OMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 501 endelig udg. 
Bruxelles, den 15. oktober 1993 
Jfafir t *ifr;V BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
VEDLIGEHOLDELSE, UDVIDELSE OG OPRETTELSE AF DATABASER 
I FORBINDELSE MED GENNEMFØRELSEN AF 
DEN FÆLLES FISKERIPOLITIK 
a&iiiiiSlES£iS 
iHMBBIBI 
- 1 
1. Indledning 
Rådet har behandlet Kommissionens meddelelse "Den europæiske fiskeri­
forskning - nuværende situation og fremtidsudsigter" (KOM(93) 95 endelig 
udg., Bruxelles, den 16. marts 1993) og konkluderede i dokument SN 3289/1/93 
af 24. juli 1993 bl.a. følgende: 
"Rådet erkender, at det er absolut nødvendigt at vedligeholde, udvide eller 
oprette relevante databaser, der dækker biologiske, økologiske, tekniske og 
socioøkonomiske aspekter, hvis den fælles fiskeripolitik skal kunne gennem­
føres . 
Rådet bekræfter, at det først og fremmest er den enkelte medlemsstats ansvar 
at indsamle basisdata og analysere dem. Medlemsstaterne bør sørge for, at 
forskningsaktiviteterne afvikles under en passende styring, og at der 
afsættes tilstrækkelige ressourcer hertil. Kommissionen bør spille en vigtig 
rolle ved at stimulere planlægningen af dette arbejde, særlig under hensyn­
tagen til arbejdet i ICES. 
Rådet opfordrer Kommissionen til at forelægge en rapport om de flerårige 
perspektiver for udvikling og vedligeholdelse af databaser i hver medlems­
stat. " 
Med denne rapport efterkommes den opfordring, som Rådet fremsatte i de 
ovenfor anførte konklusioner. 
2. Den nuværende situation med hensyn til nationale databaser 
2.1. Baggrund 
2.1.1. 1992-mødet mellem lederne af medlemsstaternes fiskeriforsknings­
institutter 
Der er i flere år blevet holdt et årligt møde mellem lederne af medlems­
staternes fiskeriforskningsinstitutter, så de kan udveksle oplysninger og 
synspunkter og afgrænse problemer og muligheder inden for deres forsknings­
områder . 
På det tredje møde i 1992 understregede lederne, at det på grund af 
bevillingsnedskæringer bliver vanskeligere og vanskeligere at opretholde de 
eksisterende databaser, og at det er meget usandsynligt, at databaserne kan 
udvides og/eller der kan oprettes nye databaser, hvis situationen ikke 
bliver bedre. Det må antages, at det kommer til at gå ud over databasernes 
kvalitet. Dette bekræftede Kommissionens opfattelse. 
- 2 -
2.1.2. Yderligere møder i 1992 
På baggrund af disse oplysninger arrangerede Kommissionen i 1992 tre møder, 
hvor man skulle se nærmere; på den aktuelle situation. I dinse møder deltog 
der videnskabsmænd, der havde et godt kendskab til de ronpoktive prøveud-
tagningsprogrammer, der leverer hovedparten af de data, der findes i data­
baserne. 
På møderne bekæftigede man sig med prøveudtagningsprogrammer for følgende 
geografiske områder: 
a) Nordsøen, Skagerrak, Kattegat, Østersøen og Den Engelske Kanal 
b) Vest for Skotland, Rockali, Det Irske Hav, vest og syd for Irland, 
Biscayabugten og Den Iberiske Halvøs atlanterhavskyst 
c) Middelhavet. 
Deltagerne uddybede årsagerne til, at der skæres ned i bevillingerne til 
prøveudtagningsprogrammerne. Blandt årsagerne kan nævnes: 
- generelle nedskæringer i de offentlige udgifter 
- nedsættelse af den offentlige støtte til fiskeriforskning på grund af 
problemer i forbindelse med anvendelsen af forskningsresultaterne 
- et skift i prioriteringen af forskningen, idet forskningen tidligere var 
koncentreret omkring fiskeriets økonomiske interesser, mens den nu er 
koncentreret omkring beskyttelse af økosystemet 
- øget konkurrence fra forskningsprojekter, der helt eller delvis finan­
sieres af andre organer. 
Det vigtigste formål med møderne var dog at få overblik over, hvor meget det 
i dag koster at fremskaffe data til opretholdelse af de relevante databaser 
via de respektive prøveudtagningsordninger. 
3. Prøveudtagningsprogrammer og nationale og internationale databaser 
3.1. Formålet med prøveudtagningsprogrammerne 
Et af hovedelementerne i EF's fiskeribevarelsespolitik er ordningen med TAC 
(samlet tilladt fangstmængde) og de dertil knyttede nationale kvoter, og det 
vil det sandsynligvis også blive ved med at være fremover. Desuden findes 
der forordninejer, hvori der fastlægges tekniske foranstaltninger såsom 
maskestørrelse, fredede områder og fredningstider. Endvidere har Kommissio­
nen for nylig fået mulighed for at foreslå flerårs-TAC og/eller flerarts-TAC 
og direkte begrænsninger i fiskeriindsatsen. 
- 3 
For at kunne vurdere, hvilke virkninger anvendelsen af de enkelte bevarel­
sesforanstaltninger må foventes at få, er det nødvendigt at analysere 
relevante data. Dataene fremskaffes via veludformede og velgennemtænkte 
prøveudtagningsordninger på nationalt plan. 
På det nationale administrative plan kan dataene ofte være nyttige ved 
analyse af specifikke problemer, og både på nationalt og internationalt 
videnskabeligt plan er databaserne ofte en hjælp på mange områder inden for 
innovativ videnskabelig forskning. 
3*2. Fastlæggelse af, hvilke data der er behov for, og hvilke prøveudtag-
ningsaktiviteter der er nødvendige for at fremskaffe dem 
3.2.1. Længdesammensætning, alderssammensætning og fangstens gennemsnitlige 
vægtalder 
Det ideelle ville være, hvis der forelå data for det samlede antal fisk af 
hver længdeklasse (længdesammensætning) og af hver aldersklasse (alders­
sammensætning) , som den samlede internationale fiskerflåde fanger af hver 
enkelt udnyttet bestand. Den samlede fangst kan opdeles i to hovedgrupper, 
nemlig de landede fisk og de genudsatte fisk. 
Alderssammensætningen kan vurderes ved prøveudtagning på landingsstederne. I 
Europa vil det sædvanligvis være fiskemarkederne, og derfor benævnes denne 
prøveudtagning "markedsprøveudtagning". Alderssammensætningen af de gen­
udsatte fisk kan bedst vurderes ved at sende teknikkere til havs om bord på 
kommercielle fiskerfartøjer, så de kan udtage prøver af genudsætningerne på 
stedet ("genudsætningsprøveudtagning"). 
Prøveudtagningen består i, at man måler fiskene og fjerner enten nogle skæl 
eller en øresten (otolith) fra dem. Ved at undersøge disse fiskedele kan man 
så bestemme fiskenes alder. Prøveudtagningen foregår efter visse forudfast-
satte retningslinjer, således at man i størst muligt omfang får dækket alle 
vigtige arter, geografiske områder og fiskerflåder. Prøveudtagningsprogram-
met gentages sædvanligvis enten hver måned eller hvert kvartal. 
Med en veludformet og velgennemtænkt prøveudtagningsordning kan man uden 
videre tilvejebringe endnu et produkt, nemlig et skøn over den gennemsnit­
lige aldersvægt. 
3.2.2. Data fra havundersøgelsesskibenes undersøgelser 
En af forudsætningerne for at kunne vurdere de sandsynlige virkninger på 
kort sigt af en foreslået bevarelsesforanstaltning for en given fiskebestand 
er, at man bl.a. kan forudsige, hvor store fangsterne af den pågældende 
bestand bliver det følgende år. Med den nuværende fiskeriintensitet består 
mange bestande, navnlig bestandene af demersale (bundlevende) arter over­
vejende af ungfisk. Derfor er antallet af ungfisk, der må formodes at komme 
til at indgå i bestanden (rekruttering) i det år, for hvilket der foreslås 
en specifik bevarelsesforanstaltning, en vigtig determinant for fangst­
niveauet, For øjeblikket er den eneste måde, man kan danne sig et billede af 
den forventede rekrutt.ering på, at udtage prøver af ungfisk på et eller 
andet tidspunkt før rekrutter ingen. Denne prøveudtagning indgår i en række 
undersøgelser, der udføres af havundersøgelsesskibe, og hvor der fiskes med 
småmaskede net efter forud faetsatte retningslinjer. 
4 -
En anden vigtig form for undersøgelser, som havundersøgelsesskibene udfører, 
vedrører indsamling af prøver af gydemateriale (æg og/eller larver) fra 
forskellige fiskebestande, sådanne data anvendes til at vurdere de samlede 
mængder æg/larver, som de forskellige bestande producerer i gydetiden. Ved 
andre videnskabelige undersøgelser er det muligt at vurdere, hvor mange 
æg/larver der i gydetiden produceres pr. vægtenhed hunfisk. Ved at dividere 
det samlede antal æg/larver med ægproduktionen pr. vægtenhed hunfisk får man 
et skøn over den samlede vægt af hunfisk i havet i gydetiden. Ud fra dette 
tal kan man så beregne den samlede vægt af han- og hunfisk, hvis bestandens 
kønssammensætning kendes. Sådanne undersøgelser er vigtige for kalibreringen 
af analyser, der anvendes ved vurdering af de forskellige bestandes tidli­
gere og aktuelle tilstand. I de seneste år har man anvendt denne metode på 
vestmakrelbestanden og på sildebestanden i Nordsøen. 
3.2.3. Samlet landet vægt og fiskeriindsatsen i forbindelse hermed 
Ud over de statistikker, der udarbejdes på basis af markeds- og genudsæt-
ningsprøveudtagningen, er der også behov for data om den samlede vægt af de 
landede fisk, så prøveudtagningsstatistikkerne kan opregnes til samlede 
værdier. Det er nødvendigt med sådanne data for de enkelte arter, flåder, 
geografiske områder og tidsrum, der er omfattet af prøveudtagningen. 
Det vil desuden være meget lettere at anvende diverse analysemetoder, hvis 
man råder over enkeltstående data om fiskeriindsatsen, sædvanligvis i form 
af faktisk fisketid eller antal havdage. 
Sådanne typer data indsamles ofte af de nationale administrationer via 
fiskerikontrollen. I en lang række tilfælde er det dog de nationale fiskeri­
forskningsinstitutter, der er ansvarlige for indsamlingen af disse data. 
3.2.4. Økonomiske data 
Der er for øjeblikket alvorlige problemer med indsamlingen af økonomiske 
data. Problemerne vedrører dataenes kvalitet og forståelighed. I de fleste 
medlemsstaten indsamles dataene kun på ad hoc-basis. Derfor kan flådens 
økonomiske situation eller fiskeriforvaltningsforanstaltningernes sociale 
virkninger ikke evalueres ordentligt. Forstyrrelserne i den seneste tid på 
markedet for hvidfisk viser, at der er behov for større indsigt i fiskeriets 
økonomi. 
For at løse disse problemer må der indsamles data om homogene flådekatego­
rier i specifikke fiskerier, fangstsammensætning, fiskeriindsats, udspeci­
ficerede priser pr. art, markedskategori og sæson, produktionsomkostninger 
og antal fiskere. Det ideelle ville være, hvis det ved hjælp af databasen 
også ville være muligt at foretage regionale analyser og vurdering af 
forarbejdningsaktiviteter, international handel og akvakultur. 
Den vigtigste kilde til data om fiskerieffektivitet vil være panelunder­
søgelser og stikprøveudtagning. Data om markedstendenser kan indsamles (on­
line) fra de vigtigste havne og auktioner. Data om udenrigshandel kan 
rekvireres fra Eurostat. Flådedata. vil blive indhentet fra de nationale 
- 5 -
flådefortegnelser eller fra EF-flådefortegnelsen. Data om akvakultur og 
forarbejdningsindustrien må fremskaffes gennem regelmæssige undersøgelser 
eller via erhvervsorganisationer. Resultaterne af markedsprøveudtagningen 
såsom landingernes sammensætning vil blive anvendt til biologiske formål. 
3.2.5. Nationale databaser 
De data, som de nationale organer indsamler, oplagres i diverse nationale 
databaser. 
3.3. Analyse af data indsamlet via prøveudagningsordningerne 
3.3.1. Internationale organisationer 
For de flest«» fiskebestande, der befiskes af EF-fiskere i det nordlige 
Atlanterhav, analyseres de data, der er indsamlet via prøveudtagningsordnin­
gerne, primært i ICES-regi (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd). 
For andre bestande, der er af interesse for EF-fiskerne, har NAFO (Organi­
sationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav), ICCAT (Den Inter­
nationale Kommissionen for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet) 
og GFCM (Det Almindelige Råd for Fiskeriet i Middelhavet) en tilsvarende 
opgave. 
3.3.2. Internationale databaser 
Inden for ICES er der mulighed for at overføre de data, der er indsamlet til 
og oplagret i nationale databaser, til internationale databaser, hvor de så 
løbende ajourføres. De; fornødne analytiske faciliteter såsom edb-anlæg og 
edb-programmer stilles til rådighed sammen med sekretariats- og administra-
tionsfaciliteter for udarbejdelse og distribution af rapporter. I de øvrige 
organisationer foregår det på nogenlunde samme måde, selv om der kan være 
visse mindre forskelle i procedurerne. 
3.3.3. Arbejdsgrupper 
Medlemsstaterne stiller for egen regning videnskabsmænd til rådighed for 
deltagelse i såkaldte arbejdsgrupper-, der efter fcrudfastlagte retnings­
linjer skal analysere de disponible data og udarbejde rapporter i forbin­
delse hermed. Disse rapporter tilstilles en komité på højere niveau (i 
forbindelse med ICES er det Den Rådgivende Komité for Forvaltning af 
Fiskeriet - ACFM), som så udarbejder en endelig rapport, der sendes til 
medlemsstaterne og andre interesserede parter i form af en definitiv viden­
skabelig udtalelse. 
3.3.4. De særlige forhold i Middelhavsområdet 
Hvad angår Middelhavet, er ordningen med arbejdsgrupper endnu ikke særlig 
udbredt, og analyser cif bestandenes tidligere tilstand og deres forventede 
fremtidige tilstand foretages ofte på de enkelte forskningsinstitutter. 
Eftersom fiskene i Middelhavet landes så mange forskellige steder, og da man 
ikke har noget logbogssystem, er der problemer med at få udarbejdet nøjag­
tige statistikker om landinger og fiskeriindsats. Forskningsinstitutterne 
anvender betydelige beløb til dette formål. 
Der foretages mftrkiHlnprovmuU nijnin.], liijemnit ht»viin«lc3i ucijc; l «mioK t l<c.\c= .>,joA 
laver undersøgel ser, men der tinder kun i meget begramset nm fang regelmæssig 
udtagning af prøve;r af genudsætninger sted. 
3.3.5. Økonomisk og social analyse 
Det er indtil nu kun i nogle få medlemsstater, at der foretages regelmæssige 
økonomiske undersøgelser. Der findes ingen arbejdsgrupper vedrørende økono­
misk analyse. Der findes ikke nogen EF-dækkende organisation, der kan 
sammenlignes med ICES. 
4. Udgifter til opretholdelse af de eksisterende prøveudtagningsordninger 
og til den dertil knyttede analyse af data 
Som det fremgår af ovenstående har man, for så vidt angår bestandene i det 
nordlige Atlanterhav, udgifter til fire hovedaktivitetsområder: 
a) Markedsprøveudtagning 
b) Genudsætningsprøveudtagning 
c) Undersøgelser, der udføres af havundersøgelsesskibe 
d) Arbejdsgrupper til analyse af data. 
For Middelhavet er tale om udgifter til: 
a) Markedsprøveudtagning 
b) Undersøgelser, der udføres af havundersøgelsesskibe 
c) Laboratorieanalyser 
d) Indsamling af data og udarbejdelse af basisstatistikker. 
4.1. Udgifternes art 
Udgifterne til markedsprøveudtagning skyldes, at det ofte er nødvendigt at 
sende kvalificeret personale på tjenesterejse til fiskemarkederne. Det 
bevirker, at der skal lægges rejse;- og dagpenge oven i lønnen. Alternativet 
er at ansætte del- eller fuldtidspersonale på stedet. Der kan i begge 
tilfælde også opstå udgifter, fordi det undertiden er nødvendigt at købe 
fisk for at kunne indsamle de fornødne data. 
Udgifterne til genudsætningsprøveudtagning opstår, fordi det er nødvendigt 
at sende kvalificeret personale til søs om bord på kommercielle fisker­
fartøjer. Det pågældende personale skal foruden lønnen have rejse- og 
dagpenge, og i visse tilfælde får fiskerfartøjerne betaling for den ulejlig­
hed og de ekstraudgifter de; har, fordi de har videnskabeligt personale om 
bord. 
Udgifterne til de; undersøgelser, som udføres af havundersøgelsesskibene, er 
høje, fordi det naturligvis er dyrt at eje, vedligeholde og drive et sådant 
skib. Desuden skal der jo betales løn og dagpenge til det videnskabelige 
personale, der er om bord for at lave undersøgelserne. 
7 -
Udgifterne til analyse af data skyldes kravet om intern behandling af data­
ene på nationalt plan, formidling af nationale resultater til internationale 
organisationer, og deltagelse i arbejdsgrupper og/eller komitémøder på 
højere niveau. Deltagelsen i arbejdsgrupper medfører, at der skal udbetales 
rejse- og dagpenge. 
4.2. Udspecificering af udgifter 
I skema 2-5 vises medlemsstaternes samlede udgifter til udøvelse af hver af 
de ovenfor specificerede aktiviteter, for så vidt angår fiskebestandene i 
det nordlige Atlanterhav. Skema 1 viser de samlede udgifter til alle aktivi­
teterne. Udgifterne er opdelt efter geografisk område og efter fiskeart 
eller gruppe af fiskearter. 
Der anvendes den af ICES fastlagte områdeopdeling (jf. figur 1). Det bør 
bemærkes, at mange af prøveudtagningsordningerne i virkeligheden vedrører 
afsnit af de underområder, der er anført i skemaerne. Dette gælder især 
underområde VII, hvor der findes separate prøveudtagningsordninger for 
fiskebestande i Det Irske Hav og Bristolkanalen (Vila og f), vest for Irland 
(Vllb og c), Den Engelske Kanal (Vild og e) og Det Keltiske Hav (Viig, h, i 
og k) . 
Artsgrupperne omfatter mange enkeltarter. Således omfatter "rundfisk" fx 
torsk, kuller, kulmule, sej og hvilling, mens "fladfisk" omfatter rødspætte, 
tunge og to glashvarrearter og "industriarter" omfatter sperling, tobis og 
brisling. 
Skema 6 vise;r medlemsstaternes samlede udgifter til prøveudtagning i Middel­
havet. Som nævnt ovenfor er metoderne til analyse af fiskebestandenes til­
stand i dette område noget anderledes end i det nordlige Atlanterhav, og 
derfor er udgiftsposterne heller ikke de samme. 
4.3. Udgifternes fordeling mellem prøveudtagningsaktiviteterne 
I alt koster det medlemsstaterne ca. 26 mio. ECU at opretholde de eksiste­
rende databaser (22 mio. for det nordlige Atlanterhav og 4 mio. ECU for 
Middelhavet). Af dette beløb anvendes 53% til havundersøgelsesskibenes 
undersøgelser, 23% til markedsprøveudtagning, 2% til genudsætningsprøveud-
tagning og 18% til analyser og møder. 
Der er også andre udgifter end dem, der er direkte nævnt i dette dokument. 
Det skal erindres, at i det mindste en del af de udgifter til indsamling af 
data om de samlede landinger og fiskeriindsatsen, som fiskerikontrollen i 
medlemsstaterne har, skal finansieres via prøveudtagningsordningerne og de 
dertil knyttede databaser. Selv om Kommissionen ikke ligger inde med kon­
krete data om sådanne udgifter, kan de forsigtigt anslås til ca. 5 mio. ECU. 
Som allerede nævnt i afsnit 3.2.4 i denne rapport er det et stort ønske, at 
der oprettes databaser for økonomisk analyse af fiskeriet og de forventede 
økonomiske virkninger af de forskellige bevarelsesforanstaltningers gennem­
førelse. Det vil nok være rimeligt som et foreløbigt skøn at sætte udgif­
terne hertil til 5 mio. ECU. 
8 -
Det vil således koste 30 mio. ECU al opretholde de eksisterende prøveudtag 
ningsordninger, og hvis de eksisteronde databaser skal udvides til også at 
omfatte økonomiske data, vil det koste i alt 35 mio. ECU. 
5. Flerårige perspektiver for udvikling og opretholdelse af databaserne i 
de enkelte medlemastater 
Én af Rådets konklusioner som citeret i afsnit 1 i dette dokument indeholder 
en direkte opfordring til Kommissionen til at tage dette spørgsmål op. Det 
er dog vanskeligt, under de nuværende omstændigheder at sige noget konkret om 
dette område. 
Med hensyn til opretholdelse af databaser blev det i afsnit 2.1.1 og 2.1.2 i 
denne rapport allerede gjort klart, at lederne af forskningsinstitutterne og 
de videnskabsmænd, der er direkte involveret i prøveudtagningsordningerne, 
regner med, at der vil blive skåret ned i bevillingerne til disse ordninger 
i den nærmeste fremtid. På denne baggrund er der derfor kun ringe udsigt 
til, at databaserne vil blive udviklet yderligere, medmindre der kan tages 
initiativer til modvirkning af denne tendens. Ellers tyder det som tidligere 
nævnt på, at det vil komme til at gå ud over databasernes kvalitet. Hvis det 
bliver tilfældet, vil kvaliteten af de henstillinger, som Kommissionen har 
at støtte sig til, også blive forringet, og dette indebærer så igen, at 
Kommissionens forslag til bevarelse af fiskebestandene vil blive behæftet 
med stadig større usikkerhed. 
I den forbindelse er det også vigtigt at gøre sig klart, at det vil få 
følger i mange år frem i tiden, hvis man fuldstændig indstiller prøveudtag­
ningen af en bestand i blot ét år. Årsagen hertil er, at det med de nuvæ­
rende analysemetoder er nødvendigt at indsamle en lang og ubrudt tidsserie 
af data. En afbrydelse af tidsserien vil gøre det meget vanskeligt at fore­
tage analyser. 
Det er vigtigt at opretholde og, hvis der er behov for det, om muligt at 
udvide alle de; nationale prøveudtagningsordninger. De redskaber og metoder, 
som fiskerne anvender til at fange fisk fra en given bestand, er ofte 
forskellige fra den ene medlemsstat til den anden, og det er væsentligt, at 
disse forskelle afspejles i databaserne. Det er også nødvendigt at sørge 
for, at de enkelte medlemsstater fortsat har den fornødne ekspertise til 
selv at løse opgaverne. 
6. Eventuelle initiativer fra Kommissionen 
Kommissionen er langt den største kunde hos ICES, og den er også én af de 
største kunder hos de øvrige internationale organisationer, der er anført i 
afsnit 3.1 i denne rapport. Derfor overvejer Kommissionen mulighederne for 
at yde finansiel bistand til de relevante prøveudtagningsordninger. 
Kommissionen ønsker også at gøre det klart, at hverken de nuværende eller 
eventuelle nye budgetter for undersøgelser skal anvendes til støtte af 
innovativ forskning. De undersøgelsesopgaver, man støtter, er og vil fortsat 
være af en type, hvor der anvendes gennemprøvede og gængse metoder. Formålet 
9 -
med arbejdet er at fremme eller opretholde den strøm af intonuationnr, din­
er direkte anvendelige i forbindelse med gennemførelse og støtte af den 
fælles fiskeripolitik. 
6.1. Budgetvirkninger 
6.1.1. Eksisterende budgetposter 
For 1993 er der opført tre budgetposter for forskellige undersøgelsespro­
grammer til støtte for den fælles fiskeripolitik. Det drejer sig om: 
B2 - 2303 - Undersøgelser i Middelhavet: 3,0 mio. ECU 
B2 - 2349 - Bioøkonomiske undersøgelser: 4,3 mio. ECU 
B2 - 2350 - Beskyttelse af havmiljøet: 1,0 mio. ECU 
I alt: 8,3 mio. ECU 
Ud over disse specifikke budgetposten står der på budgettet for struktur­
politikken midler til rådighed for den foreslåede udvikling og vedlige­
holdelse af databaser, navnlig midler, der for øjeblikket ydes til 
forsøgsfiskeri og/elle;r modernisering af fiskerfartøjer. 
6.1.2. Fremtidige muligheder 
Rent administrativt ville den letteste måde at skaffe det fornødne budget 
til vedligeholdelse og udvikling af prøveudtagningsordninger være at 
opstille et specifikt budget til dette formål. 
Alternativet ville være at konsolidere og omfordele de eksisterende budget­
ter, der er nævnt i afsnit 6.1.1. 
En del af det konsoliderede budget kunne afsættes til vedligeholdelse og 
udvikling af prøveudtagning. Dernæst kunne der afsættes en garanteret 
minimumsdel af det samlede konsoliderede budget til undersøgelser i Middel­
havet, bioøkonomiske undersøgelser og beskyttelse af havmiljøet. Endelig 
kunne der afsættes yderligere et mindre beløb til de samme punkter. 
Kommissionen mener, at. man med sidstnævnte procedure ikke blot vil kunne 
støtte den rutinemæssige prøveudtagning, men også opnå større fleksibilitet 
ved, at man kan finansiere de bedste af de forslag, der fremsættes under de 
nuværende budgetposter for undersøgelser. 
6.1.3. Flerårig basis 
Vedligeholdelsen af databaserne og de dertil knyttede prøveudtagningspro­
grammer er løbende og langsigtede aktiviteter. Ved enhver afbrydelse af et 
sådant arbejde er der risiko for, at de eksisterende tidsserier ødelægges 
eller i hvert fald mister en del af deres værdi. 
- 10 -
Af denne årsag er det af afgørende betydning, at ethvert initiativ, der har 
til formål at få EF til at yde et bidrag til dækning af medlemsstaternes 
udgifter, må baseres på en flerårig periode, som skal være på mindst fem år. 
6.2. Realistisk metode til fordeling af budgettet for prøveudtagnings­
ordningerne; 
Kommissionen mener, at den bedste måde at fordele budgettet på ville være 
gennem direkte kontrakter med de veletablerede fiskeriforskningsinstitutter 
i medlemsstaterne.. Disse institutter har den erfaring, der er nødvendig for 
at gennemføre de fornødne opgaver, og de råder umiddelbart over et tilstræk­
keligt kvalificereit personale. Kontrakter skal helst indgås for mere end ét 
år, så der skabes sikkerhed for, at prøveudtagningsprogrammerne vil blive 
videreført i det mindste på melllemlang sigt. 
Med hensyn til markedsprøveudtagning og genudsætningsprøveudtagning skal det 
i kontrakterne være fastsat, hvor mange individer der skal måles og alders­
bestemmes for hver bestand og fiskerflåde, der er omfattet af prøveudtag­
ningen. 
Med hensyn til havundersøgelsesskibes undersøgelser skal det specificeres, 
hvor mange havdage der forventes, og hvor mange individer af hver bestand, 
der skal udtages prøver af, der skal aldersbestemmes og måles. 
Det vil blive overvejet, om der skal ydes støtte til dækning af udgifter til 
andre aktiviteter såsom databehandling og deltagelse i arbejdsgrupper. 
Kommissionen mener, at et bidrag på 20-30% vil være passende. Det betyder, 
at der er behov for 7-10,5 mio. ECU, hvis man baserer sig på antagelserne i 
afsnit 4. 
6.3. Virkningerne af tilvejebringelse af finansiel støtte til prøveudtag­
ningsordningerne 
Hvis der tilvejebringes finansiel støtte som beskrevet ovenfor, er det 
underforstået, at medlemsstaterne vil have forpligtet sig til at fortsætte 
deres prøveudtagningsprogrammer, så længe kontrakten løber. Desuden vil 
Kommissionen, som har genne;mgået alle kontraktudkast, måske kunne foreslå, 
hvordan det internationale samarbejde kan forbedres, så man undgår unødig 
overlapning. 
De data, der indsamles under kontrakterne, vil, alt efter hvilket geografisk 
område det drejer sig om, blive stillet, til rådighed for de forskellige 
databaser. Data om områder, der traditionelt dækkes af ICES, vil blive stil­
let til rådighed for denne organisation. For Middelhavsområdets vedkommende 
skal der oprettes en regional database, der sandsynligvis medfinansieres af 
EF. Der skal også oprettes en database for økonomisk og social analyse. 
11 -
7. Afsluttende bemærkninger 
Kommissionen anmoder Rådet om at godkende denne rapport og opfordrer det til 
at anmode Kommissionen om at opstille et forslag til flerårigt budget for 
vedligeholdelse og om muligt udvikling af relevante databaser i de enkelte 
medlemsstater og de dermed forbundne finansieringsmekanismer, der kombinerer 
de nationale budgetbevillinger og EF-budgetbevillingerne. 
- 12 
Skema 1 : Samlede udgifter (1 000 ECU) til de 
specificerede aktiviteter i det nordlige Atlanterhav 
Rundfisk 
Fladfisk III ICES-underområde 
IV VI VII 
1118 4728 635 2037 
63 
Havtaske + rokke 
Blankesten 
Sild 
Makrel 
Hestemakrel 
Blåhvilling 
Sardin 
Ansjos 
Tun 
Krebsdyr 
Bløddyr 
Industri­
arter 
Dybvands-
arter 
Andre 
I alt 
Uspecificeret 
I ALT 275 
80 
1536 1988 12 1988 
30 268 
2246 
309 136 
In 
IV 401 
682 
308 160 296 VIII Tilsammen 
+ IX 
456 
192 
287 
42 
563 
195 
312 
46 
290 
293 8974 
4243 
585 
42 
3058 
1554 
195 
312 
46 
1054 
377 
9872 981 5676 
Jf. bemærkning 1 161 
2551 15 
161 
20614 
1207 
21823 
Bemærkning 1: Én medlemsstat anvender 1 207 000 ECU til 
havundersøgelsesskibes undersøgelser og til aktiviteter 
i forbindelse med arbejdsgrupper. Dette beløb er ikke 
opdelt efter art eller område. 
- 13 -
Skema 2 : Udgifter (1 000 ECU) til markedsprøveudtagning 
i det nordlige Atlanterhav 
III IV ICES-underområde 
VI VII VIII Tilsammen 
+ IX 
Blankesten 
Sild 
Makrel 
Hestemakrel 
Blåhvilling 
Sardin 
Ansjos 
Tun 
Krebsdyr 
Bløddyr 
Industri­
arter 
Dybvands-
arter 
Andre 
I alt 69 
80 
540 190 73 109 
58 In 
IV 
186 
183 119 
2234 431 133 
124 
2224 136 
39 
13 
35 
27 
38 
581 441 
327 
39 
13 
35 
456 
267 
15 
38 
6010 
14 -
Skema 3 : Udgifter (1 000 ECU) til genudoaetningsprøveudtagning 
i det nordlige Atlanterhav 
Rundfisk 
Fladfisk III IV 
295 ICES-underområde 
VI VII 
61 
59 
Havtaske + rokke 
Blankesten 
Sild 
Makrel 
Hestemakrel 
Blåhvilling 
Sardin 
Ansjos 
Tun 
Krebsdyr 
Bløddyr 
Industri­
arter 
Dybvands-
arter 
Andre 
I alt 61 
22 15 80 
39 
14 VIII Tilsammen 
+ IX 
445 
101 
20 
61 
47 
437 76 140 15 674 
15 -
Skema 4 : Udgifter (1 000 ECU) til undersøgelser foretaget af 
havundersøgelsesskibe i det nordlige Atlanterhav 
Rundfisk 
Fladfisk III IV 
712 
27 3347 
1181 
Havtaske + rokke 
Blankesten 
Sild 
Makrel 
Hestemakrel 
Blåhvilling 
Sardin 
Ansjos 
Tun 
Krebsdyr 
Bløddyr 
Industri­
arter 
Dybvands-
arter 
Andre 
I alt 183 1934 
216 
67 
57 ICES-underområde 
VI VII 
346 
52 
In 
IV 
922 6802 398 1099 
792 
161 
269 
529 
118 VIII Tilsammen 
+ IX 
341 
109 5845 
2109 
187 
24 
423 
154 
298 
255 
2968 122 
1913 348 
24 
2438 
1168 
154 
298 
440 
57 
122 
13003 
- 16 -
Skema 5 : Udgifter (1 000 ECU) til arbejdsgrupper, der beokæftiger 
sig med fiskebestandene i det nordlige Atlanterhav 
ICES-underområde 
III IV VI VII VIII Tilsammen 
+ IX 
Rundfisk 41 133 37 101 7 319 
Fladfisk 4 84 1 146 6 241 
Havtaske + rokke 1 7 5 13 
Blankesten 
Sild 23 61 11 23 118 
Makrel 
Hestemakrel 35 ?? 20 4 59 
Blåhvilling 
Sardin 2 2 
Ansjos 1 1 
Tun 11 11 
Krebsdyr 33 26 47 5 111 
Bløddyr 
Industri- 53 53 
arter 
Dybvands-
arter 
Andre 1 1 
I alt 68 399 76 344 42 929 
17 -
Skema 6 : Udgifter (1 000 ECU) til rutinemæssig prøveudtagning og 
analyse i forbindelse hermed i Middelhavet 
Art 
Demersale 
arter 
Pelagiske 
arter 
Alle arter 
tilsammen 
ToskaIlede 
bløddyr 
I ALT Aktivitet 
Markedsprøveudtagning 
Havundersøgelsesskibes 
undersøgelser 
Laboratorieanalyse 
Statistikker 
I ALT 
Markedsprøveudtagning 
Havundersøgelsesskibes 
undersøgelser 
Laboratorieanalyse 
Statistikker 
I ALT 
Markedsprøveudtagning 
Havundersøgelsesskibes 
undersøgelser 
Laboratorieanalyse 
Statistikker 
I ALT 
4036 
Bemærkninger 
Demersale arter: 
Pelagiske arter: Alle demersale arter, herunder kulmule, mulle og rejer 
Alle pelagiske arter såvel store som små, herunder 
sardin og ansjos 
Udgifterne til indkøb af fisk er medregnet i markedsprøveudtagningen. 
tfc 
fi 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 501 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 03 
Katalognummer : CB-CO-93-473-DA-C 
ISBN 92-77-59252-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg