Forslag til RÅDETS FORORDNING om den fælles markedsordning for tørret foder for produktionsårene 2004/05 til 2007/08

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Et langtidsperspektiv i politikken for et bæredygtigt landbrug

1. MOD ET BÆREDYGTIGT LANDBRUG

I 1999 vedtog Det Europæiske Råd i Berlin Agenda 2000-reformen af den fælles landbrugspolitik, et nyt og vigtigt skridt i landbrugsreformprocessen. Agenda 2000 giver en europæiske landbrugsmodel konkret form og har til formål at bevare driftssystemernes diversitet i hele Europa, herunder i regioner med særlige problemer, i de kommende år. Blandt målene kan nævnes øget markedsorientering og større konkurrenceevne, fødevaresikkerhed og -kvalitet, stabilisering af landbrugsindkomsterne, integration af miljøhensyn i landbrugspolitikken, udvikling af landdistrikternes levedygtighed, forenkling og større decentralisering.

Disse mål falder i tråd med den strategi for bæredygtig udvikling, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Gøteborg i 2001, ifølge hvilken de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger af alle former for politik skal behandles koordineret og tilgodeses i beslutningstagningen.

Kommissionen vedtog meddelelsen om midtvejsrevisionen: Et bæredygtigt landbrug [1] i juli 2002. Meddelelsen gav en vurdering af udviklingen af reformen af den fælles landbrugspolitik siden 1992. Den konkluderede, at der er sket store fremskridt. Markedsligevægten er blevet forbedret, og landbrugsindkomsterne har udviklet sig positivt. Der er skabt et solidt grundlag for udvidelse og for de igangværende WTO-forhandlinger. På mange områder er der dog stadig uoverensstemmelse mellem de mål, der er opstillet for den fælles landbrugspolitik, og dens evne til at levere de resultater, samfundet forventer. Kommissionen har derfor foreslået nogle tilpasninger af den fælles landbrugspolitik.

[1] KOM(2002) 394 endelig.

Ved fremsættelsen af sine forslag til retsforskrifter har Kommissionen taget hensyn til konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Bruxelles i oktober 2002 og til den intense debat efter offentliggørelsen af meddelelsen i juli 2002 i Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og andre rådgivende udvalg og i samfundet. Debatten er blevet beriget ved kontakter i medlemsstaterne med repræsentanter for landbrugere, industri, forbrugere, miljøgrupper og NGO'er. Der har vist sig at være bred enighed om midtvejsrevisionens mål. Men der er også givet udtryk for betænkelighed og usikkerhed. Ved fremsættelsen af sine forslag har Kommissionen søgt at tage hensyn til denne betænkelighed og usikkerhed og til konvekvensanalyserne og de nye budgetkrav, der følger af aftalen i Bruxelles.

Aftalen mellem stats- og regeringscheferne i Bruxelles om at give opbakning til Kommissionens forslag om indførelse af direkte støtte i de nye medlemsstater var et vigtigt skridt i udvidelsesprocessen. Det banede vej for en vellykket afslutning på forhandlingerne med ti kandidatlande i København i december 2002. Ved denne aftale blev der lagt loft over markedsudgifterne og udgifterne til direkte støtte i et udvidet EU, så udgifterne stiger langsommere end indflationen. I aftalen blev der også henvist til betydningen af de ugunstigt stillede områder og landbrugets mangeartede funktioner, dvs. betydningen af anden søjle.

Foruden gennemførelse af en midtvejsrevision af den fælles landbrugspolitik i henhold til anmodningen fra Det Europæiske Råd i Berlin er det nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger for at leve op til de nye opgaver og udfordringer, der blev fastslået i Gøteborg og Bruxelles. Den nye langsigtede plan for landbrugsudgifterne i form af et loft kræver et klart perspektiv i den fælles landbrugspolitiks fremtidige udvikling. Uden en sådan sikkerhed, kan sektoren ikke lægge planer. Endnu et reformtiltag er derfor nødvendigt som anført i meddelelsen om midtvejsrevisionen:

- Forbedring af EU-landbrugets konkurrenceevne ved at gøre intervention til en ægte sikkerhedsnetsforanstaltning, der gør det muligt for EU-producenterne at reagere på markedssignalerne og samtidig beskytter dem mod ekstreme prissvingninger.

- Fremme af et mere markedsorienteret, bæredygtigt landbrug ved, at omlægningen af støtten fra produkt til producent afsluttes gennem indførelse af en frakoblet enkelt betaling pr. bedrift baseret på historiske referencemængder og betinget af, at kriterierne for miljø, fødevaresikkerhed og dyrevelfærd overholdes. Herved bliver indkomstbetalingerne til landbrugerne mere effektive.

- Ydelse af en mere afbalanceret støtte og styrkelse af udviklingen af landdistrikterne ved overførsel af midler fra første til anden søjle i den fælles landbrugspolitik via et EU-omfattende gradueringssystem og udvidelse af rækkevidden af de foreliggende instrumenter til udvikling af landdistrikterne med henblik på fremme af fødevarekvalitet, opfyldelse af højere normer og fremme af dyrevelfærd.

Den fælles landbrugspolitik i et klart perspektiv

De yderligere reformbehov vil efter al sandsynlighed resultere i supplerende udgifter, da det er nødvendigt at stabilisere landbrugernes indkomster på passende måde. Ud fra budgetbeslutningerne på topmødet i Bruxelles kan dette kun opnås ved at øge de disponible ressourcer gennem besparelser andetsteds i første søjle. Yderligere reformbestræbelser vil derfor kræve besparelser, når det gælder de eksisterende direkte betalinger og markedsudgifter.

Hvis der ikke opnås budgetbesparelser på en rimelig, gennemsigtig og forudsigelig måde, er der en reel risiko for, at EU når et dødt punkt i de yderligere beslutninger om landbruget. Det bliver nødvendigt samtidig at forhandle nedsættelser og omfordelinger af udgifterne i de konkrete tilfælde. Det vil næsten være umuligt at sikre ligevægt og retfærdighed, når det gælder de enkelte landbrugeres bidrag. Dette vil gøre det meget svært for landbrugerne at planlægge, da de ud over yderligere reformbestræbelser ikke vil kunne forudsige, hvordan disse bestræbelser skal finansieres.

Men den manglende sikkerhed vil ikke blot skade landbrugerenes interesser, men kan også underminere beslutninger om at bringe den fælles landbrugspolitik mere på linje med samfundets forventninger. En fragmenteret strategi for reformen af den fælles landbrugspolitik kan forværre mange eksisterende problemer og derved for alvor bringe et bæredygtigt landbrug i fare. Kommissionen har derfor foreslået en mekanisme, hvorved der kan opnås besparelser, som sikrer, at nye finansielle behov kan opfyldes på en afbalanceret måde i hele landbrugssektoren.

Forbedring af EU-landbrugets konkurrenceevne

Konsekvensanalysen bekræfter, at de tilpasninger, som Kommissionen foreslog i juli 2002, er nødvendige. Efter en bred debat om alternativerne for mælkekvoteordningen er det Kommissionens opfattelse, at Agenda 2000-reformen bør udvides for bedre at afspejle prisrealiteterne og imødekomme behovet for en yderligere differentiering af støtteniveauet for smør og skummetmælkspulver. Der foreslås også en ændring af kvalitetspræmierne for hård hvede for på en enkel måde at fremme kvalitetsproduktion.

Fremme af et mere markedsorienteret, bæredygtigt landbrug

Debatten om indførelsen af den frakoblede enkeltbetaling pr. bedrift har fremhævet nogle betænkeligheder, som Kommissionen har taget hensyn til i sine forslag.

- For at undgå, at jord opgives som følge af frakoblingen, har Kommissionen præciseret, at landbrugerne skal opfylde strenge arealforvaltningsforpligtelser som led i de nye krydsoverensstemmelseskrav. Ved at skabe større fleksibilitet i driften vil frakoblingen forbedre indkomstsituationen for mange landbrugere i marginalområder.

- For at sikre, at der både tages hensyn til forpagternes og ejernes interesser, omfatter forslagene en ordning for overførsler af betalingsrettigheder. Kun landbrugere, der rent faktisk producerer eller holder jorden i god agronomisk stand og således bevarer tilknytningen til jorden, vil modtage betalinger. Der indføres særlige ordninger for husdyrproduktion, som finder sted uden et dertil svarende tilliggende.

Hvad angår WTO-aspekterne, vil den nye enkeltbetaling pr. bedrift være forenelig med foranstaltningerne i den grønne kasse. Frakobling giver EU den bredest mulige forhandlingsmargen til at få opfyldt sine WTO-mål, fx når det gælder ikke-handelsrelaterede spørgsmål. Derfor kan forslagene om frakobling komme til at spille en afgørende rolle i bestræbelserne på at opnå det bedste forhandlingsresultat for den europæiske landbrugsmodel.

For at udnytte fordelene mest muligt, navnlig administrativt set, kommer betalingerne til at omfatte de flest mulige sektorer: alle produkter, der indgår i ordningen for korn, olie- og proteinafgrøder, tillige med bælgplanter, frø, kartofler til stivelsesfremstilling, oksekød og fårekød, de reviderede betalinger for ris, hård hvede og tørret foder og mejerisektoren i forbindelse med gennemførelsen af betalingerne for mejeriprodukter. Forslag for andre sektorer, som der er planlagt en reform for (sukker, olivenolie, tobak, bomuld og muligvis frugt og grøntsager, samt vin), følger i løbet af 2003.

Styrkelse af landdistriktsudviklingen

Forslagene om at udvide rækkevidden af de eksisterende instrumenter til landdistriktsudvikling for at fremme fødevarekvaliteten, opfylde højere normer og fremme dyrevelfærden er blevet godt modtaget i alle kredse.

Kommissionen har omhyggeligt noteret sig medlemsstaternes gentagne opfordringer til at forenkle EU-politikken for udvikling af landdistrikterne inden for anden søjle. Kommissionen er enig med medlemsstaterne om betydningen af en effektiv forvaltning af anden søjle. Den har allerede vist sin vilje til aktivt og konstruktivt at arbejde på en sådan forenkling sammen med medlemsstaterne, og den går helt og fuldt ind for at opnå konkrete resultater. Ved udgangen af december 2002 fremlagde Kommissionen vigtige forslag, der skal forenkle Kommissionens gennemførelsesbestemmelser om forvaltningen af programmeringen af landdistriktsudviklingen. Forenklingen får yderligere betydning i sammenhæng med de nuværende forslag om udvidelse af anvendelsesområdet for politikken for udvikling af landdistrikterne.

En mere afbalanceret støtte

Fastsættelsen af et loft over markedsudgifterne på landbrugsområdet i Bruxelles indebærer, at mekanismen for overførsler mellem de forskellige budgetposter ikke kan gennemføres før starten på de næste finansielle overslag. Kommissionen foreslår derfor, at der indføres et gradueringssystem fra starten på de næste finansielle overslag for at skabe bedre balance mellem støtten til markedsudgifter og støtten til landdistriktsudvikling.

Kommissionen understreger nødvendigheden af en yderligere styrkelse af anden søjle, især på baggrund af konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i Bruxelles. I denne henseende bør overførslen fra første til anden søjle ses som et første skridt til den nødvendige udbygning af udviklingen af landdistrikterne, uden at dette foregriber fremtidige drøftelser.

Denne overgang til anden søjle såvel som dækningen af de nye finansieringsbehov, der følger af de nye markedsreformer, vil blive opnået ved hjælp af et nyt degressionssystem. Ved dette system indføres princippet om bidrag, der stiger i forhold til det samlede beløb for de direkte betalinger, en bedrift modtager, for at sikre, at nedsættelserne af de direkte betalinger er afbalancerede og enkle at anvende.

2. INDVIRKNINGEN AF DE FORESLÅEDE REFORMER

Med de foreslåede tilpasninger af foranstaltningerne inden for den fælles landbrugspolitik opnås der maksimal fleksibilitet i produktionsbeslutningerne og en betydelig forenkling af den måde, hvorpå støtten ydes til producenterne, samtidig med, at de garanteres stabile indkomster. Ved gennemførelsen af disse tilpasninger bortfalder en stor del af de incitamenter i det nuværende støttesystem, der har negativ indflydelse på miljøet, anvendelsen af retsforskrifterne forbedres, og mere bæredygtige driftsmetoder fremmes. De vil også føre til en betydelig forenkling af den fælles landbrugspolitik, lette udvidelsesprocessen og hjælpe med til at forsvare den fælles landbrugspolitik i WTO.

De foreslåede tilpasninger supplerer EU's mål på internationalt plan, nemlig at sikre, at udviklingslandene får de fulde fordele ved udvidelsen af verdenshandelen samtidig med, at fødevaresikkerheden opretholdes. Som det fremgår af konsekvensanalysen, forventes forslagene i kraft af, at støtten går til mere ekstensive driftsmetoder og den interne støtte bliver mindre forstyrrende for samhandelen, at reducere de mængder, der kan gå til eksport, hvorved de medvirker til at få verdensmarkedspriserne til at stige, hvilket er til gavn for landbrugssektoren i udviklingslandene.

Disse tilpasninger er nødvendige for at sikre, at EU kan skabe en bæredygtig og forudsigelig politisk ramme for den europæiske landbrugsmodel i de kommende år. Den nye budgetramme gør disse ændringer endnu mere presserende. De vil sætte EU i stand til at bevare en stabil landbrugspolitik i fremtiden, sikre en gennemsigtig og mere retfærdig fordeling af indkomststøtten til landbrugerne og bedre imødekomme forbrugernes og skatteborgernes ønsker.

2.1. De økonomiske virkninger

Kommissionen har offentliggjort en detailleret konsekvensanalyse af de tilpasninger, der er foreslået i midtvejsrevisionen [2]. De generelle konklusioner af denne analyse er, at de ved midtvejsrevisionen fremsatte forslag trods de beskedne ændringer i den samlede støtte vil indebære en bedre fordeling af ressourcerne mellem produkterne og en mere effektiv indkomstoverførsel.

[2] Yderligere oplysninger fås på http://europa.eu.int/comm/agriculture/ publi/reports/mtrimpact/index_en.htm.

Der forudses en lille nedgang i EU's kornproduktion i alle analyserne, hovedsagelig på grund af gennemførelsen af frakoblingen af de direkte betalinger, forslaget om CO2-kredit og nedsættelsen af støttepriserne. Denne udvikling vil hovedsagelig være en følge af et mindre kornareal, for i de fleste analyser forventes der en stigning i gennemsnitsudbytterne. Hvede ser ud til at blive mindre berørt heraf end foderkorn, da hvedeproducenterne kan regne med en gunstigere prisudvikling på verdensmarkedet end producenterne af det meste foderkorn.

