Resumé Det luxembourgske retssystem er kendetegnet ved, at opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed ligger på et højt niveau, og ved generelt høj effektivitet. En forfatningsreform, der skal styrke retsvæsenets uafhængighed yderligere ved at forankre det i forfatningen og etablere et råd for retsvæsenet, er under behandling i parlamentet. Hvad angår kvaliteten af retssystemet, er der foranstaltninger på vej, som skal fremme digitaliseringen af retsvæsenet, hvor der i øjeblikket er plads til forbedring. Navnlig kan tilstedeværelsen af midler til at indbringe sager, sende stævninger og følge retssager online forbedres. Desuden drøftes en reform af retshjælpssystemet, som skal forenkle bestemte procedurer og give et større antal borgere adgang til det. Civilrettens effektivitet ligger på et konstant højt niveau, men der mangler stadig data for det forvaltningsretlige område. Luxembourg har generelt de juridiske og institutionelle rammer for bekæmpelse af korruption på plads. Der er ikke fastlagt en specifik strategi for korruptionsbekæmpelse, ligesom der ikke er etableret et organ for korruptionsbekæmpelse, og justitsministeriet har ansvaret for den overordnede politikkoordinering. De institutionelle rammer for forebyggelse og bekæmpelse af korruption er delt mellem flere myndigheder. Korruption betragtes som finansiel og økonomisk kriminalitet og håndteres af anklagemyndigheden, mens revisionsmyndigheden fører tilsyn med den finansielle forvaltning af statens organer, myndigheder og tjenester. Der er rapporteret om mangel på ressourcer hos anklagemyndigheden, og rekrutteringsprocessen og ressourceallokeringen er under vurdering. Der er et stærkere fokus på forebyggende foranstaltninger som for eksempel etiske regler og et adfærdskodeks for ministre og parlamentsmedlemmer. Desuden er lobbyvirksomhed og 'svingdørsfænomener' ikke reguleret, og der er ikke etableret et nationalt lobbyregister. Tilsynsmyndigheden for audiovisuelle medier er uafhængig, men der udtrykkes bekymring for dens effektivitet, navnlig på baggrund af begrænsede menneskelige ressourcer og det store antal udenlandske tjenesteudbydere, der har licens i landet. Alle enheder, der er indført i det luxembourgske virksomhedsregister, herunder medievirksomheder, skal fremlægge detaljerede oplysninger om deres ultimative retmæssige ejere og gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige. Lovgivningen om ytringsfrihed i medier sikrer beskyttelsen af journalister, og rammerne for beskyttelsen af journalister er generelt robuste. Der er i de seneste år ikke blevet rapporteret om trusler mod journalister. Der udtrykkes en vis bekymring over forsinkelser i behandlingen af anmodninger om aktindsigt i dokumenter hos offentlige myndigheder. Processen for vedtagelse af lovgivning indbefatter udførelse af konsekvensanalyser og høring af interesseparter, og uafhængige myndigheder spiller en vigtig rolle i magtdelingen. En særskilt forfatningsreform, der blev vedtaget den 15. maj 2020, har styrket forfatningsdomstolens rolle og afhjælper den situation, hvor en lovbestemmelse, der er erklæret forfatningsstridig, fortsat skaber retsvirkninger. En anden foreslået reform, der stadig er under behandling i parlamentet, søger at forankre ombudsmandsinstitutionen i forfatningen, hvilket vil bidrage til at styrke denne institution yderligere. Desuden anses Luxembourg for at have åbne rammer for civilsamfundet, og nye tiltag skal styrke disse rammer yderligere.





I.Retssystem

Retssystemet har to adskilte grene af domstole: almindelige domstole med kompetence i civil- og kriminalsager og forvaltningsdomstole, der behandler sager, som hører under forvaltningsretten. Grenen bestående af almindelige domstole omfatter tre fredsdommere, to kredsdomstole med funktion som almindelige domstole, en appeldomstol og en kassationsdomstol. Grenen bestående af forvaltningsdomstole består af forvaltningsdomstolen i første instans og appeldomstolen i forvaltningsretlige sager. Forfatningsdomstolen dømmer i sager om loves overholdelse af forfatningsmæssige bestemmelser. Dommerkandidater udvælges af en komité, der udelukkende er sammensat af dommere, og udnævnes efterfølgende formelt af formanden . Til poster ved den øverste domstol og appeldomstolen i forvaltningsretlige sager udnævnes dommere af formanden efter indstilling fra henholdsvis den øverste domstol eller appeldomstolen. Anklagemyndigheden er uafhængig, men retsforfølgningen finder sted under justitsministerens myndighed. De to advokatforbund er uafhængige og repræsenterer advokater, der er etableret i Luxembourg.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed ligger på et højt niveau. 74 % af befolkningen og 74 % af virksomhederne anser niveauet for domstolenes og dommernes uafhængighed for at være 'temmelig eller meget højt'. Mens niveauet for opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed i den brede befolkning har været konsistent i de seneste år, er opfattelsen blandt virksomhederne genstand for større udsving.

En planlagt ændring af forfatningen skal indføre nye elementer med henblik på at styrke retsvæsenets uafhængighed yderligere. Retssystemet omfatter i øjeblikket ikke en domstolsstyrelse. Den 5. maj 2020 blev det foreslået at ændre forfatningen på den måde, at der oprettes en sådan styrelse, som skal have kompetence til at udpege dommerkandidater til alle poster inden formandens formelle udnævnelse af dem. Styrelsen skal også have beføjelse til at indlede disciplinærsager mod dommere, rådgive i sager vedrørende retssystemet og udarbejde etiske standarder for retsvæsenet. Styrelsen skal have ni medlemmer: formanden for den øverste domstol, formanden for appeldomstolen i forvaltningsretlige sager, den øverste anklagemyndighed, tre dommere, der udpeges af deres fagfæller, to repræsentanter for civilsamfundet og de akademiske institutioner samt en advokat . Den foreslåede forfatningsændring vil stadig være genstand for debat i parlamentet. Det er vigtigt, at den foreslåede reform i sin endelig udformning tager højde for Europarådets relevante standarder . Derudover skal den foreslåede forfatningsændring eksplicit forankre dommeres uafhængighed i forfatningen. Mens det ifølge det første ændringsforslag både var dommere og anklagemyndighed, der skulle være uafhængige , nævner den nyeste version kun dommeres uafhængighed, hvilket har skabt bekymring hos visse interesseparter. Denne ændring vil også fortsat være genstand for debat i parlamentet.

Justitsministerens beføjelse til at kræve retsforfølgning i en konkret sag anvendes ikke i praksis og er forbundet med beskyttelsesforanstaltninger. Anklagemyndigheden anerkendes som uafhængig, men retsforfølgning finder formelt sted under justitsministerens myndighed. Ministeren har kompetence til at give anklagemyndigheden pålæg om at foretage retsforfølgning i individuelle sager, men må ikke give pålæg om at afstå fra at foretage retsforfølgning. I tilfælde af at der konkret gives pålæg om at foretage retsforfølgning, skal dette begrundes og forelægges skriftligt og gøres tilgængeligt for parterne i retssagen. Det ser desuden ud til, at beføjelsen til at give konkrete pålæg ikke anvendes i praksis. De juridiske beskyttelsesforanstaltninger, der er indført, ser i kombination med den aktuelle praksis ud til at begrænse risikoen for anklagemyndighedens autonomi.

Kvalitet

Processen for digitalisering af retssystemet pågår løbende. Der er stadig plads til forbedring af digitaliseringen af retssystemet. Navnlig ligger offentlighedens onlineadgang til information om retsvæsenet samt tilstedeværelsen af elektroniske midler til at indbringe sager, sende stævninger og følge retssager i øjeblikket på et lavt niveau. Der er onlineadgang til de fleste domstoles domme, men det er normalt kun meget væsentlige sager, der offentliggøres. For at fremme digitaliseringen af retssystemet skal projektet 'det papirløse retssystem' (JUPAL) give offentligheden adgang til mere information om retssystemet ved at oprette en portal, hvor borgere kan komme i forbindelse med advokater, dommere og notarer, og øge offentliggørelsesprocenten for domme. Projektet forventes afsluttet i 2026.

Der pågår løbende drøftelser om en reform af retshjælpssystemet. Retshjælpssystemet giver i øjeblikket kun mulighed for fuld godtgørelse af advokatsalærer og dækkede retsafgifter, med en berettigelsesgrænse i forbrugersager, der ligger under Eurostats fattigdomsgrænse. Der pågår drøftelser om en reform af systemet med henblik på at forenkle administrative procedurer og også tilbyde delvis retshjælp, hvis bestemte kriterier er opfyldt. En sådan reform vil have til formål at give et større antal borgere adgang til (delvis) retshjælp og på den måde forbedre adgangen til retsvæsenet.

Effektivitet

Civilrettens effektivitet ligger på et konstant højt niveau, men der mangler visse data, hvad angår det forvaltningsretlige områdes funktion. Civilrettens effektivitet ligger på et konstant højt niveau, dog har retssager i anden og tredje instans en betydeligt længere varighed. Antallet af verserende civile sager er lavt, og en konstant gennemførelsesprocent på omkring 100 viser, at de civilretlige myndigheder håndterer sagsmængden effektivt. Der mangler dog data for længden af retssager og antal verserende sager på det forvaltningsretlige område. Det betyder, at der ikke er et klart overblik over retssystemets samlede effektivitet.

II.Rammer for bekæmpelse af korruption

De institutionelle rammer for forebyggelse og bekæmpelse af korruption er delt mellem flere myndigheder. Justitsministeriet er den primære myndighed med ansvar for politikkoordinering og generelle korruptionsanliggender. I ministeriet fungerer et regeringsudvalg, udvalget for forebyggelse af korruption, som rådgivende forum og understøtter den overordnede nationale politik for bekæmpelse af korruption. Der er som sådan ingen særlig anklagemyndighed på korruptionsbekæmpelsesområdet, men anklagemyndighedens afdeling for økonomiske og finansielle anliggender har særlige kompetencer til at efterforske straffesager af økonomisk og finansiel art, herunder korruptionssager.