Nr. C 124/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 90 
Udtalelse om industriområder i tilbagegang 
(90/C 124/09) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 13. december 1988 i henhold til forretnings­
ordenens artikel 20, stk. 4, at udarbejde en udtalelse om reformen af strukturfondene, specielt 
med henblik på industriområder i tilbagegang. 
Det forberedende arbejde henvistes til sektionen for regionaludvikling og fysisk planlægning, 
som udpegede Campbell Christie som ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 20. februar 
1990. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 275. plenarforsamling af 28.-29. marts 1990 
(mødet den 28. marts) enstemmigt følgende udtalelse. 
1. Indledende bemærkninger 
1.1. Det er ikke noget nyt, at Fællesskabet interesse­
rer sig for dette emne. Selv før indgåelsen af Rom­
traktaten blev der ydet støtte til industriområder i til­
bagegang inden for rammerne af Det Europæiske Kul-
og Stålfællesskab. Senere støttede man også opstillingen 
af disse områder gennem Den Europæiske Fond for 
Regionaludvikling (EFRU). 
1.2. Inden for rammerne af EFRU har man indhøstet 
erfaringer, først med Fondens »kvotafrie« programmer, 
dermæst med programmerne RENAVAL og RESIDER 
og senest med RECHAR-programmet. 
1.3. Siden 1988, hvor man som følge af Fællesakten 
gennemførte en reform af strukturfondene, har man 
defineret industriområder i tilbagegang som områder 
omfattet af mål nr. 2; hermed har man givet dem priori­
tet, men samtidig klart adskilt dem fra de tilbagestående 
regioner (som omfattes af mål nr. 1). 
1.4. Med denne udtalelse ønsker Det økonomiske og 
sociale Udvalg at bidrage til Kommissionens bestræbel­
ser på at finde frem til de mest effektive politiske 
målsætninger og foranstaltninger til fremme af om­
stillingen i områderne under mål nr. 2. 
1.5. Listen over de regioner og områder, der kan 
tildeles støtte under mål nr. 2, blev først offentliggjort 
i marts 1989. ØSU havde derfor ikke mulighed for at 
fremsætte en detaljeret udtalelse om de reformerede 
strukturfondes funktion på grundlag af praktiske erfa­
ringer. 2. Generelle bemærkninger 
2.1. Det er ØSU's opfattelse, at det primære formål 
med alle programmer og økonomiske aktiviteter, der 
iværksættes af EF's strukturfonde og gennem andre 
finansielle instrumenter, bør være at skabe arbejdsplad­
ser. Der bør lægges særlig vægt på jobskabelse til fordel 
for arbejdsløse unge og for langtidsledige. Man bør 
bestræbe sig på at kortlægge, hvor i områderne under 
mål nr. 2 der er en særlig stor koncentration af begge 
disse arbejdsløshedsgrupper. 
2.2. ØSU ser gerne, at der fremlægges en generel 
opgørelse over omfanget af de investeringer, der er 
nødvendige for at opnå konvergens i områderne under 
mål nr. 2, sammenholdt med omfanget af de afsatte 
midler. ØSU er klar over, at der er afsat meget begræn­
sede støttemidler til områderne under mål nr. 2, men 
mener, at alle interesserede parter bør være mere op­
mærksomme på problemet. Det er yderst vigtigt, at der 
udarbejdes et skøn over omfanget af det problem, der 
skal løses. 
2.3. ØSU finder det vigtigt at sikre, at der er overens­
stemmelse mellem EF's horisontale politiske mål­
sætninger og EF's foranstaltninger til fremme af regio­
naludviklingen. Især bør der skabes en bedre og mere 
konsekvent sammenhæng mellem politiske mål og pro­
grammet på erhvervsuddannelsesområdet og andre EF-
støttede programmer. 
