Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — En socialt retfærdig gennemførelse af den grønne pagt

(2022/C 301/12)

Ordfører: Csaba BORBOLY (RO/EPP), formand for distriktsrådet i Harghita, Rumænien Basisdokument: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en social klimafond COM(2021) 568 final Forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EU-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (omarbejdning) COM(2021) 563 final

I. ANBEFALEDE ÆNDRINGER

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af en social klimafond

COM (2021) 568 final

Anbefalet ændring 1

Betragtning 7

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på at gennemføre forpligtelserne om klimaneutralitet er EU's klima- og energilovgivning blevet revideret og ændret for at fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. Med henblik på at gennemføre forpligtelserne om klimaneutralitet er EU's klima- og energilovgivning blevet revideret og ændret for at fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. Disse ændringer bør være i overensstemmelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder og sikre, at alle kan drage fuld fordel af den retfærdige omstilling, og at ingen lades i stikken. En ny social klimafond kunne bidrage til at beskytte og styrke de mest sårbare husholdninger og mobilitetsbrugere med henblik på at udrydde energi- og mobilitetsfattigdom i hele Europa.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 2

Betragtning 8

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Disse ændringer har forskellige økonomiske og sociale konsekvenser for de forskellige økonomiske sektorer, for borgerne og for medlemsstaterne. Navnlig bør medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (1) give et yderligere økonomisk incitament til at investere i nedbringelsen af forbruget af fossile brændstoffer og dermed fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. Kombineret med andre foranstaltninger bør dette på mellemlang til lang sigt nedbringe omkostningerne til bygninger og vejtransport og give nye muligheder for jobskabelse og investeringer. Disse ændringer har forskellige økonomiske og sociale konsekvenser for de forskellige økonomiske sektorer, for husstande, mikrovirksomheder og små virksomheder blandt regionerne og byerne og for medlemsstaterne. Navnlig bør medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (2) give et yderligere økonomisk incitament til at investere i nedbringelsen af forbruget af fossile brændstoffer og dermed fremskynde reduktionen af drivhusgasemissioner. Kombineret med andre foranstaltninger bør dette på mellemlang til lang sigt nedbringe omkostningerne til bygninger og vejtransport og give nye muligheder for jobskabelse og investeringer.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 3

Betragtning 10

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Prisstigningen på fossile brændstoffer kan i uforholdsmæssig grad påvirke sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transport brugere, der bruger en større del af deres indkomst på energi og transport, og som i visse regioner ikke har adgang til alternative, økonomisk overkommelige mobilitets- og transportløsninger, og som kan mangle den finansielle mulighed for at investere i en nedbringelse af forbruget af fossile brændstoffer. Prisstigningen på fossile brændstoffer kan i uforholdsmæssig grad påvirke sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og sårbare mobilitets brugere, der bruger en større del af deres indkomst på energi og transport, og som i visse regioner ikke har adgang til alternative, økonomisk overkommelige mobilitets- og transportløsninger, og som kan mangle den finansielle mulighed for at investere i en nedbringelse af forbruget af fossile brændstoffer. Virkningerne af disse foranstaltninger vil sandsynligvis også være meget forskellige afhængigt af de særlige vilkår og forhold i de forskellige EU-regioner, og disse forskelle bør undersøges udtrykkeligt.

Begrundelse

Det er relevant at fremhæve, at regionale og lokale forskelle bør undersøges og analyseres. Den sociale klimafond bør udvide sit anvendelsesområde til at omfatte sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder i stedet for blot at fokusere på mikrovirksomheder.

Anbefalet ændring 4

Betragtning 11

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Derfor bør en del af indtægterne fra medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF anvendes til at håndtere de sociale virkninger af denne medtagelse, således at omstillingen bliver retfærdig og inkluderende, idet ingen lades i stikken. Derfor skal indtægterne fra medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF anvendes til at håndtere de sociale og økonomiske virkninger af denne medtagelse, således at omstillingen bliver retfærdig og inkluderende, idet ingen lades i stikken.

Begrundelse

Alle indtægter fra ETS til bygninger og vejtransport vil blive brugt til foranstaltninger til afhjælpning af de sociale virkninger af fastsættelsen af en CO2-pris.

Anbefalet ændring 5

Betragtning 12

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Dette er endnu mere relevant i betragtning af de eksisterende niveauer af energifattigdom. Energifattigdom er en situation, hvor husstande ikke kan få adgang til basale energitjenester såsom køling, i takt med at temperaturerne stiger, og opvarmning . Omkring 34 millioner europæere rapporterede i en EU-dækkende undersøgelse fra 2019, at de ikke var i stand til at holde deres hjem tilstrækkeligt varme i 2018, og 6,9 % af EU's befolkning har sagt, at de ikke har råd til at opvarme deres hjem tilstrækkeligt (3). Overordnet set anslår observatoriet for energifattigdom, at energifattigdom er et problem for mere end 50 millioner husstande i EU. Energifattigdom er derfor en stor udfordring for EU. Mens der med sociale takster eller direkte indkomststøtte kan ydes umiddelbar støtte til husstande, der står over for energifattigdom, kan kun målrettede strukturelle foranstaltninger, navnlig energirenoveringer, udgøre varige løsninger. Dette er endnu mere relevant i betragtning af de eksisterende niveauer af energifattigdom. Energifattigdom er en situation, hvor husstande ikke har adgang til basale energitjenester , der understøtter en anstændig levestandard og sundhed, herunder tilstrækkelig varme, køling, belysning og energi til elektriske apparater, i den relevante nationale eller regionale kontekst og i den relevante eksisterende socialpolitik og andre relevante politikker, ofte som følge af lav indkomst, hvor deres energiudgifter udgør en stor del af deres disponible indkomst med lav energieffektivitet . Omkring 34 millioner europæere rapporterede i en EU-dækkende undersøgelse fra 2019, at de ikke var i stand til at holde deres hjem tilstrækkeligt varme i 2018, og 6,9 % af EU's befolkning har sagt, at de ikke har råd til at opvarme deres hjem tilstrækkeligt (4). Overordnet set anslår observatoriet for energifattigdom, at energifattigdom er et problem for mere end 50 millioner husstande i EU. Energifattigdom og mobilitetsfattigdom er derfor en stor udfordring for EU. Selv om betydningen af denne udfordring er blevet anerkendt på EU-plan i over ti år gennem forskellige initiativer, lovgivning og retningslinjer, findes der ingen standarddefinition på EU-plan af energi- eller mobilitetsfattigdom. Derfor er det nødvendigt at udarbejde de nødvendige indikatorer til at måle den under fuld hensyntagen til de forskelligartede regionale og lokale forhold, da kun en tredjedel af medlemsstaterne har indført en national definition af energifattigdom . Som følge heraf er der ingen gennemsigtige og sammenlignelige data om energifattigdom i EU. Der bør derfor fastlægges en definition på EU-plan for effektivt at bekæmpe energifattigdom og måle fremskridt på tværs af medlemsstaterne. Mens der med sociale takster eller direkte indkomststøtte kan ydes umiddelbar støtte til husstande, der står over for energifattigdom, kan kun målrettede strukturelle foranstaltninger, anvendelse af princippet om energieffektivitet først, inklusion af yderligere vedvarende energikilder, herunder gennem projekter ledet af lokalsamfundet, navnlig energirenoveringer, udgøre varige løsninger og effektivt medvirke til at bekæmpe energifattigdom .

Begrundelse

Der bør fastlægges en klar og standardiseret definition og begrebsbetegnelse af energifattigdom med en fælles, tværgående, fleksibel og koordineret tilgang til de forskellige sociale, tekniske, økonomiske og budgetmæssige aspekter.

Anbefalet ændring 6

Betragtning 14

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik herpå bør hver medlemsstat forelægge Kommissionen en social klimaplan (»planen«). Disse planer bør forfølge to mål. For det første bør de give sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere de nødvendige ressourcer til at finansiere og gennemføre investeringer i energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling i nul- og lavemissionskøretøjer og -mobilitet . For det andet bør de afbøde virkningerne af stigningen i omkostningerne forbundet med fossile brændstoffer på de mest sårbare og derved forebygge energi- og transportfattigdom i overgangsperioden, indtil sådanne investeringer er gennemført . Planerne bør indeholde en investeringskomponent, der fremmer den langsigtede løsning med at reducere afhængigheden af fossile brændstoffer , og kan omfatte andre foranstaltninger , herunder midlertidig direkte indkomststøtte for at afbøde negative indkomstvirkninger på kort sigt . Med henblik herpå bør hver medlemsstat forelægge Kommissionen en social klimaplan (»planen«). Disse planer bør forfølge to mål. For det første bør de udpege og kortlægge husstande, der befinder sig i energi- og mobilitetsfattigdom, eller som risikerer at blive ramt af energifattigdom, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og fremlægge en detaljeret analyse, der foretages i samarbejde med de lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet, af de vigtigste årsager til energi- og mobilitetsfattigdom i de pågældende områder . Planerne bør også fastsætte mål for gradvist og effektivt at udrydde energi- og mobilitetsfattigdom. For det andet bør husstande, der er ramt af energifattigdom, og personer, der oplever mobilitetsfattigdom, samt mikrovirksomheder og små virksomheder (herunder bl.a. små landbrugere) ydes de nødvendige midler til at finansiere og gennemføre investeringer i gennemgribende renovering af bygninger, navnlig bygninger med den dårligste ydeevne og socialt boligbyggeri, for at imødekomme den resterende efterspørgsel efter opvarmning og køling med vedvarende energi og nulemissionsmobilitet. Planerne bør overvejende bestå af en investeringskomponent, der fremmer langsigtede løsning er med udfasning af afhængigheden af fossile brændstoffer . Andre foranstaltninger såsom direkte støtte kan overvejes, men bør være tidsbegrænsede og betinget af langsigtede investeringer med langvarige virkninger .

Begrundelse

Kortlægningen bør også omfatte husstande, der endnu ikke er præget af energifattigdom, men kan glide let ind i det i den nærmeste fremtid, på grund af dårlig isolering og stigende energipriser.

Anbefalet ændring 7

Betragtning 15

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne er i samråd med de regionale myndigheder bedst i stand til at udforme og gennemføre planer, der er tilpasset og målrettet deres lokale, regionale og nationale forhold, som deres eksisterende politikker på de relevante områder og planlagt anvendelse af andre relevante EU-midler. På denne måde kan den brede vifte af situationer, de lokale og regionale myndigheders særlige viden, forskning og innovation samt erhvervsrelationer og strukturer for arbejdsmarkedsdialogen foruden de nationale traditioner bedst respekteres og bidrage til effektiviteten og produktiviteten af den samlede støtte til sårbare grupper. Medlemsstaterne er i samråd med de regionale og lokale myndigheder , bymyndigheder og andre offentlige myndigheder, civilsamfundet, økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter bedst i stand til at udforme og gennemføre planer, der er tilpasset og målrettet deres lokale, regionale og nationale forhold, som deres eksisterende politikker på de relevante områder og planlagt anvendelse af andre relevante EU-midler. På denne måde kan den brede vifte af situationer, de lokale og regionale myndigheders og arbejdsmarkedets parters og de økonomiske interesseorganisationers særlige viden, forskning og innovation samt erhvervsrelationer og strukturer for arbejdsmarkedsdialogen foruden de nationale traditioner bedst respekteres og bidrage til effektiviteten og produktiviteten af den samlede støtte til sårbare grupper.

Begrundelse

Lokale og regionale myndigheder bør anerkendes som centrale aktører i gennemførelsen og udarbejdelsen af planerne.

Civilsamfundet og økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter har også en rolle at spille.

Anbefalet ændring 8

Betragtning 16

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Det er afgørende for en retfærdig omstilling hen imod klimaneutralitet at sikre, at foranstaltningerne og investeringerne er særligt rettet mod energifattige eller sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transport brugere. Støtteforanstaltninger til fremme af reduktionen af drivhusgasemissioner bør hjælpe medlemsstaterne med at håndtere de sociale virkninger af emissionshandelen i sektorerne for bygninger og vejtransport. Det er afgørende for en retfærdig omstilling hen imod klimaneutralitet at sikre, at foranstaltningerne og investeringerne er særligt rettet mod energifattige eller sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og sårbare mobilitets brugere. Støtteforanstaltninger til fremme af reduktionen af drivhusgasemissioner bør hjælpe medlemsstaterne , regionerne og byerne med at håndtere de sociale virkninger af emissionshandelen i sektorerne for bygninger og vejtransport.

Begrundelse

Subnationale myndigheder er også ansvarlige for at beskytte sårbare husstande, mikrovirksomheder og små virksomheder og mobilitetsbrugere i den retfærdige omstilling, men for at udøve deres beføjelser effektivt har de også brug for støtteordninger.

Anbefalet ændring 9

Betragtning 20

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne bør indsende deres planer sammen med ajourføringen af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999. Planerne bør omfatte de foranstaltninger, der skal finansieres, de anslåede omkostninger og det nationale bidrag. De bør også omfatte centrale delmål og mål til vurdering af den reelle gennemførelse af foranstaltningerne. Medlemsstaterne bør indsende deres planer sammen med ajourføringen af deres integrerede nationale energi- og klimaplaner udarbejdet i tæt og meningsfuldt samarbejde med de lokale og regionale myndigheder og i overensstemmelse med artikel 14 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 og principperne i den europæiske adfærdskodeks for partnerskaber, som er etableret ved Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 240/2014 . Planerne bør omfatte et skøn over de forventede virkninger og den forventede finansiering i de forskellige regioner, som minimum på NUTS 3-niveau, de foranstaltninger, der skal finansieres, de anslåede omkostninger og det nationale bidrag. De bør også omfatte centrale delmål og mål til vurdering af den reelle gennemførelse af foranstaltningerne samt et overvågningssystem. Regionerne, især regioner i landdistrikter, bjerg- og randområder samt øområder, bør have mulighed for at udarbejde deres egne planer.

Begrundelse

Planerne bør omfatte et skøn over de forventede virkninger i de forskellige regioner og indføre et system til overvågning af gennemførelsen, eftersom de lokale og regionale myndigheder har et bedre kendskab til den socioøkonomiske kontekst i deres lokalområder. Det er afgørende, at de lokale og regionale myndigheder i væsentlig grad inddrages i udformningen og gennemførelsen af de sociale klimaplaner, hvis fonden skal blive vellykket, da en betydelig del af foranstaltningerne som følge af territoriale faktorer og forskelle skal gennemføres på lokalt plan for at være effektive.

Anbefalet ændring 10

Betragtning 21

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Fonden og planerne bør være i overensstemmelse med og være omfattet af de planlagte reformer og de forpligtelser, som medlemsstaterne har indgået i henhold til deres ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv [åååå/nnn] [Forslag til omarbejdning af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet], handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (5) , Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 (6) , planerne for retfærdig omstilling i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 (7) og medlemsstaternes langsigtede strategier for renovering af bygninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (8). Oplysningerne i planerne bør være i overensstemmelse med ovennævnte lovgivning og planer for at sikre administrativ effektivitet, hvor det er relevant. Fonden og planerne bør ud over at være tilpasset de øvrige struktur- og overgangsfonde, navnlig EFRU, ESF+, Samhørighedsfonden og Fonden for Retfærdig Omstilling, være i overensstemmelse med og være omfattet af de planlagte reformer og de forpligtelser, som medlemsstaterne har indgået i henhold til deres ajourførte integrerede nationale energi- og klimaplaner i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1999 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv [åååå/nnn] [Forslag til omarbejdning af direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet], Europa-Parlamentets og Rådets direktiv [åååå/nnn] [om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF for så vidt angår fremme af energi fra vedvarende energikilder] og medlemsstaternes langsigtede strategier for renovering af bygninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU (9). Oplysningerne i planerne bør være i overensstemmelse med ovennævnte lovgivning og planer for at sikre administrativ effektivitet, hvor det er relevant.

Anbefalet ændring 11

Betragtning 22

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag EU bør støtte medlemsstaterne med finansielle midler til at gennemføre deres planer gennem den sociale klimafond. Betalinger fra den sociale klimafond bør gøres betinget af, at delmålene og målene i planerne er nået. Dette vil gøre det muligt effektivt at tage hensyn til nationale forhold og prioriteter og samtidig forenkle finansieringen og lette integrationen heraf med andre nationale udgiftsprogrammer, samtidig med at virkningen og integriteten af EU's udgifter garanteres. EU bør støtte medlemsstaterne med finansielle midler under delt forvaltning til at gennemføre deres planer gennem den sociale klimafond. For at sikre den mest effektive anvendelse af EU-midlerne bør betalinger fra Den Sociale Klimafond gøres betinget af, at delmålene og målene i planerne er nået , og at medlemsstaterne vedtager retligt bindende mål og foranstaltninger for udfasning af alle fossile brændstoffer inden for en tidsramme, der er i overensstemmelse med målet om at begrænse den globale opvarmning til 1,5 oC over det førindustrielle niveau, herunder udfasning af faste fossile brændstoffer senest i 2030 og af fossil gas senest i 2040 .

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 12

Betragtning 23

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Fondens finansieringsramme bør i princippet svare til 25 % af de forventede indtægter fra medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF i perioden 2026-2032. I henhold til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 bør medlemsstaterne stille disse indtægter til rådighed for EU-budgettet som egne indtægter. Medlemsstaterne skal selv finansiere 50 % af de samlede omkostninger forbundet med deres plan. Til dette formål og med henblik på investeringer og foranstaltninger til at fremskynde og lette den nødvendige omstilling for borgere, der påvirkes negativt, bør medlemsstaterne bl.a. anvende deres forventede indtægter fra emissionshandel for bygninger og vejtransport i henhold til direktiv 2003/87/EF til dette formål. Fondens finansieringsramme bør svare til mindst 25 % af indtægterne fra medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF i perioden 2026-2032. I henhold til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 bør medlemsstaterne stille disse indtægter til rådighed for EU-budgettet som egne indtægter. Medlemsstaterne skal selv finansiere 35 % af de samlede omkostninger forbundet med deres plan. Til dette formål og med henblik på investeringer og foranstaltninger til at fremskynde og lette den nødvendige omstilling for borgere, der påvirkes negativt, bør medlemsstaterne anvende deres forventede indtægter fra emissionshandel for bygninger og vejtransport i henhold til direktiv 2003/87/EF til dette formål. Medlemsstaterne fastsætter en minimumstærskel på 35 % af indtægterne til lokale og regionale myndigheder, som skal anvendes til gennemførelse af foranstaltninger til afhjælpning af de sociale virkninger af inddragelsen af byggesektoren og vejtransport i emissionshandelssystemet. Der bør medregnes en vis fleksibilitet for at kunne målrette en større del af fonden til de mest sårbare regioner.

Begrundelse

Finansieringsrammen for den sociale klimafond kan kun nå sit potentiale med en højere medfinansiering, da den foreslåede ramme kan straffe medlemsstater og regioner med en mere begrænset budgetkapacitet. De lokale og regionale myndigheder bør også have direkte adgang til finansiering og ressourcer.

Anbefalet ændring 13

Betragtning 24

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Den sociale klimafond vil blive udstyret med en basisbevilling på EU-budgettet, som også vil nyde godt af årlige forhøjelser i overensstemmelse med en højere kulstofpris ved hjælp af en automatisk justering af de relevante lofter i den flerårige finansielle ramme for yderligere at støtte husstande og transportbrugere i at gennemføre klimaomstillingen. Den bør være en integreret del af EU-budgettet for at bevare budgettets enhed og integritet, respektere fællesskabsmetoden og sikre, at budgetmyndigheden, der består af Europa-Parlamentet og Rådet, fører effektiv kontrol.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 14

Betragtning 25

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag For at sikre en effektiv og sammenhængende tildeling af midler og for at overholde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør tiltag under denne forordning stemme overens med og supplere igangværende EU-programmer, samtidig med at der undgås dobbeltfinansiering af de samme udgifter fra fonden og andre EU- programmer. […] For at sikre en effektiv og sammenhængende tildeling af midler og for at overholde princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning bør tiltag under denne forordning stemme overens med , komme oveni og supplere igangværende EU-programmer , nationale og eventuelt regionale programmer, instrumenter og fonde , samtidig med at der undgås dobbeltfinansiering af de samme udgifter , ligesom det undgås at fonden erstatter andre programmer , instrumenter og fonde . […]

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 15

Artikel 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Der oprettes en social klimafond (»fonden«). Der oprettes en social klimafond (»fonden«). Den yder støtte til medlemsstaterne til finansiering af de foranstaltninger og investeringer, der indgår i deres sociale klimaplaner (»planerne«). Den yder støtte under delt forvaltning til medlemsstaterne og til regionerne til finansiering af de foranstaltninger og investeringer, der indgår i deres nationale eller regionale sociale klimaplaner (»planerne«) som en del af strukturfondene . De foranstaltninger og investeringer, der støttes af fonden, skal være til gavn for husstande, mikrovirksomheder og transportbrugere, som er sårbare og særlig berørt af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, og borgere uden offentlig transport som alternativ til individuelle biler (i fjerntliggende områder og landdistrikter) . De foranstaltninger og investeringer, der støttes af fonden, skal være til gavn for husstande, mikrovirksomheder, små virksomheder og transportbrugere, som er sårbare og særlig berørt af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, og borgere i transportfattigdom, herunder støtte til individuel motoriseret mobilitet i fjerntliggende områder og landdistrikter, der oplever mobilitetsudfordringer uden adgang til offentlig transport. Fondens overordnede mål er at bidrage til omstillingen til klimaneutralitet ved at imødegå de sociale virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Fondens specifikke mål er at støtte sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transport brugere gennem midlertidig direkte indkomststøtte og gennem foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal øge bygningers energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energi fra vedvarende kilder, og øge adgangen til nul- og lavemissionsmobilitet og -transport. Fondens overordnede mål er at bidrage til omstillingen til klimaneutralitet ved at imødegå de sociale virkninger af medtagelsen af drivhusgasemissioner fra bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF. Fondens specifikke mål er at støtte sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og sårbare mobilitets brugere gennem midlertidig direkte indkomststøtte og gennem foranstaltninger og investeringer, der efter planen skal øge bygningers energieffektivitet, dekarbonisering af opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energi fra vedvarende kilder, og øge adgangen til bæredygtige nul- og lavemissionsmobilitet sløsninger og integrerede transport tjenester, herunder bæredygtig offentlig transport, fælles transport og cyklist- og fodgængervenligt design .

Begrundelse

Fonden har fokus på sårbare personer. De geografiske, klimamæssige, sociale og økonomiske faktorer, der kan afgøre, hvor sårbar en person er, har et territorialt aspekt. Regionale faktorer spiller en afgørende rolle med hensyn til at fastslå sårbarhed. De lokale og regionale myndigheder bør også kunne udarbejde sociale klimaplaner med en nærmere beskrivelse af de konkrete foranstaltninger til at håndtere de uligheder, som den grønne omstilling forårsager, hvis de ønsker det.

Borgere med offentlig transport som alternativ, men som ikke har tilstrækkelige økonomiske midler, eller som har sociale vanskeligheder, bør også være omfattet af målgruppen.

Fonden bør være en del af strukturfondene.

Anbefalet ændring 16

Artikel 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […] […] (2) »energifattigdom«: energifattigdom som defineret i artikel 2, nr. [49)], i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) [åååå/nnn][50] (2) »energifattigdom« : fattigdom, som rammer sårbare husholdninger, hvis energiudgifter udgør en stor del af deres disponible indkomst, eller som har begrænset adgang til væsentlige energitjenester til overkommelige priser, der understøtter en anstændig levestandard og sundhed, herunder tilstrækkelig varme, køling, belysning og energi til elektriske apparater, på grund af bl.a. boliger af dårlig kvalitet og lav indkomst […] […] (9a) »lille virksomhed«: en virksomhed, som beskæftiger færre end 50 personer og har en årlig omsætning og/eller en samlet årlig balance på højst 10 mio. EUR (10) »t ransport brugere«: husstande eller mikrovirksomheder, der anvender forskellige transport- og mobilitetsmuligheder (10) »m obilitets brugere«: husstande, enkeltpersoner eller mikrovirksomheder og små virksomheder , der anvender forskellige transport- og mobilitetsmuligheder (11) »sårbare husstande«: husstande, der er ramt af energifattigdom , eller husstande, herunder nedre mellemindkomsthusstande, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage bygninger i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de bor i (11) »sårbare husstande«: husstande eller enkeltpersoner , der er ramt af eller i risiko for at blive ramt af energi- eller mobilitetsfattigdom , eller husstande, herunder nedre mellemindkomsthusstande, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF , eller som er sårbare over for at blive ramt af energifattigdom på grund af stigende energipriser og ineffektiv energimæssig ydeevne i deres husstande , og som ikke har midlerne eller retten til at renovere den bygning, de bor i , og som ofte er afhængig af en udlejer, hvilket udgør en af de største hindringer for udviklingen af bæredygtige renoveringer af beboelsesejendomme i EU (12) »sårbare mikrovirksomheder«: mikrovirksomheder, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage bygninger i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de er beliggende i (12) »sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder« : mikrovirksomheder og små virksomheder , som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF, og som ikke har midlerne til at renovere den bygning, de er beliggende i , eller til at skifte til bæredygtige transportformer (13a) »mobilitetsfattigdom«: husstande eller enkeltpersoner, der ikke har råd til den transport, der er nødvendig for at udføre væsentlige tjenester og opfylde væsentlige kulturelle og socioøkonomiske behov, navnlig kvalitetsbeskæftigelse og uddannelse, i en given situation, og som kan skyldes en eller flere af følgende faktorer: lav indkomst, høje brændstofudgifter og/eller høje omkostninger til offentlig transport, alternativer til mobilitet og deres tilgængelighed og beliggenhed, tilbagelagte afstande og transportmetoder, navnlig i landdistrikter, øområder, bjergområder og fjerntliggende områder, herunder bynære områder.

Begrundelse

Tilføjelse af definitioner for at præcisere, hvem der er støttemodtagere.

Anbefalet ændring 17

Artikel 3, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Hver medlemsstat forelægger Kommissionen en social klimaplan (»planen«) sammen med ajourføringen af den integrerede nationale energi- og klimaplan, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med den procedure og den tidsplan, der er fastsat i nævnte artikel. Planen skal indeholde et sammenhængende sæt foranstaltninger og investeringer til imødegåelse af indvirkningen af CO2-prissætning på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere med henblik på at sikre økonomisk overkommelig opvarmning, køling og mobilitet og samtidig ledsage og fremskynde de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde EU's klimamål. Hver medlemsstat forelægger som en del af programmeringsdokumenterne for strukturfondene og på grundlag af principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer Kommissionen en social klimaplan (»planen«) sammen med ajourføringen af den integrerede nationale energi- og klimaplan, der er omhandlet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EU) 2018/1999, i overensstemmelse med den procedure og den tidsplan, der er fastsat i nævnte artikel. Planen skal indeholde et sammenhængende sæt foranstaltninger og investeringer til imødegåelse af indvirkningen af CO2-prissætning på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og sårbare transportbrugere med henblik på at sikre økonomisk overkommelig opvarmning, køling og mobilitet og samtidig ledsage og fremskynde de foranstaltninger, der er nødvendige for at opfylde EU's klimamål. Ved udarbejdelsen af planerne skal medlemsstaterne arbejde tæt sammen med de regionale og lokale myndigheder, som bør inddrages i denne proces.

Begrundelse

Den sociale klimaplan bør være en del af strukturfondene og bør udarbejdes af de enkelte medlemsstater på grundlag af principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer.

Anbefalet ændring 18

Artikel 3, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Planen kan omfatte nationale foranstaltninger, der yder midlertidig direkte indkomststøtte til sårbare husstande og husstande, der er sårbare transportbrugere, for at mindske virkningen af prisstigningen på fossile brændstoffer som følge af medtagelsen af bygninger og vejtransport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF . Planen kan omfatte nationale og/eller subnationale foranstaltninger, der yder direkte støtte til husstande og enkeltpersoner, hvis de kan påvise, at en sådan støtte er proportional og indgår i en holistisk strategi for at løfte disse husstande og mennesker ud af energi- og mobilitetsfattigdom, med særlig vægt på kvinder og personer, der bor i fjerntliggende og mindre tilgængelige områder, herunder bynære områder, for at bidrage til at reducere de umiddelbare energi- og mobilitetsomkostninger ved at give lettere adgang til grønne energieffektive løsninger og fælles og integrerede mobilitetstjenester .

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 19

Artikel 3, stk. 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Planen skal omfatte nationale projekter til: Planen skal omfatte nationale , regionale og lokale projekter til: a) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at øge bygningers energieffektivitet, gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, foretage bygningsrenovering og dekarbonisere opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energiproduktion fra vedvarende kilder a) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at øge bygningers energieffektivitet, gennemføre foranstaltninger til forbedring af energieffektiviteten, foretage bygningsrenovering og dekarbonisere opvarmning og køling af bygninger, herunder integration af energiproduktion fra vedvarende kilder og fjernvarme og fjernkøling b) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at øge udbredelsen af nul- og lavemissionsmobilitet og -transport . b) sikring af finansiel og teknisk bistand til selvorganiserede VE-fællesskaber og lokalsamfundsstyrede lokale udviklingsprojekter i byområder, bynære områder og landdistrikter, herunder lokalt ejede energisystemer, samt ordninger til at skabe og opbygge kapacitet på lokalt plan c) finansiering af foranstaltninger og investeringer med henblik på at sikre adgang til anstændige, økonomisk overkommelige og bæredygtige boliger, herunder ved at renovere forladte bygninger d) finansiering af foranstaltninger til afhjælpning af ikkemonetære hindringer for forbedring af energieffektiviteten i bygninger og udbredelse af vedvarende energi samt hindringer for adgang til bæredygtig mobilitet og offentlige transporttjenester med henblik på at bekæmpe energifattigdom og mobilitetsfattigdom. Disse kan omfatte foranstaltninger til afhjælpning af administrative hindringer og mangel på oplysninger, f.eks. i form af energihøringer og rådgivningstjenester, herunder på fællesskabsplan e) finansiering af foranstaltninger og investeringer med en varig virkning med henblik på at fremskynde overgangen til nulemissionsmobilitet, prioritere foranstaltninger på efterspørgselssiden og anvende princippet om energieffektivitet først, ved at starte med foranstaltninger og investeringer, der fører til et skift fra privat til offentlig, delt og aktiv mobilitet.

Begrundelse

Europas regioner og byer skal spille en central rolle i gennemførelsen af de enkelte politikker og projekter under fonden. De geografiske, klimamæssige, sociale og økonomiske faktorer, der kan afgøre, hvor sårbar en person er, har et territorialt aspekt.

Anbefalet ændring 20

Artikel 4, stk. 1, litra b)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag b) konkrete ledsageforanstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre planens foranstaltninger og investeringer og mindske de virkninger, der er omhandlet i litra c) , samt oplysninger om eksisterende eller planlagt finansiering af foranstaltninger og investeringer fra andre EU-kilder, internationale, offentlige eller private kilder b) konkrete ledsageforanstaltninger og reformer , der er nødvendige for at gennemføre planens foranstaltninger og investeringer, samt oplysninger om eksisterende eller planlagt finansiering af foranstaltninger og investeringer fra andre EU-kilder, internationale, offentlige eller private kilder , herunder foranstaltninger, der skal sikre, at renovering af bygninger ikke resulterer i udsættelse eller indirekte udsættelse af sårbare personer som følge af lejestigninger, og samtidig styrke beskyttelsen af lejerne og fremme deres ret til anstændige, økonomisk overkommelige og bæredygtige boliger

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 21

Artikel 4, stk. 1, litra d)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag d) en kønsspecifik konsekvensanalyse og en redegørelse for, hvordan foranstaltningerne og investeringerne i planen tager hensyn til målene om at bidrage til ligestilling mellem kønnene og lige muligheder for alle samt integrering af disse mål, i overensstemmelse med princip 2 og 3 i den europæiske søjle for sociale rettigheder, FN's mål for bæredygtig udvikling nr. 5 og, hvor relevant, den nationale ligestillingsstrategi

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 22

Artikel 4, stk. 1, litra e)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag e) Foranstaltninger og investeringer til sikring af indkomsten for små europæiske landbrugere, der er forpligtet til at opfylde EU's krævende produktionsstandarder. Der stilles krav om gensidighed eller spejlklausuler for importerede produkter.

Begrundelse

Det er nødvendigt at sikre høje standarder for fødevarekvalitet og -sikkerhed, uanset produkternes oprindelse. Dette vil tilskynde til, at sundheds-, arbejdsmarkedsrelaterede og sociale standarder indføres i tredjelande, hvilket vil styrke disse standarder globalt set.

Anbefalet ændring 23

Artikel 4, stk. 1, litra i)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag i) ordningerne for den pågældende medlemsstats effektive overvågning og gennemførelse af planen, navnlig de foreslåede delmål og mål, herunder indikatorer for gennemførelsen af foranstaltninger og investeringer, som, hvor det er relevant, skal være dem, der er tilgængelige hos EU's statistiske kontor (Eurostat) og det europæiske observatorium for energifattigdom som identificeret i Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 (10) om energifattigdom i) ordningerne for den pågældende medlemsstats og de pågældende regionale og lokale myndigheders effektive overvågning og gennemførelse af planen med inddragelse af økonomiske partnere, arbejdsmarkedsparter og civilsamfundet i processen , navnlig de foreslåede delmål og mål, herunder indikatorer for gennemførelsen af foranstaltninger og investeringer, som, hvor det er relevant, skal være dem, der er tilgængelige hos EU's statistiske kontor (Eurostat) og det europæiske observatorium for energifattigdom som identificeret i Kommissionens henstilling (EU) 2020/1563 (11) om energifattigdom

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 24

Artikel 4, stk. 1, litra j)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag j) med henblik på udarbejdelse og , hvor den er tilgængelig, gennemførelse af planen en sammenfatning af høringsprocessen, der er gennemført i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) 2018/1999 og de nationale retlige rammer, for lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter, og hvordan interessenternes input afspejles i planen j) med henblik på udarbejdelse og gennemførelse af planen en skriftlig udtalelse fra de lokale og regionale myndigheder og en sammenfatning af høringsprocessen, der er gennemført i overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EU) 2018/1999 og de nationale retlige rammer, for lokale og regionale myndigheder, arbejdsmarkedets parter, civilsamfundsorganisationer, ungdomsorganisationer og andre relevante interessenter, som beskriver , hvordan interessenternes input afspejles i planen , og hvordan der er taget højde for regionernes forskellige grader af sårbarhed med et særligt fokus på områder med permanente, naturbetingede handicap og særligt udsatte områder som øer og bjergområder

Begrundelse

De lokale og regionale myndigheder ved, hvad der er bedst for deres egne regioner og byer, da de er bekendt med problemerne og de socioøkonomiske omstændigheder i deres lokalområder. Det er ikke tilstrækkeligt med en høring for at inddrage deres synspunkter i de nationale sociale klimaplaner. De lokale og regionale myndigheder skal kunne formidle og give udtryk for deres borgeres behov, og der skal tages hensyn til disse oplysninger på nationalt plan, idet forskellene mellem og de særlig forhold i regionerne fremhæves.

Anbefalet ændring 25

Artikel 4, stk. 1, litra l)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag den del af fonden, der er afsat til lokalt ledede klimastrategier med en tildeling på mindst 5 % af den samlede ramme

Begrundelse

CLLD har vist sig at være et skræddersyet redskab til lokal strategisk planlægning i de fleste medlemsstater, og det kan også bidrage til bedre koordinering og handling i landdistrikter og bykvarterer.

Anbefalet ændring 26

Artikel 4, stk. 3

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne kan i forbindelse med udarbejdelsen af deres planer anmode Kommissionen om at organisere en udveksling af god praksis. Medlemsstaterne kan også anmode om teknisk bistand under ELENA-faciliteten, der blev oprettet ved en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank i 2009, eller inden for rammerne af instrumentet for teknisk støtte, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240. Medlemsstaterne og de lokale og regionale myndigheder kan i forbindelse med udarbejdelsen af deres planer anmode Kommissionen om at organisere en udveksling af god praksis. Medlemsstaterne kan også anmode om teknisk bistand under ELENA-faciliteten, der blev oprettet ved en aftale mellem Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank i 2009, eller inden for rammerne af instrumentet for teknisk støtte, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/240.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 27

Artikel 5, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Fonden yder finansiel støtte til medlemsstaterne til finansiering af de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i deres planer. Fonden yder finansiel støtte til medlemsstaterne og regionerne gennem delt forvaltning og under overholdelse af principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer til finansiering af de foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i deres planer. Hver enkelt medlemsstat bør øremærke en minimumandel på mindst 35 % af disse tilgængelige midler til at blive forvaltet direkte af lokale og regionale myndigheder.

Begrundelse

Det regionale aspekt er afgørende for gennemførelsen af den sociale klimafond og dens succes. De lokale og regionale myndigheder har det bedste kendskab til problemerne og de socioøkonomiske omstændigheder i området og er således bedst i stand til at udpege de mest sårbare personer og sektorer, og der bør derfor også stilles midler fra fonden til rådighed for dem. Fonden bør forvaltes ved delt forvaltning under overholdelse af principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer.

Anbefalet ændring 28

Artikel 5, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Udbetalingen af støtte er betinget af, at de delmål og mål for foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planerne, er nået. Disse delmål og mål skal være forenelige med EU's klimamål og navnlig omfatte: Udbetalingen af støtte er betinget af, at de delmål og mål for foranstaltninger og investeringer, der er fastsat i planerne, er nået. Disse delmål og mål skal være forenelige med EU's klimamål og navnlig omfatte: a) energieffektivitet a) energieffektivitet b) renovering af bygninger b) energi renovering af bygninger c) nul- og lavemissionsmobilitet og -transport c) udvikling og anvendelse af vedvarende energikilder, bl.a. gennem vedvarende energifællesskaber d) reduktion af drivhusgasemissioner d) nul- og lavemissionsmobilitet (elektrisk, hybrid og brintdrevet), integrerede mobilitetstjenester og offentlig transport e) nedbringelse af antallet af sårbare husstande , navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom , sårbare mikrovirksomheder og sårbare transport brugere, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder. e) reduktion af drivhusgasemissioner f) nedbringelse af antallet af sårbare husstande, mikrovirksomheder og små virksomheder og mobilitets brugere, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder , opdelt efter køn g) tilpasning til virkningerne af klimaændringerne for sårbare husholdninger h) naturbeskyttelse, biodiversitetsmål og naturbaserede løsninger .

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 29

Artikel 6, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne kan medtage omkostningerne forbundet med følgende foranstaltninger og investeringer i planernes anslåede samlede omkostninger, forudsat at de først og fremmest gavner sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder eller sårbare transport brugere og har til hensigt at: Medlemsstaterne og regionerne kan medtage omkostningerne forbundet med følgende foranstaltninger og investeringer i planernes anslåede samlede omkostninger, forudsat at de først og fremmest gavner sårbare husstande, med fokus på borgere uden en bankkonto og lavindkomsthusstande, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder eller sårbare mobililtets brugere og har til hensigt at:

Begrundelse

Det regionale aspekt er afgørende for gennemførelsen af den sociale klimafond og dens succes. De lokale og regionale myndigheder har det bedste kendskab til problemerne og de socioøkonomiske omstændigheder i deres lokalområder og er således bedst i stand til at udpege de mest sårbare personer og sektorer. Borgere med meget begrænsede ressourcer, og som ikke er i stand til eller villige til at åbne en bankkonto, bør også omfattes og støttes af fondens foranstaltninger.

Anbefalet ændring 30

Artikel 6, stk. 2, litra d)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag d) give adgang til nul- og lavemissionskøretøjer og cykler, herunder finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter til køb heraf, samt til passende offentlig og privat infrastruktur såsom lade- og tankløsninger. Hvad angår støtte til lavemissionskøretøjer skal der fremlægges en tidsplan for en gradvis reduktion af støtten d) give adgang til nul- og lavemissionskøretøjer og cykler, herunder finansiel støtte eller skattemæssige incitamenter til køb heraf, samt til passende offentlig og privat infrastruktur såsom lade- og tankløsninger. Hvad angår støtte til lavemissionskøretøjer skal der fremlægges en tidsplan for en gradvis reduktion af støtten , idet der tages hensyn til, at de foreslåede løsninger skal være økonomisk overkommelige for sårbare husstande med hensyn til omkostninger, vedligehold samt bæredygtighed på sigt for at sikre foranstaltningernes effektivitet

Begrundelse

Økonomisk støtte til erhvervelse af en elbil er ikke den mest hensigtsmæssige løsning for sårbare husstande på grund af de høje vedligeholdelsesomkostninger. Det skal sikres, at foranstaltningerne er rimelige og pragmatiske med hensyn til at tackle de reelle problemer for sårbare borgere (omkostningerne til energi).

Anbefalet ændring 31

Artikel 6, stk. 2, litra e)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag e) give fri adgang til offentlig transport eller tilpassede takster for adgang til offentlig transport samt fremme bæredygtig mobilitet efter behov og fælles mobilitetstjenester e) give fri adgang til offentlig transport eller tilpassede takster for adgang til offentlig transport samt fremme nul- og lavemissionsmobilitet efter behov og fælles mobilitetstjenester , navnlig i landdistrikter, øområder, bjergområder og fjerntliggende og mindre tilgængelige områder eller i mindre udviklede regioner eller territorier, herunder mindre udviklede bynære områder

Begrundelse

Reguleringen bør være teknologineutral ud fra et livscyklusperspektiv. Hvis der kun tages hensyn til direkte udstødningsemissioner, er der risiko for, at emissionerne fra elektricitetsproduktion øges, og andre vedvarende brændstoffer udelukkes.

Anbefalet ændring 32

Artikel 6, stk. 2, litra g)

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag g) støtte initiativer om vedvarende energifællesskaber, herunder kollektiv produktion og egetforbrug af vedvarende energi som en måde at bekæmpe energifattigdom på.

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 33

Artikel 8

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne kan i de anslåede samlede omkostninger medtage finansiel støtte til andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transport brugere, hvis disse enheder gennemfører foranstaltninger og investeringer, der i sidste ende gavner sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transport brugere. Medlemsstaterne og regionerne kan i de anslåede samlede omkostninger medtage finansiel støtte til andre offentlige eller private enheder end sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og sårbare mobilitets brugere, hvis disse enheder gennemfører foranstaltninger og investeringer, der i sidste ende gavner sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og sårbare mobilitets brugere. Medlemsstaterne sørger for de nødvendige lovbestemte og kontraktlige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at fordelene som helhed overføres til husstandene, mikrovirksomhederne og transport brugerne. Medlemsstaterne sørger for de nødvendige lovbestemte og kontraktlige sikkerhedsforanstaltninger for at sikre, at fordelene som helhed overføres til husstandene, mikrovirksomhederne og de små virksomheder og mobilitets brugerne , og at det er økonomisk holdbart på lang sigt.

Begrundelse

Det regionale aspekt er afgørende for gennemførelsen af den sociale klimafond og dens succes. Økonomisk støtte til erhvervelse af en elbil er ikke den mest hensigtsmæssige løsning for sårbare husstande, da deres største problem handler om, hvordan de betaler elregningen.

Anbefalet ændring 34

Artikel 10, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne kan overlade det til forvaltningsmyndighederne for Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), der er oprettet ved forordning (EU) 2021/1057, og for de operationelle programmer under samhørighedspolitikken i henhold til forordning (EU) 2021/1058 at gennemføre foranstaltninger og investeringer […] Medlemsstaterne kan overlade det til forvaltningsmyndighederne for Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+), der er oprettet ved forordning (EU) 2021/1057, og for de operationelle programmer under samhørighedspolitikken i henhold til forordning (EU) 2021/1058 at gennemføre de foranstaltninger og investeringer […]

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 35

Artikel 11

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Fonden gennemføres af Kommissionen ved direkte forvaltning i overensstemmelse med de relevante regler, der er vedtaget i henhold til […] Fonden gennemføres af Kommissionen og medlemsstaterne ved delt forvaltning i overensstemmelse med principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer som fastlagt i forordningen om fælles bestemmelser samt de relevante regler, der er vedtaget i henhold til […]

Begrundelse

Fonden bør gennemføres ved delt forvaltning og i overensstemmelse med principperne om partnerskab og forvaltning på flere myndighedsniveauer.

Anbefalet ændring 36

Artikel 14, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne yder mindst 50 % af de samlede anslåede omkostninger forbundet med deres planer. Medlemsstaterne yder mindst 50 % af de samlede anslåede omkostninger forbundet med deres planer under delt forvaltning .

Begrundelse

Giver sig selv.

Anbefalet ændring 37

Artikel 14, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne anvender bl.a. indtægter fra auktionering af deres kvoter i overensstemmelse med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF til deres nationale bidrag til deres planers samlede anslåede omkostninger. Medlemsstaterne anvender bl.a. indtægter fra auktionering af deres kvoter i overensstemmelse med kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF til deres nationale bidrag til deres planers samlede anslåede omkostninger. a) Medlemsstaterne bør øremærke en minimumandel på mindst 20 % af deres auktionsindtægter under emissionshandelsordningen til at blive forvaltet direkte af lokale og regionale myndigheder. De indtægter, der forvaltes af lokale og regionale myndigheder, bør udelukkende anvendes til indsatsen for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, navnlig tiltag til støtte for energiomstillingen og til håndtering af risiciene for de mest sårbare områder og husholdninger. Hvis kulstofprisen fører til højere indtægter end forventet, vil finansieringsrammen for Den Sociale Klimafond blive forhøjet tilsvarende.

Begrundelse

Det er afgørende, at den nye sociale klimafond også direkte kan støtte lokale og regionale myndigheders investeringer i renovering og forbedring af lokale sociale boligbyggerier og lokal offentlig transport til overkommelige priser.

Anbefalet ændring 38

Artikel 15, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen vurderer planen og, hvis det er relevant, enhver ændring af planen, som en medlemsstat har forelagt i henhold til artikel 17, med henblik på overholdelse af bestemmelserne i denne forordning. Ved foretagelsen af denne vurdering samarbejder Kommissionen tæt med den pågældende medlemsstat. Kommissionen kan fremsætte bemærkninger eller anmode om supplerende oplysninger. Den pågældende medlemsstat giver de supplerende oplysninger, der anmodes om, og kan om nødvendigt revidere planen, herunder efter indgivelse af planen. Den pågældende medlemsstat og Kommissionen kan aftale at forlænge fristen for vurdering med en rimelig periode, hvis det er nødvendigt. Kommissionen vurderer planen og, hvis det er relevant, enhver ændring af planen, som en medlemsstat har forelagt i henhold til artikel 17, med henblik på overholdelse af bestemmelserne i denne forordning. Ved foretagelsen af denne vurdering samarbejder Kommissionen tæt med den pågældende medlemsstat. Kommissionen kan fremsætte bemærkninger eller anmode om supplerende oplysninger. Den pågældende medlemsstat giver de supplerende oplysninger, der anmodes om, og kan om nødvendigt revidere planen, herunder efter indgivelse af planen. Den pågældende medlemsstat og Kommissionen kan aftale at forlænge fristen for vurdering med en rimelig periode, hvis det er nødvendigt. De regionale sociale klimaplaner, som udarbejdes af regioner, som ønsker at anmode om det yderligere rammebeløb, vil blive vurderet af medlemsstaterne for at sikre, at de stemmer overens med den nationale sociale klimaplan og for at undgå overlappende foranstaltninger.

Begrundelse

Det regionale aspekt er afgørende for gennemførelsen af den sociale klimafond og dens succes. De lokale og regionale myndigheder har det bedste kendskab til problemerne og de socioøkonomiske omstændigheder i området og er således bedst i stand til at udpege de mest sårbare personer og sektorer.

Anbefalet ændring 39

Artikel 15, stk. 2

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen vurderer planens relevans, virkningsfuldhed, effektivitet og sammenhæng som følger: Kommissionen vurderer planens relevans, virkningsfuldhed, effektivitet og sammenhæng som følger: a) Ved vurderingen af relevansen tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier: a) Ved vurderingen af relevansen tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier: i) om planen udgør en reaktion på den sociale indvirkning på og de udfordringer, som sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere i den pågældende medlemsstat står over for ved at etablere det emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport, der er oprettet i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, under behørig hensyntagen til de udfordringer, der er identificeret i Kommissionens vurderinger af ajourføringen af den pågældende medlemsstats integrerede nationale energi- og klimaplan og dens fremskridt, jf. artikel 9, stk. 3, og artikel 13 og 29 i forordning (EU) 2018/1999, samt i Kommissionens henstillinger til medlemsstater som udstedt i henhold til artikel 34 i forordning (EU) 2018/1999 med hensyn til det langsigtede mål om klimaneutralitet i EU inden 2050. Dette skal tage hensyn til den pågældende medlemsstats specifikke udfordringer og finansielle tildeling i) om planen udgør en reaktion på den sociale indvirkning på og de udfordringer, som sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere i den pågældende medlemsstat står over for ved at etablere det emissionshandelssystem for bygninger og vejtransport, der er oprettet i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, under behørig hensyntagen til de udfordringer, der er identificeret i Kommissionens vurderinger af ajourføringen af den pågældende medlemsstats integrerede nationale energi- og klimaplan og dens fremskridt, jf. artikel 9, stk. 3, og artikel 13 og 29 i forordning (EU) 2018/1999, samt i Kommissionens henstillinger til medlemsstater som udstedt i henhold til artikel 34 i forordning (EU) 2018/1999 med hensyn til det langsigtede mål om klimaneutralitet i EU inden 2050. Dette skal tage hensyn til den pågældende medlemsstats specifikke udfordringer og finansielle tildeling ii) hvorvidt planen forventes at sikre, at ingen foranstaltning eller investering indeholdt i planen gør væsentlig skade på miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 ii) hvorvidt planen forventes at sikre, at ingen foranstaltning eller investering indeholdt i planen gør væsentlig skade på miljømål, jf. artikel 17 i forordning (EU) 2020/852 iii) om planen indeholder foranstaltninger og investeringer, der bidrager til den grønne omstilling, herunder til at imødegå de udfordringer, der følger heraf, og navnlig til opfyldelsen af EU's klima- og energimål for 2030 og delmål for 2030, der er indeholdt i mobilitetsstrategien iii) om planen indeholder foranstaltninger og investeringer, der bidrager til den grønne omstilling, herunder til at imødegå de udfordringer, der følger heraf, og navnlig til opfyldelsen af EU's klima- og energimål for 2030 og delmål for 2030, der er indeholdt i mobilitetsstrategien iv) om planen er blevet udarbejdet og udviklet via en meningsfuld og inkluderende deltagelse af alle relevante interessenter v) om planen indeholder en kønsspecifik konsekvensanalyse og en redegørelse for, hvordan foranstaltningerne og investeringerne i planen forventes at tackle kønsdimensionen af energi- og transportfattigdom og sikre en kønsbalanceret virkning, samtidig med at den bidrager til integration af ligestilling mellem kønnene i overensstemmelse med den nationale ligestillingsstrategi, den europæiske søjle for sociale rettigheder og FN's mål for bæredygtig udvikling . vi) om planen forbedrer betingelserne for, at husholdninger, mikrovirksomheder og små virksomheder, der oplever energi- og mobilitetsfattigdom, kan tilpasse sig klimaændringerne. b) Ved vurderingen af virkningsfuldheden tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier: b) Ved vurderingen af virkningsfuldheden tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier: i) om planen forventes at have en varig indvirkning på de udfordringer, som den tager fat på, og navnlig på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, i den pågældende medlemsstat i) om planen forventes at have en varig indvirkning på de udfordringer, som den tager fat på, og navnlig på sårbare husstande, sårbare mikrovirksomheder og sårbare transportbrugere, navnlig husstande, der er ramt af energifattigdom, i den pågældende medlemsstat ii) om de ordninger, som den pågældende medlemsstat har foreslået, forventes at sikre den effektive overvågning og gennemførelse af planen, herunder den påtænkte tidsplan og de påtænkte delmål og mål samt de dertil knyttede indikatorer ii) om de ordninger, som den pågældende medlemsstat har foreslået, forventes at sikre den effektive overvågning og gennemførelse af planen, herunder den påtænkte tidsplan og de påtænkte delmål og mål samt de dertil knyttede indikatorer iii) om de foranstaltninger og investeringer, som den pågældende medlemsstat har foreslået, er i overensstemmelse med og opfylder kravene i direktiv [åååå/nnn] [Forslag til omarbejdning af direktiv 2012/27/EU], direktiv (EU) 2018/2001, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1161 og direktiv 2010/31/EU. iii) om de foranstaltninger og investeringer, som den pågældende medlemsstat har foreslået, er i overensstemmelse med og opfylder kravene i direktiv [åååå/nnn] [Forslag til omarbejdning af direktiv 2012/27/EU], direktiv (EU) 2018/2001, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/94/EU, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1161 og direktiv 2010/31/EU. c) Ved vurderingen af effektiviteten tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier: c) Ved vurderingen af effektiviteten tager Kommissionen hensyn til følgende kriterier: i) om den begrundelse, der er forelagt af medlemsstaten for planens anslåede samlede omkostninger, er rimelig, plausibel, i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale miljømæssige og sociale indvirkning i) om den begrundelse, der er forelagt af medlemsstaten for planens anslåede samlede omkostninger, er rimelig, plausibel, i overensstemmelse med princippet om omkostningseffektivitet og står mål med den forventede nationale miljømæssige og sociale indvirkning ii) om de ordninger, som den pågældende medlemsstat har foreslået, forventes at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet gennem fonden, herunder ordninger, der har til formål at forhindre dobbeltfinansiering fra fonden og andre EU-programmer ii) om de ordninger, som den pågældende medlemsstat har foreslået, forventes at forebygge, opdage og korrigere korruption, svig og interessekonflikter ved anvendelsen af midler ydet gennem fonden, herunder ordninger, der har til formål at forhindre dobbeltfinansiering fra fonden og andre EU-programmer iii) om de delmål og mål, som medlemsstaten har foreslået, er effektive i betragtning af fondens anvendelsesområde, målsætninger og støtteberettigede foranstaltninger. iii) om de delmål og mål, som medlemsstaten har foreslået, er effektive i betragtning af fondens anvendelsesområde, målsætninger og støtteberettigede foranstaltninger. d) Med henblik på at vurdere sammenhængen tager Kommissionen hensyn til, om planen omfatter foranstaltninger og investeringer, der udgør sammenhængende foranstaltninger. d) Med henblik på at vurdere sammenhængen tager Kommissionen hensyn til, om planen omfatter foranstaltninger og investeringer, der udgør sammenhængende foranstaltninger.

Begrundelse

Vurderinger er vigtige for at overvåge fondens udvikling, effektivitet og virkning. Som nævnt er det regionale aspekt afgørende for at tage højde for forskellene og de særlige forhold blandt alle sårbare borgere og blandt dem, som er mest berørt af ændringerne af ETS.

Anbefalet ændring 40

Artikel 21

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Kommissionen og de berørte medlemsstater skal på en måde, der modsvarer deres respektive ansvarsområder, fremme synergier og sikre effektiv koordinering mellem fonden og andre EU-programmer og -instrumenter, herunder InvestEU-programmet, instrumentet for teknisk støtte, genopretnings- og resiliensfaciliteten og de fonde, der er omfattet af forordning (EU) 2021/1060. De skal med henblik herpå: Kommissionen og de berørte medlemsstater og regioner skal på en måde, der modsvarer deres respektive ansvarsområder, fremme synergier og sikre effektiv koordinering mellem fonden og andre EU-programmer og -instrumenter, herunder InvestEU-programmet, instrumentet for teknisk støtte, genopretnings- og resiliensfaciliteten og de fonde, der er omfattet af forordning (EU) 2021/1060. De skal med henblik herpå: a) sikre komplementaritet, synergi, sammenhæng og konsistens mellem de forskellige instrumenter på EU-plan og nationalt plan og, hvor det er relevant, på regionalt plan, både i planlægnings- og gennemførelsesfasen a) sikre komplementaritet, synergi, sammenhæng og konsistens mellem de forskellige instrumenter på EU-plan og nationalt og lokalt plan og, hvor det er relevant, på regionalt plan, både i planlægnings- og gennemførelsesfasen b) optimere koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og b) optimere koordineringsmekanismerne for at undgå dobbeltarbejde og c) sikre tæt samarbejde mellem dem, der er ansvarlige for gennemførelse og kontrol på EU-plan, nationalt plan og, hvor det er relevant , regionalt plan for at nå fondens mål. c) sikre tæt samarbejde mellem dem, der er ansvarlige for gennemførelse og kontrol på EU-plan og nationalt, regionalt og lokalt plan for at nå fondens mål.

Begrundelse

Vurderinger er vigtige for at overvåge fondens udvikling, effektivitet og virkning. Som nævnt er det regionale aspekt afgørende for at tage højde for forskellene og de særlige forhold blandt alle sårbare borgere og blandt dem, som er mest berørt af ændringerne af ETS.

Anbefalet ændring 41

Artikel 22

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Medlemsstaterne gør de ajourførte data, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra d), nr. i), ii) og iv), i denne forordning offentligt tilgængelige på et enkelt websted i åbne, maskinlæsbare formater, jf. artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024, som gør det muligt at sortere data, søge i dem samt udtrække, sammenligne og genanvende data. De data, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra d), nr. i) og ii), i denne forordning offentliggøres ikke i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 38, stk. 3, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, eller hvis den direkte udbetalte indkomststøtte er mindre end 15 000 EUR. Medlemsstaterne og regionerne gør de ajourførte data, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra d), nr. i), ii) og iv), i denne forordning offentligt tilgængelige på et enkelt websted i åbne, maskinlæsbare formater, jf. artikel 5, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1024, som gør det muligt at sortere data, søge i dem samt udtrække, sammenligne og genanvende data. De data, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra d), nr. i) og ii), i denne forordning offentliggøres ikke i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 38, stk. 3, i forordning (EU, Euratom) 2018/1046, eller hvis den direkte udbetalte indkomststøtte er mindre end 15 000 EUR.

Begrundelse

Det regionale aspekt er afgørende for gennemførelsen af den sociale klimafond og dens succes. De lokale og regionale myndigheder har det bedste kendskab til problemerne og de socioøkonomiske omstændigheder i området og er således bedst i stand til at udpege de mest sårbare personer og sektorer.

Anbefalet ændring 42

Artikel 23, stk. 1

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Hver berørt medlemsstat aflægger hvert andet år rapport til Kommissionen om gennemførelsen af sin plan som led i sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 og i overensstemmelse med samme forordnings artikel 28. De berørte medlemsstater medtager følgende i deres statusrapport: Hver berørt medlemsstat og region aflægger hvert andet år rapport til Kommissionen om gennemførelsen af sin plan som led i sin integrerede nationale energi- og klimastatusrapport i henhold til artikel 17 i forordning (EU) 2018/1999 og i overensstemmelse med samme forordnings artikel 28. De berørte medlemsstater medtager følgende i deres statusrapport: a) detaljerede kvantitative oplysninger om antallet af husstande, der er ramt af energifattigdom a) detaljerede kvantitative oplysninger om antallet af husstande, der er ramt af energifattigdom b) hvis det er relevant, detaljerede oplysninger om fremskridt hen imod det nationale vejledende mål om at nedbringe antallet af husstande, der er ramt af energifattigdom b) hvis det er relevant, detaljerede oplysninger om fremskridt hen imod det nationale vejledende mål om at nedbringe antallet af husstande, der er ramt af energifattigdom c) detaljerede oplysninger om resultaterne af foranstaltningerne og investeringerne i planen c) detaljerede oplysninger om resultaterne af foranstaltningerne og investeringerne i planen d) rapporterede oplysninger om politikker og foranstaltninger for drivhusgasemissioner og om fremskrivninger samt om energifattigdom i henhold til artikel 18 og artikel 24 i forordning (EU) 2018/1999 d) rapporterede oplysninger om politikker og foranstaltninger for drivhusgasemissioner og om fremskrivninger samt om energifattigdom i henhold til artikel 18 og artikel 24 i forordning (EU) 2018/1999 e) oplysninger indberettet i henhold til de langsigtede strategier for bygningsrenovering i henhold til direktiv 2010/31/EU e) oplysninger indberettet i henhold til de langsigtede strategier for bygningsrenovering i henhold til direktiv 2010/31/EU f) i 2027 en vurdering af planen som omhandlet i artikel 17, stk. 5, i lyset af de faktiske direkte virkninger af emissionshandelssystemet for bygninger og vejtransport, der er oprettet i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF f) i 2027 en vurdering af planen som omhandlet i artikel 17, stk. 5, i lyset af de faktiske direkte virkninger af emissionshandelssystemet for bygninger og vejtransport, der er oprettet i henhold til kapitel IVa i direktiv 2003/87/EF g) oplysninger om ændringer i planen i henhold til artikel 17. g) oplysninger om ændringer i planen i henhold til artikel 17. h) en periodisk revision af vurderingen af områdernes sårbarhed i regionerne, især områder med permanente, naturbetingede handicap og særligt udsatte områder som øer og bjergområder og overvågning af de faktiske virkninger af yderligere ETS-foranstaltninger på NUTS 2- eller NUTS 3-niveau.

Begrundelse

Vurderinger er vigtige for at overvåge fondens udvikling, effektivitet og virkning. Som nævnt er det regionale aspekt afgørende for at tage højde for forskellene og de særlige forhold blandt alle sårbare borgere og blandt dem, som er mest berørt af ændringerne af ETS.

Forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EU-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (omarbejdning)

COM (2021) 563 final

Anbefalet ændring 43

Betragtning 28

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Målrettede afgiftslempelser kan vise sig nødvendige til afbødning af de sociale konsekvenser af energiafgifterne. En afgiftsfritagelse kan midlertidigt vise sig nødvendig til beskyttelse af sårbare husholdninger. Målrettede afgiftslempelser kan vise sig nødvendige til afbødning af de sociale konsekvenser af energiafgifterne. En afgiftsfritagelse kan midlertidigt vise sig nødvendig til beskyttelse af sårbare husholdninger , sårbare mikrovirksomheder og små virksomheder og sårbare mobilitetsbrugere, herunder i regioner i landdistrikter, bjerg- og randområder samt øområder .

Begrundelse

For at tilpasse teksten til ordlyden i forslaget om en social klimafond, da energibeskatningen kan anvendes til at supplere de planlagte sociale foranstaltninger.

Anbefalet ændring 44

Artikel 17

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag Med henblik på litra c) kan energiprodukter og elektricitet, der anvendes af husholdninger, der er anerkendt som sårbare, fritages i en periode på højst ti år efter dette direktivs ikrafttræden . I nærværende stykke forstås ved »sårbare husholdninger« husholdninger, der i væsentlig grad berøres af dette direktivs virkninger, hvilket med henblik på dette direktiv vil sige, at de befinder sig under fattigdomsrisikotærsklen, defineret som 60 % af den nationale medianjusterede disponible indkomst Med henblik på litra c) kan energiprodukter og elektricitet, der anvendes af husholdninger, der er anerkendt på nationalt eller regionalt plan som sårbare, fritages. I nærværende stykke forstås ved »sårbare husholdninger« husholdninger, der i væsentlig grad berøres af dette direktivs virkninger, hvilket med henblik på dette direktiv vil sige, at de befinder sig under fattigdomsrisikotærsklen, defineret som 60 % af den nationale medianjusterede disponible indkomst , og at deres forbrug ikke overstiger det nødvendige minimum for anstændige levevilkår, som gælder for den pågældende region. »Sårbare husholdninger« vil også sige husholdninger, der er ramt af energifattigdom, eller husholdninger, herunder nedre mellemindkomsthusholdninger, som er væsentligt påvirket af prisvirkningerne af at medtage bygninger og transport i anvendelsesområdet for direktiv 2003/87/EF

Begrundelse

Der bør ikke gælde nogen maksimal periode for fritagelsen, hvis husholdningen stadig befinder sig i en sårbar situation. Definitionen af »sårbar husholdning« tilpasses til fondens definition.

Anbefalet ændring 45

Artikel 31

Kommissionens forslag RU's ændringsforslag […]. I rapporten skal der tages højde for det indre markeds korrekte funktion, miljømæssige og sociale hensyn, minimumsafgiftssatsernes reelle værdi og traktaternes overordnede relevante mål. […]. I rapporten skal der tages højde for det indre markeds korrekte funktion, miljømæssige , regionale, lokale og sociale hensyn, minimumsafgiftssatsernes reelle værdi og traktaternes overordnede relevante mål.

Det regionale perspektiv bør evalueres.

Begrundelse

II. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG (RU)

1. bifalder meddelelsen om den sociale klimafond som et middel til at afbalancere de negative virkninger for de mest truede grupper og territorier og sikre en socialt bæredygtig omstilling. Udvalget understreger, at klima- og energipolitikkerne samt CO 2 -markedet ikke må påvirke sårbare husstande, mikrovirksomheder og små virksomheder, og mobilitetsbrugere, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder, da vi siden sommeren 2021 har set en stor vækst i andelen af disse, der oplever energi- og mobilitetsfattigdom på grund af de vedvarende stigende energipriser;

2. understreger, at de lokale og regionale myndigheder er stærkt relevante aktører på energi- og klimaområdet, fordi de har det bedste kendskab til områdernes særlige forhold og den sociale og økonomiske kontekst, hvori disse politikker gennemføres. De har desuden kompetencer på området og kan vælge den mest hensigtsmæssige tilgang til at øge deres effektivitet;

3. opfordrer til, at der ved vurderingen og godkendelsen af planerne er fokus på at sikre, at de planlagte foranstaltninger er skræddersyet til målgrupperne, så de grupper, der er defineret i forslaget, reelt modtager støtten. De midler, der er afsat til den sociale klimafond, er begrænsede. Der skal derfor udvises særlig omhu for at sikre, at fonden støtter de mest sårbare husstande, mikrovirksomheder og små virksomheder, mobilitetsbrugere, herunder i landdistrikter og fjerntliggende områder;

4. er af den opfattelse, at alle politikker, der berører virksomheder og husholdninger, bør være evidensbaserede, og at Kommissionen, Eurostat og de lokale og regionale myndigheder i den forbindelse bør samarbejde om at etablere pålidelige dataforvaltnings- og indsamlingsstrukturer med fri adgang for alle politiske beslutningstagere og interessenter;

5. fremhæver, at strategisk autonomi er af afgørende betydning i forbindelse med Europas energiforsyning. Udvalget understreger, at det ikke er tilstrækkeligt at udfase vores afhængighed af fossile brændstoffer udelukkende fra Den Russiske Føderation, men mener, at REPowerEU-planen er en måde at fremskynde omstillingen til ren energi og mindske EU's afhængighed af import af energi og råstoffer på og dermed mindske de politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige risici, der er forbundet med denne import. Det betyder, at massive investeringer og konkrete foranstaltninger med henblik på at fremskynde anvendelsen af vedvarende energi, øge energieffektiviteten, cirkulariteten, ren elektricitet og brint samt forskning i alternative bæredygtige brændstoffer prioriteres og kobles sammen;

6. påpeger, at det er vigtigt, at medlemsstaterne har mulighed for at mindske energifattigdommen og mobilitetsfattigdommen ved hjælp af en bred vifte af instrumenter. Et sådan instrument er systemet med »varm husleje«, dvs. at ejeren af ejendommen er ansvarlig for en acceptabel indetemperatur og dermed har et klart incitament til at forbedre energieffektiviteten. Dette modvirkes i øjeblikket af Kommissionens fortolkning af omkostningseffektivitet i energieffektivitetsdirektivet, som i stedet fokuserer på fordelingsmåling og individuel fakturering af varme;

7. anmoder Kommissionen om at iværksætte research og høringer af relevante aktører for klart at fastslå, hvor meget energi en husstand som minimum har brug for for at være sikret en anstændig levestandard. Dette skal ske på grundlag af pålidelige data og tidsserier, idet der tages hensyn til regionale forskelle, og samtidig med udgangspunkt i det nye koncept;

8. hilser Kommissionens meddelelse »Håndtering af stigende energipriser: en værktøjskasse for handling og støtte« velkommen og opfordrer medlemsstaterne til at anvende de foranstaltninger, der er defineret i »værktøjskassen«. Udvalget glæder sig over Kommissionens forslag til Rådets henstilling om sikring af en retfærdig omstilling til klimaneutralitet. Udvalget opfordrer de nationale myndigheder til hurtigst muligt at tage hensyn til disse foranstaltninger med henblik på at sikre en retfærdig omstilling, der ikke lader nogen i stikken, samtidig med at de lokale og regionale myndigheder inddrages i deres gennemførelse, og de territoriale forskelle respekteres;

9. minder om, at borgmesterpagten om klima og energi har vist sig at være nyttig med hensyn til at bidrage til energieffektivitet og klimarelaterede spørgsmål, og i forbindelse med omarbejdningen af energibeskatningsdirektivet (EBD) og den nye sociale klimafond (i det følgende benævnt »den nye fond«) bør man derfor udnytte borgmesterpagtmedlemmernes indsigt og ekspertise samt mulighederne for hurtige procedurer i handlingsplanerne for bæredygtig energi på lokalt og regionalt plan;

10. glæder sig over, at Kommissionen har vedlagt et skema over nærhedsprincippet i forslaget om revision af energibeskatningsdirektivet, men beklager, at det ikke er medtaget i forslaget om Den Sociale Klimafond. Den begrundelse, der gives vedrørende forslagenes europæiske merværdi og gennemførelsen af de foranstaltninger, der følger af EU's kompetencer inden for transport, klimaforandringer, miljø og det indre marked, er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

11. understreger, at der er regioner i Europa, hvor fjernvarme og fjernkøling kan være en mere pålidelig, effektiv og økonomisk overkommelig løsning for borgerne, og at den nye fond derfor bør harmoniseres med andre europæiske struktur- og investeringsfonde for at yde tilstrækkelig støtte til omkostningerne ved at renovere lejligheder og boliger, så de kan tilsluttes de nye systemer;

12. bemærker, at fremtidens elproduktion er mere decentraliseret end før, og at husstande og virksomheder, som er parate til at anvende solcelle- eller vindenergi, i den henseende har brug for mere skræddersyet støtte til decentraliserede intelligente net og til afskaffelse af unødvendigt bureaukrati. Dette omfatter også målrettet støtte fra Den Sociale Klimafond til VE-fællesskaber;

13. bemærker, at der findes adskillige støtteordninger under de europæiske struktur- og investeringsfonde i medlemsstaterne til fremme af energieffektivitetsforanstaltninger rettet mod husstande og virksomheder, og at det derfor kan være nyttigt at udarbejde klare retningslinjer og udforme støtte til de mest sårbare husholdninger, mikrovirksomheder og små virksomheder, der er ramt af energi- og mobilitetsfattigdom for at fjerne enhver risiko for, at dem, der har størst behov for støtte, udelades;

14. anbefaler, at medlemsstater, regioner og kommuner ajourfører deres planer for byudvikling og arealanvendelse samt adgangen til byggetilladelsesrelateret praksis med henblik på at sænke skatterne og omkostningerne og mindske bureaukratiet i forbindelse med husstandes og virksomheders investeringer i energieffektivitet.

Om forslaget om den sociale klimafond

15. Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over forslaget til en social klimafond som en tilkendegivelse af solidaritet og vilje til at gennemføre en retfærdig og socialt fair omstilling, som et centralt instrument til støtte af de borgere, der er hårdest ramt af omstillingen til klimaneutralitet, og som et svar på vores opfordring til at styrke EU's emissionshandelssystems (ETS') integritet og funktion og yde støtte til sårbare områder og grupper;

16. opfordrer til, at mindst 35 % af finansieringsrammen for den sociale klimafond forvaltes direkte af de lokale og regionale myndigheder, eftersom de kan give en mere nøjagtig kortlægning af sårbarhederne, og da de er ansvarlige for en vellykket, målrettet og effektiv gennemførelse af de foranstaltninger i planerne, der kan målrettes og reelt imødekomme behovene hos lavindkomstgrupper, herunder grupper, der er i risiko for fattigdom;

17. beklager, at der ikke blev gennemført en konkret og specifik konsekvensanalyse forud for fremsættelsen af forslaget om den sociale klimafond. En sådan analyse ville have muliggjort dels en nøjagtig vurdering af de fordelingsmæssige indvirkninger af fondens mekanisme, funktion, forvaltning og foranstaltninger med fokus på følgerne og fordelene for de mest sårbare borgere og på lokalt og regionalt plan, dels en bedre kortlægning af de økonomisk svageste grupper for at kunne kanalisere hensigtsmæssig støtte over til dem, der har størst behov herfor;

18. anbefaler, at RU som det organ, der repræsenterer lokale og regionale myndigheder, spiller en formidlende rolle ved udformningen og gennemførelsen af de sociale klimaplaner og derved skaber en yderligere mulighed for at nå ud til det lokale og regionale niveau ud over medlemsstaternes nationale rammer;

19. opfordrer til, at de lokale og regionale myndigheders rolle som centrale bidragydere til de nationale sociale klimaplaner anerkendes, eftersom de er det myndighedsniveau, der er tættest på borgerne, og de kan levere stor viden og ekspertise, der er udviklet på stedet, samtidig med at det sikres, at udarbejdelsen af sociale klimaplaner ikke medfører en administrativ byrde for de lokale og regionale myndigheder. Udvalget foreslår, at de lokale og regionale myndigheder får mulighed for at udarbejde regionale sociale klimaplaner i overensstemmelse med planerne på nationalt plan og i henhold til principperne om partnerskab, forvaltning på flere myndighedsniveauer, nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

20. påpeger, at en af byrderne ved energieffektiv renovering af boligmassen er den manglende adgang til viden om energieffektivitet og til de allernyeste løsninger, som allerede er tilgængelige på markedet. For at løse dette problem foreslår RU, at disse foranstaltninger også finansieres gennem den nye fond;

21. understreger, at der er en meget ringe sammenhæng mellem energipriserne og den generelle købekraft. Det er hensigtsmæssigt at anvende BNP eller BNI målt i KKS som en overordnet indikator i forbindelse med den generelle samhørighedspolitik, men når det kommer til energiforbruget, opfordrer udvalget Kommissionen til at finde en indikator, der er lige så pålidelig som BNP og BNI, men som bedre afspejler de europæiske husstandes og virksomheders energiforbrug, og som giver medlemsstaterne større fleksibilitet til at udligne statistiske niveauforskelle ved tildeling af EU-midler;

22. understreger, at selv om den sociale klimafonds mål er et skridt i den rigtige retning til opnåelse af en retfærdig grøn omstilling, bør der udvikles andre tiltag af finansiel art. Den sociale klimafond i sig selv vil ikke være nok til at håndtere de uønskede sociale virkninger og økonomiske problemer i forbindelse med foranstaltningerne til opnåelse af klimaneutralitet. Udvalget opfordrer til, at indtægterne fra ETS II delvist tildeles Den Sociale Klimafond og foranstaltninger, der skal sikre, at ingen lider under ulemper ved at opnå klimaneutralitet. Udvalget foreslår, at hvis kulstofprisen fører til højere indtægter end forventet, vil den sociale klimafonds finansieringsramme blive forhøjet tilsvarende. RU slår til lyd for, at der iværksættes yderligere former for økonomisk støtte, der kan tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for områder, befolkninger, sektorer, byer og regioner. I forbindelse med støtten til de mest sårbare personer bør der rettes en særlig opmærksomhed mod hensigtsmæssigheden af foranstaltningerne og støtten til hjemløse, kvinder, borgere uden ressourcer, unge og økonomisk svagere parter;

23. anmoder Europa-Parlamentet og Rådet om ikke at fremme nogen form for individuel motoriseret mobilitet gennem den nye fond, og om i stedet at støtte bæredygtige nul- eller lavemissionsmobilitetsløsninger (elektriske, hybride eller brintdrevne) og integrerede mobilitetstjenester.

Om revisionen af energibeskatningsdirektivet

24. 2 -emissionerne og bidrage til opfyldelsen af EU's nye klimamål. Den nuværende udformning af direktivet afspejler imidlertid ikke denne målsætning, hvilket også er påpeget af Den Europæiske Revisionsret Det Europæiske Regionsudvalg glæder sig over formålet med forslaget til direktiv om at afstemme energiafgiften efter det reelle energiindhold og miljøpræstationerne og dermed skabe incitamenter til at reducere CO-emissionerne og bidrage til opfyldelsen af EU's nye klimamål. Den nuværende udformning af direktivet afspejler imidlertid ikke denne målsætning, hvilket også er påpeget af Den Europæiske Revisionsret ( 12 )

25. beklager manglen på et specifikt skema over nærhedsprincippet for forslaget om en social klimafond, men glæder sig over, at lovgivningsforslaget bygger på artikel 91, stk. 1, litra d), 192, stk. 1, og 194, stk. 1, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der henviser til transport, klimaændringer og energi, og mener, at forslaget klart redegør for den europæiske merværdi deraf, og at det er i overensstemmelse med nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet;

26. glæder sig over, at der gives mulighed for, at medlemsstaterne kan hjælpe sårbare grupper og beskytte husstande mod energifattigdom ved at afbøde de eventuelle negative virkninger af beskatningen;

27. glæder sig over revisionen af energibeskatningsdirektivet, således at dets indhold justeres og tilpasses til behovet for en øget klimaindsats og miljøbeskyttelse, samtidig med at evnen til at støtte udviklingen og udbredelsen af vedvarende energi og opretholde et velfungerende indre marked sikres, og beskatningen af energiprodukter og elektricitet afpasses efter EU's energi- og klimapolitikker;

28. foreslår at analysere de territoriale mønstre i medlemsstaterne på regionalt niveau for at give mulighed for regionale eller endda lokale fritagelser eller nedsatte satser eller anden kompensation under særlige omstændigheder såsom risiko for fattigdom for de hårdest ramte husstande og virksomheder;

29. påpeger, at der er regioner i Europa, hvor brænde anvendes til opvarmning og madlavning og er et klart tegn på energifattigdom. Når det er tilfældet, vil både omarbejdningen af EBD og ETS2 påvirke disse forbrugere, og udvalget anbefaler derfor etablering af yderligere programmer til støtte for omstillingen af brændstoffer fra brænde til rene vedvarende og effektive energikilder.

Bruxelles, den 27. april 2022. Apostolos TZITZIKOSTAS Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

(2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32).

(3) Data fra 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

(4) Data fra 2018. Eurostat, SILC [ilc_mdes01]).

(5) Godkendt af Det Europæiske Råd den 24. og 25. juni 2021.

(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21).

(7) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1056 af 24. juni 2021 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 1).

(8) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

(9) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/31/EU af 19. maj 2010 om bygningers energimæssige ydeevne (EUT L 153 af 18.6.2010, s. 13).

(10) EUT L 357 af 27.10.2020, s. 35.

(11) EUT L 357 af 27.10.2020, s. 35.

(12) Den Europæiske Revisionsrets analyse 01/2022: Energibeskatning, CO2-prissætning og energisubsidier.