A4-0103/99

Beslutning om kunstneres situation og rolle i Den Europaeiske Union

Europa-Parlamentet,

* der henviser til udkastet til Amsterdam-traktaten, herunder isaer artikel 151,

* der henviser til henstillingen om kunstneres vilkaar vedtaget af UNESCOs Generalforsamling den 27. oktober 1980,

* der henviser til Europaraadets resolutioner og henstillinger om kunstneres situation,

* der henviser til Europaraadets dokument med titlen »Kulturen i centrum - et bidrag til overvejelser om kulturen og udviklingen i Europa« (september 1996), samt »Sammenlignende undersoegelse af seks medlemsstaters analyse af kulturpolitikken« (1997),

* der henviser til WPPT-traktaten, som blev indgaaet i december 1996 under WIPO's auspicier,

* der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 1982 om styrkelse af EF's indsats paa det kulturelle omraade (KOM(82)0590),

* der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. december 1987 om fremstoed paa det kulturelle omraade i Det Europaeiske Faellesskab (KOM(87)0603),

* der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 1990 om uddannelser i kultursektoren (KOM(90)0472),

* der henviser til Kommissionens meddelelse af 8. november 1991 om nye perspektiver for Faellesskabets indsats paa kulturomraadet (KOM(92)0149),

* der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. april 1996 om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskabs virksomhed (KOM(96)0160),

* der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. november 1996 om samhoerighedspolitik og kultur - et bidrag til beskaeftigelsen (KOM(96)0512),

* der henviser til undersoegelsen »Erhvervet som kunstner« bestilt af GD XXII (1996/989),

* der henviser til Raadets beslutning af 18. december 1984 om oeget anvendelse af Den Europaeiske Socialfond for saa vidt angaar kulturarbejdere ((EFT C 002 af 04.01.1985, s. 2.)),

* der henviser til Raadets beslutning af 13. november 1986 om erhvervslivets sponsorering af kulturelle aktiviteter ((EFT C 320 af 13.12.1986, s. 2.)),

* der henviser til Raadets direktiv 91/250/EOEF af 14. maj 1991 om retlig beskyttelse af edb-

programmer ((EFT L 122 af 17.05.1991, s. 42.)),

* der henviser til Raadets beslutning af 7. juni 1991 om uddannelse af kulturadministratorer ((EFT C 188 af 19.07.1991, s. 1.)),

* der henviser til Raadets beslutning af 7. juni 1991 om midlertidig adgang for kunstnere fra Det Europaeiske Faellesskab til Amerikas Forenede Stater ((EFT C 188 af 19.07.1991, s. 2.)),

* der henviser til Raadets beslutning af 7. juni 1991 om ophavsret og beslaegtede rettigheder ((EFT C 188 af 19.07.1991, s. 4.)),

* der henviser til Raadets direktiv 92/100/EOEF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlaansrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslaegtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret ((EFT L 346 af 27.11.1992, s. 61.)),

* der henviser til Raadets direktiv 93/83/EOEF af 27. september 1993 om samordning af visse bestemmelser vedroerende ophavsrettigheder og ophavsretsbeslaegtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel ((EFT L 248 af 06.10.1993, s. 15.)),

* der henviser til Raadets direktiv 93/98/EOEF af 29. oktober 1993 om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslaegtede rettigheder ((EFT L 290 af 24.11.1993, s. 9.)),

* der henviser til Raadets direktiv 94/5/EF af 14. februar 1994 om tilfoejelse til det faelles mervaerdisystem og om aendring af direktiv 77/388/EOEF - Saerordning for brugte genstande, kunstgenstande, samlerobjekter og antikviteter ((EFT L 60 af 03.03.1994, s. 16.)),

* der henviser til Raadets konklusioner af 21. juni 1994 om kulturelle og musiske aspekter i uddannelsen ((EFT C 229 af 18.08.1994, s. 1.)),

* der henviser til Raadets konklusioner af 10. november 1994 vedroerende Kommissionens meddelelse om Faellesskabets indsats paa kulturomraadet ((EFT C 348 af 09.12.1994, s. 1.)),

* der henviser til Europa-Parlamentets og Raadets beslutning nr. 719/96/EF af 29. marts 1996 om ivaerksaettelse af et program til stoette for kunstneriske og kulturelle arrangementer med en europaeisk dimension (Kalejdoskop) ((EFT L 99 af 20.04.1996, s. 20.)),

* der henviser til sin beslutning af 16. januar 1981 om kulturarbejdernes sociale situation ((EFT C 28 af 09.02.1981, s. 82.)),

* der henviser til sin beslutning af 18. november 1983 om styrkelse af faellesskabets indsats paa det kulturelle omraade ((EFT C 342 af 19.12.1983, s.127.)),

* der henviser til sin beslutning af 25. maj 1984 om kulturarbejdernes situation i EF ((EFT C 172 af 02.07.1984, s.212.)),

* der henviser til sin beslutning af 10. februar 1988 om musikundervisning og udbredelse af musikken i Det Europaeiske Faellesskab ((EFT C 68 af 14.03.1988, s. 46.)),

* der henviser til sin beslutning af 17. februar 1989 om fremstoed paa det kulturelle omraade i Det Europaeiske Faellesskab ((EFT C 69 af 20.03.1989, s.180.)),

* der henviser til sin beslutning af 23. november 1990 om udtalelse fra Europa- Parlamentet om Kommissionens forslag til Raadets afgoerelse om ivaerksaettelse af en erhvervsuddannelsesforanstaltning paa det audiovisuelle omraade ((EFT C 324 af 24.12.1990, s.414.)),

* der henviser til sin beslutning af 10. september 1991 om EF's kulturelle forbindelser med de oesteuropaeiske lande ((EFT C 267 af 14.10.1991, s. 45.)),

* der henviser til sin beslutning af 11. marts 1992 om kunstnernes situation ((EFT C 94 af 13.04.1992, s.213.)),

* der henviser til sin beslutning af 21. januar 1993 om nye perspektiver for Faellesskabets indsats paa kulturomraadet ((EFT C 42 af 15.02.1993, s.173.)),

* der henviser til sin beslutning af 20. januar 1994 om Faellesskabets kulturpolitik ((EFT C 44 af 14.02.1994, s.184.)),

* der henviser til sin beslutning af 9. marts 1994 om fonde og Europa ((EFT C 91 af 28.03.1994, s. 48.)),

* der henviser til sin beslutning af 19. september 1996 om groenbogen om ophavsret og ophavsretsbeslaegtede rettigheder i informationssamfundet (KOM(95)0382 - C4-0354/95) ((EFT C 320 af 28.10.1996, s.177.)),

* der henviser til sin beslutning af 16. september 1997 om samhoerighedspolitik- og kultur: et bidrag til beskaeftigelsen (KOM(96)0512 - C4-0056/97) ((EFT C 304 af 06.10.1997, s. 40.)),

* der henviser til sin beslutning af 23. oktober 1997 om Kommissionens meddelelse om opfoelgning af groenbogen om ophavsret og ophavsretsbeslaegtede rettigheder i informationssamfundet (KOM(96)0568 - C4-0090/97) ((EFT C 339 af 10.11.1997, s. 165.)),

* der henviser til sin beslutning af 30. januar 1997 om hensynet til de kulturelle aspekter i Det Europaeiske Faellesskabs virksomhed ((EFT C 55 af 24.02.1997, s. 37.)),

* der henviser til sin udtalelse af 5. november 1998 om forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om indfoerelse af et enhedsinstrument for planlaegning og finansiering af samarbejdet paa kulturomraadet (program »Kultur 2000") (KOM(98)0266 - C4-0335/98 - 98/0169(COD)) ((EFT C 359 af 23.11.1998, s. 28.)),

* der henviser til sin udtalelse af 10. februar 1999 om forslag til Europa-Parlamentets og Raadets afgoerelse om harmonisering af visse aspekter i forbindelser med ophavsrettigheder og andre rettigheder i informationssamfundet (KOM(97)0628 - C4-0079/98 - 97/0359(COD)) ((Protokollen af denne dato, del II, punkt 11.)),

* der henviser til den offentlige hoering den 19. maj 1998 om kunstneres situation og rolle i Unionen, som fandt sted i Bruxelles i forbindelse med et moede i Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier,

* der henviser til forretningsordenens artikel 148,

* der henviser til betaenkningen fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4-0103/99),

A. der henviser til, at kunstneriske frembringelser er fremtidens kulturarv, at de er udtryk for de europaeiske folks identitet og et middel til fremme af den globale dialog,

B. der henviser til, at en kunstner i henhold til den definition, der er vedtaget af UNESCO, er en person, som skaber eller gennem optraeden deltager i skabelsen eller genskabelsen af et kunstvaerk, som anser skabervirksomhed som et vaesentligt element i sit liv, og som anerkendes som kunstner, uanset om vedkommende er i beskaeftigelse eller medlem af foreninger, og til, at denne definition omfatter kreative kunstnere (herunder forfattere), udoevende kunstnere og kunsthaandvaerkere,

C. der henviser til, at fremstilling af kunst er et vaesentligt element i den europaeiske oekonomi og til, at kultursektoren er en vaesentlig kilde til beskaeftigelse,

D. der henviser til kulturens og de kreative kunstneres betydning for den europaeiske integrationsproces, hvilket boer nedfaeldes i EU's rammedokumenter, herunder Agenda 2000,

E. der henviser til, at stoette fra EU til paneuropaeiske initiativer kan yde et vaesentligt bidrag til fremme af europaeisk sponsorering paa tvaers af de nationale graenser,

F. der henviser til, at tendensen til en ensretning af maaden at taenke paa foerst og fremmest er et resultat af standardiseringen af den audiovisuelle produktion, der er udsprunget af oensket om maksimal rentabilitet, hvilket er en fare for kunstens mangfoldighed og for kunstnernes uafhaengighed,

G. der henviser til, at samfundet ikke alene har pligt til, men al mulig interesse i at stoette kunstnerne, ud fra den betragtning at de er af afgoerende betydning for en forbedring af livskvaliteten i samfundet, og de yder et vaesentligt bidrag til konsolideringen af demokratiet,

H. der henviser til, at hovedparten af kunstnerne paa trods af den mere omfattende produktion og spredning af kunstvaerker eller litteraere vaerker og etableringen af veritable kulturindustrier stadig i slutningen af dette aarhundrede frister en kummerlig tilvaerelse, som er deres rolle i samfundet uvaerdig,

I. der henviser til, at den kunstneriske kreativitets kraft og vitalitet isaer afhaenger af kunstnernes materielle og intellektuelle velfaerd - baade som enkeltpersoner betragtet og som helhed,

J. der henviser til kunstnernes tiltagende afhaengighed af markedskraefterne paa grund af den vedvarende reduktion af statsstoetten som foelge af de oekonomiske stramninger i medlemsstaterne i de seneste aar,

K. der henviser til, omraader med tilknytning til kulturen, saasom turist- og fritidssektoren, spiller en stadig stoerre oekonomisk rolle,

L. der henviser til, at skoler i al almindelighed og kunstskoler og akademier i saerdeleshed ikke er rustet til at tage informationssamfundets udfordringer op,

M. der henviser til, at kunsten boer vaere tilgaengelig for den brede offentlighed, som boer tilskyndes til at spille en mere aktiv rolle,

N. der henviser til, at mindretalskulturer kan styrke deres identitet ved at stoette deres unge kunstnere,

O. der henviser til, at det paahviler staten at stoette kunsten og udbredelsen heraf (under hensyntagen til kunstneres frie udfoldelse), samt at finde en stoetteform, der er tilpasset tidens aand,

P. der henviser til, at en kunstners karriere saedvanligvis sker i ryk, og at den ofte foerst tager fart efter mange aar,

Q. der henviser til, at et af kunstnertilvaerelsens store problemer er de uregelmaessige indtaegter,

R. der henviser til, at kunstnerne paa grund af deres erhverv ikke kan klassificeres efter samme regler som de traditionelt socialt sikrede,

S. der henviser til, at det normale skattesystem kan give kunstnere alvorlige problemer paa grund af deres uregelmaessige indtaegter,

T. der erkender betydningen af at beskytte moralske og materielle rettigheder til kunstvaerker, til kunstneriske fortolkninger eller praestationer, samt til anvendelsen heraf; erkender endvidere noedvendigheden af at udvide og oege denne beskyttelse,

U. der henviser til, at det kan vise sig at vaere noedvendigt for at fremme udbredelsen af kunstvaerker og kunstneriske frembringelser i Europa, at der foretages en undersoegelse af konsekvenserne af forskelle i de nationale sociallovgivninger og skatteregler,

V. der henviser til behovet for at faa fjernet de juridiske og skattemaessige barrierer, der haemmer de institutioner og fonde, der oensker at operere paa europaeisk plan,

W. der henviser til, at det er vigtigt, at nye kunstneriske former finder udbredelse,

X. der henviser til, at mobiliteten, den frie udveksling af idéer, evnen til at tage ved laere af hinanden, noedvendigheden af at dele erfaringer, samt at arbejde, skabe og virke i forskellige oekonomiske og kulturelle sammenhaenge er vaesentlige elementer i den europaeiske aand, og at det ville vaere meget nyttigt at foretage en sammenlignende undersoegelse af de hindringer for mobilitet, der findes i de forskellige lande og socialgrupper,

Y. der beklager, at kontakten og udvekslingen mellem de europaeiske kunstnere, dvs. mellem kunstnerne i Den Europaeiske Union og deres kolleger i de central- og oesteuropaeiske lande, ikke er tilstraekkeligt udviklet,

Z. der henviser til, at central- og oesteuropaeiske kunstneres forhold er blevet vaesentligt forvaerret, og at de med et er blevet frataget statsstoette og overladt til et ustabilt og barsk marked,

AA. der henviser til, at udbredelsen af laeren om kunst i en meget tidlig alder er en forudsaetning for at goere isaer de unge generationer modtagelige og vaekke deres interesse for kunst,

AB. der henviser til, at unge kunstnere er saerligt saarbare i lande med markedsoekonomi, isaer hvad angaar deres muligheder for international anerkendelse,

1. understreger paa ny betydningen af kunstneres - skabende og udoevende - rolle i samfundet, idet deres arbejde danner grundlag for fremtidens kulturarv og livskvalitet og for selve demokratiet;

2. opfordrer indtraengende de lokale, regionale, nationale og europaeiske myndigheder til at anerkende den samfundsmaessige, politiske og oekonomiske rolle, som kulturen spiller i udviklingen af det europaeiske samfund, og til at handle i overensstemmelse hermed;

Til Kommissionen

3. henleder igen opmaerksomheden paa sine gentagne krav om udarbejdelse af en analyse og sammenlignende statistik vedroerende kunstnere og forslaar et samarbejde med Europaraadet og UNESCO i lyset af det arbejde, som disse organisationer har udfoert paa omraadet;

4. kraever - paa baggrund af denne erhvervskategoris saerpraeg - en undersoegelse af mulighederne for en tilnaermelse af den sociale sikring af kunstnere under hensyntagen til de mest effektive lovgivningsbestemmelser i medlemsstaterne;

5. anmoder om en undersoegelse af muligheden for paa faellesskabsplan at tilnaerme principperne vedroerende beskatning af kunstvaerker og kunstnernes arbejde, herunder isaer principperne vedroerende moms;

6. henstiller til Kommissionen i sit naeste forslag om multimedieteknologi at tage hoejde for en saadan teknologis mulige trussel mod skabende og udoevende kunstneres legitime interesser;

7. understreger betydningen af sponsorering af kunstneriske frembringelser og opfordrer Kommissionen til at tilskynde de fonde og private virksomheder, der oensker at udvikle aktioner paa europaeisk plan, at danne partnerskaber;

8. opfordrer Kommissionen til at udarbejde forslag til mulige former for finansiel stoette til kunsten paa europaeisk niveau enten gennem et lotteri, en kunststoettefond, som finansieres gennem ophavsrettighedsafgifter for vaerker, som er i offentlig eje, eller andre former, som allerede har vaeret afproevet i medlemsstaterne, eller som udarbejdes helt fra bunden;

9. understreger paa ny betydningen af udvekslinger mellem kunstnere fra Unionen og fra de central- og oesteuropaeiske lande og opfordrer Kommissionen til inden for rammerne af »Kultur 2000" og Phare-programmet:

* at fremme et udviklingsprogram for unge kunstnere,

* at stoette udvekslingen mellem kunstnerboliger,

* at etablere en rejsefond til finansiering af kunstneres individuelle rejser,

* at stoette udvekslingen af kunstnere inden for rammerne af de europaeiske kulturnet;

10. opfordrer Kommissionen til at fortsaette sine bestraebelser paa at sikre fuld anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder inden for Unionen;

11. opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden for at skabe et europaeisk kunstnerkort (i lighed med det foreslaaede europaeiske ungdomskort), som ud over at give dem adgang til visse sociale og oekonomiske ydelser ville goere det lettere for dem at flytte rundt;

12. foreslaar, at der ydes stoette til et europaeisk forum for kunstnere, som kan danne rammen for regelmaessige moeder mellem skabende og udoevende kunstnere fra alle kunstarter og fra hele Europa med henblik paa droeftelse af deres faelles problemer og deres rolle i vort skiftende samfund;

13. opfordrer Kommissionen til:

* inden for rammerne af Socialfonden at fremme aktioner med henblik paa erhvervsuddannelse for kunstnere,

* inden for rammerne af Leonardo-programmet at indfoere en stipendieordning med henblik paa uddannelse af unge kunstnere,

* at sikre en afbalanceret deltagelse af kunststuderende inden for rammerne af Socrates-programmet;

14. minder Kommissionen om behovet for tilvejebringelsen af information, som saerligt henvender sig til kunstnere;

Til medlemsstaterne

15. opfordrer med hensyn til social sikring medlemsstaterne til:

* at tage skridt til at vedtage en saerlig ordning til finansiering af social sikring under anvendelse af nye former for oekonomisk deltagelse, som kunstnerne selv, offentlige myndigheder og bidragydere i samfundet (virksomheder, sammenslutninger, offentlige tjenestegrene), der udnytter eller bruger kunstnernes arbejde, boer inddrages i,

* at soerge for en hensigtsmaessig social sikring, saaledes at kunstnerne er forsikret i de perioder, hvor de ikke modtager loen,

* at eliminere arbejdstidsfaktoren, naar denne optraeder som betingelse for adgang til forskellige sociale ydelser, og udelukkende goere opretholdelsen af kunstnernes rettigheder betinget af en indtaegt, paa grundlag af hvilken kunstneren betaler et bidrag,

* at reducere den minimumindkomst, der giver adgang til sociale ydelser,

* at skabe mulighed for at beregne indkomsten fra kunstnerisk virksomhed, som der er betalt socialsikringsbidrag af, paa grundlag af hele kunstnerens karriereforloeb og saaledes opveje daarlige aar mod gode aar med henblik paa beregning af pensionen;

* at fastsaette retten til pension for en raekke kategorier af kunstnere, som kun i en relativ kort periode af deres liv har udoevet hvervet som kunstner, paa grundlag af varigheden af deres kunstnerkarriere og ikke paa grundlag af deres alder og eventuelt yde stoette til erhvervsmaessig omstilling;

16. opfordrer medlemsstaterne til at foretage en tilbundsgaaende droeftelse af mulighederne for at skabe saa stor overensstemmelse som muligt mellem deres respektive social- og skattelovgivninger paa grundlag af Kommissionens forslag;

17. opfordrer med hensyn til beskatning medlemsstaterne til:

* at indhente oplysninger om flere aars indkomst i lyset af uregelmaessigheden af kunstnerisk virksomhed,

* at fratraekke indkomsten flere erhvervsrelaterede udgifter,

* at yde momsfritagelse for den foerste offentlige optraeden eller det foerste salg af et kunstvaerk med henblik paa at goere markedet mere dynamisk,

* at give fritagelse for priser, stoette og stipendier,

* at undersoege, hvordan momsen i de forskellige lande paavirker salget af forskellige kategorier af kunstvaerker og overveje, hvilke aendringer der boer gennemfoeres i den nugaeldende ordning,

* at oege de skattemaessige fordele for sponsorer (fonde, virksomheder, enkeltpersoner) ved hjaelp af skattefritagelse for godkendte fonde, skattenedsaettelser og fritagelse for overdragelse af ting i betalings sted

* at opfordre private personer til at erhverve vaerker af levende kunstnere, navnlig ved at indfoere lavere momssatser og ved at goere det muligt at traekke en del af koebsprisen fra i skat;

18. opfordrer medlemsstaterne til indbyrdes at saette sig det faelles maal at anvende mindst 1% af de samlede offentlige ressourcer til at fremme skabende og udoevende kunst samt spredning heraf;

19. slaar til lyd for foranstaltninger til fremme af international udveksling af kunstnere ved hjaelp af rejse- og kunststipendier eller laan og fremme af multikulturelle kontakter mellem Europas forskellige etniske samfund;

20. opfordrer medlemsstaterne til at stoette sammenslutninger af amatoerkunstnere ved at stille lokaler og uddannelsesmuligheder til raadighed;

21. henstiller til medlemsstaterne at inddrage kunstnernes erhvervsforbund i formuleringen af kulturpolitikken, samt de sociale og skattemaessige politiske aspekter vedroerende deres situation;

22. opfordrer medlemsstaterne til at kraeve mindst 1,5% af udgifterne til offentlige arbejder anvendt til bestilling af offentlig kunst eller til forbedring af miljoeet, f.eks. traeer;

23. henstiller, hvad angaar undervisning og erhvervsuddannelse, til medlemsstaterne:

* at indfoere »kunst« som fag i det formelle obligatoriske uddannelsesforloeb paa alle niveauer og for alle aldersklasser,

* at lette kunstneres fortloebende uddannelse, isaer inden for multimedieteknologi samt »management« og »public relations«, herunder de saakaldte »survival skills«, og stoette omskolingen af visse kategorier af kunstnere,

* at fremme kunstneres deltagelse i restaurering og fornyet brug af kulturarven med henblik paa at styrke forbindelsen mellem kulturarv og de kunstneriske frembringelser, og betydningen af kunstneriske sektorer som kunsthaandvaerk og design,

* at tage hoejde for handicappede kunstneres saerlige situation,

* at styrke kunstundervisningen i laereruddannelserne for at sikre en bedre undervisningskvalitet;

24. erkender, at kunstundervisningen ikke maa adskilles fra den levende kunst, og at det maa sikres, at denne form for undervisning tilrettelaegges paa en saadan maade, at kulturetablissementer som teatre, vaerksteder for plastisk kunst, multimediecentre osv. faar en vigtig rolle i den kunstneriske uddannelse;

25. henstiller til de lokale og regionale myndigheder, at de stiller lokaler til raadighed, hvor kunstnere kan arbejde, navnlig i omraader, hvor kunstnerisk virksomhed kan udgoere en vigtig udviklingsfaktor;

26. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer, Europaraadet, UNESCO og repraesentative kultur- og kunstnersammenslutninger paa europaeisk plan.