DA Den Europæiske Unions Tidende C 175/92

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs Udtalelse om »Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Videreudvikling af internettet Handlingsplan for iværksættelsen af internetprotokol version 6 (IPv6) i Europa«

KOM(2008) 313 endelig

(2009/C 175/17)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 27. maj 2008 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Videreudvikling af internettet — Handlingsplan for iværksættelsen af internetprotokol version 6 (IPv6) i Europa

KOM(2008) 313 endelig

Den 8. juli 2008 henviste Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs præsidium det forberedende arbejde til Den Faglige Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet.

På grund af sagens hastende karakter udpegede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg på sin 449. plenarforsamling den 3.-4. december 2008, mødet den 3. december, Thomas McDONOGH til hovedordfører og vedtog enstemmigt følgende udtalelse.

1. Konklusioner

1.1 Udvalget hilser Kommissionens meddelelse om en handlingsplan for iværksættelsen af internetprotokol version 6 (IPv6) i Europa velkommen. Udvalget er ligesom Kommissionen bekymret over den langsomme indførelse af IPv6 i Europa, og er enigt i, at der er brug for hurtig handling for at fremme udbredelsen af den næste version af internetprotokollen.

1.2 Den langsomme indførelse af IPv6 er en trussel mod Lissabonstrategien, som den iværksættes gennem i2010-initiativet (1). Den økonomiske multiplikatoreffekt, der opnås ved internetanvendelse og innovation, er af allerstørste betydning for Europas konkurrenceevne. På samme måde som bredbåndsadgang vil IPv6-adgang være en af de væsentligste drivkræfter bag internetøkonomien, og vi har allerede et efterslæb i forhold til andre dele af verden, når det gælder indførelsen af IPv6 (f.eks. anvendes IPv6 i Kina til at iværksætte projektet »internettets næste generation« (CGNI) (2)). Vi må ikke sakke endnu længere bagud i forhold til vores største handelspartnere, når det gælder overgangen til IPv6.

1.3 Udvalget hilser mange af de tiltag, der foreslås i meddelelsen, velkommen, men opfordrer Kommissionen til at melde stærkere ud om den toneangivende rolle, som EU nu bør påtage sig for hurtigt at fremskynde indførelsen af IPv6. Hvis ikke EU påtager sig en sådan toneangivende rolle, er det EØSU's opfattelse, at målet om, at 25 % af brugerne i Europa i 2010 skal kunne koble sig på IPv6-internettet, er alt for optimistisk.

1.4 Udvalget mener ikke, at der i meddelelsen gøres nok ud af de spørgsmål vedrørende privatlivets fred og sikkerhed, der rejser sig i forbindelse med indførelsen af IPv6 for at fremme »tingenes internet« (3). Disse spørgsmål er af stor betydning for EU's befolkning og skal behandles grundigt for at beskytte borgernes rettigheder og bane vejen for en accept af IPv6-standarden.

1.5 Det allerede alvorlige problem med en geografisk it-kløft i Europa vil blive forstærket ved overgangen til IPv6, hvis ikke Kommissionen gør en særlig indsats for at løse problemet og sikrer, at der rettes særlig opmærksomhed mod de dårligst stillede regioner. Der er behov for en indsats i hele EU, som sikrer, at der i alle medlemsstater er lige adgang til IPv6 så hurtigt som muligt.

1.6 IPv6 vil indvarsle en lang række nye internetbaserede teknologier og tjenester, som vil gøre livet lettere for alle borgere, men især for de dårligst stillede — de ældre, handicappede og lavtuddannede. Det er udvalgets opfattelse, at implementeringen af IPv6 i hele EU kræver en solid indsats fra myndighedernes side og ikke bør overlades til den laveste fællesnævner i form af snævre kommercielle interesser.

1.7 Udvalget gør Kommissionen opmærksom på EØSU's tidligere udtalelser om fremme af anvendelsen af internettet, databeskyttelse, sikkerhedsproblemer på internettet og den geografiske it-kløft (4).

1.8 I denne udtalelse ønsker udvalget at fremkomme med bemærkninger til områder af særlig interesse og fremsætte nogle henstillinger.

2. Henstillinger

2.1 Kommissionen bør udvise et stærkt lederskab på EU-niveau og fremme en hurtig implementering af IPv6 i hele Europa.

2.2 Et sådant lederskab skal være baseret på en overbevisende vision for nettets fremtid via indførelsen af IPv6-internet og de mange fordele for alle aktører.

2.3 Kommissionen bør arbejde tættere sammen med internetorganisationerne for at tilvejebringe en integreret strategi, der sikrer industrien, at man på EU-niveau er toneangivende, når det gælder den hurtige indførelse af IPv6.

2.4 I hele EU bør der iværksættes omfattende uddannelses- og undervisningsprogrammer, som sikrer størst mulig forståelse for IPv6-teknologien og de kompetencer, der skal til, for at den bliver en succes.

2.5 Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (5) bør anvendes til at afholde en del af omkostningerne ved overgangen fra IPv4 til IPv6 for de mindre internetudbydere og indholdsleverandører.

2.6 Rammeprogrammet bør endvidere anvendes til at fremme udviklingen af applikationer og tjenester, der vil være med til at fremme den nye standard.

2.7 For at udjævne interesseforskellene mellem aktionærerne i de internetudbydende selskaber og borgerne bør de store internetudbydere forpligtes til på EU-niveau at gå forrest, når det gælder indførelsen af IPv6 i hele EU. Fornyelse af internetudbydernes licenser bør være knyttet til forpligtelser til at tilbyde fuld IPv6-forbindelse uden begrænsninger senest i 2010 og til at sørge for grundig undervisning af kunderne i implementeringen af IPv6.

2.8 Kommissionen er nødt til at stille sig i spidsen for en målrettet indsats på EU- og internationalt plan, der skal se på de alvorlige spørgsmål vedrørende sikkerheden og privatlivets fred, der knytter sig til indførelsen af IPv6.

2.9 Udvalget anbefaler, at det potentielle problem med en geografisk it-kløft mellem dem, der har adgang til IPv6, og dem, der ikke har, tages op via mekanismen for de nationale bredbåndsstrategier (6) eller et lignende instrument. Derudover bør Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) anvendes til at støtte implementeringen af IPv6 i det omfang, det er nødvendigt.

3. Baggrund

3.1 Overblik over handlingsplanen

I den handlingsplan, der er udarbejdet for at fremme den generelle indførelse af den næste version af internetprotokollen (IPv6) inden 2010, bemærkes det, at

— det er nødvendigt meget hurtigt at implementere IPv6, eftersom puljen af IP-adresser under den nuværende protokolversion 4 er ved at være opbrugt;

— IPv6 kan danne grundlaget for innovation inden for IP-baserede tjenester og -applikationer, og er afgørende for, at Europa kan holde sig på forkant med den teknologidrevne vækst.

3.2 Internetprotokol

»Internetprotokollen« (IP) tildeler alle elementer, der kobles til internettet et nummer (en adresse), der gør det muligt for dem at kommunikere med andre elementer. Den nuværende version, IPv4, understøtter allerede over 4 mia. adresser (7). Dette er dog ikke nok til at holde trit med internettets stigende udbredelse.

Siden slutningen af 1990'erne har man gradvist indført en opgraderet protokol, IPv6 (8), men det er gået meget langsomt — IPv6-trafikken tegner sig stadig for en meget lille procentdel (>1 %) af den samlede internettrafik (9).

Man regner med, at puljen af IPv4-adresser vil være opbrugt på et eller andet tidspunkt mellem 2010 og 2012 (10). Internettets udbredelse tillige med innovationskapaciteten inden for IP-baserede netværk vil blive bremset, hvis der ikke findes en passende løsning på problemet med IPv4-adresserne.

3.3 Behov for IPv6

IPv6 vil løse problemet med adresserum på lang sigt, da IPv6-protokollen understøtter et enormt antal adresser (3,4 x1038).

IPv6 vil gøre det muligt for alle borgere, alle netoperatører og alle organisationer i verden at få det antal IP-adresser, de behøver for at kunne tilslutte et hvilket som helst apparat eller produkt direkte til det globale internet. Som kommissær Reding malende beskrev det: »… Hvis europæerne vil udnytte de seneste internetbaserede hjælpemidler, såsom intelligente etiketter i butikker, fabrikker og lufthavne, intelligente energibesparende varme- og belysningssystemer og køretøjsmonterede net og navigationssystemer, så står vi allerede over for en tusinddobling af efterspørgslen efter IP-adresser …« (11).

En undersøgelse finansieret af Kommissionen (12) har påvist dette potentiale inden for en række markedssektorer, såsom hjemmenetværk, byggestyring, mobilkommunikation, forsvars- og sikkerhedssektoren og bilindustrien.

3.4 IPv6 og international konkurrenceevne

I andre dele af verden, navnlig Asien, har der allerede været stor interesse for IPv6.

3.5 Overgang til IPv6

I en overgangsfase (der forventes at vare 20 år eller længere) vil IPv4 og IPv6 ligge i de samme maskiner og benytte sig af de samme netværksforbindelser. I denne overgangsfase vil der blive anvendt dyre mekanismer til at håndtere den afhængighed af IPv4, der stadig vil bestå: overlay-teknologier som »double stack«-protokolgrænseflader og tunnelering og workaround-taktikker som subadressering via NAT (»Network Address Translation«) og IPv4-adresseauktioner.

3.6 Aktører

Ibrugtagningen af IPv6 vil kræve inddragelse af mange aktører over hele verden:

— Internetorganisationer (f.eks. ICANN, RIR og IETF), som skal administrere de fælles IPv6-ressourcer og –tjenester.

— Internetudbyder, som på sigt skal tilbyde deres kunder IPv6-forbindelse og IPv6-baserede tjenester.

— Infrastrukturleverandører, som skal indbygge IPv6-funktionalitet i deres produkter.

— Indholds- og tjenesteudbydere (f.eks. websteder, meddelelsestjenester, e-mailtjenester osv.), som skal indføre IPv6 på deres servere.

— Leverandører af forretnings- og forbrugerapplikationer, som skal sikre, at deres løsninger er IPv6-kompatible, og udvikle produkter og tjenester, der udnytter IPv6-funktioner.

— Slutbrugere (forbrugere, virksomheder, den akademiske verden og offentlige myndigheder), som skal købe IPv6-understøttede produkter og tjenester og tage IPv6 i brug i deres egne netværk.

3.7 Udgifterne til implementering af IPv6

Det er ikke muligt at give et pålideligt skøn over, hvad det samlet set vil koste at indføre IPv6. De forskellige aktører vil kunne iværksætte IPv6 gradvist, hvilket vil medvirke til at begrænse omkostningerne.

3.8 Behovet for politisk styring på europæisk plan

De fleste aktører har i dag svært ved at se fordelene ved at gå over til IPv6. Fordelene viser sig først på længere sigt, og mange aktører har indtaget en »vent og se«-holdning.

Alt dette har resulteret i, at det trækker ud med at få indført IPv6 i større stil. Hvis der ikke gøres en aktiv indsats nu, vil »Europa [være] dårligt rustet til at drage fordel af den nyeste internetteknologi og kan stå over for en krise, når det gamle system løber tør for adresser …« (13). Markedet kunne stimuleres ved hjælp af passende politiske foranstaltninger på EU-niveau, der tilskynder enkeltpersoner og organisationer til reelt at gå videre med iværksættelsen.

3.9 Kommissionens forslag til initiativer

3.9.1 Implementering af IPv6 i hele Europa frem til 2010

3.9.2 Fremme af IPv6-adgang til indhold, tjenester og applikationer

— Medlemsstaterne skal tage IPv6 i brug på offentlige websteder og i forbindelse med e-forvaltningstjenester.

— Industrielle aktører skal overveje at benytte IPv6 som deres primære platform til udvikling af applikationer og apparater.

— Finansiering ydet gennem støtteaktioner med henblik på standardisering til forbedring af nettenes interoperabilitet.

— Opfordring til, at der så vidt muligt anvendes IPv6 i forbindelse med forskningsprojekter, der finansieres under det syvende rammeprogram.

3.9.3 Stimulering af efterspørgslen efter IPv6-forbindelse og –produkter gennem offentlige indkøb

— Medlemsstaterne skal forberede deres egne netværk til IPv6.

3.9.4 Hurtig forberedelse på iværksættelsen af IPv6

— Målrettede oplysningskampagner for forskellige brugergrupper.

— Støtte til »specifikke støtteaktioner« (under det syvende rammeprogram) for at udbrede kendskabet til den praktiske iværksættelse.

— Opfordring til internetudbydere til at tilbyde deres kunder fuld IPv6-forbindelse senest i 2010.

3.9.5 Håndtering af problemer med sikkerhed og privatlivets fred

— Kommissionen vil holde øje med, hvilke konsekvenser det får for privatlivets fred og sikkerheden, når IPv6 iværksættes mere bredt, navnlig ved høring af aktørerne, herunder myndigheder med ansvar for databeskyttelse eller retshåndhævelse.

Endvidere har især Artikel 29-Gruppen vedrørende databeskyttelse udtrykt bekymring over, om IPv6 vil kunne true privatlivets fred (14).

3.10 Handlingsplanens gennemførelse

— Det er hensigten, at handlingsplanen skal gennemføres i løbet af de kommende tre år.

— Kommissionen vil fortsat følge med i internetorganisationernes aktiviteter og om nødvendigt deltage i debatterne.

— Kommissionen vil regelmæssigt orientere Gruppen på Højt Niveau om i2010 om de fremskridt, der gøres.

4. Generelle bemærkninger

4.1 Overgangen til IPv6 er helt nødvendig, eftersom den nuværende internetprotokolstandard — IPv4 — med stor hast er ved at løbe tør for ledige adresser: Man regner med, at den eksisterende pulje af IPv4-adresser vil være opbrugt inden 2012. Hvis ikke indførelsen af IPv6 fremskyndes betydeligt, vil det lægge en bremse på udbredelsen af internettet, der vil kunne mærkes, og omkostningerne ved internetbrug vil stige som følge af, at IPv4 stadig vil være at finde på EU-netværk. Konsekvenserne af en sådan forsinkelse vil være større omkostninger inden for alle områder af internethandel, langsommere IP-baseret innovation og langsommere økonomisk vækst.

4.2 I meddelelsen bemærkes det, at overgangen til standarden har været langsom, fordi der ikke er én myndighed, der har ansvaret for at styre indførelsen af IPv6. Udvalget er bekendt med, at enkelte lande og aktører har fremmet programmer på nationalt niveau om implementeringen af IPv6, men er ikke tilfreds med den støtte, der hidtil har været til indførelsen af IPv6 på EU-niveau.

Udvalget er bekymret over, at man har satset for meget på kommercielle interesser, navnlig internetudbyderne, som dem, der skulle fremme indførelsen af IPv6. Dette er slået helt fejl. De økonomiske og sociale konsekvenser af, at IPv6-indførelsen forhales, er for store til, at det kan overlades til snævre kommercielle interesser — indførelsen af IPv6 er et anliggende for regeringerne. Kommissionen bør nu gøre sig til talsmand for, at EU i højere grad viser lederskab og ved hjælp af passende politik- og støtteinstrumenter påtager sig dette ansvar som højeste prioritet.

4.3 Det forhold, at der ikke er truffet effektive foranstaltninger vedrørende indførelsen af IPv6, er en trussel mod Lissabonstrategien, som den iværksættes gennem i2010-initiativet (1). Den økonomiske multiplikatoreffekt, der opnås ved internetanvendelse og innovation, er af allerstørste betydning for Europas konkurrenceevne. Vi må ikke sakke bagud i forhold til vores største handelspartnere, når det gælder overgangen til IPv6. Selv om nogle lande i EU har gjort en særlig indsats for at sikre, at de er IPv6-kompatible, halter EU som region bagefter andre dele af verden, når det gælder implementeringen af IPv6.

4.4 Under overskriften »Internetstyring« er Kommissionen nødt til at stille sig i spidsen for en målrettet indsats på EU- og internationalt plan, der skal se på de alvorlige bekymringer for sikkerheden og privatlivets fred, der knytter sig til indførelsen af IPv6. IPv6 kombineret med teknologier som radiofrekvensidentifikations-tags (RFID-tags) vil gøre det muligt at forbinde milliarder af objekter i netværk på »tingenes internet«, hvilket rejser alvorlige og komplekse spørgsmål vedrørende beskyttelse af personoplysninger og sikkerhed.

Vi har noteret os, at Kommissionen i starten af 2009 vil fremsætte forslag om beskyttelse af kritisk informationsinfrastruktur for at gøre os bedre i stand til at håndtere problemer vedrørende internetsikkerheden (15). EØSU henstiller derfor, at der i disse forslag indgår holdbare planer for håndtering af de nye udfordringer forbundet med indførelsen af IPv6.

4.5 Vi afventer Kommissionens anbefalinger vedrørende beskyttelse af privatlivets fred i tilknytning til RFID og forvaltningen af tingenes internet (16). Den nye IPv6-protokol vil bane vejen for en stærk forøgelse af forbindelsesmulighederne til internettet, idet utallige milliarder hverdagsobjekter (biler, tøj, værktøj osv.) på sigt vil koble op til internettet med deres egen IP-adresse. Med kommissær Redings ord så må vi takle disse risici, før vi kan udnytte tingenes internets fulde potentiale for økonomisk vækst. Særligt må vi fjerne borgernes bekymringer for at undgå, at disse nye teknologier afvises (15).

4.6 Kommissionen bør udvise et stærkt lederskab på EU-niveau og fremme en hurtig implementering af IPv6 i hele Europa. Et sådant lederskab skal være baseret på en overbevisende vision for nettets fremtid via indførelsen af IPv6-internet — »tingenes internet«, »intelligente omgivelser« (17) osv. — og de mange fordele for alle aktører.

4.7 Der skal anvendes forskellige kanaler til formidling af visionen med velvalgte budskaber rettet mod de enkelte målgrupper (internetudbydere, indholdsleverandører, applikationsleverandører og slutbrugere) i en informationskampagne i hele EU.

4.8 Indførelsen af IPv6 ville i høj grad blive lettet, hvis der iværksættes uddannelses- og undervisningsprogrammer. Teknologien er langt bedre end IPv4, men en korrekt implementering forudsætter ordentlig uddannelse. Kommissionen, regeringerne i medlemsstaterne, internetudbydere og andre førende organisationer bør sikre, at alle målgrupper har let adgang til uddannelses- og undervisningsprogrammer i IPv6.

4.9 Kommissionen bør arbejde tættere sammen med intenetorganisationerne, f.eks. ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers), RIPE (Réseaux IP Européens), RIR (Regional Internet Registries), IETF (Internet Engineering Task Force), om en integreret strategi og på EU-niveau vise it-sektoren vejen til en hurtig indførelse af IPv6.

4.10 Internetudbyderne spiller en helt afgørende rolle ved implementeringen og indførelsen af IPv6. På grund af truslen fra tale over internettet (Voice over Internet Protocol — VoIP) mod deres indtjeningsmodeller vægrer de internetudbydere, som også driver virksomhed med mobil- og fastnetstelefoni, sig desværre mod IPv6 og den revolution, den vil medføre i kommunikationen i EU. Men de snævre kommercielle interesser hos internetudbydernes aktionærer bør ikke stå i vejen for en udvikling, der er i alle EU-borgeres interesse. Sanktioner, bøder og licensreglerne bør anvendes til at forpligte de store internetudbydere til på EU-niveau at gå forrest, når det gælder indførelsen af IPv6 i hele EU. De har indflydelsen og ressourcerne til virkelig at gøre noget ved problemet.

4.11 Rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (5) bør anvendes til at afholde en del af omkostningerne ved overgangen fra IPv4 til IPv6 for de mindre internetudbydere og indholdsleverandører. Rammeprogrammet bør endvidere anvendes til at fremme udviklingen af applikationer og tjenester, der medvirker til at fremme den nye standard.

4.12 Udvalget mener ikke, at der i meddelelsen gøres nok ud af de spørgsmål vedrørende privatlivets fred og sikkerhed, der rejser sig i forbindelse med indførelsen af IPv6. Disse spørgsmål er af stor betydning for EU's befolkning og skal behandles grundigt for at beskytte borgernes rettigheder, opbygge tillid og bane vejen for en accept af IPv6-standarden.

4.13 Den geografiske it-kløft (18) i Europa vil blive endnu større ved overgangen til IPv6, hvis ikke Kommissionen gør en særlig indsats for at løse problemet. Nogle lande i EU har iværksat programmer på nationalt niveau for at sikre, at alle deres internetbrugere vil kunne koble op til IPv6 i 2010. Der er behov for en indsats i hele EU, som sikrer, at der i alle medlemsstater er lige adgang til IPv6 så hurtigt som muligt.

4.14 Udvalget anbefaler, at det potentielle problem med en geografisk it-kløft mellem dem, der har adgang til IPv6, og dem, der ikke har, tages op via mekanismen for de nationale bredbåndsstrategier (6) eller et lignende instrument. Derudover bør Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) anvendes til at støtte implementeringen af IPv6 i det omfang, det er nødvendigt.

Bruxelles, den 3. december 2008. Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg Martin WESTLAKE Generalsekretær for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(2005) 229 endelig, »i1020 — Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse«.

(2) http://www.ipv6.com/articles/general/IPv6-Olympics-2008.htm

(3) Se EØSU's udtalelser: CESE »Radiofrekvensidentifikation (RFID)«, EUT C 256 af 27.10.2007 og CESE »Tingenes internet«, EUT C 77 af 31.3.2009, s. 60.

(4) Se for eksempel EØSU's udtalelser: CESE »Informationssamfundet: computerrelateret kriminalitet«, EFT C 311 af 7.11.2001, s. 12, »Net- og Informationssikkerhed«, EFT C 48 af 21.2.2002, s. 33, »Mere sikker anvendelse af Internettet«, EUT C 157 af 28.6.2005, s. 136, »E-business/digitaliseringsinitiativet«, EUT C 108 af 30.4.2004, s. 23, »Et sikkert informationssamfund«, EUT C 97 af 28.4.2007, s. 21 osv.

(5) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013).

(6) »Højhastighedsforbindelser i Europa: De nationale bredbåndsstrategier«, KOM(2004) 369.

(7) IPv4 er nærmere beskrevet i RFC 791, 1981. RFC står for »Request for Comments«. Se »Internet Engineering Task Force« (IETF), http://www.ietf.org.

(8) RFC 2460, 1998. http://www.ietf.org/html.charters/OLD/ipv6-charter.html og http://www.ietf.org/html.charters/6man-charter.html.

(9) »Tracking the Ipv6 Migration«, aug. 2008, forskningsrapport fra Arbor Networks http://www.arbornetworks.com/en/ipv6-report.html.

(10) http://www.potaroo.net/tools/ipv4/index.html, http://www.tndh.net/~tony/ietf/ipv4-pool-combined-view.pdf.

For en tidligere vurdering med en beskrivelse af den analyse, der ligger bag, se: http://www.cisco.com/web/about/ac123/ac147/archived_issues/ipj_8-3/ipv4.html.

(11) IP/08/803, Bruxelles, den 27. maj 2008.

(12) »Impact of IPv6 on Vertical Markets«, oktober 2007 (http://ec.europa.eu/information_society/policy/ipv6/docs/short-report_en.pdf).

(13) IP/08/803, Bruxelles, den 27. maj 2008.

(14) Udtalelse 2/2002 om anvendelsen af unikke identifikationskoder i teleterminaludstyr: tilfældet IPv6, http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/docs/wpdocs/2002/wp58_da.pdf.

(15) Tale 08/336, 17/6/2008, »Seizing the Opportunities of the Global Internet Economy«, OECD-ministermøde om internetøkonomien i fremtiden, Seoul, Korea, den 17.-18. juni 2008.

(16) http://en.wikipedia.org/wiki/Internet_of_Things og http://www.itu.int/osg/spu/publications/internetofthings/InternetofThings_summary.pdf.

(17) http://en.wikipedia.org/wiki/Ambient_intelligence.

(18) KOM(2003) 65, KOM(2003) 673, KOM(2004) 61, KOM(2004) 369, KOM(2004) 380.