1.Indledning og baggrund

Rådet anmodede Kommissionen om hvert tredje år at rapportere om fremskridtene med hensyn til gennemførelsen af Rådets henstilling om fremme af sundhedsfremmende aktiviteter på tværs af sektorer (i det følgende benævnt "Rådets henstilling"), som blev vedtaget i november 2013, og evaluere merværdien af denne henstilling. Denne statusrapport omhandler perioden 2014-2016.

De fleste mennesker i Europa lever ikke op til det minimumsniveau for fysisk aktivitet, som anbefales af Verdenssundhedsorganisationen (WHO). Især personer, som tilhører dårligt stillede socioøkonomiske grupper, etniske minoriteter og handicappede, er ikke tilstrækkeligt fysisk aktive. EU's medlemsstater anerkendte behovet for at styrke politikkerne for sundhedsfremmende fysisk aktivitet på nationalt plan og anerkendte fordelene ved en indsats på EU-plan, hvilket førte til vedtagelsen af Rådets henstilling om fremme af sundhedsfremmende aktiviteter på tværs af sektorer i 2013 på grundlag af et forslag fra Kommissionen. Rådet har for nylig vedtaget konklusioner om fremme af motoriske færdigheder, fysiske aktiviteter og idrætsaktiviteter for børn. Rådet opfordrede medlemsstaterne til at øge opmærksomheden på fordelene ved regelmæssig fysisk aktivitet allerede fra den tidlige barndom og til at tilskynde børn til at være mere aktive ved at gennemføre tværsektorielle politikker med bl.a. uddannelses-, ungdoms- og sundhedssektoren.

I Rådets henstilling opfordres EU's medlemsstater til at arbejde på tværs af sektorer og inddrage politikområder som f.eks. sport, sundhed, uddannelse, miljø og transport i deres nationale strategier og handlingsplaner. Medlemsstaterne opfordres også til at samarbejde tæt med hinanden og med Kommissionen ved regelmæssigt at udveksle oplysninger og bedste praksis. Rådet anerkendte videre, at adgangen til mere pålidelige og aktuelle oplysninger om situationen på tværs af medlemsstaterne er afgørende elementer, som skal understøtte national og regional politikudvikling, og foreslog derfor en monitoreringsramme, som er baseret på EU's retningslinjer for fysisk aktivitet(i det følgende benævnt "monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet").

2.Metode

Monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet er sammensat af 23 indikatorer, som dækker forskellige tematiske områder inden for sundhedsfremmende fysisk aktivitet: internationale henstillinger og retningslinjer for fysisk aktivitet, tværsektoriel strategi, sport, sundhed, uddannelse, miljø (herunder byplanlægning og offentlig sikkerhed), arbejdsmiljø, ældre, evaluering og oplysning.

I Rådets henstilling opfordres hver medlemsstat til at udpege et nationalt focal point for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, som skal koordinere indsamlingen af data til monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet på nationalt plan. Alle 28 medlemsstater havde udpeget deres focal points i midten af 2014, og netværket af focal points for fysisk aktivitet blev lanceret i Rom i oktober 2014. Data til monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet blev indsamlet i 2015 i samarbejde med WHO. Med Kommissionens støtte mødtes netværket i januar 2015 og juni 2015 for at udveksle og drøfte opståede vanskeligheder og i april 2016 og september 2016 for at drøfte erfaringer og fremtidige dataindsamlingsrunder.

Kommissionen samarbejde desuden med et konsortium af forskere, som blev ledet af universitetet i Erlangen-Nürnberg (Tyskland), med henblik på at yde disse focal points bistand om monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Konsortiet gennemførte også en uafhængig vurdering af monitoreringsrammen og af processen (undersøgelsen om sundhedsfremmende fysisk aktivitet). Som en del af denne undersøgelse blev der gennemført en specifik situationsanalyse i en række lande med det formål at indsamle feedback, erfaringer og forslag vedrørende gennemførelsen af monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og give Kommissionen henstillinger om, hvordan forskellige elementer af monitoreringsrammen og støtten til medlemsstaterne kunne forbedres.

Denne statusrapport er baseret på bidrag fra medlemsstaterne, som primært er modtaget gennem netværket af focal points for fysisk aktiviteter og fra WHO. Rapporten er baseret på ovennævnte undersøgelse om sundhedsfremmende fysisk aktivitet.

3.WHO-database om fedme, ernæring og fysisk aktivitet (NOPA) og landespecifikke faktablade om sundhedsfremmende fysisk aktivitet

Alle data, der er indsamlet gennem monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet, blev overført til WHO's eksisterende europæiske database om fedme, ernæring og fysisk aktivitet (NOPA). NOPA's hovedkomponenter er epidemiologiske data, data om prævalens, politiske foranstaltninger og god praksis vedrørende fedme, ernæring og fysisk aktivitet. Kommissionen støttede WHO's videreudvikling af databasens elementer vedrørende fysisk aktivitet med henblik på at tilpasse den til monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet og forbedre brugergrænsefladen.

Kommissionen støttede og samarbejdede tæt med WHO's regionale kontor for Europa for at samle medlemsstaternes bidrag i landespecifikke faktablade om sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Disse faktablade blev offentliggjort i forbindelse med den europæiske idrætsuge i september 2015. De præsenterer landespecifikke oversigter over sundhedsfremmende fysisk aktivitet (herunder god praksis) og indeholder en analyse af tendenserne og situationen på dette område i EU. WHO's regionale kontor for Europa oplyste, at de landespecifikke faktablade i maj 2016 var blandt de 20 oftest hentede produkter på WHO's websted.

4.Udvikling og gennemførelse af politik for sundhedsfremmende fysisk aktivitet på nationalt plan

I denne første dataindsamlingsrunde under monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet deltog 27 af 28 EU-lande i undersøgelsen om gennemførelsen af de 23 indikatorer. De indsamlede data giver et godt overblik over den aktuelle situation for fremme af sundhedsfremmende fysisk aktivitet i EU. Den kan ses i WHO's NOPA-database. Der findes en oversigt i de landespecifikke faktablade om fysisk aktivitet, som er offentliggjort af WHO's regionale kontor for Europa og Kommissionen.

Efter vedtagelsen af Rådets henstilling i november 2013 har alle 27 deltagende lande udviklet nationale politikker eller handlingsplaner inden for en eller flere af de sektorer, som er omfattet af monitoreringsrammen for sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Medlemsstaterne har navnlig vedtaget nye politikker inden for sport (13 medlemsstater), sundhed (10 medlemsstater), uddannelse (8 medlemsstater), miljø, byplanlægning og offentlig sikkerhed (herunder transport, 3 medlemsstater) og ældre (3 medlemsstater). Mange af de 152 politikker og handlingsplaner, som blev rapporteret, var imidlertid iværksat inden vedtagelsen af Rådets henstilling.

En indikator anses for gennemført, når en medlemsstat har indført en politik eller et program, som spores ved hjælp af indikatoren. Der er 23 indikatorer i monitoreringsrammen. 23 lande har gennemført ti eller flere indikatorer, og fem lande har gennemført 20 eller flere indikatorer. Kun ét land har behandlet og gennemført alle 23 indikatorer i monitoreringsrammen. Det fremgår, at kun syv lande har gennemført politikker, som dækker alle tematiske områder i monitoreringsrammen.

I figuren nedenfor vises det antal indikatorer, som de 27 EU-medlemsstater har gennemført.