KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den22.09.2000
KOM(2000) 591 endelig
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET,
DET ØKONOMISKE OGSOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET
TRANSEUROPÆISKE NET
ÅRSBERETNING FOR 1999
I medførafartikel16 i forordning nr. 2236/95
omgenerelle reglerforFællesskabets finansielle
støtte indenfortranseuropæiske net
2INDHOLDSFORTEGNELSE
1. Administrativt resumé: enoversigt over situationen for de transeuropæiske net i1999.5
2. Situationen for dehøjt prioriteredeprojekter................................................................7
2.1. Energi....................................................................................................................7
2.2. Telekommunikation...............................................................................................7
2.3. Transport...............................................................................................................7
3. TEN-relateret lovgivning ogTEN-relateredeudvalg....................................................9
3.1. Retningslinjer og relevant lovgivning.....................................................................9
3.1.1. Ændring afretningslinjer fortranseuropæiskenet påenergiområdet.............9
3.1.2. Revisionafarbejdsprogramog retningslinjer fortranseuropæisketelenet.....93.1.3. VedtagelseafIDA-2.....................................................................................93.1.4. Ændring afretningslinjerne for udvikling afdet transeuropæiske transportnet103.1.5. Interoperabilitet idet transeuropæiske jernbanesystemfor konventionelle tog103.1.6. Transeuropæisk banegodstransportnet........................................................10
3.2. Udvalgeneomretningslinjer for detranseuropæiskenet.......................................10
3.2.1. Energi.........................................................................................................10
3.2.2. Telekommunikation....................................................................................103.2.3. Transport....................................................................................................11
3.3. Udvalget for finansielstøttetildetranseuropæiskenet.........................................113.4. Finanskontrol.......................................................................................................11
4. Finansiering afTEN..................................................................................................13
4.1. Udvalget for finansielstøttetildetranseuropæiskenet.........................................13
4.1.1. Energi.........................................................................................................13
34.1.2. Telekommunikation....................................................................................13
4.1.3. Transport....................................................................................................14
4.2. IDAOG EDICOM...............................................................................................154.3. Strukturfonde.......................................................................................................16
4.3.1. EFRU.........................................................................................................16
4.3.2. Samhørighedsfonden..................................................................................17
4.4. Lån ydet afDenEuropæiskeInvesteringsbank (EIB)...........................................204.5. Garantier udstedt afDenEuropæiskeInvesteringsfond (EIF)...............................22
4.6. Medlemsstaternes finansielle bidrag.....................................................................23
4.7. Den finansielle infrastruktur itredjelande.............................................................23
4.7.1. ISPA..........................................................................................................23
4.7.2. PHARE......................................................................................................244.7.3. TACIS........................................................................................................254.7.4. MEDA........................................................................................................25
5. Finansiering afTEN: Andrespørgsmål......................................................................26
5.1. Ændring afTEN-finansieringsforordningen.........................................................265.2. Fremmeafoffentlig-privatepartnerskaber (OPP).................................................26
5.2.1. Opfølgning afKinnock-gruppenpåhøjt plan..............................................26
5.2.2. Offentlige indkøb.......................................................................................27
6. Rapporter, beretninger, meddelelser og evaluering.....................................................28
6.1. Rapporter, beretninger og meddelelser.................................................................28
6.1.1. Første beretning om interoperabilitet i det transeuropæiske system for
højhastighedstog.........................................................................................28
6.1.2. Galileo .......................................................................................................28
46.1.3. Kommissionens meddelelse omudvikling afEURO-ISDN.........................28
6.2. Evaluering............................................................................................................28
6.2.1. Energi.........................................................................................................28
6.2.2. Telekommunikation....................................................................................296.2.3. Transport....................................................................................................30
7. Eksterneforbindelser.................................................................................................31
7.1. Energi..................................................................................................................31
7.2. Telekommunikation.............................................................................................31
7.3. Transport.............................................................................................................32
8. Forskning og udvikling..............................................................................................33
BILAGSLISTE.................................................................................................................... 34
51. A DMINISTRATIVT RESUMÉ :EN OVERSIGT OVER SITUATIONEN FOR DE
TRANSEUROPÆISKENETI 1999
Kommissionen forelægger hermed ”Transeuropæiske Net (TEN) – Årsberetning for
1999” for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og
Regionsudvalget i henhold til artikel 16 i forordning nr. 2236/95 om generelle regler
for Fællesskabets finansielle støtte inden for de transeuropæiske net.
Hvad de transeuropæiske net angår, var 1999 et år præget af vigtige begivenheder:
vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af TEN-
finansforordningen, Europa-Parlamentets og Rådets godkendelse af en finansiel
ramme på 4 600 mio. EUR for perioden 2000-2006 og etableringen af ISPA med et
årligt budget på 520 mio. EUR med henblik på større transportinfrastrukturarbejder i
de central- og østeuropæiske ansøgerlande iperioden 2000-2006. Men 1999 var også
et år, hvor der registreredes en støt fremgang i hele TEN-sektoren, herunder en
opmuntrende udvikling i jernbanesektoren, og i satellitnavigationssektoren, hvor
Galileo er blevet et afde mest betydningsfulde TEN-projekter.
•Konkrete fremskridt, hvad angårindividuelle projekteraf fælles interesse
Der kunne noteres en tilfredsstillende fremdrift, hvad angår størsteparten af de
individuelle projekter af fælles interesse. Visse projekter blev afsluttet, og andre gjort
operationelle.
•Retningslinjerog andre lovgivningsmæssige forhold
Den 12. juli 1999 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet anden fase af IDA-
programmet - elektronisk dataudveksling mellem administrationer (en liste over
almindelige forkortelser er indeholdt ibilag 1).
Den 29. juli opdaterede Europa-Parlamentet og Rådet listen over TEN-
energiprojekter af fælles interesse, idet de tilføjede 15 nye projekter og ændrede fire
eksisterende.
Den 10. december nåede Rådet til politisk enighed om en
”jernbaneinfrastrukturpakke”, herunder et foreslået transeuropæisk
jernbanegodstransportnet.
•Finansiering
Som nævnt ovenfor vedtog Europa-Parlamentet og Rådet den 19. juli ændringer af
TEN-finansforordningen, herunder en finansiel ramme på 4600mio. EUR for
perioden2000-2006.
•Rapporterog evalueringer
Den 10. februar 1999 vedtog Kommissionen en meddelelse om ”europæisk
deltagelse iennygenerationafsatellitnavigationstjenester – Galileo”, hvoriden drog
konklusionerne afdet arbejde, der var gjort det foregående år.
6Kommissionen fik foretaget enuafhængig eksternevaluering afden støtte, den havde
ydet til transportprojekter.
Kommissionen lod i løbet af året foretage en midtvejsevaluering af TEN-
energiprogrammet ved uafhængige eksperter.
Den 10. september offentliggjorde Kommissionen sin første beretning om
gennemførelsen og virkningerne af direktiv om interoperabilitet i det
transeuropæiskesystemforhøjhastighedstog.
•Udvidelse og eksterne forbindelser
Europa-Parlamentet og Rådet etablerede ISPA - strukturpolitisk
førtiltrædelsesinstrument – inden for rammerne af Agenda 2000 og tilførte det
økonomiske midler i størrelsesordenen 7 000 mio. EUR for perioden 2000-2006. Ca.
50 % af disse midler skal tjene til finansiering af transportinfrastrukturer i
ansøgerlandene.
Aftalememorandummet vedrørende udbygning af korridor IV blev undertegnet af
deltagerlandenes transportministre imaj1999.
Den endelige rapport vedrørende vurderingen af transportinfrastrukturbehovene
(TINA) blev offentliggjort i oktober 1999, hvilket betød afslutningen på
Kommissionens undersøgelsesopgave med henblik på at identificere de nødvendige
komponenter idet fremtidige transeuropæiske transportnet i11 ansøgerlande.
72. S ITUATIONENFORDE HØJTPRIORITEREDE PROJEKTER
2.1. Energi
Der er iperioden 1995-1999 sket afgørende fremskridt for syv afde tiprojekter, som
Det Europæiske Råd havde tillagt en højprioritet på sit møde iEssen i1994. En liste
over samtlige projekter, som er blevet finansieret i denne periode via TEN-
budgetposten, er indeholdt ibilag II.
Hovedafsnittene på de fem gasprojekter blev operationelle i løbet af denne periode.
Det gælder hovedgasledningerne Algeriet – Marokko – Spanien og Rusland –
Belarus – Polen – HAVE (fase 1) samt de nye gasnet i Grækenland, Portugal og det
sydlige og vestlige Spanien. De sidste afsnit forventes afsluttet i løbet af første halvår
af2000.
Hvad angår de fem elprojekter, er situationen mindre gunstig. Ét projekt blev
operationelt (sammenkoblingen mellemPortugal og Spanien) og et andet projekt er i
den aktive anlægsfase (sammenkoblingen mellem Italien og Grækenland). De tre
øvrige projekter har endnu ikke overvundet problemerne med administrative
tilladelser (projekterne Frankrig-Italien og Frankrig-Spanien) eller med hensyn til
gennemførlighed/finansiering (sammenkoblingen af elnettene i Øst- og
Vestdanmark).
2.2. Telekommunikation
Af de 80 TEN-ISDN-Telecom-projekter for 1999 var 35 afsluttet ved årets udgang.
Hertil kommer 28 projekter, der samfinansieres af TEN-Telecom som et led i de
fælles indkaldelser af forslag inden for multimedieområdet og SMV-turistsektoren. I
det store og hele skred projekterne tilfredsstillende frem. Der blev gennemført
tekniske evalueringer afet stort antalprojekter med bistand fra uafhængige eksperter.
De to projekter vedrørende støtte- og koordineringsforanstaltninger havde en stor
betydning, idet de gjorde TEN-Telecom mere synligt og gennemsigtigt og dermed
bidrogtilat øge programmets kundeunderlag og forbedre de projektforslag, som blev
forelagt.
Situationen for projekterne, herunder evalueringerne, fremgår af bilag III. Ønskes
nærmere detaljer vedrørende projekterne samt støtte- og ledsageforanstaltningerne,
kan det anbefales at besøge TEN-Telecom-netstedet, som ajourføres løbende:
www.ispo.cec.be/tentelecom
2.3. Transport
Der er sket et jævnt fremskridt inden for alle de 14 ”højt prioriterede”
transportprojekter, som blev udvalgt af Det Europæiske Råd i Essen. Specielt bør
nævnes, at arbejdet på det sidste afsnit af den faste forbindelse over Øresund blev
afsluttet den 14. august, idet den kommercielle idriftsættelse dog først sker i 2000.
Detaljer vedrørende alle 14 projekter er indeholdt i bilag IV.
”Galileo-satellitnavigationsprojektet”, som blev iværksat i 1999 er et af de vigtigste
TEN-initiaver og anvender betydelige ressourcer inden for rumsektoren og
8Fællesskabets forsknings- og udviklingsaktiviteter (fjerde og femte rammeprogram).
På et uformelt transport- og finansministermøde i maj bekræftedes Fællesskabets
støtte til det indledende arbejde. Der blev indledt drøftelser med henblik på et
samarbejde med USA, Rusland og andre lande.
93. TEN- RELATERET LOVGIVNING OG TEN-RELATEREDE UDVALG
3.1. Retningslinjerog relevant lovgivning
3.1.1. Ændring af retningslinjerfor transeuropæiske net på energiområdet
Den29. juliajourførte Europa-Parlamentet ogRådet den liste over projekter af fælles
interesse på energiområdet, som var fastlagt i beslutning nr. 1254/96/EF, idet der
blevtilføjet 15 nye projekter (11 pånaturgasområdet ogfire på elektricitetsområdet).
3.1.2. Revision af arbejdsprogram og retningslinjer for transeuropæiske telenet
I overensstemmelse med beslutningen om et sæt retningslinjer for transeuropæiske
telenet (1) påbegyndte Kommissionen processen med udarbejdelse af et revideret
arbejdsprogram for perioden 2000-2002. Det eksisterende TEN-Telecom-
arbejdsprogram blev vedtaget i januar 1998 og består i en løbende plan for en 3-årig
periode. I forbindelse med revisionen vil der blive taget højde for nye behov og for
den hurtige udvikling i informationssamfundet samt for de erfaringer, som er
indhøstet i forbindelse med styringen af programmet igennem de sidste tre år.
Kommissionen iværksatte en procedure for samråd med erhvervslivet og vil
fremlægge en ajourført version, som vil danne grundlag for fremtidige offentlige
indkaldelser afforslag.
I slutningen af 1999 og i overensstemmelse med beslutningen om et sæt
retningslinjer (2) iværksatte Kommissionen proceduren for revision af
retningslinjernes bilag I. Til den ende vil Kommissionen gennemføre en
undersøgelse for at vurdere det nuværende indhold og omfang af retningslinjerne for
de transeuropæiske telenet og foreslå passende ændringer efter samråd med de
relevante nationale og erhvervsmæssige parter. Undersøgelsen vil blive gennemført
af eksterne eksperter. Den relevante forhåndsmeddelelse og udbudsbekendtgørelse
blev indrykket i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). Undersøgelsen
gennemføres iperiodenapril-september 2000.
3.1.3. Vedtagelse af IDA-2
Den 12. juli 1999 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet anden fase af IDA-
programmet (elektronisk dataudveksling mellem administrationerne). I programmet
fastlægges en række retningslinjer og projekter af fælles interesse for
transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne samt
en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet
mellemog adgang tildisse net.
1Beslutningnr. 1336/97/EFaf17.6.1997(EFT L183af11.7.1997, s. 12).
2I henhold til artikel 14 skal Kommissionen hvert tredje år forelægge en beretning om gennemførelsen af
denne beslutning og skal samtidig forelægge passende forslag til revision af bilag I til beslutningen pågrundlagafden tekniskeudviklingog deindhøstedeerfaringer.
3EFTS 227af23.11.1999 ogEFTS 13af 20.1.2000.
103.1.4. Ændring af retningslinjernefor udvikling af det transeuropæiske transportnet
Efter Europa-Parlamentets udtalelse ved førstebehandlingen forelagde
Kommissionenenændring til sit forslag vedrørende søhavne, flod- og kanalhavne og
intermodale terminaler samt projekt nr. 8 i bilag III (4).Rådet nåede fremtilen fælles
holdning ispørgsmålet.
3.1.5. Interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog
Efter Rådets konklusioner på mødet den 6. oktober 1999 vedtog Kommissionen den
25. november 1999 en meddelelse til Rådet og Parlamentet om integration af
konventionelle jernbanesystemer samt et forslag til direktiv om interoperabilitet i det
transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.
3.1.6. Transeuropæisk banegodstransportnet
I forbindelse med drøftelserne i Rådet i anden halvdel af 1999 vedrørende den
såkaldte ”infrastrukturpakke” opstod idéen om at etablere et net af internationale
fragttjenester. Idéen virkeliggjordes i form af et transeuropæisk
banegodstransportnet, som blev integreret i ”pakken” af Rådet, da dette nåede frem
til en politisk enighed om forslaget på sit møde den 9.-10. december. Kommissionen
er af den opfattelse, at det net, som er etableret (dvs. kortene, listerne over havne og
øvrige bestemmelser), giver ensammenhængende indgang tilbedre og mere glidende
godstransportaktiviteter. Denglæder sig over det tætte netværk.
Det skal bemærkes, at ”infrastrukturpakken” består af et forslag til Europa-
Parlamentets og Rådets direktiv omændring afdirektiv 91/440/EØF om udvikling af
Fællesskabets jernbaner, et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om
ændring af direktiv 95/18/EF om udstedelse af licenser til jernbanevirksomheder og
et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om tildeling af
jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter for brug af
jernbaneinfrastruktur samt sikkerhedscertificering.
3.2. Udvalgene om retningslinjerforde transeuropæiske net
3.2.1. Energi
Udvalget om retningslinjer for de transeuropæiske energinet afholdt ingen møder i
1999.
3.2.2. Telekommunikation
Udvalget om retningslinjer for de transeuropæiske telenet afholdt tre møder i 1999.
På sit første møde den 15. januar afgav udvalget en udtalelse om et udkast til en
kommissionsafgørelse om fastsættelse af indholdet af en indkaldelse af forslag
vedrørende valideringsundersøgelser, hvad angår transeuropæiske telenet, og
nyttiggørelsesprojekter, hvad angår generiske tjenester og applikationer inden for
uddannelse, kultur, transport og mobilitet, miljø og miljøstyring, sundhedsvæsen, net
i byer og regionale net samt applikationer og tjenester for SMV’er.
4KOM(1999) 277 endeligudg. 17.6.1999.
11På sit andet møde den 15. og 16. juli drøftede udvalget: beretning til Europa-
Parlamentet vedrørende regnskabsåret 1998 (jf. bilag I, stk. 4, i retningslinjerne);
omfanget og tidsplanen for revisionen af TEN-Telecom-arbejdsprogrammet;
evalueringen af retningslinjerne for TEN-ISDN (jf. artikel 10 i disse retningslinjer);
evaluering og revision af retningslinjerne for de transeuropæiske telenet (i
overensstemmelse med artikel8, stk. 2, ibeslutningenomdisse retningslinjer).
Udvalgets sidste møde, som var af uformel karakter, blev afholdt den 25. november
1999 i Helsingfors. Hovedpunkterne på dagsordenen var udkastet til revision af
TEN-Telecom-arbejdsprogrammet, resultaterne af projektevalueringerne og
situationen for procedurerne til gennemførelse af midtvejsevalueringen af TEN-
Telecom-aktionen.
3.2.3. Transport
Det udvalg, der er ansvarligt for at bistå Kommissionen med revisionen af
retningslinjerne for de transeuropæiske transportnet, afholdt møde den 5. november
1999. Hovedpunktet på dagsordenen var udarbejdelsen af rapporten om ændring af
retningslinjerne i henhold til artikel 21, stk. 1.
3.3. Udvalget forfinansielstøtte tilde transeuropæiske net
Udvalget for finansiel støtte til de transeuropæiske net afholdt seks møder i løbet af
året (”horisontale spørgsmål” én gang, ”energi” én gang, ”telekommunikation” to
gange og ”transport” tre gange) og afgav en positiv udtalelse vedrørende
forpligtelsen på 5 467 mio. EUR. Nærmere detaljer om udvalgets
finansieringsafgørelser er indeholdt inedenstående afsnit 4.1.
3.4. Finanskontrol
Kommissionen havde i løbet af1999 en udveksling afsynspunkter med Udvalget for
finansiel støtte til de transeuropæiske net i dettes ”horisontale” og tre
sektorspecifikke sammensætninger vedrørende de praktiske arrangementer omkring
samarbejdet om finanskontrol mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Disse
drøftelser vedrørte artikel8, 9 og 12 iTEN-finansforordningen, hvad angår indgåelse
af en aftale med den pågældende medlemsstat/de pågældende medlemsstater om
støtteansøgninger, de finanskontrolforanstaltninger, som skal træffes af
medlemsstaterne vedrørende anvendelsen af støttemidlerne, og medlemsstaternes
forpligtelse til at underrette Kommissionen omde styrings- og kontrolsystemer, som
er etableret til sikring af en effektiv gennemførelse af projekter og undersøgelser, og
til at udlevere alle relevante nationale rapporter vedrørende kontrollen af projekterne
tilKommissionen.
Der var almindelig enighed om, at situationen varierede fra sektor til sektor, at
foranstaltningerne burde være omkostningseffektive, og at
telekommunikationsområdet behøvede særbehandling, da sektoren i vid udstrækning
var blevet privatiseret. Udvalget nåede til enighed om, at det ville være nyttigt at
afholde tværministerielle drøftelser i de nationale hovedstæder med henblik på at nå
frem til holdninger, som afspejlede synspunkterne hos de myndigheder, som var
ansvarlige for detreTEN-sektorer. Udvalget vilbehandle spørgsmålet igen i2000.
12TABEL 1
EU’s finansielle støttetilTEN i1999
(million ECU/EUR)
Sektor Finansieringstype Instrument 1993-1995519965199751998519995
Lån EIB6-77 666 3 504 4 943 4 415 5 977
Lånegarantier EIF6-7161 303 55 71 266
EFRU7-8999 2 639 527 i.o. i.o. Tilskud
Samhørighedsfonden 2 995 1 221 1 251 1 337 444
TEN-budgetpost B5-
700625 280 352 474 497Transport
Tilskud, rentegodtgørelser, lånegarantier
og samfinansiering af undersøgelser
(heraf de 14 højt
prioriteredeprojekter)362 211 211 305 266
Lån EIB6-71 822 1 176 854 393 174
Garantier EIF6-7220 270 4 5 0
Strukturfonde 764 1 265 277 i.o. 355Energi
Tilskud og samfinansiering af
undersøgelser TEN-budgetpost B5-
711 2 92 41 92 9
Lån EIB6-74 295 1 626 1 880 3 434 2 126
Garantier EIF6-7175 9 276 230 123
Finansiellebidrag Strukturfonde 295 173 i.o. i.o. 3879Telekommunikation
Samfinansiering af forundersøgelser og
valideringsundersøgelserTEN-budgetpost B5-
72045 16 27 28 21
Telenet Tilskud TEN-budgetpost
B5-721119 44 47 24 31
NB: i.o. =ingen oplysninger
5Indgåedeforpligtelser.
6Indgåedekontrakter.
7TENog TEN-relateredeprojekter.
8Omfatter normalt forpligtelser,der er indgået for perioden 1996-1999.
9Kun TEN-relaterede projekter.
134. F INANSIERINGAF TEN
Ovenståendetabelgiveensamlet oversigtover EU’sfinansiellestøttetilTEN.
4.1. Udvalget forfinansielstøtte tilde transeuropæiske net
4.1.1. Energi
Udvalget for finansiel støtte til de transeuropæiske net mødtes den 10. september og
godkendte 28 forundersøgelser og andre undersøgelser, for hvilke Kommissionen
foreslog en finansiel støtte på 28,8 mio. EUR. Den tilhørende kommissionsafgørelse
blev vedtaget den5. november. Nærmere detaljer er indeholdt ibilag V.
Tabel2: Transeuropæiske net på energiområdet - forpligtelser
1995 1996 1997 1998 1999
Mio.
ECU%M i o .
ECU%M i o .
ECU%M i o .
ECU%M i o .
EUR%
Elektricitet 6,5 53 3,7 42 9,2 38 10,8 58 7,9 27,4
Gas 5,7 47 5,2 58 15 62 7,8 42 20,9 72,6
I ALT 12,2 1008,9100 24,210018,6 10028,8 100
4.1.2. Telekommunikation
Udvalget for finansiel støtte til de transeuropæiske net i sin
telekommunikationssammensætning mødtes to gange, den 15. januar og den 15. og
16. juli.
På januar-mødet afgav udvalget en udtalelse om et udkast til en
kommissionsafgørelse omtildeling affællesskabsstøttetilen nyrække afprojekter af
fælles interesse, som var udvalgt på grundlag af forslagsindkaldelse 1998/2 under
TEN-Telecom-budgetpostenfor 1999.
På juli-mødet vedtog udvalget en positiv udtalelse vedrørende tildelingen af
fællesskabstilskud til projekter, som var udvalgt på grundlag af forslagsindkaldelse
1999/1 (10) vedrørende fremme af generiske tjenester og applikationer. Man havde
modtaget og evalueret i alt 53 forslag vedrørende valideringsundersøgelser og
nyttiggørelsesprojekter, hvoraf de 28 blev anset for berettiget til fællesskabstilskud
på 20 526 EUR. Af de 28 forslag var de to nyttiggørelsesprojekter. Af
budgetmæssige grunde blev kun de 17 højst rangerende projekter godkendt med
henblik på fællesskabsstøtte på 14 042 EUR. Af de 11 resterende projekter ville kun
et begrænset antal komme i betragtning, hvis der var midler tilbage, efter at
forpligtelsesbevillingerne til de 17 projekter var udnyttet (f.eks. opgivelse af
10EFTC 56/12af26.2.1999, s.28.
14projekter, kontraktforhandlinger, der resulterede ibeløb, somvar lavere end dem, der
var anført i afgørelsen, eller hvor budgetmyndigheden havde stillet supplerende
bevillinger til rådighed). En liste over de projekter, for hvilke der blev indgået
kontrakt efter vellykkede forhandlinger, er indeholdt ibilag VI.
4.1.3. Transport
Hvad transportområdet angår, holdt Udvalget for finansiel støtte til de
transeuropæiske net tre møder i 1999 og afgav en positiv udtalelse om 106 projekter
og undersøgelser, for hvilke Kommissionen foreslog en finansiel støtte på i alt
497,65 mio. EUR (plus yderligere 1,85 mio. EUR til teknisk støtte i
overensstemmelse med budgetbemærkningen). En række af de udvalgte
foranstaltninger lå iforlængelse af(eller var komplementære til) foranstaltninger, der
tidligere havde modtaget støtte; en komplet detaljeret beskrivelse er indeholdt i bilag
VII.
Kommissionen modtog 226 anmodninger om finansiel støtte, heraf nogle enkelte
vedrørende forholdsvis små beløb. Foranstaltningerne til indførelse afen bundgrænse
på 500 000 EUR for den finansielle støtte til transportprojekter fandt udstrakt
anvendelse i1999 og bidrogtilat reducere antallet afafgørelser til106.
Somdet fremgår af tabel3, har Kommissionen fortsat koncentreret størstedelen af de
forhåndenværende ressourcer (58 %) på de 14 højt prioriterede ”Essen-projekter”,
inklusive jernbanetrafikstyring. Den andel, som er blevet afsat til andre
trafikstyringsprojekter end ERTMS (9 %), er mindsket iforhold tilde foregående år.
Transport: Tabel3: Projektkategorier
Støtte 1999 %
(Mio. EUR) 1999 1998
14 højt prioriterede projekter godkendt af
Det Europæiske Råd i Essen (inklusive
22,8 mio. EURtiljernbanetrafikstyring)288 58 64
Trafikstyring (alle transportmåder undtagen
jernbane)45 9 11
Andre vigtige projekter af fælles interesse
(andre end de 14 højt prioriterede projekter)164 33 25
I ALT 497 100 100
Med hensyn til interventionstyper viser tabel 4, at rentegodtgørelsessubsidiernes
andel voksede en smule i 1999 i forhold til 1998, medens forundersøgelsernes/de
tekniske støtteforanstaltningers andel fortsatte med at mindskes. Dette skyldes det
forhold, at hovedparten af de 14 specifikke projekter nu indtræder i anlægsfasen,
efter at undersøgelsesfasener afsluttet.
15Transport: Tabel4: Interventionstyper
Støtte 1999 %
Mio. EUR 1999 1998
Forundersøgelser/Tekniskestøtteforanstaltninger 139 28 47
Direktetilskud 288 58 40
Rentegodtgørelser 70 14 13
I ALT 497 100 100
Transport: Tabel5: Transportmåder
Som det fremgår af tabel 5, blev over 60 % af EU-tilskuddene til transportsektoren i
henhold til forordning nr. 2236/95 i 1999 fortsat allokeret til jernbaneprojekter
(64 %). Vejprojekter tegnede sig for en andel på 17% og trafikstyringsprojekter for
enandelpå 9 % afTEN-transportbudgettet for1999.
Støtte 1999 %
Mio. EUR 1999 1998
Jernbane(inklusivetrafikstyring) 318 64 66
Landevej 86 17 13
Indrevandveje 18 4 2
Søhavne, flod- og kanalhavne 31 2
Lufthavne 29 5 6
Trafikstyring (alle transportmåder undtagen
jernbane)43 9 11
I ALT 497 100 100
4.2. IDA OG EDICOM
IDA-projekter (sektorspecifikke og horisontale foranstaltninger) og EDICOM-
projekterne finansieres uafhængigt af TEN-finansforordningen, men de nævnes her
for fuldstændighedens skyld. I 1999 godkendte Kommissionen finansiel støtte i
størrelsesordenen 24 mio. EUR til de forskellige foranstaltninger, der støttes af IDA,
og7 mio. EURtilEDICOM.
164.3. Strukturfonde
Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden er
langt de største bidragydere afEU-tilskud tilTEN-projekter.
4.3.1. EFRU
I 1999 blev hovedparten af de resterende finansielle midler, som var programmeret
for perioden 1994-1999, bevilget under de nationale og regionale EFRU-
programmer. Disse data er dog indtil videre kun delvis tilgængelige. De vigtigste
finansieringsafgørelser blevtruffet under de græske programmer, specielt vedrørende
Pathe- og Egnatia-motorvejssystemerne, men også vedrørende Rio Anthirio-broen.
Nedenstående tabel 6 indeholder oplysninger om den samlede EFRU-finansiering
inden for transportsektoren i perioden 1994-1999. Mere detaljerede tabeller efter
transportmåde er indeholdt ibilag VIII.
Det er ikke let helt præcist at identificere hvor mange økonomiske midler, der er
investeret i TEN-projekter gennem EFRU. Der er forskellige grunde hertil. For det
første skyldes det, at man under EFRU anvender den flerårige programmetode i
modsætning til den individuelle projektmetode med årlige finansieringer, som
anvendes af Udvalget for Finansiel Støtte til de Transeuropæiske Net eller
Samhørighedsfonden. En anden vigtig årsag er EFRU’s decentrale struktur: en stor
del af finansieringen sker gennem de nationale eller regionale myndigheder, og de
nærmere detaljer foreligger først efter et vist tidsrum. Endvidere er EFRU-
finansieringenafTEN-infrastruktur normalt en del afstørre transportprogrammer, og
de nationale myndigheder kan ikke altid helt nøjagtigt identificere TEN-andelen.
Endelig bør det huskes, at hovedparten af tilskuddene – igen som følge af den
flerårige ”programmetode” – bevilges i de første år med en gradvis udfasning hen
imod programperiodens afslutning. Af alle disse grunde foreligger der ikke på
nuværende tidspunkt detaljerede og præcise tal for EFRU-tilskuddene til TEN-
projekter.
17Tabel6: Samlede EFRU-finansieringsbidrag tilTEN-transportprojekteri
perioden 1994-1999
(Foreløbige tal)
Programmeret EFRU-
bidrag i perioden
1994-1999
(mio. EUR)Forpligtelser indtil 1999
(mio. EUR )Forpligtelser i1999
(mio. EUR)R e f . / B e m .
periode1994-99 1999
SPANIEN 6 045,1(1) 3614,0 - (1)talletdækker
finansiering af alle
transportformer
GRÆKENLAND 1 163,2 1 623,5 749,3
IRLAND 364,5 366,0 99,0
ITALIEN 1 095,0 1 095,0 312,3
PORTUGAL 708,2 629,8 11,3
FORENEDE
KONGERIGE123,8 - 0,0
TYSKLAND 129,0 - 0,0
FRANKRIG
Mål 1
Mål 2287,0
21,0-
21,0-
21,0Ingenoplysninger
BELGIEN 79,3 - -Ingenoplysninger
FINLAND 7,4 3,7 -
I ALT - 7 353,0 1 192,9
4.3.2. Samhørighedsfonden
Nedenstående tabel 7 viser de forpligtelser, Samhørighedsfonden har indgået siden
1993, hvad angår TEN-projekter i hvert af de fire modtagerlande. Tallene angiver
forpligtelser for nye projekter, som blev godkendt i1999, samt de årlige tilskudsrater
tilprojekter, der er godkendt itidligere år.
Tabel7: Samhørighedsfondens finansieringsbidrag tilTEN i 1999
Forpligtelser indtil1999
(mio. EUR)Forpligtelser i1999
(mio. EUR)
SPANIEN 4 605,5 188,1
GRÆKENLAND 1 534,5 160,4
IRLAND 748,3 96,2
PORTUGAL 1 446,0 0,0
I ALT 8 334,3 444,7
18Generelt set har Samhørighedsfondens strategi været styret af hovedønsket om at
sikre en passende sammenkobling til det transeuropæiske transportnet og at forbedre
effektiviteten i almindelighed af transportsystemerne i de lande, som modtager
midler fra fonden. I perioden 1993-1999 koncentrerede Samhørighedsfonden sin
indsats om at yde et væsentligt bidrag til den nationale transportinfrastruktur i
overensstemmelse med Fællesskabets retningslinjer for udbygningen af de
transeuropæiske net.
Nedenstående tabel 8 viser Samhørighedsfondens samlede forpligtelser til fordel for
TEN-projekter i perioden 1993-1999. For de fire modtagerlande blev der indgået
forpligtelser for i alt 8,3 mia. EUR til fordel for projekter identificeret som TEN-
projekter, hvoraf lidt over halvdelen (56 %) blev indgået til fordel for vejprojekter og
34 %tilfordelfor jernbanerne. Da den første samhørighedsfondsperiode afsluttedes i
1999, følger nedenfor en kort beskrivelse af de resultater, der er opnået i de enkelte
modtagerlande.
Tabel8: Samhørighedsfondensfinansieringsbidrag tilTEN efter
land/transportmåde i perioden 1993-1999
Veje Jernbaner Lufthavne Søhavne, flod-
og kanalhavneAndre
transportmåderIA L T
MIO.
ECU%M I O .
ECU%M I O .
ECU%M I O .
ECU%M I O .
ECU%M I O .
ECU%
Spanien 2608,0 56,8 1858,0 40,5 73,0 1,6 28,0 0,6 25,0 0,5 4592,0 55,2
Portugal 856,3 59,2 334,0 23,1 159,9 11,1 95,8 6,6 0,0 0,0 1446,0 17,4
Græken-
land680,3 44,3 484,4 31,6 259,8 16,9 77,6 5,1 32,4 2,1 1534,5 18,4
Irland 559,5 74,8 141,7 18,9 3,2 0,4 38,5 5,1 5,4 0,7 748,3 9,0
I ALT 4704,1 56,5 2818,1 33,9 495,9 6,0 239,9 2,9 62,8 0,8 8320,8
I Spanien blev der ydet en samlet støtte på 4,6 mia. EUR svarende til 55% af den
samlede tildeling til de fire modtagerlande.
Investeringerne i veje og motorveje har afspejlet behovet for at færdiggøre og
forbedre det omfattende spanske hovedvejssystem som svar på den hurtige vækst i
vejtrafikken. Samtlige de projekter, der har modtaget støtte fra Samhørighedsfonden,
tager sigte på at opfylde målsætningerne for TEN-vejnettet. Projekterne omfatter:
færdiggørelse af de stærkest trafikerede motorvejskorridorer, forbedring af
vejforbindelserne mellem yderregionerne og de store økonomiske kraftcentre,
etablering af en vejnetstruktur, der er mindre stjerneformet end den nuværende,
aflastning af overtrafikerede byområder og en bedre sammenkobling af det spanske
vejnet med nabolandenes. Følgelig har de største vejprojekter i Spanien været
følgende:RíasBajas-motorvejen, Madrid-ringvejM40, Madrid-Granada-motorvejen,
19Zaragora-Huesca-Somport-Frankrig-motorvejen, Madrid-Valencia-motorvejen,
CostaCantábrica-motorvejenog dentranscatalonske hovedvej.
Inden for jernbanesektoren har Samhørighedsfonden bidraget til finansieringen af de
hovedprioriteter, som blev identificeret i ”Plan Director de Infraestructuras 1993-
2007”, når de vedrørte udbygningen af det transeuropæiske transportnet.
Hovedprojekterne var følgende: opgradering til 200/220 km/t af
Middelhavskorridoren (Valencia-Tarragona-Barcelona) og af Madrid-Valencia-
korridoren, modernisering af det konventionelle jernbanesystem og etablering af den
nye højhastighedsstrækning Madrid-Barcelona-den franske grænse.
I Portugal udgjorde den samlede støtte fra Samhørighedsfonden 1,4 mia. EUR. En
stor del af støtten blev afsat til vejprojekter, som gjorde det muligt at færdiggøre
korridorerneLissabon/LaCoruña iLissabon/Madridogatøgetempoet med anlægget
af Lissabon/Valladolid-vejaksen. Man prioriterede også fjernelsen af
kapacitetsflaskehalse og aflastningen af de overtrafikerede byområder i og omkring
Lissabon og Porto højt, idet man ydede finansiel støtte til en udvidelse af
motorvejene, til anlæg af indre og ydre ringveje omkring Lissabon og bygning af
broen over Tejo samt ”Freixo-broen”.
Inden for jernbanesektoren blev der ydet finansiel støtte til den store indsats, de
portugisiske myndigheder yder for at modernisere to jernbanestrækninger (imod nord
samt Beira Alta), der har en strategisk betydning for Portugal; begge udgør en
integrerende delafTEN-jernbanenettet.
På søtransportområdet har Samhørighedsfonden ydet støtte til investeringer til
forbedring af forbindelserne mellem havne og de andre transportmåder og til
udbygning af havnetjenesterne og havneinfrastrukturerne i de største portugisiske
havne: Leixões, Lisbon, Setúbalog Sines.
Inden for luftfartssektoren ydede fonden kun finansiel støtte til et enkelt projekt -
Funchal-lufthavnen på Madeira – med henblik på at forbedre tilgængeligheden af
denne fjerntliggende region.
IG r æ k e nl a n d blev der ydet en samlet støtte på 1,5 mia. EUR svarende til 18,4 % af
den samlede tildeling tilde fire modtagerlande.
Støtten til Essen-projekt nr. 7 ”Pathe-via Egnatia” udgjorde i 1999 82,61 mio. EUR
ogtilandreTEN-motorveje10 mio.EUR.StøttentildetteEssen-projekt omfatter:
”Pathe”: anlæg af et nyt afsnit af den underjordiske passage gennem byområdet i
Katerini og forskellige supplerende kontrakter vedrørende ringvejen omkring Patras
afsnittene Skotina-Katerini, Rahes-Pelasgia.
”Via Egnatia”: anlæg afAsprovalta-Strimonas-afsnittet på ca. 22 km.
Hovedindsatsen inden for jernbanesektoren vedrører projekterne Evangelismos-
Leptokarya, Thessaloniki-Alexandroupolis, Athen-Korinthos, Axios-floden, Piræus-
Athen-Thessaloniki-strækningen, Paleofarsalos-Kalambaka, Thriassio-komplekset og
andre forbindelsesstrækninger til nettetog havneniPiræus.
II r l a n d er Samhørighedsfondens investeringer blevet koncentreret omkring det
primære hovedvejsnet, først og fremmest prioriterede TEN-veje. Det forhold, at
20investeringerne ivejanlæg tegnede sig for 75 % afalle transportinvesteringer, hvilket
er mere end hos nogen af de andre modtagere af støtte fra Samhørighedsfonden, var
begrundet i den dårlige standard af selv de større veje. I 1996 var Irland den
medlemsstat, som var ringest udrustet med motorveje ifølge et EU-15-indeks.
Landevejstransport er da også langt den vigtigste interne transportmåde (idet den
tegner sig for 96 % af passagerbefordringen og 90 % af godstrafikken). Blandt de
større veje, som har modtaget støtte, kan nævnes: M1 - Dublin til grænsen mod
Belfast; M50 – Dublin-ringvejen; N7-8 - Dublin - Cork/Limerick og N4 Dublin -
Sligo.
Inden for jernbanesektoren blev der ydet støtte til strækningerne Dublin-Belfast og
Dublin-Cork (del af det højt prioriterede Essen-projekt nr. 9) til forbedring af
signalsystemet og udskiftning af gamle spor bestående af stødsveller med nye spor
karakteriseret ved sømsvejsede sveller. Ud over denne strækning blev der ydet støtte
til udskiftning af spor og signalsystemer på strækninger med den stærkeste
nuværende eller potentielle trafik. Der blev ligeledes ydet støtte til udvidelsen af det
elektrificerede DART-jernbanenet nord og syd for Dublin City til de ydre forstæder,
da der er flere daglige passagerer på forstadsjernbanenettet i Dublin end i resten af
det kombinerede net.
Inden for havnesektoren blev der ydet sektorbistand til infrastrukturforbedringer i de
fire største havne: Dublin, Cork, Rosslare og Waterford. Målet var at nedbringe
omkostningerne ved at øge den transporterede mængde og dermed styrke
konkurrenceevnen. Denne strategi lykkedes, og havneomkostningerne pr. container
er faldet med over 15 % i Dublin og Cork siden 1995. Med de forbedrede
økonomiske vilkår for havnemyndighederne blev der gennemført
anlægsinvesteringer senere i perioden uden yderligere støtte fra
Samhørighedsfonden.
4.4. Lån ydet afDen Europæiske Investeringsbank(EIB)
Udbygningen af store infrastrukturer af fælles interesse, hvoraf de transeuropæiske
net udgør hovedparten, er fortsat et af EIB’s prioriterede mål. I 1999 godkendte
EIB’s bestyrelse lån for i alt 7 341 mio. EUR til fordel for TEN og TEN-relaterede
projekter i EU. De indgåede finansieringskontrakter udgjorde 8 277 mio. EUR,
hvilket svarer tilover 30 % af bankens aktivitet i medlemsstaterne. Banken har siden
1993 godkendt lån til fordel for TEN på i alt 57 648 mio. EUR og indgået
finansieringskontrakter for i alt 44 319 mio. EUR. De samlede
investeringsomkostninger for de tilsvarende projekter skønnes at udgøre 183 mia.
EUR.
EIB har spillet en proaktiv rolle, hvad angår det finansieringstekniske aspekt af TEN-
projekterne, fortrinsvis de projekter der er baseret på offentlig-private partnerskaber.
Nogle af de mest fremtrædende eksempler på sådanne projekter, der vil kunne tjene
som model for andre projekter i fremtiden, er etableringen af DBFO-
vejfinansieringsstrukturer, somer blevet iværksat i Det Forenede Kongerige, Finland
ogPortugal. Bankenhar også udviklet en række innovative finansieringsinstrumentersomf.eks. udskiftningaftilgodehavender medomsætteligeværdipapirer med henblik
på finansiering af rullende materiel samt udviklingen af
finansieringsomlægningsstrukturer, som giver kommercielle investorer mulighed for
at udtræde aflangfristede investeringer på nøje definerede vilkår.
21EIB støtter også udveksling af erfaringer inden for OPP-finansieringen af
infrastrukturprojekter mellem den offentlige og den private sektor i medlemsstaterne
og fremmer større private selskabers muligheder for at investere i en række OPP-
projekter i forskellige EU-lande. Engelberg-tunnelen i Tyskland er et eksempel.
Udvekslingen aferfaringer bør forbedre effektiviteten af investeringerne og reducere
kapitalomkostningerne for de bank- og kapitalmarkedsinstrumenter, der anvendes til
at finansiere disse tiltag.
Inden for transportsektoren godkendte EIB i 1999 lån til TEN på i alt
4 807 mio. EUR i EU, hvilket betyder, at EIB indtil dato har godkendt lån til et
samlet beløb på 36 722 mio. EUR. Der blev indgået finansieringskontrakter i
størrelsesordenen 5 977 mio. EUR i 1999 (4 415 mio. EUR i 1998), hvilket bringer
det samlede udlån op på 26 506 mio. EUR. De nye lån, som blev godkendt, blev
primært ydet til portugisiske DBFO-motorvejsprojekter i Beira og Algarve,
Malpensa-lufthavnenogringvejenomkringPatrasiGrækenland.
I de central- og østeuropæiske lande indgik banken finansieringskontrakter
vedrørende projekter i de 11 transportkorridorer, som blev godkendt af de
fælleseuropæiske transportkonferencer på Kreta og i Helsingfors, for
1 321 mio. EUR.
Inden for energisektoren blev der i 1999 godkendt nye lån i størrelsesordenen
134 mio. EUR til transeuropæiske gas- og elprojekter, hvorved det samlede beløb
siden 1993 udgør 6 054 mio. EUR. Der blev i 1999 indgået finansieringskontrakter i
størrelsesordenen 174 mio. EUR for elsammenkoblingerne Italien-Grækenland og
Spanien-Marokko, Portgas-projektet i Portugal og Ruhrgas Netra-projektet i
Tyskland. Til sammenligning kan det oplyses, at det tilsvarende beløb i 1998
udgjorde 393 mio. EUR.
EIB tilvejebragte også i 1999 nye lån til de europæiske telekommunikationsnet ,
som ikke er omfattet af retningslinjerne for de transeuropæiske telenet, idet banken
godkendte nye lån i størrelsesordenen 2 400 EUR og indgik finansieringskontrakter i
størrelsesordenen 2 126 mio. EUR (3 434 mio. EUR i 1998). Der er således siden
1993 og indtil dato indgået finansieringskontrakter for et samlet beløb på
12 985 mio. EUR.
I henhold til artikel 21 i EIB's vedtægt skal banken høre Kommissionen om de
projekter, den finansierer. Denne ordning granskes for tiden, og Kommissionen vil
benytte lejligheden til at søge at opnå bedre sammenhæng mellem bankens
finansieringsbistand ogEF's politik på områderne TEN ogmiljø.
Mere detaljerede tal vedrørende EIB-långivningen til TEN-projekter er indeholdt i
bilag IX.
22Tabel9: EIB-långivning tilTEN (11)iE U
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 I ALT
TRANSPORT 1908 1939 3819 3505 4943 4415 5977 26 506
Essen-projekter 1346 1137 1603 1189 1751 1142 1616 9784
ENERGI 367 715 910 1415 854 393 174 4828
Essen-projekter 207 315 523 695 300 100 75 2215
TELEKOM. (12)1005 2100 839 1602 1880 3434 2126 12 986
IA L T3280 4754 5568 6522 7677 8242 8277 44 320
Tabel10: EIB-långivning ide central- og østeuropæiske lande
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 I ALT
TRANSPORT 469 397 270 553 427 1357 1321 4794
ENERGI 0 8 000000 80
TELEKOM. 110 300 130 115 357 150 135 1297
IA L T 579 777 400 668 784 1507 14566171
4.5. Garantierudstedt afDen Europæiske Investeringsfond (EIF)
Ved udgangen af 1999 udgjorde de samlede indgåede forpligtelser siden EIF’s
oprettelse, fratrukket tilbagebetalte lån, 2 784 mio. EUR. Heraf tegnede TEN-
projekter sig for 1 918 mio. EUR svarende til 69 % af det samlede beløb (transport
36 %, energi29 % ogtelekommunikation35 %).
De samlede EIF-forpligtelser for 1999 androg 456,1 mio. EUR, hvoraf
406,6 mio. EUR vedrørte garantier og 49,5 mio. EUR var relateret til aktietrans-
aktioner. TEN-projekter tegnede sig for 388,8 mio. EUR (95 %) af det samlede
garantibeløb, heraf265,8 mio. EUR tiltransportprojekteriTyskland, Portugalog Det
Forenede Kongerige og 123,1 mio. EUR til telekommunikationsprojekter i Belgien,
Ungarn, PolenogIrland. Nærmere detaljer omdisse transaktioner er indeholdt ibilag
X.
11EIB-långivningen refererer til indgåede finansieringskontrakter.
12Disse projekter vedrørende telekommunikationsinfrastruktur er ikke omfattet af TEN-retningslinjerne for
telekommunikation, men kan betragtes som TEN-relaterede.
23Siden EIF’s oprettelse er der stillet garantier for TEN-aktioner i ti medlemsstater
(Belgien, Frankrig, Tyskland, Grækenland, Irland, Italien, Nederlandene, Portugal,
Spanien og Det Forenede Kongerige) og uden for EU, nemlig i Ungarn, Polen,
Slovakiet og dennorske sektor iNordsøen.
Tabel 11: EIF-lånegarantiertil TEN-projekter
(undertegnede transaktioner imio. EUR)
1994 1995 1996 1997 1998 1999 1994-1999
TRANSPORT75,6 85,2 302,6 55,0 72,0 256,3 846,7
ENERGI207,7 11,9 270,2 3,8 4,5 - 498,1
TELEKOM.156,1 19,4 9,3 277,8 235,0 104,0 801,6
IA L T439,4 116,5 582,1 336,6 311,5 360,3 2146,4
4.6. Medlemsstaternesfinansielle bidrag
EU’s finansielle støtte til TEN udgør i de fleste tilfælde en lille del af de samlede
omkostninger med undtagelse af visse projekter i ”samhørighedslandene”.
Størstedelen af den finansielle støtte hidrører enten fra de offentlige myndigheder i
medlemsstaterne eller, og det gælder især energi- og telekommunikation, fra den
private sektor. Det er vanskeligt at komme i besiddelse af præcise eller
meningsfyldtetalommedlemsstaternes udgifter tilTEN.
4.7. Den finansielle infrastrukturi tredjelande
4.7.1. ISPA
Rådet vedtog den 21. juni 1999 forordning nr. 1267/99 om oprettelse af et
strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument (ISPA). I perioden 2000-2006 vil ISPA yde
finansiel bistand på ca. 520 mio. EUR årligt til transportinfrastrukturprojekter ide 10
CØEL-ansøgerlande. Projekter, som fremmer en bæredygtig mobilitet, og navnlig
projekter af fælles interesse samt projekter, som vil sætte modtagerlandene i stand til
at opfylde målsætningerne i tiltrædelsespartnerskaberne, vil være støtteberettigede.
Dette omfatter sammenkobling og interoperabilitet mellem de nationale net
indbyrdes og mellem disse og de transeuropæiske net samt adgangen til sådanne net.
ISPA vil anlægge en projektbaseret metode, der i det store og hele svarer til den,
Samhørighedsfonden anvender, eftersom målsætningerne er de samme. Støtte under
ISPA begrænses til projekter af en tilstrækkelig størrelse, for at den har en
tilfredsstillende effekt; de samlede omkostninger ved hver foranstaltning vil normalt
udgøre mindst 5 mio. EUR. Fællesskabsstøtten kan tage form af tilskud, som ikke
skal betales tilbage, eller tilskud, som skal betales tilbage, for så vidt angår op til
75 % (85% i ekstraordinære tilfælde) af de samlede offentlige udgifter.
Nedenstående tabel 12 viser den vejledende tildeling af ISPA-støtte blandt
24ansøgerlandene baseret på kriterier som befolkningstal, BNP pr. indbygger og areal
(jf.også7.3.).
Tabel12: Grundlæggende data foransøgerlandene og vejledende ISPA-tildeling
Land Areal (km2) Befolkning i1997 (i
tusinder)BNP-indekset*
pr. indbygger
(gennemsnit=
100)Vejledende
tildeling som en
procentdel af
det samlede
beløb
BG Bulgarien 111 062 8 312 67 8,0 –12,0
CZ Tjekkiske
Republik78 864 10 304 166 5,5 –8,0
EE/ Estland 43 431 1 458 90 2,0 –3,5
HU Ungarn 93 030 10 155 124 7,0 –10,0
LV Letland 64 589 2 469 67 3,5 –5,5
LT Litauen 65 300 3 706 76 4,0 –6,0
PL Polen 312 685 38 660 91 30,0 –37,0
RO Rumænien 238 391 22 546 84 20,0 –26,0
SK Slovakiet 49 035 5 383 116 3,5 –5,5
SI Slovenien 20 256 1 986 175 1,0 –2,0
I alt 1 076 643 104 979 100
Kilde: Eurostat
NB: * baseret på gennemsnittetfor perioden 1995-1997
4.7.2. PHARE
Efter den reviderede Phare-investeringsstrategi for Centraleuropa blev der etableret
en investeringsfacilitet for store infrastrukturer (LSIF) for årene 1998 og 1999 med
henblik på tilvejebringelse af midler i størrelsesordenen <=25% af de samlede
projektomkostninger for transport- og miljøprojekter med et loft på 250 mio. EUR.
Denne facilitet omfatter også en projektforberedelsesfacilitet (PPF), som råder over
25 mio. EUR til projektforberedende undersøgelser eller projekteringer. Denne
facilitet er navnlig blevet benyttet til at forberede projekter til ISPA-finansiering. Fra
og med år 2000 vil al finansiel fællesskabsbistand til transportinfrastrukturer i
hovedkorridorerne iCØEL blive kanaliseret gennemISPA(jf. ovenfor).
254.7.3. TACIS
Tacis-programmets mål er at forbedre infrastrukturforbindelserne med de nye
uafhængige stater (NIS), og programmet kan nu anvende op til 10% af dets årlige
budget på investeringer, herunder mindre infrastrukturprojekter inden for rammerne
afdet grænseoverskridende samarbejde
4.7.4. MEDA
Meda-programmets udgifter med henblik på at skabe bedre forbindelser mellem
Middelhavslandene og EU er i øjeblikket meget små, men særdeles nyttige, idet de
begrænser sig til et mindre antal forundersøgelser (jf. f.eks. Eumedis-projektet, som
er nævnt under 7.2. nedenfor).
265. F INANSIERINGAF TEN: A NDRESPØRGSMÅL
5.1. Ændring afTEN-finansieringsforordningen
Som led i Agenda 2000-pakken enedes Europa-Parlamentet og Rådet i juni 1999 om
at ændre forordning nr. 2236/95 om generelle regler for fællesskabets finansielle
støtte inden for transeuropæiske net.
Den ændrede finansforordning (13) inkluderer en finansiel ramme for perioden 2000-
2006 på 4 600 mio. EUR for alle tre ten-sektorer. Af de 4 600 mio. EUR vil ca.
4 170 mio. EUR blive tildelt transportprojekter, 155 mio. EUR vil blive tildelt
energiprojekterog275 mio. EUR vilblive tildelt telekommunikationsprojekter.
Det vedtagne budget på 4,6 mia. EUR udgør en fordobling af budgettet på 2,3 mia.
EUR for perioden 1995-1999. Fordoblingen vil bidrage til at øge hastigheden med
hensyn til gennemførelsen de transeuropæiske net. EU vil være i stand til at yde et
betragteligt bidrag til gennemførelsen af de 14 højt prioriterede Essen-projekter,
hvoraf hovedparten nu indtræder i anlægsfasen. Desuden vil europæiske intelligente
transportsystemer, som f.eks. ERTMS (det europæiske jernbanetrafikstyrings-
system), øge interoperabiliteten mellem de europæiske jernbanesystemer, og Galileo-
projektet vil blive yderligere udbygget i kraft af et betragteligt bidrag fra TEN-
budgetkontoen idenkommende periode.
Den nye TEN-finansieringsforordning giver også Kommissionen mulighed for at
etablere vejledende flerårige programmer, hvilket er et stort skridt fremad, da der er
tale om et egnet instrument til langsigtet finansiering af langsigtede projekter. Disse
programmer giver projektinitiativtagere en rettesnor for omfanget af den fremtidige
støtte og er særlig nyttige for meget store infrastrukturprojekter inden for
transportsektorenogforoffentlig-private partnerskabsprojekter.
Den ændrede forordning giver også mulighed for indledningsvis at investere op til
1 % af TEN-budgetposten i fonde bestående af risikovillig kapital med det mål at
sætte gang i oprettelsen af sådanne fonde og følgelig få adgang til potentielt meget
store ressourcer af langsigtede investeringsmidler fra pensionsfonde og
forsikringsselskaber til finansiering af TEN-infrastrukturprojekter. Den risikovillige
kapitalvil navnlig være interessant foroffentlig-private partnerskabsprojekter.
En anden forbedring i den nye finansforordning er muligheden for fra 2003 at hæve
interventionssatsen fra de normale 10 % til 20 % for satellitnavigationsprojekter,
herunder Galileo. Dette er væsentligt, idet det viser, at det er muligt at finansiere
dette vitale og helt igennemeuropæiske projekt.
5.2. Fremme afoffentlig-private partnerskaber(OPP)
5.2.1. Opfølgningaf Kinnock-gruppen påhøjt plan
Som opfølgning på anbefalingerne fra gruppen på højt plan vedrørende offentlig-
private partnerskaber, hvad angår projekter inden for de transeuropæiske
transportnet, jf. rapport af maj 1997, fremlagde Kommissionen i samarbejde med
13Rådet forordning(EF)nr. 1655/1999af29.7.1999, s. 1.
27medlemsstaterne resultaterne af den undersøgelse, den havde bestilt, vedrørende den
rolle, finansiering ved aktieudstedelse spiller i TEN-projekter. I december 1999
afholdt Kommissionen også et seminar vedrørende formidling af oplysninger om
vellykkede offentlig-private partnerskaber inden for en række større TEN-projekter,
navnlig irelationtilprojektmyndigheder.
5.2.2. Offentligeindkøb
Kommissionen vedtog i april 1999 et udkast til en fortolkende meddelelse om
koncessioner og regler for offentlige indkøb og anmodede de interesserede parter om
at fremsende deres kommentarer. I dette dokument redegør Kommissionen for sine
idéer om koncessioner og lignende former for offentlig-privat partnerskab. I den
indledende del henvises specielt til Kommissionens meddelelse fra 1997 om
offentlige/private partnerskaber med henblik på de transeuropæiske
transportnetprojekter (14) samt Kommissionens forpligtelse til at fremme denne type
afpartnerskaber.
Hvad angår koncessioner inden for transportsektoren, anføres det, at hvis
koncessionen tildeles af instanser, som ikke opererer inden for transportsektoren, er
den omfattet (a) af traktatens bestemmelser og principper (som f.eks. ikke-diskrimination, ligebehandling, gennemsigtighed, gensidig anerkendelse og
proportionalitet), såfremt der ertale omen koncession vedrørende tjenesteydelser, og
(b) af traktatens bestemmelser samt forskrifterne i direktiv 93/37/EØF om offentlige
bygge- og anlægskontrakter, hvis der er tale om en koncession vedrørende arbejder.
Med hensyn til koncessioner, som tildeles af instanser, som opererer inden for
transportsektoren, finder ovennævnte bestemmelser itraktatenanvendelse.
På grundlag af anmodningerne i et stort antal bidrag fokuserer den endelige
meddelelse på sådanne offentlig-private partnerskaber, der kan defineres som
koncessioner i EF-rettens forstand15. Meddelelsen omhandler en række af de emner,
der er relevante på TEN-projektområdet.
Hvad angår behovet for at give mulighed for en ”teknisk dialog” i fasen vedrørende
udformningen af TEN-projekter, hedder det i Kommissionens meddelelse om
offentlige indkøb i EU (16), som blev offentliggjort i marts 1998, at Kommissionen
vil forslå ændringer til direktiverne med henblik på at styrke dialogen under
procedurerne foroffentlige indkøb.
14KOM(97) 453endeligudg. af10.9.1997.
15EFTC 121/2af19.4.2000.
16KOM(1998) 143, Kommissionensmeddelelse: OffentligeindkøbiEU.
286. R APPORTER ,BERETNINGER ,MEDDELELSER OG EVALUERING
6.1. Rapporter, beretningerog meddelelser
6.1.1. Første beretning om interoperabilitet i det transeuropæiske system for
højhastighedstog
Kommissionen vedtog den 10. september 1999 den første beretning om
gennemførelsen og virkningerne af direktiv 96/48/EF om interoperabilitet i det
transeuropæiskesystemforhøjhastighedstog(17).
6.1.2. Galileo
Kommissionenvedtog den10. februar 1999 en meddelelse omeuropæisk deltagelse i
en ny generation af satellitnavigationstjenester – Galileo, idet den hermed drog
konklusionerne afarbejdet idet foregående år.
6.1.3. Kommissionens meddelelse om udvikling af EURO-ISDN
I slutningenaf1999 udarbejdede Kommissionen ioverensstemmelse med artikel10 i
Europa-Parlamentet og Rådets beslutning nr. 2717/95/EF af 9. november 1995 en
meddelelse indeholdende en generel evaluering af retningslinjerne for udviklingen af
EURO-ISDN (tjenesteintegreret digitalnet) som et transeuropæisk net (TEN-ISDN).
Til opfyldelse af kravene i ovennævnte artikel havde Kommissionen tidligere
gennemført to undersøgelser med støtte fra eksterne eksperter:
- en undersøgelse af situationen for EURO-ISDN i EU i perioden 1997-1998
(afsluttet ijuni1998) og
- en midtvejsevaluering af fremdriften med hensyn til aktiviteterne inden for de
transeuropæiske telekommunikationsnet iperioden1993-1997 inden for rammerne af
EURO-ISDN-retningslinjerne (afsluttet inovember 1998).
6.2. Evaluering
Inden for rammerne af”SEM 2000-programmet” (et system for forsvarlig og effektiv
finansiel forvaltning) lægger Kommissionen stor vægt på evalueringen af sine
aktioner.
6.2.1. Energi
I løbet af året gennemførte uafhængige eksperter en midtvejsevaluering af TEN-
energiprogrammet forKommissionen.
17KOM(1999) 414 endeligudg.
296.2.2. Telekommunikation
Evalueringen afTEN-Telecom-projekterne
Der blev i1999 evalueret ialt 39 projekter (jf. bilag III); heraf blev de 28 evalueret i
november. Sidstnævnte var projekter, som påbegyndtes den 1. januar 1999 efter
indkaldelse afforslag i1998.
Hovedsigtet med evalueringerne var at foretage en teknisk vurdering af det arbejde,
som var udført, for at sikre, at projekterne forløb i overensstemmelse med de
kontraktlige forpligtelser. Det kunne konkluderes, at projekterne som helhed på
tilfredsstillende vis var på vej mod opfyldelsen afmålsætningerne.
Det andet sigte med evalueringerne var at vise disse projekters bidrag til opfyldelsen
af TEN-Telecom-aktionens overordnede målsætninger, nemlig: samfundsmæssige
virkninger, konkurrenceevne, styrkelse af det indre marked, samhørighed og
udvikling af nye vækstområdeaktiviteter (jobskabelse), jf. retningslinjerne for de
transeuropæiske telenet og følgelig TEN-Telecom-arbejdsprogrammet. I det store og
hele frembød projekterne omfattende resultater inden for en bred skala af kriterier.
Endvidere havde resultaterne af evalueringerne vist, at der var en sammenhæng
mellem opfyldelsen af TEN-Telecom-målsætningerne og projekternes tekniske
formåen.
Evalueringen af multimedieprojekterne, som havde været genstand for fælles
indkaldelse afforslag
Kommissionen evaluerede i oktober 1999 de 13 projekter under taskforcen for
uddannelsesmultimedier (18), somvar medfinansieret afTEN-Telecom.
Målet var for det første at vurdere det tekniske fremskridt, som disse projekter havde
gjort, set i forhold til de kontraktlige forpligtelser, og også for første gang i hvilket
omfang de opfyldte målsætningerne for TEN-Telecom-aktionen. Den generelle
konklusion var, at der under hovedparten af de evaluerede projekter var gjort en stor
indsats med bemærkelsesværdige resultater, medens andre projekter rummede et
potentiale,somstadig mangledeat bliveudnyttet.
Målet var for det andet at fastslå, hvilket bidrag projekterne havde ydet til
målsætningerne for TEN-ISDN/Telecom-aktionen (jf. ovenstående afsnit). Der var
tale om en vurdering af virkningerne, således som de var planlagt og opnået og ikke
enstillingtagentilprojektets kvalitet.
Disse projekters væsentligste resultat var opfyldelsen af målsætningen om
samfundsmæssige virkninger, idet dette i vidt omfang kunne tilskrives velvalgte
brugergrupperog klart identificerede faktiske behov.
Midtvejsevalueringen afTEN-Telecom-aktionen
18Multimedietaskforcen iværksatte i december 1996 en fælles forslagsindkaldelse omfattende seks
europæiske programmer med komplementære målsætninger, men med forskellige specifikke
gennemførelsesbestemmelser fra fire Generaldirektorater: telematik og målrettet socioøkonomiskforskning, støtte til forskningsprojekter, TEN-telekommunikationsaktioner, støtte til formidling aftelekommunikationsapplikationer og –tjenesteydelser samt Socrates- og Leonardo-programstøtte tiluddannelse.
30I overensstemmelse med kravene i artikel 14 i beslutningen om opstilling af et sæt
retningslinjer skal Kommissionen gennemføre en midtvejsevaluering af TEN-
Telecom-aktionen. Hertil kommer, at Kommissionens SEM 2000-initiativ kræver en
systematisk evaluering af alle EU-programmer. Efter at have modtaget en positiv
udtalelse fra Udvalget om retningslinjer (jf. også ovenstående afsnit 3.2.2.)
vedrørende udkastet til et kommissorium, offentliggjorde Kommissionen en
forhåndsmeddelelse i EFT (19) med henblik på at indgå kontrakter med eksterne
eksperter under normale offentlige udbudsprocedurer.
6.2.3. Transport
Kommissionen gennemførte en uafhængig ekstern evaluering af den finansielle
støtte, den havde ydet til transportprojekter i 1999; evalueringsrapporten blev
fremsendt til medlemsstaterne og Europa-Parlamentet. På grundlag af denne
evaluering samt punktevalueringer af specifikke sektorer (navnlig ERTMS og
vejtrafikstyring) vil Kommissionen udarbejde en plan for gennemførelsen af
hensigtsmæssige anbefalinger. Disse vedrører projektstyring, opstilling af
målsætninger og af resultatindikatorer samt en forbedret integrering af miljøaspekter
iprojektcyklussen, fra projektvurdering tilefterfølgende evaluering.
19EFTS 230af26.11.1999.
317. E KSTERNE FORBINDELSER
7.1. Energi
Etableringen af energinet er af stor betydning, ikke kun for EU’s energiforsyning,
specielt inden for naturgassektoren hvor importafhængigheden er stor og voksende,
men også for det internationale samarbejde og den internationale udvikling i
almindelighed.
Muligheden af en udvidelse af EU, som blev bekræftet i 1999, viser også det
voksende behov for at sammenkoble ansøgerlandenes energinet med EU-landenes.
Enrække projekter vedrørende sammenkobling afgas- eller elnet, der er identificeret
under retningslinjerne for de transeuropæiske energinet, indebærer undersøgelser og
anlægsaktiviteter i tredjelande. Undersøgelser vedrørende disse projekter og
bestræbelserne på at etablere et energisamarbejde på det regionale plan (i Baltikum,
på Balkan, i Sortehavs- og Middelhavsområdet) modtog fortsat støtte i 1999 fra
Fællesskabet under TEN-energiprogrammet (jf. bilag V – listen over projekter, der
blev finansieret i 1999), Synergy-programmet og de horisontale bistandsprogrammer
(Phare, Tacis og Meda).
7.2. Telekommunikation
Telekommunikationsinfrastrukturen og de tilknyttede nye
telekommunikationstjenester og –applikationer har en central betydning for
nabolandenes socioøkonomiske udvikling og deres integrering med EU-landene.
Mere specifikt giver disse faciliteter de central- og østeuropæiske lande (CØEL) samt
landene i Middelhavsbækkenet mulighed for at modernisere og forbedre deres
økonomi.
For at sikre kommercielle finansieringskilder til en udbygning af
telekommunikationsinfrastrukturerne er det nødvendigt, at der i forvejen forefindes
et fair og stabilt regelværk for sektoren, velorganiserede operatører og velforberedte
investeringsforslag. Under alle omstændigheder er forudsætningen for en vellykket
udbygning af telekommunikationssektoren, at regeringerne fører en hensigtsmæssig
politik, hvad angår liberalisering og regelværk
Det første, EU bør gøre, er derfor attilskynde til institutionelle forandringer, somkan
føre til en liberalisering af telekommunikationstjenesterne og til styring af og tilsyn
med aktiviteterne, samt at bistå med en reform af regelværket. Hertil kommer, at der
er gode muligheder for at forberede iværksættelsen af nye
telekommunikationsapplikationer og –tjenester med en høj social og erhvervsmæssig
værdimed udgangspunkt ierfaringerne fra TEN-Telecom-aktionen iFællesskabet og
fra det nylige Eumedis-initiativunder Meda-programmet.
Endvidere overvejer Kommissionen, hvorledes den kan forbedre forbindelsen
mellem aktiviteter, somstøttes afEU-instrumenterne, der skulle bane vejen for EIB-
lån og lån fra andre internationale finansieringsinstitutioner.
Europa-Kommissionen undertegnede i 1999 en koordineringsaftale med Den
Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling. Aftalen mellem de to
32institutioner tager sigte på at sikre finansiel støtte til projekter inden for
telekommunikationssektoren i CØEL og de nye uafhængige stater på specifikke
betingelser, herunder navnlig at disse lande opstiller et minimumsregelværk. Hvad
angår ansøgerlandene, vil kravet til regelværket være fuld overensstemmelse med
EU’s regelværk på telekommunikationsområdet.
7.3. Transport
Den endelige rapport vedrørende vurderingen af transportinfrastrukturbehovene
(TINA) blev offentliggjort i oktober 1999; hermed afsluttedes Kommissionens
undersøgelsesopgave, somgik ud på at identificere de nødvendige komponenter idet
fremtidige transeuropæiske transportnet i 11 ansøgerlande: Bulgarien, Cypern, Den
Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumænien, Slovakiet
ogSlovenien.
Det transportnet, som blev identificeret ved TINA-processen, omfatter veje i ti
multimodale fælleseuropæiske transportkorridorer på ansøgerlandenes område, som
blev godkendt på den tredje fælleseuropæiske transportkonference i Helsingfors i
juni1997, samt supplerende netkomponenter, der blev udvalgt på basis af kriterierne
indeholdt i retningslinjerne for de transeuropæiske transportnet, jf. beslutning nr.
1692/96/EF. Isinendelige rapport foreslår TINA-gruppen på højt embedsmandsplan,
at komponenterne i dette net bør betragtes som nødvendige bestanddele af et
fremtidigt transeuropæisk transportnet, specielt på de 10 centraleuropæiske landes
område. I sine anbefalinger foreslår TINA-gruppenpå højt embedsmandsplan også at
tildele investeringsprioritet til de komponenter, som fuldender de fælleseuropæiske
transportkorridorer.
TINA-rapporten indeholder også en række kort over det foreslåede net baseret på
detaljerede oplysninger i TINA-databasen. Rapporten indeholder også særlige
analyser med trafikprognoser, udviklingen af nettet fremover og ændringerne af de
tekniske karakteristika, deneksisterende og fremtidige kapacitetsubalance osv.
I sin nuværende form omfatter nettet på ansøgerlandenes område 18 683 km veje,
20 924 km jernbanestrækninger, 4 052 km indenlandske vandveje, 40 lufthavne, 20
søhavne, 58 flodhavne og 86 terminaler. Forholdet mellem netværkets længde i
forhold til areal er generelt betydeligt ringere inden for EU-15, medens forholdet
mellem netværkets længde i forhold til befolkningstallet generelt er af samme
størrelsesorden.
De anslåede omkostninger ved etableringen af nettet udgør 92 mia. EUR (37 mia.
EUR for jernbanenettet, 44 mia. EUR for vejnettet, 1,5 mia. EUR for indenlandske
vandvejsnet, 9,5 mia. EUR for netknudepunkter, såsom lufthavne, flodhavne,
søhavne og andreterminaler).
Ca. trefjerdedele afomkostningerne vedrørende nettets jernbane- og vejkomponenter
er relateret til gennemførelsen af de fælleseuropæiske transportkorridorer, som blev
vedtaget på Helsingfors-konferencen, og som vil blive tillagt førsteprioritet i EU’s
finansieringsordninger gennemISPAog EIB.
338. F ORSKNINGOGUDVIKLING
Under det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for
forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) har en række
specifikke programmer omfattet aktiviteter, som bidrager til styrkelsen og
gennemførelsenafTEN-politikken, nemlig transportforskningsprogrammet, det ikke-
nukleare energiprogram og programmer vedrørende oplysning om
kommunikationsteknologier. Projekter til vurdering af TEN-politikkens
socioøkonomiske og miljømæssige dimensioner bidrager til forberedelsen af
ændringen af Fællesskabets retningslinjer for udbygningen af transportnettet. Hertil
kommer, at systemer, såsom det europæiske globale satellitnavigationssystem
(Galileo) og det europæiske jernbanetrafikstyringssystem (ERTMS) efter en
udviklingsfase med støtte fra forskningsprogrammerne, nu eller på et senere
tidspunkt udbygges, styrkes og udvides med finansielstøttefra TEN-budgettet.
Der er under det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og
demonstration (1998-2002) iværksat en række nøgleaktioner vedrørende bæredygtig
mobilitet og intermodalitet, landtransport og marineteknologier, effektiv energi,
systemer og tjenester for borgerne. I Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det
transeuropæiske transportnet betegnes forsknings- og udviklingsaktiviteterne som de
brede foranstaltninger. Nye aktiviteter under nøgleaktionen ”bæredygtig mobilitet og
intermodalitet” inkluderer derfor socioøkonomisk forskning med henblik på
trafikprognoser og afdækning af de tilknyttede socioøkonomiske og miljømæssige
virkninger samt den teknologiske udvikling med henblik på at forbedre
infrastrukturerne og deres samspil med transportmidlerne og
trafikstyringssystemerne. Desuden kan vellykkede forskningsprojekter inden for
informationssamfundsteknologi bidrage til markedsvalidering og erhvervsudvikling
under TEN-Telecom-aktionen.
En pilotundersøgelse gennemført af en
klynge af projekter resulterede i
kvantificerede prognoser af virkningerne afTEN-T-infrastrukturen og -politikken fortrafikefterspørgslen og -emissionerne i 2010
i Europa. Resultaterne viser, at den politiske
pakke, herunder interoperabilitet,intermodalitet og internalisering af eksterne
omkostninger bidrager til gennemførelsen af
EU’s miljømålsætninger. Undersøgelsenviser også, at en mere detaljeret strategiskmiljøvurdering, som kan anvendes i den
fremtidige styrkelse af TEN-T-politikken, er
gennemførlig.CODE-TEN-projektet vurderede
gennemførlighedenaf udvidelsen af TEN-T-
aktionen til CØEL/CIS-landene, hvad angikde 14 Helsingfors-korridorer. Det anvendteen scenario-metode med henblik på at
udarbejde konsistente ”billeder” af de
fremtidige kombinerede forudsætningervedrørende BNP-vækst, europæisk
integration og infrastrukturplanlægning. Der
blev gennemført trafikprognoser og andrebeslægtedeanalyser.
Resultaterne indikerer, at udviklingen af et
multimodalt net er det mest fordelagtige
under samtlige scenarier. De relative fordeleved jernbanedrift skyldes en forbedret
sikkerheds- og luftforureningssituation,
hvorimod vejnettet udmærker sig som densmidigstetransportinfrastruktur.
34BILAGSLISTE
Af tekniske grundeforeliggerbilagene
i et særskilt dokument:
SEC(2000)1113
BilagI: Listeover forkortelser
Bilag II: Fællesskabets finansielle støtte til TEN-projekter inden for
energisektoren iperioden1995-1999
Bilag III: Situationen for specifikke TEN-ISDN/Telecom-projekter
BilagIV: Oversigt over situationen for de 14 ”højt prioriterede”
transportprojekter, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i
Essen
BilagV: Transeuropæiske net: Fællesskabets finansielle støtte til
energiprojekter af fælles interesse i1999
BilagVI: TEN-Telecom-projekter, der blev finansieret i 1999 efter
indkaldelse afforslag i1999
Bilag VII: TEN-transportprojekter/-undersøgelser finansieret i 1999 i henhold
tilforordning 2236/95
Bilag VIII: Større TEN-projekter finansieret af Regionalfonden og
Samhørighedsfonden indtilslutningenaf1999
BilagIX:EIB-lån
A: TEN–energi B:TEN-transport C:TEN-Telecom
BilagX:EIF-garantier til fordel for TEN, som blev undertegnet i løbet af
1999
35Forkortelsesliste
CØEL Decentralogøsteuropæiske lande
DBFO ”Design, build, finance and operate”
EFRU DenEuropæiskeFond forRegionaludvikling
EIB DenEuropæiske Investeringsbank
EIF DenEuropæiske Investeringsfond
GNSS Det globale satellitnavigationssystem
GPS Det globalepositionsbestemmelsessystem
IDA Elektronisk dataudveksling mellemadministrationerne
IFI Internationale finansieringsinstitutter
ISDN Tjenesteintegreret digitalnet
ISPA Strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument
OPP Offentlig-privat partnerskab
TEN De transeuropæiske net
TERFN Det transeuropæiske banegodstransportnet