15.3.75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 62/3 
II 
(Forberedende  retsakter) 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG 
Udtalelse  om Kommissionens  meddelelse  til Rådet  Energi  til Europa:  Forskning  og Ud-
vikling 
Den tekst,  som  har været  genstand  for udtalelsen  er ikke  offentliggjort  i De Europæiske 
Fællesskabers  Tidende. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  18. oktober  1974  i medfør  af artikel  198  i Traktaten  om oprettelse 
af Det  europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg 
om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 127.  plenarforsamling  holdt  i Bruxel-
les, den 29. og 30. januar  1975  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til brev  af 21. oktober  1974,  hvori 
Rådet  for  De  europæiske  Fællesskaber  anmodede 
Udvalget  om en udtalelse  om Kommissionens  medde-
lelse  til Rådet  »Energi  til Europa:  Forskning  og Ud-
vikling, 
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel 
198, 
under  henvisning  til den  beslutning  præsidiet  traf den 
29. oktober  1974  om  at pålægge  Afdelingen  for 
energi  og nukleare  anliggender  at udarbejde  en udta-
lelse og en beretning  herom, under  henvisning  til den  udtalelse,  som  Afdelingen 
for energi  og nukleare  anliggender  vedtog  på sit 
møde  den  10. januar  1975, 
under  henvisning  til den  beretning,  som  ordføreren, 
hr. Schlitt,  afgav, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på sin 127.  ple-
narforsamling  den 29. og 30. januar  1975  (mødet  den 
30. januar),  og 
ud fra følgende  betragtninger: 
det er nødvendigt  at udvikle  nye  energikilder  og -for-
mer inden  for rammerne  af en fælles  energipolitik, 
i dette  øjemed  skal  et udviklings-  og forskningspro-
gram  for Fællesskabet  spille  en fundamental  rolle  — 
Nr. C 62/4 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 15. 3. 75 
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
med flertal,  idet  dog  6 stemte  imod  og 10 undlod  at 
stemme 
1. Almindelige  bemærkninger 
1.1. Udvalget  glæder  sig  over,  at Kommissionen 
har taget  initiativet  til en ny strategi  for Fællesskabets 
energipolitik,  en fælles  politik  for energiforskning  og 
især fælles  — eller  i det mindste  samordnet  forskning 
og udvikling  på energiområdet. 
1.2. Udvalget  mener  som  Kommissionen,  at pas-
sende  bestræbelser  fra Fællesskabets  side  i øjeblikket 
hører  til Fællesskabets  vigtigste  opgaver  på dette 
område.  Forskning  og udvikling  kan  bidrage  til løs-
ning  af De europæiske  Fællesskabers  fremtidige  ener-
giforsyningsproblemer  på to måder.  Dels  kan  udbud-
det af primærenergi  forøges  gennem  udnyttelse  af nye 
energikilder  eller  udvikling  af bedre  teknologi  for 
udvinding  af fossile  energiråstoffer.  Dels  kan  man 
gennem  målbevidst  forskning  bidrage  til at nedbringe 
energibehovet. 
1.3. Udvalget  er imidlertid  klar  over,  at mere  ratio-
nel udnyttelse  af de tilgængelige  energiressourcer  og 
udnyttelse  af yderligere  energikilder  ikke  fjerner 
afhængigheden  af olie-  og naturgasimport,  men  kun 
kan formindske  denne.  Dette  gælder  først  og frem-
mest  for  den  nærmeste  fremtid.  Formindsket  olie-
afhængighed  kan  imidlertid  allerede  nu føre  til, at 
Fællesskabets  politiske  fleksibilitet  øges,  især  hvis 
man går  ud fra,  at der  næppe  kan  regnes  med 
fuldstændig  afbrydelse  af den  del  af Fællesskabets 
olieforsyning,  der stammer  fra indførsel.  Efter  Udval-
gets opfattelse  begrunder  opretholdelsen  af Fælles-
skabets  uafhængighed  ximidlertid,  at man  gør  sig de 
største  anstrengelser  på området  energiforskning  og 
-udvikling.  Inden  for en overskuelig  tid vil Fællesska-
bets adgang  til billig  olie  ophøre,  således  at det også 
af pris-  og sikkerhedsmæssige  grunde  forekommer 
berettiget  at udnytte  andre  energikilder. 
1.4. Hvis  private  virksomheder  investerer  og for-
sker med  henblik  på at udvikle  nye energikilder,  er det 
nødvendigt,  at det offentlige  fremmer  disse  bestræbel-
ser ved  at påtage  sig en del  af risikoen.  En sådan 
støtte  fra det offentliges  side  gør det selvfølgelig  også 
nødvendigt  at fastsætte  bestemmelser  om det offent-
liges  kontrol  med  de midler,  der  stilles  til rådighed, 
og at sørge  for,  at det offentlige  får indflydelse  på de 
pågældende  investeringer  og forskningsbestræbelser  i 
et omfang,  der svarer  til denne  støtte.  I betragtning  af Fællesskabets  forsknings-  og  udviklingspotentiel, 
skulle  det bestemt  være  muligt  at udnytte  nye  energi-
kilder,  såfremt  Fællesskabets  formåen  inden  for 
videnskab,  teknik  og erhvervsliv  rettes  mod  lovende  F 
og U-mål.  Trods  disse  i princippet  gunstige  betingel-
ser for  at gennemføre  et så omfattende  energifor-
vanligt  store  udgifter  til et så omfattende  energiforsk-
sknings-  og udviklingsprogram  med  held,  vil det efter 
afdelingens  mening  være  vanskeligt  at skaffe  de nød-
vendige  økonomiske  midler  til veje.  Udvalget  er klar 
over,  at et sådant  programs  gennemførelse  kræver 
ganske  betragtelige  midler,  hvis  det skal  krones  med 
held.  Det  minder  i denne  forbindelse  om  det  pro-
gram,  som  USA  har fastlagt  og som  har en tilsvaren-
de begrundelse;  programmet  er anslået  til ca. 10 mil-
liarder  dollars  over  en femårsperiode.  Udvalget  mener 
derfor,  at Fællesskabet  i betragtning  af disse  usæd-
vanligt  store  udgifter  til et så omfattende  energiforsk-
ningsprogram  er nødt  til at fastlægge  afgørende 
prioriteter  for de enkelte  forskningssektorer,  hvis  pro-
grammet  skal  blive  en virkelig  succes. 
1.5. Efter  Udvalgets  mening  bør  et F og U-pro-
gram  for Fællesskabet  gennemføres  således  at de be-
tydelige  intellektuelle  muligheder,  der  findes  i de 
forskellige  medlemsstater,  udnyttes  i fuldt  omfang. 
1.6. Fællesskabet  har  i dokumentet  »Energi  til 
Europa:  Forskning  og udvikling«  opstillet  otte  områ-
der, som  må bedømmes  forskelligt  for så vidt  angår 
mulighederne  for  heldig  gennemførelse  af deres 
målsætning.  Områderne  er: 
— Energibesparelse, 
— Fossil  energi, 
— Kerneenergi, 
— Hydrogenøkonomi, 
— Solenergi, 
— Mordvarmeenergi, 
— Fusion, 
— Systemplanlægning. 
Efter  Udvalgets  mening  bør langt  de fleste  midler  an-
vendes  på de områder,  der kan  medføre  størst  mulig 
og hurtigst  frigørelse  af olieafhængigheden.  Man  bør 
holde  meget  stærkt  på, at dette  kriterium  anvendes  i 
betragtning  af Fællesskabets  økonomiske  situation  og 
fordi  energiforsyningssituationen  til enhver  tid atter 
kan forværres.  Udvikling  af energiformer,  som  tidligst 
bliver  teknisk  og økonomisk  rentable  i næste  århun-
drede  — om nogensinde  — bør  fremmes  i langt  min-
15.3.75 Dc Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 62/5 
dre grad.  Udvalget  mener  ikke,  at det i energipolitisk 
henseende  er hensigtsmæssigt,  at fortsætte  alle mulige 
eller fra  et videnskabeligt  synspunkt  interessante 
energiforskningsprojekter,  hvis  disse  ikke  kan  gen-
nemføres  i den  nærmeste  fremtid,  dvs.  i de kom-
mende  fem-ti  år og heller  ikke  kan  yde  et virkeligt 
bidrag  til Fællesskabets  energiforsyning  eller  til ener-
gibesparelser.  Udvalget  stiller  i denne  forbindelse  det 
spørgsmål,  om Kommissionen  ikke  af hensyn  til be-
dre effektivitet  for dens  vanskelige  koordinerings-  og 
integrationsopgaver  i tilknytning  til programmet: 
Energi  til Europa  bør  nøjes  med  at koncentrere  sig 
om de forsknings-  og udviklingsarbejder,  som  kan 
gennemføres  i det nævnte  tidsrum  og som  er af be-
tydning  for energiforsyningen.  Det udelukker  ikke,  &t 
Kommissionen  bestræber  sig på at foretage  koordine-
ring og integration  af energisektorens  forsknings-  og 
udviklingsarbejde  på længere  sigt.  Dette  arbejde  bør 
falde  ind  under  de andre  flerårige  forskningspro-
grammer  og fremmes  i den grad,  de økonomiske  mid-
ler gør det muligt  til disse  programmer. 
1.7. Efter  Udvalgets  mening  er det også  nødvendigt 
at koncentrere  sig om de forsknings-  og udviklingssu:-
bejder,  der skal  gennemføres  inden  for et overskueligt 
tidsrum,  fordi  gennemførelsen  af de målsætninger, 
som Kommissionen  har  opstillet,  kræver  koncentra-
tion og en ihærdig  indsats,  samtidig  med  at de i første 
række  kan  opfyldes  med  de energiformer  eller  even-
tuelle  energitekniske  forbedringer,  der  skal  udvikles 
på kort  og mellemlang  sigt. 
1.8. På  baggrund  heraf  er Udvalget  af den  opfat-
telse,  at de nødvendige  udviklingsbestræbelser  frem 
for alt bør  omfatte  energibesparelser  — gennem  en 
mere  effektiv  udnyttelse  af energien  eller  varmeisole-
ring — en bedre  udnyttelse  af Fællesskabets  egne 
energikilder  samt  kerneenergi  og kulforgasning  og 
-fordråbning,  uden  at man  dog  forsømmer  projekter, 
der skal  gennemføres  på længere  sigt.  Dette  spørgs-
mål bør  undersøges  nøjere  i en senere  udtalelse. 
Udvalget  er ikke  helt  klar  over,  om der også  på kort 
sigt kan  opnås  gode  resultater  inden  for energitrans-
port og energioplagring. ler. Dette  skal  som  allerede  nævnt  føre  til en klar 
fastlæggelse  af de prioriterede  opgaver. 
2. Særlige  bemærkninger 
2.1. Til  de interne  energikilder  hører  efter  Udval-
gets opfattelse  kul samt  de gas-  og råoliefelter,  der er 
opdaget  i de seneste  år; heriblandt  er først  og frem-
mest  de råolieforekomster,  der er fundet  under  Nord-
søen,  af væsentlig  betydning.  På baggrund  af OPEC-
landenes  høje  oliepriser  skulle  det være  muligt  at an-
vende  disse  felters  høje  udviklings-  og produktions-
omkostninger  på en meget  økonomisk  måde.  1 Fæl-
lesskabets  nuværende  forsyningssituation  anser 
Udvalget  det for utilfredsstillende,  at disse  forekom-
ster ofte  ikke  udnyttes  mere  end  50 %. Man  bør  på 
fællesskabsniveau  forsøge  at nå  en  langt  højere 
udnyttelsesgrad  på  gode  økonomiske  betingelser. 
Man  bør  også  prioritere  fremme  af forskningsprojek-
ter, som  muliggør  udnyttelse  af off-shore-kulbrinte-
forekomster  på større  dybder  end  den  nuværende 
teknologi  har gjort  det muligt. 
2.2. Udvalget  mener,  at det er af stor  betydning  at 
opretholde  og udvikle  Fællesskabets  kulminedrift  i et 
omfang,  der  hjælper  med  til at sikre  Fællesskabets 
allernødvendigste  behov.  Udvalget  mener  ikke,  at der 
på baggrund  af den  struktur,  som  Fællesskabets  kul-
forekomster  har,  kan  udvikles  udvindingsmetoder, 
der er ret meget  mere  rationelle.  I mange  miner  er 
udvindingsmetoderne  allerede  stærkt  automatiserede 
— stadig  i forhold  til de nuværende  udvindingsbetin-
gelser  — man  kan  dog  stadig  forvente  visse  resultater 
af et sådant  F- og U-arbejde,  som  Udvalget  også 
mener  bør  prioriteres.  Selv  efter  at der  er foretaget 
en yderligere  forbedring  af udvindingsmetoderne,  vil 
den europæiske  kulmineindustri  være  stærkt  lønin-
tensiv  og således  stadig  være  en af Fællesskabets  dyre 
energikilder. 
2.3. De  højt-mekaniserede  og -automatiserede  høj-
tydende  funktioner  samt  automatiseringen  af kulfor-
arbejdningsanlæg  fortjener  særlig  opmærksomhed. 
1.9. En  forudsætning  for alle  F- og U-arbejder  in-
den for Fællesskabet  er, og deri  er Udvalget  enig  med 
Kommissionen,  at de stemmer  overens  med  de strate-
gisk-politiske  beslutninger  inden  for energipolitikken. 
Et yderligere  krav  til F- og U-arbejde  på energiområ-
det er udarbejdelsen  af en nøje  oversigt  over  kravene' 
og over  de til F- og U-arbejde  rådighed  stående  mid-2.4. I  kommissionsforslaget  omtales  desuden 
omdannelse  af kul  til kulbrinter.  Udvalget  mener,  at 
forskningsudviklingsaktiviteter  inden  for  gasudvin-
ding  af stenkul  og brunkul  bør  prioriteres  højt  i be-
tragtning  af, at den  allerede  kendte  teknologi  tyder 
på, at gas  fra  sten-  og brunkul  på kort  sigt  kan 
udgøre  et betydeligt  supplement  til naturgassen.  Man 
kender  ligeledes  metoder  til udvinding  af flydende 
Nr. C 62/6 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 15. 3. 75 
kulbrinter  af kul;  de er imidlertid  yderst  kostbare. 
Udvålget  vil imidlertid  ikke  udelukke  tanken  om  at 
støtte  forskningsprojekter,  der kan  føre  til billigere 
metoder.  Man  bør  dog  omhyggeligt  undersøge  mulig-
hederne  for,  at dette  arbejde  kan  føre  til et gunstigt 
resultat  inden,for  en overskuelig  fremtid. 
2.5. Såfremt  det viser  sig umuligt  at nå gunstige 
resultater  inden  for en overskuelig  fremtid,  bør man  i 
stedet  anvende  disse  midler  til F- og U-arbejde,  som 
ser ud til at kunne  give  resultater  ved  f.eks.  mere 
rationel  kuludvinding.  Udvalget  går  her  ud fra  den 
antagelse,  at man  i virkelige  nødsituationer  kan  gribe 
til de kendte  kulfordråbningsmetoder.  Det  går  også 
ud fra,  at selv  om man  kendte  billigere  kulfordråb-
ningsmetoder,  ville  der  ikke  være  nok  kul  i Fælles-
skabet  eller  indført  kul til rådighed  for gennemførelse 
af kulfordråbning  i større  målestok.  Udvalget  gør 
udtrykkeligt  opmærksom  på,  at der  ikke  blot  må 
gøres  en betydningsfuld  indsats  med  henblik  på 
arbejdsvilkårene,  men  også  hvad  angår  forebyggelse 
og helbredelse  af silikose  (stenhuggerlunge),  således 
at de arbejdstagere,  der er beskæftiget  i kulminerne 
under  udførelsen  af deres  arbejde  sikres  i det videst 
mulige  omfang. skabets  tre store  grupper.  De forskellige  europæiske 
energiforsyningsforetagender  (Electricité  de France 
(Frankrig),  Ente  Nazionale  Energia  Elettrica  (Italien) 
og Rheinisch-Westfålische  Elektrizitåtswerke  (Vest-
Tyskland)  har  fundet  sammen  i et samarbejde  gen-
nem bygning  og drift  af store  kraftværker  med  for-
meringsreaktorer;  derimod  foregår  udviklingsarbejdet 
i England,  Frankrig  og i området  Forbundsrepublik-
ken/Belgien/Holland  stadig  uden  større  samarbejde. 
2.8. Man  mangler  endnu  at udføre  afgørende  F-
og, U-arbejde  i forbindelse  med  kernebrændstofkreds-
løbet.  På dette  område  bør  Kommissionen  tilskynde 
de berørte  medlemsstater  til at intensivere  deres 
arbejde  med  henblik  på konstruktion  af pålidelige  og 
produktive  berigelsesanlæg.  Udvalget  konstaterer,  at 
der endnu  ikke  i Fællesskabet  findes  produktions-
anlæg,  når man  ser bort  fra de eksisterende  militære 
anlæg  og  de  delvis  igangværende  forsøgsanlæg. 
Desuden  er den  planlagte  oprettelse  af kommercielle 
berigelsesanlæg  inden  for  rammerne  af Eurodif  og 
Urenco  langt  fra tilstrækkeligt  til at dække  Fællesska-
bet fremtidige  behov. 
2.6. Størstedelen  af Fællesskabets  F- og U-udgifter 
bør efter  Udvalgets  mening  anvendes  på udvikling  af 
kerneenergien.  I den  udtalelse  om revision  af Fælles-
skabets  flerårige  forskningsprogram,  som  Udvalget 
vedtog  for ganske  nylig,  gjorde  man  opmærksom  på, 
at kerneenergien  i den nuværende  situation  var et vir-
keligt  alternativ  til råolie. 
2.7. I  betragtning  af den  høje  kernekraftværksdis-
ponibilitet,  som  man  har nået  på kort  tid, og på bag-
grund  af de igangværende  kernekraftværkers  store 
sikkerhed,  hvor  man  ganske  vist  stadig  mangler  at 
løse visse  problemer,  anser  Udvalget  det for berettiget 
at intensivere  alt yderligere  F- og U-arbejde  på dette 
område.  Samtidig  bør  forskningen  inden  for reaktor-
udvikling  først  og fremmest  koncentreres  om  høj-
temperaturreaktorer  og formeringsreaktorer  samt  om 
særlige  spørgsmål  vedrørende  reaktorsikkerhed.  Den 
allerede  stærkt  forsinkede  anvendelse  af formerings-
reaktorer  bør ikke  forsinkes  yderligere.  Først  når for-
meringsreaktorer  anvendes  kommercielt,  vil Fællesska-
bet opnå  betydeligt  større  uafhængighed  for så vidt 
angår  reaktorernes  forsyning  med  kernebrændstof. 
Tilsvarende  stor  betydning  tilkommer  højtemperatur-
reaktoren,  hvis  høje  temperaturer  kan  udgøre  grund-
laget  for  den  stærkt  tekniske  brintfremstilling.  Den 
kostbare  udvikling  af formeringsreaktoren  nødven-
diggør  et langt  snævrere  samarbejde  mellem  Fælles-2.9. Efter  Udvalgets  mening  opstår  samme  spørgs-
mål i forbindelse  med  genoparbejdningsteknologiens 
udviklingsstadium.  Den  samlede  europæiske  el-indu-
stri har  det problem,  at de eksisterende  og planlagte 
genoparbejdningsanlæg  ikke  er i stand  til at opar-
bejde  det  bestrålede  kernebrændstof,  der  vil frem-
komme  i de næste  10 år. Udvalget  er af den  opfat-
telse,  at indsatsen  må forstærkes  betydeligt  i de be-
rørte  medlemsstater,  således  at man  i rette  tid kom-
mer til at råde  over  en pålidelig  og effektiv  genopar-
bejdningsteknoligi  særligt  for  kraftigt  nedbrændte 
brændselstyper  fra letvandsreaktorer.  Effektiv  genop-
arbejdning  er også  afgørende  for,  om man  kan  gen-
vinde  ikke-opbrugt  uran  og fremskaffe  plutonium  til 
formeringsreaktorer  i rette  tid. Udvalget  understreger 
særligt  spørgsmålet  om  genoparbejdning,  fordi  van-
skeligheder  på dette  område  kan  føre  til standsning  i 
igangværende  kraftværker. 
2.10.  Et  andet  problem,  der trænger  sig på i lige  så 
høj grad,  er efter  Udvalgets  mening  snarlig  udar-
bejdelse  af en klar  plan  til behandling  og endelig 
oplagring  af radioaktivt  affald,  da dette  er et af de 
problemer,  der er af betydning  for befolkningens  sik-
kerhed  og  de  kommende  generationer.  Udvalget 
gjorde  allerede  opmærksom  på disse  problemer  i sine 
udtalelser  om revision  af det flerårige  forskningspro-
gram  og om meddelelsen  om fremme  af udnyttelsen 
af kerneenergi. 
15.3.75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 62/7 
2.11.  I  denne  forbindelse  har  Udvalget  også 
udtrykt  frygt  for, at Fællesskabets  uranforsyning  ikke 
synes  at være  så sikker,  som  det ofte  er blevet  sagt  i 
de seneste  år. Udvalget  mener,  at det også  er et af 
energiforskningsprogrammets  opgaver  at udvikle 
metoderne  til efterforskning  efter  uranmalm  samt  at 
stille  resultaterne  til rådighed  for de lande,  som  er vil-
lige til sammen  med  Fællesskabet  eller  dets  medlems-
stater  at anvende  disse  udviklingsresultater  på deres 
territorium  til gensidig  fordel. 
2.12.  Udvalget  mener,  at termonuklear  fusion 
hører  til Fællesskabets  målsætning  på lang  sigt. 
Fællesskabet  har hidtil  i høj grad  spillet  en samord-
nende,  men  alligevel  vigtig  rolle.  Skønt  man  i de sene-
ste år har gjort  betydelige  fremskridt,  finder  det,  at 
hvis fusion  nogensinde  kommer  til at spille  en rolle 
som energikilde,  vil det først  blive  i næste  århun-
drede.  Arbejdet  på disse  områder  skal  uden  tvivl 
videreføres  i et omfang,  der sikrer  i det mindste  rime-
lige muligheder  for succes,  men  dog  ikke  ud fra det 
synspunkt,  at det i den nærmeste  fremtid  kunne  yde 
et bidrag  til Fællesskabets  energiforsyning.  Alle  disse 
arbejder  skal  på ingen  måde  forsømmes,  men  det er 
efter  Udvalgets  opfattelse  de mest  lovende  kort-  og 
mellemfristede  projekter  i programmet  »Energi  til 
Europa«,  der  bør  prioriteres  højest.  Industrien  bør 
dog i videst  muligt  omfang  inddrages  i arbejdet  med 
kunststoffer  samt  udformningen  og den tekniske  gen-
nemførelse  af industrielle  systemer. 2.14.  Derimod  er der chance  for i løbet  af de næste 
to årtier  at opnå  en rentabel  anvendelse  af hydrogen 
som ny energikilde.  Udvalget  ser med  velvilje  på de 
nødvendige  udviklingsarbejder  indén  for rammerne  af 
energiforsyningsprogrammet;  man  må dog  tage  hen-
syn til arbejdet  i de pågældende  industrier,  og en 
stærk  koncentration  af forskningsarbejdet  må ikke 
være  til skade  for mere  lettilgængelige  energikilder. 
2.15.  Udvalget  er enigt  med  Kommissionen  i, at 
ved alle F og U-arbejder  skal  udnyttelsen  af nye ener-
gikilder  være  foreneligt  med  beskyttelsen  af miljøet. 
Da næsten  enhver  form  for energiudnyttelse  bortset 
fra solenergien,  har større  eller  mindre  indvirkning  på 
miljøet,  må man  i hvert  enkelt  tilfælde  undersøge, 
hvordan  den  absolut  nødvendige  sikring  af energifor-
syningen  kan  bringes  i overensstemmelse  med  kra-
vene  til miljøbeskyttelse. 
2.16.  Udvalget  er enigt  med  Kommissionen  i, at 
det er nødvendigt  at forske  yderligere  ved  hjælp  af 
systemmodeller  med  henblik  på at finde  frem  til den 
bedst  mulige  strategi;  i denne  forbindelse  bør udvik-
lingen  af de forskellige  former  for energikilder  og 
-teknik  anskues  i deres  indbyrdes  dynamiske  sam-
menhæng.  I tilknytning  hertil  bør  man  være  særlig 
opmærksom  på energiomkostningerne  og -udbyttet 
ved investering  i de forskellige  energisystemer. 
2.13.  Efter  Udvalgets  mening  gør  sig de samme 
overvejelser  også  gældende  for sol-  og jordvarme-
energi.  På kort  sigt  vil der  være  forholdsvis  lave 
omkostninger  forbundet  med  anvendelse  af solenergi 
til supplerende  opvarmning  og varmtvandsforsyning 
af boliger  og bygninger,  hvorfor  forsknings-  og udvik-
lingsindsatsen  på dette  område  bør  fortsættes  og 
fremskyndes.  Solenergiens  muligheder  kommer  imid-
lertid  på grund  af de klimatiske  forhold  i medlems-
staterne  kun i betragtning  inden  for et snævert  anven-
delsesområde.  Skønt  der i den seneste  tid er gjort  be-
tydelige  fremskridt  med  anvendelsen  af organiske 
halvledere  til konvertering  af solenergi  bør anvendel-
sen af fotoelektrisk  konvertering  til kommerciel 
strømfremstilling  i storteknisk  målestok  ikke  forelø-
big komme  på tale.  Med  hensyn  til udnyttelsen  af 
jordenergi  forekommer  muligheden  for  en snarlig 
rentabel  udnyttelse  lidet  lovende  bortset  fra enkelte 
undtagelser  ved særligt  gunstige  placeringer.  Men  for 
på langt  sigt at sikre  energiforsyningen  er det nødven-
digt så hurtigt  som  muligt  at finde  midler  og veje  til 
at udnytte  andre  nye energiformer  end kerneenergien. 2.17.  Ved  alle  de F og U-projekter,  som  i første 
række  bør fremmes,  skal  man  efter  Udvalgets  opfat-
telse undersøge,  om det er formålstjenligt  og nyttigt 
at samarbejde  med  andre  ståter,  især  med  de euro-
pæiske  lande,  men  også  med  USA,  som  har til hensigt 
at gennemføre  et stort  energiforskningsprogram  (Pro-
ject Independence).  Udvalget  har også  beskæftiget  sig 
indgående  med  spørgsmålet  om et sådant  energiforsk-
ningsprograms  organisation  og finansielle  udgifter. 
2.18.  Kravet  om effektivt  og med  et præg  af tvang 
at koordinere  forskningen  i medlemsstaterne  på 
afgrænsede  områder  hilses  ganske  vist velkommen  af 
Udvalget  og modtager  dets  støtte  men  med  henvis-
ning til, at sådanne  rådighedsbeføjelser  over  nationale 
forskningsarbejder  og forskningskapacitet  medfører 
overtagelsen  af ansvaret  for sådanne  installationer. 
Dette  gælder  så meget  desto  mere,  som  Kommissio-
nen gør krav  på at spille  en koordinerende  rolle  hvad 
angår  F og U-arbejderne  inden  for  energisektoren. 
Udvalget  er klar  over,  åt det her drejer  sig om afgø-
rende  indskrænkninger  i medlemsstaternes  kompe-
Nr. C 62/8 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 15. 3. 75 
tence.  På baggrund  af energisituationen  i Fællesska-
bet mener  det dog,  at disse  vidtgående  beføjelser  til 
gennemførelse  af koordineringen  af F og U på ener-
giområdet  skal  gives  hurtigst  muligt.  Efter  Udvalgets 
opfattelse  giver  dette  også  deltagerne  ret til at få alle 
oplysninger  om  de nuværende  og planlagte  F og 
U-arbejder.  Man  må dog  sørge  for,  at man  i den  for-
bindelse  tilgodeser  de informationsforpligtedes  beret-
tigede  interesser. 
2.19.  Hvad  angår  det årlige  F og U-beløb  på 1,5 
milliarder  RE,  som  Fællesskabet  anser  for  nødven-
digt,  frygter  Udvalget,  at dette  beløb  ikke  vil være 
tilstrækkeligt  til at nå de afstukne  mål  på kort  og 
mellemlang  sigt.  Det  anser  midlerne  for utilstrække-
lige, fordi  de ca. 6 % af de samlede  offentlige  investe-
ringer  på energiområdet,  der er afsat  til F og U, ligger 
under  den  gennemsnitprocent  på 10, som  Kommissio-nen anfører  for et »sundt  teknologisk  system«.  Der 
rejser  sig endnu  større  tvivl  med  hensyn  til denne  an-
del på 6 % når  man  tænker  på, at energisektoren  jo 
har brug  for  en kompliceret,  endnu  ikke  udviklet 
teknologi,  og at denne  sektors  F og U-behov  derfor 
nok vil være  betydeligt  større  end  gennemsnitsbehovet 
i andre  sektorer.  Når  energisektoren  hidtil  har  klaret 
sig med  at anvende  6 % af sine  samlede  kapitalinve-
steringer  til F og U, så kan  dette  ikke  være  nogen 
målestok  for de vanskelige  teknologiske  problemer  i 
forbindelse  med  nyudviklingen  af energikilder. 
Bruxelles,  den  30. januar  1975. 
Henri  CANONGE 
Formand  for 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg 
BILAG 
til Det økonomiske  og sociale  Udvalgs  udtalelse 
Følgende  ændringsforslag  blev  i løbet  af diskussionen  forkastet: 
Punkt  2.6  ændres  til: 
»En stor  del  af Fællesskabets  udgifter  til forskning  og udvikling  bør  efter  afdelingens  opfat-
telse  anvendes  til udvikling  af kerneenergi.  Således  som  Udvalget  konstaterede  i sin udtalelse 
om Kommissionens  meddelelse  om  »Fremme  af udnyttelsen  af kerneenergi«  er der  knyttet  en 
lang  række  problemer  til anvendelsen  af kerneenergi.  I betragtning  af den  store  usikkerhed 
og risiko,  der  stadig  er forbundet  med  kerneenergien,  understreger  afdelingen,  at man  om-
hyggeligt  bør  undersøge  alle  tænkelige  konsekvenser  før der bliver  truffet  konkrete  foranstalt-
ninger  med  hensyn  til anvendelse  af kerneenergi  i større  omfang.  Der  må navnlig  findes  pas-
sende  løsninger  på sikkerheds-  og miljøproblemerne.  Forskningsaktiviteter  på disse  to områder 
bør således  efter  afdelingens  mening  prioriteres  højt«. 
Punkt  2.7  ændres  til: 
»Desuden  bør  forskningen  inden  for  reaktorudvikling  først  og fremmest  koncentreres  om 
højtemperaturreaktorer  og formeringsreaktorer.  Først  når  formeringsreaktorer  anvendes  kom-
mercielt,  vil Fællesskabet  opnå  betydeligt  større  uafhængighed  for så vidt  angår  reaktorernes 
forsyning  med  kernebrændstof.  Tilsvarende  stor  betydning  tilkommer  osv.«. 
Begrundelse: 
I nævnte  udtalelse  af 26.  juni  1974  (*), som  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  enstem-
migt,  anføres  bl.a.  følgende: 
»Udvalget  glæder  sig  over,  at eventuelle  bestrålingsmæssige  virkninger  af de  fremtidige 
nukleare  installationsprogrammer  over  længere  tidsrum  vil blive  undersøgt.  I øjeblikket  råder 
(l) EFT  nr. C 116  af 30. 9. 1974. 
15.3.  75 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 62/9 
man dog  ikke  over  tilstrækkeligt  detaljerede  oplysninger  om virkningerne  af den  planlagte 
omfattende  indsats  på kerneenergiområdet«. 
Som forholdene  er i øjeblikket  og i betragtning  af de store  risici,  som  udnyttelse  af kerne-
energien  medfører  for befolkningen  (og kommende  generationer),  bør der først  og fremmest 
findes  passende  løsninger  på sikkerheds-  og miljøproblemerne.  Derfor  er forskningsindsats  på 
disse  områder  af allerstørste  betydning. 
Resultat  af afstemningen 
Stemmer  for: 35, stemmer  imod:  47, undlod  at stemme:  7. 
Udtalelse  om Fællesskabets  politik  i Middelhavsområdet 
Udvalgets  udtalelse  har ingen  tekst  som  grundlag. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Udvalget  besluttede  på sin 126.  plenarforsamling  den 19. december  1974  på forslag  fra 
sit præsidium  at afgive  en udtalelse  om det nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 127.  plenarforsamling  holdt  i Bruxelles 
den 29. og 30. januar  1975  sin udtalelse  om den  nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  — 
under  henvisning  til artikel  20, stk. 4, i Udvalgets  for-
retningsorden, 
under  henvisning  til den  beslutning,  der efter  forslag 
fra præsidiet  blev  truffet  på plenarforsamlingen  den 
19. december  1974  om at udarbejde  en udtalelse  om 
»Fællesskabets  politik  i Middelhavsområdet«, 
under  henvisning  til Udvalgets  studie  over  landbrugs-
aspekterne  i Fællesskabets  politik  i Middelhavsom-
rådet, 
under  henvisning  til udtalelse  af 14. januar  1975  fra 
Afdelingen  for forbindelser  udadtil, 
under  henvisning  til den  beretning,  som  ordføreren, 
fr. Baduel  Glorioso,  har afgivet, ud fra følgende  betragtninger: 
Der har siden  1961  eksisteret  tosidéde  aftaler  mellem 
EØF  og landene  i Middelhavsområdet, 
Europa-Parlamentet  har ført  forhandlinger  og fremsat 
forslag, 
Kommissionen  fremlagde  i 1972  forslag  om en samlet 
EØF-politik  i Middelhavsområdet, 
der foreligger  beslutninger  fra  Topmødet  i Paris  i 
1972  og fra Rådet  for De europæiske  Fællesskaber, 
som bekræfter  nødvendigheden  af en sådan  politik, 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  127.  ple-
narforsamling  den 29. og 30. januar  1975  (mødet  den 
30. januar),  og Kommissionen  har  sendt  Rådet  meddelelse,  dateret 
23. januar  1974,  vedrørende  Fællesskabets  forbindel-
ser med  de energiproducerende  lande,