RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

om Det Europæiske Forskningsråds drift og dets gennemførelse af målene for særprogrammet "Idéer" i 2013

1. Indledning og Retsgrundlag

Det Europæiske Forskningsråd (EFR), der blev oprettet ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF[1], har som sin væsentligste opgave gennemførelsen af særprogrammet "Idéer", med et samlet budget på 7,51 mia. EUR.

EFR består af et uafhængigt Videnskabeligt Råd, der understøttes af en specifik struktur for gennemførelse i form af Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd (ERCEA), der blev oprettet under den generelle ordning for forvaltningsorganer[2]. Ansvaret for at gennemføre særprogrammet "Idéer" og bistå Det Videnskabelige Råd blev overdraget til Forvaltningsorganet af Kommissionen i 2008 og autonomi blev bevilget til Forvaltningsorganet i juli 2009.

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, og bilag I i Rådets beslutning om særprogrammet "Idéer" indeholder denne årlige kommissionsrapport, der er udarbejdet i samarbejde med Forvaltningsorganet for Det Videnskabelige Råd og Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd, Kommissionens vurdering af Det Europæiske Forskningsråds drift og dets gennemførelse af målene i 2013. Denne rapport er suppleret med en rapport fra Det Videnskabelige Råd om den videnskabelige gennemførelse og resultaterne af programmet i 2013[3].

2 Strategiske spørgsmål

Det Videnskabelige Råd er ansvarligt for at fastlægge Det Europæiske Forskningsråds videnskabelige strategi, herunder Det Europæiske Forskningsråds vigtigste strategidokument, det årlige arbejdsprogram for "Idéer".

2.2 Aktionsform

Kernen i arbejdsprogrammet "Idéer" består af to bevillingstyper:

Starttilskud, der støtter forskere tidligt i deres karriere med henblik på at give dem de arbejdsforhold, der skal til for at gøre dem til uafhængige forskningsledere.

Støtte til etablerede forskere, der har til formål at støtte enestående og etablerede forskningsledere ved at udstyre dem med de ressourcer, der skal til, for at deres forskningshold kan fortsætte deres arbejde og søge nye gennembrud på deres forskningsfelt.

I 2012 indførte Det Videnskabelige Råd synergistøtten, et toårigt pilotprojekt, der er rettet mod små grupper af ledende forskere og deres hold. I modsætning til konsortier er synergistøtten rettet mod individuelle forskere, hvis supplerende kompetencer, viden og ressourcer sætter dem i stand til at samarbejde om at løse forskningsmæssige problemer i udkantsområdet af deres viden og således række ud over, hvad den enkelte forsker ville kunne opnå alene. Synergistøtten overholder nøje EFR’s "excellence-only"-tilgang og er åben for forslag på alle områder inden for videnskab og humaniora.

Forskere, der allerede modtager EFR-støtte, tilbydes desuden en anden støttemulighed – Proof of Concept – til afdækning af potentialet for innovation ved idéer, der er opstået i forbindelse med deres EFR-støttede projekter. Ordningen sigter mod at dække en finansieringskløft i den tidligste fase af en innovation.

2.2 2013-arbejdsprogrammet for særprogrammet "Idéer"

Arbejdsprogrammet for 2013 for særprogrammet "Idéer" blev udarbejdet af Det Videnskabelige Råd den 12. marts 2012 og efterfølgende godkendt af Kommissionen den 9. juli 2012[4].

Som reaktion på det hurtigt voksende antal ansøgninger blev starttilskudsordningen i 2013 delt op i to separate indkaldelser, nemlig "startere" og "konsolidatorer". Konsolidatortilskud støtter forskere, der stadig befinder sig i starten af deres karriere (7-12 år efter at de har færdiggjort deres Ph.d.), og som meget ofte allerede arbejder med deres egen gruppe, mens "starterne" er på et endnu tidligere stadium (2-7 år efter færdiggørelsen af deres Ph.d.) på vejen mod uafhængig forskning.

Desuden formaliserer Det Videnskabelige Råd sin tilgang vedrørende videnskabelig uredelighed.

2.3 Peer review-metoden

EFR’s evaluering er baseret på en struktur, der består af peer review-paneler på højt niveau, hvis medlemmer udvælges af Det Videnskabelige Råd. Disse omfatter videnskabsfolk, ingeniører og akademikere, der kommer både fra EU og fra tredjelande. Disse paneler dækker alle forskningsdiscipliner og er organiseret inden for rammerne af tre vigtige forskningsområder: naturvidenskab og teknik, biovidenskab samt samfundsvidenskab og humaniora. I overensstemmelse med tidligere indkaldelser er antallet af paneler 25 for al støtte til etablering af forskere, konsolidatorer og støtte til etablerede forskere. Proof of Concept-forslag blev evalueret af en særlig gruppe bedømmere, der arbejdede uafhængigt. Disse eksperter blev udvalgt på baggrund af deres kendskab til processen med at hjælpe projekter med at komme tættere på markedet eller med at opfylde samfundsmæssige behov. Synergistøtteansøgningerne blev evalueret af fem forskellige paneler ved hjælp af en to-trinsevalueringsprocedure, der er udviklet specielt til dette formål.

3. Programgennemførelse

I 2013 forvaltede EFR’s Forvaltningsorgan sit største driftsbudget. Forpligtelsesbevillingerne beløb sig til 1,8 mia. EUR og betalingsbevillingerne beløb sig til 1,1 mia. EUR. Både forpligtelses- og betalingsbevillingerne var opbrugt ved udgangen af 2013.

3.1 Tilskud

Siden arbejdsprogrammet for 2008 har EFR-indkaldelserne omfattet en et-trinsansøgningsproces, hvor ansøgerne skal indsende et komplet forslag, samt en evalueringsproces i to trin.

Der tildeles støtte til de bedste forslag alt afhængigt af det disponible budget. Tilbuddet udformes på grundlag af selve forslaget og det støttebeløb, der anbefales i forbindelse med peer review-evalueringen.

3.1.1. EFR-starttilskud 2013

Forslagsindkaldelsen for 2013 med henblik på EFR-starttilskud blev offentliggjort i juli 2012 med et vejledende budget på 398 mio. EUR. I alt var der 3 329 indkomne forslag, der fordelte sig på de forskellige områder som følger: 1 486 inden for naturvidenskab og teknik (45 %), 1 073 inden for biovidenskab (32 %) og 770 inden for samfundsvidenskab og humaniora (23 %). I alt 300 forslag blev udvalgt til at modtage støtte (oplysninger fra december 2013). Der blev uddelt mere end 430 mio. EUR og det gennemsnitlige støttebeløb var på omkring 1,5 mio. EUR pr. projekt.

3.1.2 EFR-konsolidatorstøtte 2013

Forslagsindkaldelsen for 2013 med henblik på EFR-konsolidatortilskud blev offentliggjort i november 2012 med et vejledende budget på 523 mio. EUR. Der blev i alt modtaget 3 673 forslag, der fordelte sig på de forskellige områder som følger: 1 668 inden for naturvidenskab og teknik (45 %), 1 203 inden for biovidenskab (33 %) og 802 inden for samfundsvidenskab og humaniora (22 %). I alt blev 312 forslag udvalgt til at modtage støtte (oplysninger fra december 2013). Der blev uddelt mere end 590 mio. EUR og det gennemsnitlige støttebeløb var på omkring 1,9 mio. EUR pr. projekt.

3.1.3 EFR-støtte til etablerede forskere 2013

Forslagsindkaldelsen for 2013 med henblik på EFR-støtte til etablerede forskere blev offentliggjort i juli 2012 med et vejledende budget på 662 mio. EUR. I alt modtog Kommissionen 2 408 forslag, der fordelte sig på de forskellige områder som følger: 1 053 inden for naturvidenskab og teknik (44 %), 788 inden for biovidenskab (33 %) og 567 inden for samfundsvidenskab og humaniora (23 %). Evalueringsprocessen resulterede i, at 289 forslag fik tildelt støtte for et samlet beløb på 670 mio. EUR og med et gennemsnitligt støttebeløb på omkring 2,4 mio. EUR pr. projekt (oplysninger fra december 2013).

3.1.4 EFR Proof of Concept 2013

EFR "Proof of Concept"-indkaldelsen blev offentliggjort i januar 2013 med første frist den 24. april og anden frist den 3. oktober, og et budget på 10 mio. ca. ligeligt fordelt mellem de to frister. Kommissionen modtog i alt 145 forslag ved den første frist og 147 forslag ved den anden frist. Evalueringsprocessen resulterede i, at i alt 33 forslag blev godkendt til at modtage støtte ved den første frist og 34 ved den anden frist.

3.1.5 EFR-synergistøtte 2013

EFR’s Videnskabelige Råd lancerede i arbejdsprogrammerne for 2012 og 2013 en ny støttemulighed på pilotbasis, nemlig EFR's synergistøtte. I 2013 blev der indsendt 449 ansøgninger om synergistøtte, og i 2012 lå tallet på 700. I 2013 blev 13 synergiprojekter udvalgt til at modtage støtte. Eftersom hvert synergistøtteprojekt involverer mellem to og fire forskningsledere, ydes der støtte til 45 enestående forskere gennem disse 13 bevillinger. 9 ud af de 13 støttede forslag blev genindsendt efter at have været en del af indkaldelsen fra 2012. Der blev i akt tildelt et budget på 150 mio. EUR til synergiindkaldelsen i 2013.

3.2 Samarbejdet mellem EFR og NSF

Efter at Europa-Kommissionen og NSF (National Science Foundation of USA) den 13. juli 2012 underskrev en gennemførelsesordning mellem EFR og NSF, er der blevet taget yderligere skridt for at fremme mulighederne for, at amerikanske talenter i topklasse, der først udpeges af NSF, kan tilbringe tid i Europa, dvs. mellem 6 og 12 måneder, som gæster hos forskerhold, der modtager EFR-støtte. Initiativet har til formål at binde forskere, der har fælles interesser, og hvis styrker supplerer hinanden, sammen i deres bestræbelser på at udvide videnskabens grænser og styrke det videnskabelige og teknologiske samarbejde mellem de to verdensdele. Den første tilkendegivelse af interesse resulterede i at det blev planlagt at 12 forskere med base i USA skulle slutte sig til 12 EFR-bevillinger, som medlemmer af forskergrupperne. Der er endnu en indkaldelse på vej.

Et lignende initiativ, der skal fremme mulighederne for at koreanske forskere, der er i begyndelsen af deres karriere, kan komme til Europa og slutte sig til EFR-støttemodtageres forskerhold, blev underskrevet af henholdsvis Den Koreanske Republiks ministerium for videnskab, IKT og fremtidig planlægning og Europa-Kommissionen, den 8. november 2013.

3.3 Programudvalget

Programudvalget for særprogrammet "Idéer" varetager ud over sine formelle opgaver rollen som en vigtig kommunikationskanal mellem medlemsstaterne og de lande, der er associeret til det syvende rammeprogram (RP7), Det Videnskabelige Råd, generalsekretæren for EFR og Kommissionen. I 2013 holdt udvalget møde den 16. april og den 15. oktober.

3.4 Etisk gennemgang

I 2013 blev fire forslag vedrørende stamceller fra menneskelige embryoner afsluttet efter den etiske gennemgang og forskriftsproceduren. Endnu to er netop blevet afsluttet efter den etiske gennemgang.

Hvad angår overvågningen af de etiske aspekter ved igangværende bevillinger, har det interne kontrolsystem gennemført en procedure for overvågning af etisk afslutning, der skal sikre, at den foreslåede forskning overholder de etiske principper, der henvises til i reglerne for indsendelse. I 2013 blev der udstedt omkring 270 etik-afslutningsmeddelelser.

3.5 Tilbagekrævning af støtte

Med de 261 tilbagekrævninger af støtte, der er blevet modtaget, er antallet af tilbagekrævninger som en procentdel af de forslag, der indkom i 2013, stabilt (2,5 %) sammenlignet med 2012. Selv om to tilbagekrævningssager blev genevalueret i 2013, viste de ikke nogen systematiske svagheder i evalueringsprocessen.

3.6 Kommunikation

I 2013 blev der taget omfattende initiativer, der blev udviklet inden for rammerne af det fremtidige horisont 2020-program, og havde til forhold at gøre EFR mere synlig i Europa og andre dele af verden. EFR udsendte adskillige pressemeddelelser vedrørende indkaldelserne, samt et stort antal historier om EFR-støttet forskning, der alle blev delt aktivt via de sociale medier. Visse begivenheder var særdeles velegnede til kommunikations- og presseaktiviteter: Fejringen af den 3 000. EFR-støttemodtager, World Economic Forum’s møde i Davos, samt "sommerDavos-mødet" i Kina og det fælles brev fra EFR og European Round Table of Industrialists til støtte for det europæiske forskningsbudget. I september organiserede det litauiske formandskab en konference, der beskæftigede sig med fordelene ved at investere i samfundsvidenskab og humaniora i Europa, med EFR som aktiv deltager.

Den internationale oplysningskampagne "ERC Goes Global", som blev ledet af EFR’s generalsekretær, fortsatte til Argentina, Chile, Mexico, Indien samt Australien og New Zealand for at informere forskerne om EFR-støtten og skabe tættere forbindelse til vigtige repræsentanter og forskere fra førende universiteter i disse lande.

Ud over disse besøg var EFR til stede ved større internationale videnskabelige konferencer, begivenheder og udstillinger samt karrieremesser og workshops: Den Europæiske Hjernemåned, Lindaunobelprisvindernes 63. møde, konference i The European Society for Cognitive Psychology, The European Economic Association, The European Sociological Association, the European Alpbach Technology Forum, the Embo Meeting, det årlige møde i The Young Academy of Europe samt det årlige møde i American Association for the Advancement of Science, som blev afholdt i Boston i februar 2013.

De nationale kontaktpunkter (NCP’er) overalt i Europa, der fungerer som informationskilder for potentielle ansøgere, blev løbende holdt orienteret om EFR-indkaldelser ved møderne i Bruxelles, der blev afholdt to gange i løbet af året, i juni og november 2013. Som resultat af "ERC Goes Global"-kampagnen er NCP-netværket gradvist blevet udvidet med delegerede fra interesserede tredjelande. For første gang blev der i Bruxelles afholdt et ad hoc-møde for NCP’er, der er baseret uden for det europæiske forskningsområde.

3.7 Overvågning, vurdering og evaluering af særprogrammet "Idéer"

Den 15. januar 2013 fejrede EFR sin 3 000. støttemodtager. Den løbende overvågning af særprogrammet "Idéer" viste følgende resultater for 2013:

· EFR tæller otte Nobelpris-modtagere og tre Fields-medaljevindere blandt sine støttemodtagere. Hele 134 EFR-støttemodtagere har modtaget andre prestigefyldte internationale videnskabelige priser og udmærkelser.

· Over 20 000 artikler, der anerkender EFR-støtte, er blevet offentliggjort i peer review-vurderede tidsskrifter, med stor gennemslagskraft mellem 2008 og 2013.

· Hver EFR-støttemodtager beskæftiger i gennemsnit seks andre forskere og bidrager således til uddannelsen af den nye generation af forskere i topklasse.

· En analyse af et stort antal projekter viser at halvdelen af medarbejderne på EFR’s forskerhold har en anden nationalitet end den ledende forsker. Desuden stammer medlemmerne af EFR-forskerholdene fra næsten alle landene i det europæiske forskningsområde og fra yderligere 55 lande uden for dette område. Dette beviser helt klart EFR’s globale tiltrækning. Den samme analyse viser positive tal, når det gælder kønsbalance: løbende skøn viser at omkring 38 % af forskerholdenes medlemmer er kvinder, hvilket er mere end antallet af kvindelige støttemodtagere (20 %). Andelen af kvindelige holdmedlemmer inden for biovidenskab samt samfundsvidenskab og humaniora er allerede ved at nå op på 50 % af det samlede antal holdmedlemmer, og inden for naturvidenskab og teknik ligger tallet på 23 %. De fleste af dem er postdoc’er eller PhD-studerende i starten af deres forskerkarriere.

· I juli 2012 afsluttede EFR’s Forvaltningsorgan tre års uafhængig eksistens og blev underkastet en ekstern evaluering, der omfatter en cost-benefitanalyse. Evalueringsrapporten blev færdiggjort i 2013, og blev den 27. januar 2014 sendt til budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet[5]) samt til Revisionsretten[6].

4 Det Europæiske Forskningsråds struktur 4.1 Det Videnskabelige Råd

Der skete en gradvis fornyelse af Det Videnskabelige Råd med virkning fra februar og april 2013, og de nye medlemmer blev meddelt i Kommissionens forrige årlige rapport til Rådet og Europa-Parlamentet[7].

Det videnskabelige Råd afholdt fem plenarmøder i 2013: tre i Bruxelles, et i Bratislava, Slovakiet og et i Utrecht, Nederlandene. Medlemmerne af Det Videnskabelige Råd mødes også i arbejdsgrupper, der beskæftigede sig med specifikke spørgsmål: innovation og forholdet til branchen; åben adgang; internationalisering; og kønsbalance. En ny arbejdsgruppe om nøgleresultatsindikatorer begyndte sine aktiviteter i 2013, med mandat til at udvikle en køreplan for overvågning og evaluering af EFR's opfyldelse af sin mission, så vidt det kan lade sig gøre med sådanne værktøjer. I overensstemmelse med EFR’s politik om videnskabelig uredelighed, der blev vedtaget af Det Videnskabelige Råd i oktober 2012, blev 10 tilfælde af videnskabelig uredelighed analyseret af Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd og Det Videnskabelige Råds stående udvalg for interessekonflikter, videnskabelig uredelighed og etiske spørgsmål i 2013.

Det Videnskabelige Råds plenarmøder og dets medlemmers møder med Det Europæiske Forskningsråds interessenter forberedes med organisatorisk og administrativ støtte fra Forvaltningsorganet. Forvaltningsorganet tilbyder også rådgivning og analyse med henblik på at gøre det lettere for Det Videnskabelige Råd at udføre sine opgaver som beskrevet i bilag 1 til særprogrammet "Idéer" samt støtte til dets arbejdsgruppers og stående udvalgs operationelle aktiviteter.

Med henblik på at sikre rådets forbindelse med Europa-Kommissionen og Forvaltningsorganet træder formanden og næstformændene for Det Videnskabelige Råd, Det Europæiske Forskningsråds generalsekretær og Forvaltningsorganets direktør regelmæssigt sammen som Det Europæiske Forskningsråds bestyrelse. Den øverste ledelse i Forvaltningsorganet deltager også ved disse møder. Bestyrelsen mødtes i Bruxelles 10 gange i 2013, navnlig med henblik på at forberede eller følge op på møderne i Det Videnskabelige Råd.

4.2 Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråd

Siden juli 2009 har Forvaltningsorganet været ansvarligt for alle aspekter af den administrative gennemførelse og programgennemførelsen som fastlagt i arbejdsprogrammet.

Forvaltningsorganets drift overvåges af en styringskomité, der er udpeget af Kommissionen. Generaldirektøren for GD Forskning og Innovation er formand for Forvaltningsorganet, og to medlemmer af Det Videnskabelige Råd er medlemmer. I 2013 afholdt styringskomitéen fire møder og traf afgørelser om Forvaltningsorganets årlige arbejdsprogram, budget og regnskaber, samt om den organisatoriske struktur.

4.2.1 Forvaltningsorganets personale

Driftsbudgettet for 2013 gav mulighed for at ansætte 100 midlertidigt ansatte, 281 kontraktansatte og otte udstationerede nationale eksperter, hvilket giver et samlet antal på 389 ansatte. Ved udgangen af december 2013 beskæftigede Forvaltningsorganet i alt 379 ansatte: 99 midlertidigt ansatte, 270 kontraktansatte og 10 udstationerede nationale eksperter.

En statistik fra december 2013 viser at Forvaltningsorganet beskæftiger ca. 35 % mænd og 65 % kvinder. Hvad angår balancen mellem de to køn blandt det højt specialiserede personale (midlertidigt ansatte og kontraktansatte i ansættelsesgruppe IV) er 59 % af stillingerne besat af kvinder. Ved udgangen af 2013 beskæftigede Det Europæiske Forskningsråds Forvaltningsorgan statsborgere fra 25 medlemsstater.

5 Konklusioner og perspektiver for EFR under Horisont 2020

For første gang siden dets oprettelse gennemførte EFR i 2013 fire større indkaldelser på et år, med et overordnet budget på 1,8 mia. EUR og 900 bevillinger på tværs af Europa. EFR har indtil videre mere end 4000 støttemodtagere og et støt stigende antal ansøgere, og således skaber det allerede store mængder af nye opdagelser, viden og idéer. I de seks år rådet har eksisteret, har det opnået et omdømme i verdensklasse og er hurtigt blevet referencepunktet for fremragende frontlinjeforskning i Europa.

I 2013 blev den næste flerårige finansielle ramme ligeledes konsolideret og færdiggjort, og det næste rammeprogram for forskning og innovation, Horisont 2020, blev vedtaget. Det stigende EFR-budget viser en anerkendelse af, at EFR har været en succeshistorie om europæisk integration og bekræfter dets position i det globale forskningslandskab.

Som det fremgår af den forrige årlige rapport og i overensstemmelse med anbefalingerne fra EFR’s task force, som er indarbejdet i forslagene til Horisont 2020, har Kommissionen oprettet et uafhængigt højtstående indstillingsudvalg med henblik på at udpege den næste EFR-formand[8]. Under Horisont 2020 vil formanden også overtage generalsekretærens opgaver, og han/hun vil varetage sine opgaver fra Bruxelles og bruge det meste af sin tid på EFR-aktiviteter. Indstillingsudvalget med Lord Sainsbury af Turville som formand, meldte tilbage til Kommissionen i juli 2013, hvilket førte til udpegelse af professor Jean-Pierre Bourguignon som den første EFR-formand under horisont 2020[9].

Den retlige ramme for EFR under Horisont 2020 blev fastlagt i december 2013 ved Kommissionens afgørelse 2013/C 373/09[10], der også fornyede Det Videnskabelige Råd med udpegelsen af tre nye medlemmer: Professor Nils Christian Stenseth (Centre for Ecological and Evolutionary Synthesis, University of Oslo), Professor Martin Stokhof (Department of Philosophy, Faculty of Humanities, University of Amsterdam) og Professor Michel Wieviorka (Fondation Maison des sciences de l’homme, École des hautes études en sciences sociales, Paris). Endelig fornyede Kommissionen Forvaltningsorganet for Det Europæiske Forskningsråds mandat ved afgørelse 2013/779/EU[11].

[1] EUT L 57 af 24.2.2007, s. 14.

[2] 2008/37/EF: Kommissionens afgørelse af 14. december 2007 om oprettelse af et forvaltningsorgan for Det Europæiske Forskningsråd til forvaltning af Fællesskabets særprogram Idéer inden for frontlinjeforskning i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (EUT L 9 af 12.1.2008, s.15).

[3] erc.europa.eu/sites/default/files/publication/files/erc_annual_report_2013.pdf.

[4] K(2012) 4562 af 9.7.2012, ikke offentliggjort.

[5] Ares(2014)181203.

[6] Ares(2014)181052.

[7] COM(2013) 318 af 30.5.2013.

[8] europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1393_en.htm.

[9] europa.eu/rapid/press-release_IP-13-1260_en.htm.

[10] EUT C 373 af 20.12.2013, s. 23.

[11] EUT L 346 af 20.12.2013, s. 58.