Særberetning EU’s støtte til 
rehabilitering efter 
jordskælvet i HaitiDA 2014  nr. 13
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET
DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren ( http://europa.eu )
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-872-0813-2
doi:10.2865/57621
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  nr. 13
Særberetning EU’s støtte til 
rehabilitering efter 
jordskælvet i Haiti
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
 Forkortelser og akronymer
I – VII Resumé
1 – 11 Indledning
1 – 3 Haiti er en struktursvag stat
4 – 5 Jordskælvet i 2010 forværrede situationen markant
6 – 7 EU’s delegation blev også hårdt ramt
8 – 11 På trods af den internationale indsats var rehabilitering en udfordring
12 – 17 Revisionens omfang og revisionsmetoden
18 – 63 Bemærkninger
18 – 27 Kommissionen tog fat på prioriterede rehabiliteringsbehov
19 – 21 Rehabiliteringsbehovene var veldefinerede
22 – 24 EU’s støtte til rehabilitering blev fastlagt inden for rammerne af en forsvarlig strategi
25 – 27 Arbejdsdelingen mellem Kommissionen og andre vigtige donorer var hensigtsmæssig, 
men koordineringen under gennemførelsen var vanskelig
28 – 40 Trods visse tiltag fra Kommissionens side var nødhjælps-, rehabiliterings- 
og udviklingsforanstaltningerne ikke tilstrækkeligt sammenkoblede
30 – 32 Kommissionen anvendte de forskellige instrumenter på en fleksibel måde
33 – 35 Koordineringen inden for Kommissionen ikke var optimal
36 – 40 Sammenkoblingen af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD) var velgennemtænkt med hensyn 
til udformningen af de enkelte rehabiliteringsprogrammer, men sommetider vanskelig at sikre i praksis
03 Indhold
41 – 63 Kommissionen har ikke i tilstrækkelig grad sikret en effektiv gennemførelse 
af EU’s støtte til rehabilitering
42 – 54 De fleste programmer blev forsinket, og nogle af dem opnåede kun begrænsede fremskridt
55 – 58 Visse væsentlige risici blev ikke forvaltet godt nok
59 – 63 Overvågning var baseret på en passende ramme, men blev tildelt utilstrækkelige ressourcer
64 – 68 Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I  — Oversigt over undersøgte programmer
 Bilag II  — Bedømmelsesmetode
 Bilag III  — Bedømmelse af programmerne
 Kommissionens og EU -Udenrigstjenestens svar
04
 Glossar  
og akronymer
BNI: Bruttonationalindkomst
BNP: Bruttonationalprodukt
CAED: Cadre de Coordination de l’Aide Externe au Développement d’Haïti (ramme for koordinering af ekstern 
udviklingsbistand til Haiti)
DCI:  Instrumentet for udviklingssamarbejde  
Instrumentet for udviklingssamarbejde, som blev lanceret i januar 2007, yder navnlig støtte gennem i) geografiske 
programmer med partnerlande i Latinamerika, Asien, Centralasien, Mellemøsten og Sydafrika med henblik på 
at støtte foranstaltninger inden for en lang række områder (f.eks. uddannelse, sundhed, social samhørighed og 
beskæftigelse, regeringsførelse, demokrati, menneskerettigheder, bistand i postkrise‑situationer og skrøbelige 
stater) og gennem ii) fem tematiske programmer vedrørende investering i mennesker, miljø og bæredygtig 
forvaltning af naturressourcer, ikke‑statslige aktører og lokale myndigheder, forbedring af fødevaresikkerhed og 
samarbejde på området migration og asyl.  
Europa‑Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1905/2006 af 18. december 2006 om oprettelse af et instrument 
til finansiering af udviklingssamarbejde (EUT L 378 af 27.12.2006, s. 41).
DIPECHO: ECHO’s katastrofeberedskab  
ECHO lancerede sit katastrofeberedskabsprogram DIPECHO i 1996. Det er rettet mod sårbare samfund 
i de mest katastroferamte regioner i verden. Typisk omfatter DIPECHO‑finansierede programmer 
uddannelse, kapacitetsopbygning, oplysningskampagner, tidlig varsling samt planlægnings ‑ og 
prognosticeringsforanstaltninger, hvor midlerne kanaliseres gennem hjælpeorganisationer og NGO’er, som arbejder 
i de pågældende regioner.
DRR: Katastroferisikobegrænsning  
Katastroferisikobegrænsning er en systematisk metode til at identificere, vurdere og begrænse risikoen for 
katastrofer. Målet er at mindske den socioøkonomiske sårbarhed over for katastrofer samt at håndtere miljøfarer og 
andre farer, der udløser katastrofer.
ECHO:  Generaldirektoratet for Humanitær Bistand og Civilbeskyttelse.  
Dets mandat er at beskytte og redde menneskeliv, forebygge og mindske menneskelige lidelser og beskytte 
integriteten og den menneskelige værdighed for befolkninger, der er ramt af naturkatastrofer eller menneskeskabte 
katastrofer. Generaldirektoratet yder humanitær bistand, kortsigtet rehabiliteringsstøtte samt støtte til 
katastrofeforebyggelse og ‑beredskab.
EUF: De europæiske udviklingsfonde  
EUF er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med staterne i Afrika, 
Vestindien og Stillehavet (AVS‑staterne) og de oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev 
undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for en periode på 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for 
Den Europæiske Unions forbindelser med AVS‑staterne og OLT. Den er navnlig koncentreret om at mindske og med 
tiden udrydde fattigdom.
EuropeAid:  Generaldirektoratet for Udvikling og Samarbejde — EuropeAid implementerer en bred vifte af 
Kommissionens instrumenter for bistand til tredjelande, der finansieres af EUF og over det almindelige budget 
(herunder DCI). Næsten alle EUF‑interventionerne forvaltes af EuropeAid.
05 Glossar og akronymer 
EU-Udenrigstjenesten:  Tjenesten for EU’s Optræden Udadtil  
EU‑Udenrigstjenesten blev oprettet den 1. december 2010. Sammen med de relevante 
tjenestegrene i Kommissionen forbereder den Kommissionens afgørelser om landebevillinger, 
lande ‑ og regionsstrategidokumenter samt nationale og regionale vejledende programmer som led 
i programmeringscyklussen vedrørende de fleste udenrigspolitiske instrumenter.
FPI:  Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter  
FPI er en tjeneste i Kommissionen, der blev oprettet den 1. januar 2011, og som rapporterer direkte til Unionens 
højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. De udgifter, der forvaltes af FPI, 
vedrører hovedsagelig aktioner under a) den fælles udenrigs ‑ og sikkerhedspolitik, b) stabilitetsinstrumentet (IfS), 
c) valgobservationsmissioner og d) instrumentet for industrialiserede lande.
G12:  Gruppen af 12 donorer  
Gruppen af 12 donorer (G12) omfatter Brasilien, Canada, Frankrig, Japan, Norge, Spanien, USA, den Interamerikanske 
udviklingsbank (IDB), Verdensbanken, Den Internationale Valutafond (IMF), FN og Europa‑Kommissionen. 
Formandskabet varetages af MINUSTAH’s vicechef i dennes egenskab af humanitær koordinator. EU‑delegationen 
påtog sig formandskabet »midlertidigt« i 2013.
GBS: Generel budgetstøtte  
GBS‑programmer består typisk af en støttepakke, der omfatter overførsel af midler, foranstaltninger til 
kapacitetsopbygning, dialog med partnerlandet og fastsættelse af betingelser for udbetaling af midler.
IAS:  Den Interne Revisionstjeneste  
IAS er et generaldirektorat i Kommissionen. Det ledes af Kommissionens interne revisor og refererer til dens 
revisionsopfølgningsudvalg. Dets opgave er på uafhængig vis at give sikkerhed for, at de interne kontrolsystemer er 
effektive, og at bistå Kommissionen med udtalelser, råd og anbefalinger.
IDB:  Inter‑American Development Bank (den interamerikanske udviklingsbank)
IfS: Stabilitetsinstrumentet  
Stabilitetsinstrumentet, som blev etableret i 2007, skal være en hurtig og fleksibel mekanisme til at forebygge 
konflikter, støtte den politiske stabilisering efter konflikter og sikre hurtig genopbygning efter en naturkatastrofe. 
Europa‑Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1717/2006 af 15. november 2006 om oprettelse af et 
stabilitetsinstrument (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 1).
IHRC:  Interim Haiti Recovery Commission (midlertidig kommission for genopbygning af Haiti) 
IMF: Den Internationale Valutafond
LRRD: Linking of Relief, Rehabilitation and Development (sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling)
MINUSTAH:  De Forenede Nationers stabiliseringsstyrke i Haiti
NGO: Ikke‑statslig organisation
OCHA:  Kontor for Koordinering af Humanitære Anliggender
06 Glossar og akronymer 
PDNA:  Post Disaster Needs Assessment (vurdering af behovene efter katastrofer)
PFM:  Forvaltning af offentlige finanser
ROM:  Resultatorienteret overvågning (Results Oriented Monitoring)  
ROM‑systemet blev oprettet af EuropeAid i 2000 til at styrke overvågningen, evalueringen og gennemsigtigheden 
af udviklingsbistanden. Det er baseret på korte og målrettede vurderinger på stedet foretaget af eksterne eksperter. 
Der anvendes en struktureret og konsekvent metodologi, som er baseret på fem kriterier: relevans, produktivitet, 
effektivitet, potentiel effekt og sandsynlig bæredygtighed.
VB: Verdensbanken
07
Resumé
I
Haiti er en af de mest skrøbelige stater i verden, og det 
jordskælv, der ramte landet den 12. januar 2010, med ‑
førte en drastisk forværring af situationen. Jordskælvet 
krævede mange menneskeliv, medførte massive øde ‑
læggelser, havde en alvorlig indvirkning på landets 
økonomi og reducerede i betydelig grad den allerede 
svage administrations kapacitet til at levere basale 
serviceydelser til befolkningen.
II
Retten undersøgte, om den støtte, som EU ydede til 
rehabilitering i Haiti efter jordskælvet, var godt udfor ‑
met og blev gennemført hensigtsmæssigt.
III
Retten konkluderer, at EU’s støtte til rehabilitering 
efter jordskælvet i Haiti 2010 generelt var godt udfor ‑
met, men at programmerne ikke blev gennemført 
tilstrækkeligt effektivt. Ligesom andre donorer stødte 
Kommissionen på alvorlige hindringer i sine bestræ ‑
belser på at støtte rehabilitering. Den blev stillet over 
for den svære udfordring at skulle forvalte sin støtte 
i partnerskab med svage nationale myndigheder —— 
for at fremme ejerskab og bidrage til etableringen af 
et fungerende regeringsapparat — samtidig med, at 
den skulle søge at sikre hurtig bistand. Kommissionen 
kunne imidlertid have forbedret sin forvaltning af 
nogle faktorer, som var under dens kontrol.
IV
Kommissionen tog fat på en række prioriterede reha ‑
biliteringsbehov. Sammen med andre større donorer 
foretog Kommissionen en korrekt identifikation af en 
række større rehabiliteringsbehov i Haiti efter jord ‑
skælvet i 2010 og vedtog en solid samarbejdsstrategi 
med henblik på de nye udfordringer, som landet stod 
over for, samtidig med at den fortsatte sin støtte til 
den langsigtede socioøkonomiske udvikling. Arbejds ‑
delingen mellem donorerne var passende, men koor ‑
dineringen under gennemførelsen var vanskelig.V
Selv om Kommissionen havde gjort en vis indsats, 
var nødhjælps‑ , rehabiliterings‑  og udviklingsforan ‑
staltningerne ikke tilstrækkeligt sammenkoblede. 
Kommissionen anvendte en række komplementære 
instrumenter fleksibelt og udformede individuelle 
rehabiliteringsprogrammer for at sikre sammenkob ‑
lingen mellem nødhjælp, rehabilitering og udvikling. 
Men ECHO og EuropeAid havde ikke en klar fælles 
landestrategi til at optimere synergieffekten og sikre 
en smidig overgang mellem deres respektive aktivi ‑
teter. Den svage nationale forvaltning og regeringens 
utilstrækkelige vilje til reform var betydelige udfor ‑
dringer for en effektiv rehabilitering og for at skabe 
betingelserne for en bæredygtig udvikling.
VI
Kommissionen har ikke i tilstrækkelig grad sikret en 
effektiv gennemførelse af EU’s støtte til rehabilitering. 
Ti af de tretten programmer, som Retten gennemgik, 
leverede eller ville sandsynligvis levere de planlagte 
output, dog næsten alle med forsinkelser. Tre pro ‑
grammer opnåede begrænsede fremskridt, herunder 
programmet for generel budgetstøtte under 10. EUF. 
Kommissionen var bekendt med den vanskelige situa ‑
tion, men den forvaltede ikke en række væsentlige 
risici for gennemførelsen og opfyldelsen af program ‑
målene godt nok. Overvågningen af programmerne 
var baseret på en passende ramme, men Kommis ‑
sionen og EU‑Udenrigstjenesten traf ikke i rette tid 
foranstaltninger til at styrke ressourcerne hos EU‑dele ‑
gationen, som ikke havde tilstrækkelig kapacitet til at 
udføre kontrol på stedet. Det ville have været særlig 
nyttigt i en situation, der udvikler sig hurtigt.
Resumé 08
VII
Retten anbefaler, at Kommissionen under aktioner, der 
iværksættes efter katastrofer eller i forbindelse med 
skrøbelige situationer:
 — forbedrer risikostyringen
 — vedtager en fælles strategi for at sikre sammen ‑
koblingen og synergien mellem nødhjælp, rehabi ‑
litering og udvikling
 — i forbindelse med budgetstøtte — fokuserer på 
vigtige funktioner i og reformer af forvaltningen 
af de offentlige finanser, og hvor det er relevant, 
fastsætter mere kortsigtede foranstaltninger for at 
beskytte EU‑midlerne mod spild, lækager og inef ‑
fektivitet og
 — udvikler procedurer til sikring af forretningskonti ‑
nuiteten, herunder bestemmelser for omrokering 
af personale i nødsituationer.
09
 Indledning
Haiti er en struktursvag 
stat
01 
I det 18. århundrede var Haiti en føre ‑
nde producent af sukkerrør og en af 
verdens rigeste regioner. Men landet 
har været plaget af etniske konflik ‑
ter, langvarige perioder med anarki 
og politisk ustabilitet, siden det blev 
uafhængigt i 18041. I anden halvdel af 
det 20. århundrede2 blev landet ledet 
af en række diktatorer, hvilket førte til 
undertrykkelse og plyndring af landets 
rigdomme. Haiti er i dag en struktur ‑
svag stat (jf.  tekstboks 1 ).
02 
Den ustabile politiske og sikkerheds ‑
mæssige situation i landet førte ved 
udgangen af 2004 til indsættelsen af 
De Forenede Nationers stabiliserings ‑
mission i Haiti (MINUSTAH)3. Efter uro ‑
ligheder som følge af fødevarepriserne 
i 2008 havde landet ikke en stabil 
regering, indtil Laurent Lamothe blev 
ministerpræsident i marts 2012. Sik ‑
kerhedssituationen er forbedret, men 
kriminaliteten indvirker stadig negativt 
på udviklingen.03 
Haiti er fortsat et af de fattigste lande 
i verden4. Mere end halvdelen af be ‑
folkningen5 lever i ekstrem fattigdom 
med mindre end 1,25 USD om dagen. 
Den forventede levealder er 62 år, 
hvilket er 12 år mindre end gennem ‑
snittet for Latinamerika. Ca. halvdelen 
af befolkningen er analfabeter, 20 % af 
børnene er underernærede, og 30 % 
har ikke adgang til rent vand6. Haiti 
har den højeste forekomst af hiv/aids 
i Latinamerika7.1 I 1791 indledte 
slavebefolkningen i den 
franske koloni en opstand, 
som førte til uafhængighed 
i 1804 og til oprettelsen af 
verdens første uafhængige 
sorte republik to år senere. 
I 1844 blev øen opdelt i to 
lande, Haiti og Den 
Dominikanske Republik.
2 Siden 1949 har Haiti været 
styret af en række diktatorer: 
General Paul Magloire, 
efterfulgt af Francois Duvalier 
(Papa Doc) og hans søn, 
Jean‑Claude (Baby Doc).
3 MINUSTHA skal efter planen 
fortsætte indtil 2016, hvor 
missionen vil blive 
omstruktureret og 
konsolideret.
4 BNI pr. indbygger i Haiti i 2012 
(atlasmetoden, 
Verdensbanken) er 760 USD 
sammenlignet med 
Latinamerika og Caribien, hvor 
gennemsnittet er 8 981 USD.
5 Haiti har næsten 10 millioner 
indbyggere.
6 Kilder:  World database 
— World Development 
Indicators 2011 og 2012, De 
Forenede Nationers 
Udviklingsprogram (UNDP) 
Human Development Report, 
CIA — World Factbook.
7 Forekomsten af hiv 
i aldersgruppen 15 ‑49 år er 
på 2,2 % (» Ministère de la Santé 
Publique et de la Population, 
Déclaration d’Engagement 
sur le hiv/SIDA: Rapport de 
situation nationale «, 
marts 2012).
Definition af struktursvage stater
»Struktursvaghed« defineres af Kommissionen som ringe eller svigtende strukturer samt forhold, hvor sam ‑
fundspagten er brudt på grund af statens manglende evne eller vilje til at varetage sine grundlæggende 
opgaver, opfylde sine forpligtelser, varetage sit ansvar for formidling af tjenesteydelser og forvaltning af 
ressourcer, sikre overholdelsen af retsstatens principper, sikre lige demokratiske rettigheder for alle, varetage 
befolkningens sikkerhed og beskyttelse og sikre befolkningens rettigheder, herunder frihedsrettigheder.
Kilde : KOM(2007) 643 endelig: EU’s respons på struktursvaghed — EU’s bestræbelser på at fremme udvikling, fred og stabilitet i vanskelige 
situationer.Tekstboks 1
10 Indledning
Jordskælvet i 2010 for -
værrede situationen 
markant
04 
Den 12. januar 2010, hvor Haiti stadig 
var ved at rejse sig efter stormene 
i 2008, ramte et jordskælv målt til 7,0 
på Richter‑skalaen hovedstaden og de 
omkringliggende områder (se  kortet ), 
hvilket førte til omfattende tab af men ‑
neskeliv og forvoldte enorme ødelæg ‑
gelser8. Omkring 230 000 mennesker 
blev dræbt, og dermed var denne 
katastrofe ligeså dødbringende som 
tsunamien i Det Indiske Ocean i 2004, 
men koncentreret i ét enkelt land9. 
300 000 personer blev kvæstet, heraf 
var halvdelen børn. Omkring 1,3 mil ‑
lioner mennesker blev gjort hjemløse 
i Port‑au‑Prince, og over 500 000 for ‑
lod katastrofeområdet for at søge 
tilflugt i resten af landet10. Ringe hygi ‑
ejneforhold, som forværredes drastisk 
efter jordskælvet, skabte grobunden 
for et koleraudbrud.
05 
Mange offentlige bygninger, herunder 
Le Palais National, hospitaler, skoler 
og andre offentlige institutioner blev 
ødelagt, og et stort antal ansatte ved 
disse institutioner afgik ved døden11. 
De haitianske myndigheders kapaci ‑
tet til at levere tjenesteydelser blev 
således påvirket i betydelig grad. 
Jordskælvet ramte regionen med den 
højeste økonomiske aktivitet i landet, 
og det havde en alvorlig indvirkning 
på udviklingen i bruttonationalpro ‑
duktet (BNP)12 og på opkrævningen af 
skatter. Finansministeriet havde ikke 
de nødvendige budgetmæssige midler 
til at genetablere den nationale admi ‑
nistrations aktiviteter og til at aflønne 
tjenestemændene.EU’s delegation blev også 
hårdt ramt
06 
EU‑delegationen blev hårdt ramt ved 
jordskælvet: en medarbejder døde, 
delegationslederen måtte hospitals ‑
indlægges, og størstedelen af perso ‑
nalet fik traumer eller andre psykiske 
problemer. Inden for 48 timer efter 
katastrofen var 30 tjenestemænd 
blevet evakueret til Bruxelles eller Den 
Dominikanske Republik. EU‑delegati ‑
onens bygning var ubrugelig, og det 
var knap nok muligt at kommunikere 
med Bruxelles. Mange dossierer blev 
beskadiget eller gik tabt.
07 
Nogle af tjenestemændene vendte til ‑
bage til Haiti efter nogle få uger, men 
på grund af mange ændringer i de 
ledende stillinger og lange perioder 
uden en delegationschef, var EU‑de ‑
legationens operationelle kapacitet 
alvorligt påvirket i en længere periode.8 Jordskælvet den 12. januar 2010 
ramte byerne Port‑au‑Prince, 
Léogâne og Jacmel og 
beskadigede havnen, 
lufthavnen og en række 
hovedveje.
9 De Humanitære 
FN‑organisationers Fælles 
Stående Komités tidstro 
evaluering i Haiti: 3 måneder 
efter jordskælvet; 31.8.2010.
10 Post Disaster Needs 
Assessment (vurdering af 
behovene efter katastrofen) 
marts 2010.
11 I henhold til myndighedernes 
skøn blev 105 000 huse 
ødelagt, 208 000 huse blev 
beskadiget, 60 % af 
hospitalerne i og omkring 
Port‑au‑Prince og 5 000 skoler 
blev ødelagt. Ca. 3 millioner 
mennesker blev berørt af 
jordskælvet. Det samlede 
overslag over udgifterne er 
7,8 milliarder USD, hvilket 
svarer til det samlede BNP 
for Haiti i 2009.
12 Efter en periode med 
forholdsvis konstant vækst 
mellem 2005 og 2009 faldt 
BNP med 5,4 % som følge af 
jordskælvet.
11 Indledning
Kilde:  United States Agency for International Development (USAID).
JORDSKÆLVETS INTENSITET
Den ændrede Mercalli (MMI) intensitetsskala*
SKØNNET
MMI-INTENSITETBEFOLKNING UDSAT
FOR RYSTELSER
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000LET
MODERATKRAFTIGMEGET STÆRKALVORLIGVOLDSOMEKSTREM
* MMI er en metode til måling af jordrystelser og adskiller
 sig fra de overordnede richtertal, som anvendes ved måling af jordskælv på Richterskalaen
^ Området vist på kortet kan falde inden for MMI 9-klassiﬁceringen,
 men udgør områderne med de kraftigste rystelser baseret på USGS data.
Kilde: USGS/ PAGER Alert Version: 8KortOmråde ramt af jordskælvet den 12. januar 2010
12 Indledning
På trods af den internatio -
nale indsats var rehabili -
tering en udfordring
08 
Umiddelbart efter katastrofen bidrog 
flere hundrede internationale organisa ‑
tioner, lande og enkeltpersoner fra hele 
verden til at opfylde de presserende 
humanitære behov13. De Forenede Na ‑
tioners (FN’s) Kontor for Koordination af Humanitære Anliggender (OCHA) lance ‑
rede en Flash Appeal, som resulterede 
i, at der blev indsamlet 575 millioner 
USD på 72 timer. Ved udgangen af 2012 
havde offentlige donorer ydet 2,23 
milliarder USD i humanitær bistand og 
yderligere 192 millioner USD til be ‑
kæmpelse af koleraudbruddet (jf.  fi-
guren  nedenfor). Endvidere anslås det, 
at private donorer har bidraget med 
3 milliarder USD til FN‑agenturer og 
ikke‑statslige organisationer (NGO’er)14.13 Internationale organisationer, 
som længe har været etableret 
i Haiti (Røde Kors‑bevægelsen 
og større NGO’er), var i stand til 
øjeblikkeligt at yde en indsats 
og inden udgangen af maj 2010 
havde over 1 000 internationale 
organisationer ydet humanitær 
bistand.
14 Den særlige udsending for 
Haiti  – nøgletal, 
december 2012.FigurMidler tilvejebragt og udbetalt i støtte til Haiti pr. december 2012
3,01 milliarder USD
UDBETALT
2010-2012Tilsagn om 
8,34 milliarder USD 
2010-2020
New York TILSAGNENE
2010-2012:
5,37 milliarder USD 
2013-2020:
2,96 milliarder USD 10,77 milliarder USD planlagt 
2010-2020 
MIDLER TIL GENREJSNING 2,57 milliarder USD planlagt 
2010-2012 
MIDLER TIL HUMANITÆR BISTAND 13,34 milliarder USD planlagt 2010-2020 
OFFENTLIGE MIDLER 
Midler til genrejsning og humanitær bistand
(Eksklusive gældslettelse til i alt 1,0 milliard USD) 
2,43 milliarder USD
planlagt 
2010-2012
ANDRE MIDLER2,37 milliarder USD
planlagt 
2010-2012
JORDSKÆLV204 millioner USD
planlagt 
2010-2012 
KOLERA3,06 milliarder USD rejst
(skøn) 
2010-2012 
PRIVATE MIDLER 
(Donorer: Fonde,
virksomheder
og privatpersoner) 
1,01 milliarder USD
UDBETALT
2010-20122,23 milliarder USD
UDBETALT
2010-2012191,9 millioner USD
UDBETALT
2010-2012
Kilde : Den særlige udsending for Haiti, baseret på donorrapportering og offentligt tilgængelige oplysninger.
13 Indledning
09 
Med henblik på at mobilisere internati ‑
onal støtte til genopbygningen og den 
fremtidige udvikling af landet afholdt 
FN en international donorkonference 
»Mod en ny fremtid for Haiti« i New 
York den 31. marts 2010. Donorerne 
blev enige om at støtte regeringens 
»Plan d’Action pour le Relèvement et 
le Développement National d’Haïti «15 
(PARDH) og at yde bistand til den mel ‑
lem ‑ og langsigtede genrejsning efter 
princippet om »build back better«16. 
På konferencen gav 55 donorer tilsagn 
om at yde 5,37 milliarder USD i perio ‑
den 2010 ‑2012 og yderligere 2,96 mil ‑
liarder USD i 2013 og fremefter. Dertil 
kommer, at flere lande annullerede 
i alt 1 milliard USD af Haitis gæld17.
10 
Den Europæiske Union (EU) var en 
vigtig donor. Den gav ét samlet tilsagn 
om at yde 1,23 milliarder euro. Dette 
omfattede tilsagn om støtte til rehabi ‑
litering og udvikling af landet fra Kom ‑
missionen (460  millioner  euro)18, fra 18 
medlemsstater og fra Den Europæiske 
Investeringsbank19. Kommissionen 
ydede også humanitær bistand gen ‑
nem Generaldirektoratet for Humani ‑
tær Bistand og Civilbeskyttelse (ECHO). 
I perioden 2010 ‑2013 bevilgede ECHO 
i alt 232 millioner euro20.11 
Trods den enorme finansielle støtte og 
internationale indsats står landet sta ‑
dig over for store udfordringer. Det tog 
alt for lang tid at fjerne murbrokkerne, 
hvilket blandt andet påvirkede genop ‑
bygningens hastighed21. I slutningen af 
2013 blev det anslået, at 210 000 per ‑
soner stadig levede i teltlejre, og ingen 
af de ødelagte ministerielle bygnin ‑
ger er blevet fuldstændig genopført. 
Genrejsningen hæmmes af en række 
strukturelle problemer, som allerede 
tyngede landet inden 2010. Den of ‑
fentlige forvaltning er knap nok opera ‑
tionel, og dette er stadig en væsentlig 
hindring for ydelsen af tjenester på 
områder som sundhed, uddannelse 
samt vand og sanitet. Svag forvalt ‑
ning af de offentlige finanser gør det 
vanskeligt at optimere anvendelsen af 
ressourcerne og at forebygge svig og 
korruption. Manglen på et matrikel ‑
register fører til tvister om jord, som 
hæmmer genopbygningsprocessen. 
Landbrugssektorens ekstreme sårbar ‑
hed over for hyppige naturkatastrofer 
og manglen på investeringer under ‑
graver fødevareproduktionen22.15 Handlingsplan for national 
genrejsning og udvikling 
i Haiti.
16 Det underliggende princip 
for PARDH var ikke blot at 
genoprette den situation, der 
bestod før jordskælvet, men 
at bruge genopbygningen 
til at afhjælpe de vigtigste 
tidligere eller nuværende 
årsager til svagheder.
17 Disse lande omfatter 
bl.a. Belgien, Tyskland, Irland, 
Frankrig, Italien, Nederlandene, 
Finland og Sverige.
18 Dette tilsagn, der 
hovedsageligt består af 
EUF‑midler, blev senere 
forhøjet til 522  millioner  euro.
19 For yderligere oplysninger 
om tilsagnenes fordeling 
på lande/institutioner se  
http://www.lessonsfromhaiti.
org/download/International_
Assistance/5 ‑ny‑pledge‑total.
pdf
20 European Commission’s 
humanitarian aid and 
civil protection response 
in Haiti — Two years after 
the earthquake (2012); ECHO 
Factsheet Haiti — april 2013.
21 Jf. for eksempel »From Relief to 
Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti«, Oxfam 2011. Et af de 
vigtigste spørgsmål var den 
langsomme fjernelse af 
murbrokker.
22 Haiti var blevet ramt af flere 
katastrofer mellem 1996 og 
2010, og landet var derfor 
allerede i en langvarig 
krisesituation før jordskælvet, 
idet 57 % af befolkningen 
var underernærede.
14
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
12 
Retten undersøgte, om EU’s støtte til 
rehabilitering i Haiti var godt udformet 
og blev gennemført hensigtsmæs ‑
sigt. Revisionen fokuserede på tre 
nøglespørgsmål:
a) Tog Kommissionen fat på priorite ‑
rede rehabiliteringsbehov?
b) Sikrede Kommissionen, at der var 
en sammenkobling mellem nød ‑
hjælp, rehabilitering og udvikling?
c) Sikrede Kommissionen, at EU’s 
støtte til rehabilitering blev imple ‑
menteret effektivt?
13 
Revisionen omfattede den støtte, som 
ECHO, Generaldirektorat for Udvikling 
og Samarbejde (EuropeAid) samt Tje ‑
nesten for Udenrigspolitiske Instru ‑
menter (FPI) ydede til Haiti i perioden 
2010 ‑2013.
14 
Revisionen blev gennemført mellem 
maj og november 2013 og omfattede:
a) en gennemgang af landesamar ‑
bejdsstrategien under 10. EUF og 
andre vigtige politiske dokumenter
b) interview med tjenestemænd 
i Kommissionen og Tjenesten for 
EU’s Optræden Udadtil (EU‑Uden ‑
rigstjenesten) i Bruxellesc) et besøg i Haiti fra den 26. august 
til den 6. september 2013, hvor 
der blev gennemført interview 
med ansatte i EU‑delegationerne, 
repræsentanter for de haitianske 
myndigheder, de vigtigste interna ‑
tionale udviklingspartnere, NGO’er 
og civilsamfundsorganisationer 
samt besøg på projekterne.
15 
Revisorerne gennemgik 13 EU‑finan ‑
sierede programmer, der havde til 
formål at yde støtte til rehabilitering og 
katastroferisikobegrænsning (jf.  bilag  I). 
Finansielt set repræsenterede stikprø ‑
ven ca. to tredjedele af Kommissionens 
forpligtelser på disse to områder23. 
De syv programmer, der blev finansieret 
af ECHO, blev gennemført på områder ‑
ne boliger (genhusning), vand, sanitet, 
katastrofeberedskab og fødevarer 
i Port‑au‑Prince, Petit‑Goâve, Léogâne 
og Jacmel. De tre programmer, der blev 
finansieret af EuropeAid, vedrørte gene ‑
rel budgetstøtte (GBS), genopbygning 
af beboelsesområder og forbedring af 
fødevaresikkerheden i Artibonite‑regio ‑
nen. Målet med de tre FPI‑programmer 
var at genskabe Haitis administrations 
kriseberedskab.
16 
Ved gennemgangen havde revisorerne 
fokus på at vurdere relevansen, ud ‑
formningen og resultaterne af disse 
programmer, som blev bedømt på 
grundlag af relevante kriterier fra Kom ‑
missionens metode til resultatorienteret 
overvågning (ROM) (jf.  bilag II  og III)24.23 I perioden 
februar 2010 ‑december 2012 
indgik Kommissionen 
forpligtelser for 
202 millioner  euro til 
områderne rehabilitering og 
katastroferisikobegrænsning. 
Programmerne i stikprøven 
havde en samlet værdi af 
141 millioner euro. Af dette 
beløb var 81,1 million euro 
blevet udbetalt pr. 
31. december 2013 (jf.  bilag III ).
24 Når programmerne nævnes 
i bemærkningerne, henvises 
der til deres nummerering 
i bilag I  og III.
15 Revisionens omfang og revisionsmetoden
17 
Som led i forberedelsen af revisionen 
gennemgik revisorerne de standar ‑
der, retningslinjer og eksempler på 
god praksis, der var under udar ‑
bejdelse i INTOSAI’s arbejdsgruppe 
om regnskabspligt og ansvarlighed 
i forbindelse med og revision af 
katastrofehjælp (AADA)25. De vurde ‑
rede navnlig ISSAI 5510 — revision af 
katastroferisikobegrænsning (Audit 
of disaster risk reduction) og ISSAI 
5520 — revision af katastroferelateret 
bistand (Audit of disaster‑related aid) 
for at få et tilfredsstillende kendskab 
til katastrofehåndteringens stadier, 
identificere risici i forvaltningen af 
katastroferelateret støtte og udforme 
revisionsprogrammet.25 5500 ‑serien af ISSAI’erne om 
revision af katastroferelateret 
bistand blev offentliggjort 
i oktober 2013 
(se www.issai.org ).
16
 Bemærkninger
Kommissionen tog fat 
på prioriterede 
rehabiliteringsbehov
18 
Retten undersøgte, om Kommissionen 
klart identificerede rehabiliterings ‑
behovene, fastsatte en forsvarlig 
samarbejdsstrategi og sørgede for 
en passende koordinering af indsat ‑
sen og arbejdsdeling med de øvrige 
hovedaktører.
Rehabiliteringsbehovene 
var veldefinerede
19 
EU‑støtten til rehabilitering efter 
jordskælvet var baseret på en relevant 
vurdering af behov, som eksperter, 
de vigtigste donorer og den haiti ‑
anske regering var nået til enighed 
om. Umiddelbart efter jordskælvet 
foretog ECHO’s eksperter en foreløbig 
tværsektoriel behovsvurdering. Ved 
udgangen af januar 2010 vurderede et 
fælles hold af eksperter fra Kommis ‑
sionen, Belgien, Frankrig og Spanien 
behovene på områderne infrastruk ‑
tur, forvaltning af offentlige finansier 
(PFM), regeringsførelse, retfærdighed 
og sikkerhed samt sociale tjenester 
(især uddannelse).
20 
Kommissionen støttede også den vur ‑
dering af behovene efter katastrofen 
(PDNA)26, som tog sigte på at skabe en 
ramme for udvikling og vækst27. Den 
var grundlaget for den handlingsplan 
for national genrejsning og udvikling, 
som den haitianske regering forelagde 
på den internationale konference 
i New York den 31. marts 2010.21 
De vigtigste rehabiliteringsbehov ved ‑
rørte boliger og byrenovering, vand, 
sanitet og hygiejne, sundhed, fødevare ‑
sikkerhed og uddannelse. Der var også 
brug for støtte til regeringsførelse, PFM 
og styrkelse af administrationen med 
henblik på udvikling af systemer og po ‑
litikker til sikring af en hensigtsmæssig 
og bæredygtig levering af grundlæg ‑
gende tjenester. På grund af de knappe 
offentlige ressourcer blev budgetstøtte 
anset for at være afgørende som mid ‑
del til at genstarte og genskabe centra ‑
le statslige funktioner i den meget skrø ‑
belige situation, der var fremherskende 
i tiden efter katastrofen. Regeringen 
og de donorer, der var involveret i den 
økonomiske styring, blev enige om en 
kortlægning af PFM‑svaghederne og 
en handlingsplan28 med prioriterede 
foranstaltninger.
EU’s støtte til rehabilitering 
blev fastlagt inden for ram -
merne af en forsvarlig strategi
22 
Kommissionen reviderede samarbejds ‑
strategien med Haiti under 10. EUF på 
basis af ovennævnte vurderinger og 
regeringens anmodninger29. Den revi ‑
derede samarbejdsstrategi tog sigte på 
fortsat at støtte langsigtet socioøkono ‑
misk udvikling med henblik på at udryd ‑
de fattigdom, samtidig med at der blev 
taget højde for rehabiliteringsbehovene 
efter jordskælvet. De oprindelige mål ‑
sektorer (infrastruktur, regeringsførelse 
og budgetstøtte) blev fastholdt, men 
den finansielle tildeling blev væsentligt 
reduceret. Tildelingen til programmer ‑
bar bistand (rammebevilling A) blev 
suppleret med 100 millioner euro og 
nåede dermed op på 391  millioner  euro, 
og tildelingen til uforudsete hændelser, 
såsom katastrofebistand (rammebevil ‑
ling B), blev forhøjet fra 13,6 til 73,6 mil ‑
lioner  euro. De reviderede sektortilde ‑
linger under programmerbar bistand 
fremgår af tabellen .26 PDNA blev finansieret af 
Den Globale Facilitet for 
katastrofeforebyggelse 
og genopbygning (GFDDR) 
med finansiel støtte fra 
Kommissionen og Australien, 
Luxembourg, Norge, Sverige 
og Schweiz. Omkring 
250 nationale og internationale 
eksperter og repræsentanter 
for NGO’er samt det haitianske 
civilsamfund deltog 
i vurderingen. Den dækkede 
otte områder: regeringsførelse, 
produktion, de sociale sektorer, 
infrastruktur, regional 
udvikling, miljø og risikostyring 
ved katastrofer samt 
tværgående temaer, 
herunder kønsrelaterede 
spørgsmål, unge og udsatte 
befolkningsgrupper.
27 Eksperterne vurderede, 
at der var behov for 
11,5 milliarder USD over tre år: 
50 % til de sociale sektorer, 
17 % til infrastruktur, 15 % 
til miljø og risiko ‑ og 
katastrofehåndtering og 
resten til produktionssektorer, 
regeringsførelse og 
tværgående aspekter 
(kønsrelaterede spørgsmål, 
unge, udsatte 
befolkningsgrupper).
28 I koordinationsgruppen 
(»Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire «, som blev 
oprettet den 27.2.2009) 
blev donorer af budgetstøtte 
i maj 2010 enige om en 
prioriteret handlingsplan til 
forbedring af den finansielle 
kontrol og indførelse af 
reformer samt en fælles matrix 
af indikatorer til at måle 
fremskridt på disse områder.
29 Regeringen ønskede at bevare 
den overordnede målsætning 
for den oprindelige 
samarbejdsstrategi under 
10. EUF, som fortsat var relevant 
for at støtte udviklingen på 
lang sigt. Eftersom de fleste 
donorer koncentrerede sig om 
det område, der var direkte 
ramt af jordskælvet, anså man 
det desuden for at være vigtigt 
at fortsætte med at støtte den 
resterende del af landet.
17 Bemærkninger
23 
For så vidt angår infrastruktur er veje 
fortsat det største EU‑støtteområde, 
men genopbygning af byer (herun ‑
der boliger) blev tilføjet i overens ‑
stemmelse med PARDH. Med hensyn 
til regeringsførelse blev støtten til 
decentralisering og styrkelse af den 
statslige kapacitet opretholdt, mens 
udviklingen af et matrikelsystem og 
katastroferisikobegrænsning blev tilfø ‑
jet som prioriterede områder. Formålet 
med den øgede tildeling til generel 
budgetstøtte (GBS) var at bidrage til 
at genoprette de offentlige tjenester, 
iværksætte genopbygningsprogram ‑
met og støtte udvikling og vækststra ‑
tegier gennem reformer af den øko ‑
nomiske styring. Der blev også stillet 
betydelige midler (43,6  millioner  euro) 
til rådighed under EU’s almindelige 
budget til fødevarer og landbrug samt 
til katastroferisikobegrænsning30.24 
De programmer, som Retten under ‑
søgte, afspejlede generelt den strategi, 
som Kommissionen havde vedtaget. 
De specifikke behov i de områder, Kom ‑
missionen støttede, blev vurderet kor ‑
rekt under udformningen af de enkelte 
programmer (jf.  bilag III , Relevans).30 I landbruget blev der stillet 
betydelige midler til rådighed 
mellem 2011 og 2012 via de 
tematiske programmer for 
fødevaresikkerhed og 
fødevarefaciliteten (i alt 
23,6 millioner euro) samt 
initiativet vedrørende 
årtusindudviklingsmålene 
(20 millioner euro til at 
forbedre fødevaresikkerheden). 
Katastrofeberedskabet 
blev støttet gennem 
DIPECHO‑programmerne, 
stabilitetsinstrumentet (IfS) 
og EU’s medlemsstater.TabelReviderede sektortildelinger under den programmerbare 
bistand, der blev ydet under 10. EUF efter jordskælvet
(millioner euro)
Sektor Oprindelige tildelinger Reviderede tildelinger
Nøglesektorer 259 349
Infrastruktur 175 245
Regeringsførelse 36 27
Generel budgetstøtte 48 77
Andet 32 35
Reserve 0 7
I ALT 291 391
Kilde:  CSP/NIP 2008 ‑2013 og de reviderede CSP/NIP 2011 ‑2013.
18 Bemærkninger
Arbejdsdelingen mellem 
Kommissionen og andre 
vigtige donorer var hensigts -
mæssig, men koordineringen 
under gennemførelsen var 
vanskelig
25 
Haiti blev valgt som et pilotland for 
fælles EU‑programmering (jf.  tekst -
boks 2 ) under 10. EUF. Dertil kommer, 
at revisionen af samarbejdsstrategien 
under 10. EUF som anført ovenfor byg ‑
gede på et samarbejde mellem Kom ‑
missionen og de EU‑medlemsstater, 
der var aktive i Haiti (Tyskland, Frankrig 
og Spanien), og andre vigtige donorer. 
Dette gav mulighed for en effektiv 
arbejdsdeling. Frankrig og Spanien var 
mest aktive i den sydlige del af landet 
og USA i nord, mens EU’s støtte var fo ‑
kuseret på den centrale region Artibo ‑
nite. Desuden blev Port‑au‑Prince og 
andre byer, der var berørt af jordskæl ‑
vet, opdelt i en række zoner, hvor de 
enkelte donorer og deres gennemfø ‑
relsespartnere var aktive.26 
Den daglige koordinering mellem 
Kommissionen og andre donorer un ‑
der gennemførelsen af programmerne 
var imidlertid vanskelig:
a) Effektiviteten af koordineringsme ‑
kanismen for humanitær bistand, 
som blev styret af OCHA31, hvor 
ECHO deltog aktivt, var begrænset. 
Hovedårsagerne hertil var dens 
kompleksitet, det meget store 
antal humanitære aktører med 
forskellige operationelle metoder, 
visse donorlandes modvilje mod 
at arbejde sammen, sproglige 
problemer32 og den omstændig ‑
hed, at møderne blev afholdt på 
FN’s militærbase33. Hertil kommer, 
at den tværsektorielle koordine ‑
ring mellem arbejdsgrupperne 
fortsat var svag, fordi der mang ‑
lede kvalificerede koordinatorer 
med en strategisk tilgang og 
formidlingsfærdigheder34.31 Denne 
koordineringsmekanisme 
var baseret på sektorspecifikke 
arbejdsgrupper, såkaldte 
»klynger«. Klynger er 
partnerskaber mellem 
internationale aktører, nationale 
og lokale myndigheder samt 
civilsamfundet. De er blevet 
oprettet, når der har været klare 
humanitære behov i en sektor, 
der har været mange aktører 
i sektorerne, og de nationale 
myndigheder har haft brug for 
hjælp til koordineringen. Indtil 
2012 var der 11 fungerende 
klynger. Siden da er 7 af 
dem blevet udfaset til dels 
som følge af overgangen til 
udviklingsbistand, men også 
fordi de finansielle ressourcer 
til den humanitære indsats 
i landet er faldet drastisk.
32 Der blev afholdt mange 
møder og udarbejdet 
dokumentation på engelsk. 
Det begrænsede de lokale 
NGO’ers deltagelse.
33 Nogle organisationer ville ikke 
ind på de militære anlæg af 
ideologiske årsager, andre, 
navnlig små lokale NGO’er, fik 
ikke lov til at komme ind. 
Lokalerne var overfyldte, og 
det var vanskeligt at nå frem til 
en fælles holdning på en 
række områder.
34 »Evaluation of OCHA Response 
to the Haiti Earthquake«, 2011, 
s. 10 og s. 11 ( http://hhi.harvard.
edu/sites/default/files/In%20
Line%20Images/programs%20
‑%20hum%20effectiveness%20
‑%20earthquake%20 ‑%20
evaluation.pdf ).
Fælles EU -programmering
Fælles EU‑programmering har til formål at koordinere donorernes arbejde i landet under en fælles ramme 
for støtte, hvor hver især specialiserer sig på de områder, hvor de særligt har stærke sider. Dette kan reducere 
fragmenteringen af bistanden og øge ejerskabet, tilpasningen og harmoniseringen, og samtidig også øge 
synligheden af EU’s arbejde og gøre det muligt for de europæiske donorer at tale med én stemme.
Kilde : EU‑Kommissionen, fælles flerårig programmering, endelig rapport (2010).Tekstboks 2
19 Bemærkninger
b) De koordineringsmekanismer 
for udviklingsbistand, som var 
på plads før jordskælvet, er også 
komplekse og involverer mange 
aktører (offentlige myndigheder, 
donorer, internationale NGO’er, 
FN‑agenturer osv.) med forskellige 
mandater35. De vigtigste internati ‑
onale donorer er samlet i gruppen 
af 12 donorer (G12). På sektorni ‑
veau var koordineringsmekanis ‑
merne nyttige i forbindelse med 
arbejdsdelingen og udveksling 
af oplysninger, men førte ikke til 
koordinerede foranstaltninger eller 
udformning af sektorpolitikker36.
c) Som følge af sammenbrud ‑
det i den nationale forvaltnings 
institutionelle kapacitet, langsom 
beslutningstagning i regeringen, 
mangelfuld kommunikation, 
den begrænsede inddragelse 
af civilsamfundet og mangel på 
ledelsesmæssige færdigheder 
var den midlertidige kommission 
for genopbygning af Haiti (CIRH) 
(jf. tekstboks 3 ) ikke i stand til 
at koordinere37 den væsentligt 
forøgede donorstøtte efter jord ‑
skælvet effektivt. I november 2012 lancerede regeringen, FN og G12 
en ny koordineringsordning for at 
overføre ledelsen af bistandskoor ‑
dineringen til de haitianske myn ‑
digheder: » Cadre de Coordination 
de l’Aide Externe au Développement 
d’Haïti «38 (CAED). CAED var imid ‑
lertid endnu ikke parat til at give 
strategisk vejledning om interna ‑
tional støtte til genopbygning39.
27 
For så vidt angår budgetstøtte blev 
donorerne i maj 2010 inden for ram ‑
merne af den oprettede koordinati ‑
onsgruppe40 enige om en prioriteret 
handlingsplan41 til forbedring af den 
finansielle kontrol og indførelse af 
reformer og om en fælles matrix af 
indikatorer til at vurdere fremskridt42. 
Denne fælles vurdering gjorde det 
også muligt at tilpasse komponenter ‑
ne vedrørende teknisk bistand i dono ‑
rernes respektive programmer for at 
sikre komplementaritet. De lovende 
udsigter til koordineret overvågning 
og politisk dialog med de nationale 
myndigheder forsvandt dog gradvist 
under gennemførelsen (jf. punkt 63).35 Fælles tidstro evaluering 
i Haiti: 3 måneder efter 
jordskælvet (2010).
36 Den særlige udsending til Haiti 
»Has Aid Changed? Channelling 
assistance to Haiti before and 
after the earthquake«, juni 2011, 
s. 8 ( http://reliefweb.int/sites/
reliefweb.int/files/resources/
has_aid_changed_en.pdf ).
37 Jf. f.eks. » L’aide française 
à Haiti après le séisme 
du 12 janvier 2010 «, 
Cour des comptes (Frankrigs 
overordnede revisionsorgan) 
(januar 2013) og »From Relief 
to Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti«, Oxfam 2011.
38 Ramme for koordinering af 
den eksterne bistand til støtte 
for Haitis udvikling.
39 Der blev sjældent holdt møder 
i CAED, og mandatet for 
de sektorspecifikke 
arbejdsgrupper var stadig 
under udarbejdelse på 
tidspunktet for Rettens besøg.
40 »Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire«  (CPAB) 
formelt etableret den 27.2.2009 
med finansministeren som 
formand.
41 Navnlig baseret på IMF’s 
anbefalinger fra 
2009 ‑revisionen af 
Verdensbankens Public 
Expenditure and Financial 
Accountability Review fra 2007.
42 Navnlig vedrørende de 
generelle vilkår for GBS, 
dvs. tilfredsstillende fremskridt 
i) henimod en styrket ramme 
for makroøkonomisk stabilitet, 
ii) med hensyn til reformer til 
forbedring af forvaltningen af 
de offentlige finanser (PFM), 
iii) med hensyn til 
gennemførelse af genrejsnings ‑ 
og udviklingsstrategier.
Den midlertidige kommission for genopbygning (IHRC)
Etableringen af IHRC blev bekendtgjort på den internationale donorkonference »Mod en ny fremtid for Haiti« 
i New York, og kommissionen blev formelt oprettet i april 2010 for en periode på 18 måneder. IHRC’s rolle var 
at overvåge gennemførelsen af handlingsplanen for national genrejsning og udvikling i Haiti (APNRD) og for ‑
valte de midler, der var rejst af regeringen og det internationale samfund i fonden for genopbygning af Haiti. 
IHRC blev ledet af Haitis premierminister og Bill Clinton, den tidligere amerikanske præsident, i fællesskab.Tekstboks 3
20 Bemærkninger
Trods visse tiltag fra Kom -
missionens side var nød -
hjælps-, rehabiliterings- og 
udviklingsforanstaltnin -
gerne ikke tilstrækkeligt 
sammenkoblede
28 
Retten undersøgte, om Kommissionen 
i) anvendte de forskellige instrumenter 
på en fleksibel måde, ii) koordinerede 
ECHO’s og EuropeAids aktiviteter 
hensigtsmæssigt og iii) sørgede for at 
sammenkoble nødhjælp, rehabilitering 
og udvikling (LRRD) i forbindelse med 
udformningen og gennemførelsen af 
EU’s genopbygningsprogrammer.
29 
De vigtigste mål for EU’s støtte til Haiti 
efter jordskælvet vedrørte tilvejebrin ‑
gelse af nødhjælp, genopbygning af 
den ødelagte infrastruktur og vig ‑
tige offentlige servicefunktioner og 
skabelse af betingelserne for bære ‑
dygtig udvikling. Sammenkoblingen af 
nødhjælp, rehabilitering og udvikling 
var derfor et strategisk anliggende 
i forbindelse med EU’s samarbejde 
med Haiti efter katastrofeperioden 
i 2010 (jf.  tekstboks 4 ).Kommissionen anvendte 
de forskellige instrumenter 
på en fleksibel måde
30 
Der indgår drøftelser med nationale 
myndigheder og koordinering med 
andre donorer i EuropeAids program ‑
mering og programforberedelse. 
I betragtning af det store forarbejde, 
som Kommissionen og EU‑Udenrigs ‑
tjenesten skal lave, er denne proces 
ikke beregnet til at imødekomme de 
hurtigt skiftende behov, der opstår 
i en krisesituation. Der gik to år fra 
jordskælvet, før den reviderede sam ‑
arbejdsstrategi under 10. EUF formelt 
blev vedtaget43, men den overord ‑
nede målretning blev fastlagt relativt 
hurtigt, hvilket gjorde det muligt at 
mindske forsinkelserne i iværksættel ‑
sen af rehabiliteringsprogrammer.43 Det reviderede 
landestrategidokument blev 
underskrevet i marts 2012.
Sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD)
Formålet med nødhjælp er at yde hastende kortvarig humanitær bistand for at redde og bevare livet for 
mennesker, der er udsat for alvorlige vanskeligheder som følge af naturkatastrofer eller voldelige konflik ‑
ter. Rehabiliteringsaktiviteter er de processer, der har til formål gradvis at afløse nødhjælpen og stabilisere 
den økonomiske og sociale situation ved at hjælpe de berørte enheder med at genopbygge infrastrukturer, 
forbedre tjenesterne og styrke institutioner, hvilket vil muliggøre en hensigtsmæssig overgang til udviklings ‑
samarbejde. LRRD omfatter foranstaltninger og indgreb, der har til formål at udfylde hullerne og/eller styrke 
synergien mellem kort ‑ og langsigtet bistand.
Kilde:  KOM(96) 153 final af 30. april 1996 om sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling (LRRD), KOM(2001) 153 endelig af 
23. april 2001 om sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og udvikling — en vurdering (COM(2012) 586 final) af 30. oktober 2012 om EU’s 
strategi til styrkelse af resiliens: Anvendelse af erfaringer fra fødevaresikkerhedskriser.Tekstboks 4
21 Bemærkninger
31 
Ud over EuropeAid var også ECHO 
involveret i rehabiliteringsaktiviteter. 
I 2010 var den humanitære bistand, 
der blev ydet af ECHO, rettet mod 
akutte behov (herunder fjernelse af 
murbrokker, etablering af lejre lavet 
af plastikpresenninger, transport af 
vand, sanitet og uddeling af fødevarer 
til internt fordrevne), men bistanden 
fortsatte i 2011 og 2012 efter nød ‑
hjælpsfasen. Den omfattede katastro ‑
ferisikobegrænsning44 og støtte til 
fordrevne personer45, navnlig i form 
af etablering af midlertidig genhus ‑
ning, bygning af toiletter og sanitære 
systemer og iværksættelse af »cash for 
work« ‑programmer. Disse aktiviteter 
blev gennemført af ECHO som kortsig ‑
tet rehabiliteringsstøtte, indtil udvik ‑
lingspartnernes langsigtede rehabilite ‑
ringsprojekter var klar46.
32 
Kommissionen har også anvendt det 
mere fleksible stabilitetsinstrument 
(IfS), der forvaltes af FPI, som opfølg ‑
ning til ECHO’s katastrofeberedskabs ‑
program (DIPECHO). Det skulle lette 
overgangen til rehabilitering og udvik ‑
ling ved at styrke befolkningens evne 
til at håndtere katastrofer gennem 
storstilede offentlige oplysningskam ‑
pagner og skolekampagner, mindre 
afbødningsaktiviteter og civilbeskyt ‑
telsesuddannelse af frivillige47.Koordineringen inden for 
Kommissionen ikke var 
optimal
33 
Kommissionen oprettede en kriseplat ‑
form med regelmæssige koordine ‑
ringsmøder mellem EuropeAid, ECHO, 
Kommissionens generalsekretariat og 
EU‑medlemsstaterne med henblik på 
at koordinere EU’s indsats i de første 
par uger efter jordskælvet. ECHO og 
EU‑delegationen udvekslede også 
regelmæssigt oplysninger (f.eks. om 
behovene hos internt fordrevne i lejre 
og midlertidig indkvartering) og kom ‑
munikerede med FPI om DIPECHO‑pro ‑
grammet for at sikre en effektiv 
sammenkobling med andre katastrofe ‑
forebyggelsesaktiviteter. Der blev re ‑
gelmæssigt holdt landegruppemøder 
mellem Kommissionens tjenestegre ‑
ne48. Disse koordineringsmekanismer 
gjorde det lettere at vurdere behovene 
og fastsætte prioriteringerne korrekt.
34 
EuropeAids genopbygnings ‑ og udvik ‑
lingsprogram for naboskabsområder 
(program 9) blev udvidet til også at 
omfatte flere områder i Port‑au‑Prince. 
For at sikre kontinuiteten i forhold 
til tidligere ECHO‑projekter fulgte 
EuropeAid konceptet »samme partner 
i samme område«, hvilket indebar, at 
ECHO ansatte gennemførelsespartne ‑
re, der havde været til stede i et givent 
distrikt under fasen med humanitær 
bistand, således at man kunne ud ‑
nytte deres værdifulde knowhow i en 
bestemt kontekst49.44 I alt 5,5 millioner euro: 
3 millioner euro fra 
den humanitære 
gennemførelsesplan for 
Haiti 2011 (Humanitarian 
Implementation Plan Haiti) 
og 2,5 millioner euro fra 
DIPECHO‑programmet 
i den caribiske region, som 
ikke var tilknyttet indsatsen 
efter jordskælvet.
45 ECHO’s bistand var i 2012 
koncentreret om fordrevne 
personer (20,25  millioner  euro), 
bekæmpelse af kolera 
(3 millioner  euro), reaktion 
på katastrofer som f.eks. 
den tropiske storm Isaac 
og orkanen Sandy 
(9 millioner euro) og 
begrænsning af risikoen for 
katastrofer (2  millioner  euro).
46 Dette er i overensstemmelse 
med anbefaling 1, som 
Revisionsretten fremsatte 
i særberetning nr. 6/2008 om 
Europa‑Kommissionens 
rehabiliteringsbistand efter 
tsunamien og orkanen Mitch 
med hensyn til hurtig 
udformning af 
rehabiliteringsprojekter 
(http://eca.europa.eu ).
47 »DIPECHO Study: Lessons 
learned for an improved 
strategy and approach«, 
Inspire Consortium, 
marts 2013, s. 11 og s. 19 
(http://ec.europa.eu/echo/
files/policies/dipecho/reports/
LL_improved_strategy_
approach_March2013.pdf ).
48 Et af resultaterne var 
beslutningen om at etablere 
genopbygningsprogrammer 
i nærheden af de berørte 
områder.
49 F.eks. gennemførte NGO’en 
Concern Worldwide et 
fredsskabende projekt 
finansieret af 
stabilitetsinstrumentet, der tog 
sigte på at reducere væbnede 
banders kampe i slumkvarteret 
Grand Ravine. Projektet blev 
efterfulgt af humanitære 
interventioner i samarbejde 
med ECHO og derefter 
rehabilitering og forbedring 
af samme naboskabsområde 
i samarbejde med EuropeAid.
22 Bemærkninger
35 
Men som Kommissionens interne revi ‑
sionstjeneste (IAS) påpegede det i 2011 
havde ECHO og EuropeAid ikke nogen 
klar fælles landestrategi om LRRD med 
henblik på at opnå den bedste syner ‑
gieffekt og en glidende overgang mel ‑
lem de forskellige aktiviteter. Under et 
besøg i Haiti i februar 2012 bemærkede 
en delegation fra Europa‑Parlamentets 
Budgetkontroludvalg, at koordinerin ‑
gen mellem ECHO og EU‑delegationen 
var utilstrækkelig50. Retten konstate ‑
rede navnlig svagheder i forbindelse 
med følgende aspekter:
a) ECHO‑programmerne er kortfriste ‑
de, mens EuropeAids programme ‑
ring og programforberedelse tager 
tid. Begge vedtog en fleksibel 
tilgang (jf. punkt 30 og 31), men 
der gik flere måneder fra ECHO’s 
støtte ophørte, til EuropeAids 
finansiering til genopbygning og 
udvikling blev tilgængelig. Det var 
kun muligt at sikre en glat over ‑
gang mellem disse operationer på stedet på grund af gennemførel ‑
sespartnernes selvfinansiering og 
motivation
b) De humanitære partnere og 
udviklingspartnerne, herunder 
ECHO og EU‑delegationen, havde 
forskellige opfattelser af, hvad der 
var den mest hensigtsmæssige 
tilgang, hvad angik behovet for 
boliger. Ifølge EU‑delegationen 
og mange andre udviklingspart ‑
nere, som Retten interviewede, var 
opførelsen af midlertidige boliger 
i stedet for permanente boliger tre 
år efter jordskælvet ikke den mest 
effektive løsning i betragtning 
af pladsmanglen, og den løsning 
indebærer en høj risiko for, at de 
midlertidige boliger ender som 
slumkvarterer
c) ECHO’s exitstrategi og overdra ‑
gelse til EU‑delegationen var ikke 
formaliseret og dokumenteret. 
Der blev ikke sikret en ordentlig 
opfølgning.50 CONT‑delegationens besøg, 
22.‑26. februar 2012, Haiti, 
Feedback note ( http://www.
europarl.europa.eu/
meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).Foto 1Pladsmangel er en stor hindring for byfornyelse i Haiti
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
23 Bemærkninger
Sammenkoblingen af nød -
hjælp, rehabilitering og 
udvikling (LRRD) var velgen -
nemtænkt for så vidt angår 
udformningen af de enkelte 
rehabiliteringsprogrammer, 
men sommetider vanskelig 
at sikre i praksis
36 
De programmer, som Retten undersøg ‑
te, var udformet hensigtsmæssigt med 
hensyn til at sammenkoble den huma ‑
nitære fase og rehabiliteringsfasen eller 
til at bidrage til at skabe betingelserne 
for bæredygtig udvikling. Aktiviteterne 
havde til formål at få de grundlæg ‑
gende offentlige tjenester til at fungere 
igen og at skabe betingelserne for 
bæredygtig udvikling. Udsigterne til, 
at dette kunne lykkedes, var imidlertid 
ikke lovende for 4 af de 13 programmer, 
som Retten undersøgte, da der mangle ‑
de passende reformer, myndighederne 
ikke var villige til at tage ejerskab, og 
administrationen ikke var velfungeren ‑
de (jf.  bilag III , Udformning).37 
Næsten alle ECHO’s rehabiliteringspro ‑
grammer har fremmet en smidig over ‑
gang henimod udvikling. De har ofte 
været en del af integrerede tiltag for et 
givet naboskabsområde. Ud over op ‑
førelse af midlertidige boliger omfat ‑
tede sådanne tiltag støtte til sikring af 
et eksistensgrundlag, uddannelse og 
støtte til lokale myndigheder (jf.  tekst -
boks 5 ). Forsinkelser i gennemførelsen 
af programmerne (jf. punkt 43) sæn ‑
kede imidlertid tempoet i arbejdet på 
at skabe betingelserne for bæredygtig 
udvikling i de berørte områder.
Integrerede løsninger
Formålet med HELP‑programmet (program 2), der blev finansieret af ECHO i udkanten af Petit‑Goâve og 
Léogâne, var at udbedre boliger og opføre halvpermanente barakker. Det var en del af en integreret frem ‑
gangsmåde med henblik på at genopbygge lokalsamfundet. Andre programmer på dette område bestod i at 
opføre et erhvervsuddannelsescenter, plante offentlige haver, etablere et marked, asfaltere veje og forbedre 
den offentlige transport. På den måde gjorde genopretningsindsatsen det ikke blot muligt for folk at vende 
tilbage til deres huse, men også at påbegynde indkomstskabende aktiviteter.Tekstboks 5
24 Bemærkninger
38 
På området byudvikling var der plan ‑
lagt udarbejdelse og formidling af 
byggestandarder med henblik på 
jordskælvssikring og god praksis i de 
katastroferisikobegrænsningsordnin ‑
ger, som var en del af de offentlige 
og institutionelle støtteprogrammer, 
f.eks. genopbygnings ‑ og udviklings ‑
programmet for naboskabsområder 
(jf. program 9). Dette var en hensigts ‑
mæssig tilgang med henblik på »build 
back better«. Trods oplysningskampag ‑
ner blev disse standarder dog sjældent 
fulgt i forbindelse med private huse 
i sårbare områder på grund af de øgede 
byggeomkostninger, og fordi admini ‑
strationen ikke foretog effektiv kontrol. 
Genopbygningsprogrammerne skred 
også langsommere frem på grund af 
ejendomsretsspørgsmål, fordi matrikel ‑
systemet stadig var i begynderfasen51. 
Der er igangsat pilotprojekter, der tager 
sigte på at udvikle matrikelregisteret 
i to distrikter i Port‑au‑Prince, men der 
vil sandsynligvis gå land tid, før end 
hele landet er dækket.
39 
Det fødevareprogram (DCI‑Food), som 
Retten undersøgte (program 8), fulgte 
efter den humanitære bistand og var 
en overgangsforanstaltning, indtil det 
ville være muligt igen at nå frem til 
en bæredygtig udvikling, og det gik 
navnlig ud på at etablere en løbende 
leverance af frø af høj kvalitet til land ‑
brugsproduktion. Med den svage sid ‑
dende administration er der imidlertid 
kun ringe udsigter til, at programmets 
resultater vil kunne videreføres, og til, 
at der opnås den ønskede udvikling.40 
Umiddelbart efter jordskælvet hjalp 
GBS‑programmet (program 10) rege ‑
ringen med at rette op på manglen 
på likvide midler, som kunne have 
medført stor ustabilitet. Støtten til 
regeringens restituering, til udvik ‑
lings ‑ og vækststrategier og til bedre 
økonomisk styring var et effektivt 
middel med henblik at opnå en bedre 
situation. Regeringens langsomme 
fremskridt på dette område vanske ‑
liggjorde imidlertid en gnidningsløs 
gennemførelse af GBS‑programmet og 
hæmmede dets potentielle bidrag til 
de institutionelle og fysiske genopbyg ‑
ningsbestræbelser (jf. punkt 53 og 54).51 Spørgsmål vedrørende 
ejendomsrettigheder var 
også en vigtig årsag til 
forsinkelserne i andre donorers 
programmer. Jf. for eksempel 
»Haiti reconstruction — USAID 
infrastructure projects have 
had mixed results and face 
sustainability challenges«, US 
Government Accountability 
Office (juni 2013).
25 Bemærkninger
Kommissionen har ikke 
i tilstrækkelig grad sikret 
en effektiv gennemfø -
relse af EU’s støtte til 
rehabilitering
41 
Retten undersøgte: i) om de plan ‑
lagte output blev leveret rettidigt, 
ii) om Kommissionen vurderede de 
vigtigste risici efter katastrofen og 
traf foranstaltninger til at afhjælpe 
dem, og iii) om overvågningen var 
hensigtsmæssig.
De fleste programmer blev 
forsinket, og nogle af dem 
opnåede kun begrænsede 
fremskridt
42 
Elleve ud af de tretten programmer, 
som Retten gennemgik, blev ikke 
gennemført inden for den oprinde ‑
lige tidsplan. Forsinkelserne varierede 
fra én til tolv måneder, hvilket særlig 
vækker bekymring, når der er tale om 
programmer, som i første omgang 
skulle være kortsigtede. Tre program ‑
mer leverede en begrænset del af de 
planlagte output (jf.  bilag III , Output). 
To af disse var finansielt set store 
programmer52.ECHO -projekter
43 
De syv programmer, Retten undersøg ‑
te, havde bl.a. fjernelse af murbrokker, 
opførelse af 1 500 midlertidig boliger, 
renovering af 800 ødelagte huse, etab ‑
lering af kloakering og vandforsyning, 
tilvejebringelse af civilbeskyttelsesud ‑
styr og ‑ uddannelse, oprettelse af et 
geografisk informationscenter, mi ‑
krokreditter og forskellige indkomst ‑
skabende aktiviteter som planlagt 
output. Et program (program 6) blev 
gennemført inden for den fastlagte 
tidsplan. De andre blev forsinket på 
grund af den vanskelige situation efter 
jordskælvet53, men også på grund af 
mangler i deres udformning eller gen ‑
nemførelse. Gennemførelsespartnerne 
tog ikke tilstrækkeligt hensyn til de 
lokale forhold (f.eks. tunge nationale 
administrative procedurer) eller tekni ‑
ske vanskeligheder (f.eks. passede de 
midlertidige boliger ikke i størrelse til 
den plads, der var til rådighed).
44 
Næsten alle programmerne gav i sidste 
ende de planlagte output. I et til ‑
fælde54 blev det planlagte mål om, at 
ca. 2 000 familier skulle vende tilbage 
til deres huse, imidlertid ikke nået 
under gennemførelsen af programmet, 
fordi ministeriet for offentlige arbejder 
ikke udleverede pålidelige data om 
boligernes stand55.52 »Programme d’appui budgétaire 
général au Plan d’action 
pour la Reconstruction et le 
Développement d’Haïti et à la 
Stratégie Nationale de Croissance 
et de Réduction de la Pauvreté « 
(program 10) med et EU‑bidrag 
på 47 millioner euro; og 
programmet for styrkelse 
af Haitis nødberedskab 
med et EU‑bidrag på 
14,5  millioner  euro 
(program 13).
53 Situationen gjorde det 
vanskeligere at gennemføre 
programmerne på grund af et 
koleraudbrud, orkaner eller 
vanskelige sikkerhedsforhold.
54 Opførelse af sikre 
og bæredygtige 
genhusningsløsninger 
(program 1).
55 Ministeriet for offentlige 
arbejder skulle vurdere, om 
bygningerne:
— ikke var blevet beskadiget 
ved jordskælvet og kunne 
benyttes umiddelbart
— var farlige, adgangen til 
dem skulle begrænses, og 
de først ville kunne 
anvendes til beboelse efter 
udførelsen af en række 
reparationer
— var farlige, adgangen til 
dem skulle forbydes, de kun 
ville kunne anvendes til 
beboelse, hvis der blev 
udført større reparationer, 
eller de skulle nedrives.
26 Bemærkninger
Stabilitetsinstrumentet (IfS)
45 
Det IfS‑finansierede program, som 
havde til sigte at genskabe den haitian ‑
ske regerings kriseberedskab, bestod 
af følgende tre komponenter: i) fjer ‑
nelse af murbrokker gennem »cash 
for work« ‑foranstaltninger rettet mod 
sårbare befolkningsgrupper, ii) afhol ‑
delse af en række politiske møder på 
højt plan om genopbygningsspørgs ‑
mål, strategier for levering af bistand, 
forfatningsreform og genetablering af 
offentlige funktioner og iii) styrkelse af 
befolkningens modstandsdygtighed 
gennem levering af udstyr til brug i en 
nødsituation og etablering af et krise ‑
rum i Port‑au‑Prince.46 
De to første komponenter (program 11 
og 12) blev gennemført som planlagt. 
De vigtigste årsager til forsinkelserne 
i gennemførelsen af den tredje kom ‑
ponent var logistiske begrænsninger, 
gennemførelsespartnernes mangel 
på relevante erfaringer med landet og 
manglende sprogkundskaber og de alt 
for ambitiøse programmål. Desuden 
var den træning, der blev leveret, 
utilstrækkelig og ikke fuldt ud tilpasset 
lokale forhold. Nødhjælpsudstyret var 
af utilstrækkelig kvalitet og blev ikke 
altid placeret på egnede lokaliteter.Foto 2 og 3Midlertidige boliger, der er bygget under programmerne vedrørende opførelse af 
sikre midlertidige boliger og toiletter (Léogâne) og vedrørende etablering af sikre 
og bæredygtige genhusningsløsninger (Delmas, Port -au-Prince)
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.

27 Bemærkninger
Genopbygning og udvikling af 
naboskabsområder
47 
Fordrevne personers tilbagevenden til 
deres egne kvarterer var en vigtig prio ‑
ritet for regeringen med henblik på at 
rette op på den skrøbelige sociale sam ‑
menhængskraft, som var resultatet af 
befolkningsbevægelserne og de mange 
ofre. Det EUF‑finansierede program 
»Programme d’appui à la reconstruction 
et à l’aménagement de quartiers pour 
faciliter le retour des populations sini -
strées «56 ydede støtte til genopbyg ‑
ning af seks tætbefolkede kvarterer57 
i Port‑au‑Prince og af et kvarter i byen 
Petit‑Goâve. Ud over at der blev ydet 
støtte til forbedring af byplanlægnin ‑
gen og de offentlige infrastrukturer, 
blev der også ydet støtte til, at familier 
selv kunne genopføre deres huse. For ‑
skellige andre aktiviteter blev fremmet 
gennem uddannelse og mikrofinansie ‑
ring på lokalt plan med henblik på at 
fremme økonomisk selvstændighed.
48 
En del af programmet blev gennemført 
via den nationale administration58. Selv 
om det var relevant med henblik på 
»building‑back‑better« ‑ og ejerskabs ‑
principperne, var det med en sådan 
fremgangsmåde ikke muligt at levere 
fysiske output i et tempo, der var fuldt 
ud foreneligt med princippet om sam ‑
menkobling af nødhjælp, rehabilitering 
og udvikling. På tidspunktet for Rettens 
besøg var det generelle koncept for 
rehabilitering blevet aftalt, og der var 
udarbejdet overordnede planer for ad ‑
gangsveje og offentlige infrastrukturer 
for alle de undersøgte projekter, men 
byggeriet var endnu ikke påbegyndt.49 
Der blev dog gjort store fremskridt 
i rehabiliteringen af den offentlige ad ‑
ministrations kapacitet med hensyn til 
byudvikling. Der blev også gjort pæne 
fremskridt med de aktiviteter, der blev 
gennemført af NGO‑partnerne. Deres 
praktiske erfaring, deres vedvarende 
tilstedeværelse fra begyndelsen af 
den humanitære indsats og deres 
pragmatiske fremgangsmåde gjorde 
det muligt at udføre det forberedende 
arbejde hurtigt59. Deres samspil med 
myndighederne nød endvidere godt 
af, at forholdene var blevet bedre 
efter etableringen af institutionelle 
støttekomponenter.
Fødevaresikkerhed
50 
Det DCI‑finansierede program, som 
Retten undersøgte (program 8), havde 
til formål at forbedre fødevaresikkerhe ‑
den for de mest sårbare husholdninger 
og landbrugsproducenter i regionen 
Artibonite gennem bæredygtig forvalt ‑
ning af naturressourcer, indkomstska ‑
bende aktiviteter og styrkelse af den 
regionale forvaltnings kapacitet.
51 
På tidspunktet for Rettens besøg 
var programmet stadig på et tidligt 
stadium af gennemførelsen, men det 
var allerede forsinket fire måneder på 
grund af mangler i udformningen af 
programmet (utilstrækkelig analyse af 
de administrative og organisatoriske 
rammer) og en gennemførelsespart ‑
ners utilstrækkelige ekspertise60.56 Støtteprogram for 
genopbygning og udvikling 
naboskabsområdet med 
henblik på at fremme de 
berørte befolkningsgruppers 
tilbagevenden (program 9).
57 Baillargeau, Martissan, Delmas 
9, Christ‑Roi, Grand Ravine, 
Carrefour.
58 En del af programmet 
gennemføres gennem 
enheden for opførelse 
af boliger og offentlige 
bygninger » Unité de 
construction de logements et 
des Bâtiments publics «, som har 
været operationel siden 
august 2012, og som er knyttet 
til premierministerens kontor.
59 Etablering af lokale udvalg, 
høringer, hvori alle relevante 
interessenter deltager, sociale 
og tekniske undersøgelser, 
undersøgelse af 
ejendomsretten til jord.
60 En NGO havde ikke den 
nødvendige 
finansieringstekniske 
ekspertise til at oprette 
en låneordning.
28 Bemærkninger
Budgetstøtte
52 
I en fælles indsats med andre donorer61 
havde GBS‑programmet62 finansieret 
under 10. EUF til formål at støtte gen ‑
nemførelsen af regeringens handlings ‑
plan for genopbygning63 efter kata ‑
strofen og dens strategi for vækst og 
fattigdomsbekæmpelse64. Programmet 
omfattede 44  millioner  euro i budget ‑
støtte og yderligere 3  millioner  euro 
i komplementære foranstaltninger, 
såsom teknisk bistand eller støtte til 
udarbejdelse af nationale statistikker.
53 
Programmet ydede meget tiltrængte 
likvide midler, der skulle bidrage til at 
rehabilitere centrale statslige funktioner 
i kølvandet på katastrofen. Den første 
faste tranche på 26 millioner euro blev 
udbetalt i 2011 i overensstemmelse med 
den fastsatte tidsplan, dvs. umiddelbart 
efter underskrivelsen af finansieringsaf ‑
talen. Primært på grund af langsomme 
fremskridt i den økonomiske forvalt ‑
ning blev den anden faste tranche på 
7 millioner euro og kun en del af den 
første variable tranche65 først udbetalt 
i december 2012, dvs. efter udgangen 
af regnskabsåret 2011 ‑2012, hvor de 
oprindeligt skulle have været udbetalt. 
På grund af utilfredsstillende fremskridt 
i reformen af forvaltningen af de of ‑
fentlige finanser foretog Kommissionen 
og andre donorer af budgetstøtte ingen 
yderligere udbetalinger i 2013.
54 
Der var visse fremskridt undervejs ved ‑
rørende forvaltningen af de offentlige 
finanser, som f.eks. etableringen af en 
enkelt statskassekonto eller oprettel ‑
sen af 10 offentlige regnskabsførerstil ‑
linger. Ikke desto mindre var der mere 
end to år efter iværksættelsen af dette 
andet GBS‑program under 10. EUF 
endnu ikke udarbejdet et relevant og 
realistisk program til reformering af den offentlige finansforvaltning med 
veldefinerede og anerkendte priorite ‑
rede foranstaltninger og milepæle.
Visse væsentlige risici blev 
ikke forvaltet godt nok
55 
Kommissionen analyserede situationen 
efter katastrofen effektivt og identifi ‑
cerede de vigtigste risikofaktorer. Disse 
vedrørte politisk ustabilitet, sikkerhed, 
rettigheder til jorden, mangel på jord 
og bykompleksitet, ringe administra ‑
tiv kapacitet, lav deltagelse på lokalt 
plan, utilstrækkelig koordination og 
naturkatastrofer.
56 
Kommissionen har imidlertid ikke 
forvaltet de deraf følgende risici for 
gennemførelsen af EU’s programmer 
og for virkeliggørelsen af programmer ‑
nes mål på en hensigtsmæssig måde. 
Den vurderede ikke sandsynligheden 
for, at disse risici materialiserer sig, og 
den potentielle effekt heraf, og den 
planlagde ikke passende foranstaltnin ‑
ger til at forhindre eller begrænse en 
række væsentlige risici. Som eksempler 
kan nævnes:
a) Lange toldforsinkelser i Haitis 
havne og lufthavn var et velkendt 
problem, som i væsentlig grad 
hæmmede gennemførelsen af det 
ECHO‑finansierede program for 
opførelse af midlertidige boliger 
(program 1)
b) Under udarbejdelsen af DCI‑føde ‑
vareprogrammet (program 8) blev 
det konstateret, at landbrugsmini ‑
steriet havde begrænset kapacitet 
og manglede institutionel struktur 
til at levere forædlede frø. Der blev 
imidlertid ikke planlagt passende 
foranstaltninger, og udsigterne til 
at opretholde programmets resul ‑
tater var ringe61 IMF, Verdensbanken, 
Den Interamerikanske 
Udviklingsbank (IDB), Frankrig 
og Spanien. Canada og USA 
støttede den økonomisk 
forvaltning, men ydede ikke 
direkte budgetstøtte.
62 Det undersøgte GBS‑program 
(program 10) var det andet for 
Haiti under 10. EUF. Det første 
program, der blev undertegnet 
i 2009, beløb sig oprindeligt til 
27 millioner euro og blev 
forhøjet til 61  millioner  euro 
med midler fra rammebevilling 
B og VFLEX‑mekanismen.
63 PARDH vedtaget i 2010.
64 » Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et 
de Réduction de la Pauvreté « 
(2008 ‑2010); » Plan Stratégique 
de Développement d’Haïti, 
Cadre de Croissance Triennal « 
(2012 ‑2015).
65 Kun 375 000 euro (ud af 
3 millioner  euro) blev udbetalt 
på grund af manglende 
opfyldelse af 8 indikatorer 
(ud af 9) på området forvaltning 
af de offentlige finanser.
29 Bemærkninger
c) På grund af dets alt for komplekse 
og ambitiøse udformning nåede 
stabilitetsinstrumentets program 
for støtte til genetablering af den 
haitianske regerings krisebered ‑
skabskapacitet (program 13) ikke 
de planlagte mål på en tilfreds ‑
stillende måde (jf.  tekstboks 6 ). 
Gennemførelsespartnerens rele ‑
vante erfaring i landet var en vigtig 
faktor, som der ikke blev taget 
tilstrækkeligt hensyn til.57 
Da statens centrale funktioner var 
betydeligt svækkede, var ydelse af 
budgetstøtte forbundet med en høj 
risiko for de overførte midler (fidu ‑
ciary risk)66. Kommissionen foretog 
en rimelig vurdering af risikoen for de 
overførte midler. Eftersom de andre 
donorers støtte var begrænset67, var 
den supplerende bistandspakke imid ‑
lertid ikke stor nok, og den var heller 
ikke tilstrækkeligt målrettet vigtige 
funktioner, til at gøre det muligt at 
gennemføre betydelige og højtprio ‑
riterede forbedringer med henblik 
på at beskytte de offentlige finanser 
(jf. tekstboks 7 ). Under sit besøg 
i Haiti i februar 2012 konstaterede en 
delegation fra Europa‑Parlamentets 
Budgetkontroludvalg, at de nationale 
kontrol ‑ og regnskabssystemer var 
utilstrækkelige50.66 En sandsynlig konsekvens af 
svage PFM‑systemer er 
udbredt svig og korruption. 
På Transparency Internationals 
korruptionsindeks 
(Transparency International 
Corruption Perception Index) 
for 2013 ligger Haiti placeret 
som nr. 163 ud af 177 lande. 
Et eksempel på den 
omfattende svig og korruption 
er de 41 kontrakter til en 
samlet værdi af mere end 
500 millioner USD, som blev 
tildelt uretmæssigt i perioden 
november 2010 ‑oktober 2011.
67 Under Rettens besøg var der 
ingen andre donorer, der 
ydede væsentlig institutionel 
støtte på området forvaltning 
af offentlige finanser. 
I 2010 hjalp IMF’s eksperter 
med at kontrollere de 
offentlige ressourcer, men 
donorsamfundet sikrede ikke 
en passende opfølgning.
Problemer med gennemførelsen af det IfS -finansierede program for støtte til gen -
etablering af den haitianske regerings kriseberedskabskapacitet (program 13)
Sigtet med programmet var at hjælpe med at genetablere den haitianske regerings kriseberedskabskapacitet. 
Målet om at levere 300 containere af nødudstyr til 140 lokaliteter overalt i landet viste sig at være for ambi ‑
tiøst til, at det kunne nås inden for den planlagte frist. Gennemførelsespartneren havde problemer med at 
identificere egnede lokaliteter og med at sikre, at udstyret var af tilstrækkelig kvalitet, og at det var tilgænge ‑
ligt. Partneren, som ikke havde tidligere lokale erfaringer, havde undervurderet udfordringerne med hensyn 
til ufremkommelige veje, begrænset kapacitet i havnen og lufthavnen, brændstofmangel og toldforsinkelser.Tekstboks 6
30 Bemærkninger
58 
Under udarbejdelsen af programmet 
identificerede Kommissionen en række 
politiske risici68, som den overvågede 
under gennemførelsen, men der blev 
ikke planlagt præcise foranstaltninger 
til at løse problemerne, hvis de skulle 
opstå. Politisk ustabilitet og volatilitet 
har med jævne mellemrum hæmmet 
udviklingen og konsolideringen af den 
politiske og strategiske dialog mel ‑
lem regeringen og yderne af generel 
budgetstøtte. Manglende politisk vilje, 
en langsommelig lovgivningsproces og 
en begrænset forvaltningskapacitet har 
efterfølgende vist sig at være betydeli ‑
ge hindringer for en effektiv vedtagelse 
og gennemførelse af vigtige reformer 
og for gennemførelsen af programmet 
som planlagt (jf. punkt 52 ‑54).Overvågningen var baseret 
på en passende ramme, men 
blev tildelt utilstrækkelige 
ressourcer
59 
Som nævnt i punkt 6 og 7 var EU‑dele ‑
gationen i sig selv hårdt ramt af jord ‑
skælvet. Kommissionen og EU‑Uden ‑
rigstjenesten sørgede ikke i tide for at 
få sendt tilstrækkeligt personale med 
relevante kvalifikationer og erfaringer 
i den kritiske fase. EU‑delegationens 
personaleressourcer er først for nylig 
blevet øget69. Under disse omstændig ‑
heder har EU‑delegationen udført et 
bemærkelsesværdigt overvågningsar ‑
bejde, men den har haft begrænset ka ‑
pacitet til at udføre kontrol på stedet70, 
hvilket ville have været nyttigt i en 
situation, der udvikler sig hurtigt.68 F.eks. regeringsskifte, 
utilstrækkelig politisk 
reformvilje, social ustabilitet.
69 EU‑delegationen blev tildelt 
11 supplerende stillinger ved 
udgangen af 2013.
70 EU‑delegationen 
i Port‑au‑Prince har den 
andenstørste arbejdsbyrde 
blandt alle EU’s 
repræsentationer ifølge 
EuropeAids vurdering af 
delegationernes arbejdsbyrde.Foranstaltninger til beskyttelse af EU -midler
I særberetning nr. 11/2010 om Kommissionens forvaltning af generel budgetstøtte i AVS‑stater og lande 
i Latinamerika og Asien anbefalede Retten, at Kommissionen styrkede sin risikoforvaltning. F.eks. ved at 
implementere mere kortsigtede foranstaltninger på områder, hvor PFM‑systemerne er særligt svage, som det 
er tilfældet i Haiti, hvilket blev bekræftet i vurderingen af offentlige udgifter og finansiel ansvarlighed (Public 
Expenditure and Financial Accountability (PEFA)) fra 2011. Kortsigtede foranstaltninger til en bedre beskyttelse 
af EU‑midlerne mod spild, lækager og ineffektivitet kunne f.eks. være revision af offentligt ansattes lønninger 
(ca. 50 % af det nuværende budget), styrkelse af skattemyndighederne (told, skat), særlig støtte til regnskabs ‑
funktioner og institutionel støtte til den ikke operative » Cour supérieure des comptes et du contentieux admini -
stratif « (Haitis overordnede revisionsorgan og organ for bilæggelse af administrative tvistemål).Tekstboks 7
31 Bemærkninger
60 
ECHO’s overvågningssystem var baseret 
på obligatorisk standardrapportering, 
som giver relevante oplysninger og 
sammenholder dataene med en række 
vedtagne indikatorer. Når der opstod 
forsinkelser eller uventede vanskelighe ‑
der, traf ECHO i tide korrigerende for ‑
anstaltninger. Programmet vedrørende 
opførelse af sikre og bæredygtige 
genhusningsløsninger blev ikke gen ‑
nemført tilfredsstillende (jf. punkt 44), 
og ECHO ophørte med at samarbejde 
med gennemførelsespartneren, efter 
at programmet var afsluttet.
61 
For programmerne under stabilitetsin ‑
strumentet var EU‑delegationens over ‑
vågning baseret på programrapporter 
og besøg på stedet samt midtvejse ‑
valueringer og endelige evalueringer 
foretaget af eksterne eksperter. En 
lang række svagheder, som blev kon ‑
stateret i midtvejsevalueringen, blev 
hurtigt afhjulpet ved at erstatte den 
lokale projektleder, etablere en tæt ‑
tere overvågning og forbedre koordi ‑
neringen mellem partnerne.62 
EuropeAids bysaneringsprogram (pro ‑
gram 9) er baseret på en resultatorien ‑
teret tilgang. Fremskridt blev overvåget 
i forhold til klart definerede indikatorer 
på grundlag af partnernes finansielle 
og beskrivende rapporter, program ‑
forvalternes besøg på projekterne og 
resultatorienteret overvågning (ROM). 
Men selv om EU‑delegationen på grund 
af den store arbejdsbyrde kun aflagde 
et begrænset antal kontrolbesøg på 
stedet (jf. punkt 59), var der ikke plan ‑
lagt et uafhængigt teknisk tilsyn med 
henblik på at kontrollere kvaliteten 
af bygningsarbejdet, som var særligt 
vigtig for dette program.
63 
Under gennemførelsen af det program 
for generel budgetstøtte, som Ret ‑
ten undersøgte, (program 10) foretog 
gruppen af berørte donorer, der blev 
ledet af Verdensbanken, ikke konse ‑
kvent den planlagte fælles overvåg ‑
ning af fremskridt i den økonomiske 
forvaltning71, som skulle danne grund ‑
lag for koordinerede beslutninger om 
udbetaling af støtte. Denne situation 
reducerede også mulighederne for 
politisk og strategisk dialog med rege ‑
ringen. Ligesom andre donorer skulle 
EU‑delegationen foretage sine egne 
vurderinger. Men EU‑delegationen 
havde ikke tilstrækkelig sagkundskab 
på området forvaltning af offentlige 
finanser, og det gik alt for langsomt 
med at få styrket EU‑delegationens 
personaleressourcer.71 På grundlag af de fastsatte 
indikatorer.
32
 Konklusioner og 
anbefalinger
64 
Retten konkluderer, at EU’s støtte til 
rehabilitering efter jordskælvet i Haiti 
2010 generelt var godt udformet, men 
at programmerne ikke blev gennem ‑
ført tilstrækkeligt effektivt. Ligesom 
andre donorer stod Kommissionen 
over for alvorlige hindringer i sine 
bestræbelser på at støtte rehabilite ‑
ring. Den blev stillet over for den svære 
udfordring at skulle forvalte sin støtte 
i partnerskab med svage nationale 
myndigheder — for at fremme ejer ‑
skab og bidrage til etableringen af et 
fungerende regeringsapparat — sam ‑
tidig med at den skulle søge at sikre 
hurtig bistand. Kommissionen kunne 
imidlertid have forbedret sin forvalt ‑
ning af nogle faktorer, som var under 
dens kontrol.
65 
Kommissionen tog fat på en række pri ‑
oriterede rehabiliteringsbehov. Sam ‑
men med andre større donorer foretog 
Kommissionen en korrekt identifika ‑
tion af en række større rehabiliterings ‑
behov i Haiti efter jordskælvet i 2010 
og vedtog en solid samarbejdsstrategi 
med henblik på de nye udfordringer, 
som landet stod over for, samtidig 
med at den fortsatte sin støtte til 
den langsigtede socioøkonomiske 
udvikling. Arbejdsdelingen mellem 
donorerne var hensigtsmæssig, men 
koordineringen under gennemførelsen 
var vanskelig (jf. punkt 18 ‑27).66 
Selv om Kommissionen havde gjort en 
vis indsats, var nødhjælps‑ , rehabilite ‑
rings ‑ og udviklingsforanstaltningerne 
ikke tilstrækkeligt sammenkoblede. 
Kommissionen anvendte en række 
komplementære instrumenter flek ‑
sibelt og udformede individuelle 
rehabiliteringsprogrammer for at sikre 
sammenkoblingen mellem nødhjælp, 
rehabilitering og udvikling. Men ECHO 
og EuropeAid havde ikke en klar fælles 
landestrategi til at optimere synergief ‑
fekten og sikre en smidig overgang 
mellem deres respektive aktiviteter. 
Den svage nationale forvaltning og 
regeringens utilstrækkelige vilje til 
reform var betydelige udfordringer for 
en effektiv rehabilitering og for skabel ‑
sen af betingelserne for bæredygtig 
udvikling (jf. punkt 28 ‑40).
67 
Kommissionen har ikke i tilstrækkelig 
grad sikret en effektiv gennemførelse 
af EU’s støtte til rehabilitering. Ti af 
de tretten programmer, som Retten 
gennemgik, leverede eller ville sand ‑
synligvis levere de planlagte output, 
dog næsten alle med forsinkelser. Tre 
programmer opnåede begrænsede 
fremskridt, herunder programmet for 
generel budgetstøtte under 10. EUF. 
Kommissionen var klar over den 
vanskelige situation, men den forval ‑
tede ikke en række væsentlige risici 
for gennemførelsen og opfyldelsen af 
programmålene godt nok. Overvågnin ‑
gen af programmerne var baseret på 
en passende ramme, men Kommissio ‑
nen og EU‑Udenrigstjenesten traf ikke 
i rette tid foranstaltninger til at styrke 
EU‑delegationens ressourcer, og den 
havde ikke tilstrækkelig kapacitet til at 
udføre kontrol på stedet, hvilket ville 
have været særlig nyttigt i en situation, 
der udvikler sig hurtigt (jf. punkt 41 ‑63).
33 Konklusioner og anbefalinger
68 
På grundlag af denne revision frem ‑
sætter Retten følgende anbefalinger 
til at forbedre effektiviteten af Kom ‑
missionens aktiviteter efter katastrofer 
eller i forbindelse med skrøbelige 
situationer:
Anbefaling 1  
Risikostyring
Kommissionen bør ved programmernes 
begyndelse og, hvor det er relevant, 
under gennemførelsen vurdere sand ‑
synligheden for, at de største risici for 
opfyldelsen af programmernes målsæt ‑
ninger materialiserer sig, og den poten ‑
tielle effekt heraf, og træffe foranstalt ‑
ninger til at begrænse disse risici.
Anbefaling 2  
Sammenkobling af 
nødhjælp, rehabilitering 
og udvikling
EuropeAid og ECHO bør vedtage en 
fælles strategi for sammenkobling af 
nødhjælp, rehabilitering og udvikling 
for at sikre en effektiv sammenkobling 
og synergi mellem deres respektive 
aktiviteter. Strategien bør fastsætte:
— målene og mandaterne for de 
respektive tjenester
— procedurerne for udarbejdelse af 
koordinerede handlingsplaner for 
hvert enkelt land
— exitstrategier og 
overdragelsesprocedurer.Anbefaling 3  
Budgetstøtte
Når Kommissionen yder budgetstøtte 
bør den i samarbejde med andre 
donorer:
— yde passende støtte til kapaci ‑
tetsopbygning og fokusere på 
vigtige funktioner for så vidt angår 
forvaltningen af offentlige finan ‑
ser, herunder ansvarlighed og 
anti‑korruptionsmekanismer
— støtte rettidig udarbejdelse af et 
relevant program for reform af for ‑
valtningen af de offentlige finanser 
og
— hvor det er relevant, fastsætte 
kortsigtede foranstaltninger for at 
beskytte EU‑midlerne mod spild, 
lækager og ineffektivitet.
Anbefaling 4  
Beredskabsbestemmelser 
for EU -delegationer
I tilfælde af naturkatastrofer eller 
andre lignende hændelser, navnlig 
dem, der berører EU‑delegationens 
drift, bør Kommissionen og EU‑Uden ‑
rigstjenesten udvikle forretningskonti ‑
nuitetsprocedurer, herunder bestem ‑
melser om omrokering af personale 
i nødsituationer.
34 Konklusioner og anbefalinger
Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 17. juni 2014.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

35
 Bilag
Oversigt over undersøgte programmer
Partner og projektets titel Samlede omkostninger (EU‑bidrag) Gennemførelsesperiode
ECHO
1UNOPS Genhusning (rehabilitering) — opførelse af sikre 
og bæredygtige genhusningsløsninger4,2 millioner  euro,  
EU: 4,1 million euro; andel 96,5 %1. oktober 2010 til 14. august 2011  
(2,5 måneders forlængelse)
2HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) Vand og sanitet (genhusning) 
— opførelse af sikre midlertidige genhusningsløsninger 
og toiletter2,7 millioner  euro,  
EU: 2,2 millioner euro; andel 82,51 %1. juli 2012 til 31. december 2013  
(8 måneders forlængelse)
3WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); fødevarehjælp) Kata -
strofeberedskab — Styrkelse af katastrofeberedskabs- og 
oplysningskapaciteten887 479 euro,  
EU: 650 000 euro; andel 73,24 %1. juli 2011 til 31. oktober 2012  
(1 måneds forlængelse)
4COOPI  (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy) Kata -
strofeberedskab (koordinering) — styrkelse af katastrofe- og 
risikoforvaltningskapaciteten (DRM)648 235 euro  
EU: 550 000 euro (84,85 %)13. august 2012 — 31. december 2013  
(4,5 måneders forlængelse)
5Concern Worldwide Genhusning (vandsanitet) — opførelse 
af forbedret midlertidig indkvartering (lang sigt).5,8 millioner  euro;  
EU: 5,2 millioner euro, 90 % af de sam -
lede støtteberettigede udgifter1. april 2010 til 30. juni 2011  
(3 måneders forlængelse)
6SI (Solidarités internationales, Frankrig) Koordinering (gen -
husning) — »cash for work«-aktiviteter, nedsættelse af lokale 
udvalg og etablering af katastrofeberedskab 2,9 millioner  euro;  
EU: 99 % bidrag1. oktober 2010 — 31. august 2011
7SI (Solidarités internationales, Frankrig) — fødevarer — for -
bedre levevilkårene, give adgang til beskæftigelse og offentlige 
tjenester (f.eks. er indkomstskabende aktiviteter en fast del), 
hjælp til at styrke fødevaresikkerheden1 million  euro;  
EU: 100 %1. september 2011 — 31. december 
2012  
(4 måneders forlængelse)
EuropeAid
8FAO  (De Forenede Nationers Fødevare- og Landbrugsorga -
nisation) Améliorer la situation de sécurité alimentaire et 
nutritionnelle des ménages vulnérables dans le département 
de l’Artibonite1,5 millioner  euro  
EU: 80 %1.11.2012 — 31.10.2014  
(24 måneder)
9Ordonnateur National d ’Haïti, AFD, UN‑Habitat, 
Croix‑Rouge France, Solidarités International, Concern 
Worldwide, Care France, Deutsche Welthungerhilfe EV. 
Programme d’appui à la reconstruction et à l’aménagement 
de quartiers pour faciliter le retour des populations sinistrées; 
Programme d’’appui à la reconstruction et à l’aménagement 
de quartiers pour faciliter le retour des populations sinistrées74,5  millioner  euro  
(EU: 55,8 millioner euro;  
Frankrig: 10,5  millioner  euro;  
NGO’er: 8 millioner euro;  
UN-Habitat: 200 000 euro).7. december 2011 til 7. december 2016  
(60 måneder inklusiv en forlængelse)
10Ordonnateur National d ’Haïti og andre offentlige og pri ‑
vate ordregivende enheder.  Programme d’appui budgétaire 
général au Plan d’action pour la Reconstruction et le Dévelop -
pement d’Haïti (PARDH) et à la Stratégie Nationale de Crois -
sance et de Réduction de la Pauvreté (SNCRP)  47 millioner  euro  
(EU: 100  %)2. maj 2011 til 2. maj 2015  
(48 måneder)Bilag I
36 Bilag
Partner og projektets titel Samlede omkostninger (EU‑bidrag) Gennemførelsesperiode
Stabilitetsinstrumentet (IfS)
Program for støtte til genetablering af den haitianske regerings kriseberedskabskapacitet; afgørelse 2010/022-598 — 20 millioner euro
11UNDP  — »Cash for work« for hurtig genrejsning og 
stabiliseringMultidonorforanstaltning på i  alt 
40,9  millioner USD  
(EU: 5 millioner euro (16 % af de sam -
lede projektomkostninger)13. januar 2010 til 31. december 2012 
(bidrag fra stabilitets -instrumentet 
mellem den 1.  september 2010 og den 
31. august 2012)
12Club de Madrid  — Styrkelse af Haitis institutionelle grundlag 
og af Haitis lederes ejerskab til den økonomiske genopretning500 000  euro;  
EU: 100 % bidrag1. juli 2010 — 29. februar 2012
13International Management Group  (IMG), Beograd &  
Det Fælles Forskningscenter  (FFC) — Styrkelse af Haitis 
nødberedskab13,25 millioner euro til IMG -gruppen 
(ledende koordinator) og  
1,25 millioner euro (Det Fælles Forsk -
ningscenter),  
EU: 100 % bidrag14. oktober 2010 til 31. maj 2012 (IMG),  
20. december 2010 til 19. decem -
ber 2012 (FFC)
Et yderligere beløb på 7 millioner euro er dækket af en anden beslutning om at styrke den institutionelle kapacitet, og finansiering er planlagt fra udgangen 
af 20131.
1  Afgørelse C(2012) 7698 final; (CRIS‑afgørelse 2012/024530); Der er ikke undertegnet en bidragsaftale. Projektet er fortsat kun på udkastsstadiet 
og blev ikke undersøgt.Bilag I
37 Bilag
Bedømmelsesmetode
I forbindelse med denne revision bedømte Retten projekternes relevans, udformning og output på grundlag af 
Kommissionens metode til resultatorienteret overvågning (ROM). De anvendte kriterier er angivet i det følgende.
Relevans
AProjektet er helt klart integreret i de nationale politikker, og Kommissionens strategi er særdeles relevant for de identificerede prioriterede behov 
og er rettet mod sårbare grupper.
BPasser godt ind i de nationale politikker og Kommissionens strategi (om end ikke altid eksplicit) og er relevant i forbindelse med identificerede 
behov og for sårbare grupper.
CDer er en række spørgsmål/problemer vedrørende projektets overensstemmelse med de nationale politikker og Kommissionens politikker eller 
vedrørende relevans i relation til målretning.
DDer er uoverensstemmelser mellem projektet og de nationale politikker eller Kommissionens strategi, og dets relevans i forhold til behovene er 
tvivlsom. Gennemgribende tilpasninger er nødvendige.
Udformning
AKlar og velstruktureret logisk ramme, vertikal logik med gennemførlige og sammenhængende mål; fyldestgørende SMART -OVI’er (objektivt 
verificerbare indikatorer), risici og lokale begrænsninger er klart identificeret og styret, projektets målsætninger slår bro mellem den humanitære 
fase og udviklingsfasen, projektet skal føre til, at det igen bliver muligt at nå frem til en bæredygtig udvikling, kapacitetsopbygning er medtaget 
for at sikre, at partneren påtager sig det fulde ansvar efter projektets afslutning, der er fastlagt en exitstrategi.
BInterventionslogikken er fyldestgørende, selv om der kan være behov for nogle forbedringer med hensyn til rangordningen af mål, OVI’er, risici 
og begrænsninger, LRRD stort set sikret, bestemmelser om fuldstændig overdragelse af ansvaret er udarbejdet, der bør dog ske forbedringer med 
hensyn til ejerskab.
CDer er problemer med interventionslogikken, som kan påvirke projektets resultater og muligheden for at overvåge og evaluere fremskridt, 
forbedringer er nødvendige for at sikre ejerskab og bæredygtighed.
D Interventionslogikken er mangelfuld og må ændres gennemgribende, hvis projektet skal kunne lykkes.
Output
AAlle output er eller vil sandsynligvis blive leveret i god kvalitet og vil dermed bidrage til de planlagte resultater, aktiviteter gennemføres til tiden 
og overvåges regelmæssigt.
BOutput leveres, og vil sandsynligvis være som planlagt, men der er plads til forbedringer med hensyn til kvalitet, dækning og timing. Forsinkelser 
indvirker ikke negativt på leveringen af resultater.
CNogle af resultaterne er ikke/vil ikke blive afleveret til tiden eller i god kvalitet. Tilpasninger er nødvendige. Aktiviteterne er forsinket og i en vis 
grad frakoblet interventionslogikken og planerne.
DKvaliteten og leveringen af output er og vil sandsynligvis være behæftet med alvorlige mangler. Større justeringer er nødvendige for at sikre, at 
i det mindste de vigtigste output leveres. Alvorlige forsinkelser og grundlæggende afkobling af aktiviteterne fra interventionslogikken og planerne.Bilag II
38 Bilag
Bedømmelse af programmerne1
(millioner euro)
Programmer og partnerneInstru ‑
mentKommissio ‑
nens bidragUdbetalt pr. 
31/12/2013RelevansUdform ‑
ningOutputGennemførel ‑
sesperiode
1 UNOPS — ECHO/-CR/BUD/2010/02028 
Genhusning (rehabilitering) — opførelse af 
sikre og bæredygtige genhusningsløsninger
ECHO4,1 3,6 B C C 10/2010-08/2011
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) — 
ECHO/HTI/BUD/2012/91008 Vandforsyning/
sanitet (genhusning) — opførelse af sikre 
midlertidige boliger og toiletter2,2 1,8 A A A 07/2010-12/2013
3 WHH (Deutsche Welthunger -
hilfe eV); German Agro Action) — 
ECHO/DIP/BUD/2011/92002 — Ka -
tastrofeberedskab 
— Styrkelse af katastrofeberedskabs- og 
oplysningskapaciteten0,7 0,6 A A B 07/2010-10/2012
4 COOPI (Cooperazione Internazionale Fonda -
zione Italy) — ECHO/HTI/BUD/2012/91016 
Katastrofeberedskab (koordinering)  — 
ECHO/HTI/BUD/2012/91016 — Styrkelse af 
katastrofe- og risikoforvaltningskapacite -
ten (DRM)0,6 0,4 A A A 08/2012-1/2013
5 Concern Worldwide — 
ECHO/-CR/BUD/2010/02010 Husly 
(vandsanitet) — opførelse af forbedret 
T-genhusning (lang sigt)5,2 5,2 A B B 04/2010-06/11
6 SI (Solidarités internationales;  
France) — ECHO/-CR/BUD/2010/02045 
Koordination (genhusning)  – Koordinering 
(Husly) — »cash for work«-aktiviteter, 
nedsættelse af lokale udvalg og etablering 
af katastrofeberedskab 2,9 2,9 A A A 10/10-08/11
7 SI (Solidarités internationales, Frankrig) 
— Fødevarer — Forbedre levevilkårene, 
give adgang til beskæftigelse og offentlige 
tjenester (f.eks. er indkomstskabende 
aktiviteter en fast del), hjælp til at styrke 
fødevaresikkerheden1,0 1,0 A B A 09/11-12/12
8 FAO (De Forenede Nationers Fødevare- 
og Landbrugsorganisation) Améliorer 
la situation de sécurité alimentaire et 
nutritionnelle des ménages vulnérables 
dans le département de l’Artibonite
DCI-Food1,5 1,1 A Cfor tidligt 
at vurdere11/2012-10/2014
1 Jf.  bilag II  for nærmere oplysninger om metoden.Bilag III
39 Bilag Bilag III (millioner euro)
Programmer og partnerneInstru ‑
mentKommissio ‑
nens bidragUdbetalt pr. 
31/12/2013RelevansUdform ‑
ningOutputGennemførel ‑
sesperiode
9 Programme d’appui à la reconstruction 
et à l’aménagement de quartiers pour 
faciliter le retour des populations sinistrées 
(CRIS Nr 2011/023-144); Ordonnateur Natio -
nal d’Haïti, AFD, UN-Habitat, Croix-Rouge 
France, Solidarités International, Concern 
Worldwide, Care France, Deutsche Welthun -
gerhilfe EV.
EUF55,8 11,0 A A B 12/2011-12/2016
10 Programme d’appui budgétaire générale 
pour la Reconstruction et le Développement 
d‘Haïti (PARDH) et à la Stratégie Nationale 
de Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté (SNCRP) (CRIS Nr2010/022-435); 
Ordonnateur National d’Haïti og andre 
offentlige og private ordregivende enheder.47, 0 34,9 A C C 05/2011-05/2015
11 UNDP — »Cash for work« for hurtig genop -
retning og stabilisering
Stabilitetsinstrumentet5,0 5,0 A A A 09/2010-08/2012
12 Club de Madrid — Styrkelse af Haitis 
institutionelle grundlag og af Haitis lederes 
ejerskab til den økonomiske genopretning0,5 0,5 A A A 07/2010-02/2012
13 International Management Group (IMG), 
Beograd & Det Fælles Forskningscenter 
(FFC) — Styrkelse af Haitis nødberedskab14,5 13,1 A C C10/2010-05/2012 
(IMG),  
12/2010-12/2012 
(FFC) 
I ALT 141,0 81,1
40
VII Første led
Kommissionen accepterer denne anbefaling:
i) Med vedtagelsen af de nye retningslinjer for bud ‑
getstøtte i januar 2013 er anbefalingen allerede 
blevet gennemført for budgetstøtteprogrammer.
ii) Passende risikostyring er et vigtigt aspekt i alle pro ‑
grammer. Der er indført detaljerede procedurer for 
at sikre, at der ved udformningen af programmet 
foretages en vurdering af de sandsynlige risici, 
deres potentielle effekt og afbødende foranstalt ‑
ninger. Under gennemførelsen vil risikostyringen 
blive sikret inden for rammerne af de eksisterende 
procedurer.
VII Andet led
Kommissionen accepterer denne anbefaling. 
Kommissionen er allerede ved at gennemføre en 
LRRD‑strategi, og den vil blive videreført inden for 
rammerne af dagsordenen for resiliens.
 — Kommissionen accepterer denne del af an ‑
befalingen, og målsætningerne i den fælles 
strategi defineres (kontekstspecifikke) som led 
i udarbejdelsen af landeplanerne. Mandaterne 
for de respektive tjenester er fastsat i deres 
opgavebeskrivelser.
 — Kommissionen accepterer denne del af an ‑
befalingen (jf. LRRD‑retningslinjerne og 
workshopper).
 — Kommissionen accepterer denne anbefaling 
som led i landehandlingsplanerne.
VII Tredje led
Kommissionen accepterer Rettens anbefaling.
Kommissionen understreger, at bistanden til lande 
i en skrøbelig situation eller i en krise ‑ eller postkri ‑
sesituation skal tilpasses situationen, hvis der skal 
skabes resultater. Kommissionen har i den forbin ‑
delse udviklet et særligt interventionsinstrument, 
den såkaldte »statsopbygningskontrakt«, der inde ‑
holder bestemmelser om sådanne situationer.
Kommissionen ønsker at understrege, at Rettens 
anbefaling 3 er taget til følge i retningslinjerne for 
budgetstøtte.Resumé
III
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten vil gerne 
understrege, at de fleste projekter opfyldte deres 
mål, selv om de blev gennemført i en vanskelig 
situation.
Det lykkedes Kommissionen at afbøde virkningerne 
af en række eksterne faktorer, der forårsagede 
forsinkelser.
V
Der var ikke behov for en formel fælles landestrategi 
for sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og 
udvikling (LRRD) i Haiti, men Kommissionens tjene ‑
stegrene koordinerede deres strategier og sikrede en 
sammenkobling af nødhjælp og udvikling på sektor ‑
basis. LRRD‑strategien er blevet fuldt ud og systema ‑
tisk integreret i finansieringscyklussen 2014 ‑2020.
VI
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten under ‑
streger, at de fleste projekter har skabt de ønskede 
resultater.
Med hensyn til risiciene vil Kommissionen og 
EU‑Udenrigstjenesten gerne minde om, at det 
uundgåeligt vil indebære risici at arbejde i et skrø ‑
beligt land. Disse risici blev identificeret, og mulige 
afbødende foranstaltninger blev truffet, og i nogle 
tilfælde besluttede Kommissionen og EU‑Udenrigs ‑
tjenesten at gennemføre programmerne på trods af 
de involverede risici af hensyn til befolkningen.
Delegationens kapacitet blev styrket i videst muligt 
omfang inden for rammerne af budgetmidlerne og 
de menneskelige ressourcer og gældende admini ‑
strative procedurer.
På baggrund af erfaringerne fra jordskælvet i Haiti 
og krisebegivenheder i andre lande har Kommis ‑
sionen og EU‑Udenrigstjenesten truffet en række 
foranstaltninger, der sikrer en hurtig indsats.Kommissionens og 
EU-Udenrigstjenestens svar
Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens svar 41
I hovedkvarteret er koordineringen desuden blevet 
kraftigt styrket gennem en række aktiviteter og 
procedurer:
 — en handlingsplan for resiliens
 — en fælles henstilling fra EU‑medlemsstaterne 
om gennemførelsen af EU’s strategi til styrkelse 
af resiliens for at fremme en effektiv fælles 
indsats fra EU‑medlemsstaternes side, der 
sammenkobler humanitær bistand, langsigtet 
udviklingssamarbejde og løbende politisk enga ‑
gement på EU‑plan og nationalt plan
 — en tværtjenestelig gruppe vedrørende overgang
 — LRRD‑retningslinjer
 — formelle og uformelle høringer om 
programmer.
35 b)
Efter Kommissionens opfattelse er tjenestegrenenes 
mandater og procedurer forskellige, men de har ikke 
forskellige opfattelser. GD ECHO har ikke mandat til 
at iværksætte langsigtede udviklingsinvesteringer 
og kan derfor ikke finansiere permanente boliger.
Det skal bemærkes, at Kommissionen stoppede 
finansieringen af midlertidige boliger i Port‑au‑Prince 
i 2013, hvor der blev udviklet en effektiv synergi mel ‑
lem de erfaringer, som GD ECHO’s partnere havde 
gjort, og det GD DEVCO‑finansierede genopbyg ‑
nings‑  og udviklingsprogram for naboskabsområder. 
GD ECHO finansierede en række midlertidige boliger 
i form af traditionelle kreolske huse i Palmes‑regio ‑
nen, jordskælvets epicenter, hvor der var ledig jord, 
og hvor der ikke var nogen risiko for at bidrage til 
udviklingen af flere slumkvarterer. I mange, hvis ikke 
de fleste tilfælde, var den midlertidige bolig en for ‑
bedring for modtageren i forhold til boligsituationen 
før jordskælvet.VII Fjerde led
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten accepterer 
denne anbefaling, men vil gerne påpege, at der 
i mellemtiden er blevet udviklet forretningskonti ‑
nuitetsprocedurer under EU‑Udenrigstjenestens 
ansvar og bestemmelser om omrokering af perso ‑
nale i en nødsituation for alle delegationer. Kom ‑
missionen vil derudover gerne understrege, at 
EU‑personalets sikkerhed og tryghed har førsteprio ‑
ritet i krise ‑ eller katastrofesituationer i et land, hvor 
EU‑personale er til stede.
Bemærkninger
Kommissionen mener, at nødhjælps-, reha -
biliterings- og udviklingsforanstaltningerne 
var tilstrækkeligt sammenkoblede i betragt -
ning af den vanskelige situation.
35
Selv om der ikke formelt blev fastlagt en fælles 
strategi, blev der i praksis afholdt en række møder 
mellem partnerne, og GD ECHO og EuropeAid 
udvekslede oplysninger. Dette sikrede komplemen ‑
taritet og sammenkobling mellem de finansierede 
humanitære og udviklingsmæssige aktiviteter.
Kommissionen har efter Europa‑Parlamentets Bud ‑
getkontroludvalgs besøg i Haiti gjort en betydelig 
indsats for at afhjælpe situationen.
I felten sikres koordineringen mellem GD ECHO’s 
medarbejdere og EU‑delegationen gennem regel ‑
mæssige møder, hvor parterne udveksler oplysnin ‑
ger og drøfter programmernes udformning og opnå ‑
ede fremskridt. De to kontorer er ved at udarbejde 
en fælles ramme for humanitær bistand og udvikling. 
Derudover giver delegationslederen udtryk for EU’s 
prioriteringer på det humanitære område.
Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens svar 42
43
Nødhjælpsforanstaltninger iværksat på baggrund 
af kriseudbrud indebærer som regel en risiko, 
der enten kan forårsage forsinkelser eller i nogle 
tilfælde nødvendiggøre afbødende foranstaltninger 
for at sikre et positivt resultat af projekterne.
Det var således hovedsageligt eksterne faktorer 
i en kompleks humanitær situation, som gjorde 
samarbejdet mere og mere vanskeligt og førte til en 
ændring af interventionsområdet. På trods af hin ‑
dringerne var partnere i stand til at opfylde målene 
for foranstaltningerne. GD ECHO drøftede behørigt 
ændringer i gennemførelsen af projekterne med 
partnerne, før der blev truffet en afgørelse.
Det er vanskeligt at forudse komplikationer af denne 
art i forbindelse med forberedelsen af forhandlinger 
med kommuner eller nationale myndigheder.
44
Gennemførelsen af rehabiliteringsprojektet blev 
berørt af to forhold:
1) Social uro i Bristou‑Bobin‑området, hvor der er ble ‑
vet gennemført et GD ECHO‑finansieret projekt. 
Gentagne voldelige hændelser i forbindelse med 
valgprocessen eller problemer i lokalsamfundet 
gjorde det nødvendigt at indstille aktiviteter af sik ‑
kerhedsmæssige årsager.
2) Partneren konstaterede ligeledes under projektet, 
at 30 % af bygningerne i Bristou‑Bobin ikke var ble ‑
vet vurderet af ministeriet for offentlige arbejder 
(MTPTC). Der skulle således foretages en bygnings ‑
vurdering, hvilket ikke var planlagt, og dette bragte 
leveringen af de planlagte output yderligere i fare.35 c)
EU‑finansierede humanitære aktioner er behovsba ‑
serede. Der er som sådan ikke blevet formaliseret 
en exitstrategi for GD ECHO for Haiti. Betingelserne 
for udfasning af det humanitære instrument blev 
imidlertid systematisk angivet i alle relevante GD 
ECHO‑finansieringsafgørelser.
37
Forsinkelserne skyldtes ofte eksterne faktorer 
bestemt af en situation, der udviklede sig hurtigt, og 
som GD ECHO’s partnere ikke havde kontrol over.
40
Filosofien bag budgetstøtte er, at betalingen finder 
sted på grundlag af resultater. Der skal således 
sikres en hårfin balance mellem forudsigelighed og 
konditionalitet.
EU’s og andre donorers tilbageholdelse af betalin ‑
ger i sommeren 2012 skyldtes nationale revisionsbe ‑
retninger, der viste mangler i de offentlige udbuds ‑
procedurer under undtagelsestilstanden i 2011. 
Donorsamfundets pres førte til oprettelsen af et 
særligt revisionsudvalg, der skulle vurdere 41 kon ‑
trakter indgået på grundlag af nødlovgivningspro ‑
cedurer. På baggrund af revisionsudvalgets anbe ‑
falinger og regeringens efterfølgende ophævelse 
af seks af disse kontrakter genoptog donorerne 
betalingerne. Dette viser den løftestangseffekt, 
som budgetstøtteaktiviteter kan have for en bedre 
økonomisk styring, og det bidrag til reformen, som 
programmet har ydet.
Kommissionen og EU -Udenrigstjenesten 
mener, at gennemførelsen af EU’s støtte 
til rehabilitering generelt var effektiv.
42
På trods af de vanskelige omstændigheder, der var 
hovedårsagen til forsinkelserne, skabte de fleste 
programmer de ønskede resultater.
Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens svar 43
i Kommissionens fremadrettede tilgang til bud ‑
getstøtte blev den første betaling under det nye 
budgetstøtteprogram for Haiti, der blev vedtaget 
i november 2013, betinget af vedtagelsen af en sam ‑
let og realistisk PFM‑strategi. Denne forudsætning 
er nu blevet opfyldt med den nylige vedtagelse af 
denne strategi.
56
Kommissionen mener, at den forvaltede risiciene for 
gennemførelsen af EU’s programmer på en hen ‑
sigtsmæssig måde. Det vil uundgåeligt indebære 
risici at arbejde i et skrøbeligt land.
56 a)
Toldproblemerne blev forværret på grund af det 
kaos, som opstod efter jordskælvet. Alle partnerne 
gennemførte en systematisk risikoanalyse, og 
potentielle forsinkelser, bl.a. på grund af toldforsin ‑
kelser, blev indkalkuleret og registreret i forslagenes 
logframe. Det var naturligvis umuligt at forudse den 
præcise varighed af disse forsinkelser. Da den ene ‑
ste mulighed for at opfylde befolkningens boligbe ‑
hov var at importere midlertidige boliger, opvejede 
fordelene ved denne foranstaltning de identifice ‑
rede risici forbundet med toldforsinkelserne.
56 b)
EU‑programmet støttede lokale grupper af landbru ‑
gere inden for håndværksmæssig frøproduktion og 
supplerede således andre donorers institutionelle 
støtte til landbrugsministeriet til styrkelse af frøin ‑
dustrien og dens kvalitetskontrolkapacitet.46
På baggrund af den endelige evalueringsrapport 
besluttede Kommissionen at tage fat på proble ‑
merne med utilstrækkelig og ikke fuldt ud tilpasset 
træning, den utilstrækkelige kvalitet af nødhjælps ‑
udstyr og andre udfordringer gennem et opføl ‑
gende treårigt midlertidigt indsatsprogram med 
forskellige partnere med større lokalerfaring.
48
Kommissionen tilstræber at opnå en balance mel ‑
lem programmer, der er fuldt ud ejet af modtage ‑
ren, og som gennemføres af modtageren, for at 
opbygge modtagerens kapacitet, og hurtig levering 
af programoutput. Gennem et samarbejde med for ‑
skellige partnere tilstræbte Kommissionen at opnå 
denne balance.
51
Der er allerede blevet gennemført foranstaltninger 
til afhjælpning af manglerne i udformningen.
53
Kommissionen er enig i, at udbetalingerne ikke blev 
foretaget i fuld overensstemmelse med den vej ‑
ledende tidsplan, men anfører, at det var nødven ‑
digt at tilbageholde betalingerne for at overholde 
betingelserne i finansieringsaftalen og udøve det 
nødvendige pres for at fremme reformfremskridt.
54
I retningslinjerne for budgetstøtte er udviklin ‑
gen af en passende strategi for forvaltning af 
de offentlige finanser (PFM) ikke et kriterium for 
budgetstøtte, men der skal gennemføres reformer, 
som kan omsættes til PFM‑strategier på undersek ‑
torniveau. I Haiti vedtog regeringen først for nylig, 
dvs. i maj 2014, en samlet PFM‑strategi, men den 
har længe gennemført en række reformstrategier 
med fokus på forskellige PFM‑aspekter. Som led 
Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens svar 44
Under det nye budgetstøtteprogram (statsop ‑
bygningskontrakten), der blev vedtaget i 2013, 
blev rammebevillingen til teknisk bistand øget til 
12 mio. EUR for at dække regeringens behov for 
kapacitetsopbygning.
Tekstboks 7
Det nye budgetstøtteprogram for Haiti, der blev 
vedtaget i november 2013, er baseret på en specifik 
model for skrøbelige lande. Foranstaltninger som 
revision af offentligt ansattes lønninger, styrkelse 
af skattemyndighederne og særlig støtte til Haitis 
overordnede revisionsorgan og organ for bilæg ‑
gelse af administrative tvistemål ( Cour supérieure 
des comptes et du contentieux administratif ) er 
omfattet af denne aktivitet.
58
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten overve ‑
jede nøje de politiske risici i Haiti, men besluttede 
alligevel at intervenere, da de potentielle fordele, 
herunder muligheden for at udøve politisk pres til 
fremme af reformer, opvejede risiciene.
Der blev således iværksat afbødende foranstaltnin ‑
ger, i det omfang det var muligt under hensyntagen 
til de haitianske institutioners begrænsede kapaci ‑
tet og nødvendigheden af at respektere Haitis suve ‑
rænitet. EU har uddybet og intensiveret sin politiske 
dialog med Haiti, hvilket bevidnes af de mange 
kontakter på højt plan de sidste to år og indlednin ‑
gen af en struktureret og løbende politisk dialog 
i december 2013. Der gennemføres særlige støt ‑
teforanstaltninger til fremme af politisk stabilitet. 
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten vil også 
gerne understrege, at konsolideringen af demo ‑
kratiet og stabiliseringen af den politiske situation 
i Haiti kun kan opnås på længere sigt og gennem 
en endogen proces, som de nylige fremskridt i den 
»interne haitianske dialog« vidner om.56 c)
Det planlagte mål for dette projekt var at få en umid ‑
delbar indvirkning på operationelt plan ved at levere 
300 containere med førstehjælpsudstyr og uddanne 
frivillige på lokalt plan i håndteringen af dette udstyr 
i tilfælde af naturkatastrofer. Det lykkedes rent 
faktisk at få 302 containere til landet med kun to 
måneders forlængelse af gennemførelsesperioden 
inden for rammerne af projektet og at give grund ‑
læggende træning til 3 041 lokale frivillige, men pro ‑
jektet var også tænkt som et pilotprojekt, som kunne 
fremmes under rammebevillingerne for samarbejde 
(Den Europæiske Udviklingsfond) for Haiti.
Hvad angår valg af gennemførelsespartner vil Kom ‑
missionen gerne gøre opmærksom på, at ingen af 
partnerne med mangeårig erfaring i Haiti var til 
rådighed til gennemførelse af denne foranstaltning.
Tekstboks 6
Placeringen af containere er blevet bestemt af de 
haitianske myndigheder (DPC – Direction de la Pro ‑
tection Civile) og borgmestrene i de pågældende 
landsbyer. Ud af de 302 containere anmodede DPC 
kun om at få flyttet 10 containerne.
I det opfølgende midlertidige indsatsprogram vil 
der være fokus på den utilstrækkelige træning af 
frivillige. Derudover vil programmet også gøre 
netværket af frivillige mere levedygtigt gennem 
integration i de regionale og lokale myndigheders 
struktur (collectivités territoriales) og genetablere 
nødhjælpsudstyret i påkommende tilfælde.
57
Budgetstøtteprogrammet blev udarbejdet i køl ‑
vandet på jordskælvet i samordning med andre 
donorer af budgetstøtte. Det blev prioriteret at 
sikre regeringen meget tiltrængte likvide midler og 
iværksætte ledsageforanstaltninger under hensyn ‑
tagen til andre donorers planlagte tekniske bistand.
Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens svar 45
67
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten under ‑
streger, at de fleste projekter har skabt de ønskede 
resultater.
Med hensyn til risiciene vil Kommissionen og 
EU‑Udenrigstjenesten gerne minde om, at det 
uundgåeligt vil indebære risici at arbejde i et skrø ‑
beligt land. Disse risici blev identificeret og mulige 
afbødende foranstaltninger blev truffet, og i nogle 
tilfælde besluttede Kommissionen at gennemføre 
programmerne på trods af de involverede risici af 
hensyn til befolkningen.
Delegationens kapacitet blev styrket i videst muligt 
omfang inden for rammerne af budgetmidlerne og 
de menneskelige ressourcer og gældende admini ‑
strative procedurer.
På baggrund af erfaringerne fra jordskælvet i Haiti 
og krisebegivenheder i andre lande har Kommis ‑
sionen og EU‑Udenrigstjenesten truffet en række 
foranstaltninger, der sikrer en hurtig indsats.
Anbefaling 1
Kommissionen accepterer denne anbefaling:
i) Med vedtagelsen af de nye retningslinjer for bud ‑
getstøtte i januar 2013 er anbefalingen allerede 
blevet gennemført for budgetstøtteprogrammer.
ii) Passende risikostyring er et vigtigt aspekt i alle pro ‑
grammer. Der er indført detaljerede procedurer for 
at sikre, at der ved udformningen af programmet 
foretages en vurdering af de sandsynlige risici, de ‑
res potentielle effekt og afbødende foranstaltninger. 
Under gennemførelsen vil risikostyringen blive sikret 
inden for rammerne af de eksisterende procedurer.
Anbefaling 2
Kommissionen accepterer denne anbefaling. 
Kommissionen er allerede ved at gennemføre en 
LRRD‑strategi, og den vil blive videreført inden for 
rammerne af dagsordenen for resiliens.59
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten ønsker at 
understrege, at de rent faktisk har styrket kapacite ‑
ten i videst muligt omfang inden for rammerne af 
budgetmidlerne og de menneskelige ressourcer og 
gældende administrative procedurer. Som alle andre 
nationale og internationale partnere var delegatio ‑
nen nødsaget til at arbejde under meget vanskelige 
forhold. Delegationsbygningen blev således anset 
for at være usikker, og delegationens midlertidige 
kontor blev etableret et sikkert sted. I kølvandet på 
jordskælvet blev delegationspersonalet evakueret til 
Den Dominikanske Republik, mens delegationslede ‑
ren blev i landet sammen med centralt sikkerheds ‑
personale og administrativt personale.
Delegationen i Den Dominikanske Republik og 
hovedkvarteret ydede støtte.
63
I 2010 og 2011 blev delegationens begrænsede 
ressourcer suppleret med yderligere bevillinger 
fra hovedkvarteret. Eksperter fra hovedkvarteret 
gennemførte f.eks. i forbindelse med budgetstøtte 
regelmæssigt missioner til Haiti og repræsenterede 
EU på donorkoordineringsmøder med regeringen.
Konklusioner og anbefalinger
64
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten glæder sig 
over de positive elementer i Rettens konklusioner. 
De fleste projekter opfyldte deres mål, selv om de 
blev gennemført i en vanskelig situation.
66
Der var ikke behov for en formel fælles landestrategi 
for sammenkobling af nødhjælp, rehabilitering og 
udvikling (LRRD) i Haiti, men Kommissionens tjene ‑
stegrene koordinerede deres strategier og sikrede en 
sammenkobling af nødhjælp og udvikling på sektor ‑
basis. LRRD‑strategien er blevet fuldt ud og systema ‑
tisk integreret i finansieringscyklussen 2014 ‑2020.
Kommissionens og EU-Udenrigstjenestens svar 46
Anbefaling 2 — Første led
Kommissionen accepterer denne del af anbefa ‑
lingen, og målsætningerne i den fælles strategi 
defineres (kontekstspecifikke) som led i udarbejdel ‑
sen af landeplanerne. Mandaterne for de respektive 
tjenester er fastsat i deres opgavebeskrivelser.
Anbefaling 2 — Andet led
Kommissionen accepterer denne del af anbefalin ‑
gen (jf. LRRD‑retningslinjerne og workshopper).
Anbefaling 2 — Tredje led
Kommissionen accepterer denne anbefaling som 
led i landehandlingsplanerne.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer Rettens anbefaling.
Kommissionen understreger, at bistanden til lande 
i en skrøbelig situation eller i en krise ‑ eller postkri ‑
sesituation skal tilpasses situationen, hvis der skal 
skabes resultater. Kommissionen har i den forbin ‑
delse udviklet et særligt interventionsinstrument, 
den såkaldte »statsopbygningskontrakt«, der inde ‑
holder bestemmelser om sådanne situationer.
Kommissionen ønsker at understrege, at Rettens 
anbefaling 3 er taget til følge i retningslinjerne for 
budgetstøtte.
Anbefaling 4
Kommissionen og EU‑Udenrigstjenesten accepterer 
denne anbefaling, men vil gerne påpege, at der 
i mellemtiden er blevet udviklet forretningskonti ‑
nuitetsprocedurer under EU‑Udenrigstjenestens 
ansvar og bestemmelser om omrokering af perso ‑
nale i en nødsituation for alle delegationer. Kom ‑
missionen vil derudover gerne understrege, at 
EU‑personalets sikkerhed og tryghed har førsteprio ‑
ritet i krise ‑ eller katastrofesituationer i et land, hvor 
EU‑personale er til stede.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar: 
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort: 
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ‑AB‑14‑013‑DA‑C ISSN 1831 ‑0796 Det jordskælv, der ramte Haiti den 12. januar 2010, 
krævede mange menneskeliv og medførte 
massive ødelæggelser i hovedstaden og de 
omkringliggende områder. I denne beretning 
undersøger Den Europæiske Revisionsret, om 
den støtte, som EU ydede til rehabilitering af 
landet, var godt udformet og blev gennemført 
hensigtsmæssigt, og om Kommissionen effektivt 
sammenkoblede tilvejebringelsen af nødhjælp 
med rehabilitering og udviklingsstøtte. Retten 
konkluderer, at støtten til rehabilitering efter 
jordskælvet i Haiti 2010 generelt var godt 
udformet, idet den tog fat på landets vigtigste 
behov. Programmerne blev dog ikke gennemført 
tilstrækkeligt effektivt, og nødhjælps-, 
rehabiliterings- og udviklingsforanstaltningerne 
var ikke tilstrækkeligt sammenkoblede. 
Det skyldes til dels den vanskelige situation 
og de svage nationale myndigheder, men også 
mangler i forvaltningen af nogle faktorer, som 
var under Kommissionens kontrol.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET