DA    DA DA 
DA    DA  EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 16.12.2010 
SEK(2010) 1583 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN 
  
Ledsagedokument til 
 
Forslag til  
 
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING 
 
om tekniske krav til kreditoverførsler og direkte debite ringer i euro og om ændring af 
forordning (EF) nr. 924/2009 
 
(EØS-relevant tekst) 
SEK(2010) 1584 endelig 
SEK(2010) 1585 endelig 
KOM(2010) 775 endelig 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Indledning .................................................................................................................. .. 3 
2. Problemstilling ............................................................................................................. 3 
2.1. Årsager til den langsomme migration til SEPA........................................................... 3 2.2. Virkningerne af en langsom  migration uden slutdato: et  referencescenario (ingen 
intervention) ................................................................................................................. 4  
3. EU's ret til at handle og begrundelse............................................................................ 5 4. Mål ......................................................................................................................... ...... 5 
5. Politiske valgmuligheder.............................................................................................. 6 6. Konsekvensanalyse og sammenligning af løsningsmodeller....................................... 6 6.1. Indvirkningen af yderligere incitamenter..................................................................... 6 6.2. Indvirkningen af en fastsættelse af en slutdato for SEPA-migrationen ....................... 6 
6.3. Sammenligning af et referencescenario sat over for fastsættelsen af en slutdato........ 7 
6.3.1. Sammenligning med hensyn til at opnå de særlige mål............................................... 7 6.3.2. Sammenligning for så vidt angår indvirkningen på aktørerne..................................... 8 6.4. Underordnede løsningsmodeller af tekni sk art for gennemførelsen af en SEPA 
migration med en slutdato............................................................................................ 8 
7. Tilsyn og evaluering................................................................................................... 10 
DA 3   DA 1. INDLEDNING  
Hensigten med et fælles eurobetalingsområde (i det følgende benævnt "S EPA") er at oprette 
et integreret marked for elektroniske beta linger i euro uden væsentlig skelnen mellem 
indenlandske og grænseoverskrid ende betalinger. For elektroni ske betalingers vedkommende 
findes der stadig en lang række forskellige in denlandske betalingsformater, -standarder og 
-bestemmelser i EU. SEPA vil give euro pæiske borgere og virksomheder billige, 
brugervenlige og pålidelige betalingstjenester  og vil skabe gunstige betingelser for øget 
konkurrence og udvikling af betalingsrelaterede fornyelser. 
Det er meget vigtigt, at SEPA-initiativet bliver en succes i den nuværende økonomiske, 
monetære og politiske kontekst. De eventuelle direkte og indire kte fordele ved SEPA for den 
europæiske økonomi generelt set overstiger 300  mia. EUR over en periode på seks år, under 
forudsætning af at migrationen til SEPA-betal ingsinstrumenter er altomfattende og hurtig. 
Der er allerede nået to vigtige milepæle på vej mod gennemførelsen af SEPA, nemlig 
iværksættelsen af SEPA-kredi toverførselsordningen den 28. ja nuar 2008 og iværksættelsen af 
SEPA-ordningen for direkte debitering den 2. november 2009. 
SEPA blev oprindeligt udtæ nkt som et hovedsageligt markedsdrevet projekt. De 
fælleseuropæiske ordninger er udtænkt og gennemf ørt af Det Europæiske Betalingsråd (EPC), 
som er et beslutnings- og koordineringsorgan oprettet af den eur opæiske banksektor. 
Imidlertid er alle kategorier af  aktører ved at nå til den erke ndelse, at det kan blive nødvendigt 
med juridisk bindende slutdatoer for at si kre en vellykket afslutning af projektet. 
Denne konsekvensanalyse er begrænset til at om fatte to betalingsinstrumenter, nemlig euro-
kreditoverførsel og direkte debiteringer i euro.  
2. PROBLEMSTILLING  
En fuldstændig integration af betalingsmarked et opnås først, når fælleseuropæiske betalings-
instrumenter har erstattet traditionelle indenla ndske instrumenter. Imidlertid er de fælleseuro-
pæiske betalingsinstrumenter på  nuværende tidspunkt langt fra at  erstatte de indenlandske 
betalinger. Siden april 2010 er kun 7,5 % af alle  kreditoverførsler, der er behandlet ved 
clearings- og afviklingsmekanism er, udført i kreditoverførselsformatet. En ekstrapolering af 
disse data betyder en forventet gennemførelse  af SEPA efter mere end 30 års migration. 
2.1. Årsager til den langsomme migration til SEPA 
De underliggende årsager: Usikkerhed i fo rbindelse med gennemførelsen af SEPA og 
udfasningen af de traditionelle produkter. Manglen på en fælles tidshorisont tilskynder 
markedsaktørerne både inden for udbud og efters pørgsel til at udskyde migrationsindsatsen. 
Så længe eksisterende betalingsinstrumenter  kan anvendes, vil betalingstjenestebrugerne 
udskyde den nødvendige migrationsindsats. På de n anden side holder bankerne sig tilbage 
med at foretage de nødvendige investeringer i SEPA inden for infrastruktur og marketing, 
indtil de er sikre på , at kunderne og systemerne er modne  til SEPA. Tilbageholdenheden for 
så vidt angår udbud forstærkes af  opfattelsen af, at der mangler  klarhed om en hensigtsmæssig 
og langsigtet forretningsmodel for SEPA-ordni ngen for direkte debitering, som fuldt ud 
opfylder EU's konkurrencebestemmelser. Begge sider af markedet – udbud og efterspørgsel – 
venter på, at den anden først foretager sig noget. 
DA 4   DA Investeringsuvilje: ulempe ved at være  den første, der foretager sig noget. Betalings-
tjenesteudbydere, som beslutter sig for at mark edsføre de nye SEPA-instrumenter tidligt og 
aktivt, har en større ulempe ved at være de første, der foretager sig noget. I overgangsperioden 
skal disse udbydere stadig afholde dobbelte omkostninger både til de gældende betalings-systemer og til det nye SEPA-system.  
Manglende incitament for beta lingstjenesteudbydere til at udvikle SEPA-produkter, der fuldt 
ud opfylder brugernes behov. Så længe der ikke er vished om gennemførelsen af SEPA, kan 
udbyderne fortsat tilbyde de eksi sterende traditione lle produkter til deres kunder og har ikke 
tilstrækkeligt incitament til at udvikle og markedsføre de SEPA-produkter aktivt, som 
opfylder alle kundekrav. 
Fragmenteret efterspørgsel efte r og ringe kendskab til SEPA. Markedet for betalingstjenester 
er karakteriseret ved, at efters pørgslen (betalingstjenestebrugerne) er meget mere fragmenteret 
end udbudssiden (betalingstjenesteudbyderne) og mangler kendskab til fordelene ved SEPA.  
2.2. Virkningerne af en langsom migration uden slutdato: et referencescenarie 
(ingen intervention) 
Manglende udnyttelse af stordri ftsfordele som følge af fors kellige betalingsstandarder og 
-processer. Til trods for, at kreditoverførselsord ningen og ordningen med direkte debitering 
findes, foretages indenlandske transaktioner st adig hovedsageligt i inde nlandske traditionelle 
formater. I 2009 var der stadig mere end 20 fors kellige nationale afviklingsinfrastrukturer og 
ordninger for detailbetalinger i euro.  Disse forskelle forhindrer, at  betalingstjenesterne mellem 
medlemsstaterne fungerer gnidningsfrit og, at der opnås stordriftsfordele. 
Med hensyn til efterspørgslen er  det stadigvæk nødvendigt, at vi rksomheder, der arbejder i et 
multinationalt miljø, tilre ttelægger deres likviditetstransaktioner og cash pool i nationalt regi. 
De er nødt til at opretholde forbindelsen ti l mange betalingstjenesteudbydere, der tilbyder 
forskellige former for og et forskelligt om fang af tjenester, og so m anvender forskellige 
betalingsformater. 
Begrænset konkurrence på EU's betalingsmarked . Enhver betalingstjenesteudbyder, der i 
øjeblikket planlægger at komme ind på et ude nlandsk marked for betalingstjenester, skal 
opfylde en række rent tekniske og forretningsmæssige krav på nationalt plan. Kompleksiteten 
ved sådanne tilpasninger og de deraf følgende omkostninger udgør en betydelig hindring for 
de aktører, der ønsker at tilbyd e deres tjenester i udlandet. 
Betalingstjenestebrugernes mobilitet på tværs af grænserne er også et vigtigt krav i 
forbindelse med effektiv konkurrence på marked et for betalingstjenester. Åbningen af en 
betalingskonto i en anden medlemsstat i dag afvises ofte af beta lingstjenesteudbyderne med 
den ene begrundelse, at kunden ikke har bopæl e ller ikke er statsborger i den pågældende 
medlemsstat. Følgelig er brugernes valgmuligheder ofte begrænset til de etablerede virksomheder på de nationale markeder, og betalingstjenester af gr ænseoverskridende art 
eksisterer enten ikke eller er mere komplicerede end nødvendigt.  
For så vidt angår de direkte debiteringer begrænser eksistensen af forretningsmodeller, som 
bygger på multilaterale interbankg ebyrer mellem betalingstjenesteudbydere i et begrænset 
antal medlemsstater, og som er etableret for at fi nansiere hele driften af systemet med direkte 
debitering, også konkurrencen og forhindrer, at der dukker nye, effektive og konkurrence-
dygtige markeder op. 
DA 5   DA Forhindret fornyelse. Et fragmenteret marked for betali ngstjenester forhi ndrer, at der dukker 
effektive fælleseuropæiske fornyelser inden fo r betaling op, f.eks. betalinger via online og 
mobiltelefon eller e-faktureri ng. Da innovative tjenester som ofte kun dukker op på nationalt 
plan, er der en risiko for en forøget og fortsat fragmentering af markedet. 
Ikke-produktive investeringer og dobbelte drifts omkostninger i forbindelse med traditionelle 
betalingsformer og SEPA-ordningerne.  Mange deltagere i det europæiske marked for 
betalingstjenester er tynget af dobbelte omkostninger og overga ngsomkostninger i forbindelse 
med tilvejebringelse og anvendelse af betalingstjenester. Det kræver betydelige ekstra ressourcer sideløbende at opret holde traditionelle indenlands ke betalingsordninger og en ny 
fælleseuropæisk SEPA-ordning, og det medfører  manglende afkast på allerede foretagne 
investeringer. 
En langvarig migration til SEPA ville medføre et  generelt tab på 43 mia. EUR for samfunds-
økonomien over en periode på bare  seks år. De negative virkninge r ville blive fordelt på alle 
aktører med undtagelse af forbrugerne. 
3. EU'
S RET TIL AT HANDLE OG BEGRUNDELSE  
Et integreret marked for betalinger i euro kr æver i sagens natur en  indsats på EU-plan, 
eftersom de grundlæggende standarder, beste mmelser og processer skal være ens i alle 
medlemsstaterne. Det underbygger målet med artike l 3 i traktaten om De n Europæiske Union, 
som omhandler et indre marked og en økonomis k og monetær union med euroen som valuta. 
Alternativet til en indsats på EU-plan ville være  et system med multilaterale eller bilaterale 
aftaler, som ville være alt for komplicered e og bekostelige i samm enligning med lovgivning 
på EU-niveau. En intervention på EU-plan er derfor i overensstemmelse med nærheds-
princippet. 
4. MÅL 
I overensstemmelse med de identi ficerede problemer er følgende  politiske mål blevet udpeget: 
Generelt 
– at øge effektiviteten og konkurrenceevne n inden for EU-markedet for betalings-
tjenester ved at opnå stordriftsfordele og driftsmæssige synergieffekter både inden 
for udbud og efterspørgsel 
– at skabe åbne og lige konkurrencevilkår på EU-markedet for betalingstjenester og 
gøre det lettere at opnå en nedadgående pr iskonvergens inden for betalingstjenester i 
Europa 
– at etablere en fælleseuropæisk platform , hvorfra der kan iværksættes innovative og 
værdiforøgende betalingstje nester og produkter.  
Specifikt: 
– at opnå fuld driftsmæssig integration af  EU-markedet for betalingstjenester med 
hensyn til kreditoverførsl er og direkte debitering 
DA 6   DA – at fjerne dobbelte omkostninger og alt for komplicerede betalingssystemer, der 
skyldes behovet for at opretholde mange forskellige betalingsordninger både inden 
for udbud og efterspørgsel. 
På det operationelle plan: 
– at skabe åbenhed og markedssikkerhed for så vidt angår genne mførelsen af SEPA 
inden for kreditoverførsler og direkte debitering og en udfasning af de tilsvarende traditionelle betalingsinstrumenter. 
5. P
OLITISKE VALGMULIGHEDER  
Man kan forestille sig tr e forskellige scenarier: 
Ingen intervention – referencescenarie.  I henhold til dette scen arie overlades SEPA-
migrationen til markedskræfterne. 
Sætte skub i SEPA-migrationen genn em yderligere incitamenter.  I dette scenarie fremskyndes 
SEPA-migrationen, og den styrkes gennem en ræ kke foranstaltninger på medlemsstatsplan.  
Fastsættelsen af en slut dato for SEPA-migrationen.  I henhold til dette scenarie vil der ved 
forordning blive fastsat en slutdato for SE PA-migrationen. Indenlandske traditionelle 
betalingsinstrumenter vil skulle udfases og erstattes af fælleseuropæiske instrumenter. 
6. KONSEKVENSANALYSE OG SAMMENLIGNING AF LØSNINGSMODELLER  
6.1. Indvirkningen af yderligere incitamenter 
En langsom SEPA-migrationsproces vil i princippet kunne fremskyndes gennem en række 
foranstaltninger, som foretages af eller rettes mod forskellige SEPA-aktører på nationalt plan. På udbudssiden vil en omfattende kommunika tions- og oplysningskampagne over for 
betalingstjenestebrugerne kunne være nyttig. På efterspørgselssiden vil disse foranstaltninger 
kunne suppleres med investeringsstøtte til virk somheder, f.eks. i form af knap så strikse 
amortiseringsbestemmelser, afskrivning af om kostninger til uddannelse af personale eller 
sågar skattenedsættelser. Dertil kommer, at de offentlige myndigheder kunne påtage sig en 
førende rolle i migrationsprocessen og aktivt fremme SEPA-betalingsinstrumenterne. Man 
kunne også overveje en vis form for koordinering på EU-plan. 
En stor fordel ved en sådan tilgang ville være, at den ik ke kræver en langvarig lovgiv-
ningsprocedure, og den forbliver ret fleksibel.  En fundamental svaghed ved en sådan tilgang 
er, at ethvert sæt ikke-bi ndende foranstaltninger, der bare skal fremskynde SEPA-
migrationen, ikke løser de underliggende problemer, som nævnt i punkt 2.1. Desuden kan 
sådanne foranstaltninger måske være for bekos telige i det nuværende økonomiske klima, og 
det kan være vanskeligt at måle deres merværdi i form af øget velfærd. 
Der må derfor ses bort fra muligheden med hensyn til yderligere incitamenter.  
6.2. Indvirkningen af en fastsættelse af  en slutdato for SEPA-migrationen 
I en undersøgelse, der er udfør t af CapGemini, skønnes det, at fordelene ved en hurtig 
migration fra de tradit ionelle betalingsinstrume nter til SEPA-instrumen ter kunne beløbe sig til 
DA 7   DA 123 mia. over en periode på seks år. Ifølge undersøgelsen  skyldes den anslåede samlede 
fordel en endnu højere gevinst på efterspørgselss iden (175 mia. EUR), som udlignes at et tab 
på udbudssiden (52 mia. EUR). Fordelene fo r efterspørgslen skyldes to faktorer: 
– besparelser af driftsomkostninger som følge af en optimering af betalings-
transaktionerne 
– en positiv virkning som følge af lavere  bankgebyrer på grund af øget konkurrence. 
Undersøgelsen forudsiger, at fordelene på ef terspørgselssiden ville blive fordelt temmelig 
jævnt på alle aktører, dvs. forbrugere, virkso mheder og den offentlige sektor. Disse fordele er 
bare de direkte virkninger af en hurtig migration til SEPA. 
Rent kvalitativt vil en slutdato i forbinde lse med SEPA-kreditoverførsler og direkte 
debiteringer øge fordelen e for aktørerne inden for følgende områder: 
Øget standardisering medfører mindre kompleksitet og stordriftsfordele. Virksomhederne 
ville med en fuldstændig SEPA-migration kunne cen tralisere deres likvidite tsstyring i euro og 
forenkle/automatisere deres beta lingsprocedurer. For forbrugern e, som bliver stadig mere 
mobile, ville grænseoverskridende standard iserede betalinger fjerne behovet for flere 
bankkonti i flere forskellige lande.  
Øget konkurrence i et område med åbne og mere transparente vilkår. For betalings-
tjenesteudbyderne ville et  integreret marked for betalinge r betyde en lettere markedsadgang 
på tværs af grænserne, hvilket derved tiltr ækker nye markedsaktører og øger konkurrencen.  
