Forslag til RAADETS FORORDNING (EF) om indfoerelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkraevning af den midlertidige told paa importen af tovvaerk og kabler af staal med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine og om afslutning af antidumpingproceduren vedroerende importen af denne vare med oprindelse i Republikken Korea(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Den 20. maj 1998 og den 30. juli 1998 ivaerksatte Kommissionen antidumpingundersoegelser vedroerende importen af tovvaerk og kabler af staal med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Korea, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine.

Kommissionen indfoerte ved forordning (EF) nr. 362/99 en midlertidig antidumpingtold paa importen af tovvaerk og kabler af staal med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien, Mexico, Sydafrika og Ukraine og godtog tilsagn fra visse eksportoerer i Ungarn og Polen.

I samme forordning konkluderedes det foreloebigt, at der ikke skulle indfoeres antidumpingtold paa importen af den paagaeldende vare med oprindelse i Republikken Korea, der ogsaa var omfattet af samme undersoegelse, idet de fastlagte dumpingmargener var ubetydelige.

Vedlagte forslag til Raadets forordning er baseret paa de endelige resultater vedroerende dumping, skade, aarsagssammenhaeng og Faellesskabets interesser, som bekraeftede, at det var berettiget med antidumpingforanstaltninger for disse lande, med undtagelse af Republikken Korea.

Med hensyn til Republikken Korea boer proceduren afsluttes, uden at der indfoeres foranstaltninger, da de endelige resultater bekraeftede, at de konstaterede dumpingmargener var ubetydelige.

Formen af de foranstaltninger, der foreslaas, er en vaerditold, med undtagelse af Ungarn, Polen, Indien, Mexico, Sydafrika og Ukraine for hvilke lande der gaelder tilsagn.

Det foreslaas derfor, at Raadet vedtager vedlagte forslag til forordning, som skal offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende senest den 18. august 1999.

Forslag til RAADETS FORORDNING (EF) om indfoerelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkraevning af den midlertidige told paa importen af tovvaerk og kabler af staal med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine og om afslutning af antidumpingproceduren vedroerende importen af denne vare med oprindelse i Republikken Korea

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske Faellesskab [1], saerlig artikel 9 og artikel 10, stk. 2,

[1] EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1, senest aendret ved forordning (EF) nr. 905/98 af 27. april 1998, EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18.

under henvisning til forslag forelagt af Kommissionen efter hoering af Det Raadgivende Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

A MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

(1) Kommissionen indfoerte ved forordning (EF) nr. 362/99 [2] (i det foelgende benaevnt "forordningen om midlertidig told") en midlertidig antidumpingtold paa importen til Faellesskabet af tovvaerk og kabler af staal med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det foelgende benaevnt "Kina"), Indien, Mexico, Sydafrika og Ukraine og godtog tilsagn fra visse eksportoerer i Ungarn og Polen.

[2] EFT L 45 af 19.2.1999, s. 1.

B EFTERFOELGENDE PROCEDURE

(2) Efter indfoerelsen af midlertidig antidumpingtold fik interesserede parter, der anmodede om det, lejlighed til at blive hoert. Parterne blev underrettet om de vaesentligste kendsgerninger og betragtninger, paa grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indfoerelse af endelig antidumpingtold og endelig opkraevning af beloeb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told, med et beloeb svarende til den endelige told. De fik ogsaa en frist, inden for hvilken de kunne fremsaette bemaerkninger til disse oplysninger.

(3) Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige redegoerelser fra interesserede parter, og i paakommende tilfaelde blev de endelige resultater aendret i overensstemmelse hermed.

C DEN UNDERSOEGTE VARE OG SAMME VARE

1 Den undersoegte vare

(4) I betragtning 7 i forordningen om midlertidig told beskrives den paagaeldende vare som tovvaerk og kabler af staal, herunder lukkede tove, undtagen tovvaerk og kabler af rustfrit staal, med stoerste tvaermaal over 3 mm (i det foelgende benaevnt "staalwirer" med branchens egen terminologi).

(5) Det haevdedes, at staalwirer burde opdeles i to saerskilte varer, efter hvad der blev beskrevet som to forskellige anvendelser eller brug, dvs. tovvaerk til almindeligt brug og tovvaerk til saerligt brug i bestemte industrier.

(6) I modsaetning til paastanden om, at der fandtes to forskellige, saerskilte varer, nemlig tovvaerk til almindeligt brug og tovvaerk til saerligt brug, blev det fastslaaet, at de eksporterende producenter fremstiller staalwirer i et bredt udvalg af forskellige typer, og at alle staalwirer har samme grundlaeggende fysiske egenskaber (dvs. staalwirer som udgoer strengen; strengene, der er snoet om kernen; og selve kernen). Det blev ogsaa godtgjort, at alle staalwirer har samme grundlaeggende tekniske egenskaber (alle har et antal traade i en streng, et antal strenge i et tovvaerk, en vis diameter og en vis opbygning).

(7) De forskellige typer staalwirer kan klassificeres i en raekke varegrupper, som afspejler deres fysiske og tekniske egenskaber. Medens staalwirer i grupperne i oeverste og laveste kategori helt klart ikke kan udskiftes med hinanden, er det muligt at udskifte staalwirer i tilstoedende grupper med hinanden. Det konkluderedes, at der til en vis grad var overlapning og konkurrence mellem staalwirer i forskellige grupper. Paa grund af denne overlapning mellem grupperne kunne der ikke drages nogen klar skillelinje i udvalget af staalwirer. Denne konklusion er i overensstemmelse med Domstolens afgoerelse [3].

[3] Sag C-175/97 Matsushita Electric Industrial Co. Ltd. mod Raadet, Samling af Afgoerelser [18 I, s. 1409.

(8) Da alle staalwirer har samme grundlaeggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformaal, selv om der findes forskelle mellem staalwirer i oeverste og laveste kategori af et udvalg, og der er konkurrence mellem staalwirer i tilhoerende grupper, konkluderes det, at alle varer i udvalget var en og samme vare, og alle staalwirer blev derfor anset for at vaere samme vare.

2 Samme vare

(9) Kommissionen fastslog i betragtning 8 i forordningen om midlertidig told, at staalwirer importeret fra de paagaeldende lande og staalwirer fremstillet og solgt i Faellesskabet af erhvervsgrenen i Faellesskabet var samme vare med hensyn til grundlaeggende fysiske og tekniske karakteristika. Det konstateredes ogsaa, at baade de i Faellesskabet fremstillede og importerede staalwirer i vaesentlig grad anvendes til samme formaal, og at de konkurrerer med hinanden.

(10) Det haevdedes, at staalwirer fremstillet og solgt af producenter i Faellesskabet ikke var samme vare som dem, der importeredes fra de beroerte lande. Det blev navnlig fremfoert, at den vare, der fremstilles i eksportlandene, fortrinsvis er en raavare, hvorimod den vare, der fremstilles i Faellesskabet, er en special staalwire. Producenterne i Faellesskabet skulle endvidere have inddraget flere saakaldte specialvaretyper i deres udvalg af staalwirer i den undersoegte periode, hvilket fremgik af stigningen i deres enhedspriser.

(11) Der blev draget foelgende konklusioner:

-- Producenterne i Faellesskabet var involveret i fremstillingen af hele udvalget af staalwirer ligesom de eksporterende producenter, nemlig i produktionen af staalwirer til specialbrug saavel som til brug som raavare.

-- Overlapningen mellem varer fremstillet af producenterne i Faellesskabet og varer fremstillet af de eksporterende producenter viser sig i salgsmaengden, hvor der blev fundet staalwiremodeller, som svarede til hinanden (75% af de eksporterende producenters og 51% af EF-erhvervsgrenens salgsmaengde). Denne overlapning viser sig ogsaa ved, at staalwirer fremstillet i Faellesskabet og importerede staalwirer omfatter alle beroerte KN-koder.

(12) Den foreloebige afgoerelse om, at importerede staalwirer og staalwirer fremstillet i Faellesskabet er samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i Raadets forordning (EF) nr. 384/96 [4] (i det foelgende benaevnt "grundforordningen") bekraeftes saaledes.

[4] EFT 56 af 6.3.1996, s. 1, senest aendret ved forordning (EF) nr. 905/98 af 27. april 1998, EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18.

D DUMPING

1 Normal vaerdi

1.1 Fastsaettelse af den normale vaerdi

(13) En indisk eksporterende producent haevdede, at produktionsomkostningerne for undersoegelsesperioden (1. januar 1997 til 31. marts 1998, i det foelgende benaevnt "undersoegelsesperioden") burde fastsaettes paa grundlag af oplysninger vedroerende perioden forud for undersoegelsesperioden. Ifoelge artikel 6, stk. 1, i grundforordningen skal der fastsaettes en undersoegelsesperiode, og de oplysninger, der skal undersoeges, er almindeligvis begraenset til denne undersoegelsesperiode for at sikre repraesentative resultater vedroerende dumping. Der er ikke fremfoert aarsager, som ville have gjort det mere hensigtsmaessigt at anvende produktionsomkostningerne vedroerende en periode forud for undersoegelsesperioden. Navnlig boer det bemaerkes, at den eksporterende producent fortsatte med ogsaa at fremstille og saelge de paagaeldende varetyper i undersoegelsesperioden. Derfor blev de resultater, der er baseret paa oplysninger vedroerende undersoegelsesperioden, anset for at vaere repraesentative, og anmodningen kunne saaledes ikke imoedekommes.

(14) Den sydafrikanske eksporterende producent og en indisk eksporterende producent gjorde indsigelse imod den metode, der anvendtes til at fastsaette den beregnede normale vaerdi for den paagaeldende vare.

(15) Den sydafrikanske producent haevdede, at det ikke var rigtigt at beregne fortjenstmargenen paa grundlag af salget paa hjemmemarkedet, da beregningen omfattede alle transaktioner paa hjemmemarkedet, ogsaa salg af staalwirer til minedrift. Paa grund af de saerlige egenskaber ved staalwirer til minedrift, som ikke eksporteres til Faellesskabet, som udgoer en saerlig vare, der kraever et sofistikeret udstyr, og som saelges med en betydelig fortjenstmargen, haevdedes det, at der ved fastsaettelsen af den beregnede normale vaerdi for de oevrige typer tovvaerk ikke burde tages hensyn til fortjenstmargenen paa hjemmemarkedssalget af staalwirer til minedrift.

(16) Den indiske eksporterende producent anmodede om, at hjemmemarkedssalget af visse varetyper af hoej vaerdi blev holdt uden for beregningen af den normale vaerdi, fordi disse varer ikke blev eksporteret i undersoegelsesperioden eller kun i yderst faa tilfaelde, og fordi hjemmemarkedssalget af disse varetyper gav usaedvanligt hoeje fortjenester, som forvanskede den gennemsnitlige fortjeneste paa den paagaeldende vare.

(17) Det konstateredes, at den sydafrikanske staalwire til minedrift og de indiske varetyper af hoej vaerdi var "samme vare" som den undersoegte vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. Den fortjenstmargen, der anvendtes ved beregningen af den normale vaerdi, var derfor fastsat korrekt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, 4 og 6, i grundforordningen, dvs. paa grundlag af alt salg paa hjemmemarkedet af samme vare i normal handel. Det er uden betydning for fastsaettelsen af fortjenstmargenen i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen, om de paagaeldende varetyper ogsaa eksporteredes til Faellesskabet, saa laenge de er samme vare i den i grundforordningen naevnte forstand.

(18) Disse krav blev derfor afvist.

(19) Som alternativ til ovenstaaende anmodede det indiske selskab om, at den gennemsnitlige fortjeneste blev beregnet paa grundlag af alt salg paa hjemmemarkedet, dvs. salget af baade fortjenstgivende og ikke-fortjenstgivende varetyper, og ikke kun paa grundlag af hjemmemarkedssalget af fortjenstgivende varetyper. Beloebet for fortjeneste skal imidlertid i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen fastsaettes paa grundlag af oplysninger om produktion og salg af samme vare i normal handel paa eksportlandets hjemmemarked. I den forbindelse kan salg til priser under omkostningerne ved en saerlig varetype kun medtages ved fastsaettelsen af fortjenstmargenen, hvis maengden af ikke-fortjenstgivende salg af saadanne typer ikke udgoer over 20% af alt salg af den paagaeldende type, eller hvis den vejede gennemsnitlige salgspris ikke er lavere end de vejede gennemsnitlige enhedsomkostninger. Denne regel blev overholdt ved fastsaettelsen af fortjenstmargenen, og det alternativ, der blev anmodet om, kunne derfor ikke imoedekommes.

(20) Da der ikke blev indgivet andre bemaerkninger vedroerende den normale vaerdi, bekraeftes resultaterne som fastsat i betragtning 9-13 i forordningen om midlertidig told.

1.2 Valg af referenceland for lande uden markedsoekonomi

(21) Kinesiske og ukrainske eksporterende producenter anfaegtede valget af Indien som referenceland og anmodede om, at dette valg blev taget op til ny undersoegelse. Den ukrainske eksporterende producent foreslog Republikken Korea (i det foelgende benaevnt "Sydkorea"), fordi der er et aabent marked.

(22) Argumenterne imod valget af Indien som referenceland, blev grundigt undersoegt, og det blev af nedennaevnte grunde besluttet at opgive Indien som referenceland. Da der ikke fandtes et samarbejdsvilligt tredjeland med markedsoekonomi, som ikke er omfattet af den nuvaerende undersoegelse, blev Polen anset for at vaere det mest rimelige valg som referenceland til beregningen af den normale vaerdi for Kina og Ukraine.

(23) I fortsaettelse af offentliggoerelsen af de foreloebige resultater rejste de kinesiske og de ukrainske eksporterende producenter ogsaa tvivl om valget af Polen som referenceland, og haevdede, at Sydkorea ville vaere mere passende med hensyn til importtoldniveau, hjemmemarkedets stoerrelse og konkurrencen paa hjemmemarkedet. Polen blev imidlertid anset for at vaere et passende valg i betragtning af landets lave importoldniveau, hjemmemarkedets tilgaengelighed og stoerrelse, konkurrencen mellem lokale producenter samt det forhold, at polske staalwirer samlet gav den mest repraesentative sammenligning med hensyn til modeller, der svarer til modellerne fra Kina og Ukraine.

(24) Med hensyn til Sydkorea noteredes det, at landet ogsaa har et lavt importtoldniveau, men at der var en meget lavere procentdel af hjemmemarkedssalget, der kunne sammenlignes med importen til Faellesskabet fra Kina.

(25) Polen blev derfor anset for at vaere det mest rimelige valg som referenceland, baade for Ukraine og Kina.

2 Eksportpris

(26) Da der ikke blev modtaget bemaerkninger vedroerende eksportprisen, bekraeftes resultaterne i betragtning 14-17 i forordningen om midlertidig told.

3 Sammenligning

(27) En polsk eksporterende producent gentog sit krav om justering af den normale vaerdi for forskelle i lagerfinansiering og oplagring ved salg paa hjemmemarkedet og til eksport. Men da der ikke blev forelagt nye beviser angaaende virkningen af ovennaevnte faktorer for prisernes sammenlignelighed som omhandlet i artikel 2, stk. 10, litra k), i grundforordningen, blev kravet ikke imoedekommet.

(28) Samme polske producent og en ungarsk eksporterende producent gentog deres anmodning om justering af den normale vaerdi for forskelle i handelsled. Kravet blev undersoegt paa baggrund af de nye beviser, der blev forelagt, og det blev imoedekommet, da det paavistes, at eksportprisen og den normale vaerdi forekom i forskellige handelsled, og denne forskel havde virkninger for prisernes sammenlignelighed.

(29) En indisk eksporterende producent indgav anmodning om justering for forskelle i handelsled, fordi eksportsalget udelukkende foregik i engrosleddet, medens salget paa hjemmemarkedet baade fandt sted til grossister og endelige brugere. Der blev indroemmet justering i det omfang, anmodningen var begrundet.

(30) En polsk eksporterende producent anfaegtede, at der anvendtes maanedlige gennemsnitlige vekselkurser til omregningen af eksportprisen til hjemmemarkedets valuta i forbindelse med fastsaettelsen af foreloebige resultater. Denne producent haevdede, at de faktisk gaeldende vekselkurser skulle have vaeret anvendt. Det er imidlertid normal praksis at anvende maanedlige gennemsnitlige vekselkurser. Desuden blev begge fremgangsmaader afproevet, og det konstateredes, at der kun var ubetydelige forskelle, og at positive forskelle blev opvejet af negative forskelle, dvs. at ingen af de to fremgangsmaader konsekvent foerte til hoejere eller lavere vekselkurser, og at virkningerne af dette problem for den endelige dumpingmargen ikke var vaesentlige. Det blev foelgelig besluttet at anvende den normale praksis med maanedlige gennemsnitlige vekselkurser.

(31) Den sydafrikanske eksporterende producent kraevede justering for valutaomregningen af eksportpriser, fordi en sammenligning af valutaens laveste kurs og ECU'en i undersoegelsesperioden og den hoejeste kurs i 1999 viste en staerk devaluering af ECU.

(32) Dette krav blev afvist i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen, da svingningerne i vekselkurserne ikke viste vedvarende bevaegelser i undersoegelsesperioden, som kunne have berettiget en justering. Den gennemsnitlige devaluering af ECU over for den sydafrikanske rand var desuden meget lille i undersoegelsesperioden.

(33) Da der ikke blev modtaget andre bemaerkninger vedroerende sammenligningen, bekraeftes resultaterne i betragtning 17-19 og 21-23 i forordningen om midlertidig told.

4 Dumpingmargener

4.1 Metode

(34) Paa det foreloebige stadium blev en indisk eksporterende producents eksportsalg af staalwirer holdt uden for fastsaettelsen af dumping, idet denne producent solgte varerne til sin forbundne importoer i Faellesskabet, og varerne senere blev omdannet yderligere af denne importoer.

(35) Efter offentliggoerelsen af de foreloebige resultater anfaegtede den indiske producent en saadan fremgangsmaade. Den paagaeldende anmodede om, at den dumping, der konstateredes i forbindelse med de undersoegte eksporttransaktioner, blev udtrykt i procent af den samlede cif-pris, dvs. inkl. de eksporttransaktioner, som vedroerte varer, der senere blev omdannet som beskrevet ovenfor. Til stoette for anmodningen fremfoerte producenten, at antidumpingforanstaltninger ville gaelde for al import af den paagaeldende vare.

(36) Anmodningen kunne ikke imoedekommes. Det ville for det foerste have vaeret vanskeligt at beregne en paalidelig eksportpris for de importerede varer, som senere var blevet solgt i omdannet tilstand. For det andet udgjorde det eksportsalg, der blev medtaget ved fastsaettelsen af en dumpingmargen, 80% af hele producentens videresalg til Faellesskabet i undersoegelsesperioden. Dette blev anset for at vaere fuldt ud tilstraekkeligt som grundlag for repraesentative resultater. For det tredje, da eksportsalg vedroerende varer, som senere var blevet omdannet, ikke kunne anvendes ved fastsaettelsen af dumping, kunne der heller ikke tages hensyn til det ved beregningen af dumpingmargenen, da det ville have forvansket resultaterne og kunstigt nedsat dumpingmargenen.

(37) Derfor bekraeftes den metode, der anvendtes til fastsaettelsen af foreloebige resultaterne, herunder ogsaa margener for ikke-samarbejdsvillige virksomheder, som omhandlet i betragtning 24-26.

4.2 Dumpingmargenens niveau

(38) Den vejede gennemsnitlige normale vaerdi pr. varetype blev sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik og i samme handelsled i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

(39) Efter revision af beregningerne, isaer fordi de normale vaerdier for Kina og Ukraine var baseret paa de polske producenters hjemmemarkedssalg, fastsaettes de endelige dumpingmargener til foelgende i procent af cif-priserne, frit Faellesskabets graense:

-- Kina: 60,4%

-- Ungarn:

Drótáru és Drótkoetél Ipari és Kereskedelmi Rt 28,1%

Alle producenter/eksportoerer: 28,1%

-- Indien:

Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8%

Mohatta & Heckel 30,8%

Alle producenter/eksportoerer: 30,8%

-- Sydkorea:

Kiswire Ltd 1,2%

Manho Rope & Wire Ltd 0,1%

Chung Woo Rope Co, Ltd 0,2%

Chun Kee Steel and Wire Rope Co, Ltd 0,4%

-- Mexico:

Aceros Camesa SA de CV 95,6%

Alle producenter/eksportoerer: 95,6%

-- Polen:

Drumet SA 27,9%

Slaskie Zaklady Lin i Drutu 'Linodrut' Spólka Akcyjna 48,3%Fabryka Lin i Drutów 'Linodrut' Zabrze Spólkaz ograniczona odpowiedzialnosciaFabryka Lin i Drutów 'Falind' Spólka z ograniczona odpowiedzialnosciaGórnoslaska Fabryka Lin i Drutu 'Linodrut' Bytom Spólka z ograniczona odpowiedzialnosciaDolnoslaska Fabryka Lin i Drutu 'Linodrut Linmet' Spólkaz ograniczona odpowiedzialnoscia

Alle producenter/eksportoerer: 48,3%

-- Sydafrika:

Haggie Rand Ltd. (selskabet har skiftet navn og hedder nu Haggie) 132%

Alle producenter/eksportoerer: 132%

-- Ukraine: 51,8%

E ERHVERVSGRENEN I FAELLESSKABET

1 Produktion i Faellesskabet

(40) I mangel af nye oplysninger bekraeftes de foreloebige resultater som omhandlet i betragtning 34-36 i forordningen om midlertidig told.

2 Erhvervsgrenen i Faellesskabet

(41) Ifoelge de bemaerkninger, der er modtaget fra interesserede parter, er erhvervsgrenen i Faellesskabet foelgende:

(42) Nedennaevnte 16 klagende faellesskabsproducenter og 4 faellesskabsproducenter, som stoetter klagen og som samarbejdede i forbindelse med undersoegelsen, udgoer "erhvervsgrenen i Faellesskabet" som omhandlet i artikel 4 i grundforordningen:

Bremer Drahtseilerei Lueling GmbH (Tyskland)

Bridon International Limited (Det Forenede Kongerige)

BTS Drahtseile GmbH (Tyskland)

Cables Y Alambres Especiales Sa. (Spanien)

Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)

Cordoaria Oliveira SA (Portugal)

Drahtseilerei Gustav Kocks GmbH (Tyskland)

Holding FICADI (Frankrig)

Iscar Funi Metalliche (Italien)

D. Koronakis SA (Graekenland)

Metalcalvi Wire Ropes (Italien)

Midland Wire Cordage Co. Ltd (Det Forenede Kongerige)

Randers Rebslageri (Danmark)

Redaelli Tecnacordati SPA (Italien)

Trefileurope (Frankrig)

Trenzas Y Cables S.L. (Spanien)

Vereinigte Drahtseilwerke GmbH (Tyskland)

Voest-Alpine Austria Draht GmbH (OEstrig)

Vornbaeumen-Stahlseile GmbH (Tyskland)

Wadra GmbH (Tyskland).

3 Import foretaget af erhvervsgrenen i Faellesskabet

(43) Flere interesserede parter anfaegtede beregningen af niveauet af erhvervsgrenens import.

(44) Oplysningerne om importen er baseret paa data indgivet af eksportoererne i deres eksportsalgslister og behoerigt efterproevet. EF-erhvervsgrenens import blev paa denne maade fastsat til 4,4 % af forbruget i undersoegelsesperioden.

(45) Undersoegelsen i forordningen om midlertidig told af, at erhvervsgrenens vigtigste aktivitet stadig var produktionen af staalwirer i betragtning af det lave importniveau, bekraeftes. Endvidere var dette lave niveau ikke af en saadan art, at det kunne beskytte faellesskabsproducenterne mod de skadelige virkninger af dumping, og det gav dem heller ikke mulighed for at drage urimelig fordel af den paagaeldende import.

F SKADE

1 Indledende bemaerkning - undersoegelsesperiode

(46) Det blev fremfoert, at inddragelsen af 1994 fordrejede skadesundersoegelsen, da stoerstedelen af importen fandt sted mellem 1994 og 1995, og at niveauet for importerede varer fra de beroerte lande derefter var stabilt. Det blev ogsaa fremfoert, at EF-erhvervsgrenens situation var stabil fra 1995 og til undersoegelsesperioden. Derfor blev der anmodet om, at skadesundersoegelsesperioden skulle starte i 1995.

(47) Formaalet med undersoegelsen er at vurdere virkningerne af dumpingimporten for EF-erhvervsgrenens oekonomiske situation i undersoegelsesperioden. For at foretage en saadan analyse fastlaegges der tendenser for en raekke indikatorer paa grundlag af oplysninger vedroerende et antal aar forud for undersoegelsesperioden. Det er derfor uden betydning, om 1994 eller 1995 blev taget som udgangspunkt for fastsaettelsen af tendenser.

(48) Under alle omstaendigheder boer foelgende bemaerkes:

-- Stoerstedelen af importen fra de beroerte lande fandt sted mellem 1994 og 1995. Men i modsaetning til hvad der er blevet fremfoert, fortsatte denne import med at stige efter 1995 (+ 12% mellem 1995 og undersoegelsesperioden).

-- Priserne paa den paagaeldende import laa betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser i hele perioden.

-- Virkningerne af importen for EF-erhvervsgrenens situation foerte til en betydelig nedgang i rentabilitet mellem 1994 og 1995 (fra 1,3 % til -0,3 %), hvilket faldt sammen med tab af markedsandele (- 10 procentpoints). Som beskrevet i forordningen om midlertidig told forsoegte EF-erhvervsgrenen at genvinde markedsandele ved at saenke priserne mellem 1995 og 1996, men kun for at lide yderligere tab (-0,3 % til -0,7 %). For at reducere disse tab haevede EF-erhvervsgrenen atter sine priser mellem 1996 og 1997. Men dette skete paa bekostning af markedsandele og foerte til yderligere nedgang.

-- Forvaerringen af EF-erhvervsgrenens situation var saaledes resultatet af pres fra baade importmaengden fra de beroerte lande og det lave prisniveau paa denne import.

(49) Paa grundlag af ovenstaaende afvises paastanden vedroerende starttidspunktet for undersoegelsen af tendenser.

(50) Med den periode, i hvilken EF-erhvervsgrenens oekonomiske situation blev undersoegt, har det saaledes vaeret muligt at foretage en korrekt vurdering af erhvervsgrenens situation, som noejagtig afspejler udviklingen paa markedet for staalwirer i Faellesskabet.

2 Kumulation

2.1 Import fra Ungarn

(51) En eksporterende producent gentog sit krav om, at importen fra Ungarn ikke skulle indgaa i kumulationen med importen fra de andre beroerte lande. Men der blev ikke fremfoert nye argumenter til stoette for dette krav. Derfor bekraeftes begrundelserne for kumulation som omhandlet i betragtning 47 i forordningen om midlertidig told.

2.2 Import fra Mexico

(52) En eksporterende producent fremfoerte, at importen fra Mexico ikke skulle indgaa i kumulationen med importen fra de andre beroerte lande, da denne import fra Mexico burde anses for at vaere ubetydelig. Det haevdedes, at det meste af importen fra Mexico blev foretaget af en importoer, som var forbundet med en faellesskabsproducent, og at der ikke burde tages hensyn til denne import ved fastsaettelsen af niveauet for import fra Mexico. Den resterende del af importen fra Mexico ville foelgelig vaere ubetydelig, og derfor skulle importen fra Mexico ikke indgaa i kumulationen med importen fra de andre beroerte lande i forbindelse med skadesundersoegelsen.

(53) Ved vurderingen af, om importen fra et beroert land skal anses for at vaere ubetydelig i overensstemmelse med artikel 9, stk. 3, i grundforordningen, beregnes den samlede importmaengde af varer med oprindelse i det paagaeldende land.

(54) Det i betragtning 45 og 48 i forordningen om midlertidig told omhandlede importtoldniveau bekraeftes saaledes, dvs. 3% af forbruget i undersoegelsesperioden, og paastanden om, at importen fra Mexico ogsaa er ubetydelig, afvises.

3 Priserne paa dumpingimporten

3.1 Sammenligning af EF-erhvervsgrenens priser og priserne paa dumpingimporten

(55) Det blev paastaaet, at de elementer, der anvendtes i kategoriseringen af staalwirer med henblik paa at beregne underbud, ikke gav mulighed for en vedkommende og korrekt prissammenligning. Det fremfoertes navnlig, at elementer, som ikke indgik i beregningerne af underbud (galvanisering, traekstyrke, kerne og belaegning) og andre elementer, som ikke er forudset i spoergeskemaet (tolereret diametervarians, straekningsfaktor og brudstyrke), har betydelig indflydelse paa priserne. Det haevdedes ogsaa, at samme varekategorisering burde anvendes til beregningerne af dumping og skade.

(56) Der blev draget foelgende konklusioner:

-- Til beregningerne af underbud blev staalwirer grupperet efter antal traade og antal strenge i et tovvaerk, tovvaerkets opbygning og dets diameter. Det konstateredes, at disse elementer er de vigtigste prisfaktorer ved staalwirer. Andre elementer, som ikke indgik i underbudsanalysen (dvs. galvanisering, straekstyrke, kerne og belaegning), har kun underordnet betydning for priserne paa markedet i Faellesskabet.

Underbudsberegningerne med ovenfor beskrevne gruppering af staalwirer resulterede i en rimelig salgsmaengde for baade de eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen og blev derfor anset for at give et vedkommende og repraesentativt resultat.

-- Det blev anset for at vaere unoedvendigt at inddrage yderligere elementer, som ikke var forudset i spoergeskemaet (dvs. tolereret diametervarians, straekningsfaktor og brudstyrke), da disse elementer i vid udstraekning var en kombination af de vigtigste elementer i staalwirer, som allerede var inkluderet i varekategoriseringen. Det ville ikke give en mere noejagtig prissammenligning at inddrage saadanne elementer, og en saadan fremgangsmaade ville have vaeret urimelig byrdefuld for alle interesserede parter.

-- Varekategoriseringen til beregningen af dumpingmargenen blev ikke anset for at vaere en god model for beregningen af underbud, da kategoriseringen i forbindelse med dumping for stoerstedelen bestod i en sammenligning af et selskabs vareudvalg, dvs. samme eller tilsvarende varer fremstillet af en og samme producent og solgt paa to forskellige markeder. Beregningen af underbud bestod imidlertid i en sammenligning af et stort antal staalwirer, som solgtes af et stort antal parter. Det blev derfor fastslaaet, at den metode, der allerede anvendtes i forordningen om midlertidig told, gav et mere rimeligt grundlag for undersoegelsen af prisunderbud, idet den omfattede den stoerste salgsmaengde og samtidig tog hensyn til de vigtigste prisfaktorer.

-- Endelig blev det fastslaaet, at der ikke fandtes betydelige prisforskelle for de forskellige typer staalwirer inden for en gruppe.

(57) Argumenterne vedroerende varekatalogisering i forbindelse med underbudsberegningerne afvises.

3.2 Handelsled

(58) En del interesserede parter fremfoerte, at det var noedvendigt at justere salgspriserne for en paastaaet forskel i handelsled, fordi EF-erhvervsgrenen solgte til endelige brugere, hvorimod de importerede varer almindeligvis solgtes til grossister/distributoerer.

(59) Det konstateredes, at EF-erhvervsgrenen solgte via flere salgskanaler, baade til grossister/distributoerer og endelige brugere. Der blev heller ikke konstateret nogen konsekvent og/eller betydelig prisforskel mellem de forskellige salgskanaler.

(60) Anmodningen om justering for handelsled blev derfor afvist.

4 EF-erhvervsgrenens situation

(61) Visse eksporterende producenter haevdede, at EF-erhvervsgrenen ikke havde lidt vaesentlig skade som omhandlet i artikel 3 i grundforordningen, da erhvervsgrenens produktion, kapacitet, priser, investeringer og produktivitet var stabil eller forbedredes mellem 1994 og undersoegelsesperioden.

4.1 Produktion

(62) Det konstateredes, at produktionsniveauerne var stabile i den undersoegte periode (+ 1%); dette boer vurderes i sammenhaeng med de stigende lagre (+ 30%) og nedgangen i salget (- 9%) som anfoert i betragtning 58-60 i forordningen om midlertidig told. Forbruget oegedes 5% i perioden.

4.2 Kapacitet og investeringer

(63) Resultatet om, at kapacitetsstigningen (+ 11%) kunne tilskrives investeringer i udskiftning af maskiner til maskiner med oeget kapacitet som anfoert i betragtning 59 og 65 i forordningen om midlertidig told, bekraeftes.

4.3 Rentabilitet

(64) Flere eksporterende producenter anfaegtede anvendelsen af reviderede regnskaber til beregningen af EF-erhvervsgrenens rentabilitet som anfoert i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told. De haevdede, at de reviderede regnskaber omfattede salg af varer, som ikke indgik i undersoegelsen, og ikke vedroerte hele undersoegelsesperioden.

(65) Selv om flere selskaber var i stand til at indgive separate oplysninger om den paagaeldende vare, havde andre ikke et regnskabssystem, som gav dem mulighed for at udskille den undersoegte vare. I mangel af saadanne oplysninger blev det fastslaaet, at de reviderede regnskaber gav paalidelige oplysninger om den snaevrest mulige varegruppe, herunder den paagaeldende vare, for hvilken der forelaa de noedvendige oplysninger om rentabilitet. For alle seks selskaber i stikproeven gaelder det, at deres hovedaktivitet er produktion af staalwirer. Det konstateredes i vid udstraekning, at andre varer, som fremstilles af disse selskaber (f.eks. tovvaerk af rustfrit staal, staalwirer af diameter paa under 3 mm, staalwirer og forspaendte strenge), er forbundet med hovedaktiviteten, og at det er almindeligt at anvende samme raamateriale, maskiner og personale.

(66) Det blev anset for at vaere rimeligt at anvende rentabiliteten vedroerende 1997 i stedet for undersoegelsesperioden, da 1997 stort set daekker undersoegelsesperioden, som loeb fra januar 1997 til marts 1998.

(67) Paa grundlag af ovenstaaende blev det fastslaaet, at de reviderede regnskaber gav et repraesentativt og paalideligt billede af rentabiliteten af den paagaeldende vare i overensstemmelse med artikel 3, stk. 8, i grundforordningen.

(68) I forbindelse med forordningen om midlertidig told havde en faellesskabsproducent, hvis regnskabsaar sluttede i marts, kun indgivet foreloebige data vedroerende rentabilitet. Kommissionen modtog siden endelige oplysninger, og rentabiliteten for EF-erhvervsgrenen blev omregnet til - 0,3 % i 1997, der som naevnt i ovenstaaende er repraesentativt for undersoegelsesperioden. EF-erhvervsgrenens rentabilitet aendredes derfor fra + 1,3 % i 1994 til - 0,3 % i 1997.

4.4 Konklusion vedroerende EF-erhvervsgrenens situation

(69) Visse eksporterende producenter fremfoerte, at EF-erhvervsgrenen havde haft gode resultater i perioden efter 1995, og at en afgoerelse om, at der forvoldtes vaesentlig skade, derfor ikke var berettiget.

(70) Det er noedvendigt at minde om (se "Indledende bemaerkninger"), at uanset om 1994 eller 1995 tages som udgangspunkt for skadesundersoegelsen, er der sket en forvaerring af EF-erhvervsgrenens situation. Selv om 1995 tages som udgangspunkt, var der nedgang i produktion, salg, beskaeftigelse og investeringer. Lagrene oegedes. Markedsandelen var stabil (fra 65,26 % til 65,54 %) og rentabiliteten stadig negativ (- 0,3 %).

(71) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen vedroerer undersoegelsen af den skade, der paafoertes EF-erhvervsgrenen, under alle omstaendigheder den samlede vurdering af disse oekonomiske faktorer, og ingen af disse faktorer kan hver for sig betragtes som udslagsgivende for afgoerelsen.

(72) Argumentet afvises derfor.

4.5 Konklusion vedroerende skade

(73) Konklusionen om, at EF-erhvervsgrenen har lidt vaesentlig skade som anfoert i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told, bekraeftes.

G AARSAGSSAMMENHAENG

(74) I mangel af nye oplysninger bekraeftes de foreloebige resultater som anfoert i betragtning 69-85 i forordningen om midlertidig told.

H FAELLESSKABETS INTERESSER

(75) Flere parter rejste tvivl om vurderingen af antidumpingforanstaltningernes virkninger for brugerindustrien.

(76) Der blev ikke modtaget besvarelser af Kommissionens spoergeskemaer fra de brugerindustrier, der er beroert af proceduren (betragtning 87 i forordningen om midlertidig told). Der blev heller ikke modtaget oplysninger efter offentliggoerelsen af forordningen om midlertidig told. Konklusionerne i forordningen om midlertidig told viste, at brugerne ikke ville blive vaesentligt beroert af foranstaltningerne. Denne konklusion er ikke blevet anfaegtet af brugere, og den bekraeftes derfor.

(77) En raekke interesserede parter fremfoerte, at faellesskabsproducenterne ikke fremstiller staalwirer med lille diameter, og at virkningerne af antidumpingforanstaltningerne ville betyde, at der ville blive mangel paa disse staalwirer paa markedet i Faellesskabet. Det haevdedes ogsaa, at dette ville faa negative foelger for beskaeftigelsen hos importoererne, som nu importerer staalwirer med lille diameter til Faellesskabet.

(78) EF-erhvervsgrenen fremstillet hele udvalget af staalwirer, ogsaa staalwirer med lille diameter. Indfoerelsen af foranstaltninger vil saaledes ikke medfoere en prisstigning og heller ikke foraarsage mangel paa staalwirer med lille diameter paa markedet i Faellesskabet. Det bekraeftes ogsaa, at der findes en raekke alternative leveringskilder for staalwirer, der ikke er underlagt antidumpingforanstaltninger (betragtning 105 i forordningen om midlertidig told).

(79) I betragtning af ovenstaaende konkluderes det, at indfoerelsen af endelige foranstaltninger ikke vil faa store negative virkninger for de erhvervsdrivende i Faellesskabet.

I ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1 Afslutning af proceduren vedroerende Sydkorea

(80) Paa baggrund af konklusionerne i betragtning 24 ff. i forordningen om midlertidig told om, at dumpingmargenen for Sydkorea er ubetydelig, og da der ikke er fremfoert nye argumenter imod afslutningen af proceduren vedroerende Sydkorea, afsluttes proceduren vedroerende importen af varer med oprindelse i Sydkorea hermed, uden at der indfoeres foranstaltninger.

2 Skadesafhjaelpningsniveau

(81) Med henblik paa at fastsaette det endelige niveau for de foranstaltninger, der skal indfoeres, blev det fastslaaet, at priserne paa dumpingimporten skulle haeves til et ikke-skadevoldende niveau. Med henblik paa beregningen af den noedvendige prisstigning, dvs. skademargenen, blev priserne paa dumpingimporten sammenlignet med EF-erhvervsgrenens salgspriser plus den manglende fortjeneste og et rimeligt niveau for fortjeneste. Da EF-erhvervsgrenens rentabilitet var blevet omregnet til at vaere - 0,3 % i 1997 (se "Rentabilitet") blev elementet for den manglende fortjeneste i underbudsberegningen aendret i overensstemmelse hermed. Ellers bekraeftes den metode, der anvendtes til fastsaettelse af skadesmargenen som omhandlet i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told.

3 Tilsagn

(82) Paa et sent stadium i undersoegelsen afgav flere eksporterende producenter i Kina, Mexico og Ukraine tilsagn. Endvidere forelagde de eksporterende producenter i Indien og Sydafrika reviderede pristilsagn.

-- Med hensyn til Kina kunne tilsagnene ikke godtages, da ingen af selskaberne i disse lande var blevet indroemmet individuel behandling, og da der ikke var nogen garanti i tilsagnene for, at de kinesiske myndigheder ville tillade passende kontrol.

-- Med hensyn til Indien (Usha Martin Industries & Usha Belton Ltd), Mexico, Sydafrika og Ukraine afgav de beroerte eksporterende producenter pristilsagn, som kunne godtages.

(83) Det er anfoert i betragtning 112 ff. i forordningen om midlertidig told, at der blev afgivet tilsagn af de eksporterende producenter i Ungarn og Polen, som Kommissionen godtog. Disse tilsagn blev justeret, saa de afspejler de endelige resultater af undersoegelsen med hensyn til minimumspriser.

4 De endelige foranstaltningers form og niveau

(84) Der boer vedtages endelige foranstaltninger i form af vaerditold, med individuelle satser for hvert enkelt samarbejdsvilligt selskab. For andre eksporterende producenter boer der i betragtning af det hoeje samarbejdsniveau, der konstateredes, anvendes den hoejeste selskabsbestemte told fastsat for en samarbejdende eksportoer i det paagaeldende land. For de selskaber, som har afgivet acceptable pristilsagn, vedtages endelige foranstaltninger i form af tilsagn.

(85) I de tilfaelde, hvor der i forbindelse med en bestemt eksporterende producent konstateredes lavere dumpingmargener end de tilsvarende stigninger i importpriserne, som var noedvendige for at fjerne ovennaevnte skade, begraensedes den endelige told i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen til den fastsatte dumpingmargen.

(86) Denne told er foelgende i procent af cif-prisen, netto, frit Faellesskabets graense, ufortoldet:

-- Kina:

Alle producenter/eksportoerer: 60,4%

-- Ungarn:

Drótarú és Drótkoetél Ipari és Kereskedelmi Rt 28,1%

Alle producenter/eksportoerer: 28,1%

-- Indien:

Usha Martin Industries & Usha Beltron Ltd 23,8%

Mohatta & Heckel 30,8%

Alle producenter/eksportoerer: 30,8%

-- Mexico:

Aceros Camesa SA de CV 56,1%

Alle producenter/eksportoerer: 56,1%

-- Polen:

Drumet SA 27,9%

Slaskie Zaklady Lin i Drutu 'Linodrut' Spólka Akcyjna 48,3%Fabryka Lin i Drutów 'Linodrut' Zabrze Spólkaz ograniczona odpowiedzialnoscia Fabryka Lin i Drutów 'Falind' Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Górnoslaska Fabryka Lin i Drutu 'Linodrut' Bytom Spólka z ograniczona odpowiedzialnoscia Dolnoslaska Fabryka Lin i Drutu 'Linodrut Linmet' Spólkaz ograniczona odpowiedzialnoscia

Alle producenter/eksportoerer: 48,3%

-- Sydafrika:

Haggie 38,6%

Alle producenter/eksportoerer: 38,6%

-- Ukraine:

Alle producenter/eksportoerer: 51,8%

(87) Den individuelle told, der er specificeret i denne forordning, blev fastsat paa grundlag af resultaterne af naervaerende antidumpingundersoegelse. De afspejler den situation, der konstateredes i loebet af undersoegelsen. Disse toldsatser gaelder saaledes udelukkende for import af varer med oprindelse i de beroerte lande og fremstillet af de naevnte juridiske personer. Varer fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er naevnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmaessigt forbundne selskaber, er ikke omfattet af disse satser og er derfor underlagt resttolden.

(88) Alle krav om anvendelse af individuelle toldsatser (f.eks. efter en aendring i navnet paa den juridiske person) stiles hurtigst muligt til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig om aendringer i selskabets aktiviteter, der har forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg forbundet med den paagaeldende navneaendring.

J OPKRAEVNING AF MIDLERTIDIG TOLD

(89) I betragtning af stoerrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret for de eksporterende producenter, og omfanget af den skade, der er paafoert EF-erhvervsgrenen, anses det for at vaere noedvendigt, at de beloeb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EF) nr. 362/99, opkraeves endeligt med et beloeb svarende til den endelige told, medmindre den midlertidige told er lavere, i hvilket tilfaelde sidstnaevnte told er gaeldende -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indfoeres en endelig antidumpingtold paa importen af tovvaerk og kabler af staal, som i oejeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 82 (Taric-kode 7312 10 82 *10), ex 7312 10 84 (Taric-kode 7312 10 84*10), ex 7312 10 86 (Taric-kode 7312 10 86*10), ex 7312 10 88 (Taric-kode 7312 10 88*10) og ex 7312 10 99 (Taric-kode 7312 10 99*10) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine.

2. Den endelige antidumpingtold fastsaettes til foelgende af cif-prisen, netto, frit Faellesskabets graense, ufortoldet, for varer, der er fremstillet af nedennaevnte selskaber:

>TABELPOSITION>

3. Gaeldende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er anfoert.

Artikel 2

1. Uanset bestemmelserne i artikel 1 gaelder den endelige told ikke for import af den i artikel 1 omhandlede vare, som er fremstillet, direkte eksporteret og faktureret til et importselskab i Faellesskabet af de i stk. 3 naevnte selskaber, som har afgivet pristilsagn, der er godtaget af Kommissionen [5].

[5] Kommissionens afgoerelse (EF) nr. ...../99 af ..... august 1999, EFT L .... af ...8.1999, s. ....

2. Naar der fremsaettes anmodning om overgang til fri omsaetning paa grundlag af et tilsagn, er fritagelse for tolden betinget af, at der over for de relevante medlemsstaters toldmyndigheder forelaegges en gyldig tilsagnsfaktura i den form, der er fastsat i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 362/99 og udstedt af et af de selskaber, der er anfoert i stk. 3. Vedroerende selskabet i Ukraine skal tilsagnsfakturaen ledsages af en gyldig eksportlicens udstedt af de ukrainske myndigheder i den form, der er fastsat i bilaget.

3. Varer, der importeres i forbindelse med afgivne og godtagne tilsagn, angives under foelgende Taric-tillaegskoder:

>TABELPOSITION>

Artikel 3

Med hensyn til importen af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Ungarn, Indien, Mexico, Polen, Sydafrika og Ukraine opkraeves de beloeb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til artikel (EF) nr. 362/99, med et beloeb svarende til den endelige antidumpingtold. Sikkerhedsstillelse, der overstiger den endelige antidumpingtold, frigives.

Artikel 4

Proceduren vedroerende importen af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare med oprindelse i Republikken Korea afsluttes hermed.

Artikel 5

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den

Paa Raadets vegne

Formand

BILAG

Oplysninger, der skal fremgaa af den i artikel 2, stk. 2, omhandlede eksportlicens

1. Varerapporteringskodenummeret som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af den paagaeldende producerende eksportoer,med angivelse af type, antal strenge, antal traade pr. streng og KN-kode.

2. En noejagtig varebeskrivelse, herunder angivelse af:

-»selskabsvarekoden«

-KN-kode

-den Taric-tillaegskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer kan tolddeklareres ved Faellesskabets graenser

-maengde i kg

-gaeldende mindstepris.

3. Fakturanummer

4. Eksportlicensnummer og udstedelsesdato.

5. Navn paa den importoer, til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet.