ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 560 
 
 
 
Vol. 1985/0 203 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(85) 560 endelig udg.
Bruxelles, den 23. oktober 1985
OTTENDE BERETNING
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET  
FRA KOMMISSIONEN
VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF
PROGRAMMET FOR FINANSIEL 06 FAGLIG BISTAND
TIL IKKE-ASSOCIEREDE UDVIKLINGSLANDE
KOM(85) 560 endelig udg.

OTTENDE BERETNING TIL RÅDET OGEUROPA--PARLAMENTET VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN
AF PROGRAMMET FOR FINANSIEL OGFAGLIGBISTAND TIL IKKE-ASSOCIEREDE LANDE
INDHOLD
Indledning:  Finansiel og faglig bistand til ikke-associerede udvik  
lingslande: idé, målsætninger og procedurer, ottende  
gennemførelsesberetnings indhold
1. 1984-programmet
1.1 Disponible midler og forpligtelser
1.2 Analyse af midlernes fordeling på regioner og sektorer og  
finansieringens sammensætning
2. Aktiviteter i  1984
2.1 Analyse af forpligtelser og udbetalinger
2.2 Forberedelse af og tilsyn med projekter
3. Evaluering
3.1 Generelle betragtninger
3.2 Et eksempel: Bomuldsudviklingsprojektet i  Bangladesh  
BILAG
BILAG 1: Fordeling af udbetalinger på kalenderår  
BILAG 2: Ekstern ekspertbistand  
BILAG 3: Projekter afsluttet i  1984
TABELLER OG DIAGRAMMER
TABEL 1: Bevillinger og forpligtelser i  1984-programmet
TABEL 2: Forpligtelser i 1984-programmet - fordeling på projekter og modtagere  
TABEL 3: Forpligtelser i 1984-programmet til fordel for LLDC's  
TABEL 4: Forpligtelser i 1984-programmet - fordeling på sektorer  
TABEL 5: Fordeling af forpligtelser på modtagere, 1976 - 1984  
TABEL 6: Fordeling af forpligtelser og udbetalinger på kalenderår
DIAGRAM 1: Forpligtelsers fordeling på budgetår
DIAGRAM 2: Fordeling af udbetalinger på år efter forpligtelsens indgåelseSIDE
1.
3.
3.
7.
10.
10.
16.
18.
18.
20.

-  2 -
Forordning 442/81 suppleres af de generelle retningslinjer, der hvert  
Ir fastlægges af Rådet efter forslag fra Kommissionen og efter høring  
af Europa-parlamentet.  Disse retningslinjer indeholder en præcisering  
af de generelle målsætninger, f.eks. opstilling af eventuelle priori­
teringer eller fastlæggelse af kriterier for fordelingen af bistanden  
på de enkelte verdensdele eller aktionstyper. Retningslinjerne for  
1984-programmet blev godkendt af Rådet den 19. december 1983.
Forordning 442/81 fastsætter også procedurerne for vedtagelse af pro­
jekter. Fra og med 1981-programmet (da denne procedure blev anvendt for  
første gang) træffes finansieringsafgørelserne vedrørende individuelle  
projekter af Kommissionen, efter at den har indhentet en udtalelse fra  
et finansieringsudvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne  
og med en repræsentant for Kommissionen som formand. Dette udvalg afholder  
flere møder om året, og projekter kan således behandles i  partier, efter­
hånden som de foreligger. Udvalget afholdt otte møder i 1984.
Forordningen indeholder endvidere bestemmelse om, at Kommissionen skal
underrette Europa-Parlamentet og Rådet om forvaltningen af dette program.
\
OTTENDE GENNEMFØRELSESBERETNINGS INDHOLD
Det første kapitel indeholder en oversigt over 1984-programmet. Der gøres  
rede for de midler, der stilles til rådighed i  1984-budgettet. Dokumentet  
indeholder endvidere en analyse af, hvorledes midlerne er fordelt på  
regioner, lande, sektorer osv.

- 3 -
1 *  1984-programmet
1.1 Disponible midler og forpligtelser
De forpligtelsesbevillinger, som budgetmyndigheden havde bevilget  
til 1984-programmet for finansielt og fagligt samarbejde med ikke-  
associerede udviklingslande (artikel 930 i  EF-budgettet) androg
218 mio ECU. TABEL 1 viser, hvorledes dette beløb er fordelt på  
bevillinger til generelle forpligtelser og geografiske regioner  
i  de generelle retningslinjer for 1984.
I henhold til Fællesskabets finansforordninger kan der disponeres  
over bevillinger for et bestemt budgetår enten i  det pågældende  
budgetår eller det efterfølgende år. For at beretningen kan fore­
ligge i  tide er fristen sat til midten af det efterfølgende år,  
dvs. den 31. juli 1985 for 1984-beretningen. Midler, hvorover  
der ikke er disponeret inden denne frist, anvendes senere i  det  
pågældende år, men udlignes normalt med midlerne for det kommende  
år. Dette forklarer, hvorfor det samlede disponible beløb er
219 211 mio ECU, hvoraf der er disponeret over 209 585 mio ECU  
indtil midten af 1985. Der er derfor 9 626 mio ECU tilbage, der  
skal anvendes senere i  år, især til projekter i  asiatiske lande.
Der er allerede disponeret fuldt ud over bevillingerne til kata­
strofebistand, landbrugsforskning og forvaltning af programmet.
TABEL 2 viser, hvorledes de enkelte forpligtelser i  1984-programmet  
fordeler sig på projekter, beløb og modtager lande. Af de i  alt  
28 forpligtelser vedrørte 20 (169 210 mio ECU) nye projekter i  
forskellige lande (hvoraf 3 blev finansieret over bevillingerne  
til nødhjælp) og 2 (27 mio ECU) regionale institutioner (BCIE  
og JUNAC i  Latinamerika). En forpligtelse (6,3 mio ECU) vedrørte  
landbrugsforskningsinstitutioner og 5 (3,075 mio ECU) vedrørte  
supplerende bidrag til tidligere finansierede projekter for at  
sikre disses afslutning. Endelig vedrørte en forpligtelse (4 mio  
ECU) finansiering af ekstern ekspertbistand med henblik på admi­
nistrativ støtte tit programmer og forberedelse af nye projekter.

- 4 -
Andet kapitel indeholder en analyse af aktiviteterne og udbeta­
lingerne i  kalenderåret 1984, herunder programmer, hvortil der  
er bevilget midler i  de foregående år. Det vil således ses, at  
forvaltning og overvågning af igangværende projekter er lige sa  
vigtig som forberedelse af nye.
Dette fremgår endnu klarere af beretningens tredje kapitel, hvor  
de generelle aspekter af evalueringen belyses, og hvor der til  
eksempel redegøres for evalueringen af bomuldsudviklingsprojektet  
i Bangladesh.
BILAG 2 indeholder en oversigt over resultaterne af de projekter,  
der blev afsluttet i løbet af kalenderåret 1984.

- 5 -
TABEL 1
BEVILLINGER OG FORPLIGTELSER I 1984-PROGRAMMET, ARTIKEL 930 (I 1000 ECU)
Ifølge de 
generelle 
retningslinjer  
VFordeling 
i  1984- 
programmetFremført
fra
1983Samlede 
midler 
i  1984Forpligtelser  
indtil 31.  
juli 1985 
· /Fremført 
til 1985- 
programmet
Generelle poster
Reserve til katastrofer  
Landbrugsforskning5,3 1> 
2,9 2)11,500
6,3000
011,500
6,30011,5 00 
6,3005,3
2,90
0
Forvaltning af programmet 1,8 3> 4,000 0 4,000 4,0001,8 0
Fordeling på verdensdele 90,0 (=100) % 4)%4>
Asien (  75) 147, 150 0,450 147,600 138,600(70,3)9, 000(4,7)
Latinameri ka C  20) 39,240 -0,086 39,154 40,175(20,39 ':-i,02D:-c,5)
Afrika (  5) 9,810 0,847 10,657 .  9,010■<-?, 2) 1,647(0,8)
I ALT 100,0 218,000 1,211 219,211
--------------20
9,5 85(95,0)9,626(5,0)
(1) I henhold til de generelle retningslinjer for 1984 var der afsat mellem 5 og 6% af de samlede midler.
(2) Svarer novenlunde til 1983-niveauet (i faste priser) i  overensstemmelse med de generelle retningslinjer for 1984.
(3) I henhold til de generelle retningslinjer for 1984 var der afsat højst 3% af de samlede forpligtelser.
(4) Beregningsmetode: "forpligtelser" minus "fremført fra 1983" divideret med "1984-programmet".

-  6 - TABEL 2
FORPLIGTELSER I 1984-PROGRAMMET - FORDELING PÅ PROJEKTER OG MODTAGERE
(i mio ECU)
Forplig­
telses-
dato
6/8484/1
5/8484/2
9/8484/3
7/8484/5
10/84 84/7
7/8484/6
12/84 84/8
10/84 84/9
12/84 84/10
12/84 84/12
12/84 84/14
12/84 84/15
12/84 84/11
12/84 84/16
3/8584/18
4/8584/20
4/8584/19
/  85 1)84/21
6/8584/24
6/85 -
6/8584/17
/ S5 1 >84/22
/ 85 1 )84/23
/ 85 D84/25Projekt 
nr.
80/26
80/31
82/11
78/23
80/15Betegnelse
MALDIVERNE - Vandforsyning og kloaknet  
THAILAND - Spredning af landbrugsafgrøder NE  
COLOMBIA - Genopbygning  
BOLIVIA - Genopbygning  
NEPAL - NASC  
JUNAC - Fødevarestrategi og -sikkerhec  
BOLIVIA - Mikroprojekter i  landdistrikter  
LAOS - Vandforsyning  
INDIEN - Kunstgødningsleverancer  
THAILAND - Chi Basin  
B.C.I.E.
ANGOLA - Fiskeforarbejdning  
INDONESIEN - Mindre kunstvandingsanlæg  
PAKISTAN - Veje (flygtninge)
INDIEN - Vandkontrolsystemer  
THAILAND - Planlægning  
BESATTE OMRÅDER - Håndværksfag  
BANGLADESH - Udvikling af landdistr., Rangpur  
BHUTAN - Vandforsyning  
UDENLANDSKE EKSPERTER  
FORSKNINGSINSTITUTTER  
PAKISTAN - Større kunstvandingsanlæg  
YEMEN - Produktion af sædekorn og frø  
ANGOLA - Vandforsyning
Supplerende foranstaltninger
JUNAC - Landbrugsundersøgetser  
CATIE - Forskningsstøtte  
SYDYEMEN - Oversvømmelser i  Dhalla  
BOLIVIA - Abapo Izozog-projektet  
THAILAND - Huai-Mong
I ALTAsien
1/7
4/9
5/0
1/2
45,0
5,0
7,3
15.0 
2,0 
2,0
27.0 
4,5
10,0
5,8
138,6-.Latin-
amerikaAfrika
7,0
12,5
20,0
0,255
0,040
0,380
40,175Kata­
stroferAndre
6,763,9
3,4
2,25
9,01 -4,0
4,0
6,3
0,200
11,5 10,3
(1) Afgørelse forventes truffet i  tredje kvartal af 1985.

- 7 -
1.2 Analyse af midlernes fordeling pa regioner og sektorer og finansie­
ringens sammensætning
Regioner
De bevillinger i  1984-programmet, der var øremærket til bestemte ver­
densdele, er blevet fordelt på 11 asiatiske lande (Maldiverne, Thailand,  
Nepal, Laos, Indien, Indonesien, Pakistan, Bangladesh, Butan, Den  
arabiske Republik Yemen og de besatte områder), et latinamerikansk  
land (Bolivia), to latinamerikanske regionale institutioner og et  
afrikansk land (Angola).
I 1984 er der indgået forpligtelser for 24,2% af disse midler til de  
mindst udviklede lande (Maldiverne, Nepal, Laos, Bangladesh, Butan  
og Den arabiske Republik Yemen), hvilket er en iøjnefaldende stigning  
i  LLDC's andel af forpligtelserne i  forhold til tidligere år, se  
tabel 3.
TABEL 3 FORPLIGTELSER I 1984-PROGRAMMET TIL FORDEL FOR LLDC’s  
(Artikel 930 - eksklusive generelle poster)
Landegruppe 1976
1 000 ECU-83
%1984
1 000 ECU %
LLDC's 139,040 15,8 45,400 24,2
Andre ikke-associerede
udviklingslande 742,445 84,2 142,385 75,8
I ALT 881,485 100,0 187,785 100,0
Forpligtelsernes fordeling på de enkelte lande i  1984-programmet og  
foregående programmer fremgår af kapitel 2.1, tabel 5.

-  8 -
Fordeling pa sektorer
I overensstemmelse med Rådets forordning 442/81 var 1984-programmet  
igen koncentreret om landbrugssektoren. Det fremgår af TABEL 4, at  
75,1% af projekterne direkte vil bidrage til at øge landbrugsproduk­
tionen. Når der ses bort fra projektet vedrørende genopbygning af  
boliger i  en jordskælvsramt by i  Colombia (finansieret af bevillinger  
afsat til katastrofehjælp), er alle de øvrige projekter lokaliseret  
i  landdistrikter og bidrager enten direkte eller indirekte til at øge  
landbrugsproduktionen (transport, bankvæsen, industri i landdistrikter)  
eller til at forbedre levevilkårene for landbefolkningen (vandforsy­
ning, uddannelse).
TABEL 4 FORPLIGTELSER I 1984-PROGRAMMET - FORDELING PÅ SEKTORER
SektorAntal
forpligtelsermio ECU %
Landbrug 157,635 75,1
heraf:
Integreret udvikling i  landdistrik. 2 (39,500) (18,8)
Produktion 6 * (67,955) (32,45
Kunstvanding 5 (34 , 830) (16,6)
Fiskeri 1 (  6,760) (  3,2)
Forskning 2 * (  6,34G) ( 3,0
Serviceydelser i  landdistrikter  
(generelt)2 * (  2,200) (  1,1)
Offentlige serviceydelser17,050 8,1
heraf:
Transport 2 -  - (  7,400) (  3,5)
Vandforsyning og sanitære forhold 4 (  9,650)- (  4,6)
Sociale ydelser 8,900 4,3
heraf:
Uddannelse 1 (  5,000) (  2,4)
Boliger 1 (  3,900) (  1,9)
Industri 1 !  2,000 1,0
Handel og bankvæsen 1 i 20,000 9,6
Ikke nærmere specificeret (projektfor-1 4,000 1,9
beredelse og -overvagelse) i
I ALT 28f
209,585 - ■  100,0
* heraf en supplerende forpligtelse.  
** heraf to supplerende forpligtelser.

Samfinansiering med andre bistandsydere ,
Af de 23 forpligtelser, der blev indgået for nye projekter under  
1984-programmet (heri ikke medtaget supplerende foranstaltninger  
og forpligtelsen vedrørende projektforberedelse og -overvågelse)  
var der i  seks tilfælde tale om projekter, der blev samfinansieret  
med andre bistandsydere. I 4 tilfælde (84/1, 84/7, 84/21 og 84/23)  
var samfinansieringspartnerne EF-medlemsstater (Forbundsrepublikken  
Tyskland, Det forenede Kongerige, Nederlandene, Italien); i  de sidste  
to tilfælde (84/9 og 84/16) var der tale om internationale insti­
tutioner (UNICEF, UNHCR).  I projekt 84/1 deltog Saudi Fund som tredje  
samfinansieringspartner.
De samfinansierede projekter beløb sig til i alt 104 mio ECU, hvoraf  
EF bidrog med 44,7 mio ECU (43%), EF-medlemsstaterne med 17,0 mio  
ECU (16%) og andre institutioner med 30,2 mio ECU (29%). Resten blev  
finansieret af modtagerne.

-  10  -
2. Aktiviteter i 1984
2.1 Analyse af forpligtelser og udbetalinger pr. 31. december 1984
De samlede forpligtelser til faglig og finansiel bistand til ikke-  
associerede udviklingslande, der er indgået under artikel 930 i  
budgettet fra 1976-1984, andrager 1  208,7 mio ECU.
Midlerne er fordelt på 17 asiatiske lande og 3 regionale institu­
tioner i Asean, 8 latinamerikanske lande og 10 latinamerikanske  
institutioner samt tre afrikanske Lande. Endnu tre lande (Bolivia,  
Colombia og Den demokratiske Folkerepublik Yemen) har modtaget  
katastrofehjælp, der også finansieres under artikel 930. Hidtil har  
således i  alt 30 ikke-associerede udviklingslande og 13 regionale  
institutioner været omfattet af programmet.
Fordelingen af de samlede forpligtelser på lande fremgår af TABEL 5.
Der blev i  1983 oprettet en ny budgetpost (artikel 958 - særordning  
til bekæmpelse af sulten i  verden), som blev videreført i  1984.  
Midlerne under denne post skulle gå til AVS-gruppen (landene i  Afrika,  
Vestindien og Stillehavet) samt til landene i  det sydlige og østlige  
middelhavsområde og de ikke-associerede udviklingslande. Hvad angår  
AVS-staterne kunne der under artikel 958 finansieres projekter, der  
faldt uden for rammerne af Lomé-konventionen, medens artiklen hvad  
angår de ikke-associerede udviklingslande, mere eller mindre dækkede  
samme aktionstyper som dem, der gennemføres inden for rammerne af  
artikel 930. I praksis gav artikel 958 derfor mulighed for at stille  
yderligere begrænsede midler til rådighed for disse lande.
For at give et så komplet som muligt billede af situationen er der  
i  nedenstående TABEL samt i  DIAGRAM I medtaget projekter, der er  
finansieret under artikel 958.

TABEL 5
FORDELING AF FORPLIGTELSER PÅ MODTAGERE, 1976-1984 (mio ECU)
1976 
- 8019811982 1983 1984 I ALT ' 
1976 
- 84Art, 930 Art.958 Art,930 Art. 958
I. NORMALE PROJEKTER
Afghanistan 1.0---- --1.0
Bangladesh 32.712.0023.6017.0 7.0 27.0 -119.3
Bhutan --3.40 - - 4.5 -7.9
Burma 5.95.50-2.50 - - -13.9
Ki na ---6.00 - - -6.0
Indien 86.436.0046.0064.50 - 60.0 -292.9
Indonesi en 26.612.0011.6721.20 - 7.3 -78.77
Laos 4.1--- - 1.2 -5.3
Maldive rne 0.5--- - 1.7 -2.2
Nepal 5.2-3.705.30 3.3 5.0 5.027.5
Pakistan 24.312.00 -7.80 - 10.0 -54.1
Filippinerne 8.07.10-- - - -15.1
Sri Lanka 21.7--20.00 - - -41.7
Thai Land 20.52.2017.2126.74 -14. " i - 80.75
Vietnam 2.4---- --2.4
Vestbredden + GAZA -1.65--- 2.0 -3.65
Nordyemen 3.15.20-2.74 - 5.8 - 16.84
ADB 4.31.00--- --5.3
ASEAN 0.97.100.037.50 - --15.53
Mekong-komiteen 0.4--0.75 - --1.15
Asien, i  alt> 248-0101.75105.6118£03 10.3 138.6 5.0 791.29
Bolivia 8.7--16.00 —12.880 12.0 49.580
Costa Rica --18.00 -- --18.0
Den dominik.  Rep. --12.00 -- -6.018.0
Ecuador 2.93.00 -- - -5.9
Haiti 12.9-6.60-2.43- 21.93
Honduras 14.8-16.909.00 - - -40.7
Ni caragua 2.88.259.803.66 - - -24.51
Peru 2.0--11.60 - - -13.6
Anden-pagten/JUNAC 8.65.030.686.06 - 7255 -27.625
BCIE 3.23 -- 20.0 -23.23
CATIE 1.87 -- - 0.040 -1.91
CFAD (Solidarios) 1.8--- - - -1.8
CIM ---1.40 - - -1.4
CIMMYT --2.00 - - -2.0I DB 2.0--- - _2.0IICA -1.60-- - - •1.6INCAP 1.8--- - — 1.8
1.20.53-- - - -1.73Latinamerika, i  alt 64.618.4165.9847.72 2.43 40.175 18.0 257.315
Angola 
Mozambique  
Zimbabwe 
Afrika, i  alt1.4
3,0
14,518.9-8.75
10.66
19.419.075
9 . ”075-9.01
9I0» . ·■-19.1622.735
.  14.5
T O V 5
NORMALE PROJEKTER  
I ALT331.5120.16191.00238.825 12.75187.785 23.0 1105.00

(forts.)
19761981198219831984 I ALT
- 80 1976-84
II. GENOPBYGNING EFTER
KATASTROFER
Angola-- -2.0- 2,0
Bolivia - ---3.4 3.4
Colombia- ---3.9 3.9
Den dominik. Rep. 4.8- -““ 4.8
Dom. Rep./Haiti- --1.50 - 1.5
Ecuador -- 2.85 - 2.85
Honduras --1.60T ' - 1.6
Indi en 10.97.004.00 -- 21.9
Mozambique --~ fT i2.50 - 2.5
Nicaragua 2.5 1.6Cr ' — 4.1
Pakistan -2.70 --4.0 6.7
Peru 1.5- --- 1.5
Sri Lanka 3.0---- 3.0
Nordyernen ---2.55 - 2.55
Sydyemen --2.50 -0.2 2.7
Zimbabwe 4.0--- 4.0
Mellemamerika 1.1---— 1.1
Genopbygning efter 27.89.709.7011.4011.50 7ÏÏ7T
katastrofer, i  alt
III. LANDBRUGSFORSKNING...
CIAT 2.951.401.601.701.7 9.35
CIP 1.50.800.900.951.0 5.15
ICRISAT 5.551.201.301.401.6 11.05
IRRI 4.01.501.701.801.8 10.8
ISNAR- - -0.150.2 0.35
Forskning, i  alt 14.04.905.506.006.3 36.7
IV. SÆRLIGE POSTER
Ekstern ekspert-
bistand
Særlige poster,6.03.504.004.04.0 21.5i  alt
Samlede indgåede
forpligtelser 379.3138.26 21Q20272.955232.5 85 1233.300
(I + II + III + IV
(1) Honduras/Nicaragua - genopbygning af bro - bistand Ligeligt fordelt  
mellem de to lande.

- 13 -
UDBETALINGER
Opmærksomheden henledes pi aspekterne i  forbindelse med udbetalin-  
gerne af de midler, hvorfor der er indgået forpligtelser. Disse kan  
betragtes som en kvalitativ indikator for, hvor hurtigt projekterne  
gennemføres og kan danne grundlag for beregningen af fremtidige ud­
betalinger og for de beløb, der skal afsættes i  fremtidige budgetter.  
Som tidligere nævnt kan der disponeres over bevillinger, der er fastsat  
i  et årsbudget, i  det pågældende år eller i  det efterfølgende år.
For at anskueliggøre betalingssituationen så realistisk som muligt  
indeholder nedenstående analyse kun udbetalinger og forpligtelser  
for samme kalenderår; tabellen viser den procentdel af årlige for­
pligtelser, der er kommet til udbetaling ved udgangen af 1984.
TABEL 6: Forpligtelser og udbetalinger fordelt på kalenderår
I
!  Kalenderår Forpligtelser  
i  mio ECUUdbetalinger  
i  mio ECU------------------ ^
Ud
betalinger i  % !  
af forpligtelserne
1976 21,7 21,1 97
1977 44,8 34,9 78
1978 29,7 21,7 73
1979 117,9 98,4 83
1980 133,6 101,0 76
1981 153,6 76,3 50
1982 '  135,1 43,8 32 ·
19S3 227,5 96,1 42
1984 249,3 7,7 3
I ALT 1976-84 1.113,2 501,0 45,0
Det fremgår klart, at over tre fjerdedele af forpligtelserne i  
perioden 1976-1980 allerede var kommet til udbetaling.

- 14 -
FORDELING AF FORPLIGTELSER PÅ KALENDERÅR
Stigningen i  de beløb, for hvilke der i  hvert regnskabsår (1. januar-  
31. december) indgås forpligtelser, er vist i  DIAGRAM 1. Det illustre­
rer den iøjnefaldende stigning, især inden for de sidste tre år, hvor  
55% af alle forpligtelser blev indgået (hvis forpligtelserne under  
artikel 958 medtages, er tallet 57%).
DIAGRAM I:  Forpligtelsers fordeling på budgetår (artikel 930 og 958)
MioECU
240
200
160
120
80
40241.0
YZZZÅ = Artikel 930  
Artikel 958
1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 budgetår

- 15 -
Projekterne startes sjældent samme Ir som forpligtelserne indgås,  
fordi de endelige forhandlinger og undertegnelsen af finansierings­
aftalerne først kan indledes, når Kommissionen har truffet sin  
afgørelse på basis af en favorabel udtalelse fra finansieringsud­
valget. Derfor er udbetalingerne nødvendigvis lave i  det år, hvor  
forpligtelsen er indgået. Analysen viser imidlertid, at der i  
gennemsnit for alle forpligtelser i  perioden 1976-84 var udbetalt  
58% af midlerne i  de første tre år efter forpligtelsens indgåelse  
og 78% i  de første fem år.
DIAGRAM II viser den gennemsnitlige udbetalingstakt fordelt på år  
efter forpligtelsernes indgåelse:
DIAGRAM II: Fordeling af udbetalinger på år efter forpligtelsens indgåelse  
(gennemsnit 1976-84)
Udbetalinger
A
r efter v 
forpligtelsens  
iridgåelse

- 16 -
2.2 Forberedelse af og tilsyn med projekter
Selv om der i  forbindelse med de enkelte projekter ofte ydes særlig  
ekspertbistand, dækker denne ikke forberedelse af nye projekter,  
og det er heller ikke altid tilstrækkelig garanti for, at projektet  
gennemføres under de bedst mulige forhold.
Derfor er et mindre beløb af programmets samlede midler til ikke-  
ass. u-lande afsat til faglig bistand, enten kortvarig bistand eller 
langvarig hjælp til forberedelse, gennemførelse af og kontrol med  
projekter, især i  de lande, hvor de sociale, økonomiske eller admi­
nistrative problemer er størst.
I 1984 blev næsten al kortvarig ekspertbistand stillet til rådighed  
på grundlag af en rammeaftale mellem Kommissionen og en europæisk  
organisation, der repræsenterer hovedparten af rådgivningsfirmaerne  
i  medlemsstaterne.
Selv om der er indgået globale forpligtelser for at dække omkostnin­
gerne i  forbindelse med denne aftale senere og udvidelser heraf,  
bliver størstedelen af midlerne først udbetalt, når de pågældende  
arbejdsopgaver er udført. For at vise en mere relevant fordeling  
af anvendelsen af disse bevillinger indeholder tabellen i  BILAG 2  
den kortvarige ekspertbistand, der reelt blev udført i  1984 i  hen­
hold til rammeaftalen, selv om den globale forpligtelse til dækning  
af disse udgifter blev indgået i  1983 og var medtaget i  tallene  
i  den 7. beretning om gennemførelsen af den finansielle og faglige  
bistand til fordel for ikke-ass. u-lande.

- 17 -
Bevillingen til ekstern ekspertbistand dækker endvidere installa­
tions- og driftsudgifter i  forbindelse med udviklingskonsulenter,  
der er etableret i  visse modtagerlande. Disse konsulenter har til  
opgave at føre tilsyn med EF-finansierede projekter i  deres region  
og om nødvendigt hjælpe de lokale administrationer med at forberede  
og gennemføre disse projekter.
Ved udgangen af 1984 var der ansat fem sådanne konsulenter ved Kom­
missionens regionale delegationer i  Bangkok, New Delhi og Caracas.  
Herudover er der på basis af kontrakter med to rådgivningsfirmaer  
oprettet en fuldtidskonsulenttjeneste i  forbindelse med projekter,  
der gennemføres i Honduras og Haiti/Den dominikanske Republik

- 18 -
3. EVALUERING
3.1 Generelle betragtninger
I den 7. beretning (for 1983), kapitel 4 "Konklusioner" understre­
gedes behovet for at gennemføre evalueringer, især efter projek­
ternes gennemførelse. Gennem sådanne evalueringer vil der blive  
tilvejebragt nyttige oplysninger om projekternes virkninger, og  
dette er meget værdifuldt ved planlægningen af fremtiden.
Som allerede nævnt vedrørte størstedelen af de afsluttede projekter,  
der er finansieret under artikel 930,aktiviteter, som kunne gennem­
føres på forholdsvis kort tid f.eks. undersøgelser, forskningsopga­
ver, leverancer af materiel. Derimod gennemføres de egentlige  
udviklingsprojekter, især projekter vedrørende udvikling af land­
distrikter, over en meget længere periode. Derfor er der kun et  
begrænset antal projekter, hvorfor der kan foretages en evaluering.  
Denne situation ændres, dog gradvis, hvilket ses af det stigende  
antal evalueringsaktiviteter i  forbindelse med projekter, der er  
gennemført under artikel 930.
Der findes en række forskellige midler til at analysere kvaliteten  
af projekter og de opnåede resultater med det formål at forbedre  
projektet samt programmet for en given sektor eller et helt land.  
Periodiske projektrapporter, besøg og drøftelser under missioner,  
møder med rådgivningsfirmaer og projektledelse, konsultationer på  
regeringsplan, koordination med medlemsstaterne indgår f.eks. i  
evalueringen. Alle disse metoder er i  vidt omfang blevet anvendt.
I det følgende anvendes udtrykket imidlertid i  den betydning, som  
det i  dag sædvanligvis har i  international sammenhæng, og som kan  
beskrives således:

- 19 -
Evaluering betyder en systematisk og objektiv vurdering af projekter  
med det formål at forbedre igangværende og fremtidige aktiviteter.  
Systematisk betyder i  denne sammenhæng, at der må opstilles gene­
relle evalueringskriterier, inden evalueringen påbegyndes, og disse  
må derefter anvendes konsekvent. Objektiv betyder, at de eksperter,  
der foretager evalueringen, har ret og pligt til at fremlægge  
resultater og problemer uden forskel, analysere årsagerne og om  
nødvendigt kritisere alle involverede parter.
Fremtidsudsigter for evalueringen
En eventuel fremtidig udvidelse af evalueringsaktiviteterne i  for­
bindelse med den bistand, der ydes de ikke-associerede lande, må  
ses i  sammenhæng med selve bistandens størrelse.
Evalueringer af individuelle projekter vil sandsynligvis fortsat  
være den vigtigste evalueringsform. Disse evalueringer kan have  
tre hovedmål:
- at fastlægge foranstaltninger, der vil kunne stabilisere de hidtil  
opnåede resultater ved projektet
- at udvide resultaterne til at omfatte andre relevante geografiske  
områder
- at ændre projektets sammensætning og indhold.
Instrumentel le evalueringer kan også være af nogen betydning, når  
man ønsker at forbedre den fremtidige bistands virkninger. I denne  
forbindelse vil den bistand, der er stillet til rådighed for inter­
nationale landbrugsforskningsinstitutioner, blive genstand for en  
evaluering i  den kommende periode.
Endvidere kan sektorielle evalueringer være nyttige, især når de  
er koncentreret om lande, hvor EF-bistanden udgør et væsentligt  
bidrag til udviklingen af en bestemt sektor. Til eksempel: I hvilket  
omfang bidrager Kommissionens aktiviteter til at øge Bangladeshi  
selvforsyning med fødevarer, og hvorledes kan de fremtidige aktivi­
teter tilrettelægges, således at dette bidrag øges.

-  20  -
3■2 §i_eksemgel 2._EvaLuering_af_bomuLdudviklingsgroiektet_i_BAN6LADESH  
Baggrund
Bomuld er en traditionel afgrøde i  det østlige Bengalen, men bomulds­
arealet blev gradvis formindsket i  koloniperioden inden 1947, og  
pakistanerne gjorde ikke nogen indsats for at rette op på denne  
situation. Efter uafhængigheden i  1973 blev Bangladesh Cotton Deve-  
lopment Board (CBD - bomuldsudviklingsrådet) oprettet. Efter et  
pilotprojekt blev den kommercielle bomuldsproduktion påbegyndt i  
1977. Med henblik på at udvide bomuldsproduktionen i  Bangladesh  
blev der på grundlag af en undersøgelse i  1979, der var finansieret  
af UK, udarbejdet et projekt, der skulle finansieres af Kommissionen  
(NA/80/7, 6,5 mio ECU, varighed 3 år). Formålet med dette projekt  
var at øge den lokale produktion og således mindske afhængigheden  
af bomuldsimporten med heraf følgende besparelser i  fremmed valuta;  
hertil kom de sociale aspekter i  forbindelse med øget indtjening  
af kontanter for de mindre landmænd.
Projektet blev iværksat i  juli 1982 og omfattede fire elementer:
- markedsundersøgelser med henblik på at bestemme sorter, dyrknings­
metoder og skadedyrsbekæmpelsesforanstaltninger
- etablering af opformeringsbrug
- uddannelse af arbejdere, landmænd og "counterparts"
- forbedring af egreneringskapaciteten.
Fremskridt_og_resultater
Ved en mission i  september 1984, der tog sigte på at undersøge  
mulighederne for at videreføre arbejdet inden for denne sektor,  
blev det konstateret, at det trods de opnåede resultater ikke var  
lykkedes at øge bomuldsproduktionen som planlagt. Der blev derefter  
tilrettelagt en evalueringsmission, som skulle foretage en nærmere  
undersøgelse af
- projektets resultater
- årsagerne til nedgangen i  den samlede bomuldsproduktion i  landet.

-  21  -
Missionen havde endvidere til opgave at vurdere behovet og forud­
sætningerne for en mulig anden fase af projektet.
Evalueringsmissionen omfattede en agro-økonom, en bomuldsekspert  
og en post-harvest ekspert. De tilbragte en måned i  Bangladesh og  
forelagde deres rapport til Kommissionen i  april 1985. To lokale  
embedsmænd deltog i  evalueringen.
De vigtigste konklusioner var:
- Resultaterne af markundersøgelserne, ,  der var gennemført af den  
faglige bistandsgruppe, var udmærkede i  nogle tilfælde, mindre  
overbevisende i  andre, hvilket til dels skyldtes problemer i  de  
menneskelige relationer og koordineringsproblemer blandt de for­
skellige involverede institutioner
- Opformeringsbrugene var etableret, skønt der havde været en del  
leveranceforsinkelser
- Uddannelsesaktiviteterne i  udlandet var stærkt forsinket som følge  
af administrative problemer. Uddannelsesaktiviteterne på stedet  
blev hæmmet af mangelen på kompetente lærere
- Egreneringskapaciteten var ikke blevet forøget til det planlagte  
niveau, fordi det ikke havde været muligt at udvikle en lille,  
lokalt konstrueret save-egreneringsmaskine. Den udsendte ingeniør,  
der skulle bistå hermed, havde fuldstændig utilstrækkelige kvali­
fikationer.
De største problemer for bomuldsproduktionen skal søges inden for  
afsætning, agroøkonomi og egrenering; landmændene havde problemer  
med at opnå tilstrækkelige priser for deres bomuld og blev ikke  
ordentligt instrueret af konsulenttjenesten.
Ikke desto mindre blev det konkluderet, at projektets oprindelige  
mål stadig kunne realiseres, såfremt der blev truffet visse foran­
staltninger for at fjerne de eksisterende flaskehalse:

-  22  -
- Der ma tilvejebringes en bedre koordination blandt de forskellige  
organer, der er involveret i  produktion og afsætning af bomuld.  
Landbrugsministeriet skal tage aktiv del heri, idet en repræsen­
tant fra dette ministerium skal være formand for et koordinations­
udvalg, der skal sti for projektets gennemførelse. Et nyligt  
etableret UNDP-projekt inden for frøforskning skal også inddrages.
- Afsætningssystemet for bomuld skal reorganiseres, således at land­
mændene får en rimelig pris for deres produkter. Et system med  
interventionsopkøb, der foretages af CDB (bomuldudviklingsrådet),  
skal medvirke til at øge produktionen.
- Egreneringskapaciteten skal forbedres med heraf følgende kvali­
tetsforbedringer.
Konsekvenser
På grundlag af konklusionerne i  ovennævnte evaluering drøftede en  
mission fra EF-Kommissionen ved en af de regelmæssige konsultationer  
projektsituationen med Bangladesh's myndigheder i  maj 1985. Begge  
parter kom til det resultat, at det var ønskeligt at udvide projek-  
tet. Ved hjælp af de midler, der endnu ikke er udbetalt fra projek­
tets første fase, vil det være muligt at videreføre dette indtil  
februar 1986, således at opformeringsbrugene vil være tilstrækkeligt  
udstyret, og uddannelsesforanstaltningerne vil være afsluttet.
Der overvejes en ny fase, der skal have til formål at konsolidere  
frøproduktionen og øge bomuldsproduktionen ved hjælp af en forbedret  
konsulenttjeneste og et bedre afsætningssystem.
Som resultat af konsultationerne har Bangladesh allerede forpligtet  
sig til at tilvejebringe de fornødne ændringer i  afsætnings- og  
organisationsstrukturen:
- Interventionssystemet vil blive indført snarest muligt; de offi­
cielle bomuldspriser vil blive fastsat på et niveau, der tilskynder  
landmændene til at plante bomuld, og priserne skal offentliggøres  
inden såsæsonens start.

- 23 -
- Der vil blive truffet de fornødne foranstaltninger for at koordi­
nere bomuldsudviklingspolitikken pi nationalt plan gennem et  
koordinationsudvalg, der vil få en repræsentant fra landbrugsmi­
nisteriet som formand.
!^2D!iiy§i2Q§E
Gennemførelse af projekter inden for landbrugssektoren er forbundet  
med særlige vanskeligheder: traditionelle sociale og økonomiske  
strukturer i  et landbrugssamfund, der hovedsagelig er subsistens­
orienteret, mi respekteres, og det er først muligt at få et overblik  
over disse i  projektets forberedelsesfase. Derfor er ikke kun  
løbende kontrol og tilsyn, men også regelmæssige evalueringer fore­
taget af uafhængige eksperter vigtige for at sikre, at et projekt  
gennemføres med vellykket resultat. Specielt inden for landbrugs­
sektoren er det nødvendigt med en fleksibel strategi for at kunne  
foretage eventuelle tilpasninger af projekterne på baggrund af de  
periodiske evalueringer.

BILAG

BILAG 1
Fordeling af udbetalinger (artikel 930) pa kalenderår
Kalenderår Forplig­
telser 
Mio ECU1977
Mio ECU %Udbetalinger i  
1978 1979 1980  
Mi o ECU % Mi o ECU % Mi o ECU %kalenderår
1981
Mio ECU %1982
Mio ECU %1983 
Mio ECU1984
% Mio ECU %Samlede udbe­
talte midler -  
1976-84 
Mio ECU %
1976
■  I l197721,76,7 31 3,3 15 4,0181,3 6 2,1101,462,090,3121,197
44,8- 4,6 10 5,5129,8 22 6,8153,272,862,2534,978
1978 29,7- - 5,5191,9 6 4,5152,894,4152,6921,773
1979 117,9 - - 3,7324,3 21 30,62615,21314,51210,1998,483
1980 133,6 - - --1,7 1 41,83128,72115,61213,210101,076
1981 153,6 - - --«1,9112,38 '52,13410,0776,350I
1982 135,1 - - --- --3,328,7 631,82443,8P2
1983 227,5 -. --- ----28,71367,43096,142
1984 249,3 - - --- ------7,737,73
r ALT 1.113,2 6,7 -7,9 - 18,7 - 39,0 87,7 66,9 - 128,8 - 145,3 - 501,054

- 32 -
BILAG 2
EKSTERN EKSPERTBISTAND
Foranstaltninger finansieret efter udarbejdelsen af den 7. gennemførelsesbe­
retning - situationen pr. 31.12.84.
1* Kortvarige undersøgelser og ekspertbistand
Land
Angola
Ecuador 
Thai land 
Pakistan
Kina
Nepal
Indien
Mogambique
Den dominikanske Rep.  
Columbia
Costa Rica/Honduras
Ecuador
Filippinerne
Mellemamerika
Bangladesh
Mogambique
Kina
Mogambique
Nicaragua
Kina
Mogambique
Kina
Nepal
Mellemamerika
Colombia
Den dominikanske Rep.  
PakistanBetegnelse
Fiskeprojekt NAMIBE
Herudover blev der i 1984 ydet  
følgende bistand i  henhold til den  
rammeaftale, der blev undertegnet  
i december 1983 (1)
Evaluering af Chambo-projektet  
Evaluering af projekter  
Havnen i  Karachi - gennemgang af  
udbud
Frugtoplagring
Institut for uddannelse af admini­
strativt personale  
Katast rofebekæmpelsesprojekter  
Moamba-proj ektet  
Kunstvanding  
Genopbygningsprojekt  
Flygtninge
Genopbygning af broer 
Mej eri projekt  
C.A.T.I.E.
Rangpur-projektet
Moamba-proj ektet
Oversvømmelsesvarslingssystem
Moamba-projektet
Kornoplagring
Acajounødprojekt
Moamba II
Grønsagsudplantningsplanter  
Bagmat i-projektet  
B.C.I.E.
Stillehavsområdet  
Juancho-projektet  
Dræning og saltholdighedOmkostninger (ECU)
18 000
31 000 
5 000
7 000 
34 000
63 000 
16 000 
10 000 
65 000 
11 000 
20 000 
10 000 
65 000 
80 000 
180 000 
86 000 
26 000 
7 000 
45 000 
22 000
5
31000
000
39 000 
43 000 
42 000
2
11000
000
(1) Den globale forpligtelse på 1 mio ECU, der dækker hovedparten af denne  
bistand, blev fremført som et samlet beløb i  den 7. årlige beretning.

- 33 -
Land Betegnelse Omkostninger (ECU)
Bangladesh Bomuldsprojekt 11 000
Den dominikanske Rep. Vestlige CIBA0 7 000
Bangladesh Infrastrukturundersøge Ise 5 000
Bangladesh Økonomisk oversigt 14 000
Bolivia/Pakistan Mælkeprodukter 17 000
Indonesien Udbud 4 000
Indien Tilsyn med projekter 16 000
Nicaragua Genopbygningsprojekt 9 000
Angola Udvikling, Malange 42 000
Nepal Kunstvandingsprojekter 13 000
Indien Tilsyn med/evaluering af
projekter 33 000
Colombia Udbud vedrørende en seismologisk
undersøgelse 6 000
Mellemamerika Fødevaresikkerhed 30 000
Honduras Revision (Banasupro) 21 000
Bangladesh Konsulenttjeneste i  forbindelse
med bomuldsafsætning 81 000
Honduras Identifikationsprojekt 24 000
Thai land Gennemgang af et projektforslag 7 000
Thai land edb-systemer 8 000
Asien Kunstgødnings leverancer 38 000
Costa Rica Identifikation af et projekt 39 000
Ecuador Opfølgning af Chambo-projektet 28 000
I ALT 1. 1 777 000
2. Etablerings- og driftsudgifter i  forbindelse med ekspertbistand  
ekspertbi stand
Ansættelse af eksperter til Kommissionens  
regionale delegationer (Venezuela, Thailand  
og Indien) og til bistandsarbejdet i  
forbindelse med projektgennemførelse og
-tilsyn. I ALT 2. 1  909 000
I ALT 1.+2. 3 686 000

I/272/85-DA
I
BILAG 3
Liste over projekter, der er afsluttet i  1984

- 35 -
8r
Projekt
Nr.Modtager land  
BetegnelseForanstaltningens
artSektor F i  nansi eri ngs-  
formSamlede 
omkostni nger  
(Mio ECU)EØF's bidrag Foretagne
udbetalinger
% Mio ECU %
76/4 Sri Lanka 
Mahadivulwewa  
kunstvandings-  
projektProjekt Udvikling af  
landdi stri kterAutonom 2,5 2,5 100% 100%
Formålet med dette projekt er at øge fødevareproduktionen og skabe beskæftigelse gennem anvendelse af gamle kunstvandingsreservoirer  
(beholdere), som har været ude af brug af historiske årsager, og som derfor trænger til en grundig reparation, inden de kan tages i  
brug igen. Ved hjælp af kunstvanding vil det være muligt at dyrke paddy, sojabønner og bælgplanter på et areal på ca. 480 ha, som er  
blevet fordelt mellem omtrent samme antal landmænd (1 ha pr. familie). Anlægsarbejderne omfatter genopbygning af et 20 millioner nr  
reservoir med overfald med stigbord og afløbskanal. Selv om projektet har nået de fastsatte mål ud fra en teknisk synsvinkel, viser  
en nylig gennemført kontrolmission, at det organ, der står for gennemførelsen, Irrigation Department, har undervurderet problemerne  
i  forbindelse med bosætningen. Man har derfor besluttet at stille de opsparede midler på ca. 200 000 ECU til rådighed til indkøb af  
kunstgødning for at løse nogle af problemerne.
76/6 Indonesion
Pilotprojekt ved­
rørende udvikling  
af soja og gala­
wi j aProj ekt Landbrug Autonom 1,40 1,0059% 94%
79/8I t •1 II I I 4,70 3,0064% 99%
79/8
forts.II I I II II 0,60 0,60100% 100%
Projektet vedrørte etablering af et modelbrug, som havde til opgave at udvikle effektive dyrkningsmetoder til nye bosætninger. Model-  
landbruget har udviklet sig til et større opformeringscenter for frø af forædlede soja- og andre galawijasorter i  Indonesien og har  
hjulpet omtrent 500 landmænd i  området med at producere kvalitetsfrø. Med centret er det endvidere bevist, at der kan opnas rimelige  
udbytter i  dette mindre frugtbare område ved hjælp af rigtige jordforbedrings- og bevaringsmetoder. De indonesiske myndigheder ønsker  
at anvende centret som model for et landsdækkende net af lignende galawijafrøomformeringscentre.

- 36 -
!-------
år
Pro
jekt
Nr.Modtager land  
BetegnelseForanstaltningens
artSektor Finansierings­
formSamlede 
Omkostninger  
(Mio ECU)EØF's bidrag Foretagne
udbetalinger
% Mio ECU %
77/04 Pakistan
Chasma Right Bank  
Kunstvandi ngspro-  
jektProjekt Kunstvanding i  
forbindelse  
med udvikling  
af landdistrik­
terSamfinansiering
(EØF/ADB)119,0 4,48 4% 100%
Formålet med projektet var at øge landbrugsproduktionen gennem en mere effektiv anvendelse af vand fra Indus-floden ved den eksisterende  
Chasma-dæmning i  den nordvestlige provins (NWFP).
Projektet dækker et område på ca. 570 000 acres.
Det omfatter primært anlæg af hovedkanalen (172 miles) samt et net af fordelingskanaler (320 miles), hvortil EF er blevet anmodet om at  
dække en del af omkostningerne i  lokal valuta.
77/18 INCAP
Fødevareteknologi  
og ernæringsforsk­
ningProjekt Landbrugsforsk­
ning og uddan­
nelseAutonomt 2,4 1,875% 96%
Formålet med projektet var at bistå ved udviklingen af basisfødevarer fremstillet af lokale råvarer (hovedsagelig almindelige og tropiske  
grønsager og majsmel) samt forbedring af husdyrenes ernæring gennem en bedre anvendelse af biprodukter fra landbruget og indførelse af  
billig teknologi.
EF-bidraget blev anvendt til forskningsprogrammet vedrørende basisfødevarer i  denne regionale mellemamerikanske institution. Ernærings­
eksperter er uddannet.

- 37 -
År
Projekt
Nr.Modtager land  
BetegnelseForanstaltningens
artSektor Finansierings­
formSamlede 
omkostninger  
(Mio ECU)EØF's bidrag Foretagne
udbetalinger
% Mio ECU %
78/3
IJUNAC
Undersøgelse ved­
rørende udvik­
ling af palmeolieUndersøgelse Landbrug
(generelt)Autonomt 0,4 0,4 100%
— -— ~ —  .100%
Forinvesteringsundersøgelser (feasibi l i  ty-undersøge Iser på nationalt plan i  Colombia, Ecuador og Peru og koordinationsundersøgelser pi  
regionalt plan) gennemført af rådgivningsfirmaet IRHO (F) for Andin-pagtens JUNAC og kontorer i  regionen.
I Andin-regionen er der stor mangel på olieprodukter, og tre af de fem lande rummer store muligheder for dyrkning af oliepalmer. Formålet  
med undersøgelserne var at foretage en konkret kortlægning af mulighederne for dyrkning, udvinding og afsætning af disse produkter og  
biprodukter.
Resultater: - Colombia: 9 500 ha, investeringsbehov: 65 mio US$ (Åbning af adgang til området, frø, beplantning, udvinding)
Ecuador: 3 OOO^ha, (heraf 1  500 ha statsdrevet og 1 500 ha i  enkeltparceller), investeringsbehov 30 mio US$ (åbning af  
adgang til området, beplantning, udvinding)
- Peru: 11 000 ha, investering 130 mio l)S$ (åbning af adgang til området, beplantning, udvinding).
JUNAC har underrettet de berørte medlemslande om undersøgelsernes resultater med hensyn til projekternes tekniske og økonomiske leve­
dygtighed. Projektet er allerede igangsat i  Peru (Cordepalma/Emdepalma/Cordelor) og overvejes seriøst i  Colombia. i

- 38 -
År
Projekt
Nr.Modtager land  
BetegnelseForanstaltningens
artSektor Finansierings­
formSamlede 
omkostninger  
(Mio ECU)EØF's bidrag Foretagne
udbetalinger
% Mio ECU %
78/23 BOLIVIA 
Pilotprojekt  
vedrørende ud­
vikling af Chaco  
(Abapo Izozog)Projekt Landbrug 
(kunstvanding  
og dræning)Parallel samfin­
ansiering med  
IDB15,00 1,9 12,7  
(+ 0,38)94,8
______________
Dette p
rojekt, der er samfinansieret med IDB, som forvalter projektet og EF's bidrag) vedrører bosætning og opdyrkning af udyrkede  
arealer i  det bolivianske Chaco-område. Projektet er første fase i  et omfattende program, der tager sigte på at bosætte ca. 25 000  
familier, kunstvande ca. 200 000 ha med henblik på dyrkning af hvede, soja, bomuld, ris samt opførelse af et vandkraftværk. Projektets ;  
mål er mere beskedne: etablering af ca. 300 mindre landbrug (1 900 personer), etablering af grundlæggende produktionsinfrastrukturer og j 
sociale infrastrukturen, uddannelse, landbrugskonsulentordning, overførsel af teknologi i forbindelse med udnyttelsen af de udyrkede  
arealer, kunstvanding og forbedring af de socio-økonomiske forhold for befolkningen i  området.
Til trods for vanskelighederne i  forbindelse med denne type projekt og de finansielle problemer (US-dollarens opskrivning i forhold til  
ECU, der har berettiget en supplerende finansiering på 0,38 mio ECU fra EF) er dette projekt næsten fuldstændig afsluttet. Ved EF's  
seneste kontrolmission i  forbindelse med projektet gav IDB udtryk for, at det er et af de bedste projekter, som dette organ har forvaltet  
i  Latinamerika. i
78/25 CFAD Projekt Kredit i  land- Samfinansieret 7,0 1,8 26% 91%
Kreditordning for distrikter med IDB
mindre landbrug
Der er tale om en kreditordning, som af institutionen SOLIDARIOS (Conseil de Fondations Américaines de Développement - en almennyttig  
organisation) via dens medlemmer kanaliseres ud til et stort antal mindre landmænd i  Latinamerika, der således får mulighed for at opnå  
kredit hos ikke-statslige institutioner. Ved hjælp af EF's finansielle bidrag har det været muligt at yde faglig bistand til forberedelse  
og forvaltning af mindre projekter samt at finansiere disse i  en række lande i Andin-pagten, Mellemamerika og pa øen Hisponiola. !

- 39 -
År
Projekt
Nr.Modtager land  
BetegnelseForanstaltningens
artSektor Finansierings­
formSamlede 
omkostninger  
(Mio ECU)EØF's bidrag  
Mio ECU %Foretagne
udbetalinger
%
79/5 Sri Lanka 
"Hydrological  
Crash Programme"VandforvaItnings-  
undersøgelseKunstvanding Samfinansieret  
med NL0,7 0,3 100%
For at kunne oprette en pålidelig og tilgængelig hydrologisk database med henblik på udformning og drift af det eksisterend  
dige Mahaweli Ganga System er der oprettet et hydrometrisk dataindsamlingssystem, der har været i  brug siden midten af 1979  
"Hydrological Crash Programme" blev gennemført af Irrigation Department i  samarbejde med det nederlandske rådgivningsfirma  
finansieret af Nederlandene, EØF og Mahaweli Authority. Næsten hele ansvaret for dette program er nu overført til Irrigatioe og fremti-  
.  Det såkaldte  
NEDECO og 
n Department.
79/25 ECUADOR
Chambo - kunst­
vandingProjekt Kunstvanding Autonom
■  ■  -  -------3,
8 2,5 66% 98%
De ecuadorianske myndigheder havde anmodet om bistand fra Fællesskabet med henblik pi udvidelse og forbedring af driften af et gammelt  
kunstvandingsanlæg, som Ecuador selv har opført i  en ugunstig stillet region i  Altipiano (befolkning i  et afsides beliggende område,  
vanskelige tekniske vilkår).
Det EF-finansierede projekt har gjort det muligt at udarbejde en langsigtet samlet udviklingsplan for området, bidraget til omlægningen  
af vandtilførselssystemet samt til en udvidelse af de kunstvandede arealer.
Da arbejderne pa hovedkanalen imidlertid har antaget større dimensioner end oprindelig planlagt, har det ikke været muligt også at yde  
den fornødne bistand til de mindre landmænd. Det overvejes derfor at finansiere en ny fase af projektet, som især tager sigte på opdyrk­
ning af arealerne, en bedre vandudnyttelse og mere generelt forbedring af de mindre landmænds indtjeningsmuligheder.
79/40 PAH0
Jordskælvsprogram Nødhjælp Autonom 1,1 1,1 100% 100%
Der er tale om et katastrofevarslingsprogram af Pan American Health Organisation, som tager sigte på at forbedre de latinamerikanske lan­
des muligheder for at reagere i katastrofesituationer, f.eks. jordskælv og cykloner, og mindske virkningerne af disse. Det nu afsluttede  
program har resulteret i  større beredskab i  PAHO's medlemslande inden for sundhedssektoren: tilvejebringelse af det tekniske og videnska­
belige grundlag for at klare katastrofesituationer (teknisk materiel, oplysningskampagner; beredskab på nationalt plan (større forudseen­
hed pa højeste plan, udformning og gennemførelse af nationale programmer). Disse foranstaltninger er gennemført med teknisk bistand fra  
EF: to eksperter, en etableret i  Washington med ansvar for Mellemamerika og Panama og en etableret i  Lima, Peru, med ansvar for Sydame­
rika.

- 40 -
8r
Projekt
Nr.Modtagerland
BetegnelseForanstaltningens
artSektor Finansierings­
formSamlede 
omkostninger  
(Mi o ECU)EF '  s bidrag Foretagne
udbetalinger
% Mio ECU %
80/1 NEPAL
Udvikling af husdyr­
avlProjekt Husdyravl 
(generelt og  
afsætning)Samfinansieret  
(ADB + andre)11,2 2,2 20% 100%
Formålet med dette projekt var a) at forbedre husdyrbestandens sundhedstilstand på nationalt plan (gennem opførelse af et centralt  
diagnosticeringslaboratorium, forbedring af den praktiske veterinærtjenestes faciliteter samt modernisering af vaccinefremstillingen),  
b) at udvikle husdyravlen og afsætningen inden for to bestemte områder (herunder tilvejebringelse af kreditter til indkøb af husdyr og  
forbedring af mælkeindsamlings- og afsætningsfaciliteter), som skal danne grundlag for fremtidige husdyrsprogrammer.
Gennemførelsen af projektet skete meget langsomt i  begyndelsen, men man har nu i  vidt omfang indhentet forsinkelsen, således at projek-  
tets mål vi l  være nået bortset fra nogle få mindre justeringer, som skyldes manglende finansiering. Projektets resultater har været mest  
lovende hvad angår aktiviteterne i  marken, herunder især mælkeindsamlingen (2,3 mio l i  1984).
80/20 HAITI
Forskning med hen­
blik på udvikling  
af landbrugspro­
duktionProjekt Vandarbejder Samfinansieret
(F)0,4 0,3 75% 100%
EF-bistanden skulle gå til finansiering af mikroprojekter, især mindre vandbygningsarbejdere for landmænd (cisterner, vandopsamling,  
boring af brønde ...). Projekterne skulle gennemføres af Madian- og Salagnac-centrene, der er forsknings- og uddannelsescentre, som ai  
bejder med de originale metoder og med at skabe bedre kendskab til og forståelse for landbefolkningen og dens produktionssystemer.  
Centrene modtager finansiel støtte fra Frankrig, som yder tilskud til deres driftsudgifter (bistand til forskning, faglig bistand ...),  
og som har forestået forvaltningen af de EF-finansierede foranstaltninger.
Projektet har været præget af bestræbelserne på at finde de fremgangsmåder, der er bedst tilpasset de lokale forhold. Arbejderne er ble­
vet gennemført på frivillig basis af landmændene selv, med bistand fra en murer og med materialer, der er finansieret af Fællesskabet.
Der er planlagt en soci o-økonomi sk evaluering af dette projekt.

- 41 -
år
Projekt
Nr.Modtagerland
BetegnelseForanstaltningens
artSektor Finansierings­
formSamlede 
omkostninger  
(Mio ECU)EF's bidrag Foretagne
udbetalinger
% Mio ECU %
80/30 I DB
Miniprojekter i  
landdistrikterProjekt Kreditter i  
landdi stri kterParallel 
samfinansiering  
med IDB
-------------------------------------------------------- _ _ J2,
0 2,0 100% 92%
Det drejer sig om et kreditprogram, der administreres af I DB via en særlig fond, med det formål at dække behovene hos mindre virksom­
heder (landbrug, håndværksindustri), som ikke har muligheder for at opnå kredit på de normale kommercielle vilkår. Udover de kreditter,  
der stilles til rådighed pa lokalt plan gennem formidlende almennyttige institutioner, omfatter programmet faglig bistand med henblik på  
at uddanne personale til at forvalte disse kreditter. Selv om EF-bistanden er anvendt (mindre projekter vedrørende produktion på agro-  
fødevareomradet) fortsættes programmet, og det forventes, at Fællesskabet inden længe vil blive anmodet om et nyt bidrag med henblik oå  projektets udvidelse.
80/31 CATIE
ForskningsstøtteUndersøgelse Landbrugs­
forskningAutonom 1,95 0,2 10% 100%
Der er gennemført en undersøgelse med henblik på at bestemme energiforbruget i  forbindelse med forskell  
detaljerede data over brændstofbalancen.ige dyrkningsmetode r og indsamle
80/38 ZIMBABWE
Intensivt genbo­
sætningsprogramProjekt Integreret  
udvikling af  
landdi str.Autonom 76,7 4,0 5,2 91,2
—
Formalet med projektet var at tilvejebringe grundlæggende infrastrukturer og udstyr til fem enkeltprojekter vedrørende hurtig genbosætnin  
af landmænd for at sikre, at de omfordelte landbrugsarealer udnyttes fuldt ud og for at garantere ca. 1 200 landfamilier tilfredsstillend  
socio-økonomiske forhold.
Projektet omfatter endvidere gavebistand på indtil 1,4 mio ECU til Agricultural Finance Corporation (AFC), således at der kan stilles 
kortsigtede og mellemlange kreditter til rådighed for landmændene.
De vigtigste landbrugsinfrastrukturer, f.eks. veje og broer, vandforsyning, jordforberedelsesarbejder og boliger er nu afsluttet. Der er  
blevet bosat i  alt 1 274 landmænd. Beløbet til landbrugskreditter er til dels blevet anvendt. Da der opstod vanskeligheder for landmæn­
dene med at tilbagebetale lan som følge af tørke, led alle projekterne under afgrødetab. Det har derfor været nødvendigt at foretage en  
gældsomlægning for landmændene.^Der vil først foreligge detaljerede regnskabsmæssige oplysninger herom, når den særlige revisionsrapport  
vedrørende de EF-finansierede lån, som i  øjeblikket er under udarbejdelse, er afsluttede.

- 42 -
8r
Projekt
Nr.Modtager land  
BetegnelseForanstaltningens
artSektor Finansierings­
formSamlede 
omkostninger  
fMio ECU)EF's bidrag  
Mio ECU %Foretagne
udbetalinger
%
81/17;IRRI forsknings­
støtteStøtte til anvendt  
forskningLandbrug Samfinans.  
(CGIAR)22,99 1,5 6,5% 100%
82/25
iIRRI forsknings­
støtteStøtte til anvendt  
forskni ngLandbrug Samfinans.  
(CGIAR)23,35 1,7 7,3% 100%
i I
i 82/26 i  CIAT forsknings­
støtte1
iStøtte til anvendt !  Landbrug
forskning !
iSamfinans.  
(CGIAR)21,37 1,6 7,5% 100%
EF yder i øjeblikket støtte til fem internationale landbrugsforskningsinstitutter. Inden for deres specialiserede områder fungerer de  
som centre for udveksling af oplysninger og udfører deres eget forskningsarbejde til gavn for deres medlemmer med det formål at undgå 
overlapning af kostbare og tidskrævende forskningsaktiviteter. ICRISAT er specialiseret i  landbrugsafgrøder i tørre zoner, IRRI i  ris­
dyrkning, CIP i  kartoffeldyrkning og CIAT i  tropiske afgrøder. ISNAR varetager endelig koordinationen af den samlede landbrugsforskning  
i  regionen. EF's bidrag til disse institutioners årlige forskningsbudgetter suppleres enten med bistand fra andre ikke-europæiske in­
dustrilande eller med bilateral bistand fra EF's medlemsstater. Selv om EF-bidraget kun udgør under 10% af disse budgetter, repræsen­
terer den alligevel en vigtig støtte til disse institutioner. EF's og medlemsstaternes bidrag repræsenterer tilsammen ca. 30% af udgif­
terene til disse aktiviteter.