A4-0073/99

Beslutning om en ny strategi for landbruget i arktiske omraader

Europa-Parlamentet,

* der henviser til forretningsordenens artikel 148,

* der henviser til traktatens artikel 39,

* der henviser til Finlands, Sveriges og OEstrigs tiltraedelsestraktater,

* der henviser til konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Luxembourg i december 1997 ((Konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i Luxembourg den 12.-13. december 1997.)),

* der henviser til sin beslutning af 18. juni 1998 om reformen af den faelles landbrugspolitik (Agenda 2000 - 1. del, kapitel III) ((EFT C 210 af 06.07.1998, s. 180.)),

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Regionalpolitik (A4-0073/99),

A. der henviser til, at de arktiske og subarktiske omraader udgoer ca. 2,5% af det udnyttede landbrugsareal og 38% af skovbrugsarealet i EU; skoven udgoer en uadskillelig del af landbrugene i de arktiske omraader, men et vaesentligt afkast fra skovbruget opnaas kun en gang for hver generation,

B. der henviser til, at i de arktiske og subarktiske omraader, i bjergomraaderne og i tyndt befolkede omraader er landbrugets betydning for bevarelsen af bosaetning og livsbetingelser i landdistrikterne helt central,

C. der henviser til, at det arktiske landbrugs styrke bestaar i et hoejt miljoebeskyttelsesniveau, et lavt antal dyr pr. hektar samt pasnings- og behandlingsprocedurer, der er etisk og dyrevelfaerdsmaessigt forsvarlige,

D. der henviser til, at forekomsten af tungmetaller og andre affaldsstoffer i den arktiske levnedsmiddelproduktion er uhyre lav, at anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler er saerdeles begraenset, hvilket skyldes den lave forekomst af plantesygdomme, at dyrenes sundhedstilstand er god, og at der ikke anvendes antibiotika til sygdomsforebyggelse,

E. der henviser til, at forekomsten af salmonella i levnedsmiddelproduktionen i visse omraader indebaerer en risiko for forbrugernes helbred,

F. der henviser til, at Europa kun kan klare sig paa verdensmarkederne med en kvalitetsbetonet produktion,

G. der henviser til, at nogle af landbrugets produktionsomkostninger er meget hoejere i de arktiske omraader end i andre omraader i EU paa grund af det lave befolkningsgrundlag, den afsides beliggenhed, den centraliserede handelsstruktur samt visse administrative hindringer,

H. der henviser til, at Agenda 2000-forslaget ved at lade kornprisen falde goer kornet mere konkurrencedygtigt end groenfoder i de lande, hvor det ikke er muligt at dyrke majs, hvilket vil foere husdyrproduktionen i en oekologisk og etisk fuldstaendig forkert retning og lede opdraettet af droevtyggere hen imod en unaturlig anvendelse af kraftfoder og korn,

I. der henviser til, at den faelles landbrugspolitik, der er indrettet efter behovene i Det Centrale Europa, hvor der findes de bedste forudsaetninger, ikke tager tilstraekkeligt hensyn til de saerlige problemer for landbrugsproduktionen i EU's arktiske og subarktiske omraader, bjergomraader og i de toerkeplagede Middelhavsomraader,

J. der henviser til, at den aarlige varmemaengde ((Den samlede aarlige varmemaengde for de dage, hvor temperaturen naar op paa mindst +5°.)) i EU svinger mellem 400° C og 3.000° C,

K. der henviser til, at de bedste vaekst- og produktionsforhold for landbruget findes i omraader, hvor den aarlige varmemaengde ligger paa mellem 2.200° C og 1.400° C,

L. der henviser til, at hoeje varmemaengder paa op til 3.000° C sammen med ringe nedboersmaengde foerer til toerkeproblemer navnlig i Middelhavsomraadet,

M. der henviser til, at EU's arktiske og subarktiske omraader omfatter Finland, Sverige nord for Stockholm, en del af Skotland og nogle Alpeomraader, hvor den aarlige varmemaengde ligger paa fra 1.300° C ned til 400° C,

N. der henviser til, at udvalget af dyrkede afgroeder naturligvis er mere begraenset i de arktiske og subarktiske omraader og i bjergomraaderne end andre steder i Europa; forarbejdningsomkostningerne til de fornoedne sorter er hoeje paa grund af den beskedne maengde;

O. der henviser til, at det gennemsnitlige udbytte bliver 400 kg mindre for hver 100° C, varmemaengden falder med,

P. der henviser til, at de producentpriser, der faas paa markederne i de arktiske og subarktiske omraader og i bjergomraaderne med hoeje produktionsomkostninger, ofte slet ikke raekker til at daekke landbrugets produktionsomkostninger, hvilket skaber usikkerhed omkring opretholdelsen af virkelyst og arbejdsmotivation i landbrugserhvervet,

Q. der henviser til, at den korte vaekst- og graesningssaeson samt det lave udbytteniveau for graes og graesning i de arktiske regioner betyder hoejere produktionsomkostninger pr. hektar og pr. dyr,

R. der henviser til, at de klimatiske problemer i EU's arktiske og subarktiske omraader med korte vaekst- og graesningssaesoner udgoer en vedvarende konkurrencehindring for landbruget i disse omraader,

S. der henviser til, at foruden de klimatiske hindringer i de arktiske omraader bidrager de spredt beliggende marker, det effektive maskineri, der er noedvendigt paa grund af det korte saanings- og hoesttidsrum, samt toerringen af korn og hoe til at oege landbrugets produktionsomkostninger,

T. der henviser til, at korn og hoe i det arktiske klima ikke kan toerre tilstraekkeligt, hvorfor det maa toerres maskinelt, hvis det skal kunne opbevares,

U. der henviser til, at Agenda 2000-forslaget med saerlig strenghed behandler de ugunstigt stillede omraader, hvor landbrugets udbytte i forvejen er lavt, og at den planlagte nedsaettelse af producentpriserne i Agenda 2000 kun delvist vil blive kompenseret, hvilket udgoer en alvorlig trussel mod viderefoerslen af det nordeuropaeiske familielandbrug i EU's arktiske og subarktiske omraader og bjergomraader,

V. der henviser til, at omkostningerne i de arktiske omraader ogsaa er hoejere paa grund af de lange transporttider og -afstande, f.eks. til havne, og paa grund af den korte isfri periode i havnene,

W. der henviser til, at kravet med hensyn til kreaturers graesning i Agenda 2000-forslaget vil vaere saerdeles vanskeligt at opfylde i de arktiske og subarktiske omraader og bjergomraaderne, fordi der skal oplagres grovfoder til hele vinteren, hvilket laegger beslag paa mindst to tredjedele af graesningsarealet,

X. der henviser til, at den foreslaaede tillaegskvote for maelk i de arktiske omraader og bjergomraaderne ikke loeser maelkeproduktionens rentabilitetsproblem og heller ikke kan betragtes som kompensation for indkomsttabet; en tillaegskvote vil presse producentprisen for maelk ned, fordi konkurrencen oeges; en oeget maelkeproduktion vil vaere problematisk i de arktiske omraader, fordi der ikke betales kompensation for prisnedsaettelsen her,

Y. der henviser til, at kreaturavlen i de arktiske egne bygger paa et godt dyremateriale og en lang opfedningsperiode paa stald, hvilket naturligvis oeger omkostningerne; det hoeje gennemsnitsresultat foraarsager hoeje enhedsomkostninger, hvilket igen foerer til, at kompensationen for producentprisen for maelk boer vaere hoejere; grovfoderet skal hoestes og -oplagres i loebet af den korte vaekstsaeson til brug i den mere end 8 maaneder lange opfedningsperiode paa stald;

1. finder det vigtigt, at foelgende konklusion fra topmoedet i Luxembourg i december 1997 gennemfoeres: »Det europaeiske landbrug skal i sin egenskab af oekonomisk sektor vaere multifunktionelt, baeredygtigt, konkurrencedygtigt og fordelt paa hele det europaeiske omraade, herunder i regioner med saerlige vanskeligheder«;

2. finder, at den naevnte konklusion fra Det Europaeiske Raad i december 1997 bedst kan gennemfoeres gennem en regionalisering af landbrugspolitikken med indarbejdelse i bestemmelserne om den faelles landbrugspolitik af saerlige foranstaltninger for EU's arktiske og subarktiske omraader og bjergomraader, hvor den aarlige varmemaengde ligger paa under 1.300° C, samt for toerkeramte omraader;

3. mener, at EU's faelles landbrugspolitik skal regionaliseres og goeres mere fleksibel, og at der med det maal for oeje skal tages hensyn til de saerlige behov i de arktiske og subarktiske omraader, bjergomraaderne og toerkeramte omraader;

4. mener, at det er vigtigt at bevare virkelyst og arbejdsmotivation i landbrugsproduktionen i hele EU, hvilket forudsaetter, at producenterne modtager stoersteparten af deres indkomst fra markederne paa grundlag af deres produktion og ikke som stoette;

5. mener, at rentabilitets- og konkurrenceproblemerne i de arktiske og subarktiske omraader og bjergomraaderne noedvendiggoer saerlige ordninger, som hovedsagelig boer finansieres af EU; mener, at opretholdelsen af EU's landbrugsproduktion i saerlig grad er truet i de arktiske omraader og i andre omraader med saerlige problemer;

6. kraever, at der ydes producenterne kompensation for det indkomsttab, som Agenda 2000 medfoerer, og at der i den forbindelse fuldt ud tages hoejde for de regionale forhold;

7. finder det paakraevet at undersoege stoettegrundlaget for den faelles markedsordning for korn for bedre at kunne afhjaelpe de faktiske tab som foelge af faldet i producentpriserne, der saerlig vil ramme de mest ugunstigt stillede produktionsomraader;

8. mener, at der boer tages hoejde for ekstraomkostninger som foelge af det permanent ugunstige klima med f.eks. en kort vaekst- og graesningssaeson, lange afstande, spredt beliggende marker og kolde vintre i den faelles landbrugspolitiks hektar- og kreaturstoette til de arktiske og subarktiske omraader og bjergomraaderne;

9. erindrer om, at selv om skovbrug traditionelt er en del af det arktiske landbrug, opnaas der kun et vaesentligt afkast en gang for hver generation;

10. fastholder sit krav i ovennaevnte beslutning af 18. juni 1998 om Agenda 2000 med hensyn til betaling af en stoette til groenfoder, som svarer til stoetten til majsensilage, i de arktiske og subarktiske omraader og bjergomraaderne;

11. mener, at de hoeje enhedsomkostninger i maelkeproduktionen noedvendiggoer en hoej kompensation til maelkeproducenterne; i forbindelse med den foreslaaede tillaegskvote til de arktiske omraader og bjergomraaderne boer der betales samme stoette som til basiskvoten;

12. er af den opfattelse, at de aendringer, der foreslaas i Agenda 2000 vedroerende beregningsgrundlaget for ekstensiveringspraemien er komplet uegnede for de arktiske produktionsforhold, og at betingelserne for at faa ekstensiveringspraemien boer aendres saaledes, at der tages hoejde for bedriftens samlede foderareal ved beregningen af ekstensiveringen, ligesom graesningskravet boer fjernes fra de snedaekkede omraader;

13. finder det paakraevet at faa klarlagt rentabilitets- og konkurrenceevnen for produktionen af oksekoed paa basis af malkekvaeg samt mulighederne for at blive omfattet af EU's kvalitetsordning;

14. anmoder Kommissionen om at redegoere for de faktiske konsekvenser, som den foreslaaede tillaegskvote vil faa for maelkeproduktionens rentabilitet i de arktiske og subarktiske omraader og bjergomraaderne, og om at tage hoejde for den skaerpede konkurrences indvirkning paa producentpriserne;

15. anmoder Kommissionen om mere aktivt at fremme varig udvikling og hoeje miljoe- og dyrevelfaerdsmaessige normer samt etiske produktionsformer i landbruget i hele EU ved at goere opfyldelse af de naevnte krav til en forudsaetning for tildeling af stoette og anmoder Kommissionen om at skaerpe betingelserne for tildeling af stoette med det formaal at mindske brugen af goedning og af plantebeskyttelsesmidler;

16. opfordrer Kommissionen til at udarbejde ambitioese maalsaetninger med henblik paa at nedbringe forekomsten af salmonella til et minimum i EU og til at saette en stopper for anvendelsen af antibiotika til sygdomsforebyggelse hos dyr med henblik paa at beskytte forbrugernes sundhed;

17. finder det vigtigt at effektivisere levnedsmiddellaboratoriernes viden i EU med henblik paa tilvejebringelse af paalidelige beviser paa levnedsmidlernes sikkerhed;

18. finder det paakraevet, at der som en forudsaetning for direkte stoette i tilstraekkeligt omfang i hele EU indfoeres godt europaeisk landmandskab, saaledes at de hoeje etiske og miljoebeskyttelsesmaessige normer i det europaeiske landbrug kan indgaa som centrale maalsaetninger i de kommende forhandlinger i WTO;

19. opfordrer Kommissionen til i forbindelse med de kommende stoettebeslutninger at tage hoejde for ekstraomkostninger, der er forbundet med toerring af korn og hoe;

20. betragter det som en livsnoedvendig forudsaetning for en rentabel produktion, at der gives tilladelse til nationale stoetteordninger for svineavl, fjerkraeavl og faareavl, der udbetales efter antallet af dyr, i de arktiske og subarktiske omraader og bjergomraaderne, hvor produktionsomkostningerne som foelge af klima- og naturforholdene er klart hoejere end i resten af Europa; overgangsperioder fjerner ikke disse permanente forhold;

21. finder det vigtigt, at der findes en loesning paa de hoejere priser paa produktionsfaktorer i visse arktiske og fjernt beliggende omraader, der er foraarsaget af den fordrejede konkurrencesituation som foelge af den administrative og markedsmaessige udvikling, og at der indfoeres midler til tilvejebringelse af aegte konkurrence i produktionsfaktorsektoren;

22. finder det vigtigt, at der tages hensyn til de store transportafstande, der oeger produktionsomkostningerne i de arktiske og fjernt beliggende omraader, i de faelles stoetteordninger;

23. mener, at landbruget i de nordligste dele af EU er af stoerste betydning ikke alene for produktionen af levnedsmidler, men ogsaa med henblik paa at bevare varierede og levende landomraader og opretholde og muliggoere beskaeftigelse og en samfundsstruktur i alle dele af landet; mener, at der er behov for en fleksibel og specielt tilpasset landbrugsstoette paa dette saerlige omraade, for at man kan bevare livet i landomraaderne og beskytte dette enestaaende miljoe;

24. anser det for vigtigt, at lokal produktion og forarbejdning, forarbejdning paa bedriften og direkte salg af produkter og diversificering af produktionen stimuleres, og at de smaa enheder stoettes; anmoder derfor Kommissionen om at undersoege mulighederne for at stoette produktion i smaa enheder og traditionelle produktionssystemer, racer og arter; mener ikke, at kvoteordningen passer til det arktiske landbrug, og er blandt andet af den opfattelse, at de frie maelkekvoter er for smaa, og at de boer aendres, saa forarbejdningen paa lokalt plan kan udvikles yderligere;

25. mener, at stoetten skal omfatte hele produktionskaeden fra raavareproduktionen til det forarbejdede produkt med henblik paa at stoette de mindre bedrifters udvikling; mener, at det nuvaerende regelsaet isaer favoriserer forarbejdning i »stor maalestok«; mener ogsaa, at stoetteordningerne maa tilpasses efter den ejerstruktur og bedriftsstoerrelse, som eksisterer i dag;

26. mener, at landbruget i subarktiske og arktiske omraader traditionelt er meget miljoevenligt, og at det stadig i hoejere grad boer tilpasses en miljoemaessig baeredygtig produktion; mener, at dette ud over en mindre belastning af miljoeet ogsaa indebaerer hensyntagen til energiforbruget i levnedsmiddelproduktionen;

27. anser det for vigtigt at opmuntre til og goere det muligt at blive boende i omraaderne og fremme tilvandring til det nordligste Europa for at hindre affolkningen; mener, at muligheden for at drive deltidslandbrug boer fremmes paa grund af de vanskelige forhold, bl.a. paa grund af den syv maaneder lange vinter og den ufrugtbare jordbund, f.eks. ved at stoette kombinationen af landbrug med andre erhverv;

28. mener, at oekologisk og groen turisme boer fremmes, og at markedsfoeringen heraf boer udvikles;

29. konstaterer, at som foelge af geografiske og klimatiske hindringer stoeder kommunikationen og transporten i de subarktiske og arktiske omraader paa betydelige vanskeligheder, der forvaerres af den sparsomme befolkning og afstandene til beboelsescentre og markeder; mener, at der er behov for stoette til transport i disse omraader;

30. mener, at der i forbindelse med produktionen af almennyttige tjenesteydelser ogsaa i fremtiden skal tages hensyn til naerhedsprincippet, der indebaerer, at medlemsstaterne fastlaegger kravene for almene tjenester; understreger, at de tjenester, der subsidieres og ydes af offentlige organer, ofte er den eneste mulighed for adgang til f.eks. kollektiv transport i de tyndtbefolkede omraader, sundhedspleje og sociale tjenester;

31. fremhaever betydningen af, at den samiske kultur og rensdyravlen udvikler sig paa samernes egne betingelser med stoette fra Faellesskabet;

32. foreslaar saerlige stoetteformer inden for rensdyravlen til investeringer og en indsats for oeget viden om produktudvikling og egen forarbejdning af rensdyrprodukter, der paa sigt kan give den enkelte rensdyravler en hoejere beskaeftigelsesgrad, samtidig med at behovet for et oeget antal rensdyr og dermed ogsaa belastningen for rensdyropdraettet begraenses;

33. opfordrer Kommissionen til at undersoege stoettemuligheder for mobile slagterier med henblik paa at undgaa unoedvendige dyretransporter og at oege rentabiliteten;

34. opfordrer til, at der ydes saerlig stoette til decentraliseret produktion og direkte markedsfoering af regionale produkter for at reducere transport over lange afstande og oege forbrugernes adgang til friske levnedsmidler af hoej kvalitet.

35. opfordrer Kommissionen til at udarbejde en daekkende redegoerelse for de biologiske forudsaetninger, der adskiller de arktiske egne og bjergegnene i EU fra andre steder i EU, og til at foretage de noedvendige justeringer i EU's faelles landbrugspolitik;

36. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen.