EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.12.2022 COM(2022) 718 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af forordning (EU) nr. 691/2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber



RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af forordning (EU) nr. 691/2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber 1)Indledning Med forordning (EU) nr. 691/2011 om europæiske miljøøkonomiske regnskaber (forordningen) blev der introduceret en fælles ramme for indsamling, udarbejdelse, indberetning og evaluering af europæiske miljøøkonomiske regnskaber. I artikel 10 i forordningen fastsættes følgende: Senest den 31. december 2013 og hvert tredje år derefter forelægger Kommissionen en rapport om gennemførelsen af denne forordning for Europa-Parlamentet og Rådet. Rapporten evaluerer navnlig kvaliteten af de indberettede data, dataindsamlingsmetoderne, den administrative byrde på medlemsstaterne og på respondenterne samt gennemførligheden og effektiviteten af disse statistikker. Dette er den fjerde rapport til opfyldelse af denne forpligtelse. De foregående rapporter blev offentliggjort i 2019, 2016 og 2013. 2)Miljøøkonomiske regnskaber Den europæiske grønne pagt bekræfter nok engang Kommissionens tilsagn om at tackle klima- og miljøudfordringer. Europa har som mål at blive det første klimaneutrale kontinent, og det skal ske ved at blive en moderne og ressourceeffektiv økonomi. Den europæiske grønne pagt vil forbedre sundheden og trivslen for mennesker i hele EU og for fremtidige generationer med en række foranstaltninger inden for klima, miljø og hav, energi, transport, landbrug, finans og regionaludvikling, industri og forskning og innovation. Den europæiske grønne pagt er en integreret del af Kommissionens strategi for gennemførelse af 2030-dagsordenen og FN's mål for bæredygtig udvikling. Miljøøkonomiske regnskaber eller blot miljøregnskaber er en stærk, multifunktionel informationsramme, der tager fat på bæredygtighedsaspekterne af vores økonomiske adfærd. Generelle økonomiske statistikker såsom nationalregnskaberne, der ligger til grund for BNP, tager ikke hensyn til de miljømæssige aspekter af produktion, forbrug, investeringer eller finansiering. Miljøregnskaber gør det muligt at integrere de økonomiske og miljømæssige aspekter for at supplere dette billede. Det centrale element i miljøregnskaberne er integrering. Dette omfatter både integreringen af miljømæssige og økonomiske aspekter og integreringen i et sammenhængende økonomisk regnskabssystem af en række centrale tematiske miljøaspekter såsom i) energi, beskatning og luftemissioner, ii) materialeudvinding og affald og iii) offentlige og erhvervsmæssige udgifter og investeringer. Denne integrering passer fint ind i det holistiske paradigme i den europæiske grønne pagt. Den regnskabsmæssige tilgang er nyttig, fordi: ·den genanvender tilgængelige data og gør det dermed muligt at udarbejde nye oplysninger med en begrænset administrativ byrde for virksomheder og offentligheden ·den gør det muligt at tilvejebringe oplysninger af høj kvalitet ved at kombinere kildedata og integrere dem i robuste estimater. På EU-plan understøtter de europæiske miljøregnskaber miljøspørgsmålenes overnationale dimension og tilvejebringer en systematisk strategi og dækning på tværs af medlemsstaterne samt miljørelaterede temaer, der gør det muligt at foretage politiske vurderinger og sammenligninger mellem medlemsstaterne. Europæiske miljøregnskaber er baseret på den internationale standard for det integrerede miljøøkonomiske regnskabssystem (SEEA). Denne standard blev udarbejdet og offentliggjort af De Forenede Nationer, Europa-Kommissionen (Eurostat), FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation, Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Den Internationale Valutafond og Verdensbankgruppen. Ved forordningen indføres de europæiske miljøøkonomiske regnskaber. Forordningen er EØS-relevant. Den strukturerer regnskaberne i moduler som følger: ·Luftemissionsregnskab: emissionerne til atmosfæren af seks drivhusgasser (herunder CO2 og CO2 fra biomasse, der anvendes som brændsel) og syv luftforurenende stoffer (herunder ammoniak og partikler af finstøv) med en opdeling, der dækker 64 udledende industrier plus husholdninger. ·Miljørelaterede skatter efter økonomisk aktivitet: miljøskatter for fire overordnede grupper: energi, transport, forurening og ressourcer med en opdeling, der dækker 64 betalende industrier plus husholdninger og ikke-residenter. ·Materialestrømsregnskab for økonomien som helhed: mængderne af fysiske input i økonomien, materialeakkumulering i økonomien og output til andre økonomier eller tilbage til miljøet.

·Regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter: økonomiske enheders udgifter til miljøbeskyttelse. ·Regnskaber for sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser: output, værditilvækst og eksport af varer og tjenesteydelser, der er designet og produceret specielt med henblik på miljøbeskyttelse eller ressourcestyring. Den beskæftigelse, der er forbundet med disse aktiviteter, indberettes også. ·Fysiske energistrømsregnskaber: strømme af energi fra miljøet ind i økonomien (udvinding af naturlige input), inden for økonomien (fremstilling og anvendelse af energiprodukter) og fra økonomien til miljøet (udledning af overskydende energi). Medlemsstaterne har siden 2017 været forpligtet til at indsende data til Kommissionen (Eurostat) i henhold til bilag I-III siden 2013 og i henhold til bilag IV-VI. 3)Aktiviteter siden den sidste rapport Retsgrundlag Kommissionen vedtog Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/125 af 19. november 2021 om ændring af bilag I til V til forordning (EU) nr. 691/2011. Med denne delegerede forordning opdateres de tekniske specifikationer for fem af de seks eksisterende moduler, der er anført i det foregående afsnit, med henblik på at udarbejde hurtigere oplysninger (kortere indberetningsfrister) og opdatere listerne over karakteristika. Sidstnævnte omfatter navnlig: a) anmodning om yderligere opdeling af CO2-afgifter, b) anmodning om yderligere opdelinger af data for miljøsektoren og for miljøudgifter, c) anmodning om oplysninger om den samlede miljøsektor (i modsætning til markedsdelen af miljøsektoren), d) opdatering af de tekniske lister over materialestrømme og luftemissionsgasser og e) forenkling af oplysningskrav for de økonomiske sektorer i miljøsektoren og for import og eksport af materialer. Disse ændringer forbedrer evnen til at overvåge fremskridtene hen imod en grøn, konkurrencedygtig og modstandsdygtig cirkulær økonomi og hen imod de mål for bæredygtig udvikling, der er relevante for EU, samt evnen til at støtte klima- og forureningspolitikker. Ændringerne gør det lettere for brugerne at fortolke data og for statistikere nøjagtigt at måle de samlede nationale udgifter til miljøbeskyttelse. For at mindske indberetningsbyrden for medlemsstaterne er den påkrævede detaljeringsgrad for NACE-klassifikationen blevet reduceret for regnskaber for sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser og for regnskaber for miljøbeskyttelsesudgifter. Desuden vedtog Kommissionen den 11. juli 2022 forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (COM (2022) 329) om ændring af forordning (EU) nr. 691/2011 for så vidt angår indførelse af nye moduler for miljøregnskaber. Med dette forslag indføres der yderligere tre moduler: ·Skovregnskaber omfatter aktivkonti for skovressourcer (træbevoksede arealer og tømmer på træbevoksede arealer) og økonomisk aktivitet i skov- og skovbrugsindustrien. ·Konti for miljøsubsidier og lignende overførsler vedrører ensidige betalinger fra det offentlige til andre institutionelle sektorer og fra ikke-residenter (resten af verden) med henblik på at beskytte miljøet eller reducere anvendelsen og udvindingen af naturressourcer. ·Økosystemregnskaber vedrører økosystemernes omfang, økosystemernes tilstand (dvs. nedbrydning) og økosystemfunktioner (afgrødeforsyning, bestøvning, træforsyning, luftfiltrering, global klimaregulering, lokal klimaregulering og naturbaseret turisme). Disse tre moduler forventes at øge de oplysninger, der er tilgængelige for EU med henblik på flere foranstaltninger og mål i forbindelse med den europæiske grønne pagt, herunder: ambitionen om klimaneutralitet, jord til bord-strategien, EU's nye skovstrategi, EU's biodiversitetsstrategi for 2030 og forordningen om naturgenopretning, handlingsplanen for nulforurening og indikatorerne for målene for bæredygtig udvikling. De nye moduler vil også styrke de seks indledende moduler, da nye og gamle konti kan kombineres for at udlede nye indikatorer. F.eks. kan de nye økosystemregnskaber kombineres med eksisterende luftemissionsregnskaber for at måle kulstofbinding i forhold til drivhusgasemissioner. Der er også en forbindelse mellem økosystemregnskaber, skovregnskaber og materialestrømsregnskaber for økonomien som helhed for så vidt angår udvinding af biomasse. Kommissionen begyndte at udarbejde sit forslag med hjælp fra ekspertgrupper (deltagende nationale statistiske kontorer) i 2020. Modulerne for skovregnskaber og miljøsubsidier og lignende overførsler er baseret på allerede eksisterende frivillige overførsler (henholdsvis siden 2016 og 2015). Den administrative byrde for de medlemsstater, der allerede indberetter om disse regnskaber, vil være minimal. Modulet om økosystemregnskaber vil være nyt for de fleste medlemsstater. Kommissionen valgte det på grund af dets store politiske relevans for natur, biodiversitet og nulforurening samt dets potentiale for andre politikker, herunder det europæiske semester. Modulet repræsenterer den første gennemførelse i EU af FN's SEEA-økosystemregnskaber, der blev vedtaget af FN's Statistiske Kommission i marts 2021. Eurostat har indhøstet erfaringer og udviklet metoder inden for rammerne af det EU-dækkende projekt INCA ("Integrated Natural Capital Accounting") siden 2015. De tre nye moduler drager fordel af medlemsstaternes pilotprojekter og test, der samfinansieres med tilskud fra Kommissionen (Eurostat) (24 tilskud tildelt mellem 2015 og 2021 og støtteaktioner planlagt for de følgende år).

Dataindsamlingsmetoder og administrativ byrde Udarbejdelsen af miljøregnskaber kræver almindeligvis ikke, at der indsamles nye mikrodata, da der for det meste gøres brug af data, som de nationale myndigheder allerede ligger inde med, suppleret med yderligere skøn, hvor det er nødvendigt. Ud over nationalregnskabsdata indsamles der i forbindelse med miljøregnskaber data fra en lang række kilder, f.eks. underliggende statistikker om energi, transport, landbrug, offentlige udgifter og beskatning samt fra visse ikke-statistiske kilder. I visse tilfælde skal husstands- eller virksomhedsundersøgelser dog tilpasses eller udvides for at tilvejebringe et datagrundlag for de enkelte poster i miljøregnskabet. For at opfylde de datakrav, der er fastsat i forordningen, kan medlemsstaterne tilpasse eksisterende data for at bringe dem i overensstemmelse med begreberne i den centrale ramme i det integrerede miljøøkonomiske regnskabssystem (SEEA CF) og SEEA's økosystemregnskaber (SEEA EA). Dette kan kræve en særlig indsats fra medlemsstaternes side. Da der ved udarbejdelsen af miljøregnskaber foretages genbrug af eksisterende data, er enhver yderligere byrde for virksomheder og husholdninger meget lille, så længe der findes og opretholdes datakilder. Landene kan også vælge at indføre specifikke dataindsamlingsprocesser for miljøregnskaber, hvilket vil bidrage til at forbedre datakvaliteten. En sådan praksis, der omfatter regnskaber for sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser (bilag V til forordningen), medførte, at nogle lande etablerede undersøgelser som supplement til deres øvrige datakilder. Der er ofte tale om en meget beskeden ekstra byrde for virksomhederne i forbindelse med disse undersøgelser, der gennemføres årligt eller med nogle års mellemrum. De nationale myndigheder (typisk de nationale statistiske kontorer) udfører størstedelen af det arbejde, der kræves for at udarbejde regnskaberne, hvilket indebærer behandling af eksisterende data og forbedring af deres analytiske potentiale. Det gennemsnitlige antal medarbejdere, der skal udarbejde regnskaberne i hver nationale myndighed, anslås til mellem fire og seks årsværk for de seks bilag til forordningen. De tre nye foreslåede bilag vil kræve ca. to eller tre yderligere fuldtidsækvivalenter hos hver nationale myndighed, idet det nøjagtige antal afhænger af den enkelte medlemsstats forhold, eksistensen/omfanget af datakilder osv. Regnskaberne tilfører grunddataene en betydelig værdi og øger potentialet for at analysere det gensidige samspil mellem emnerne i bilagene, f.eks. luftemissioner og energiforbrug. Flere nationale myndigheder anvendte pilotundersøgelser (medfinansieret af Kommissionen) til at oprette metoder til behandling og analyse af data. Gennemførlighed og effektivitet Modulerne i forordningen blev testet og afprøvet, før Kommissionen foreslog en juridisk ramme, hvilket sikrede deres gennemførlighed (se nedenfor). Afprøvningen udføres i samarbejde med medlemsstaterne for at udnytte deres ekspertise og sikre, at der er en fælles forståelse af modulernes gennemførlighed. Der gennemføres for øjeblikket pilotundersøgelser af yderligere, potentielle nye moduler. Miljøregnskabets effektivitet afhænger af to faktorer: for det første, hvordan eksisterende oplysninger kan omorganiseres til en fælles ramme, og for det andet, hvordan og i hvilket omfang regnskaberne anvendes. Med hensyn til det første punkt er luftemissionsregnskaberne (bilag I til forordningen) et eksempel på, hvordan eksisterende oplysninger er blevet omorganiseret. Disse regnskaber anvender oplysninger, der allerede er indsamlet til de luftemissionsopgørelser, der kræves i henhold til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og FN's Økonomiske Kommission for Europas konvention om grænseoverskridende luftforurening over store afstande (CLRTAP). Yderligere oplysninger føjes til dataene for at bringe dem i overensstemmelse med de klassifikationer og begreber, der anvendes i nationalregnskaberne. Når dette er sket, kan der udvikles anvendelser af luftemissionsregnskaberne. Der fås f.eks. miljøaftryk ved at kombinere dem med input-output-tabeller. Disse aftryk måler den globale belastning af miljøet rundt om i verden som følge af EU's forbrug og investeringer. Et andet eksempel på effektivitet er en lavprismodel baseret på de (årlige) luftemissionsregnskaber, som anvendes til at udarbejde meget mere rettidige kvartalsskøn. Eurostat har udarbejdet disse skøn siden november 2021. Dataene offentliggøres 4,5 måneder efter referencekvartalet og forbedrer i væsentlig grad aktualiteten af de data, der kræves i forordningen, som er 21 måneder. Luftemissionsregnskaber kan også anvendes sammen med miljøregnskaber for andre områder såsom energi- eller miljøafgifter. Disse oplysninger kan bruges i kausale rammer til at beskrive og analysere samspillet mellem samfund og miljø ligesom rammen "drivkraft, påvirkning, status, indvirkning og reaktion", der er vedtaget af Det Europæiske Miljøagentur . Med hensyn til det andet punkt understøtter miljøregnskaberne det 8. generelle EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030. Miljøregnskaber understøtter økonomiske analyser og konsekvensanalyser og anvendes til at måle fremskridt med hensyn til politiske mål. Mere specifikt anvendes indikatorer, der bygger på miljøregnskaber, i de nuværende overvågningsrammer for det 8. miljøhandlingsprogram og den cirkulære økonomi, og i fremtiden kan de bidrage til at overvåge biodiversitet og nulforurening. Miljøregnskaber bruges også til at måle EU's fremskridt hen imod de relevante mål for bæredygtig udvikling og i resultattavlen om modstandsdygtighed. Kvaliteten af de data, der er indberettet siden sidste rapport I henhold til forordningen skal medlemsstaterne og EØS-landene indberette data til Eurostat. En række kandidatlande og potentielle kandidatlande til EU-medlemskab indberetter også data på frivillig basis. I denne gennemførelsesrapport fokuseres på den første gruppe af lande (EU- og EØS-lande). Eurostat validerer de modtagne data og gør dem offentligt tilgængelige på sit websted sammen med tekniske forklaringer (metadata) og baggrundsoplysninger. Langt de fleste medlemsstater indsendte komplette datasæt inden for de frister, der er fastsat i forordningen. Nogle få medlemsstater overskred fristerne, normalt kun med få dage, med undtagelse af én medlemsstat, som havde en længere forsinkelse. Disse forsinkelser har imidlertid ikke haft nogen konkret indvirkning på behandlingen eller formidlingen af dataene. Det skal bemærkes, at de indberetningsfrister, der er fastsat i forordningen, fastlægger tidsplanen for dataproduktionen i medlemsstaterne for miljøregnskaber. Dette er en indikator for datakvaliteten, idet nyere statistiske data altid er bedre. Der er dog en afvejning i forhold til andre datakvalitetsaspekter såsom nøjagtighed eller sammenhæng på tværs af miljøregnskabsemner, f.eks. data om drivhusgasemissioner, energiforbrug og energiafgifter. Generelt blev datakvaliteten for alle bilag fra I til VI forbedret i perioden 2019-2022. De statistiske data for bilag I-III, som medlemsstaterne har indsendt i henhold til forordningen, er af høj kvalitet. Dataene for bilag IV-VI er mindre udviklede, fordi den obligatoriske indberetning først begyndte i 2017. Bilag IV og V er også mere komplekse end de andre bilag og kræver andre kategorier af kildedata. Kommissionen (Eurostat) forventer, at kvaliteten af dataene for bilag IV-VI vil forbedres i de kommende år. Der er stadig behov for forbedringer på flere områder, f.eks. med hensyn til tilgængeligheden af data til udarbejdelse af bilag V (regnskaber for sektoren for miljøvenlige varer og tjenesteydelser). Kommissionen (Eurostat) arbejder fortsat sammen med medlemsstaterne om at løse tekniske problemer. En række foranstaltninger til forbedring af kvaliteten er enten planlagt eller allerede ved at blive gennemført, se næste afsnit. 4)Forbedringsforanstaltninger Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne er blevet enige om en europæisk strategi for miljøregnskaber for 2019 til 2023. Dette er et program for yderligere arbejde, som er aftalt mellem Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne og vedtaget af Udvalget for det Europæiske Statistiske System. Denne strategi koordinerer den europæiske indsats og baner vejen for eventuelle nye moduler. Målene for 2019 til 2023 er at: ·fortsætte med at forbedre kvaliteten af de nuværende europæiske miljøregnskaber, herunder lange tidsserier og rettidige data ·forbedre formidling af relevansen og indholdet af de europæiske miljøregnskaber, herunder ved at udtrykke miljømodulerne som et samlet system ·imødekomme brugernes behov ved at tilbyde yderligere udvidelser, anvendelser og indikatorer, herunder fodaftryk, på grundlag af de nuværende europæiske miljøregnskaber