DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 8.7.2009 
SEK(2009) 916 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til  
forslag til 
 
RÅDETS RAMMEAFGØRELSE 
 
om retten til tolke- og oversætterbistand i straffesager 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN  
 
{KOM(2009) 338 endelig} 
{SEK(2009) 915} 
 
DA 2   DA ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE  
RESUMÉ  
1. BAGGRUND  
Tiltaltes og mistænktes ret t il en retfærdig rettergang er en grundlæggende rettighed, som 
respekteres af Den Europæiske Union som et ge nerelt princip i artikel  6, stk. 2, i henhold til 
traktaten om Den Europæiske Union. Retsvæsene ts aktører og medlemsst aterne er enige om, 
at gensidig tillid forudsætter, at medlemsstat ernes nationale strafferetlige systemer sikrer 
mistænkte og tiltalte en række minimumsgarantie r uanset statsborgerskab. Tiltag på dette 
område var prioriteret højt unde r Haagprogrammet. Et nyt fors lag indgår i Kommissionens 
lovgivnings- og arbejdsprogram  for 2009. Konsekvensanalysen evaluerer løsningsmodellerne 
for dette forslag.  
2. POLITISK MANDAT , RETSGRUNDLAG OG HØRING AF INTERESSEREDE PARTER  
Forsvarets rettigheder nævntes udtrykkeligt i ko nklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i 
Tammerfors og har altid været en del af EU’s dagsorden for ge nsidig anerkendelse. Der er 
vedtaget mange instrumenter for at lette og fremskynde efterforskning og retsforfølgning i 
grænseoverskridende sager. Hi dtil har der imidlertid ikke  været noget instrument, der 
fremmer den retlige stilling for de personer,  der er genstand for grænseoverskridende 
retssager. Denne ubalance har en negativ virkning for den gensidige tillid mellem 
medlemsstaterne indbyrdes, hvilket skab er et behov for tiltag på EU-plan. 
Efter grønbogen fra 2003 om retssikkerhedsgarantie r vedtog Kommissionen et forslag til en 
rammeafgørelse om samme emne i april 2004. De r kunne ikke nås til enighed om en tekst, 
hvorefter den blev opgivet. Kommissionens forsla g var baseret på artikel 31, stk. 1, litra c), i 
traktaten om Den Europæiske Union. Rådets Juri diske Tjeneste har afgi vet en udtalelse, der 
bekræfter retsgrundlaget som det rette. 
Kommissionen afholdt et ekspertmøde den 26. og  27. marts 2009. De fleste deltagere foretrak 
et forskriftsmæssigt tiltag ledsaget af ikke-for skriftsmæssige foranstaltninger. Langt de fleste 
deltagere modsatte sig forsla gets begrænsning til udelukkende  grænseoverskridende sager. 
Konsekvensanalysen blev drøftet på to møder i den tværtjenstlige styringsgruppe. 
Kommissionen har i udarbejd elsen af denne konsekvensanalyse trukket på en række 
yderligere informationskilder , herunder fem undersøgelser. 
3. PROBLEMSTILLING  
Problemet, som har forskellige retlige og soci ale aspekter, kan kort beskrives som følger: 
– Stigende bevægelighed inden for EU, foræld ede bestemmelser og inkonsekvent anvendelse 
af eksisterende internationale standarder (den europæiske menneskerettighedskonvention) 
på nationalt plan. 
– En anholdelse, der giver anledning til overfør sel under den europæiske  arrestordre, anses 
for at falde uden for anvendels esområdet for den europæiske 
menneskerettighedskonventions artikel 6, fo rdi det betragtes som en udlevering. 
– Gensidig anerkendelse kan kun fungere effektiv t, hvis medlemsstaterne er overbeviste om, 
at retsafgørelser træffes på retf ærdig vis i andre medlemsstater. 
 
DA 3   DA – Det er blandt borgere og rets væsenets aktører indtrykket, at retssystemerne i andre 
medlemsstater end deres egen er uretfærdige, og at de ikke har internationale retsmidler til 
rådighed, idet Den Europæiske Menneskere ttighedsdomstol oversvømmes af klager. 
– Et af problemets aspekter er det forhold, at tiltalte ikke si kres adgang til hensigtsmæssig 
tolke- og oversætterbistand.  
4. BEHOV FOR EU- TILTAG  
En undersøgelse forestået af ULB fandt, at fora nstaltninger for gensidig  anerkendelse ikke var 
tilstrækkeligt effektive på grund af et uhensigts mæssigt niveau af gensidig tillid. Uden 
hensigtsmæssige standarder til beskyttelse af mistænktes ret til at forstå retssagen er der risiko 
for, at den tidligere konstaterede ubalan ce mellem anklagemyndighe d og tiltalte forværres 
yderligere og i sidste ende vil være  til skade for retfærdigheden i EU.  
Til dato har medlemsstaterne i forskellige grad ef terkommet deres forpligtelser til at sikre en 
retfærdig rettergang, som hovedsagelig udspringe r af national lovgivning og den europæiske 
menneskerettighedskonvention, og dette har ført til diskrepanser med hensyn til 
sikkerhedsgarantierne. EU kan forskriftsmæssigt præcisere den retlige forpligtelse til at sikre 
retten til en retfærdig rettergang inden for rammer ne af EU’s strafferet. 
5. MÅL 
Det generelle mål er at øge den gensidige tilli d, så princippet om gensid ig anerkendelse bedre 
kan bringes i anvendelse. Gennem øget gensidig tillid kan de eksister ende EU-instrumenter 
om gensidig anerkendelse fo rventes at fungere bedre. 
Det generelle mål kan omsættes i følgende specifikke mål: 1) indføre fælles mindstestandarder for proceduremæssige rettigheder i samtlige 
retssager, herunder udleveringssage r og den europæiske arrestordre 
2) sikre, at borgerne oplyses om, hvor dan de kan drage nytte af disse fælles 
mindstestandarder, uanset hvor  de befinder sig i EU.  
6. P
OLITISKE LØSNINGSMODELLER  
1: Status quo 
Tages der ikke initiativer på EU-plan, kan situ ationen forventes at udvi kle sig som beskrevet i 
afsnit 4. Denne løsningsmodel bygge r på en formodning om, at medlemsstaterne forventes at 
efterkomme den europæiske menneskerett ighedskonvention og yde minimumsgarantier i 
nationale retssager. 
2: Fremme ikke-forskri ftsmæssige foranstaltninger (bedste praksis) 
Der kan vedtages foranstaltninger for at udveks le nationale erfaringer med bedste praksis og 
udarbejde EU-retningslinjer. Denne løsningsmode l sigter på at forbedre kendskabet til den 
europæiske menneskerettighedskonventions standa rder ved at udsprede og anbefale praksis, 
der bidrager til bedre efterlevelse af den eu ropæiske menneskerettighedskonvention. Den ville 
ikke føre til yderligere tilnærme lse af de retlige standarder. 
3: Nyt instrument for samtlige rettigheder 
For at denne løsningsmodel kan lykkes, kr æver det en ny traktat med et udtrykkeligt 
retsgrundlag og en anderledes procedure (almindelig fællesskab sret). Hvis en forskrift 
 
DA 4   DA vedtages med held, vil efterfølgende gennemfør else fra medlemsstaternes side, overvågning 
fra Kommissionens side og i sidste ende indbr ingelse for Domstolen bidrage til at fjerne 
forskelle i efterlevelsen af den europæiske  menneskerettighedskonvention. Det kan være 
nødvendigt med praktiske foranstaltninger for at forbedre den gensidige tillid i praksis. 
4: En foranstaltning begrænse t til grænseoverskridende sager 
Denne løsningsmodel ville kun udgøre en første fase, men hvis den lykkes, kan den bidrage til 
at fremme gensidig tillid og fjerne modvilje mod yderligere forskrifte r. Denne løsningsmodel 
kræver dog nøje overvejelse, så enhver mulighe d for forskelsbehandling mellem forskellige 
grupper af mistænkte i grænseoverskridende sage r i forhold til nationale  sager udelukkes med 
sikkerhed.  
5: En etapevis tilgang først med fora nstaltninger om adgang til tolke- og 
oversætterbistand 
Dette vil indebære en ny ramm eafgørelse, hvorefter medlemsstater ne forpligtes til at indføre 
mindstestandarder udelukkende for adgang til to lke- og oversætterbist and. Rettighederne bør 
finde anvendelse på enhver person,  der er mistænkt elle r tiltalt for at have begået en strafbar 
handling, fra det øjeblik, hvor han af de kompet ente myndigheder underrettes om, at han er 
mistænkt for at have begået en strafbar handling, til der falder endelig dom. Løsningsmodellens anvendelsesområde kan varieres således, at de to re ttigheder gælder enten 
i a) grænseoverskridende sager eller b) samtlige sager. 
7. A
NALYSE AF VIRKNINGERNE AF DE POLITISKE LØSNINGSMODELLER  
1 Status quo 
Fravær af EU-tiltag på området kan i sidste en de bidrage til at bremse fremskridt på området 
strafferetligt samarbejde og dermed bremse virk eliggørelsen af et fæ lles område med frihed, 
sikkerhed og retfærdighed.  
2 Bedste praksis 
Positive virkninger: Anbefalinger for bedste praksis kan føre til visse forbedringer, hvis 
medlemsstaterne vælger at følge anbefalingern e. Negative virkninger: Hovedparten af denne 
løsningsmodel afspejler Europarådets anbefalin ger og andre eksperters  råd, som dog ikke er 
ført ud i livet. Løsningsmodellen kan også skuf fe Europa-Parlamentet, interessenter og en 
række medlemsstater, der ønske r et bindende instrument. 
3 Nyt instrument for samtlige rettigheder 
Positive virkninger: En rammeafgørelse af denne art vil øge retssikkerheden blandt 
medlemsstaterne. Det vil være et bindende inst rument, der forbedrer efterlevelsen af den 
europæiske menneskerettighedskonv entions standarder for at sikre en retfærdig rettergang. 
Hvis rettigheder skal takles samlet som del i en  pakke, betyder det imidle rtid, at der er mindre 
tid til arbejdet med den enkelte rettighed, og at rettighederne udvandes under forhandlingerne. 
Hvis Lissabontraktaten træder i kraft, vil det ikke længere kræve enstemmighed. 
4 Kun grænseoverskridende sager 
Der findes ikke nogen definition på en "grænseoverskridende" sag. Der er blandt 
medlemsstaterne modvilje mod at definere en grænseoverskridende sag eller vedtage forskrifter, der kræver  en sådan definition. 
Den økonomiske virkning af denne løsningsmodel ville være dobbelt: 1) omkostninger ved at 
oprette de tjenester, der skal sikre rettighe derne, og 2) besparelse r som følge af færre 
 
DA 5   DA ankesager. En mulig risiko ved denne løsnin gsmodel kan være, at den gensidige tillid 
mindskes, da indtrykket kan blive, at der er et toleddet retssystem – et for nationale sager og 
et for grænseoverskridende sager. Positive virkninger: Det vil stille de medlemsstater tilfreds, som har ønsket en foranstaltning begrænset til grænseoverskridende sager. Negativ virkning: 
En foranstaltning, der søger at begrænse anvendelsesområdet, kan føre til forvirring, da den samme sag kan beskrives eller kategoriseres som grænseoverskridende eller national af 
forskellige medlemsstater. Efterlevelse: Medlem sstaterne kan få vanske ligheder ved i praksis 
at kategorisere sager, således at der i sagens natur vil opstå fejl/tvister.  
5 Etapevis tilgang 
Den økonomiske virkning af denne løsningsmode l ville være dobbelt som for ovenstående 
”grænseoverskridende” løsningsmodel. Positive virkninger: en foransta ltning af denne type 
vil føre til bedre kvalitet og udbud af tolkning og oversættelse. Den vil bidrage til 
opbygningen af gensidig tillid. Den vil sikre en retfærdig rettergang i sager, hvor mistænkte 
ikke fuldt ud forstår straffesagen, sine re ttigheder eller anklagen imod ham. Negative 
virkninger: den vil lægge de økonomiske og ad ministrative byrder på de medlemsstater, der 
for øjeblikket ikke tilbyder uddannelse til rets tolke og oversættere. Evaluering/overvågning af 
efterlevelsen bliver nødvendig, og de t kan også vise sig besværligt. 
Eksperter, heriblandt repræsentanter for medlem sstaterne, hilste på ekspertmødet i marts 2009 
forslaget om at arbejde om denne rettighe d alene som en start velkommen med stor 
entusiasme. Generaldirektoratet for Tolkni ng offentliggjorte i marts 2009 en rapport: den 
endelige rapport fra Reflectio n Forum on Multilingualis m and Interpreter Training. 
Anbefalingerne kan bidrage til et frem tidigt dokument om bedste praksis.  
 
DA 6   DA 8. SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLER  
+++ Betyder store positive virkninger 
0 Betyder ingen virkninger --- Betyder store negative virkninger 
Effektivitet i forhold til målene og sammenhæng med 
øvrige EU-politikker  
Løsningsmodel  Indføre 
mindstestandarder for 
proceduremæssige 
rettigheder i 
straffesager  Sikre, at borgerne oplyses 
om, hvordan de kan drage 
nytte af mindstestandarder  Virkning for samfundet og 
grundlæggende rettigheder  Effektivitet  Politisk gennemførlighed  
1. Status quo – ingen 
yderligere tiltag på 
EU-plan  0 
Ingen af målene vil blive nået uden nogen tiltag på EU-
plan 0 
Fortsat ubalance mellem 
rettigheder og retsligt samarbejde kan skade 
retfærdigheden og den 
gensidige tillid i EU.
 0 
Ingen omkostninger for 
medlemsstaterne  Europa-Parlamentet og de 
fleste medlemsstater 
forventer tiltag på EU-plan. 
 
2. Ikke bindende/ikke-
forskriftsmæssig 
foranstaltning med opstilling af "bedste 
praksis på EU-plan"
 + 
Afhænger af 
medlemsstaternes vilje 
til gennemførelse. Harmoniserer ikke 
standarderne.
 ++ 
En veltilrettelagt europæisk 
oplysningskampagne kan øge 
bevidstheden om rettigheder i medfør af den europæiske 
menneskerettighedskonvention 
og om, hvad der kan gøres, hvis folk mener, at de ikke er 
efterlevet.
 + 
Hvis medlemsstaterne 
konsekvent følger 
retningslinjerne, vil tiltaltes rettigheder være efterlevet.
 - 
Afhænger af gennem-
førelsen. De fleste om-
kostninger er forbundet med uddannelse, og 
disse kan afholdes af de 
studerende. For store medlemsstater (kilde Det 
Forenede Kongerige) 
overvejes legater på ca. 5 000 EUR til hvert 
universitet. 
 Samtlige medlemsstater er 
enige om behovet for 
nogle ikke-
forskriftsmæssige foranstaltninger. 
Erfaringer synes at vise, at 
ikke-bindende retningslinjer ikke vil 
blive fulgt konsekvent.
 
 
DA 7   DA Effektivitet i forhold til målene og sammenhæng med 
øvrige EU-politikker  
Løsningsmodel  Indføre 
mindstestandarder for 
proceduremæssige 
rettigheder i 
straffesager  Sikre, at borgerne oplyses 
om, hvordan de kan drage 
nytte af mindstestandarder  Virkning for samfundet og 
grundlæggende rettigheder  Effektivitet  Politisk gennemførlighed  
3. Genindføre 2004-
instrumentet for 
samtlige rettigheder  +++  
Opstiller omfattende 
fælles standarder  + 
Et omfattende instrument i sig 
selv uden ledsageforanstalt-
ninger vil ikke øge 
offentlighedens bevidsthed om 
spørgsmålet, men vil tiltrække de nationale mediers 
opmærksomhed på mere 
kontroversielle elementer. 
 +++ 
Samtlige tiltalte garanteres 
rettigheder i medfør af den 
europæiske menneskerettig-
hedskonvention. Det vil give 
et grundlag for gensidig tillid overalt i EU. Opfattelsen af 
retsikkerhedsstandarderne kan 
bidrage til at fremme borgernes udøvelse af retten til 
fri bevægelighed. 
 --- 
Omkostningerne 
forventes at være 
betydelige, særligt for 
retshjælp i de 
medlemsstater, der ikke pt. yder retshjælp.
 Vil blive afvist af de seks medlemsstater, der var 
imod forslaget i 2006. 
Lissabontraktaten kan 
gøre, at det nuværende 
(2004) forslag kan vedtages med kvalificeret 
flertal med mulighed for 
opt-out.
 
4. Instrument om samtlige rettigheder, men begrænset til 
grænseover-
skridende sager
 ++ 
Indfører kun begrænsede 
fælles standarder, men 
ikke for alle borgere, 
som er tiltalt for et strafbart forhold.
 - 
Igen, uden ledsageforanstalt-
ninger vil det ikke øge 
offentlighedens bevidsthed om 
spørgsmålet. Nationale mediers opmærksomhed, muligvis 
fjendtligt indstillet over for at 
sikre rettigheder for personer impliceret i 
grænseoverskridende sager, 
kan føre til misvisende omtale.
 - 
Tiltalte garanteres samme 
rettigheder, uanset hvor i EU 
de anholdes.  
Risiko for et toleddet system 
for tiltalte positiv 
forskelsbehandling – dem i 
grænseoverskridende sager og dem i nationale sager – hvilket 
fører til forskelsbehandling, 
der kan veje tungere end fordelene.
 -- 
Afhænger af andelen af 
sager, der anses for at 
være "grænseoverskri-
dende", og kan variere medlemsstaterne 
imellem – der foreligger 
ingen statistikker. Men omkostningerne 
forventes stadig at være 
høje.
 Definitionen på en "grænseoverskridende sag" vil give anledning til 
problemer, især da det kan 
føre til problemer med grundlæggende 
rettigheder og positiv 
forskelsbehandling. 
Vil sandsynligvis ikke 
være mere acceptabel end 
løsningsmodel 3.
 
5a. Rammeafgørelse 
begrænset til retten + - -  -  De fleste eller alle 
medlemsstater forventes at 
 
DA 8   DA Effektivitet i forhold til målene og sammenhæng med 
øvrige EU-politikker  
Løsningsmodel  Indføre 
mindstestandarder for 
proceduremæssige 
rettigheder i 
straffesager  Sikre, at borgerne oplyses 
om, hvordan de kan drage 
nytte af mindstestandarder  Virkning for samfundet og 
grundlæggende rettigheder  Effektivitet  Politisk gennemførlighed  
til tolke- og 
oversætterbistand 
kun i grænseover-
skridende sager  Begrænsede fælles standarder på det 
område, hvor det blev 
anset for mest 
presserende, men ikke 
for alle borgere, som er tiltalt for et strafbart 
forhold. Vil være udtryk 
for fremskridt og en gradvis strategi.
 Som ovenfor, fjendtligt indstillede medieinteresser kan 
vise sig at være misvisende.
 Tiltalte garanteres samme 
rettigheder til tolkning og 
oversættelse, uanset hvor i EU 
de anholdes.  
Risiko for et toleddet system for tiltalte – dem i grænseoverskridende sager og 
dem i nationale sager – hvilket 
fører til forskelsbehandling, der kan veje tungere end 
fordelene.
 Omkostningerne 
afhænger af andelen af 
sager, der anses for at 
være 
"grænseoverskridende" 
og kan variere medlemsstaterne 
imellem – der foreligger 
ingen statistikker.
 støtte denne model, hvis der kan nås til enighed om 
definitionen på "grænse-
overskridende sag". 
Proportionalitetsprincippet 
vil være overholdt, da tiltaget ikke går videre end 
det nødvendige for at nå 
traktatens mål. Subsidiari-tetsprincippet vil også 
være overhold, da 
forslaget ikke berører rent nationale sager.
 
5b. Rammeafgørelse 
begrænset til retten 
til tolke- og oversætterbistand i 
samtlige sager
 ++ 
Begrænsede fælles 
standarder på det område, hvor det blev 
anset for mest 
presserende.
 0 
Vil sandsynligvis ikke have 
nogen virkning for bevidstheden om spørgsmålet 
uden ledsageforanstaltninger. 
 + 
Vil skabe større lighed i 
domstolsadgangen ved at fastslå retten til at forstå 
anklagen og sagsforløbet. 
 -- 
I større medlemsstater 
(kilde Det Forenede Kongerige) anslås om-
kostningerne til adgang 
til hensigtsmæssig tolk-ning til ca. 40 mio. EUR 
årligt. Omkostninger for-
bundet med oversættelse varierer i forhold til den 
pristarif, der er gældende 
i de enkelte 
medlemsstater.
 De fleste medlemsstater vil støtte et tiltag på dette 
område. 
 
 
DA 9   DA Resumé af løsningsmodellen med etapevis tilgang  
Relevans for målene  Virkning for samfundet 
og grundlæggende 
rettigheder  Omkostninger  Politisk 
gennemførlighed og 
interessenters 
synspunkter  
Opfylder fuldt ud 
målene, hvis 
medlemsstaterne gennemfører 
retningslinjerne
 Begrænsede fælles standarder på det 
område, hvor det blev anset for mest 
presserende. Vil være 
udtryk for fremskridt og 
en gradvis strategi.
 Omkostningerne afhæn-ger af andelen af sager, 
der anses for at være " og kan variere medlems-
staterne imellem.
 
Omkostningerne til adgang til hensigtsmæs-
sig tolkning anslås for større medlemsstater 
(Det Forenede Konge-
rige) til ca. 40 mio. EUR årligt. Omkostninger for-
bundet med oversættelse 
varierer i forhold til den pristarif, der er gældende 
i de enkelte 
medlemsstater.
 
Omkostninger forbundet 
med ledsageforanstalt-
ninger afhænger af, hvor-dan de skal gennemføres. 
De fleste omkostninger 
er forbundet med uddan-nelse, og disse kan afhol-
des af de studerende. Det 
Forenede Kongeriges 
regering giver legater på 
ca. 5 000 EUR til hvert universitet. 
 Som ovenfor – de fleste 
medlemsstater forventer 
forskriftsmæssige tiltag med ledsageforanstalt-
ninger. 
 
 
DA 10   DA 9. YDERLIGERE OPLYSNINGER OM DEN ETAPEVISE TILGANG  
Denne løsningsmodel giver mulighed for en gr advis, etapevis tilgang og en langsigtet 
handlingsplan med henblik på gradvis tilnærme lse af lovene på området proceduremæssige 
rettigheder. Tilgangen er ikke så afhængig af Lissabontraktaten som løsningsmodel 3.  
Løsningsmodellen vil føre til en forbed ring i kvaliteten og udbud det af tolkning og 
oversættelse, hvilket vil bidrage til at opbygge den gensidige tillid. Den vil sikre en mere 
retfærdig rettergang i sager, hvor mistænkte ikke  forstår sagsforløbet, sine rettigheder eller 
den fulde anklage imod ham. Løsningsmo dellen vil lægge yderligere økonomiske og 
administrative byrder på de medlemsstater, de r for øjeblikket ikke tilbyder uddannelse til 
retstolke og oversættere.  
Efterlevelse af retten til oversættelse og tol kning er en væsentlig, men ikke tilstrækkelig 
forudsætning for gensidig tillid. Det er dog en  rettighed, der vejer tungt, idet den udgør 
grundlaget for udøvelsen af andre rettigheder, såso m retten til retshjælp e ller retten til at blive 
oplyst om sine egne rettigheder. En forståelse  for sagsforløbet er en afgørende forudsætning 
for, at en person kan påberåbe sig sine a ndre rettigheder til en  retfærdig rettergang. 
10. OVERVÅGNING OG EVALUERING  
Ethvert forslag fra Kommissionen forpligter medlemsstaterne til at meddele Kommissionen 
deres gennemførelseslovgivning og en sammen ligningstabel inden for en nærmere angivet 
frist. Kommissionen vil dernæst udarbejde en rapport om gennemf ørelsen med angivelse af de 
medlemsstater, der har efterkommet deres forp ligtelse til at gennemf øre rammeafgørelsen i 
national lovgivning. Der vil kunne  opstilles indikatorer, der kan anvendes til at vurdere 
efterlevelsen, hvad enten det drejer sig om ud dannelsestilbud, oprettelse af et register eller 
antal beskikkede tolke og oversættere. En Eu robarometerundersøgelse kan bruges til at 
overvåge fremskridt i offentlighedens opfatte lse af retsvæsenets retfærdighed i EU.