlemsstaterne og EU's virksomheder med at navigere i det nye miljø. For eksempel med hensyn til SPS-krav, hvor der opstod visse problemer i begyndelsen af 2021, blev der straks givet vejledning om korrekt anvendelse af SPS-reglerne. På toldområdet blev der offentliggjort vejledning om oprindelsesregler og andre toldrelaterede spørgsmål sammen med tjeklister og andre relevante oplysninger. Som følge heraf faldt antallet af problemer på begge områder betydeligt, efterhånden som året skred frem. Det Forenede Kongerige har på sin side gentagne gange udsat gennemførelsen af told- og SPS-kravene for import fra EU i 2021. Gennemførelsen af disse formaliteter begyndte i januar 2022 og vil blive indfaset indtil oktober 2022 i overensstemmelse med den trinvise tilgang, der er fastlagt i den operative grænseforvaltningsmodel. Deres anvendelse kan være en udfordring for EU's eksportører og medlemsstater på grund af de logistiske virkninger af de nye procedurer, navnlig behovet for at indgive de krævede angivelser og støttedokumenter, inden varer afsendes fra EU-havne til Det Forenede Kongerige, samt kompleksiteten af det IT-system, som Det Forenede Kongerige har indført.

Kommissionen er i tæt kontakt med medlemsstaterne for at sikre, at deres forvaltninger og virksomheder er velforberedte. De relevante oplysninger findes også på Kommissionens websted. For at lette handelen med varer, der er omfattet af SPS-kravene, er elektroniske standardsundhedscertifikater, der kræves ved eksport til Storbritannien, blevet stillet til rådighed for alle medlemsstater, og Kommissionen har indledt drøftelser med Det Forenede Kongeriges myndigheder om deres accept.

Selv om det stadig er for tidligt at vurdere den fulde økonomiske virkning af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU's indre marked, viser de seneste data, at handelsstrømmene mellem EU og Det Forenede Kongerige delvis har stabiliseret sig i 2021 efter et første fald efter overgangsperiodens udløb. De var dog lavere end i 2019 og tidligere.

Med hensyn til varehandel anslår Eurostat for 2021, at EU's import fra Det Forenede Kongerige udgør 146 mia. EUR, hvilket er et markant fald i forhold til både 2020 (-13,6 %) og 2019 (-24,8 %). EU's eksport til Det Forenede Kongerige anslås til 283 mia. EUR, hvilket er en stigning på 1,9 % i forhold til 2020, men stadig 11,4 % under det niveau, der blev registreret i 2019.

Tabel 1 viser, at både EU's import og eksport af varer med resten af dets partnere steg kraftigt i 2021 i forhold til 2020 (henholdsvis + 27 % og + 14,6 %) og lå over niveauet før pandemien i 2019 (12,5 % for import og 4,7 % for eksport), mens handelen med Det Forenede Kongerige stadig ligger langt fra niveauet før pandemien.

Maskiner og transportudstyr, som udgør en relevant del af den bilaterale handel, blev særlig berørt. EU's import fra Det Forenede Kongerige i denne sektor faldt med 26,2 % i 2021 sammenlignet med 2020 og med 37,9 % i forhold til 2019. EU's eksport faldt med 3,1 % i 2021 i forhold til 2020 og 20,5 % i forhold til 2019. I absolutte tal lå EU's import og eksport af maskiner og transportudstyr med Det Forenede Kongerige i 2021 mere end 52 mia. EUR under niveauet i 2019.

Tabel 1. EU27’s varehandel i 2021 opdelt efter partner- og SITC-sektor sammenlignet med tidligere år EU-import ændring i % i forhold til EU-udførsel ændring i % i forhold til 2021 mio. EUR 2020 2019 2021 mio. EUR 2020 2019 EU27’s handel efter partner I ALT for alle produkter UK 146 025 -13,6 -24,8 283 589 1,9 -11,4 Uden for EU27 (undtagen Det Forenede Kongerige) 1 965 514 27,0 12,5 1 896 887 14,6 4,7 EU27’s handel fordelt på SITC-sektor Partner: Det Forenede Kongerige 0 — Fødevarer og levende dyr 9 444 -26,8 -31,5 31 716 -4,5 -3,9 1 — Drikkevarer og tobak 2 637 -9,8 -23,5 6 269 5,1 7,3 2 — Uspiselige råstoffer, undtagen brændsel 4 349 34,1 22,9 9 535 53,9 55,3 3 — Mineralske brændsels- og smørestoffer o.lign. 20 913 37,8 -6,5 10 775 92,6 6,9 4 — Animalske og vegetabilske olier, fedtstoffer og voks 451 -21,4 -6,3 1 034 2,6 9,7 5 — Kemikalier og lignende varer, i.a.n. 26 286 -20,8 -20,6 45 316 2,8 -6,8 6 — Bearbejdede varer, hovedsagelig halvfabrikata 16 274 -0,3 -11,9 35 604 11,8 -1,7 7 — Maskiner og transportmidler 42 823 -26,2 -37,9 102 872 -3,1 -20,5 8 — Diverse 13 917 -36,0 -44,3 33 592 -8,3 -22,1 9 — Råvarer og transaktioner i.a.n. 8 931 83,0 72,7 6 877 -9,6 1,3 EU27’s handel fordelt på SITC-sektor Partner: Uden for EU-27 (undtagen UK) 0 — Fødevarer og levende dyr 98 296 8,2 5,1 103 475 5,9 12,2 1 — Drikkevarer og tobak 6 599 4,2 -3,1 34 035 15,5 6,7 2 — Uspiselige råstoffer, undtagen brændsel 87 727 34,3 29,5 53 542 32,2 26,8 3 — Mineralske brændsels- og smørestoffer o.lign. 359 916 74,6 5,6 93 312 59,5 -0,1 4 — Animalske og vegetabilske olier, fedtstoffer og voks 13 458 27,2 48,7 6 642 20,0 32,9 5 — Kemikalier og lignende varer, i.a.n. 244 176 22,1 20,9 410 917 12,0 14,7 6 — Bearbejdede varer, hovedsagelig halvfabrikata 222 081 26,8 24,0 203 994 18,4 5,8 7 — Maskiner og transportmidler 627 878 18,5 10,3 727 950 11,3 -1,9 8 - Diverse 272 572 17,8 8,2 223 366 16,7 4,4 9 — Råvarer og transaktioner i.a.n. 32 811 1,2 24,9 39 655 2,1 -1,3 Kilde: Eurostat EXT_ST_EU27_2020SITC 18-Feb-22

5.Tjenesteydelser og investeringer, digital handel, intellektuel ejendomsret, offentlige indkøb og små og mellemstore virksomheder

Ved overgangsperiodens udløb ophørte den frie bevægelighed for personer samt den frie udveksling af tjenesteydelser, kapitalbevægelser og etablering, hvilket førte til en væsentlig ændring af den måde, hvorpå begge parters tjenesteydere kan få adgang til hinandens markeder. Leveringen af tjenesteydelser, som nu finder sted uden for EU, er blevet mere udfordrende. Virksomheder, der planlægger at levere tjenesteydelser, eller investorer, der er villige til at etablere sig på den anden parts område, står over for nye lovgivningsmæssige og administrative hindringer. F.eks. er tilladelser fra hjemlandet ikke længere gyldige i værtslandet, erhvervsmæssige kvalifikationer anerkendes ikke så let som inden for EU, og indvandringsreglerne finder anvendelse. For tjenesteydere og investorer i Det Forenede Kongerige gælder der forskellige regler for hver af de 27 medlemsstater.

Selv om handels- og samarbejdsaftalen indeholder bestemmelser, der mindsker visse adgangsbarrierer, f.eks. ved at forbyde kvantitative restriktioner såsom test af økonomiske behov for investorer og tjenesteudbydere eller ved at give mulighed for at anerkende erhvervsmæssige kvalifikationer, er rammen for handels- og samarbejdsaftalen ikke sammenlignelig med etableringsfriheden eller friheden til at levere tjenesteydelser i det indre marked. Handels- og samarbejdsaftalen indeholder også bestemmelser om fremme af digital handel og forbedrede standarder for beskyttelse af intellektuel ejendomsret samt regler om adgang til de respektive markeder for offentlige indkøb.

Data for de første tre kvartaler af 2021 viser, at handelen med tjenesteydelser endnu ikke var vendt tilbage til niveauet før pandemien. Tabel 2 viser, at til trods for stigningen i forhold til de første ni måneder af 2020 er EU's import fra Det Forenede Kongerige og fra resten af dets handelspartnere meget lavere end i samme periode i 2019, -9,3 % fra Det Forenede Kongerige og -8 % i forhold til resten af verden. Hvis man sammenligner EU's eksport i de første tre kvartaler af 2021 med eksporten i samme periode i 2019, er faldet større for Det Forenede Kongerige (-13,2 %) end for resten af EU's handelspartnere (-4,8 %).

Rejsesektoren viser ingen tegn på bedring i forhold til 2020 og er derfor en af de hårdest ramte. EU's import og eksport med både Det Forenede Kongerige og resten af dets handelspartnere i de første ni måneder af 2021 ligger stadig langt fra niveauet i samme periode i 2019.

Handel med transporttjenester, bygge- og anlægstjenester og afgifter for brug af intellektuel ejendomsret er også stærkt påvirket, men dette gælder for størstedelens vedkommende handel mellem EU og Det Forenede Kongerige, og handelen mellem EU og dets andre handelspartnere overstiger nu de niveauer, der blev registreret i de første ni måneder af 2019. Dette er et tegn på virkningen af Det Forenede Kongeriges udtræden af EU.