Endvidere ville standardisered e betalingsinstrumenter for br ugerne, virksomhederne og det 
offentlige gøre det lettere at sammenligne be talingsprodukter og dermed gøre det muligt for 
brugerne at drage fordel af en  øget konkurrence og bedre priser.  
Muligheder for fælles europæisk innovation. Gennem fælles standarder og etableringen af lige 
vilkår på europæisk plan ville en gennemf ørt SEPA-migration medføre en fælleseuropæisk 
modernisering af betalingerne og udvikling af nye tjenester, f.eks. betalinger via online, 
mobiltelefon eller e-fakturering.  
6.3. Sammenligning af et referencescenarie sa t over for fastsættelsen af en slutdato 
6.3.1.  Sammenligning med hensyn til at opnå de særlige mål 
Gennemslagskraft  
Mål/løsningsmodel  Integration af det 
europæiske 
betalingsmarked for 
kreditoverførsler og 
direkte debitering  Afskaffelse af dobbelte 
omkostninger og alt for 
komplicerede betalings-
systemer  Virkning  
Referencescenarie 
"ingen aktion"  0 0 0 
Fastsættelse af en 
slutdato  +++ ++ ++ 
DA 8   DA Medvirken til opfyldelse af målene:   
+++ (stærk); ++ (moderat); + (svag) positiv medvirken  
– – – (stærk); – – (moderat): – (svag) negativ medvirken. 0 neutral medvirken  
6.3.2.  Sammenligning for så vidt angår indvirkningen på aktørerne 
Aktører  Fordele  Omkost-
ninger  Generel 
virkning  
Virksomheder  Forbedret likviditetsstyring 
øget likviditet, 
lavere bankgebyrer og 
administrationsomkostninger ved 
indenlandske betalinger, 
uafbrudt behandling, 
udvikling af værdiforøgende tjenester  Migrations-
indsats – nye 
eller opgrade-
rede betalings-
systemer og 
-processer, 
uddannelse af 
personale  +++ 
Offentlig 
administration  Lavere bankgebyrer og 
administrationsomkostninger,  
uafbrudt behandling, 
udvikling af værdiforøgende tjenester, 
øger fordelene ved offentligt udbud af 
betalingstjenester, da tilbuddene bedre kan 
sammenlignes og ineffektivitet forårsaget af 
indenlandske betalingsformater normalt 
forsvinder  Migrations-
indsats – nye 
eller opgrade-
rede betalings-
systemer og 
-processer, 
uddannelse af 
personale  ++ 
Forbrugere  Lavere bankgebyrer/større udbud af tjenester 
som følge af øget konkurrence, 
mere innovative, brugervenlige, sikre og 
praktiske betalingsinstrumenter  Ændring af 
vaner – IBAN-
nr. (og om 
nødvendigt 
BIC-kode)  ++ 
Banker/betalings-
tjenesteudbydere  Stordriftsfordele/besparelser på 
driftsomkostningerne, 
nye virksomhedsmuligheder i takt med færre 
konkurrencemæssige hindringer  Investeringer i 
SEPA-beta-
lingsordning, 
indtægtsvirk-
ninger for 
etablerede 
virksomheder 
som følge af 
øget 
konkurrence  + 
Generel virkning sammenlignet med referencescenariet 
Ud fra denne sammenligning anbefales det at vælg e den løsningsmodel, hvor der fastsættes en 
slutdato.  
6.4. Underordnede løsningsmodell er af teknisk art for gennemførelsen af en SEPA-
migration med en slutdato 
For at en slutdato skal være effektiv, skal de n være klart defineret på det tekniske plan. Der 
findes en række underordnede løsningsmodeller for gennemførelsen af  en migration med 
slutdato inden for seks relevante områder. Disse underordnede løsnin gsmodeller er blevet 
sammenlignet med de sæt af kriterier, som stammer direkte fra de politiske mål. 
DA 9   DA Referencegrundlag for vedtagelse af fælleseurop æiske kreditoverførsle r og direkte debitering.  
Det anbefales at indføre en sl utdato på grundlag af generell e væsentlige krav, dvs. krav, som 
fælleseuropæiske kreditoverførsler  og direkte debitering skal opfyl de. De væsentlige krav skal 
også omfatte de eksisterende internationale, fæ lles standarder. To andre alternativer blev 
vurderet og forkastet, især en ti lgang, der er baseret på gælde nde ordninger og regler udviklet 
af Det Europæiske Betalingsråd og en tilgang, der er begrænset til de eksisterende tekniske 
standarder.  
Transaktionsdomæne.  Det anbefales at følge en tilgang, hvor de væsentlige krav finder 
anvendelse i hele transaktionsdom ænet for betalingstransaktione n. På efterspørgselssiden kan 
der skønsmæssigt spares 84 mia. EUR i drif tsomkostninger, men det forudsætter, at 
integrationen af betalingsmarkedet kommer til at omfatte mere end interbankområdet. Følgelig er den løsningsmode l, der går ud på at begræn se de væsentlige krav til 
interbankområdet, blevet vurderet og forkastet af ovenstående årsager. 
Oprettelse af bankkonti på tværs af grænser.  Det anbefales at afskaffe forskelsbehandling af 
borgere, som ikke har bopæl og ikke er stats borgere i et givet land, ved oprettelse af 
betalingskonti. På den måde er det muligt at høste  alle de fordele, der er forbundet med SEPA 
i form af øget konkurrence (91 mia. EUR). En fort sættelse af den gældende praksis er blevet 
vurderet og forkastet af  ovennævnte årsager. 
Produktspecifikation.  Det anbefales også at anvende en slutdato for nicheprodukter, dvs. 
kreditoverførsler og direkte de biteringer, som omfatter betali nger af mindre beløb og andre 
særlige funktionaliteter. For at tage højde  for de nødvendige ti lpasninger af de 
fælleseuropæiske ordninger indf øres der dog en overgangspe riode på 3-5 år. To andre 
alternativer blev vurderet og fo rkastet, nemlig en samlet tilgang, der finder anvendelse på 
nicheprodukter på samme måde som på standa rdprodukter, og en permanent udelukkelse af 
nicheprodukter fra de væsentlige krav. 
Geografisk rækkevidde.  Det anbefales at vælge den und erordnede løsningsmodel med en 
fælles slutdato for euroområdet og en senere fælles slutdato for området uden for 
euroområdet, da andelen af eurobetalinger i området uden for euroområdet kun udgør ca. 2 % 
af alle eurobetalinger. To andre alternativer bl ev vurderet og forkastet, især medlemsstaternes 
individuelle slutdatoer og en fælles specifik sl utdato for euroen og for medlemsstater uden for 
euroområdet.  
Frist.  Det anbefales at vælge den underordnede løsningsmodel med forskellige slutdatoer: 
senest et år efter forordningens  ikrafttrædelse for kreditoverfør sler og to år i forbindelse med 
direkte debitering. Den underordne de løsningsmodel i forbindelse med én fælles slutdato for 
kreditoverførsler og direkte debite ring blev vurderet og forkastet. 
Klarhed vedrørende en langsigtet forretn ingsmodel for direkte debitering i Europa.  Det 
anbefales at forbyde den almene anvendelse af multilaterale interb ankgebyrer på alle 
transaktioner med direkte debiteringer melle m betalingstjenesteudbyde rne (og foranstalt-
ninger med samme mål og virkning) og kun tillade  multilaterale interban kgebyrer på særlige 
vilkår i forbindelse med transaktioner med dire kte debitering, som ikke  kan udføres korrekt, 
eller som tilbagekaldes af en be talingstjenesteudbyder. For at sikre ensartede vilkår bør der 
kun tillades bilaterale og ensidi ge interbankgebyrer for disse  transaktioner, hvis de er 
omkostningsbaserede, og hvis de sigter mod en effektiv omkostningsfordeling til den enhed, 
der har forårsaget disse transaktioner. Alternativerne med hensyn til at fortsætte den 
nuværende praksis eller indføre positive eller maksimale multilate rale interbankgebyrer for 
DA 10   DA hver enkelt transaktion med direkt e debitering er blevet overveje t og forkastet, da det ikke 
medfører en ændring af den gældende opfattels e af, at der mangler klarhed, hvilket er med til 
at gøre migrationen til SEPA langsommere. 
7. TILSYN OG EVALUERING  
Det anbefales, at der tre år efter ikrafttrædel sen af denne forordning foretages en evaluering 
for at vurdere, hvor effektiv de n har været med hensyn til at opnå de mål, der er forelagt i 
konsekvensanalysen, og afgøre, hvorvidt det er nødvendigt med nye foranstaltninger eller 
ændringer.