1.Indledning

Væksten er på vej tilbage til EU, og de europæiske økonomier nyder godt af mange gunstige faktorer på én gang. Oliepriserne er relativt lave, den globale vækst er konstant, euroen er faldet løbende, og de økonomiske politikker i Europa støtter væksten. Ifølge Kommissionens seneste økonomiske prognose, som blev offentliggjort den 5. maj 2015, forventes BNP at vokse med 1,8 % i EU (1,5 % i euroområdet) i 2015 og tage endnu mere fart i 2016 med 2,1 % (1,9 % i euroområdet).

Denne positive tendens vil dog for det meste være kortsigtet. EU står stadig over for dybereliggende svagheder som følge af krisen og den lave trend for længerevarende vækst, der allerede var til stede før krisen. Selv om arbejdsmarkedet er i bedring, ikke mindst som følge af reformerne i flere medlemsstater de seneste år, ligger arbejdsløsheden stadig på et uacceptabelt højt niveau (9,6 %). Antallet af fattige og marginaliserede er steget. Den høje gæld i den private og den offentlige sektor tynger fortsat investeringerne og væksten i en situation med en vedvarende lav vækst og lav inflation. I nogle medlemsstater er andelen af misligholdte banklån høj og stiger fortsat. Det anslås, at der i løbet af de sidste seks år har samlet sig et investeringsgab på mere end 300 mia. EUR, som har hæmmet den indenlandske efterspørgsel på kort sigt og den potentielle vækst på mellemlang til lang sigt. Den faldende trend i produktivitetsvæksten er endnu ikke blevet vendt, og befolkningens aldring vil få stor indvirkning på arbejdsstyrken i fremtiden.

Der er behov for en endnu større indsats for at få bugt med disse svagheder og skabe et robust og afbalanceret opsving, som er holdbart på mere end kort sigt.

Den nuværende Kommission har siden den tiltrådte haft en fokuseret og ambitiøs økonomisk og social dagsorden og har strømlinet det europæiske semester, så der fokuseres mere på de aller mest presserende områder. I sin årlige vækstundersøgelse 2015 præsenterede Kommissionen tre indsatsområder i den økonomiske politik på EU-niveau, der supplerer hinanden indbyrdes: skub i investeringerne, fornyet engagementet i strukturreformer og finanspolitisk ansvarlighed.

De landespecifikke henstillinger fra 2015 og den nye henstilling til euroområdet er fremsat med udgangspunkt heri, så opmærksomheden rettes mod de vækstfremmende elementer, der kan bidrage til at gøre opsvinget holdbart og være med til at forhindre en aftagende vækst, når den midlertidige økonomiske medvind stilner af. De stiller skarpt på:

investeringer til støtte for en holdbar vækst i fremtiden. Det kræver, at barriererne for finansiering nedbrydes, at der iværksættes investeringsprojekter, og at investeringsplanen for Europa gennemføres hurtigt

ambitiøse strukturreformer på arbejdsmarkederne og på markederne for varer og tjenester, som medfører stigninger i produktiviteten, konkurrenceevnen og investeringerne. Ved at sætte gang i jobskabelsen og væksten kan sådanne reformer bidrage til øget fælles velstand. Reformer af den måde, finansmarkederne fungerer på, vil bidrage til at skabe varig balance i økonomien, lette adgangen til finansiering af investeringer og mindske nedgearingens negative følger i banksektoren og i den private og den offentlige sektor.

et balanceret forhold mellem kortsigtet stabilisering og langsigtet holdbarhed.

Samlet set er euroområdets nuværende neutrale finanspolitiske kurs generelt passende, men medlemsstater med store underskud eller gældsniveauer skal i højere grad bestræbe sig på at sikre finanspolitisk holdbarhed, mens medlemsstater med finanspolitisk råderum bør sørge for at understøtte produktive investeringer. Der bør foretages ændringer af sammensætningen af de offentlige finanser, så de i højere grad understøtter væksten.

En forbedret beskæftigelsespolitik og social beskyttelse med henblik på at aktivere, hjælpe og beskytte befolkningen og sikre større social samhørighed, idet det er afgørende for at skabe en holdbar økonomisk vækst.

2.Den nye strategi: et mere strømlinet europæisk semester

Kommissionen har indført flere ændringer af det europæiske semesters forløb i 2015. Ændringerne skal sikre, at der fokuseres på de højst prioriterede områder i hver medlemsstat, de skal fremme en bedre gennemførelse af henstillingerne og anspore til, at der tages større ejerskab på nationalt plan, og at arbejdsmarkedets parter og andre interesserede parter i højere grad inddrages. Ændringerne omfatter bl.a.:

fokus på prioriteterne i den årlige vækstundersøgelse

offentliggørelse af Kommissionens landespecifikke analyse og analysen af euroområdet tre måneder tidligere end i de foregående år, så der er mulighed for at drøfte de vigtigste spørgsmål, inden der drages endelige konklusioner af analysen. For de medlemsstater, for hvilke der som led i proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer skulle foretages en dybdegående undersøgelse, blev denne integreret i den landespecifikke analyse.

sikring af større gennemslagskraft på politisk niveau og mere indgående drøftelser mellem Kommissionens medlemmer, de nationale myndigheder og arbejdsmarkedets parter om gennemførelsen af tidligere henstillinger og eventuelle områder, der kunne være relevante for fremtidige henstillinger.

De implicerede har gennemgående taget godt imod disse ændringer. Navnlig er medlemsstaterne positivt stemte over for, at der i forbindelse med semestret i højere grad fokuseres på et mere begrænset antal prioriteter og udfordringer. De påskønner, at der nu fremlægges en integreret landeanalyse på et tidligere tidspunkt, og at der er mulighed for at drøfte Kommissionens konklusioner mere indgående. Eurogruppen drøftede i april de forskellige udfordringer, som euroområdet står over for, og tilsluttede sig overordnet set Kommissionens rapport.

Europa-Parlamentet har vedtaget tre initiativbetænkninger, der knytter sig til det europæiske semester: en rapport om den årlige vækstundersøgelse 2015, en rapport om de beskæftigelsesmæssige og sociale aspekter i den årlige vækstundersøgelse 2015 og en rapport om styringen af det indre marked inden for det europæiske semester 2015. Derudover afholdt Europa-Parlamentet den europæiske parlamentariske uge i Bruxelles, hvor nationale parlamentarikere og MEP'er mødtes for at drøfte økonomiske, sociale og budgetrelaterede spørgsmål.

Arbejdsmarkedets parter har både på EU-plan og på nationalt plan drøftet landerapporterne med analysen af medlemsstaternes økonomier, navnlig på det sociale trepartsmøde om job, vækst og investeringer i Europa den 9. marts 2015.

Kommissionen vil fortsætte denne strømlining i forbindelse med fremlæggelsen af de landespecifikke henstillinger fra 2015. Antallet af henstillinger er reduceret betydeligt, så opmærksomheden i højere grad rettes mod de vigtigste og prioriterede spørgsmål af makroøkonomisk og social relevans, som kræver tiltag fra medlemsstaternes side på kort sigt.