DA Den Europæiske Unions Tidende C 322/39

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2009/C 322/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006. Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»GENISSE FLEUR D’AUBRAC«

EF-Nr.: FR-PGI-005-0257-15.10.2002

BGB ( X ) BOB ( )

1. Betegnelse:

»Génisse Fleur d’Aubrac«

2. Medlemsstat eller tredjeland:

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1. Produkttype:

Kategori 1.1. Kød (og slagteaffald), fersk

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1:

»Génisse Fleur d’Aubrac« er en kviekalv, der ikke har kælvet, og som er afkom af hundyr af racen Aubrac og handyr af racen Charolaise. »Génisse Fleur d’Aubrac«-kviekalven slagtes, når den er mellem 28 og 42 måneder gammel.

Slagtekroppenes vigtigste egenskaber er følgende:

— minimumsvægt på 280 kg

— kropsbygning: E, U og R i henhold til EUROP-klassifikationen

— fedningsgrad: kategori 2 og 3 i henhold til EUROP-klassifikationen

— pH ≤ 6 mindre end 24 timer efter slagtning målt i longissimus dorsi ved den 13. lændehvirvel

— minimale hængningstid for slagtekroppene: 7 dage efter slagtning

— ingen synlige mangler: ingen afpudsningsmangler, spor af oksebremselarver, ingen hæmatomer.

Kødet er stærkt rødt. Det er relativt fedtfattig og let marmoreret.

Slagtekroppene sælges hele eller halve (fersk), i engrosopskæringer (fersk), i muskler/klar til udskæring (fersk eller frossent), i muskler/udskåret (fersk eller frossent) og i individuelle stykker (fersk eller frossent).

3.3. Råvarer:

Ikke relevant

3.4. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

Fra fødsel til fravænning

Kalvene dier deres mødre i stalden og på græsengene. Når kalvene sættes på græs, får de lov at græsse, som de har lyst. Afvænningen foregår naturligt og må ikke ske mindre end seks måneder efter kælving. Kunstig diegivning er ikke tilladt. Hvis vejrforholdene kræver det, kan opdrætteren i enkelte måneder før afvænningen give kraftfoder som tilskudsfoder.

Fra afvænning til afslutningen på opdrætsperioden

Det meste af foderet skal være produceret på bedriften. Der kan i tilfælde af ekstreme vejrforhold gøres undtagelse herfra (tørke osv.). Foderet består af:

— naturligt forekommende etårige eller flerårige planter

— midlertidige græsmarker baseret på græsplanter og/eller bælgplanter

— vedvarende naturlige græsmarker.

Foderet kan anvendes frisk (grønt), tørret (hø) og/eller efter opbevaring i våd tilstand (ensilage). Fodertilskuddet gives som supplement til grundfoderet, der består af foder produceret på bedriften.

Foderkrafttilskuddet, der kan være fra en fabrikant eller være produceret på bedriften, er udelukkende fremstillet af: korn/produkter og biprodukter af korn/olieholdige frø/produkter og biprodukter af olieholdige frø (oliekager)/produkter og biprodukter af frø af bælgplanter/affald af rodknolde, rødder og frugter/melasse/dehydreret lucerne/mælkeprodukter/olie og vegetabilsk fedt/mineralstoffer (carbonater, phosphater, salt, magnesia)/gær og produkter af gær. Der anvendes kun fodertilskud, der opfylder lovgivningens krav.

Majs, uanset i hvilken form, kan ikke anvendes fra 18 måneder.

Slutfasen i opdrætsperioden

I slutfasen står kvierne i staldbygninger eller på græsarealer i mindst 4 måneder. Kvierne får fodertilskud, der gives som supplement til grundfoderet, der består af foder produceret på bedriften. Fodertilskuddet, der kan komme fra en producent heraf eller være produceret på bedriften, skal udelukkende bestå af produkter, der er opført på listen over fodertilskud, der kan gives fra afvænningen til slutningen på opdrætsperioden og må ikke overstige 400 kg per dyr. Majs, uanset i hvilken form, kan ikke anvendes fra 18 måneder.

3.5. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

Kvierne »Génisse Fleur d’Aubrac« er født, opdrættet og opfedet i området for BGB’en »Génisse Fleur d’Aubrac«. Bedriftens hovedsæde, alle bygninger og græsmarker, herunder marker anvendt til græsningsskifte (og anvendt til fremstilling af »Génisse Fleur d’Aubrac«), skal ligge i området for BGB’en.

»Génisse Fleur d’Aubrac«-kviekalvene enten opdrættes hos én enkelt opdrætter fra fødslen til slagtning eller kan være genstand for videresalg én enkelt gang. Den sidste opdrætter skal beholde dyret i mindst 4 måneder.

»Génisse Fleur d’Aubrac«-kviekalvene skal slagtes i området, som BGB’en dækker. Transport af kviekalvene (eventuelle stop undtaget) må ikke overstige 4 timer. Denne forpligtelse er både begrundet i hensynet til dyrenes velfærd under transporten og til at undgå at stresse dyrene. Stress indvirker negativt på udbyttet af slagtekroppene og på kødets kvalitet. Transporten skal derfor reduceres, så det arbejde, som opdrætterne har udført, ikke har været forgæves.

3.6. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv.:

Ikke relevant

3.7. Specifikke mærkningsregler:

Certifikaterne for oprindelsesgaranti og mærker skal angive følgende:

— kategori: kviekalv

— produktbetegnelse: »Génisse Fleur d’Aubrac«

— kontrolorganets adresse

— logo BGB

— »Génisse née de mère de race Aubrac et de père de race Charolaise«

— »Elevage alternant pâturage et étable«

— »Génisse née et élevée en Pays de l'Aubrac«

— dyrets nationale identifikationsnummer.

4. Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Området dækket af BGB’en »Génisse Fleur d’Aubrac« omfatter 313 kommuner i 4 departementer, der er Aveyron, le Cantal, la Haute-Loire og la Lozère.

Departementet Aveyron

Kantonerne Bozouls, Campagnac, Entraygues-sur-Truyère, Espalion, Estaing, Laguiole, Laissac, Mur-de-Barrez, Pont-de-Salars, Rodez-Nord, Saint-Amans-des-Côts, Saint-Chely-d’Aubrac, Saint-Geniez-d’Olt, Sainte-Geneviève-sur-Argence, Salles-Curan og Sévérac-le-Château: alle kommuner.

Kantonen Conques: kommunerne Conques, Saint-Félix-de-Lunel og Sénergues.

Kantonen Marcillac-Vallon: kommunerne Muret-le-Château og Salles-la-Source.

Kantonen Rodez-Est: kommunerne Rodez-Est og Sainte-Radegonde.

Kantonen Rodez-Ouest: kommunen Rodez-Ouest.

Kantonen Vézins-de-Lévezou: kommunerne Saint-Laurent-de-Lévézou, Ségur og Vézins-de-Lévézou.

Departementet Cantal

Kantonerne Chaudes-Aigues, Pierrefort, Ruynes-en-Margeride, Saint-Flour-Nord, Saint-Flour-Sud: alle kommuner.

Kantonen Massiac: kommunerne Bonnac, La Chapelle-Laurent, Ferrières-Saint-Mary, Saint-Mary-le-Plain, Saint-Poncy og Valjouze.

Kantonen Murat: kommunen Neussargues-Moissac.

Departementet Haute-Loire

Kantonen Pinols: kommunerne Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Desges og Pinols.

Kantonen Saugues: kommunerne Chanaleilles, Croisances, Esplantas, Grèzes, Saint-Christophe-d’Allier, Saint-Vénérand, Saugues, Thoras, Vazeilles-Près-Saugues og Venteuges.

Departementet Lozère

Kantonerne Aumont-Aubrac, Le Bleymard, Chanac, Châteauneuf-de-Randon, Fournels, Grandrieu, Langogne, Le Malzieu-Ville, Marvejols, Mende-Nord, Mende-Sud, Nasbinals, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Chély-d’Apcher og Saint-Germain-du-Teil: alle kommuner.

Kantonen La Canourgue: kommunerne Banassac, Canilhac, La Canourgue, Saint-Saturnin og La Tieule.

Kantonen Florac: kommunen Bondons.

Kantonen Massegros: kommunen Recoux.

Kantonen Pont-de-Montvert: kommunerne Fraissinet-de-Lozère, Le Pont-de-Montvert og Saint-Maurice-de-Ventalon.

Kantonen Villefort: kommunerne Altier og La Bastide-Puylaurent.

5. Tilknytning til det geografiske område:

5.1. Det geografiske områdes egenart:

Aubrac-området består af enkelte små naturlige bjergregioner i det sydlige Massif Central. Det er et karakteristisk fysisk miljø, der hovedsagelig består af palæozoiske bjerge, der er vulkanske. Generelt er det beliggende i over 600 meters højde og er karakteriseret af lange og kolde vintre og rigeligt regn. Det består mestendels af græsningsarealer: naturlige græsningsarealer (lokalt benævnt »devèzes«), mose- og hedearealer, engdrag, underskove, basaltholdige, granitholdige og skiferholdige bjergområder og græsgange.

Højden og relieffet har fået indbyggerne på disse områder til at udvikle en »hyrdeøkonomi«, der er baseret på bjerggræsning.

5.2. Produktets egenart:

»Génisse Fleur d’Aubrac«, der er afkom af hundyr af racen Aubrac og handyr af racen Charolaise, er et særegent produkt, der forener de bedste egenskaber fra en hårdfør landlig race med de bedste egenskaber fra en kødkvægrace. Det er en produktion, som opdrætterne i Aubrac-området behersker, og produktionen af »Génisse Fleur d’Aubrac« har en lang historie i området. Denne krydsning skaber en kvie, der er let at opdrætte og opfede, samtidig med at kvien vokser hurtigt og har en god kødsætning.

Opdræt af »Génisse Fleur d’Aubrac«-kvierne er kendetegnet ved den rytme, hvormed kvierne skiftevis går på græs og er i stalden, hvilket afhænger af de klimatiske forhold i Aubrac-området, der betinger de to perioder i opdrætningen:

— sommerperioden (fra april/maj til november/december), hvor kvierne græsser frit

— vinterperioden (november/december til april/maj), hvor kvierne er opstaldet og fodres med hengemt foder.

»Génisse Fleur d’Aubrac« giver et kød, der er stærkt rødt, relativt magert og let marmoreret.

5.3. Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

BGB’en »Génisse Fleur d’Aubrac« bygger på de faglige færdigheder og omdømme, der er knyttet til produktet.

De faglige færdigheder, som opdrætterne af »Génisse Fleur d’Aubrac« har udviklet, giver sig udtryk i et opdrætningssystem, der er specifikt for Aubrac-området. Kendetegnene er brugen af naturlige græsarealer, de lange perioder, hvor malkekvæget går på græs, valget af den hårdføre landrace Aubrac som omdrejningspunkt i systemet og udvælgelsen af produkter fra »Génisse Fleur d’Aubrac« med stor merværdi.

I Aubrac-området er opdræt baseret på græsning. Afhængigt af den geografiske placering er der specifikke kendetegn ved kviernes græsgang:

— i en højde af omkring 1 000 meter er jorderne mestendels vulkanske, og det regner meget og regelmæssigt, hvilket sikrer, at der hele tiden er græs i græsningsperioden. Bedrifternes arealer består især af varige græsmarker, hvor kvierne græsser. Det er også et område, hvor meget kvæg tilbringer sommeren

— i en højde af omkring 800 / 1 200 meter i det område, der er granitagtigt (omkring halvdelen af Aubrac-området), er jorderne dannet på granitsand og bliver tørre om sommeren. Men de talrige engdrag og »devèzes« gør det muligt for kvierne at græsse om sommeren

— i en højde på under 800 meter på de granitholdige udløb tørrer jorderne naturligt, hvilket skaber mangel på græs om sommeren, og derfor bringes besætningerne højere op om sommeren.

»Génisse Fleur d’Aubrac«-kvierne skal i hele produktionsperioden skifte mellem græsning og opstaldning. Størstedelen af disse kviers foder produceres på bedriften.

Forureningen fra græsningen, der foregår på store arealer, er ikke stor, men den fremkommer så at sige som et resultat af de naturligt forskelligartede arealer. Uden anden tilsætning end kalkholdige stoffer (lav Ph i særligt sure jorde), men med en effektiv forvaltning af de organiske gødningsstoffer (gylle og ajle), når den op på 1 husdyrenhed/ha på de basaltindholdige områder (de frodigste) og 0,6 til 0,8 husdyrenhed/ha på områderne med granit, skifer og sandsten (de naturlige mængder af næring er her lidt mindre, men om foråret er græsningsarealerne kvalitativt lige så rige på næring).

På grund af deres hårdførhed kan hundyrene af racen Aubrac bedre tilpasse sig omgivelserne og er gode til at mobilisere kropsreserverne i strenge perioder (de lange vintre) og gendanne disse i gode perioder (græsning om foråret og om sommeren). De føder regelmæssigt en kalv om året uden risiko ved kælvningen. Krydsningen med handyr af racen Charolaise har i næsten 50 år bevirket, at Aubrac-områdets oksekødsproduktion økonomisk er blevet velkørende. I søgningen efter et større udbytte af de bedste dyr (ofte vælges disse efter strenge kriterier) vælger flere og flere opdrættere at producere »Génisse Fleur d’Aubrac«-kvier, der har en bedre kødsætning, mens det smagfulde kød og den fine knoglestruktur, der er kendetegnet for Aubrac-racen, er bevaret.

Siden antikken er der vidnesbyrd, der viser den store betydning, som opdræt har haft i Aubrac-området, hvor græsning i bjergområderne er af særlig betydning. Først var osteproduktion vigtigst, men i løbet af det 20. århundrede bliver kødproduktionen lidt efter lidt dominerende, og fra 1960’erne bliver det populært at krydse den lokale race Aubrac med racen Charolaise, og lidt efter lidt blev »Génisse Fleur d’Aubrac« udbredt.

»Génisse Fleur d’Aubrac« nævnes for første gang i pressen i 1991 i forbindelse med en festdag til ære for denne race. De første dyr markedsføres under betegnelsen »Génisse Fleur d’Aubrac« i oktober 1991. Siden omtales »Génisse Fleur d’Aubrac« regelmæssigt i fagpressen og i offentligheden. Håndbogen over lokale produkter (Le Guide des Produits du Terroir, forlaget »Editions du Seuil«) tildelte i 1997 en udmærkelse (Label Excellence Terroir) til foreningen til støtte af produkter fra Aubrac (Association des Produits de l’Aubrac) og til opdrætterne af »Génisse Fleur d'Aubrac«. Den 27. maj 2002 var mere end 200 personer — fagfolk og lokalpolitikere - samlet for at fejre salget af den 10 000’ende »Génisse Fleur d’Aubrac«, hvilket blev omtalt i den regionale presse. Fagfolkene har deltaget på forskellige landbrugsmesser: »Salon International de l’Agriculture« i Paris i marts 2004, »Salon de la boucherie et du goût« i Marseille i november 2005 og »Salon des produits et des filières de qualité« i Marvejols i april 2006. De gør desuden »Génisse Fleur d’Aubrac«-kvierne kendte for forbrugerne med plakater (i slagterbutikkerne), reklamer og liste over salgssteder (der uddeles på markeder, messer, ved specielle lejligheder osv.). »Génisse Fleur d’Aubrac« er desuden i mange år blevet udmærket i konkurrencer og andre årlige begivenheder: »Fête de la Transhumance« og »Festival du bœuf gras de Pâques« i Laguiole (Aveyron).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCAnnexesGenisseFleurdAubrac.doc