DA    DA DA 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 5.2.2009 
SEK(2009) 104 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
Ledsagedokument til 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG 
RÅDET 
  
om en EF-handlingsplan for be varelse og forvaltning af hajer 
 
RESUMÉ AF KONSEKVENSANALYSEN
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
DA 2   DA 1. PROCEDURE OG HØRING AF BERØRTE PARTER  
Denne konsekvensanalyse vedrør er forslag til meddelelse fra  Kommissionen til Europa-
Parlamentet og Rådet om en EF-handlingsplan  for bevarelse og forvaltning af hajer. 
Rapporten er blevet udarbejdet under hensyntag en til resultaterne af den offentlige og 
institutionelle høring og en undersøgelse af dette emne bestilt hos en privat konsulent. 
2. PROBLEMSTILLING  
2.1. Spørgsmål, der kræver handling  
Selv om det er velkendt, at bruskfisk (h ajer, rokker og havmus) er sårbare over for 
overfiskning, er bestandene af sådanne arter blevet befisket mere og mere i de seneste 
årtier. Denne tendens skyldes en række faktorer , som har gjort hajer ti l en mere værdifuld 
fiskeressource. 
Hajpopulationer er generelt skrøbelige, når de  udsættes for ureguleret fiskeri, der giver 
store udbytteudsving. Stigende fangster efterføl ges af hurtig tilbagegang, og selv om der 
træffes bevarelsesforanstaltninger, går ge nopretningen meget langsomt. Omkring en 
tredjedel af de europæiske hajarter i EU-f arvandene anses af Den Internationale Union 
for Natur- og Ressourcebevarelse (IU CN) for at være udryddelsestruet. 
Som led i adfærdskodeksen for ansvarligt fiskeri vedtog FAO i 1999 en international 
handlingsplan for bevarelse og forvaltning af hajer. Denne internationale plan er en 
frivillig plan, men alle  berørte lande tilskyndes til at gennemføre den. 
Kommissionen regner derfor med i begyndelsen af 2009 at vedtage en meddelelse om en 
EF-handlingsplan for bevarelse og forvaltning af hajer. 
2.2. Underliggende årsager til problemet  
Generelt er bruskfisk kendete gnet ved lav frugtbarhed, stor e ungfisk, langsom vækst, sen 
kønsmodning, lang livscyklus og høj overl evelse i alle aldersklasser. Disse 
livscykluskarakteristika giver lavt biotis k potentiale og lav populat ionsvækstkapacitet, 
hvilket begrænser bruskfiskbestandenes mu ligheder for at genopbygge sig selv efter 
overfiskning eller andre negative påvirkninger. 
Mulighederne for at forvalte bruskfiskbest ande i og uden for EU-farvande begrænses 
alvorligt af, at man ikke har detaljerede oplysninger om fangster, udsmid og landinger. 
Traditionelt har der ikke blot fundet unde rrapportering sted af fangster, udsmid og 
landinger, men kendskabet til handelen me d hajprodukter har ogs å været dårligt, og 
derfor lader handelsstatistikke rne meget tilbage at ønske. 
Et af de største problemer i forbindelse med forvaltningen af hajer i EU-farvande er, at 
det demersale fiskeri er blandet fiskeri, hvilket gør det meget vanskeligt at træffe 
målrettede foranstaltninger til beskyttelse af haje r, uden at det får alvorlige konsekvenser 
for de øvrige fangede arter. Den store overkap acitet, der er i de flåder, som fanger mindre 
hajer og rokker som bifangst i demersalt fiskeri, er også en  vigtig årsag til 
forvaltningsproblemerne på dette område. 
DA 3   DA 2.3. Hvem berøres?  
EF-handlingsplanen vil potentielt berøre  en lang række aktø rer. Formålet med 
konsekvensanalysen er at redegøre for de økonomiske, miljømæssige og sociale virkninger for de berørte aktører, so m er fangst- og forarbejdningssektoren, 
detailhandelen, forbrugerne og civilsamfundet generelt. 
2.4. Hvordan vil situationen udvikle sig?  
Der er allerede både på internationalt pl an og på EF-plan truffet en række retlige 
foranstaltninger vedrørende dive rse aspekter ved bevarelse og forvaltning af hajer. Der er 
dog klare tegn på, at hajpopulationerne er i ti lbagegang. Der er fortsat usikkerhed om, 
hvilken tilstand de fleste haj- og rokkepopul ationer er i, på grund af manglen på 
bestandsspecifikke oplysninger for længere tidsserier. Denne  situation vil sandsynligvis 
ikke ændre sig, medmindre der træ ffes yderligere foranstaltninger. 
3. M
ÅL 
Handlingsplanen er baseret på tre specifikke grundlæggende mål: 
(1) at få større viden om hajfiskerier og hajarter og om hajers rolle i økosystemet 
(2) at sikre, at direkte fiskeri efter hajer er  bæredygtigt, og at hajbifangster ved andet 
fiskeri er ordentligt reguleret 
(3) at tilskynde til, at de interne og eksterne fiskeripolitiske foranstaltninger for hajer 
afstemmes efter hinanden. 
For at nå de tre specifikke mål i EF-ha ndlingsplanen foreslog Kommissionen i sit 
høringsdokument ni "indsatsområd er" eller operationelle mål. 
4. POLITISKE VALGMULIGHEDER  
I afsnit 5 i konsekvensanalysen be handles tre hovedvalgmuligheder: 
Mulighed A: Status quo og ingen handlingsplan  
Denne valgmulighed er en fortsættelse af status quo uden handlingsplan og uden ændring 
af de nuværende EF-bestemmelser for haje r, idet de dog i nødvendigt omfang skal 
tilpasses til nye omstændigheder under hens yntagen til ny videnskabelig rådgivning. 
Mulighed B: Handling på en række "indsatsområder"  
Efter konsekvensanalysen er indsatsområderne blevet reduceret fra de  ni, der blev sendt 
ud til offentlig høring, til fem ved at sammenlægge nogle af dem. 
Endvidere er der for hver fo ranstaltning (eller aktivitet) blevet overvejet diverse 
gennemførelsesalternativer ("hård" eller "blød"). 
Mulighed C: Anvendelse af et stringent forsigtighedsprincip  
DA 4   DA Vedtagelse af en handlingsplan for ændr ing af de nugældende EF-rammebestemmelser 
for hajer ved at fortolke forsigtighedspri ncippet stringent og ved for EF-fartøjer at 
forbyde alt direkte fiskeri efter hajer eller al  indirekte fangst af hajer, medmindre der er 
fastsat TAC'er og andre reguleringsforanstaltn inger på basis af videnskabelig rådgivning. 
5. KONSEKVENSANALYSE  
5.1. Mulighed A 
Miljøvirkninger  Fortsat generisk rapportering eller fejlra pportering af arter kan være til hinder for 
opstillingen af målrettede fiskeriforvaltni ngsplaner til forhindring af, at hajer 
overudnyttes. 
Trods Kommissionens, ICCAT's, IOTC's og a ndre RFFO'ers bestræbelser for at lade 
pelagiske hajer indgå i bestandsvurderinger ne (især for tunfiskeri) risikerer visse 
bestande fortsat at gå tilbage, og nogle af de  mest sårbare arter er i fare for at blive 
udryddet. Denne tendens kan vendes ved hjæl p af fremtidige genopretningsplaner, der 
eventuelt kan gennemføres, hvis man opretholder status quo.  
Hvis nøglearter og de vigtigste rovfisk fors vinder, vil det medføre, at det marine 
økosystem forsimples, at den biologiske ma ngfoldighed mindskes, og at økosystemets 
funktionalitet reduceres.  
Økonomiske 
virkninger  Spaniens, Portugals og Frankrigs højsøfiskerfl åder er de flåder, der er økonomisk mest 
afhængige af hajfiskeri. En re duktion af fangsterne af blåhajer, især i Det Indiske Ocean, 
hvor blåhajens tilstand er "særdeles uvis" , og hvor "blåhajen på grund af sine 
livscykluskarakteristika er sårbar over for ove rfiskning" (IOTC, 2007), vil kunne påvirke 
især den del af langlineflåden, der fisker me d flydeline. Selv om ICCAT anser fangsterne 
af blåhaj i det nordlige og sydlige Atlanterhav for at være større end biomassen ved MSY (ICCAT, 2005), er CPUE på lang sigt faldende.
 
Hajfangsterne i det nordlige Atlanterhav gi ver EU-flåderne en vis økonomisk gevinst, 
selv om de udgør en relativt lille del af den samlede produktion. 
Det er sandsynligt, at fangsterne vil falde på længere sigt på grund af nedfiskning, 
hvilket så vil få indvirkning på både fa ngstsektoren og forarbejdningsindustrien. 
Denne valgmulighed har ingen væsen tlige økonomiske virkninger for EU-
medlemsstaterne, selv om det kan ændre sig på lang sigt.  
Sociale 
virkninger  Generelt er beskæftigelsesafhængigheden størst  i de blandede fiskerier i det nordlige 
Atlanterhav, selv om den sociale afhængighed (udtrykt i landingsværdi pr. beskæftiget) er højere for højsøfiskerflåder. Der er middelstor sandsynlighed for mellemstore 
virkninger.
 
Visse NUTS-2-områder i EU er yderst afhængige af fiskeriet, herunder hajfiskeriet, især 
Galicien, Bretagne, det nordøstlige Skotland, Highlands and Islands og Algarve, og kan 
komme til at stå over for store sociale udfordringer i takt med, at fangsterne falder. Der 
er stor sandsynlighed for store virkninge r i sådanne hajfiskeriafhængige områder.  
Mulighederne for at inddrage aktører i sekto rstyringen forbliver begrænsede, hvilket 
sandsynligvis vil være medvirkende til at reducere bestandenes størrelse.  
Risici og 
kompromiser  Risiciene er minimale på kort til mellemlang sigt. 
Den offentlige opinion vil være negativ, hvi s EF-handlingsplanen ikke vedtages, fordi 
dette emne har fået så megen omtale i den in ternationale presse, og fordi andre parter, fx 
National Marine Fisheries Service i USA, har gjort fremskridt på det seneste.  
 
DA 5   DA 5.2. Mulighed B 
Miljøvirkninger  Markant positiv indvirkning på mulighederne for at forvalte bestande 
og gennemføre målrettede fora nstaltninger for sårbare og 
udryddelsestruede arter. 
Forbedring af bestandenes tilstand med sandsynlige miljøfordele på 
længere sigt. Overvejende middelstor til stor sa ndsynlighed for små til mellemstore 
virkninger.
 
Økonomiske 
virkninger  Mange foranstaltninger vil sandsyn ligvis påføre de regulerende 
myndigheder direkte omkostninger, som dog bliver mindre høje ved 
"blød" regulering (fx 3,7 mio. EUR for en observatørdækning på 40 % 
mod 9.26 mio. EUR for en observatørdækning på 100 %). Høj sandsynlighed for overvejende mellemstore til store virkninger.
 
Ekstra dataindsamling får sandsyn ligvis ingen væsentlig negativ 
økonomisk indvirkning. 
Vil kunne medvirke til at opretholde  de nuværende økonomiske fordele.
Sociale 
virkninger  Alle aktører vil opnå indirekte fordele på kort, mellemlang og lang sigt 
og indirekte sociale fordele på længere sigt. Høj sandsynlighed for 
overvejende mellemstore virkninger.  Indsats-
område 1: 
Forbedret 
identifikation 
og 
rapportering  
Risici og 
kompromiser  Aktørerne ville reagere meget positivt, selv om de ikke vil være enige 
om, om der skal træffes "hårde" eller "bløde" foranstaltninger.  
Der ligger en vis risiko i, i hvilket omfang andre kontraherende parter i RFFO'er end EU-medlemsstater kan gå  ind for og er rede til at anvende 
foranstaltningerne (EU-fartøjernes fangster udgør kun en lille del af de 
fangster, som fartøjer, der fører andre landes flag, fanger i områder 
reguleret af RFFO'er).
 
Miljøvirkninger  Meget positive, især for sårbare og udryddelsestruede arter. Middelstor 
til stor sandsynlighed for små til mellemstore virkninger.  
Økonomiske 
virkninger  Negative på grund af de, om end kun på kort sigt, store omkostninger, 
men sandsynligvis positive på lang si gt med økonomiske fordele for de 
gennemførende myndigheder. Høj sandsynlighed for mellemstore 
virkninger.  
Positiv indirekte økonomisk indvirkning  på længere sigt på grund af 
bevarelse eller genopbygning af bestande.  
Sociale 
virkninger  Positive direkte virkninger på kort, mellemlang og lang sigt, især på grund af kapacitetsudvidelse. Mange i ndirekte fordele ved at opretholde 
eller øge hajfangstbaserede indt ægter. Høj sandsynlighed for 
mellemstore virkninger.
 Indsats-
område 2: 
Forsknings-
baserede 
bevarelsesfor
anstaltninger  
Risici og 
kompromiser  Aktørerne vil reagere meget positivt. 
Der er en vis risiko med hensyn til, i hvilket omfang andre kontraherende parter i RFFO'er end EU-medlemsstater kan gå ind for 
og er rede til at anvende foranstaltn ingerne for de bestande, der også 
lever i internationale farvande.
 
Miljøvirkninger  Reduceret dødelighed efter udsmid og større selektivitet samt mere 
nøjagtig rapportering. Middelstor sandsynlighed for små virkninger.  Indsats-
område 3: 
Større 
bevidstgørelse 
af aktører  Økonomiske 
virkninger  På kort sigt overvejende direkte om kostninger for EU og medlemsstat, 
men positive virkninger for de gennemførende organer. Høj 
sandsynlighed for mellemstore virkninger.  
Positive økonomiske virkninger på længere sigt for alle aktører.  
DA 6   DA Sociale 
virkninger  Positive direkte virkninger på kort, mellemlang og lang sigt, fordi 
aktørerne har fået større viden, og fordi de inddrages mere i sektorstyringen. 
Mange indirekte fordele ved at opr etholde eller øge hajfangstbaserede 
indtægter.
 
Risici og 
kompromiser  Aktørerne vil reagere meget positivt. Der ligger en vis risiko i, i hvilket omfang andre kontraherende parter i RFFO'er end EU-medlemsstater kan gå  ind for og er rede til at anvende 
foranstaltningerne for de bestande , der også lever i internationale 
farvande.
 
Miljøvirkninger  Meget positive direkte virkninger for både bestandsbevarelse og 
biologisk mangfoldighed. "Hårde" foranstaltninger (fx øjeblikkelig 
indførelse af præventive TAC'er) giver de samme fordele, blot hurtigere. Høj sandsynlighed for store virkninger.
 
Økonomiske 
virkninger  Negative virkninger på kort sigt for fangst- og forarbejdningssektoren. Virkningerne kan være betydelige for flåder, der er meget afhængige af 
de pågældende fiskerier. De fleste omkostninger vil falde på længere sigt. Høj sandsynlighed for mellemstore virkninger.
 
Meget positive indirekte virkninger på  længere sigt i takt med, at 
bestandene genoprettes og kontrollen lempes.  
Sociale 
virkninger  Spredte, men markante negative virkninger på kort til mellemlang sigt, 
især for fangst- og forarbejdning ssektoren. Høj sandsynlighed for 
mellemstore virkninger.  
Mange indirekte fordele ved at opr etholde eller øge hajfangstbaserede 
indtægter, især på længere sigt.  Indsats-
område 4: 
Tilpasning af 
fiskeriind-
satsen til de 
disponible 
ressourcer  
Risici og 
kompromiser  Opbakning fra alle aktører, selv om de er følsomme over for gennemførelsesforanstaltningernes ar t (fx øjeblikkelig eller gradvis 
indførelse).
 
Miljøvirkninger  Betydelige virkninger for visse bestande, især blåhaj og makohajer, idet det er for fiskeriet efter disse arter, at der for øjeblikket er indrømmet flest undtagelser med hensyn til fjernelse af finner. Middelstor sandsynlighed for mellemstore virkninger.
 
Økonomiske 
virkninger  Har især virkninger for de højsøflåder, der gør brug af undtagelser i henhold til forordning (EF) nr. 11 85/2003. Høj sandsynlighed for små 
til mellemstore virkninger.
 
Udgifterne til overvågning og kontrol vil stige, men sandsynligvis ikke 
markant.  
Sociale 
virkninger  Mellemstore negative virkninger på kort sigt, især for højsøflåderne og 
hjemstedshavnene (fx Galicien).  Indsats-
område 5: 
Minimering 
af hajaffald 
og -udsmid  
Risici og 
kompromiser  Ifølge den offentlige opinion skal der en eller anden form for handling til, men der er risiko for, at andre parter ikke handler, og at fiskeriindsatsen flyttes til andre sårbare arter.
 
 
5.3. Mulighed C 
Miljøvirkninger  Som ved mulighed B, men hur tigere. Stor sandsynlighe d for store virkninger. 
Genopretningsmæssigt vil det være en særd eles stor fordel for bestandene i det 
nordøstlige Atlanterhav. 
Økonomiske 
virkninger  Høj sandsynlighed for store negativ e økonomiske virkninger på kort til 
mellemlang sigt, idet visse specifikke målr ettede og blandede fiskerier risikerer 
DA 7   DA at blive urentable. 
Uden hajrelaterede indtægter (ca. 25 %) risikerer EU's højsølanglineflåder at 
blive urentable (kun i tilfælde af, at der indføres nulfangst). 
På længere sigt kan denne mulighed væ re positiv for a lle aktører, hvis 
bestandene genoprettes tilstrækkeligt til, at der kan indføres præventive TAC'er. 
Sociale 
virkninger  Negative sociale virkninger på kort til mellemlang sigt i visse 
hajfiskeriafhængige områder i det nordlige Atlanterhav og Middelhavet. 
Med hensyn til højsøflåder store negative sociale virkninger på kort til 
mellemlang sigt for et begrænset antal hjemstedshavne og forarbejdningsvirksomheder, der er meget afhængige af hajfiskeriet. 
Risici og 
kompromiser  De meget betydelige virkninger, som de nne valgmulighed medfører på kort sigt, 
vil møde voldsom modstand i forarbejdn ingsindustrien og blandt de berørte 
politikere. 
Med hensyn til fælles bestande i internationale farvande og tredjelandsfarvande 
vil fordele blive reduceret, hvis de kontraherende parter i RFFO'er ikke 
overholder eller anvender de trufne foranstaltninger. 
5.4. Sammenligning af virkningerne 
Virkninger  Mulighed  Miljømæssig  Økonomiske  Sociale  
Mulighed A  • Gradvis tilbagegang for 
mange hajarter og 
forringelse af økosystemet • Små virkninger på kort til 
mellemlang sigt, men 
tiltagende på lang sigt • Små virkninger 
på kort til 
mellemlang sigt, men tiltagende på lang sigt 
Mulighed B 
Indsatsområde 
1 • Bedre forvaltning, især af 
udryddelsestruede/sår-bare arter • Små negative virkninger 
for sektoren, men kostbare at gennemføre 
 • Visse direkte 
fordele for alle på kort, mellemlang og lang sigt 
Mulighed B 
Indsatsområde 
2 • Bedre forvaltning, især af 
udryddelsestruede/sår-
bare arter • Store direkte offentlige 
udgifter på kort sigt, men 
indirekte fordele senere • Højere 
beskæftigelse og 
kapacitet i den offentlige sektor 
Mulighed B 
Indsatsområde 
3 • Fordele udelukkende for 
de arter, der kan træffes interventionsforanstalt-ninger for • Visse direkte offentlige 
udgifter på kort sigt, men indirekte fordele senere • Indirekte fordele 
på grund af større kapacitet hos aktørerne med hensyn til sektorstyring 
Mulighed B 
Indsatsområde 
4 • Stærkt positive, især hvis 
der træffes "hårde" • Negative virkninger for 
fangst/forarbejdnings-• Punktuelle, men 
betydelige 
DA 8   DA foranstaltninger sektor en på kort sigt, men 
med forbedringer på lang sigt virkninger på 
kort til mellemlang sigt for hajfiskeri-afhængige områder, men med forbedringer på lang sigt 
Mulighed B 
Indsatsområde 
5 • Betydelige virkninger for 
visse arter • Kan have virkninger for 
højsølanglineflåden • Kan have 
virkninger for 
højsølanglineflåden 
Valgmulighed 
C • Som ved mulighed B, 
men hurtigere. • Store negative virkninger 
på kort til mellemlang sigt • Store negative 
virkninger på 
kort til mellemlang sigt 
6. SAMMENHOLDELSE AF MULIGHEDERNE  
Mulighederne for at anvende handlingsplanen for hajer er blevet gennemgået ovenfor, 
ligesom der er redegjort for deres virkninger. 
Eftersom det er dokumenteret, at situationen bliver dårligere og dårligere for en række 
hajpopulationer, give mulighed A  ikke EU mulighed for betid s at handle effektivt og 
systematisk, og den nuværende situation kan blive uholdbar. 
Hvis mulighed C  gennemføres fuldt ud og overholdes, vil det være en effektiv måde at nå 
både data- og forvaltningsmålene på. De alvorlige ulemper, der er nævnt ovenfor, 
betyder, at denne mulighed ikke er at foretrække. 
I konsekvensanalysen konkluders det derfor , at en ændret udgave af mulighed B  bør 
foretrækkes. De vigtigste elementer i den valgte mulighed omfatter foranstaltninger til 
dataindsamling og videnskabeli g rådgivning, forv altningsforanstaltninger, tekniske 
foranstaltninger og yderligere begrænsning af praksis med fjernelse af hajfinner. 
7. KONKLUSIONER  
Sammenfattet kan det konstateres, at der er negative virkninger ved den nuværende status 
quo-situation, og at disse negative virkning er vil blive forstærket på lang sigt. 
Foranstaltningerne under mulighed B (som revi deret) bør kunne gøre meget for at vende 
de pågældende negative virkninger, især i EU-farvandene, uden at det giver uacceptable sociale og økonomiske virkninger på kort eller mellemlang sigt.