1.6. På baggrund af et spørgeskema, som blev ud­
færdiget som led i forberedelserne af denne udtalelse 
og besvaret af nogle studiegruppemedlemmer efter to 
studiebesøg i henholdsvis Charleroi i Belgien og Saar-
land i Forbundsrepublikken Tyskland samt på bag­
grund af oplysninger indhentet af studiegruppen, kan 
ØSU imidlertid fremsætte en række specifikke be­
mærkninger, som synes vigtige for at opnå en effektiv 
EF-regionalpolitik i perioden frem til 1993 og i årene 
derefter. 2.4. I den tredje periodiske beretning om den sociale 
og økonomiske situation i Fællesskabets regioner er­
kendte man, at de regionale forskelle øgedes i takt med, 
at arbejdsløsheden steg fra midten af 70'erne. Det stod 
klart, at efterhånden som arbejdsløsheden steg på natio­
nalt plan, øgedes spredningen og forskellene i de regio­
nale arbejdsløshedstal. Medens arbejdsløsheden har 
været faldende på landsplan i 1987 og 1988, er forskelle­
ne i de regionale arbejdsløshedstal imidlertid fortsat 
vokset. Det giver anledning til bekymring, at de interne 
21. 5. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 124/23 
skævheder i arbejdsløsheden fra region til region i med­
lemsstaterne ikke udlignes, og ØSU påpeger, at det kan 
blive nødvendigt at yde støtte til områderne under mål 
nr. 2. 
2.5. Etableringen af det indre market i 1992 indebæ­
rer fjernelse af de fysiske, tekniske, administrative og 
skattemæssige hindringer for fri udvedksling af varer, 
tjenesteydelser og kapital. Oprettelsen af det indre mar­
ked vil have størst indvirkning på de industrier, der 
kendetegnes ved en høj grad af samhandel med andre 
industrier. Resultatet vil sandsynligvis blive, at produk­
tionen i stigende grad koncentreres på et mindre antal 
større virksomheder, hvilket vil få betydelige konse­
kvenser på regionalt plan. De firmaer, der formodentlig 
vil drage størst fordel af det indre marked, nyder i 
forvejen godt af et relativt stort teknologisk forspring. 
Det er derfor mere end nogensinde blevet et vigtigt 
politisk mål at påvirke fordelingen af de teknologiske 
fordele på de forskellige industrisektorer og områder 
via teknologioverførsel. ØSU konstaterer, at Kommis­
sionen for nylig har fuldført en undersøgelse af det 
indre markeds konsekvenser for EF's traditionelle in­
dustriområder (1). ØSU fremsætter følgende be­
mærkninger. 
— ØSU anbefaler, at man som hastesag iværksætter 
yderligere sektorbestemte udersøgelser af områder­
ne under mål nr. 2 med hendblik på at fastlægge 
mere detaljeret, hvilke sektorer og områder der 
synes mest udsatte for negative virkninger af det 
indre markets etablering. 
— ØSU ønsker, at grænserne for områder under mål 
nr. 2 ikke fastsættes for skarpt. Der er visse områder 
under mål nr. 2, hvor der foregår »pendling« i bety­
delig grad, og der bør tages hensyn hertil, når støtten 
fastsættes. 
— ØSU gør Kommissionen opmærksom på, at der 
inden for den traditionelle maskinindustri i de områ­
der, der er omfattet af mål nr. 2, er rige muligheder 
for at udvikle produktionen af miljøvenlig tekno­
logi. 
— ØSU anbefaler, at Kommissionen under udarbejdel­
sen af listen over de områder under mål nr. 2, som 
er støtteberettigede under STRIDE-programmet(2), 
anerkender omfanget af den teknologiske fornyelses 
indvirking på de industrisektorer, der er sårbare i 
forbindelse med oprettelsen af det indre marked. 
2.6. Etableringen af det indre marked vil lette kapi-
talførslen til mere udviklede områder, hvor der er udsigt 
til sikrere og hurtigere afkast. En overdreven centralise­
ring af kapitalmarkeder, som primært er indstillet på 
(*) Conséquences socio-économiques de l'achévement du marché 
intérieur pour les regions de tradition industrielle de la Com-
munauté européenne — Vniversité catholique de Louvain — 
Association RIDER-1RES —- Rapport, décembre 1989. 
(2) Kommende EF-initiativprogram for forskning og udvikling 
(FScU)-aktiviteter med henblik på regionaludvikling. at tilvejebringe kapital til store multinationale selskaber 
kan indebære en risiko for firmaer, der opererer i områ­
der under mål nr. 2. Stadig flere data tyder på, at 
centraliseringen af kapitalmarkeder hæmmer til­
strømningen af risikovillig kapital til mindre, regionale 
virksomheder. ØSU konstaterer med tilfredshed, at der 
nu tages initiativer til oprettelse af et EF-netværk af 
regionale finansieringscentre, der primært får til opgave 
at dække kapitalbehovet i ekspanderende, regionale 
virksomheder. Dette fjerner delvist ØSU's frygt for, at 
der muligvis ikke tilføres tilstrækkelig produktiv kapital 
til de områder, der henhører under mål nr. 2. 
2.7. I betragtning af de bekymringer, der er kommet 
til udtryk (i rapportens punkt 1.4 og 6) mener ØSU, at 
fremlæggelsen af betalingsbalanceopgørelser for områ­
der under mål nr. 2 vil udgøre et vigtigt skridt, ikke blot 
i retning af at overvåge anvendelsen af strukturfondenes 
midler, men også i retning af at sikre, at omfanget og 
sammensætningen af de produktive investeringer i disse 
områder står i et rimeligt forhold til deres behov. 
2.8. Det er ØSU's faste overbevisning, at omstilling­
en af industriområder i tilbagegang bør baseres på 
udvikling af deres egne ressourcer gennem integrerede 
udviklingsprogrammer. En sådan integreret metode bør 
omfatte følgende elementer: 
— langsigtet styring af beskæftigelsen og udvikling af 
erhvervskvalifikationer i hvert enkelt beskæftigel­
sesområde, 
investeringer i den regionale infrastruktur og øko­
nomisk støtte til virksomheder sideløbende med 
støtte til lokale initiativer og kooperative projekter, 
— samordning af regionale programmer med henblik 
på at undgå skadelig konkurrence mellem mindre 
velstillede regioner gennem udarbejdelse af mål­
sætninger for økonomisk og social samhørighed, 
— tæt samordning af EF's regionalprogrammer både 
med andre EF-programmer (især på teknologiområ­
det) og med medlemsstaternes egne regionalpro­
grammer, 
erkendelse af, at den voksende betydning af Fælles­
skabets initiativprogrammer (tidligere kvotafrie 
programmer) f.eks. RESIDER, RENAVAL og RE-
CHAR, bør give et bedre grundlag for integrationen 
af de forskellige regionale støtteinstrumenter. 
Nr. C 124/24 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 5. 90 
ØSU finder det opmuntrende, at der er opnået positive 
resultater i de tidligere stadier af programmet »Euro­
partnerskab«, der tager sigte på at fremme samarbejdet 
mellem den mindre industri i tilbagestående regioner 
og virksomheder i andre EF-regioner. ØSU ser gerne, 
at aktiviteterne under dette program i Irland i 1988 og 
i Andalusien i 1989 gennemføres i flere områder, specielt 
under inddragelse af områderne under mål nr. 2. 
2.9. I 1987 og 1988 blev ca 90% af EFRU's samlede 
projektbevillinger anvendt til investeringer i infrastruk­
turer, specielt inden for transport, vandindvindig og 
-forsyning, kloaknet samt anlæggelse af industriområ­
der. Dette strider mod artikel 35 i EFRU-forordningen, 
der pålægger medlemsstaterne at sikre, at 30% af 
EFRU-midlerne så vidt muligt anvendes til produktive 
investeringer. I den forbindelse fremsætter ØSU følgen­
de bemærkninger: 
nogle medlemsstater bekoster for meget på infra­
struktur og for lidt på produktive investeringer, 
— ØSU bifalder derfor, at man med de nye bestemmel­
ser tilsigter at gøre adgangen til fællesskabsfondene 
mere direkte og effektiv; ØSU anbefaler, at dette 
overvåges løbende, så det sikres, at det lokale er­
hvervsliv samt regionale myndigheder og udvi­
klingsorganer ikke formenes legitim adgang til EF-
støtte, 
det bekymrer ØSU at visse infrastrukturprojekter, 
f.eks. inden for vandforsyning og kloakering i Itali­
en, er blevet opgivet grundet manglende styrings-
evne. 
På baggrund af disse overvejelser anbefaler ØSU med­
lemsstaterne at tilstræbe den bedst mulige synergi mel­
lem private og offentlige investeringer. 
2.10. Først nu er man begyndt at anerkende den 
rolle, som udviklingen af serviceydelser til erhvervslivet 
kan spille i den regionale tilpasningsproces. Det erken­
des nu, at sådanne serviceydelser indtager en nøgleposi­
tion, fordi de kan bidrage væsentlig til at fremme øko­
nomiske ændringer og øve stor indflydelse på evnen til 
at tilpasse sig skiftende økonomiske forhold. Service­
ydelser til erhvervslivet kan bidrage til at tilpasse kvalifi­
kationer, holdninger, produkter og processer til ud­
viklingen, ligesom de kan medvirke til at nedbryde 
strukturelle, organisatoriske, ledelsesmæssige og infor-
mationsrelaterede barrierer for økonomisk tilpasning. 
ØSU er klar over, at det indre marked har stor betyd­
ning for udviklingen af disse serviceydelser i områder 
under mål nr. 2, og bifalder, at Kommissionen har 
taget initiativ til indhentning af tilbud på yderligere 
undersøgelser inden for dette område. 2.11. ØSU beklager, at medlemsstaterne stadig ikke 
tillægger »komplementaritetsprincippet« tilstrækkelig 
betydning, og sætter sin lid til, at Kommissionen er i 
stand til at sikre, at strukturfondenes midler bliver et 
ægte tillæg til de midler, medlemsstaterne selv bevilger. 
ØSU håber, at de medlemsstater, der er støtteberettige­
de under mere end ét mål, på behørig vis sørger for, at 
midlerne fra strukturfondene samles og fordeles på de 
vigtigste målsætninger. 
2.12. ØSU tillægger det stor betydning, at man 
finansierer forskning i effektiviteten af de regionale 
aktioner, der støttes af strukturfondene. ØSU konstate­
rer, at Kommissionens Generaldirektorat for Regional­
politik ønsker at støtte er flerårigt program vedrørende 
undersøgelser og faglig bistand på regionalområdet 
1990-1993 {l). ØSU mener, at man især bør give prioritet 
til undersøgelser på følgende områder: 
— metoder til kontrol og evaluering af regionalaktio­
ner støttet af strukturfondene (2), 
— forudgående og efterfølgende vurdering af ud­
viklingspolitikkens effektivitet på lokalt plan (punkt 
2.4.4), 
— regionale konsekvenser af gennemførelsen af det 
indre marked (punkt 2.1.7), 
— regionale forskelle på offentlige og private investe­
ringer og deres betydning for den regionale produk­
tion og beskæftigelsesvækst (punkt 2.1.2), 
— initiativer til grænseoverskridende foranstaltninger, 
der finansieres via strukturfondene (punkt 2.3.2), 
— udvikling af en databank vedrørende miljøforu­
reningsproblemer, der konstateres i forbindelse med 
omstillingen af industriområder i tilbagegang 
(punkt 2.3.3.4), 
— systematisk evaluering af de erfaringer, man har 
gjort i regionale udviklingsorganer med hensyn til 
regionaludviklingsstrategier og -taktik; formålet er 
at udnytte den ekspertise, disse organer råder over 
(punkt 2.2.6), 
— etablering af undersøgelsesteams og netværk til 
overvågning og vurdering af regionaludviklingsak­
tioner, der støttes af strukturfondene (punkt 2.4.2), 
— det bidrag, serviceydelser til erhvervslivet kan yde 
til udviklingen i områder, der omfattes af mål nr. 2 
[punkt 2.3.2, litra d)]. 
2.13. Partnerskab og samarbejde mellem forskellige 
administrationer og lokale organer bør suppleres med 
(') EFT nr. C 189 af 26. 7. 1989, s. 10. 
(2) EFTnr. C 189 af 26. 7. 1989. 
21. 5. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 124/25 
en passende høring af arbejdsgiver- og arbejdstagerre-
præsentanter lige fra planlægningsstadiet til den endeli­
ge programfastlæggelse. Arbejdsgiver- og arbejdstager-
repræsentanter bør høres på forhånd, og deres 
synspunkter bør fremlægges sammen med enhver an­
søgning om finansieringsstøtte til aktioner eller pro­
grammer. Man bør give prioritet til de programmer, 
der bifaldes af såvel de berørte arbejdsgivere som de 
berørte arbejdstagere. 
2.14. Byggende på erfaringer, der er indhøstet i Char-
leroi, bemærker ØSU følgende: 
— der går 3 til 4 år, før et projekt til fremme af 
omstillingen viser konkrete resultater, 
— det er vigtigt, at et udviklingsorgan kontakter er­
hvervslivet, før det økonomiske tilbageslag sætter 
ind, 
— det er vigtigere at imødekomme individuelle 
virksomheders specifikke behov end at sælge stan­
dardydelser eller erhvervsgrunde, 
— hurtig behandling af støtteansøgninger er lige så 
vigtig som omfanget af støttemidler, 
— den type serviceydelser, som et udviklingsorgan skal 
kunne tilbyde, kan ikke baseres alene på dets egne 
ressourcer, 
— infrastrukturinvesteringer, der ikke har en umiddel­
bar effekt, er spild af ressourcer og motiveres snare­
re af politiske faktorer end af socio-økonomiske 
forhold, 
— det er vigtigt, at naboregioner samarbejder på såvel 
lokalt som regionalt plan og på tværs af lande­
grænser, 
— for at bekæmpe fremmedgørelse og håbløshed, 
overvinde fatalisme og skabe fremtidsperspektiver, 
er det vigtigt, at alle socio-økonomiske parter ind­
drages i den økonomiske omstillingsproces; ved 
aktiv inddragelse af alle grupper i et samfund kan 
man opnå en uventet grad af opbakning og frem­
bringe overraskende resultater. 
Denne sidste bemærkning tillægger ØSU overmåde stor 
betydning. Uden aktiv inddragelse af alle grupper (ar­
bejdsgivere, fagforeninger, lokale myndigheder, lokale 
foreninger, økonomiske beslutningstagere osv.) vil EF 
næppe kunne realisere sit mål om samhørighed. ØSU 
er imponeret over den måde, hvorpå alle medlemmer 
af lokalsamfundet i Charleroi har været inddraget i 
udformningen af regionens omstillingsprogram. På 
dette punkt anbefaler ØSU, at andre områder under 
mål nr. 2 anvender Charleroi som forbillede. 2.15. Det omfattende, grænseoverskridende samar­
bejde i Saar-Lor-Lux har gjort indtryk på ØSU, der 
betragter dette samarbejde som nøglen til den vellykke­
de økonomiske omstilling af området. På grundlag af 
erfaringerne i Saarland bemærker ØSU følgende: 
— det nære, grænseoverskridende samarbejde mellem 
Saarland, Lorraine og Luxembourg, herunder opret­
telsen af et tværregionalt parlamentarisk råd og et 
fagforeningsråd, er en vigtig faktor til fremme af 
den økonomiske omstilling, 
— oprettelsen af IRI, der er en regional fællesinstitu-
tion for regionale parlamenter, industrier og univer­
siteter med det formål at fremme og gennemføre 
initiativer i Saar-Lor-Lux, er et vidnesbyrd om viljen 
til at samarbejde på tværs af grænserne, 
— ØSU bifalder i særdeleshed nedsættelsen af en ar­
bejdsgruppe, som skal beskæftige sig med de prakti­
ske problemer i forbindelse med grænseoverskriden­
de erhvervsuddannelse, 
— i 1988 blev der udarbejdet en femårsplan for Saar-
Lor-Lux, hvori der tages udtrykkeligt hensyn til 
en række nøgleprojekter, herunder oprettelse af et 
fælles Saar-Lor-Lux-universitet med en række selv­
stændige afdelinger og et fælles projekt for stor­
byområder, som bl.a. omfatter personbefordrings-
faciliteter i Metz, Saarland og Luxembourg; denne 
plan bekræfter, at man tilstræber en omfattende og 
effektiv integration af alle væsentlige elementer i 
områdets økonomiske og sociale udvikling, 
— ØSU kan fuldt ud tilslutte sig de kommentarer, som 
repræsentanter fra Saarbriickens innovations- og 
teknologicenter (SITZ) fremsatte til Fællesskabets 
nye regionalpolitik; denne bør 
— være fleksibel, så der tages højde for de vigtigste 
forskelle mellem de enkelte regioner, 
— i højere grad fremme lysten til at investere i 
industriområder i tilbagegang og fremme små 
og mellemstore virksomheder, 
— sikre, at udviklingsorganer ikke koncentreres i 
en region og konkurrerer indbyrdes, 
— sikre let og direkte kommunikation mellem re­
gionen og EF uden mellemled, 
— forenkle informationen på alle niveauer og sikre 
let adgang hertil, 
— bidrage til udformningen af en global metode til 
udvikling i hver region. 
Nr. C 124/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 21.5.90 
2.16. ØSU har mærket sig det store rehabiliteringsar-
bejde på Volklinger Stålværk, der omfatter bearbejd­
ning af 4,5 milliader kubikmeter industriaffald, der 
indeholder mere ende 200 kemikalier, hvoraf nogle er 
trængt ned i en dybde på mere end 15 meter. ØSU 
foreslår, at der oprettes en EF-databank til opsamling 
af data i forbindelse med genudnyttelsesprojekter og de 
anvendte metoder. 
De ambitiøse planer om at bevare dele af Volklinger 
Stålværk som et væsentligt eksempel på industriel arkæ­
ologi gør indtryk på ØSU. Visse dele bevares som et 
vidnesbyrd om tidligere tiders stålproduktionsteknolo­
gi, og andre dele indrettes til kulturelle formål. Det er 
Bryssel, den 28. marts 1990. 
1. Indledning: Resumé af Kommissionens forslag 
1.1. Det drejer sig om et forslag til Rådets beslutning 
om vedtagelse af et særprogram for forskning og tekno­
logisk udvikling på transportområdet (EURET). 
1.2. Finansieringen af programmer (25 millioner ecu) 
vil ske via punkt 2.3 i det igangværende rammeprogram 
(!) EFT nr. C 318 af 20. 12. 1989, s. 5. ønskeligt at bevare sådanne kollektive minder, idet 
en erhvervsaktivitet i sig selv også er et socialt og 
samfundsmæssigt fænomen, et minde om en svunden 
tid i den erhvervsmæssige udvikling. ØSU henstiller, at 
man undersøger mulighederne for at stifte en fond til 
det formål. 
2.17. De bemærkninger under punkt 2.14 og 2.15, 
som repræsentanterne fra udviklingsorganerne i Charle-
roi og Saarland fremsatte over for ØSU, viser tydeligt, 
at der i vid udstrækning er enighed om regionalud­
viklingsstrategien og samarbejde mellem lokale organer 
og EF efter fastlæggelsen af de nye støttebestemmelser. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
for Fællesslabets aktioner inden for forskning og tekno­
logisk udvikling (1987-1991). Midlerne vil imidlertid 
blive fordelt over perioden 1990-1993. Generelt vil EF's 
bidrag udgøre 50 % af de samlede udgifter til et projekt, 
skønt universiteter og forskningsinstitutter exceptionelt 
kan opnå 100%. 
1.3. Kommissionen opstiller følgende kriterier, som 
forskningsemnerne skal opfylde, nemlig: Udtalelse om forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et særprogram for forskning og 
teknologisk udvikling på transportområdet (EURET) 1990-1993 i1) 
(90/C 124/10) 
Rådet for De Europæiske Fællesskaber anmodede den 12. december 1989 under henvisning 
til Traktatens artikel 100 A om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om det 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for transport og kommunikation, som 
udpegede R. J, Moreland til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 14. marts 1990. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 275. plenarforsamling den 28. marts 1990 
uden stemmer imod og med 1 stemme hverken for eller imod følgende udtalelse.