Indvirkningen af de ved midtvejsrevisionen fremsatte forslag på oliefrøproduktionen er mindre entydige, omend de fleste analyser snarere viser en lille nedgang i produktionen af oliefrø til fødevarebrug. Ifølge Kommissionens analyse vil CO2-kreditbetalingerne medføre en forhøjelse af produktionen af energiafgrøder, navnlig oliefrø, hovedsagelig på bekostning af kornproduktionen.

Gennemførelsen af frakoblingen af de direkte betalinger i husdyrsektoren vil medføre en vis tilbagegang i produktionen af okse- og fårekød, da den vil fremme ekstensiveringen af produktionssystemerne og derved få markedspriserne til at stige med positive virkninger for husdyrproducenternes indkomster.

Indvirkningen af de ved midtvejsrevisionen fremsatte forslag på landbrugsindkomsterne menes i almindelighed at være ret begrænsede for EU's landbrugssektor som helhed, idet virkningerne fra sektor til sektor og region til region dog muligvis vil variere.

Selv om gennemførelsen af frakoblingen af de direkte betalinger vil indebære en indkomststigning i husdyrsektoren (gennem højere markedspriser), vil denne stigning stort set blive opvejet på sektorniveau af den negative virkning, som nedgangen i markedspriserne for foderkorn får på indkomsterne på grund af afskaffelsen af intervention for rugs vedkommende.

2.2. Budgetvirkninger

For EU-15 giver de foreslåede foranstaltninger en anslået besparelse på 337 mio. EUR i regnskabsåret 2006 og omkring 186 mio. EUR fra 2010. Det skyldes, at de besparelser, der følger af forslagene om markedsforanstaltninger, er større end virkningerne af forslagene om direkte støtte, der anslås til mere end 729 mio. EUR i 2006 og omkring 1 610 mio. EUR fra 2010.

For de tiltrædende lande er den finansielle virkning i 2010 dog ensbetydende med en ekstraudgift på ca. 88 mio. EUR, som årligt stiger til ca. 241 mio. EUR i 2013 som følge af den direkte støttes stigende andel af deres samlede udgifter.

For at de samlede udgifter kan holdes inden for den nye øvre grænse, der er blevet besluttet i Bruxelles for finansieringen af markedsforanstaltninger og direkte støtte i et Europa, der udvides til 25 medlemsstater, foreslås en nedsættelse af den direkte støtte for EU-15 fra regnskabsåret 2007, jf. følgende tabel:

EU-25: Forventede udgifter for rubrik 1a - reformforslag

>TABELPOSITION>

3. MIDTVEJSREVISIONEN OG DE TILTRÆDENDE LANDE

I overensstemmelse med de interne ordninger for gennemførelse af informations- og konsultationsproceduren for vedtagelse af visse beslutninger og andre foranstaltninger, der skal træffes i perioden forud for tiltrædelsen, vil Kommissionen fremsende de vedlagte forslag til midtvejsrevision til de tiltrædende lande efter fremsendelsen til Rådet. Hvert af de tiltrædende lande kan anmode om en drøftelse af disse forslag i henhold til betingelserne i de ovennævnte ordninger. [3]

[3] DE INTERNE ORDNINGER FOR GENNEMFØRELSE AF INFORMATIONS- OG KONSULTATIONSPROCEDUREN FOR VEDTAGELSE AF VISSE BESLUTNINGER OG ANDRE FORANSTALTNINGER, DER SKAL TRÆFFES I PERIODEN FORUD FOR TILTRÆDELSEN, ER ENDNU IKKE BLEVET VEDTAGET AF KOMMISSIONEN.

4. BESKRIVELSE AF FORSLAGENE

4.1. Stabilisering af markederne og forbedring af de fælles markedsordninger

Markafgrøder

Korn

Der foreslås en endelig nedsættelse på 5 % (af de 20 %, der blev foreslået i Agenda 2000) for at bringe interventionsprisen for korn ned på 95,35 EUR/t fra 2004/05 og derved sikre, at intervention bliver et ægte sikkerhedsnet. For at undgå yderligere ophobning af interventionslagre udelukkes rug fra intervention.

Med interventionens aftagende rolle vil en sæsonbestemt korrektion for interventionsprisen ikke længere være berettiget. Det foreslås derfor, at ordningen med månedlige forhøjelser afskaffes. Der skal ikke længere anvendes produktionsrestitutioner for stivelse og visse afledte produkter.

Som følge af nedsættelsen af interventionsprisen for korn vil arealbetalingerne for korn og andre relevante markafgrøder blive forhøjet fra 63 EUR til 66 EUR/t. De kommer til at indgå i enkeltbetalingen pr. bedrift.

Proteinafgrøder

Det nuværende supplement for proteinafgrøder(9,5 EUR/t) vil blive opretholdt og ændret til en afgrødespecifik arealbetaling på 55,57 EUR/ha. Den vil blive betalt inden for grænserne af et nyt garanteret maksimumsareal på 1,4 mio. ha.

Hård hvede

Supplementet for hård hvede i traditionelle produktionsområder vil blive nedsat fra 344,5 EUR/ha til 250 EUR/ha og inkluderet i enkeltbetalingen pr. bedrift. Den særlige støtte til andre regioner, hvor der ydes støtte for hård hvede, som for øjeblikket er fastsat til 139,5 EUR/ha, vil gradvis blive afviklet. Nedsættelserne vil blive gennemført over tre år begyndende i 2004.

Der vil blive indført en ny præmie for at forbedre kvaliteten af hård hvede til anvendelse i produktionen af fine gryn og pasta. Præmien vil blive udbetalt i traditionelle produktionsområder til producenter, der anvender en vis mængde certificeret frø af udvalgte sorter. Der vil blive udvalgt sorter, som opfylder de kvalitetskrav, der gælder for produktion af fine gryn og pasta. Præmien er på 40 EUR/ha og betales inden for grænserne af det garanterede maksimumsareal, som på nuværende tidspunkt er gældende i de traditionelle produktionsområder.

Kartofler til stivelsesfremstilling

I forordning (EØF) nr. 1766/92 er der fastsat bestemmelser om en direkte betaling til producenter af kartofler til stivelsesfremstilling. Beløbet blev fastsat til 110,54 EUR pr. ton som led i Agenda 2000. 50 % af denne betaling vil blive inkluderet i enkeltbetalingen pr. bedrift på grundlag af de historiske leverancer til industrien. Den resterende del vil blive bevaret som afgrødespecifik betaling for kartofler til stivelsesfremstilling. Minimumsprisen afskaffes også.

Tørret foder

Støtten for tørret foder vil blive omfordelt mellem producenterne og forarbejdningsindustrien. Den direkte støtte til producenterne vil blive integreret i enkeltbetalingen pr. bedrift baseret på de historiske leverancer til industrien. For at tage hensyn til de gældende nationale garanterede mængder vil der blive anvendt nationale lofter.

I en overgangsperiode på 4 år vil der gælde en forenkelt støtteordning i form af en enkelt udbetaling til industrien for kunstørret og soltørret foder med et udgangsbeløb, der nedsættes kontinuerligt fra 33 EUR/t i 2004/05. De respektive nationale garantimængder vil blive slået sammen.

Frø

Ved forordning (EØF) nr. 2358/71 blev der fastsat støtte til produktion af udvalgte frøsorter. Støtten, der på nuværende tidspunkt betales pr. ton produceret frø, vil blive integreret i enkeltbetalingen pr. bedrift. Den vil blive beregnet ved, at det antal tons, hvortil der er ydet støtte, multipliceres med det beløb, der er fastlagt i henhold til artikel 3 i ovennævnte forordning.

Ris

For at genoprette markedsligevægten, der hovedsagelig er påvirket af initiativet Alt undtagen våben, foreslår Kommissionen en engangsnedsættelse af interventionsprisen på 50 % til en reel støttepris på 150 EUR/t svarende til verdensmarkedspriserne. For at stabilisere producentindkomsterne vil den nuværende direkte støtte blive forhøjet fra 52 EUR/t til 177 EUR/t, en sats, der svarer til den samlede godtgørelse for korn under 1992- og Agenda 2000-reformen. Heraf bliver 102 EUR/t en del af enkeltbetalingen pr. bedrift og udbetales på grundlag af de historiske rettigheder inden for grænserne af det nuværende garanterede maksimumsareal. De resterende 75 EUR/t multipliceret med 1995-reformudbyttet vil blive udbetalt som en afgrødespecifik støtte. Det garanterede maksimumsareal fastsættes til gennemsnittet for 1999-2001 eller til det nuværende garanterede maksimumsareal alt efter, hvilket areal der er mindst. Der vil blive indført en ordning med privat oplagring, som udløses, når markedsprisen bliver lavere end den reelle støttepris. Desuden vil der blive udløst særlige foranstaltninger, når markedspriserne falder til under 120 EUR/t.

Nødder

Det nuværende system vil blive afløst af en årlig standardbetaling på 100 EUR/ha, som gives for et garanteret maksimumsareal på 800 000 ha opdelt i nationale garanterede arealer. Medlemsstaterne kan forhøje dette beløb med et årligt maksimumsbeløb på 109 EUR pr. ha.

Mælk og mejeriprodukter

For at skabe stabile udsigter for mælkeproducenterne foreslår Kommissionen, at en reformeret mælkekvoteordning forlænges indtil mejeriåret 2014/15.

I marts 1999 besluttede Det Europæiske Råd i Berlin at udsætte ikrafttrædelsen af reformen i mejerisektoren af budgethensyn. Da der uventet er blevet budgetmidler til rådighed i de nuværende finansielle overslag, er det Kommissionens faste overbevisning, at den mejerireform, der blev vedtaget i Berlin, bør fremrykkes et år, så målene for reformen kan opfyldes og fordelene herved udnyttes snarest muligt. Desuden er det nødvendigt at foretage en yderligere nedsættelse af støtteprisen for mælk med en tilsvarende kvoteforhøjelse på 1 % pr. år i 2007 og 2008 baseret på referencemængderne efter den fulde gennemførelse af Agenda 2000.

Den forudsete faste nedsættelse på 5 % om året vil blive afløst af asymmetriske nedsættelser af interventionsprisen på 3,5 % om året for skummetmælkspulver og 7 % om året for smør i femårsperioden. Som helhed svarer denne nedsættelse af priserne for smør på 35 % og af priserne for skummetmælkspulver på 17,5 % til en samlet nedsættelse af EU's indikativpris for mælk på 28 % over 5 år. Interventionsopkøb af smør vil blive suspenderet over en grænse på 30 000 tons om året. Opkøb over denne grænse foreslås foretaget ved licitation.

Der vil blive givet yderligere kompensation i 2007 og 2008 i form af direkte betalinger efter samme beregningsmetode som i Agenda 2000. Alle betalinger i mejerisektoren vil blive integreret i enkeltbetalingen pr. bedrift.

4.2. Frafkobling af den direkte støtte - indførelse af en enkelt betaling pr. bedrift

De fleste af præmierne under de forskellige markedsordninger vil blive afløst af en enkelt betaling pr. bedrift. Landbrugerne vil få en enkelt betaling baseret på et referencebeløb, som dækker betalinger for markafgrøder, okse- og kalvekød (inklusive POSEI-ordningen og øerne i Det Ægæiske Hav), mælk og mejeriprodukter, får og geder, kartoffler til stivelsesfremstilling, bælgplanter, ris, frø og tørret foder i referenceperioden 2000 til 2002.

Denne enkeltbetaling pr. bedrift vil blive opdelt i betalingsrettigheder for at lette overførsler. Hver rettighed vil blive beregnet ved, at referencebeløbet divideres med det antal hektar, som ligger til grund for dette beløb (inklusive fodererarealet) i referenceårene.

I ansøgningen om betaling ifølge rettigheden skal antallet af støtteberettigede hektar opgives defineret som ethvert landbrugsareal på bedriften. Det støtteberettigede antal hektar omfatter ikke arealer med flerårige afgrøder, skov og arealer, der anvendes til andre formål end landbrug pr. 31. december 2002. For husdyrproduktion uden et tilsvarende tilliggende eller i de tilfælde, hvor rettigheden overstiger 10 000 EUR, gælder der en særlig betalingsrettighed med dertil svarende betingelser. Der vil blive fastlagt nationale lofter over betalingen pr. bedrift og den særlige betaling. 1 % af dette beløb vil blive reserveret til nødsituationer.

Rettigheder kan overføres med eller uden jorden mellem landbrugere i samme medlemsstat. En medlemsstat kan fastlægge regioner, hvor overførslerne er begrænsede. Desuden kan medlemsstaterne tilpasse rettighederne efter regionale gennemsnit.

Landbrugerne kan anvende dette areal til ethver landbrugsaktivitet bortset fra flerårige afgrøder. Enhver rettighed, som ikke er blevet udnyttet i en periode på højst 5 år vil, medmindre der er tale om force majeure og særlige omstændigheder, gå til en national reserve.

Styrkelse af normerne vedrørende miljø, fødevaresikkerhed, dyresundhed og -velfærd og arbejdssikkerhed

Der vil gælde obligatorisk krydsoverensstemmelse med lovfæstede europæiske normer inden for miljø, fødevaresikkerhed, dyresundhed og -velfærd og arbejdssikkerhed på bedriftsniveau. Som et nødvendigt supplement til frakoblingen for at undgå, at jord opgives med de deraf følgende miljømæssige problemer, vil de, der modtager direkte betalinger, også skulle bevare al landbrugsjord i god landbrugsmæssig stand.

Dette kommer til at gælde som en helhedsstrategi for den enkelte bedrift, og der vil blive anvendt sanktioner i tilfælde af, at kravene ikke overholdes på en betalingsmodtagers bedrift. Alle sektorer og både udnyttet og uudnyttet landbrugsjord vil være omfattet.

For landbrugere, der modtager enkeltbetalingen eller andre direkte betalinger som led i den fælles landbrugspolitik, og som ikke overholder disse lovfæstede normer, vil der blive anvendt et sanktionssystem. Sanktionen får form af delvis nedsættelse eller bortfald af støtten (afhængig af, hvor alvorlig sagen er).

Bedriftsrådgivningssystem

Bedriftsrådgivningssystemet bliver obligatorisk som en del af kravene om krydsoverensstemmelse. Systemets indførelse vil i første omgang være begrænset til producenter, der modtager over 15 000 EUR om året i direkte betalinger eller har en omsætning på over 100 000 EUR om året. Andre landbrugere skal kunne tilslutte sig systemet på frivillig basis. Denne service vil rådgive gennem tilbagemelding til landbrugerne om, hvordan normer og god praksis anvendes i produktionsprocessen. Bedriftsrevisionerne kommer til at omfatte struktureret og regelmæssig statusopgørelse og registrering af materialestrømme og processer, der findes relevante for et bestemt målemne (miljø, fødevaresikkerhed og dyrevelfærd). Der vil kunne ydes støtte til bedriftsrevisioner i forbindelse med udviklingen af landdistrikterne.

Langsigtet miljøvenlig jordudtagning

Producenter, der for øjeblikket skal opfylde jordudtagningsforpligtelsen, vil fortsat skulle udtage et areal svarende til 10 % af deres nuværende areal med korn, oliefrø og proteinafgrøder som en forudsætning for at modtage enkeltbetalingen pr. bedrift. Denne forpligtelse kommer ikke til at gælde for økologisk landbrug for det pågældende areal. De udtagne arealer indgår ikke i omdriften og bør hverken anvendes til landbrugsformål eller til produktion af afgrøder til kommercielle formål. Medlemsstaterne vil dog kunne tillade jordudtagning som led i omdriften, når dette er nødvendigt af miljømæssige grunde. I tilfælde af arealoverførsler skal det pågældende areal stadig være udtaget.

Støtte til energiafgrøder - en CO2-kredit

Kommissionen foreslår en støtte på 45 EUR/ha for energiafgrøder. Et garanteret EU-maksimumsareal på 1 500 000 ha vil være omfattet heraf. Støtten vil kun blive ydet for arealer, hvor der produceres i henhold til en kontrakt mellem landbrugeren og forarbejdningsindustrien, medmindre forarbejdningen gennemføres af landbrugeren på bedriften. Senest fem år efter energiafgrødeordningens indførelse vil Kommissionen forelægge Rådet en rapport om dens gennemførelse med forslag, hvis det er relevant.

Det Integrerede System for Forvaltning og Kontrol

Det Integrerede System for Forvaltning og Kontrol må tilpasses på grundlag af de nye bestemmelser om direkte støtte. Indførelsen af enkeltbetalingen pr. bedrift vil navnlig medføre en forenkling af et nøgleområde i det nuværende integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, da identifikation af markafgrøder og husdyrproduktion ikke længere vil være afgørende for den nye enkeltbetaling pr. bedrift, medmindre der er tale om produkter, hvortil der stadig ydes en afgrødespecifik betaling, såsom ris og hård hvede. Det nuværende overvågnings- og kontrolsystem for betalinger vil fortsat blive anvendt for at lette krydskontrollen mellem betalingsrettigheder og de arealer, der er nødvendige for at udløse dem. Systemet til identifikation af landbrugsparceller er derfor fortsat en afgørende bestanddel i det nye integrerede forvaltnings- og kontrolsystem.

Støtteansøgningerne må fortsat være undergivet administrativ kontrol af arealernes støtteberettigelse og af, at de tilsvarende betalingsrettigheder foreligger. Denne administrative kontrol må suppleres med stikprøvevis kontrol på stedet, eventuelt med telemåling til kontrol af arealer. Denne kontrol og kontrol, som må koordineres af en udpeget ansvarlig myndighed, vil medføre støttenedsættelser eller udelukkelse fra støtte, hvis det konstateres, at betingelserne for støtteberettigelse ikke er blevet opfyldt.

Det bør bemærkes, at kontrol vedrørende krydsoverensstemmelse også vil være omfattet af det nye integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som derfor ikke vil være begrænset til betingelser for støtteberettigelse. Forslaget repræsenterer således et fuldt integreret forvaltnings- og kontrolsystem. I denne henseende forudses det, at de kontrolsystemer, der allerede eksisterer i medlemsstaterne til kontrol af overholdelsen af lovfæstede forvaltningskrav og bestemmelsen om god landbrugsmæssig stand, kan anvendes som led i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som de også skal være forenelige med. Dette gælder bl.a. systemet til identifikation og registrering af dyr i henhold til direktiv 92/102/EØF og forordning (EF) nr. 1760/2000. Systemet til forvaltning og kontrol af disse støtteordninger, der er fastsat i bilag IV til forslaget til horisontalforordning, skal også være foreneligt med det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem.

4.3. Degression

For at sikre en mere afbalanceret støtte og skabe en forudsigelig og gennemsigtig ramme for imødekommelse af fremtidige finansieringsbehov foreslås et degressionssystem for perioden 2006-2012.

Betalingerne til en landbruger i et givet år vil blive nedsat på følgende måde:

>TABELPOSITION>

I det ovennævnte system går gradueringsandelen, der følger af degressionen, og som begynder med 1 % i 2006 og stiger til 6 % i 2011, til medlemsstaterne som yderligere EU-støtte til foranstaltninger, der skal indgå i deres programmering af landdistriktsudviklingen. Disse beløb vil blive fordelt mellem medlemsstaterne efter kriterierne landbrugsareal, beskæftigelse i landbruget og BNP pr. indbygger i købekraftspariteter. De resterende beløb vil være til rådighed til dækning af yderligere finansieringsbehov i forbindelse med nye markedsreformer. Der vil først blive anvendt degression og graduering i de nye medlemsstater, når de direkte betalinger er blevet indført op til det normale EU-niveau.

4.4. Konsolidering og styrkelse af udviklingen af landdistrikterne

Kommissionen foreslår, at rækkevidden af EU's støtte til udvikling af landdistrikterne udvides ved, at der indføres nye foranstaltninger, uden at dette foregriber den kommende debat om omlægning af politikken for udvikling af landdistrikterne. Disse foranstaltninger vil blive sat på den "menu" af foranstaltninger, der er til rådighed inden for anden søjle, uden at den grundlæggende ramme for gennemførelsen af støtten til landdistriktsudvikling derved ændres, hvilket Kommissionen mener ville virke mod hensigten på dette mellemstadium i den igangværende 2000-2006-programmeringsperiode.

De nye foranstaltninger, der foreslås, er alle ledsageforanstaltninger, og vil blive finansieret af EUGFL, Garantisektionen, på hele EU's område. Målgruppen for dem alle er hovedsagelig landbrugere. Det vil være op til medlemsstaterne og regionerne at afgøre, om de ønsker at indlemme disse foranstaltninger i deres programmer for udvikling af landdistrikterne. De nye foranstaltninger kommer til at omfatte følgende:

For det første indsættes der et nyt kapitel i forordning (EF) nr. 1257/1999 med titlen "Fødevarekvalitet", som omfatter to foranstaltninger:

- Incitamentskabende betalinger vil kunne ydes til landbrugere, der frivilligt deltager i EU-ordninger eller anerkendte nationale ordninger, som har til formål at forbedre kvaliteten af landbrugsprodukter og den anvendte produktionsproces og give forbrugerne garantier herfor. Denne støtte vil blive udbetalt årligt i en periode på højst 5 år op til maksimalt 1 500 EUR pr. bedrift i et givet år.

- Støtte til producentgrupper til aktiviteter, som har til formål at informere forbrugerne om og fremme de produkter, der er produceret under kvalitetsordninger, hvortil der ydes støtte i henhold til den ovennævnte foranstaltning. Offentlig støtte vil være tilladt op til højst 70 % af de støtteberettigede projektomkostninger.

For det andet indsættes der et nyt kapitel med titlen "Opfyldelse af normer", som omfatter to foranstaltninger:

- Mulighed for medlemsstaterne for at tilbyde midlertidig, gradvis aftagende støtte som en hjælp for landbrugerne til at tilpasse sig til indførelsen af krævende normer baseret på EU-forskrifterne vedrørende miljø, folke-, dyre- og plantesundhed, dyrevelfærd og arbejdssikkerhed. Støtteniveauerne skal gradueres for at tage hensyn til omfanget af landbrugernes yderligere forpligtelser og driftsudgifter i forbindelse med indførelsen af en bestemt norm. Støtten vil blive ydet i form af et fast, gradvis aftagende beløb i en periode på højst fem år. Den øvre grænse for støtten bliver på 10 000 EUR pr. bedrift i et givet år. Der skal under ingen omstændigheder kunne udbetales støtte, hvis manglende opfyldelse af normer skyldes en individuel landbrugers manglende overholdelse af normer, der allerede indgår i den nationale lovgivning.

- Støtte til landbrugerne til delvis dækning af omkostningerne ved anvendelse af bedriftsrådgivning. Landbrugerne kan få offentlig støtte på højst 80 % af omkostningerne ved sådanne tjenesteydelser, første gang de benyttes, op til højst 1 500 EUR.

For det tredje vil der i det nuværende kapitel om miljøvenlige landbrugsforanstaltninger i forordning (EF) nr. 1257/1999 blive mulighed for at betale støtte til landbrugere, der i mindst 5 år forpligter sig til at forbedre dyrevelfærden på deres bedrift ud over, hvad god landbrugspraksis inden for husdyrbrug indebærer. Støtten vil blive udbetalt årligt på grundlag af de yderligere omkostninger og den indkomst, der går tabt, som følge af disse forpligtelser med en årlig betaling på højst 500 EUR pr. kreaturenhed.

Ud over endnu en række tekniske ændringer som følge af indførelsen af nye foranstaltninger foreslår Kommissionen, at ændringen af forordning (EF) nr. 1257/1999 som led i de foreliggende forslag benyttes som en lejlighed til også at forenkle og præcisere visse bestemmelser i Rådets forordning. Disse ændringer vedrører en præcisering af rækkevidden af kapitlerne om skovbrug og efteruddannelse og indsættelse i kapitlet om tilpasning og udvikling af landdistrikterne (de såkaldte artikel 33-foranstaltninger) af et nyt led vedrørende forvaltningsomkostningerne i forbindelse med lokale partnerskabsgrupper.

I 2004 undersøger Kommissionen, i hvilket omfang landdistriktsudviklingen bidrager til opfyldelsen af disse mål for bæredygtig udvikling, navnlig i relation til biodiversitet og gennemførelse af direktiv 92/43/EØF (habitatdirektivet). Samtidig vil det også blive overvejet, om der er mulighed for at udvide den støtte, der ydes til landbrugerne med henblik på opfyldelsen af de nyindførte EU-normer for fødevarekvalitet, så den også kommer til at omfatte små, traditionelle fødevareproducenter. Om nødvendigt vil Kommissionen fremsætte forslag om en forøgelse af den fælles landbrugspolitiks bidrag til opfyldelsen af disse mål.

2003/0010 (CNS)

Forslag til RÅDETS FORORDNING om den fælles markedsordning for tørret foder for produktionsårene 2004/05 til 2007/08

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 36 og artikel 37, stk. 2, tredje afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [4],

[4] EFT C ... af ... , s. ...

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [5],

[5] EFT C ... af ... , s. ...

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg [6], og

[6] EFT C ... af ... , s. ...

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget [7], og

[7] EFT C ... af ... , s. ...

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved Rådets forordning (EF) nr. 603/95 af 21. februar 1995 om den fælles markedsordning for tørret foder [8] blev der indført en fælles ordning for det pågældende marked med støtte til to forskellige standardsatser: en for kunsttørret foder og en for soltørret foder.

[8] EFT L 63 af 21.3.1995, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1347/95 (EFT L 131 af 15.6.1995, s. 1).

(2) Hovedparten af foderproduktionen under den ordning, der blev etableret ved forordning (EF) nr. 603/95, foregår under anvendelse af fossilt brændstof til tørring og i nogle medlemsstater ved hjælp af vanding. Da der er betænkeligheder ved ordningens indvirkning på miljøet, bør den afskaffes. For at give erhvervet tid til at omstille sig bør ordningen videreføres til og med produktionsåret 2007/08.

(3) Forordning (EF) nr. 603/95 er gentagne gange blevet ændret væsentligt. Forordningen skal ændres yderligere, og den bør derfor af klarhedsgrunde erstattes af en ny forordning. Forordning (EF) nr. 603/95 bør derfor ophæves.

(4) Ved Rådets forordning (EF) nr. .../2003 af ... om ... [9] er der indført et enkelt støttesystem. I overensstemmelse hermed bør de to støttesatser, som er fastsat i forordning (EF) nr. 603/95, reduceres til en enkelt støttesats, der gælder for både kunsttørret og soltørret foder, og som nedtrappes over de tre sidste produktionsår.

[9] Se side ... i denne Tidende.

(5) Da produktionen i de sydlige medlemsstater begynder i april, bør produktionsåret for tørret foder, som der ydes støtte for, løbe fra 1. april til 31. marts.

(6) For at sikre budgetneutralitet for tørret foder bør der lægges loft over EF-produktionens omfang. Til det formål bør der fastsættes en maksimal garantimængde, som omfatter både kunsttørret og soltørret foder.

(7) Denne mængde bør fordeles mellem medlemsstaterne på grundlag af de historiske mængder, der er godkendt i forbindelse med forordning (EF) nr. 603/95.

(8) For at sikre, at den maksimale garantimængde overholdes, og forhindre overskudsproduktion i hele EF, bør støtten nedsættes, hvis denne mængde overskrides. En sådan støttenedsættelse bør foretages i hver medlemsstat, som har overskredet sin nationale garantimængde, og skal være proprotional med den registrerede overskridelse.

(9) Det endelige støttebeløb kan først udbetales, når det vides, om den maksimale garantimængde er overskredet. Der bør derfor betales forskud på støtten, når det tørrede foder har forladt forarbejdningsvirksomheden.

(10) Der bør fastlægges kriterier for den minimumskvalitet, som berettiger til støtte.

(11) For at fremme en regelmæssig forsyning af forarbejdningsvirksomhederne med frisk foder bør støtten i visse tilfælde være betinget af, at der er indgået en kontrakt mellem producent og forarbejdningsvirksomhed.

(12) For at gøre produktionskæden mere gennemsigtig og lette den nødvendige kontrol bør kontrakterne indeholde en række obligatoriske bestemmelser.

(13) For at få støtte må forarbejdningsvirksomhederne derfor være forpligtet til at føre et lagerregnskab med de nødvendige oplysninger til kontrol af støtteberettigelsen og til at fremlægge al anden nødvendig dokumentation.

(14) Hvis der ikke er indgået kontrakt mellem producent og forarbejdningsvirksomhed, må sidstnævnte være forpligtet til at fremlægge andre oplysninger, så støtteberettigelsen kan kontrolleres.

(15) Hvis kontrakten er en lønkontrakt om forarbejdning af foder, der leveres af producenten, bør det sikres, at støtten viderebetales til denne.

(16) Enhedsmarkedet for tørret foder vil blive bragt i fare, hvis der ydes national støtte Derfor bør traktatens bestemmelser for statsstøtte gælde for de produkter, der er omfattet af denne fælles markedsordning.

(17) Gennemførelsesforanstaltningerne til denne forordning vedtages efter Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen [10].

[10] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(18) Under usædvanlige omstændigheder kan det indre marked og toldafgifterne vise sig at være utilstrækkelige. For at EF's marked i sådanne tilfælde ikke skal være forsvarsløs over for eventuelle forstyrrelser som følge deraf, bør EF have mulighed for hurtigt at træffe alle nødvendige foranstaltninger. Alle disse foranstaltninger bør være i overensstemmelse med EF's internationale forpligtelser -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Kapitel I Indledende bestemmelser

Artikel 1

Der oprettes en fælles markedsordning for tørret foder for produktionsårene 2004/05 til 2007/08, som omfatter følgende produkter:

KN-kode // Varebeskrivelse

a) ex 1214 10 00 // - Mel og pellets af lucerne, kunstigt tørret ved varme

// - Mel og pellets af lucerne, tørret på anden måde, formalet

ex 1214 90 91 og ex 1214 90 99 // - Lucerne, esparsette, kløver, lupin, vikke og lignende foderprodukter, kunstigt tørret ved varme, bortset fra hø og foderkål samt produkter, der indeholder hø

// - Lucerne, esparsette, kløver, lupin, vikke, stenkløver, sædfladbælg og serradel, tørret på anden måde, formalet

b) ex 2309 90 98 // - Proteinkoncentrater, fremstillet af saft af lucerne og græs

// - Tørrede produkter udelukkende fremstillet af restprodukter i fast form og saft fremkommet ved fremstillingen af de i første led nævnte koncentrater

Artikel 2

Produktionsåret for de i artikel 1 nævnte produkter begynder den 1. april og slutter den 31. marts det følgende år .

Artikel 3

Denne forordning gælder uden dog at tilsidesætte de foranstaltninger, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. .../2003 af ... 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af støtteordninger for producenter af visse afgrøder (horisontal forordning).

Kapitel II Støtte

Artikel 4

1. Der ydes støtte for de i artikel 1 nævnte produkter.

2. Medmindre andet følger af artikel 5, udgør støtten:

a) 33 EUR/t for produktionsåret 2004/05

b) 24,75 EUR/t for produktionsåret 2005/06

c) 16,50 EUR/t for produktionsåret 2006/07

d) 8,25 EUR/t for produktionsåret 2007/08.

Artikel 5

1. Der fastsættes en maksimal garantimængde (MGM) pr. produktionsår på 4 855 900 t kunsttørret og/eller soltørret foder, hvortil der kan ydes støtte efter artikel 4, stk. 2.

2. Den maksimale garantimængde i stk. 1 fordeles mellem medlemsstaterne som følger:

National garantimængde (tons)

BLØU // 8 000

Danmark // 334 000

Tyskland // 421 000

Grækenland // 37 500

Spanien // 1 325 000

Frankrig // 1 605 000

Irland // 5 000

Italien // 685 000

Nederlandene // 285 000

Østrig // 4 400

Portugal // 30 000

Finland // 3 000

Sverige // 11 000

Det Forenede Kongerige // 102 000

Artikel 6

Hvis den mængde tørret foder, der ansøges om støtte til efter artikel 4, stk. 2, i et produktionsår overstiger den maksimale garantimængde, der er fastsat i artikel 5, stk. 1, nedsættes den støtte, som skal udbetales det pågældende produktionsår, med en procentsats, der er proportional med overskridelsen.

Nedsættelsen fastlægges efter proceduren i artikel 18, stk. 2, på en måde, der sikrer, at budgetudgifterne udtrykt i euro ikke overstiger dem, der ville være opstået, hvis den maksimale garantimængde ikke var blevet overskredet.

Artikel 7

1. Forarbejdningsvirksomheder, der ansøger om støtte efter denne forordning, kan få udbetalt følgende forskud:

a) for produktionsåret 2004/05: 19,80 EUR/t eller 26,40 EUR/t, hvis de har stillet en sikkerhed på 6,60 EUR/ t

b) for produktionsåret 2005/06: 14,85 EUR/t eller 19,80 EUR/t, hvis de har stillet en sikkerhed på 4,95 EUR/ t

c) for produktionsåret 2006/07: 9,90 EUR/t eller 13,20 EUR/t, hvis de har stillet en sikkerhed på 3,30 EUR/ t

d) for produktionsåret 2007/08: 4,95 EUR/t eller 6,60 EUR/t, hvis de har stillet en sikkerhed på 1,65 EUR/ t.

Medlemsstaterne foretager den fornødne kontrol af støtteberettigelsen Når denne berettigelse er fastslået, udbetales forskuddet.

Forskuddet kan dog udbetales, inden støtteberettigelsen er fastslået, hvis forarbejdningsvirksomheden har stillet en sikkerhed, som er lig med forskudsbeløbet plus 10 %. Denne sikkerhedsstillelse fungerer også som sikkerhedsstillelse for de i første afsnit nævnte formål. Den nedbringes til den i første afsnit fastsatte størrelse, når støtteberettigelsen er fastslået, og frigives, når den resterende del af støtten udbetales.

2. Forskuddet kan først udbetales, når det tørrede foder har forladt forarbejdningsvirksomheden.

3. Er der udbetalt forskud, betales den eventuelle forskel mellem forskuddet og det samlede støttebeløb, som forarbejdningsvirksomheden har krav på, under iagttagelse af artikel 6.

4. Hvis forskuddet er større end det samlede beløb, som forarbejdningsvirksomheden er berettiget til efter artikel 6, tilbagebetaler virksomheden på anmodning den overskydende del af forskuddet til medlemsstatens ansvarlige myndighed.

Artikel 8

Medlemsstaterne underretter senest den 31. maj hvert år Kommissionen om, hvor store mængder tørret foder der var berettiget til støtte efter artikel 4, stk. 2, i det foregående produktionsår.

Artikel 9

Den i artikel 4, stk. 2, fastsatte støtte udbetales efter ansøgning fra den pågældende, for tørret foder, der har forladt forarbejdningsvirksomheden, og som opfylder følgende betingelser:

a) det maksimale vandindhold skal ligge på 11-14 %, men kan variere efter produktets præsentationsform

b) det samlede minimale råproteinindhold i forhold til tørstoffet må ikke være på under:

i) 15 % for de produkter, der er nævnt i artikel 1, litra a), og litra b), andet led

ii) 45 % for de produkter, der er nævnt i artikel 1, litra b), første led

c) det tørrede foder skal være af sund og god handelskvalitet.

Yderligere betingelser, særlig hvad angår indholdet af cellulose og caroten, kan dog vedtages efter proceduren i artikel 18, stk. 2.

Artikel 10

Støtte som fastsat i artikel 4, stk. 2, ydes kun til virksomheder, der forarbejder de i artikel 1 nævnte produkter, og som opfylder følgende betingelser:

a) de skal føre et lagerregnskab, der som et minimum indeholder følgende oplysninger:

i) de mængder frisk foder, og i givet fald soltørret foder, der er anvendt; det kan dog tillades, når specielle forhold ved virksomheden kræver det, at mængderne anslås på grundlag af tilsåede arealer

ii) de mængder tørret foder, der er produceret, samt mængden og kvaliteten af det foder, der har forladt virksomheden

b) de skal fremlægge anden dokumentation, som er nødvendig for kontrol af støtteberettigelsen

c) de skal tilhøre mindst én af følgende kategorier:

i) forarbejdningsvirksomheder, som har indgået kontrakter med producenter af foder til tørring

ii) forarbejdningsvirksomheder, som har forarbejdet egen produktion eller, hvis der er tale om sammenslutninger, medlemmernes produktion

iii) forarbejdningsvirksomheder, som har fået deres forsyninger fra fysiske eller juridiske personer, som frembyder bestemte garantier, der skal fastsættes nærmere, og har indgået kontrakter med producenter af foder til tørring; disse fysiske eller juridiske personer skal være opkøbere, som på betingelser, der er fastlagt efter proceduren i artikel 18, stk. 2, er godkendt af den ansvarlige myndighed i den medlemsstat, hvor foderet høstes.

Artikel 11

Virksomheder, der forarbejder deres egen eller deres medlemmers produktion, skal hvert år inden en nærmere fastsat dato forelægge medlemsstatens ansvarlige myndighed en erklæring om det areal, hvorfra høsten af foder er bestemt til forarbejdning.

Artikel 12

1. De i artikel 10, litra c), nævnte kontrakter skal ikke kun fastsætte den pris, der skal betales til producenten for det friske eller eventuelt det soltørrede foder, men også mindst indeholde oplysninger om:

a) det areal, hvorfra høsten skal leveres til forarbejdningsvirksomheden

b) leverings- og betalingsbetingelserne.

2. Hvis de i artikel 10, litra c), nr. i), nævnte kontrakter er lønkontrakter om forarbejdning af det foder, producenterne leverer, skal de mindst indeholde en angivelse af det areal, hvorfra høsten skal leveres, og en klausul, der forpligter forarbejdningsvirksomheden til at betale producenten den i artikel 4 fastsatte støtte, som den modtager for den mængde, der forarbejdes i henhold til den pågældende kontrakt.

Artikel 13

1. Medlemsstaterne indfører kontrolordninger, så det for hver forarbejdningsvirksomhed kan kontrolleres:

a) om betingelserne i artikel 1 til 12 er opfyldt

b) om den mængde tørret foder af minimumskvalitet, der forlader forarbejdningsvirksomheden, modsvarer den mængde, der er ansøgt om støtte for.

2. Det tørrede foder vejes, og der udtages prøver af det, når det forlader forarbejdningsvirksomheden.

3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de bestemmelser, de agter at vedtage for at sikre anvendelsen af stk. 1, inden bestemmelserne vedtages.

KAPITEL III Handel med tredjelande

Artikel 14

Medmindre andet er fastsat i denne forordning, anvendes toldsatserne i den fælles toldtarif for de i artikel 1 nævnte produkter.

Artikel 15

1. De almindelige regler for fortolkningen af den kombinerede nomenklatur og de særlige regler for dens anvendelse gælder ved tariferingen af de produkter, der er nævnt i artikel 1. Den toldnomenklatur, der følger af anvendelsen af denne forordning, optages i den fælles toldtarif.

2. Medmindre andet følger af denne forordning eller af bestemmelser vedtaget i henhold til denne, er følgende forbudt ved handel med tredjelande:

a) opkrævning af afgifter med samme virkning som told

b) anvendelse af kvantitative restriktioner eller foranstaltninger med tilsvarende virkning.

Artikel 16

1. Bliver EF's marked for et eller flere af de i artikel 1 nævnte produkter på grund af import eller eksport udsat for eller truet af alvorlige forstyrrelser, som kan bringe virkeliggørelsen af de i traktatens artikel 33 nævnte mål i fare, kan der anvendes egnede foranstaltninger i samhandelen med lande, der ikke er medlemmer af WTO, indtil forstyrrelsen eller faren herfor er ophørt.

2. Indtræder den i stk. 1 nævnte situation, træffer Kommissionen på begæring af en medlemsstat eller på eget initiativ bestemmelse om de nødvendige foranstaltninger. Medlemsstaterne underrettes om disse foranstaltninger, som straks bringes i anvendelse. Har Kommissionen fået forelagt en begæring fra en medlemsstat, træffer den afgørelse herom senest tre arbejdsdage efter begæringens modtagelse.

3. Enhver medlemsstat kan inden for en frist på tre arbejdsdage efter meddelelsesdagen indbringe den af Kommissionen trufne foranstaltning for Rådet. Rådet træder da straks sammen. Rådet kan med kvalificeret flertal ændre eller ophæve den pågældende foranstaltning senest en måned efter den dag, hvor den blev indbragt.

4. Nærværende artikel anvendes under iagttagelse af de forpligtelser, der følger af de aftaler, som er indgået i henhold til traktatens artikel 300, stk. 2.

Kapitel IV Generelle bestemmelser

Artikel 17

Medmindre andet er fastsat i denne forordning, anvendes traktatens artikel 87, 88 og 89 på produktion af og handel med de i artikel 1 nævnte produkter.

Artikel 18

1. Kommissionen bistås af Forvaltningskomitéen for Tørret Foder, i det følgende benævnt "komitéen".

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF.

Det tidsrum, der nævnes i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til én måned.

3. Komitéen fastsætter selv sin forretningsorden.

Artikel 19

Komitéen kan undersøge ethvert andet spørgsmål, som formanden forelægger den på eget initiativ eller på begæring af en medlemsstats repræsentant.

Artikel 20

Der vedtages gennemførelsesbestemmelser til denne forordning efter proceduren i artikel 18, stk. 2, navnlig om:

a) ydelse af støtte efter artikel 4 og forskud efter artikel 7

b) kontrol og godkendelse af støtteberettigelse herunder eventuelle kontrolforanstaltninger, hvor der anvendes bestemte elementer i det integrerede system

c) frigivelse af de sikkerhedsstillelser, der er nævnt i artikel 7, stk. 1

d) kriterier for fastlæggelse af de i artikel 9 nævnte kvalitetsnormer

e) de betingelser, virksomhederne skal opfylde efter artikel 10, litra c), nr. ii), og artikel 11

f) den kontrolforanstaltning, der skal gennemføres efter artikel 13, stk. 2

g) de kriterier, der skal være opfyldt for indgåelse af de kontrakter, som er nævnt i artikel 10, og de oplysninger, de skal indeholde, ud over de kriterier, der er fastsat i artikel 12

h) anvendelsen af den maksimale garantimængde (MGM), der er fastsat i artikel 5, stk. 1.

Artikel 21

Der kan vedtages overgangsforanstaltninger efter proceduren i artikel 18, stk. 2.

Artikel 22

Medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstaltninger, de træffer med henblik på anvendelse af denne forordning.

Artikel 23

Forordning (EF) nr. 603/95 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning skal betragtes som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilaget.

Artikel 24

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den anvendes fra den 1. april 2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

BILAG SAMMENLIGNINGSTABEL

Forordning (EF) nr. 603/95 // Denne forordning

Artikel 1 // Artikel 1

Artikel 2 // Artikel 2

- // Artikel 3

Artikel 3 // Artikel 4

Artikel 4 // Artikel 5

Artikel 5 // Artikel 6

Artikel 6 // Artikel 7

Artikel 7 // Artikel 8

Artikel 8 // Artikel 9

Artikel 9 // Artikel 10

Artikel 10 // Artikel 11

Artikel 11 // Artikel 12

Artikel 12 // Artikel 13

Artikel 13 // Artikel 14

Artikel 14 // Artikel 15

Artikel 15 // Artikel 16

Artikel 16 // Artikel 17

Artikel 17, stk. 1-4 // Artikel 18

Artikel 17, stk. 5 // Artikel 19

Artikel 18, litra a) // Artikel 20

Artikel 18, litra b) // Artikel 21

Artikel 19 // Artikel 22

Artikel 20 // Artikel 23

Artikel 21 // Artikel 24