KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 469 endelig udg. 
Bruxelles, den 04.11.1994 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
Og 
forslag til Rådets resolution 
om 
TRANSPORTTELEMATIK I EUROPA 
-2-
INDHOLDSFORTEGNELSE 
SAMMENFATNING 1 
I. UDFORDRINGEN: TRANSPORT, TELEMATIK OG INFORMATIONS­
SAMFUNDET 
Transportproblemerne 
Telekommunikation og informationsteknologi: Telematik 
Industri og markeder 
Konkurrence på verdensmarkedet 
Telematiksystemer og -tjenester på transportområdet 
Potentielle fordele ved telematik på transportområdet 
Bæredygtig mobilitet og bedre transportydelser 
Trafiksikkerhed 
Miljøbeskyttelse 
Markederne og økonomien som helhed 
De bredere økonomiske fordele 
Konklusioner 
II. RAMMEN FOR IMPLEMENTERING AF TRANSPORTTELEMATIK I 
EUROPA 
Den senere tids aktiviteter i medlemsstaterne og andre europæiske 
organisationer 
EU's rolle 
EU-instrumenterne 
De nationale, regionale og lokale myndigheders rolle 
Partnerskaber mellem det offentlige og det private 
Nøglespørgsmål vedrørende implementeringen 
De forskriftsmæssige rammer 
Standardisering 
Økonomisk støtte 
Konklusioner 
ffl. EN DAGSORDEN FOR EU'S INDSATS 
Påkrævede EU-foranstaltninger 
1. Udvikling af telematikinfrastruktur 
A. Teknisk indhold 
B. Lovgivningsmæssige og organisatoriske spørgsmål 
C. Finansiering af infrastrukturen for transporttelematik 
2. Udvikling af prioriterede telematikapplikationer i forskeUige 
transportmåder 
A. Telematiksystemer og -tjenester for vejtransport 
B. Telematiksystemer og-tjenester for jernbaner 
-3 
C. Telematiksystemer og -tjenester til skibstransport 
D. Telematiksystemer og -tjenester for lufttranspprt 
p. Telematiksystemer øg -fjenester for in^rmodal transport 
3. Fremme af F&U-aktiviteter i forbindelse med transporttelematik 
4. Samordning af de berørte parters indsats 
IV. AFSLUTTENPP SEMÆI^ptfGrøR 
Tillæg 1 
NØGLEKOMPONENTER I TELEMATIICS¥S,mMEIl 
Tillæg 2 
Tillæg 3 
DEN SENERE TIPS EU-INDSATS I FORBINDELSE MED IMPLEMENTE&ING AF 
TRANSPORTTELEMATIK 
Tillæg 4 
INFIUSTIttJKTUît TIL TMNSPQ$TTELP4ATI£ 
Bilag 
Begrundelse for resolutionen 
1-
SAMMENFATNING 
Nu hvor det europæiske enhedsmarked er oprettet og begynder at fungere, er der behov for et 
effektivt samfærdselsnet. Behovet blev konstateret i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse, som foreslog to hovedområder for udviklingen: informationsmotorveje som 
grundlag for et globalt informationssamfund og transeuropæiske transportnet som grundlag for 
bæredygtig mobilitet i samfundet. 
Sammensmeltningen af informations- og telekommunikationsteknologien, telematikken, 
resulterer i nye systemer og tjenester, der betegnes telematikapplikationer. Der stilles store 
forventninger til disse applikationers anvendelse i transportsektoren. Transportoperatører skal 
have bedre styringsværktøjer, og brugerne af transportsystemerne bedre informationstjenester 
og tillægstjenester. 
Både industrien og akademiske institutioner i Europa har lagt betydelige anstrengelser i F&U-
fasen af den teknologiske udvikling. På den måde har de for en tid skaffet sig et forspring 
frem for konkurrenterne andre steder i verden. Også offentlige administrationer har sat 
ressourcer ind og stillet deres infrastruktur til rådighed for forsøgene. Forspringet kan dog 
hurtigt blive sat over styr, hvis de europæiske aktører tøver med at investere i den nødvendige 
telematikinfrastruktur for at lette transportstyringen og ikke mindst for at kunne stille 
tillægstjenester til rådighed. 
Ansvaret for investeringer i transporttelematik er overordentlig spredt i EU. Der er tendens til 
at søge isolerede løsninger, som ikke fuldt ud udnytter fordelene ved enhedsmarkedet som et 
sammenhængende økonomisk og erhvervsmæssigt område, og som går glip af de fordele, som 
samspillet mellem kommunikations- og transportsektoren kan give. På EU-plan er der derfor 
behov for en hurtig mdsats for standardisering og for passende harmonisering af love og regler 
i samarbejde med medlemsstaterne, og der skal gøres en indsats for at fremme fælles løsninger 
og samordne regionale og lokale indsatser for implementering af telematiksystemer og 
-tjenester til gavn for den europæiske transportsektor som helhed. 
Formålet med denne meddelelse er at indkredse en række foranstaltninger til udvikling af 
telematikinfrastruktur inden for alle transportmåder og at fremsætte implementeringsforslag, 
som giver mulighed for: 
®° at gøre transportoperationerne mere effektive, sikrere og mindre forurenende , 
at åbne transportmarkedet for telematiktjenester og -produkter, der øger erhvervslivets 
effektivitet, 
at tilskynde til nye offentligt-private partnerskaber til implementering af telematik i 
transportsektoren. «ar 
tg" 
Med henblik herpå gives der et overblik over igangværende eller påtænkte aktiviteter på EU-
plan inden for implementering af telematiksystemer og -tjenester på transportområdet. Det 
understreges, at der er behov for operationelle anbefalinger og for en handlingsplan, og der 
stilles et forslag til en foreløbig oversigt over, hvilke foranstaltninger EU bør sættes i værk. 
-2 
I juli-meddelelsen til Rådet og Parlamentet otti "Europa på vej mod informationssamfundet"1* 
foreslås der en ramme for de forskellige foranstaltninger, som der er behov for til fremme af 
informationssamfundet på EU-plan. Denne meddelelse om transporttelematik er en af de 
første, hvor der antydes en række mere detaljerede forslag på et bestemt ahvehdelsesområde. 
Den generelle dagsorden for EU's indsats inden for transporttelematik sigter derfor mod: 
«• udvikling af telematikinfrastrukturen 
•*" fastlæggelse af højt prioriterede anvendelsesområder for telematik i transportsektoren 
•*" F&U-aktiviteter i forbindelse med transporttelematik 
^ oprettelse af én samordningsstruktur til frérnmé åf den fornødne indsats. 
Kommissionen opfordrer Rådet og Europâ-Pârlamehtet samt Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget til at drøfte disse emner og at give udviklingen af dette 
handlingsprogram en politisk impuls. 
KOM (94) 347 af 19. juli 1994. 
-1 
I. UDFORDRINGEN: TRANSPORT, TELEMATIK OG INFORMATIONS­
SAMFUNDET 
Enhedsmarkedet er nu praktisk talt oprettet. Sigtet er en åben, decentral økonomi, der drives 
af markedskræfterne og også fungerer som støtte for borgerne i deres sociale tilværelse. Når 
økonomien og samfundet er indrettet på denne måde, er der behov for både ordentlig 
udveksling af oplysninger og viden og hensigtsmæssig mobilitet for varer og personer - med 
andre ord, effektiv kommunikation over hele EU. En mere omfattende udnyttelse af 
informations-/telekommunikationsnettene i fremtiden giver også nye muligheder for at udvikle 
den europæiske transportsektor. 
Traktaten om Den Europæiske Union indeholder fornøden hjemmel hertil. Hvidbogen om 
vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse fremlægger en europæisk strategi for et genopsving i 
europæisk økonomitøg peger på midlerne: investering i ny teknologi, som tilvejebringer 
effektive informationsnet og transeuropæiske net for transport og energi. På Det Europæiske 
Råds møde i Bruxelles i december 1993 blev der derfor nedsat to arbejdsgrupper på højt 
niveau2 for de to aktivitetsområder. Rapporterne fra disse grupper3 blev forelagt på Det 
Europæiske Råds møde på Korfu i juni 1994. Rådet understregede, at der hurtigst muligt måtte 
gøre en indsats for at gøre informationssamfundet til virkelighed, og at det hastede med at 
fastlægge de vigtigste indsatsområder inden for transporttelematik. 
Transportproblemerne 
Hvidbogen om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling*4* fremlægger et trans­
portsystem for det 21. århundredes Europa, som bygger på en integreret transportinfrastruktur 
for fly-, skibs-, bane- og vejtransport. Et sådant net skal være en del af grundlaget for 
bæredygtig mobilitet for passagerer og gods, opfylde kravene til bæredygtig livskvalitet, 
navnlig i byområder, og støtte udviklingen af økonomisk og social samhørighed i Europa. 
Ifølge de fleste prognoser vil transportefterspørgslen i EU blive fordoblet frem til år 2010 og 
medføre stigende problemer med trafikafvikling, sikkerhed og miljøforurening. Der må derfor 
gribes ind på en række områder, hvis transportsektoren skal kunne imødekomme de behov, 
der stilles af det indre marked, af det større Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og 
efterhånden også af forbindelserne til den østlige del af Europa. Der skal bl.a. investeres i 
veje, jernbaner, lufthavne og vandveje. Imidlertid er grundareal en knap ressource; borgerne 
er blevet mere bevidste om deres dyrebare miljø. Anlæg af ny transportinfrastruktur er dermed 
"Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse - udfordringer og veje ind i det 21. århundrede", KOM(93) 700, 
december 1993. 
Kommissær Martin Bangemann var formand for gruppen om informationsnet, og næstformand, 
kommissær Henning Christophersen for gruppen om transport- og energinet. 
"Trans-europæiske net", statusrapport til Korfu-topmødet fra Henning Christophersens gruppe; "Europa 
og det globale informationssamfund", henstillinger til Det Europæiske Råd, endelig rapport fra Martin 
Bangemanns gruppe, forelagt på Korfu. 
Hvidbog. KOM (92) 494, 2. december 1992. Europa-Parlamentets resolution af A3/0390/93 af 
18.1.1994. 
-2-
blevet en langtrukken, hvis ikke ligefrem umulig affære, ikke mindst i EU's tæt befolkede 
områder. 
En moderat udvidelse af nettene er der fremsat tanker om i Kommissionens forslag om 
transeuropæiske transportnet af 7. april 19945, sådan som det også afspejles i de prioriterede 
transportprojekter, som er udpeget af Christophersen-gruppen. Imidlertid vil et integreret 
infrastrukturnet for vej-, jernbane-, sø- og lufttransport kurrne yde et særligt bidrag til 
bæredygtig mobilitet for personer og gods. 
Et sådant integreret transportnet vil opfylde kravene om bæredygtig livskvalitet, særlig i 
byområder, og fremme den økonomiske og sociale samhørighed i hele Europa. Hertil kræves 
der også en mere effektiv udnyttelse af den nuværende transportinfrastruktur i den nærmeste 
fremtid, hvilket bedst kan opnås ved at integrere de forskellige transportformer i et samlet 
transportnet. Derfor understreger Kommissionen i sit forslag behovet for integration. 
Telematikinfrastruktur er nøglen hertil og midlet til en bedre styring af nettet og trafikken og 
til at opnå transporttjenesteydelser af høj kvalitet. Derudover kan telematik også spille en rolle 
i forbindelse med en politik for at beskytte og begrænse resourceforbruget ved at muliggøre 
mere effektiv transport. 
Telekommunikation og informationsteknologi: Telematik 
Liberaliseringen af telekommunikationssektoren har fået operatørerne til at udbyde nye 
tjenester, konkurrere og investere store ressourcer, navnlig i avancerede net og mobil­
kommunikation. GSM (mobiltelefoni) er f.eks. på vej til at blive en rigtig succeshistorie. 
Denne nye udvikling giver operatører, tjenesteleverandører og fabrikanter mulighed for at 
tilbyde nye typer af telematiktjenester i hele Europa ved brug af den fælles infrastruktur, også 
til gavn for transportsektoren. Mobilkommunikationstjenester rummer store muligheder for at 
dække behov i forbindelse med transportarbejde. Men fordi der mangler en færdig ramme af 
retsforskrifter på visse områder, sinkes fremkomsten af sådanne europæiske telematiktjenester. 
For at bøde på denne svaghed er der i grønbogen om en fælles strategi for mobil- og 
personkommunikation6 opstillet en ramme for en fremtidig udvikling af mobilkommu­
nikationen, hvor der lægges særlig vægt på tjenester, der omfatter hele Europa. 
Dertil kommer, at det i dag er teknologisk muligt at levere tjenesteydelser, uanset hvor 
brugeren befinder sig. Disse "fjerntjenesteydelser"("teleservice") vil påvirke efterspørgslen 
efter transport og fysisk mobilitet. 
Med denne udvikling på kommunikationsmarkedet og den stigende brug af elektronisk udstyr i 
køretøjer - ikke mindst vejkøretøjer - er der skabt nye muligheder for at etablere telematik­
tjenester i transportsektoren ved at bruge "telematikinfrastrukturen" (se oversigt side 
***18***). Dette er påvist i forsknings- og udviklingsprojekter og i de første 
implementeringsprojekter under EU's, EUREKA's og medlemsstaternes programmer. 
5 KOM (94) 106 endelig udg. Bruxelles den 7. april 1994. EFT C 220, 8. august 1994. 
6 KOM (94) 45 af 27. april 1994. 
Udfordringen bliver herefter at sørge for, at disse systemer kan fungere sammen på europæisk 
plan, og at nå frem til omkostningseffektive løsninger, der kan bidrage til, at de nye tjenester 
oprettes hurtigt. 
Industri og markeder 
Det europæiske marked for telematiksystemer og -tjenester på transportområdet kan anslås på 
grundlag af anvendelsesmulighederne inden for vejtransport. Når elektronikken står for 20% 
af europæiske bilers værdi, kan markedet for telematikudstyr i bilerne i år 2000 anslås til 6,5 
mia. ECU ifølge det franske transportministerium*7. Markedet for udstyr til vejtelematik i EU 
bliver i alt ca. 120 mia. ECU i år 20108. Derudover kan der forventes tilsvarende 
markedsvækst, når der indføres telematik til kommunikation, navigation, overvågning og 
trafikkontrol inden for lufttransporten og kontrolsystemer til bane- og skibstransport. 
Det multimodale princip om integration af transportmåderne, som der er stillet forslag om til 
det transeuropæiske transportnet, tilskynder aktørerne til at finde fælles anvendelser for disse 
produkter. Der bør stræbes mod en fælles telematikinfrastruktur for de europæiske vej-, bane­
søfarts- og luftfarts net. Markedet for de telematiktjenester, der vil benytte nettet, bliver 
sandsynligvis overordentlig stort, eftersom de fleste af dem i alt væsentligt er tillægstjenester, 
som kan leveres over telekommunikationsforbindelser. I år 2000 vil dette marked være seks 
gange så stort som produktmarkedet.(9) Disse nye produkter og tjenesteydelser vil bidrage til, 
at der skabes nye arbejdspladser i industri- og servicesektorerne i overensstemmelse med de 
målsætninger, der er opstillet i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse og i 
den derpå følgende rapport fra Bangemann-gruppen. 
Ved at bidrage til gennemførelsen af Europas fælles transportpolitik, men også ved at udvikle 
et helt sæt af nye tjenester til transportbrugere på regions- og byniveau, vil udbredelsen af 
innovationer inden for transporttelematik komme til at spille en vigtig rolle for den generelle 
udvikling af telekommunikationsindustrien og informationsteknologien. 
Konkurrence på verdensmarkedet 
Europæisk industri ligger for tiden i spidsen med forskning og udvikling i telematiksystemer 
og -tjenester til transportsektoren. Dette forspring kan blive kortvarigt. Andre områder i 
verden - dvs. USA og Japan - investerer kraftigt og inden for klare, politisk fastlagte rammer, 
og der er store muligheder for, at de kommer til at dominere de internationale markeder i 
fremtiden. Europa må altså kende sin besøgelsestid. Ellers er der fare for, at både europæiske 
og globale markeder hovedsagelig vil blive forsynet med ikke-europæiske produkter og betjent 
7 Udstyret omfatter radiotelefon, RDS-TMC, satellit- og radiofyrmodtagere samt udstyr til betaling af 
vejafgifter. 
8 Skøn fra ERTICO Supervisory Board (15.3.1994) og European Automobile Industry. 
9 Rapport fra det franske transportministerium: "Gagner du Temps sur le Temps", sag nr. 87.216 
af ikke-europæiske tjenesteleverandører. Hvis Europa skal kunne følge med, bliver 
europæerne nødt til at fremskynde tilvejebringelsen af passende lovgivningsmæssige og 
organisatoriske rammer for nye tjenesteleverandører. 
Telematiksystemer og -tjenester på transportområdet 
For at kunne tage udfordringen på transportområdet op er man slået ind på en ny vej, som 
fører mod integration af transportmåderne i et multimodalt system, der kan tilvejebringe 
"bæredygtig mobilitet" og fremme udviklingen af økonomisk og social samhørighed i Europa. 
En samordnet indsats i tele- og transportsektorerne giver store muligheder for at fremme disse 
mål. Dette er blevet påvist gennem projekter i medlemslandene og EU, dog endnu kun i lille 
skala. Nu er der imidlertid behov for at flytte hovedvægten fra teknologiudvikling til 
implementering, hvor opmærksomheden rettes mod markedets krav og brugertjenester. 
Telematiksystemer(10) til transportområdet består af to grundelementer: 
•*" Intelligent infrastruktur: Infrastrukturen består af følere, edb-systemer og telenet 
med grænseflader til køretøjet, og den omfatter 
trafikkontrolcentre og andre centre, der tilvejebringer og 
behandler data. 
^ Elektronik i transportmidlet: Dette udstyr består af følere, edb-systemer og 
kommunikationsnet i transportmidlet med grænseflader til 
føreren og til infrastrukturen. 
Telematiktjenester*11 til transportområdet kan grupperes i to brede kategorier: 
C£= 
or Tjenester til trafikstyring og -kontrol, som hovedsagelig dækker transportmyndig­
hedernes behov. Disse tjenester vil blive brugt af netoperatørerne til styring af tra­
fikken. De tilbyder procedurer og mekanismer til trafikstyring og omfatter også 
planlægnings- og netvedligeholdelsesfunktioner. De indeholder beredskabsstyrings-
funktioner, som vil bidrage til, at alarmmeldinger når hurtigere frem, og at der re­
ageres hurtigere på dem. Endvidere vil elektronisk betaling af vej- og andre afgifter 
forbedre trafikafviklingen ved afgiftsstationer og også give besparelser på andre 
transportomkostninger. 
Telematik-tillægstjenester i transportsektoren, som udbydes af private på forretnings­
mæssigt grundlag til rejsende, trafik- og transportledere, speditører, klargørere, 
fragtførere, turister, turistbureauer og førere af køretøjer generelt. Der bliver tale om 
tjenester, som yder rejse- og trafikinformation, kollektiv transport, erhvervsmæssig 
10 Nærmere detaljer i tillæg 1. 
11 Nærmere detaljer i tillæg 2. 
5-
transportmiddeldrift, elektronisk betaling og reservation samt avanceret sikkerhed for 
køretøjer. 
Potentielle fordele ved telematik på transportområdet 
Bæredygtig mobilitet og bedre transportydelser 
Informationstjenester, der benytter telematik, giver nye muligheder for effektiv trafikstyring 
for at påvirke transportefterspørgslen og forbedre sammenkoblingen og interoperabiliteten 
mellem transportmåderne. Udbygning med sådanne tjenester vil bidrage til en mere effektiv 
udnyttelse af den eksisterende transportinfrastruktur og øge dens kapacitet i luften, i havne og 
lufthavne, på veje, baner og vandveje. Det kan blive lettere at tilbyde multimodalt integrerede 
transportydelser, som dermed bliver mere pålidelige til gavn for godstransport og kollektiv 
persontransport. Transport over grænserne forenkles ved oprettelse af trafikinformations- og 
-kontrolcentre for grænseoverskridende trafik. Som supplement hertil kan der vokse flere 
teletjenester frem, som f.eks. distancearbejde, der er et alternativ til visse former for rejser, 
hvorved efterspørgslen efter rejser formindskes. Endelig kan telematiksystemerne tilpasses, så 
de tilvejebringer effektive metoder til at opkræve afgifter af transportbrugerne, hvilket vil øge 
overensstemmelsen mellem den pris, brugeren betaler, og de reelle samfundsmæssige 
omkostninger ved transport. Alt dette skulle resultere i bedre personmobilitet og samtidig 
mindre forurenende, mere miljøvenlige transportydelser. 
Trafiksikkerhed 
Trafiksikkerheden kan forbedres meget ved hjælp af produkter, som kontrollerer førerens 
kondition, skærper bilistens/førerens opfattelsesevne og advarer om overhængende farer. I 
sidste ende bliver det måske muligt at gribe ind med direkte styring i nødsituationer til fo­
rebyggelse af ulykker og at aflaste føreren ved autonom, intelligent regulering af march­
hastigheden. Systemer til overvågning og styring af trafikken og systemer til detektering og 
håndtering af trafikforstyrrelser vil forbedre trafiksikkerheden inden for alle transportmåder; 
f.eks. fører motorvejskontrolsystemer i Tyskland til et fald i antallet af ulykker med dødelig 
udgang på 30-50%. 
Inden for søtransporten vil avancerede overvågningssystemer, der bidrager til at øge sik­
kerheden, blive afgørende i tæt trafikerede europæiske farvande. Statistikken over søulykker 
viser, hvilke katastrofale virkninger små navigationsfejl i søtransporten kan få. Bedre maritime 
navigationsstøttesystemer, der bygger på telematikværktøjer, kan bane vejen for bedre 
sikkerhed til søs. 
Sikkerhedshensyn sætter også grænser for en mere effektiv udnyttelse af det europæiske 
luftrum og banenettet. Et bedre lufttrafikstyringssystem kan øge kapaciteten uden at sænke de 
høje sikkerhedsstandarder i europæisk lufttrafik. Også på banenettet kan nye styrings- og 
sikringssystemer give mulighed for at udnytte den dyre jernbaneinfrastruktur mere effektivt 
uden at ændre ved sikkerhedsstandarderne. 
Miljøbeskyttelse 
-6 
Emissions- og støjbekæmpelse vil bidrage til en væsentlig reduktion af vej- og lufttransportens 
negative miljøvirkninger. Transporttelematiktjenester kan spille en rolle gennem mere effektiv 
planlægning af rejser og godsforsendelser, og sideløbende hermed kan der benyttes 
trafikstyringssystemer for så vidt muligt at undgå trafikpropper. Bedre information og 
opprioritering af miljøvenlige transportmåder i disse systemer kan også gøres lettere med disse 
systemer. Transporttelematikkens bidrag til miljøbeskyttelsen kan effektiviseres ved at 
integrere de applikationer, der benyttes i trafikstyringsstrategier, med systemer til overvågning 
af forureningen. I en række europæiske byer er der forsøg i gang, som støttes af EU's 
telematikprogram. 
Transport af farligt gods, som er en væsentlig trussel mod miljøet, men uundgåelig på grund 
af økonomiens komplekse og stærkt sofistikerede behov, kan holdes under overvågning. Og 
skulle der ske ulykker, kan de nødvendige foranstaltninger, som i høj grad afhænger af, 
hvilket gods der er tale om, sættes i værk effektivt og på kortest mulig tid. 
Markederne og økonomien som helhed 
De proces- og produktinnovationer, der vil ledsage implementeringen af transporttelematik i 
Europa, vil spille en stor rolle for udviklingen af fremtidige markeder og forretninger. 
For Europas nøglesektorer ligger der et stort markedspotentiale i produktinnovation, f.eks. i 
bilindustrien, den mekaniske industri og bygge-anlæg, den informations- og 
kommunikationsteknologiske industri samt i teletjenestebranchen. Alt dette vil understøtte den 
økonomiske udvikling og spille en hovedrolle i udviklingen af et europæisk "infor­
mationssamfund" . 
De bredere økonomiske fordele 
Også udover de direkte beskæftigelsesvirkninger af de tidligere nævnte investeringer i tele­
matikprodukter og -tjenester inden for transportsektoren, vil der komme brede gavnlige 
virkninger for europæisk økonomi og samfund som helhed. Investeringer i telematiksystemer 
og -tjenester rummer mulighed for et stort økonomisk afkast, som kan give produktivitets- og 
konkurrenceevneforbedringer i hele økonomien. Allerede på kort sigt kan forbedringer i 
lufttrafikkontrollen f.eks. give effektivitetsbesparelser på 2 mia. ECU om året(12) tilsvarende 
ville en beskeden nedgang på 10% i trafikpropperne på vejene give omkostningsbesparelser på 
10 mia. ECU om året(13. 
Konklusioner 
Udviklingen af telematik i transportsektoren rummer mange gode løfter for både den offentlige 
og den private sektor. Udbyttet for brugere og operatører af transporttjenester er kun fastsat 
skønsmæssigt, og man mangler stadig at beregne det fulde markedspotentiale for nye 
telematikprodukter. Ikke desto mindre skulle der komme store gavnlige virkninger hele vejen 
rundt, hvis forventningerne om bedre information, større udvalg og et bredere spektrum end 
politiske valgmuligheder kan realiseres. Administrationerne og de offentlige myndigheder 
12 Skøn fra Association of European Airlines. 
13 DRIVE infrastrukturgruppen, afsluttende rapport, februar 1992. 
får et effektivt redskab til trafikstyring, stimulering af multimodalt integreret transport, 
efterspørgselsstyring og forbedring af sikkerheden. Transportoperatørerne og 
transportindustrien får multimodal transport, interoperabilitet, kompatibilitet, øget 
effektivitet og forbedret konkurrenceevne. Telekommunikationsoperatørerne og in­
formations- og telekommunikationsindustrien for større markeder for produkter og tje­
nester, der bygger på informations- og kommunikationsteknologi. Transportmiddelpro­
ducenterne (alle transportmåder) og deres underleverandører får innovative produkter og 
øget konkurrenceevne. Industri, handel og andre erhverv får en effektiv, forudsigelig og 
pålidelig logistisk kæde. Bilister, passagerer, besætninger, pendlere og trans­
portorganisatorer får pålidelig rejse- og trafikinformation, som giver mulighed for bedre 
rejseplanlægning, bedre valgmuligheder mellem transportmåderne samt sikrere og mere 
komfortable rejser. 
II. RAMMEN FOR IMPLEMENTERING AF TRANSPORTTELEMATIK I 
EUROPA 
EU er kun en af de parter, der er involveret i implementeringen af transporttelematik. Den 
private sektor, operatører, forbruger- og industrigrupper, akademiske institutioner samt 
regionale og lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i processen. Alle disse parter må have 
en klar forståelse af, hvilke roller de spiller, og hvilke muligheder disse nye teknologier byder 
pa. 
Den senere tids aktiviteter i medlemsstaterne og andre europæiske organisationer 
Tidligere eksempler har vist, at telematik er et fleksibelt instrument, som kan understøtte for­
skellige transportpolitkker og levere nye brugertjenester. I forskellige regioner og lande er der 
fundet forskellige løsninger. Imidlertid er det vigtigt at undgå, at der opstår teknologiøer. I 
næste fase bør man gribe muligheden for at stimulere implementering af de systemer og 
tjenester, som er klar til det, på tværs af alle transportmåder og sikre, at de så vidt muligt er 
kompatible med eksisterende standarder eller er i overensstemmelse med standardforslag under 
udvikling. Implementeringen bør rettes ind mod interoperabilitet på europæisk plan og i givet 
fald på globalt plan. 
Her er en række eksempler på første fases foranstaltninger i medlemsstaterne: 
^ Systemer til bilistinformation og navigationsstøtte i bilerne, som i UK, Tyskland og 
Frankrig. 
**" Første implementering og forsøg med automatiske debiteringssystemer (ADS) i Fran­
krig, Tyskland, Italien, UK, Østrig, Sverige, Norge og Finland. 
<*" POLIS: ca. 40 europæiske byer har oprettet et samarbejdsnet for anvendelsen af tele­
matiktjenester på transportområdet. 
&* CORRIDOR: omkring 15 europæiske regioner har oprettet et net for interregionalt 
samarbejde om telematikanvendelse. 
**• Der er oprettet en sammenslutning på mere end 30 medlemmer fra både den offentlige 
og den private sektor for at fremme en samordnet indførelse af transporttelematik 
(ERTICO). 
*** En central enhed til trafikstyring i Eurocontrol). 
^ Systemer til udveksling af havne- og kystinformationer om godsstrømme (herunder 
farligt gods). 
•*" Edb-systemer til trafikstyring i mange af de største byområder. 
^ Automatiseret overvågning af motorvejstrafik og vejr (Italien, Nederlandene, Tysk­
land). 
®° Forsøg med distancearbejde i UK og Nederlandene som et middel til at mindske trans­
portefterspørgslen. 
I nogle tilfælde findes der allerede internationale aftaler, som gør det muligt at gennemføre en 
fælles strategi. F.eks. er der udviklet en europæisk strategi for harmonisering og integrering af 
lufttrafikstyringsystemer (EATCHIP) i et tæt samarbejde mellem Eurocontrol og 
medlemsstaterne for at effektivisere lufttrafikstyringen. Gennemførelsen af disse mål vil - på 
or 
<w -9-
kort sigt - fremme konvergensen mellem eksisterende lufttransportstyringssystemer, der 
bygger på denne strategi. 
EU's rolle 
EU's rolle bliver at tilrettelægge rammebetingelserne for en telematikimplementering, der pas­
ser til de eksisterende sociale og politiske strukturer. Opmærksomheden vil blive rettet mod, 
om systemerne og tjenesterne er til rådighed, om de er kompatible, om de kan kobles sammen, 
og om de kan fungere sammen. Dette indebærer: 
at der skal opnås enighed om rækken af transportpolitiske mål og om omfanget af de 
telematikapplikationer, der er nødvendige for at nå målene; i forbindelse hermed kan 
der udvikles tekniske løsninger, som imødekommer kravene; 
at der skal opnås enighed om minimumskrav til servicekvalitet og styring; 
at standardiseringsprocesserne skal målrettes hensigtsmæssigt, herunder ikke mindst at 
der skal udvikles en åben netarkitektur, som kan rumme en mangfoldighed af undersys­
temer med harmoniserede grænseflader; 
at de tekniske forskrifter, især for telematikundersystemerne, skal harmoniseres; 
at hindringer for implementering af telematikløsninger på avancerede 
trafikstyringssystemer og andre transporttjenester skal ryddes af vejen; 
at der skal tilvejebringes en ramme for F & U aktiviteter, som kan støtte indførelsen af 
telematiksystemer og -tjenester i medlemsstaterne. 
EU-instrumenterne 
Ansvaret for transport og telekommunikation, for net og tjenester og for de forskriftsmæssige 
rammer, er fordelt på forskellige administrative niveauer. Eventuelle foranstaltninger på EU-
plan vil være underlagt subsidiaritetsprincippet og lade vejen stå åben til en mangfoldighed af 
politiske valg i medlemsstaterne, hvor dette er hensigtsmæssigt. EU's indsats for at forbedre 
interoperabiliteten vil gavne alle berørte parter. De fleste af de berørte sektorer er imidlertid 
også markedsorienterede, og derfor må foranstaltninger på EU-plan undersøges nøje for 
markedsforvridende virkninger. 
Der er tre typer af instrumenter, hvormed EU kunne fremme det indre markeds funktionsevne: 
regelfastsættelse, økonomisk støtte og samordning af medlemsstaternes aktiviteter. EU har 
allerede fremmet en række aktiviteter på disse tre områder. Se tillæg 3. 
I nedenstående oversigt er det forklaret nærmere, hvordan disse instrumenter kan anvendes for 
telematik på transportområdet. 
-10 
EU'S INSTRUMENTER TIL UDVIKLING AF TRANSPORTTELEMATIK 
Lovgivning 
Ifølge traktatbestemmelserne kan EU: 
<&* vedtage lovgivning, som kan lette det indre markeds funktionsevne gennem ud­
vikling og anvendelse af transporttelematik; 
<*• udstede retsregler om et indre marked for transporttelematiktjenester, -net og 
-udstyr; 
**" vedtage retsregler, der fastlægger retningslinjer for transeuropæiske net: her er 
der på transportområdet forelagt et forslag, som for tiden drøftes med Rådet og 
Parlamentet; tilsvarende for avancerede digitale telenet og for telematiktjenester 
mellem administrationer; retningslinjerne for transport fokuserer på anvendelse af 
telematiksystemer i de forskellige transportmåder; 
^ træffe enhver foranstaltning, som måtte være nødvendig for at sikre telematik­
applikationernes interoperabilitet på tværs af nationale grænser: dette omfatter 
støtte til det standardiseringsarbejde, der udføres af de europæiske standardise­
ringsorganer (CEN/CENELEC/ETSI), og dette arbejde kan om nødvendigt 
suppleres med udstedelse af EU-regler; 
"" tilvejebringe passende forskriftsmæssige rammer for udviklingen af informa­
tionssamfundet, som anbefalet af ministerrådsmødet på Korfu. 
Økonomisk støtte 
EU kan: 
^ støtte medlemsstaternes økonomiske indsats for projekter af fælles interesse(14, 
der er udpeget som sådanne i den retningslinje, der er vedtaget i medfør af EF-
traktatens afsnit 12; via strukturfondene kan EU også bidrage til finansieringen af 
bestemte projekter i medlemsstaterne inden for transport og telekommunikation; 
^ støtte forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter ved at vedtage et 
flerårigt rammeprogram; indsatsen for FTU-aktiviteter med henblik på udvikling 
af telematikredskaber og -tjenester på transportområdet er omfattet af tidligere, 
nuværende og fremtidige EU-programmer. 
Samordning 
Samordning og koordinering på europæisk plan af de enkelte landes politik143 må sikres 
for at fastsætte dagsordenen og prioriteterne for indførelsen af transporttelematik. På den 
måde kan det konstateres, hvor det kan være nødvendigt at EU stiller forslag vedrørende 
retsregler, standarder, medfinansiering og samordmngsaktiviteter. En sådan samordning 
på europæisk plan vil også kunne udgøre en central reference, når der skal ydes bistand. 
De nationale, regionale og lokale myndigheders rolle 
14 Finansforordningsforslag i KOM (94) 62 endelig udg. af 2. marts 1994 med henblik på støtte i medfør af 
traktatens artikel 129. EFT C 89 af 26. marts 1994. 
14a Se traktatens artikel 129 C om transeuropæiske net og artikel 130 H om forskning og udvikling. 
-11 
Myndighedernes rolle har traditionelt været at investere i transportirifrastruktur (hovedveje, 
jernbaner, havne og lufthavne) og at fastlægge de forskriftsmæssige rammer, inden for hvilke 
transportoperationer kan foregå sikkert og effektivt. Medlemsstaterne tilskyndes i dag til at 
udforske mulighederne for, at den private sektor kan spille en rolle på områder, som tidligere 
har været forbeholdt det offentlige, til at undersøge, hvordan et større privat udbud af 
tjenesteydelser kan fremmes, og til at identificere uønskede og unødvendige statslige 
begrænsninger af den private sektors deltagelse. Dette er særlig vigtigt, hvor der er tale om 
helt nye informationstjenester. Myndighederne vil dog fortsat øve indflydelse på 
transportsektoren, og hvor hurtigt den nye teknologi slår igennem, vil bl.a. afhænge af, om det 
lykkes at overbevise dem om teknologiens muligheder. Desuden må de måske fortsat yde 
støtte til projekter, som er socialt ønskværdige, men hvor investeringer ikke vil give 
tilstrækkeligt afkast. Teknologien er ikke et mål i sig selv, men et middel til støtte for 
transportoperationer og for politiske tiltag til fremme af økonomisk effektivitet. 
På grundlag af en stabil ramme af forskrifter er det fortsat medlemsstaterne, de regionale og 
lokale myndigheder, som har ansvaret for de vigtigste beslutninger om implementering af 
telematik. Hidtil har myndighederne normalt været ansvarlige for opstilling af specifikationer 
for og anskaffelse af hensigtsmæssige trafikstyringssystemer. Da teknologien er i kraftig 
udvikling, vil kontrakter om telematiksystemer i stigende grad omfatte både konstruktion, 
anlæg og drift. Fabrikanterklæringssystemet og andre eksisterende kvalitetskontrolprocedurer 
må derfor muligvis strammes for at sikre en tilfredsstillende servicestandard og i det hele taget 
varetage offentlighedens interesse. Sådanne sikkerhedsforanstaltninger må dog ikke være 
diskriminerende; tilbudsgivere fra forskellige dele af EU skal have lige muligheder. 
Desuden må der udforskes nye mekanismer til at fremme en større samordning mellem de 
mange lokalsamfund og organer som fortsat udbyder transporttjenester. Samtidig er der et 
behov for at styrke de lokale myndigheders tekniske ressourcer, så de kan implementere og 
drive nye systemer. Indførelsen af ny teknologi vil stille krav om nye og mere komplekse 
færdigheder og stille myndighederne over for nye organisatoriske opgaver. 
Partnerskaber mellem det offentlige og det private 
Som bemærket ovenfor flyder demarkationslinierne mellem det offentlige og det private. Selv 
om myndighederne godt kan fastholde det endelige ansvar for en række transportydelser, vil 
mange af dem muligvis blive udliciteret. I nogle tilfælde vil private virksomheder udbyde disse 
tjenester som en koncessioneret almennyttig tjenesteydelse. I andre tilfælde vil de gøre det 
uden særlig tilladelse fra den pågældende myndighed. Den fælles transportpolitik tilskynder 
til, at private virksomheder involveres i udbuddet af transportinfrastruktur og transportydelser, 
og med telekommunikationspolitikken er der opnået en omfattende liberalisering af 
tillægstjenesterne. Den private sektor må være opmærksom på muligheden for at investere i 
telematiktjenester til transport, måske på nye eller usædvanlige måder. Telematikken stiller 
sofistikerede former for indtjening af den investerede kapital i udsigt, f.eks. vejafgifter, takster 
og forskellige former for automatiske betalinger. 
12 
I fremtiden vil partnerskaber inden for planlægning, implementering, organisering, investering 
og drift af telematikapplikationer få stor betydning for, om det skal lykkes at indføre 
kundeorienterede tjenester til gavn for brugere af transportsektoren. På denne måde kan 
risikoen nemlig fordeles og innovationstiderne nedsættes. 
For at opnå dette må den offentlige sektor skabe et miljø, hvor den private sektor kan udvikle 
nye produkter og tjenester. Myndighederne kan også tilrettelægge en innovationsskabende 
anskaffelsespolitik, som kan tjene både offentlige og private målsætninger. Tilvejebringelse af 
gunstige betingelser for private investeringer var et hovedanliggende for begge de to grupper 
på højt niveau15, som regeringscheferne nedsatte i forlængelse af hvidbogen om vækst, 
konkurrenceevne og beskæftigelse. 
Nøglespørgsmål vedrørende implementeringen 
De forskriftsmæssige rammer 
Den nuværende lovgivning i EU og medlemsstaterne på regionalt og lokalt plan er på nogle 
områder ikke til gavn for indførelsen af ny teknologi. Det blev erkendt på den nylig afholdte 
europæiske transportministerkonference16. At identificere disse områder og i givet fald bidrage 
til at fjerne hindringerne er en vigtig opgave. Desuden må det udforskes, i hvilken grad 
spørgsmål vedrørende konkurrenceregler, produktansvarlighed, intellektuel ejendomsret og 
beskyttelse af privatsfæren kan begrænse udviklingen og implementeringen af 
telematikapplikationer på transportområdet. Disse forhold behandles yderligere i 
meddelelsen om informationssamfundet17. De spørgsmål, der er relevante for trans­
porttelematik, er der gjort nærmere rede for i denne meddelelses del 111, især del III.l.B. 
Standardisering 
På de fleste områder vil standardisering af telematikken muligvis være tilstrækkelig til at opnå 
interoperabilitet mellem telematiksystemer på transportområdet. For at opnå dækning af hele 
Europa er det vigtigt at være tilstrækkelig opmærksom på udviklingen af fælles 
funktionsspecifikationer for tjenester af samme type. Kommissionen vil undersøge re­
sultaterne af igangværende og planlagte demonstrationer og brugertests og vil fremlægge 
nærmere oplysninger om disse funktionsspecifikationer. 
Økonomisk støtte 
Spørgsmålet om finansiering er centralt for implementeringen af transporttelematik. Markedet 
for telematiksystemer og -tjenester med det formål at forbedre trafikstyringen, hvad enten der 
er tale om vej-, barie-, luft-, vandvejs-, havne- eller lufthavnstrafik, vil i vidt omfang blive 
styret af transportoperatørernes og infrastrukturejernes investeringsbeslutninger. På den anden 
side kan markedet for tillægstjenester vise sig at blive meget uensartet - bestemt af særlige 
brugergruppers behov. F.eks. kunne der være et kommercielt marked for telematiktjenester, 
15 Gruppen for informationssamfundet havde kommissær Martin Bangemann som formand og gruppen for 
transport- og energinet kommissær Henning Christophersen. 
16 Rapport fra den europæiske transportministerkonference CEMT/CM/94/21 af 29. april 1994. 
17 Europas vej til informationssamfundet - en handlingsplan, KOM (94) 347 af 19. juli 1994. 
13-
der benytter oplysninger, som primært indsamles til brug for trafikstyringssystemer, f.eks. 
oplysninger om trafikpropper fra trafikstyringssystemer til brug for erhvervsmæssige 
navigationssystemer. Hvis offentlige administrationer og tjenesteleverandører investerer i 
fællesskab, kan de slå to fluer med et smæk: trafikstyring og individuel rutevejledning. 
- Nye finansieringsformer 
På alle forvaltningsniveauer må omkostningerne og udbyttet for samfundet afvejes omhyg­
geligt, før der træffes investeringsbeslutninger. Mange ikke-lokale hovedvejsforbedringer 
finansieres af brugerafgifter, navnlig brændstofafgifter og registreringsafgifter for køretøjer. 
Nu bliver man mere og mere opmærksom på vejafgifter og andre nye finansieringsordninger, 
der involverer den private sektor. Telematiktjenester giver teknisk mulighed for at enten 
offentlige instanser eller virksomheder i den private sektor tager sig betalt ved direkte 
brugerafgifter. Denne indtægtsskabende evne for offentlig og privat finansiering er en vigtig 
mulighed, som telematikken åbner i transportsektoren. 
- EU-finansiering 
EU kan yde finansieringsstøtte for at fremme implementeringen, hvis investeringen er støttebe­
rettiget og opfylder de betingelser, der er knyttet til opnåelse af støtte fra de forskellige 
instrumenter. Hvis et projekt er støtteberettiget, kunne der f.eks. ydes tilskud til etablering af 
infrastruktur til betalingstjenester, der i sidste ende skal fungere som fuldt indtægtsdækket 
virksomhed. En anden mulighed er, at finansieringsstøtten målrettes mod de regioner, der har 
behov for hjælp til at etablere en hensigtsmæssig infrastruktur for transporttelematik. I nogle 
tilfælde kan en vellykket implementering af telematiksystemer gøre dyrere 
infrastrukturinvesteringer unødvendige. Potentielle investorer i transportinfrastruktur opfordres 
til i en tidlig fase af planlægningen at undersøge mulighederne for at anvende 
telematiksystemer. 
Det skal også noteres, at ny teknologi giver muligheder for et bredt spektrum af offentlige og 
private indkomstkilder, som kan bruges til finansiering af de nødvendige investeringer i 
telematik. 
Konklusioner 
EU's transport-, telekommunikations- og informationssektorer rummer store muligheder og 
løfter, og samspillet mellem dem kan give stort udbytte for europæisk økonomi. Information 
bliver et nøgleprodukt i det 21. århundredes første årtier. Transporttelematik vil nyde godt af 
det fremtidige europæiske marked for informationstjenester. Tiden er inde til at høste frugterne 
af den omfattende forskning og udvikling inden for telematik, som i de senere år er 
gennemført i EU. Det vil fremskynde gennemførelsen, hvis EU kan opstille retningslinjer for 
servicekvaliteten af både styringssystemer og informationstjenester på grundlag af denne 
erfaring. Retningslinjer og standarder vil lette den industrielle udvikling. På den måde vil 
europæisk industri blive bragt i frontposition inden for transportsektoren. Der findes nemlig 
allerede en række produkter, som er klar til ibrugtagning. Ved at kombinere telematikkens 
muligheder med transportsektorens behov kan man gavne både disse to sektorer og samfundet 
som helhed. 
14 
III. EN DAGSORDEN FOR EUS INDSATS 
I hvidbogen om vækst konkurrenceevne og beskæftigelse erkendes det, at telematik "inden for 
transport (vejtransport, søtransport og lufttransport) bliver en vigtig del af infrastrukturerne på 
dette område". Bangemann-gruppens rapport til Det Europæiske Råds møde på Korfu støttede 
denne opfattelse, og på mødet var der principiel enighed om de vigtigste indsatsområder for 
anvendelse af transporttelematik, herunder vej- og lufttrafikstyring og andre tillægstjenester 
for transport. I betragtning af omfanget og kompleksiteten af de spørgsmål, som 
informationssamfundet rejser, opfordrede topmødet til, at der hurtigst muligt blev nedsat en 
samordningsgruppe (et medlem på ministerniveau pr. medlemsstat). Christophersen-gruppen så 
også mulighederne i en samordnet gennemførelse af ny teknologi til trafikstyring og vil 
undersøge mulighederne for styringsprojekter inden for forskellige transportmåder på grundlag 
af forslag fra Kommissionen. 
Påkrævede EU-foranstaltninger 
Som reaktion på de således opstillede prioriteter har Kommissionen i en nylig meddelelse 
fremlagt sine forslag om udvikling af en passende ramme for at bistå med gennemførelsen af 
telematik generelt18. Især er der behov for at sikre, at de telematikapplikationer, der udbydes 
på transportmarkedet kan fungere sammen. En sådan ramme skal omfatte regler og betingelser 
af både teknisk, operationel, lovgivningsmæssig og institutionel art vedrørende 
telekommunikationstjenester, som kan danne grundlag for telematik til transportsektoren til 
støtte for udviklingen af en telematikinfrastruktur. En ramme, som der er enighed om, vil 
bidrage til, at hindringer for gennemførelsen af trafikstyringssystemer ryddes af vejen, og 
dermed give mulighed for udvikling af tillægstjenester, som industri og erhvervsliv kan tænkes 
at ville udbyde. De foreslåede foranstaltninger skal være brede nok, til at der opstår 
markedsmuligheder i et Europa uden indre grænser, samtidig med at de giver plads for de 
valgmuligheder, som er nødvendige af hensyn til medlemsstaternes forskellige politiske 
præferencer. Rammen skal også omfatte projekter af fælles EU-interesse. Herudover vil 
Kommissionen sikre, at innovationsprocessen støttes ved en passende EU-indsats for 
forskning, udvikling og demonstration. Den vil arbejde henimod konsensus om tekniske og 
organisatoriske aspekter af telematikapplikationer ved at yde støtte til hensigtsmæssige 
organisatoriske former og deltagerstrukturer. 
1. Udvikling af telematikinfrastruktur19 
Telematikteknologien til transportområdet er et middel - ikke et mål i sig selv. Først er det 
nødvendigt at klargøre de politiske mål, som transporttelematikken skal understøtte, eller som 
er baggrunden for implementeringen. Uanset hvad konteksten er, er der risiko for at 
telematikmulighederne forbliver et rent lokalt og stærkt begrænset fænomen, med mindre 
medlemsstaterne kan arbejde sammen om en fælles fremgangsmåde på en række tekniske 
punkter og om forskellig institutionelle og lovgivningsmæssige spørgsmål. Det drejer sig ikke 
18 Europas vej til informationssamfundet - En handlingsplan. KOM (94) 347 af 19. juli 1994. 
19 Se beskrivelse af telematikinfrastrukturens forskellige niveauer i boks side 16. 
-15-
kun om at nå frem til fælles tekniske standarder, for teknologien vil kræve forbindelser på 
tværs af grænserne mellem organisationer, som måske aldrig har arbejdet sammen før. 
Imidlertid vil etableringen af en europæisk telematikinfrastruktur for transport, som er 
konsistent og af høj kvalitet, gøre det lettere at forbinde informationsnettene med hinanden og 
få tjenesterne til at fungere sammen. Af særlig betydning er også adgangen til de foreliggende 
oplysninger. På denne måde vil der blive arbejdet hen imod grundlæggende EU-mål og mod 
opstilling af kriterierne for informationssamfundet. Etablering og drift af 
telematikinfrastrukturen vil kræve alle tre typer af EU-indsats: 1) retsregler og 
standardisering. 2) projekter og finansieringsstøtte og 3^ samordmngsaktiviteter. 
A. TEKNISK INDHOLD 
Det første indsatsområde må være udvikling af en åben systemarkitektur, som gør det muligt 
for de forskellige systemkomponenter at fungere sammen med henblik på at opnå de samlede 
systemmål. Arkitekturen skal fastlægge, hvordan systemet som helhed skal drives, hvilke 
funktioner der skal varetages af dets enkelte komponenter - ikke hvordan information skal 
udveksles mellem komponenterne, eller hvilken information det skal være. Inden for denne 
ramme vil der blive anvendt forskellige systemkonstruktioner, som giver mulighed for at den 
samme service ydes til brugeren, uanset hvilken kommunikationskanal der benyttes. 
Arkitekturen skal være fleksibel nok, til at den kan rumme forskellige lokale løsninger, uden 
at interoperabiliteten går tabt, og den må ikke lukke af for senere generationer af mere 
avancerede systemer. Den bør også give mulighed for forskellige kvalitetsniveauer og 
detaljeringsgrader inden for samme arkitektur, afhængigt af hvad kunden er villig til at betale. 
16-
DE FORSKELLIGE NIVEAUER I TELEMATIKINFRASTRUKTUREN FOR TRANSPORT 
Informationsniveauet 
Informationsniveauet indeholder råinformationerne samlet i elektronisk form, herunder: 
Datastyring med tilhørende apparater (datalagring; databehandling og avancerede (mobile) informatik­
systemer; smart card; fjerndatabaser og databaser monteret i transportmidler; edb-systemer, digitale 
databaser med elektroniske kort, net og terminaler; radardatabehandling; dataoverførsel for fragt- og 
ressourcestyring). 
Informationstjenesteniveauet. Materielkomponenter og programmel. 
På dette niveau har brugeren mulighed for at behandle den modtagne information. Det omfatter: 
Følere og aktivatorer (tilstedeværelse og indtrængen; vejr; emissions- og støjdetektorer; trafiktavler, 
herunder tavler med variable meddelelser; udstyr til vejning under kørsel; datamatsyn; radardetektor og 
retningsangiver; lokale transmissionsfyr, trafikdetektorkredsløb). 
Centre for trafikkontrol/-styring og trafikinformation (operations- og kontrolcentre, kontrolcentre 
for havne- og lufthavnstrafik, lufthavnskontroltårne, beslutningsstøttesystemer om bord og i kompatible 
systemer for skibstrafiktjenester (VTS: Vessel Traffic Services), jernbanekontrolcentre, knudepunkter for 
multimodal transport). Disse centre tilvejebringer de grundlæggende trafiktjenester som f.eks. navigation, 
lokalisering, overvågning, flyveplanbearbejdning, grænseflader til nød- og sikkerhedstjenester, fjernstyring, 
vedligeholdelse og operationer. 
Telekommunikationsinfrastrukturniveauet 
Dette niveau omfatter den grundlæggende telekommunikationsinfrastruktur og transmissionsudstyret: 
kabler; radiokommunikationsudstyr, herunder udstyr til høje, meget høje og ultrahøje frekvenser; mobil­
kommunikation (GSM); digitale lydradiospredningssystemer; personsøgeudstyr og det universelle mobil­
telekommunikationssystem (UMTS); udstyr til asynkron overførsel (ATM); udstyr til digital datatrans­
mission; kortrækkende kommunikationsudstyr (mikrobølge- eller infrarødt); displaysystemer; 
kommunikations-/navigationssatellitter og "pseudo-litter"; radartranspondere; navigationsradiofyr. 
Telekommunikationstjenesteniveauet 
Dette niveau omfatter grundlæggende transmissionstjenester, som bistår med transmission af infor­
mationerne og omfatter: elektronisk post; filoverførsel; understøtning af interaktive teletjenester; adgang til 
databaser; digital billedtransmission; transmission af radarmeddelelser og -etiketter; ADS-værktøjer 
(Automated Dependant Surveillance); sekundær overvågningsradar (Secondary Surveillance Radar: SSR-
Mode S); digitale selektive opkaldssystemer. 
Applikationsniveauet: transporttelematiktjenesterne 
På dette niveau må den største indsats gøres for at opnå en bedre struktureret og mere brugervenlig præ­
sentation. Det omfatter følgende: 
(1) En ramme, der muliggør tilrådighedsstillelse af tillægstjenester (passagerinformation i multi­
medieformat, pladsreservations-, bestillings- og betalingssystemer, mobile EDI-tjenester, flåde- og besæt-
ningslogistik, herunder samarbejde om ressourcestyring, indsamling og bearbejdning af emissions- og 
støjdata, bagagehåndtering, aeronautiske mobilsatellittjenester). 
(2) De forskellige tjenestetyper, som brugerne har forventninger om (se tillæg 2): trafik- og rejsein­
formation, netstyring, -drift og -kontrol, drift af kollektiv transport og af erhvervskøretøjer, elektronisk 
betaling og bestilling samt avancerede sikkerhedssystemer for køretøjer. 
De fire første niveauer tilvejebringer for dette niveau funktionerne oplagring, behandling og transmission, 
som giver mulighed for at få netop de tjenester ud til brugerne, som de har brug for. Dette opnås ved en 
passende kombination af de funktioner og det udstyr, der er beskrevet i det foregående. 
17-
Enigheden på europæisk plan om, hvilke foranstaltninger der skal træffes for at udvikle denne 
systemarkitektur vil fremkomme på grundlag af en systemisk proces, hvor alle aktører kan 
deltage og ende med at give deres tilslutning: brugerne, erhvervslivet, operatørerne og 
administrationerne. Kommissionen har taget fat på at gøre denne proces lettere gennem dens 
forsknings- og udviklingsaktiviteter. Kommissionen er i øjeblikket i færd med at undersøge 
en sådan arkitekturs overordnede egenskaber og vil fremsætte forslag om teknisk 
harmonisering. Indsatsen har allerede resulteret i, at der er fundet frem til en række områder, 
hvor der må gøres en indsats, hvis indførelsen af transporttelematik skal blive vellykket. En 
handlingsplan for de umiddelbart forestående aktiviteter vedrørende standardisering, 
interoperabilitet og sammenkoblelighed vedlægges som tillæg 4. 
Arbejdet med en række standardiseringsspørgsmål skal afsluttes på grundlag af de vellykkede 
resultater af det tekniske arbejde inden for EU-finansierede FTU-aktiviteter vedrørende 
transporttelematik. Dette arbejde er af største vigtighed, hvis der skal ske fremskridt med 
indførelsen af transporttelematik. Resultaterne på dette område vil også bidrage til udviklingen 
af EU-dækkende markeder for udstyr, net og tjenester. 
Kommissionen har til hensigt at støtte eller tage initiativ til, at der gøres en indsats på 
følgende områder, når det er nødvendigt for at fremme implementeringen og for at opnå 
interoperabilitet og fri udveksling af tjenesteydelser for transporttelematiktjenester over hele 
Europa: 
ty 
or 
OP 
ca= Vedrørende rejse- og trafikinformationstjenester: For at opnå interoperabilitet og fri 
udveksling af tjenesteydelser og udstyr over hele Europa vil Kommissionen foreslå en 
aftale om harmonisering af geografiske beliggenhedsreferencer, en dataordbog, et 
format for udveksling af meddelelser og protokoller for specifikke applikationer. Dette 
vil ske på grundlag af relevante resultater fra projekterne under telematikprogrammet 
og med konsensus blandt de vigtigste aktører. 
Vedrørende digitale kort: der er behov for en fælles standard for hvert område - vej, 
vand, bane og luft - som skal dække transportnettenes hovedkendetegn. Det relevante 
resultat er europæiske specifikationer for geografiske datafiler (GDF 2.1). 
Kommissionen vil redegøre for udviklingen på dette område og stille relevante forslag 
om teknisk harmonisering. 
Radiodatasystemet - trafikmeddelelseskanalen (RDS-TMC) er nu klar til implemen­
tering, men forudsætter vedtagelse af standardprotokoller for datakodning og -ud­
veksling. Det må undersøges, hvilke yderligere muligheder der er for at anvende digital 
lydradiospredning til transportapplikationer. Kommissionen vil redegøre for 
udviklingen og stille relevante forslag. 
En række applikationer inden for transporttelematik er afhængig af kortrækkende 
kommunikation. CEN (Comité Européen de Normalisation) har fået mandat til 
hurtigst muligt at udarbejde standarder for multianvendelige systemer og tjenester. 
<g= 
«= 
or 
c&= 
or -18 
Telematikprojekter20 bidrager med relevant input. Kommissionen vil fortsat støtte 
aktiviteterne på dette område. 
Telematikforskningsprogrammet har påvist, at mobiltelefonsystemet kan levere 
transmissionskapacitet til trafik- og transportapplikationer. Der er behov for 
standardiseringsarbejde i ETSI (Det Europæiske Institut for Telestandardisering) med 
henblik på at få en sådan kapacitet stillet til rådighed via det digitale cellenet (GSM: 
Global System for Mobile communications), der er ved at blive opbygget på pan­
europæisk grundlag. Der foreligger relevante resultater fra telematikprojektet 
SOCRATES. Kommissionen vil støtte det relevante arbejde i ETSI. 
Det tjenesteintegrerede digitalnet (Euro-ISDN) bliver der brug for til at lette da­
taudvekslinger via jordbaseret kommunikation; Rådets vedtagelse af Kommissionens 
nylig ændrede forslag21 vil gøre det lettere at gå i gang med telematiktjenesterne 
hurtigt. 
For nylig er der igangsat en undersøgelse af, hvilke krav der må stilles til en eu­
ropæisk radionavigationsplan. Når resultatet foreligger, vil Kommissionen fremsætte 
forslag til en handlingsplan. Både satellitbaseret positionsbestemmelse og andre 
radiobaserede midler vil blive overvejet med henblik på etablering af en sådan plan. 
Til støtte for visse transporttelematikapplikationer er der behov for specifikke 
radiofrekvensallokeringer. Der er gjort en begyndelse med de frekvensbånd, der skal 
bruges til vejtransporten, og nu skal behovene vurderes for de andre transportmåder. 
Kommissionen vil anmode Det Europæiske Radiokommunikationskontor (ERO) om at 
undersøge spørgsmålet. 
Et aspekt af gennemførelsen, som man skal være meget opmærksom på, er nød­
vendigheden af at minimere risikoen for elektromagnetisk interferens. Kommissionen 
vil undersøge behovet for handling med henvisning til Rådets afgørelse 89/366/EØF af 
3. maj 1989. 
Færdselssikkerheden vil i høj grad afhænge af kvaliteten af design og visningspaneler. 
Et udkast til kodeks for god praksis vedrørende visning af information til bilister har 
påvist mulighederne, men for visse applikationer er der behov for strammere 
standardisering eller typegodkendelse. Der vil blive stillet forslag herom. 
Utilstrækkelig prioritering af transportapplikationerne kan medføre forsinkelser af gen­
nemførelse, hvis der ikke opnås standardisering i tide. Standardiseringsorganerne 
CEN, CENELEC og ETSI har allerede en lang dagsorden af standardiseringsemner, 
som gerne skulle gennemarbejdes i en fart med fuld støtte fra de nationale 
standardiseringsmyndigheder. I forbindelse med meddelelsen om informa­
tionssamfundet vil den overordnede standardiseringsstruktur blive gennemgået med 
20 ADEPT: Automatic Debiting and Electronic Payment for Transport. CASH: Co-ordination of ADS 
Standardisation and Harmonisation. 
21 KOM (94) 128 endelig udg. og EFT C 200 af 22. juli 1994. 
ar 
<9° 
O-
cg° 
(3* -19 
henblik på at øge dens effektivitet. I mellemtiden vil Kommissionen fortsat yde støtte 
gennem relevante mandater. 
Elektroniske betalingssystemer får stadig mere udbredt anvendelse inden for erhvervs-
og finånsservice. Ved at udvikle harmoniserede elektroniske betalingssystemer for 
forskellige transportapplikationer kan man sikre, at disse systemer kan gennemføres 
med færre ulemper for brugerne. Vedtagelse af hensigtsmæssige betalingssystemer vil 
også bidrage til at stimulere fremkomsten af privatejede, indtægtsgivende 
transporttelematiktjenester. Gennem den samordnede aktion CARD-ME under det 
tredje rammeprogram støtter Kommissionen arbejdet på dette område. Relevante 
forslag vil følge. 
Smart cards får stor udbredelse på transportområdet. Det er derfor vigtigt at det 
arbejde, der er sat i gang i CEN's TC 224 om dette emne fremskyndes, så der hurtigst 
muligt kan foreligge fælles funktionsspecifikationer og standarder. Kommissionen har 
allerede udstedt et mandat og støtter arbejdet på dette område. 
Dataudveksling mellem administrationer er en integrerende del af visse tilsyns­
opgaver, der skal varetages af de offentlige myndigheder, f.eks. overvågning af farligt 
gods, informationsudvekslingssystemer mellem havne og licenskontrol. I projekter 
under telematikprogrammet er der udarbejdet relevante specifikationer, og der 
foreligger systemer. Dertil kommer, at brugen af EDI (elektronisk dataudveksling) med 
standardmeddelelser mellem havne vil lette en række administrative rutiner, f.eks. 
inden for toldopkrævning og statistik. Medlemsstaternes administrationer bør regne 
med, at der gennemføres et sådan udvekslingsnet for disse områder, som er udviklet 
under det tredje rammeprogram for telematik og taget op i ID A-programmet22. 
Kommissionen er klar til at stille organisations- og samordningsstruktur til rådighed. 
Rådet opfordres til at vedtage Kommissionens ID A-forslag. 
Systemsikkerhedsstandarder er vigtige ved indførelsen af alle disse nye telema­
tiksystemer. Brugeren skal kunne være sikker på at de fungerer efter hensigten. 
Relevante resultater foreligger i DRIVE-projektet PASSPORT. Kommissionen vil 
undersøge behovet for at opdatere typegodkendelsesprocedurerne for telematik­
værktøjer i transportmidler. 
Kommissionen har vedtaget en meddelelse23 om satellitnavigation, der beskriver den 
nuværende tilstand og angiver, hvor det haster at få gjort en indsats, hvis Europa skal 
kunne indtage en fordelagtig position. Som et første skridt skal der benyttes 
satellitsystemtjenester til at forbedre de eksisterende systemers (GPS24 og GLONASS25) 
nøjagtighed, integritet, dækningsgrad og servicekontinuitet. Dette indebærer 
samarbejde med ESA, Eurocontrol og teleoperatører om udvikling af et europæisk 
22 Forslag til Rådets beslutning om et flerårigt EF-program for tværeuropæiske datanet mellem 
administrationerne. KOM (93) 69 af 12. marts 1993 og EFT C 105 af 16. april 1993. 
23 Meddelelse fra Kommissionen om satellitbårne navigationsydelser: en europæisk strategi. KOM (94) 248. 
24 Global Positioning System (USA). 
25 Global Navigation Satellite System (tidligere USSR). 
-20 
supplement til de eksisterende systemer (GNSS1) ved brug af de navigationspakker, der 
er indbygget i INMARSAT-3. Parallelt hermed skal der iværksættes en omfattende 
vurdering af civil anvendelse af et civilt navigationssatellitsystem (GNSS2). 
Kommissionen samarbejder allerede nu med de tre parter om at tilrettelægge en 
detaljeret arbejdsplan. Telematikprogrammet giver mulighed for forskning på området 
under det fjerde rammeprogram (1994-1998). Kommissionen undersøger for tiden, 
hvordan der kan etableres en samordningsstruktur for disse udviklinger. 
Kommissionen vil stille forslag om et integreret arbejdsprogram for telematik­
infrastruktur for at sikre, at alle disse elementer kan blive samlet i en overordnet 
arkitektur, der omfatter harmoniserede standarder og grænseflader. 
B. LOVGIVNINGSMÆSSIGE OG ORGANISATORISKE SPØRGSMÅL 
Lovgivningsmæssige og organisatoriske forhold må nødvendigvis løses for at opnå en bedre 
implementering af transporttelematiksystemer og -tjenester. Det drejer sig om spørgsmål som 
produktansvar og konkurrencepolitik, meddelelseshemmelighed, offentlige indkøb, intellektuel 
ejendom regulering, samarbejde mellem den offentlige og den private sektor og samarbejde 
mellem medlemsstater. Disse spørgsmål vil dukke op efterhånden som teknologien udvikler sig 
fra laboratorieforsøg til anvendelse på de kommercielle markeder. Andetsteds26 er det 
bemærket, at myndighederne bliver nødt til at opstille nye spilleregler og tilrettelægge de 
politiske og forskriftsmæssige rammer sådan, at telematikken får mulighed for at blomstre op. 
På følgende områder har Kommissionen enten allerede fremlagt forslag eller har til hensigt at 
gøre det, efterhånden som videngrundlag kommer på plads. 
Licensudstedelse/koncessionering af tjenester -
partnerskaber mellem det offentlige og det private 
Implementering af telematik vil kræve samarbejde og samordning mellem den offentlige og 
den private sektor i hidtil uset omfang inden for de grænser, der sættes af EF-retten, herunder 
navnlig konkurrence- og statsstøttereglerne. Den private sektors indsats må gå hånd i hånd 
med den offentliges, for at transporttelematikteknologien kan blive indlejret i transport- og 
telekommunikationsinfrastrukturen. For at vi kan nå derhen, får den private sektor behov for 
en hidtil ukendt grad af adgang til og måske ejerandel i offentlige aktiver. Det grundlæggende 
spørgsmål, om hvordan forbindelserne skal være mellem det offentlig og det private, for at 
telematikinfrastrukturen kan blive implementeret på en effektiv måde, må undersøges grundigt 
gennem igangværende og planlagte projekter i en søgen efter nye modeller for offentligt/privat 
samarbejde. Kommissionen vil undersøge de eksisterende regler, og om der er behov for 
flere retningslinjer. Den samme model kan muligvis anvendes på lokalt plan også, hvilket 
ville have positive virkninger for det indre markeds udvikling. 
Udvikling af informationsmarkedet 
Fordelingen af ansvaret for forskellige funktioner mellem de forskellige parter giver anledning 
til problemer. F.eks. må udbydere af informationstjenester om multimodal transport vide, 
hvad de kan gøre, hvis deres behov ikke dækkes af de oplysninger og data, som 
26 Europa på vej mod informationssamfundet. En handlingsplan. KOM (94) 347 af 19. juli 1994. 
21 
myndighederne leverer. Som et første skridt til forberedelse af et transeuropæisk transport- og 
telematiknet, vil Kommissionen udarbejde et forslag til generelle regler for harmonisering 
af frigivelse af relevant information fra trafikstyringscentre og intermodale 
kommunikationsplatforme for at sikre fri udveksling af telematiktjenester. 
Databeskyttelse/meddelelseshemmelighed 
Indførelsen af nye telematiktjenester skal garantere beskyttelsen af borgernes privatsfære. 
Måske vil nogle forbrugere til en vis grad være villige til at opgive en sådan beskyttelse, men 
andres hensyntagen til deres privatsfære vil sætte snævre grænser for deres villighed til at 
benytte og acceptere telematikken. Der er derfor behov for passende databeskyttelsesmæssige 
sikkerhedsforanstaltninger. Der er stillet forslag om et direktiv om privatsfæren og 
databeskyttelse263 med relevans for telekommunikationsområdet på grundlag af 
rammedirektivet om databeskyttelse27, hvis dette vedtages, og det vil blive gennemgået 
med henblik på om kravene i forbindelse med transporttelematiktjenester opfyldes. 
Produktansvar 
Det kan blive nødvendigt at overveje potentielle produktansvarsspørgsmål i forbindelse med 
anvendelsen af telematikprodukter grundigt. Ansvarsproblemerne vil have forskellig karakter, 
alt efter om det drejer sig om udvikling af avancerede trafikstyringssystemer og 
rejseinformationstjenester på den ene side eller om køretøjssikkerhedstjenester på den anden. 
Ansvarsspørgsmålet i forbindelse med informationsteknologi er ikke noget specielt for 
transporttelematik, og i en vis udstrækning kan det løses ved anvendelse af god teknisk 
praksis. 
Det at kontrolfunktioner flyttes bort fra operatøren, kan imidlertid medføre ændringer i de 
grundlæggende relationer, som produktansvarslovgivningen hidtil har bygget på. Det 
grundlæggende ansvarsforhold mellem føring af et transportmiddel og infrastruktur kan 
undergå store ændringer. Dette kan føre til uddannelse og oplæring i risikostyring. Som en 
indsats på længere sigt, vil Kommissionen støtte en omfattende undersøgelse af alternative 
måder at håndtere produktansvarsproblemet på inden for transporttelematik, navnlig i 
forbindelse med systemer til automatiseret kontrol med transportmidler. En sådan indsats 
må foregå på EU-plan for at undgå markedsforvridninger. 
Anskaffelse og ibrugtagning af tjenester 
Hvad angår offentlige anskaffelser af transporttelematiksystemer vil en indsigtsfuld politik og 
god praksis være til stor nytte for udviklingen og implementeringen af denne teknologi. Mange 
myndigheder har ikke megen erfaring med anskaffelse af højteknologiske produkter. Der er 
derfor behov for at være særdeles opmærksom på disse spørgsmål. Der findes allerede EU-
lovgivning om offentlige indkøb. Men der er flere spørgsmål, som myndighederne må 
være opmærksomme på, når de anskaffer eller ibrugtager transporttelematiktjenester: 
<3T Forhold mellem køber og leverandør med hensyn til intellektuel ejendomsret. 
26a Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af personoplysninger og 
kommunikationshemmeligheden i forbindelse med digitale telenet, herunder det tjenesteintegrerede 
digitalnet (ISDN) og digitale mobilnet. KOM (94) 128 endelig udg. af 13.6.1994. 
27 "Beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri 
udveksling af sådanne oplysninger". KOM (92) 422. 
"Retlig beskyttelse af databaser" KOM (93) 464 og EFT C 308 af 15. november 1993. 
-22 
•*• Krav til omkostningsberegning, omkostningskontrol og revision for disse nye produkt-
og tjenestetyper. 
<*" Anvendelse af konkurrencelovgivningen på levering af transporttelematikinfrastruktur 
og -tjenester 
^ Kontraktmæssige spørgsmål i forholdet mellem myndigheder og tjenesteoperatører, 
f.eks ansvarsforhold. 
<*" Organisatoriske begrænsninger af interessekonflikter. 
*" Projektusikkerheder, som skyldes anskaffelsesprocessen. 
^ Rimelig og retfærdig gennemførelse af partnerskabet mellem offentligt og privat. 
Kommissionen vil igangsætte en undersøgelse af disse spørgsmål og - afhængigt af hvad 
resultaterne bliver - fremsætte relevante forslag. 
Intellektuel ejendomsret 
Fordi megen af den forskning i og afprøvning af transporttelematik, der hidtil har fundet sted, 
er foregået som et offentligt-privat samarbejde, er der opstået indviklede problemer med 
intellektuel ejendomsret. Traditionelt har den offentlige sektor holdt på, at offentlig 
finansiering skulle medføre, at den intellektuelle ejendomsret forblev i den offentlige sektor. 
Heroverfor mener private virksomheder, at selskaber, der udvikler telematikteknologi, bør 
have både intellektuel ejendomsret og patentbeskyttelse, hvis der skal være tilstrækkeligt 
incitament til at markedsføre produkterne. Kommissionen vil udarbejde en grønbog om 
intellektuel ejendomsret i informationssamfundet. Inden for transporttelematikkens 
område vil målet være at nå frem til kompromisløsninger på nøgleområder inden for 
eksisterende internationale og EF-retlige forpligtelser. Disse spørgsmål kan forsinke 
implementering i fuld skala, hvis de ikke bliver løst. 
Retsregler som hindringer og muligheder 
Sammenkædningen af transportinfrastruktur, kommunikation og datamater kan udløse et krav 
om økonomisk, sikkerhedsmæssig og miljømæssig regulering. Sådanne forskrifter er 
begrundet i legitime politiske hensyn til almenheden, men overregulering kan påvirke tempoet 
i implementeringen af telematik i negativ retning. Det er vigtigt, at forholdet mellem 
transporttelematikken og dens forskriftsmæssige rammer overvejes og forstås rigtigt. 
Sikkerhedsforskrifter af betydning for transporttelematikken kan variere fra land til land, og 
samordning via EU kan bidrage til at fremskynde implementeringen og til at undgå, at der 
opstår hindringer for det indre markeds funktionsevne. Dertil kommer, at det bliver 
nødvendigt at tilpasse visse eksisterende direktiver for at tage hensyn til 
telematikudstyret273. 
Forholdet mellem offentlige myndigheder på forskellige niveauer 
En af de største institutionelle hindringer for en rettidig implementering af en kompatibel 
telematikinfrastruktur i hele Europa er det forhold, at der findes en vrimmel af nationale, 
regionale og lokale myndighedsniveauer, som alle har et ord at skulle have sagt over dele af 
denne infrastruktur. Offentlige og private aktører på transporttelematikområdet skal i 
øjeblikket indhente undersøgelser og godkendelser fra mange forskellige organer, hvilket ofte 
betyder, at betingelserne for godkendelse er uforenelige. Oven i det skal en investor ofte 
gentage hele processen, hvis investoren bevæger sig fra en medlemsstat til en anden. En aftale 
27a Direktiv 92/53, der handler om køretøjsstandarder, EFT L 225 af 10. august 1992. 
-23 
på EU-plan om harmonisering af krav til systemgodkendelse som alternativ til mange­
myndigheds-modellen, dog med fuld respekt for "subsidiaritetsprincippet", kunne sikre, at 
de nødvendige statsfunktioner varetages, samtidig med at forsinkelser i implementeringen, der 
skyldes lovgivningsmæssige krav, begrænses eller undgås. 
C. FINANSIERING AF INFRASTRUKTUREN FOR TRANSPORTTELEMATIK 
Udviklingen af infrastruktur til transporttelematik kræver en samordnet indsats for finan­
sieringen. Det retningsgivende princip bliver, at investeringerne i telematikinfrastruktur så vidt 
muligt bør foretages af den private sektor. Muligheden herfor øges, hvis investerings­
udgifterne kan hentes hjem ved hjælp af brugerbetaling. De fremspirende anvendelser af 
telematik udgør midlet til at nå dette mål. 
I denne forbindelse bliver der behov for nye institutionelle arrangementer med henblik på at 
mobilisere kapital og investeringer, herunder partnerskaber mellem den offentlige og den 
private sektor. 
I visse tilfælde kunne bevillinger fra de offentlige budgetter bruges til at sætte fart i im­
plementeringen, til at spæde til med penge, der kan sætte aktivitet i gang, og til at overvinde 
regionale skævheder med henblik på økonomisk og social samhørighed (se kapitel 2). Til den 
ende bør medlemsstaterne huske EU's finansieringsinstrumenter, herunder strukturfondene, 
samhørighedsfonden, budgettet for de transeuropæiske net, lån fra Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB), Den Europæiske Investeringsfond og andre EU-programmer for 
medfinansiering. Disse kilder bør ikke kun tages i betragtning ved investeringer i hård fysisk 
infrastruktur (veje, lufthavne, broer osv.), men også ved tilvejebringelsen af intelligent 
infrastruktur. Imidlertid skal projekterne opfylde de betingelser, der gælder for de 
forskellige finansieringsinstrumenter. Desuden kan det være en betingelse for at være 
berettiget til EU-finansiering, at projektet også opfylderandre betingelser vedrørende 
europæiske standarder, styrkelse af europæisk økonomi og fremme af samarbejde mellem 
den offentlige og den private sektor. 
Desuden bør lejligheden benyttes til, hvor der er behov for det, at udvide nationale, regionale 
og lokale støtteordninger, så de kan benyttes til at finansiere udviklingen af tele­
matikinfrastruktur for transport. 
2. Udvikling af prioriterede telematikapplikationer i forskellige transportmåder 
Der er en lang række spørgsmål, som EU må tage stilling til, men dette må ikke sinke i-
mplementeringen af telematiksystemer og -tjenester, som kan give umiddelbare praktiske 
fordele. Kommissionen vil fremme projekter på en række nøgleområder ved hjælp af egnede 
finansieringsinstrumenter. 
A. TELEMATIKSYSTEMER OG -TJENESTER FOR VEJTRANSPORT 
24 
Det er en forudsætning for, at markedsaktørerne kan få et klart grundlag for deres inves­
teringsbeslutninger, at der foreligger en omfattende ramme for en telematikinfrastruktur for 
vejtransport. 
Frem til 1999 skal der investeres store ressourcer af mange forskellige aktører i denne sektor: 
implementering af trafikstyrings- og -kontrolsystemer 
implementering af rejse- og trafikstyrings- og informationstjenester 
transportoperatørers investeringer i systemer, der forbedrer flådestyringen 
lancering af nye telematiktjenester med sigte mod transportoperatører, rejsende og spe­
ditører. 
Følgerne af disse investeringer vil række et godt stykke ud over det transeuropæiske vejnet, 
hvor EU's transportpolitik har sat en række prioriteter og retningslinjer for gennemførelsen. 
Telematikapplikationerne vil række ud i de regionale vejnet og ind i byerne og til nye typer af 
tjenester, hvor der er store brugerbehov og markedspotentialer. Vognmands-, bus- og 
rutebilvirksomheder, vareudbringning og anden service,som er afhængig af vejtransport kan få 
gavn af bedre flådestyring. 
Dynamisk trafikinformation er et af de fundamentale krav til trafikstyrings- og rejseinfor­
mationssystemer. En mere effektiv information til rejsende og speditører svarende til deres 
behov kan tjene flere forskellige transportpolitiske mål. Automatisk indsamling, behandling og 
distribution af trafikdata er et første skridt til intelligent trafikstyring og til nye tillægstjenester. 
Offentlige transportinformatik- og -styringssystemer, der benytter en fælles "dataordbog", og 
harmoniserede tjenester kan udbydes i de fleste europæiske byer. 
Bangemann-gruppen har foreslået, at 2000 km motorvej af fælles interesse i Europa med et 
maksimum af international trafik og 10 europæiske storbyer til en begyndelse i 1996 udstyres 
med egnede telematiksystemer, som omfatter de tjenester, der er nævnt i tidligere kapitler. 
Frem til år 2000 skulle systemet udvides til hele det transeuropæiske net og 30 storbyområder. 
Det Europæiske Råds møde på Korfu tilsluttede sig i princippet Bangemann-rapportens 
applikationsområder. For så vidt angår det transeuropæiske net, vil Kommissionen samarbejde 
med Infrastrukturudvalget om at finde frem til de strækninger, der egner sig bedst til at blive 
de første. Disse strækninger bør så få forrang med hensyn til projekter af fælles interesse om 
vejtrafikstyring i henhold til Rådets resolution af 29. oktober 1993 om det transeuropæiske 
vejnet. Kommissionen vil inden længe forelægge Christophersen-gruppen et forslag om, 
hvordan der bør arbejdes med trafikstyringssystemer på det transeuropæiske net. 
Som et yderligere svar på Bangemann-gruppens rapport har Kommissionen sagt, at den vil 
samarbejde med sammenslutninger af byer og regioner, som f.eks. POLIS og CORRIDOR om 
at udvikle fælles net til pilotprojekter og med ERTICO (som er en sammenslutning af over 30 
administrationer, virksomheder, operatører og brugere) for at samordne indførelsen af 
telematiksystemer til vejtransport. Repræsentanter for administrationerne må fremme deres 
samordnede indsats i en passende ramme af brugerorganisationer, operatører og industri 
samtidig med at de støtter aktiviteterne i højniveaugruppen om informationssamfundet. 
Kommissionen må overveje, hvilke investeringer der skal til for at sikre en effektiv drift af 
25-
telematiktjenester på det transeuropæiske vejnet, hvilke behov der er for telematiksystemer og 
-tjenester i byer, og hvilke behov operatører og brugere har for nye tillægstjenester. 
Et afgørende element i en veltilpasset trafikstyringssystem bliver det at få etableret trafik­
informationscentre, hvor sådanne endnu ikke findes, og at få dem knyttet sammen i et in­
tegreret trafikinformationsnet med standardiserede protokoller og meddelelser som defineret i 
telematikprogrammet. Oplysningerne vil blive distribueret ved radiospredning gennem RDS-
TMC (radiodatasystemets trafikmeddelelseskanal) og i givet fald via kortrækkende 
kommunikationssystemer (radiofyr) eller mobiltelefoni (GSM). Der må etableres en eller flere 
organisationer, der kan sørge for ajourføring af digitale kort. 
Sideløbende hermed vil der blive tilskyndet til private investeringer i telematiksystemer og 
-tjenester til transportsektoren: flådestyringssystemer, køretøjsovervågmng, rutevejledning, 
rejseinformation og elektronisk betaling, hvilket kan medvirke til at tiltrække private 
operatører og tilbyde tillægstjenester til rejsende. 
Der bør planlægges et transeuropæisk telekommunikationsnet til overvågning af transport af 
farligt gods. Men før der kan findes tekniske løsninger, må eksisterende regler og procedurer 
harmoniseres. 
Kommissionen arbejder endvidere på en revision af det eksisterende direktiv om kørekort28 for 
at muliggøre udstedelse af kørekort med format som kreditkort, så de senere kan udbygges 
med smart card-teknologi; på et forordningsforslag om indførelse af en digital fartskriver28a ; 
og - sammen med Østrig - på et system, der skal muliggøre elektronisk debitering af økopoint 
på Østrigs veje. Installationen skulle kunne påbegyndes inden 1997. 
B. TELEMATIKSYSTEMER OG -TJENESTER FOR JERNBANER 
I april 1994 forelagde Kommissionen et forslag til rådsdirektiv om interoperabilitet i det eu­
ropæiske jernbanenet for højhastighedstog29. Direktivet omfatter bestemmelser om tele­
matikværktøjer og -tjenester til styring og sikring og til informationsudveksling langs ba­
nestrækningerne i det transeuropæiske banenet. 
Projekter, der bidrager til direktivets mål kan betragtes som projekter af fælles interesse, som 
defineret i forslaget til retningslinjer for udviklingen af det transeuropæiske transportnet. Også 
den konventionelle del af banenettet bør efterhånden udstyres passende, så der opnås 
interoperabilitet for langdistancegodstog. 
Med dette formål tog Kommissionen i 1990 initiativ til et arbejde med opstilling af principper 
og specifikationer for og udvikling af et europæisk styrings- og sikringssystem på grundlag af 
den nyeste teknologi. Dette nye togkontrolsystem, som er et delsystem under det europæiske 
banetrafikstyringssystem (ERMTS: European Rail Traffic Management System) omfatter 
28 Rådets direktiv 91/429/EØF af 29 juli 1991. 
28a KOM (94) 323 endelig udg. af 22. juli 1994. 
29 KOM (94) 107 af 15. april 1994. 
26 
udstyr langs banelegemet og i lokomotiver - begge dele med avanceret materiel og 
programmel. Kommissionen er interesseret i at der snarest muligt tages initiativer til 
forsøgsimplementering af dette system på hovedbanestrækninger i det transeuropæiske 
banenet. 
Dette nye europæiske signalsystem vil også blive afprøvet og valideret med henblik på drift 
efter anmodning fra nabolande til EU, f.eks. på Wien-Budapest-linjen i 1996-97. 
Kommissionen vil foreslå, at et sådant system installeres i det transeuropæiske net. Den for­
venter, at Christophersen-gruppen vil behandle det som et prioriteret projekt. 
Desuden er der behov for on-line-systemer med rejseinformation, godsinformation og re-
serveringsservice for at øge denne transportmådes attraktivitet og konkurrenceevne. 
C. TELEMATIKSYSTEMER OG -TJENESTER TIL SKIBSTRANSPORT 
Udviklingen af styrings- og informationssystemer for skibstrafik (VTMIS: Vessel Traffic 
Management and Information System) er en af hovedaktiviteterne i Kommissionens forslag til 
et transeuropæisk transportnet. Sådanne systemer vil omfatte indbyrdes forbundne systemer til 
overvågningsstøtte og vejledning, som vil øge sikkerheden (mindsket risiko for kollision og 
grundstødning) og effektiviteten (mindskede ventetider, forenkling og forbedring af de 
administrative procedurer, kontinuerlig trafikstrøm). Desuden vil de være en hjælp til at undgå 
og bekæmpe forurening til havs og i nødsituationer. Havnestatskontrollen, som er et vigtigt 
element i varetagelsen af sikkerhed til søs og i miljøbeskyttelsen, vil blive netforbundet og 
dermed mere effektiv. 
Systemer for udveksling af havneinformationer befinder sig i forskellige stadier af udvikling 
og gennemførelse i hele EU og bør nyde yderligere fremme. Dette er særlig vigtigt for at 
fremme trafikken på de korte havoverfarter. 
Søtransport- og havneoperatører vil få adgang til logistiksystemer, der bygger på telematik, 
hvilket vil lette godsstrømmene og øge sammenkoblingsmulighederne. 
Desuden vil Kommissionen opfordre søfartserhvervenes forum til at fremsætte konkrete 
forslag om anvendelse af telematik i overensstemmelse med erhvervenes behov. 
Kommissionen vil stille forslag på området for at sikre interoperabiliteten i et transeuropæisk 
VTMIS-net under hensyntagen til relevante bestemmelser vedtaget af Den Internationale 
Søfartsorganisation. Der er en meddelelse om emnet undervejs. Det forventes, at 
Christophersen-gruppen vil undersøge et sådant projekt. Efter konklusion af Rådsmødet den 
28. september 1994, vil Kommissionen også foreslå en evaluering af den industrielle og 
økonomiske virkning for alle brugere i de industrielle sektorer og de maritime industrier, som 
omtales i Bangemann gruppens informationssamfundsaktiviteter. 
-27-
D. TELEMATIKSYSTEMER OG -TJENESTER FOR LUFTTRANSPORT 
Lufttrafikkontrol er en obligatorisk tjeneste, der er nødvendig for at opretholde et acceptabelt 
sikkerhedsniveau i luftfarten. Kapaciteten i de systemer, der yder denne service, viser sig nu at 
være en begrænsende faktor for udviklingen af et effektivt luftfartsnet i de liberale rammer, 
som EU har valgt. Blandt de foranstaltninger, der skal træffes for at øge 
lufttrafikkontrolsystemernes ydeevne, så de kan klare den forventede efterspørgsel, synes 
indførelse af telematik at være en af de mest lovende veje frem. Nye værktøjer (som f.eks. 
globale satellitnavigationssystemer, aeronautiske telekommunikationsnet, Automated De­
pendant Surveillance, automatiserede dataforbindelser mellem fly og jordstationer) og nye 
principper (som f.eks. intelligente arbejdsstationer for lufttrafikkontrol, regulering af lufttra­
fikstrømme, kollissionsforebyggende systemer), der i vid udstrækning bygger på telematik, 
skal videreudvikles og indføres i et operationelt miljø. 
Bangemann-gruppens forslag, som fik tilslutning på Det Europæiske Råds møde på Korfu, 
omfatter også et system af den art blandt de foranstaltninger, der foreslås gennemført til 
fremme af informationssamfundet. Kommissionen foreslår, at der ydes støtte hertil som led i 
aktiviteterne omkring de transeuropæiske net. 
Kommissionen har allerede banet vejen for regulering og standardisering med henblik på at 
sikre interoperabiliteten og sammenkoblingsmulighederne i hele EU med vedtagelsen af et 
direktiv om definition og anvendelse af kompatible tekniske specifikationer for erhvervelse af 
udstyr og systemer til regulering af lufttrafikken (direktiv 93/65/EØF). Eurocontrol og 
standardiseringsorganerne har fået mandat til at arbejde sammen. Kommissionen vil holde nøje 
øje med gennemførelsen af direktivet. 
Kommissionen har også - under betegnelsen ECARDA - opstillet en ramme for FTU i 
lufttrafikstyring for at tilskynde til at der gøres en indsats på dette område. Herunder sigtes der 
især mod at fremme anvendelsen af telematik som forberedelse til et fremtidigt europæisk 
system for styring af lufttrafikken. 
E. TELEMATIKSYSTEMER OG -TJENESTER FOR INTERMODAL TRANSPORT 
Kombitransport 
Hvis kombineret transport (indlandstransportmåderne og korte havoverfarter) skal gen­
nemføres som alternativ til godstransport ad landevej, så skal der stilles informations- og 
styringsværktøjer til rådighed, og det sker bedst i form af telematikværktøjer og -tjenester. 
Hovedopgaven bliver at etablere et sammenhængende europæisk informationsnet, som kan 
holde regnskab med, hvor ladningsenhederne (containere, veksellad og sættevogne) befinder 
sig. Et sådant net bør dække hele Europa for alle transportmåder (bane/vej/indre 
vandveje/korte overfarter) og bør bygge på resultaterne af telematikprogrammet. Endvidere 
skal ethvert selskab eller privat foretagende, der udfører kombineret transport, have adgang til 
det på lige vilkår. Programmet for pilotforanstaltninger vedrørende kombineret transport 
28-
(PACT: Pilot Actions for Combined Transport)30 ville være en god ramme om en sådan 
indsats, fordi det omfatter forskellige operatører (jernbaner, kombitransportselskaber, 
havnemyndigheder) på udvalgte hovedakser over hele Europa, men det forudsætter, at der 
bevilges et tilstrækkeligt budget til PACT. 
Kommissionen foreslår, at EU yder finansieringsstøtte til projekter for anvendelse af tele­
matiksystemer og -tjenester inden for kombineret transport. Dette skulle gælde for operationer 
i omladningsterminalerne, mellem transportoperatører og speditører, for forvaltning af 
rullende materiel og for godsregistrering. 
Tilsvarende vil Kommissionen om kort tid stille forslag om aktiviteter til fremme af an­
vendelsen af telematikværktøjer og -tjenester i forbindelse med korte havoverfarter. 
Borgernettet 
Ideen om et "borgernet" blev fremsat i hvidbogen om den fælles transportpolitiks fremtidige 
udvikling. Det er defineret som en optimeret kombination af persontransportmåder fra dør til 
dør med størst mulig brug af kollektiv transport. Afgørende elementer i et sådant "borgernet" 
bliver dets informationssystem og et ordentligt styringssystem for operatørerne. Under det 
nuværende telematikprogram demonstreres der en række avancerede systemer, som forbedrer 
den kollektive transport, hvor man kunne forestille sig at indføre dem. Et sådant servicenet 
bliver en hjørnesten i gennemførelsen af den fælles transportpolitik for bæredygtig mobilitet. 
Der vil blive lagt særlig vægt på tjenester i byområder og på også at betjene tyndt befolkede 
landområder i EU, hvis det er økonomisk holdbart. 
Kommissionen arbejder på et forslag til en plan for at fremme et sådant net. 
3. Fremme af F&U-aktiviteter i forbindelse med transporttelematik 
Det fjerde rammeprogram, som Rådet og Parlamentet vedtog i april 1994 omfatter telematik 
som et større forskningsemne. Også transportrelevant forskning har fået en mere fremtrædende 
placering. 
I forslaget til særprogrammer (KOM (94) 68 af 30. marts 1994) har Kommissionen medtaget 
telematikforskning for alle transportmåder som en væsentlig del af telematikprogrammet. 
Særlig vægt vil der blive lagt på telematiksystemer til trafikstyring for jernbaner, skibsfart og 
vejtrafik, herunder trafik i og mellem byer og multimodal transport, samt på at oprette et 
harmoniseret og i sidste ende forenet europæisk lufttrafikstyringsystem. I denne forbindelse 
gives der høj prioritet til pilotprojekter, som skal vurdere telematikapplikationers tekniske 
ydeevne og operationelle kapacitet samt brugernes accept af dem. Hertil kommer, at der under 
særprogrammet for transport vil blive tage skridt til at støtte udvikling af standarder og 
gennemførelse af transeuropæiske transportnet. 
30 Kommissionens afgørelse (93/45/EØF) om finansiel støtte til pilotforanstaltninger vedrørende kombineret 
transport. 
-29 
Dette udviklingsarbejde vil tilvejebringe redskaber for strategisk planlægning, der kan 
tilvejebringe et beslutningsgrundlag på europæisk plan og forbedre de enkelte transportmåders 
effektivitet og sikkerhed med henblik på en optimal integration i et fremtidigt multimodalt 
europæisk transportsystem. 
Den indsats, der er lagt planer for under det fjerde rammeprogram, vil bl.a. omfatte tele­
matikapplikationer for avancerede styrings- og informationssystemet for skibstrafik (VTMIS), 
lufttrafikstyring, det europæiske banetrafikstyringssystem og trafikstyringssystemer for 
vejtrafik, bytrafik og multimodal transport; endvidere: telematik-tillægstjenester for alle 
transportmåder til støtte for demonstrationsprojekter og fremtidige behov. Udvikling, 
integration og vurdering af egnet telematikteknologi bliver et nølgeelement i gennemførelsen af 
disse nye tjenester og af trafikstyringssystemer. 
Rådet opfordres til i nær fremtid at vedtage de foreslåede særprogrammer. 
4. / Samordning af de berørte parters indsats 
Der er en mangfoldighed af berørte parter på forskellige administrative niveauer (EU, 
medlemsstater, regionale og lokale myndigheder), som har ansvar for og interesser i de o-
venfor beskrevne spørgsmål. Der er samtidig behov for at nærme forskellige synspunkter til 
hinanden og fremskynde indsatsen for at fremhjælpe implementeringen. Kommissionen vil 
derfor efter behov indkalde forummer med repræsentanter for brugere, informations- og 
kommunikationsleverandører og industri samt de relevante myndigheder og 
transportoperatører for at fremme implementeringen af transporttelematik i Europa i et 
offentligt/privat partnerskab som foreslået af "Bangemann-gruppen" for vej- og lufttransport. 
Som opfølgning af anbefalingerne fra Det Europæiske Råds møde på Korfu har Kommissionen 
netop i forbindelse med meddelelsen om informationssamfundet vedtaget princippet om 
sådanne forummer for at fremme de forskellige applikationer og for at samordne de forskellige 
indsatser. Medlemsstaterne vil blive opfordret til at udpege repræsentanter med ekspertise i 
telekommunikation og transport fra administrationerne. Industrier, operatører og brugere vil 
også blive opfordret til at deltage. Disse forummer får til opgave at være behjælpelige i 
arbejdet med det nye samordningsinstrument for gennemførelse af informationssamfundet og at 
bistå med forberedelsen af de næste skridt henimod implementeringen af transporttelematik. 
(ERTICO vil deltage i og støtte arbejdet i det forum, der omfatter implementering i 
vejtransportsektoren.) 
IV. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
På transporttelematikområdet må EU hurtigt bygge videre på de isolerede og lokale inves­
teringer, der allerede er gjort i medlemsstaterne. Mere sammenhængende ordninger, der 
dækker hele EU, vil stimulere væksten i produkter og tjenesteydelser på dette område og 
danne grundlag for markedsstyrede investeringer. Desuden vil myndighederne se deres in­
teresse i at investere i transporttelematik til støtte for bedre trafikstyring og for at indføre nye 
styringssystemer, som f.eks. elektronisk betaling af vejafgifter. 
30 
Manglende fremskridt på dette område kan få alvorlige følger. Japan og Nordamerika gør 
hurtige fremskridt, og resultatet kan blive, at europæisk industri sakker agterud. F.eks. har 
den europæiske bilindustri brug for klare rammer, så den begynde at indbygge navi-
gationsstøtteudstyr i bilerne, tilbyde informationstjenester og andre biliststøttesystemer, som 
vil øge værdien af vejtransporten i fremtiden. 
Denne meddelelse beskriver, hvad EU må gøre med henblik på indførelse af telematiktje­
nester, der kan gøre transportsektoren i Europa sikrere og mere effektiv, intelligent, mil­
jøvenlig og socialt forsvarlig. Det betones, at samarbejdet mellem den offentlige og den 
private sektor spiller en hovedrolle for gennemførelsen af telematikværktøjer og -tjenester for 
transportsektoren. Der må opstilles en detaljeret handlingsplan med en tidsplan for vedtagelsen 
af de vigtigste indsatsområder i tæt samarbejde med andre fællesskabstiltag i forbindelse med 
transport. 
Derfor opfordres Rådet til at støtte EU's bestræbelser - især med hensyn til fælles systemer og 
tjenester, som også kan medvirke til løsningen af regionale og lokale transportproblemer. 
Tillæg 1 
NØGLEKOMPONENTER I TELEMATIKSYSTEMER 
Telematiksystemer, der dels anvendes inden for transportydelsesomradet, dels til at sikre, at 
infrastrukturen og transportnettene kan fungere hensigtsmæssigt, omfatter følgende 
komponenter: 
Envejs- eller tovejskommunikation: 
radiospredning, 
ledningsbunden telekommunikation og 
trådløs mobilkommunikation 
(dvs. digital og analog telefoni1, lydradiospredning - RDS-TMC, kortrækkende 
kommunikation - mikrobølge-/infrarød, satellitsystemer). Disse nye applikationer ind­
går i udviklingen henimod det universelle mobiltelekommunikationssystem (UMTS) for 
personkommunikationstjenester og af fremtidens offentlige landmobile 
telekommunikationssystem (FPLMTS: Future Public Land Mobile Telecommunications 
System). De indbefatter nye digitale systemer som GSM, DCS-1800, DECT (Digital 
European Cordless Telecommunications) og TFTS (Terrestrial Flight Te­
lecommunications System). 
Databehandling og avancerede informatiksystemer: 
datafangst, datahåndtering og dataudveksling; konvertering til meddelelser; modellering 
(datamatsyn, smart cards, multiføler-overvågningssy stemer, navigationsudstyr os v.; det 
kan ventes, at der meget snart fremkommer nyheder - nemlig multimedie­
applikationer). 
Kontrolværktøjer 
automatiserede (påtvungne), automatiske (selvbesluttende), interaktive (reagerer på 
beslutninger), støttende (frivillige). 
Datamatstøttede styringssystemer 
Følersystemer (f.eks. for trafikstrømme), detektorer (f.eks. til trafiktavlestyring), 
styringsprogrammel til enten automatisk kontrol eller interaktion med folk. 
Dette telematiknet til anvendelse på transportområdet kommer til at indgå i det fælles "in-
formationsmiljø", som er beskrevet i kapitel 5.2 i hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse (KOM (93) 700 af 5. december 1993). Det består af forskellige elementer: 
"" elektroniske net 
«*" overvågningssystemer 
<*" registrerings- og lokaliseringssystemer 
•»" elektroniske distributionskanaler og multimediefaciliteter 
•3° mobilkommunikations- og datakommunikationssystemer 
Herunder nye digitale systemer som GSM, DCS-1800, DECT (Digital European Cordless 
Telecommunications) og TFTS (Terrestrial Flight Telecommunications System). 
tar 
tar­
tar 
tar­
«ar -VL-
radiospredningssystemer for datatransmission 
navigations- og positionsbestemmelsessystemer 
databaser med f.eks. digitaliseret vejinformation 
systemer, der bygger på chipkortteknologi 
standarder for teknologi, meddelelser og organisation 
lovgivningsmæssige og institutionelle arrangementer 
--Vi-
Tillæg 2 
TRANSPORTTELEMATIKTJENESTER 
Rejse- og trafikinformation 
Disse tjenester giver oplysninger, som hjælper netoperatørerne med at forvalte infor­
mationer og bistå rejsende med at planlægge deres rejser. Data om nettenes nylige og 
forventede ydeevne vil blive mere sofistikerede. Dette vil hjælpe rejsende med at undgå 
trafikpropper og tilpasse deres turplanlægning. Der kan tilskyndes til benyttelse af kø­
retøjer med stor belægningsprocent/samkørsel. 
Grundlæggende oplysninger for alle styrings- og planlæg­
ningsfunktioner og for tilrådighedsstillelse af tillægstjenester. 
Oplysninger, der giver mulighed for at vælge de bedste af­
gangstidspunkter, transportmåder og -ruter. 
Bilistrådgivning og skiltning i bilen gør kørslen mere bekvem 
og øger sikkerheden; tilsvarende for kollektive transportmidler. 
Oversigt ("gule sider") over rejseinformationsservice - hurtig 
adgang til rejserelaterede ydelser og faciliteter. 
Enkle instrukser til rejsende om, hvordan de når deres rejse­
mål. 
Service, der gør det mere bekvemt at arrangere samkørsel. • Trafikinformation 
• Rejseinformation før turen 
• Rejseinformation under turen 
Rejseinformationsservice 
Rutevejledning 
Samkørselsforum og pladsbestilling 
Trafikstyring, -drift og -kontrol 
Disse tjenester hjælper netoperatører med at styre trafikken. Der tilvejebringes proce­
durer og mekanismer for trafikkontrol. Planlægnings- og netvedligeholdelsesfunktioner 
er også omfattet af disse tjenester. Tjenesterne vil bidrage til at forbedre formidlingen af 
og forkorte reaktionstiden på alarmmeldinger og lette ressourceallokeringen. 
Styring i uheldssituationer 
Styring af trafikefterspørgslen 
• Trafikstyring 
• Systemer for skibstrafikstyring og 
-information 
• Styringssystemer for lufttrafik 
• Styrings1 og kommunikationssystemer 
for jernbaner 
• Styring af beredskabskøretøjer 
• Alarmmeldinger og personlig 
sikkerhed 
• Håndtering af nødsituationer Støtter trafikstyringsmedarbejdere, så de hurtigere kan sætte 
en reaktion i gang for at mindske negative virkninger for tra­
fikken. 
Støtter trafikpolitiske og regulerende foranstaltninger med 
henblik på at afhjælpe miljømæssige og sociale virkninger af 
trafikal overbelastning. 
Styrer transportmidlers bevægelser på veje, baner, vandveje 
og i luften. 
Formidler oplysninger om ladninger, trafik og fartøjer til 
havnemyndigheder, redere og operatører. 
Letter integreret lufttrafikstyring. 
Letter avanceret styring af jernbanetrafikken med mulighed for 
kortere afstande, højere togfrekvens og bedre interoperabilitet 
med andre transportmåder. 
Mindsker den tid det tager at reagere på alarmmeldinger. 
Tilvejebringer omgående meddelelse om uheld og omgående 
anmodning om bistand. 
Yder støtte til optimering af beslutninger om, hvordan nød­
situationer skal håndteres og til minimering af følgerne af 
nødsituationer. 
-^4-
Tjenester for kollektiv transport 
Disse tjenester øger de kollektive transportsystemers effektivitet, sikkerhed og for-
målstjenlighed for transportselskaber og brugere. Denne kategori af tjenester vil gøre 
kollektiv transport mere attraktiv for potentielle kunder. 
Information under turen 
• Styring af kollektiv transport 
• Personliggjort kollektiv transport 
• Sikkerhed i kollektiv transport Giver de rejsende oplysninger under tur med kollektivt trans­
portmiddel, efter at turen er begyndt. 
Automatiserer drifts-, plantægnings- og styringsfunktioner i 
kollektive transportsystemer. 
Køretøjer med fleksibel rutelægning giver kunderne en mere 
bekvem service. 
Tilvejebringer sikkerhed for rejsende, ejere og operatører af 
kollektive transportsystemer. 
Drift af erhvervskøretøjer 
Disse tjenester bidraget til at strømlinje administrative procedurer, forny sikkerheds-
ordninger og styre flåder af erhvervskøretøjer. 
• Erhvervsmæssig gods- og flådestyring 
• Administration af erhvervskøretøjer 
• Elektronisk passagetilladelse for 
erhvervskøretøjer 
• Automatiseret sikkefhedsînspektion på veje 
• Sikkerhedsovervågnihg i køretøjet 
• Anmeldelse af uheld med farligt gods 
• Styring af intermodal transport og 
terminaler Giver kommunikationsmuligheder mellem førere, 
speditører og virksomheder, som driver intermodal 
transport. 
Giver elektronisk kontrol af identitetspapirer for 
operatører og førere og automatiseret bogføring af 
køreafstande og brændstofforbrug. 
Letter toldklarering m.v. i indlandet og ved inter­
nationale grænser, så standsning minimeres. 
Letter inspektioner på veje. 
Registrerer sikkerhedstilstand for erhvervskøretøj, 
ladning og fører. 
Sørger for omgående anmeldelse af et uheld og 
omgående anmodning om bistand. 
Giver kommunikationsmulighed mellem operatører af 
intermodal infrastruktur (vej.barie og vandvej) 
w%S~-
Avancerede sikkerhedssystemer for transportmidler 
Disse systemer omfatter forskellige former for forebyggelse af sammenstød og andre sik­
kerhedsforanstaltninger for transportmidler inden for alle transportmåder (bil, bane, vej, 
skib). Automatiserede transportmidler er ind til videre et mål på længere sigt. 
Vejkøretøjer 
Forebyggelse af kollision i længderetningen 
• Forebyggelse af sideværts kollision 
• Forebyggelse af kollision i kryds 
• Fastspænding før sammenstød 
Alle transportmidler 
• Sikkerhedsberedskab 
• Automatiseret drift af transportmidler 
• Kollisionsforebyggende systemer for fly 
• Kollisionsforebyggende systemer for hurtigbåde 
• Ny generation af banekommunikationssystemer 
Chauffør/pilot/togfører/skibsfører 
• Forbedring af udsyn som kollisionsforebyggelse Bidrager til at forhindre frontale sammenstød 
eller påkørsler bagfra mellem køretøjer og andre 
genstande eller fodgængere. 
Bidrager til at forhindre sammenstød, når køre­
tøjer skifter bane. 
Bidrager til at forhindre sammenstød i kryds. 
Forudser en forestående kollision og aktiverer 
passagersikringssystemer forud for kollisionen. 
Advarer om førerens, transportmidlets og banens 
eller vejens tilstand. 
Yder fuldautomatisk, "håndfri" brug. 
Øger kapaciteten gennem 
korte tidsintervaller 
og øger sikkerheden 
Øger evnen til at se frem og få øje på genstande 
på eller langs ruten. 
Elektronisk betaling og reservation 
Elektroniske betalingstjenester vil forbinde alle transportmåder ("intermodalitet") i et 
enstrenget, bekvemt betalingssystem. Dette nye system vil bidrage til at nedsætte for­
sinkelser i indkrævning af afgifter og tilvejebringe præcise data for systemstyringen. Det 
vil også kunne bruges andre steder end i transportsektoren. 
• Elektroniske betalingstjenester Giver brugerne mulighed for at betale for transport­
ydelserne elektronisk, bl.a. med "smart cards". 
• Reservationstjeneste Brug af on-line kommunikation giver mulighed for at finde 
og reservere pladser (kollektiv transport, parkering eller 
turistrelevante begivenheder). 
~^ê~ 
DEN SENERE TÏDS EU-INDSATS I FORBINDELSE MEP IMPLEMENTERING AF 
TRANSPORTTELEMATIK 
Informationgs^mfii^et 
I tilslutning til Bangemann-gruppens rapport og konklusionerne fra Det Europæiske Råds 
møde på Korfu opstilles der en overordnet ramme for implementeringen af telematikappli-
kakationer i meddelelsen "Europa på vej mod informationssamfundet. En handlingsplan" 
(KOM (94) 347 af 19,7.1994). 
Transeuropæiske net 
Rådets resolution 90/C 27/05 opfordrer til, at der lægges særlig vægt på udviklingen og 
sammenkoblingen af de transeuropæiske net, især inden for bl.a. telekommunikation og 
transport. 
Transport 
Kommissionens forslag om udbygning af et multimodalt transeuropæisk transportnet (KOM 
(94) 106 af 7.9.1994) anerkender betydningen af, at der anvendes telematiksystemer for at 
forbedre luft-, bane-, skibs- og vejtransportens funktionsduelighed. Pet peger også på en 
række projekter i disse sektorer, som projekter af fælles interesse og dermed kandidater til 
EU-støtte. 
Rådets beslutning om etablering af et transeuropæisk vejnet opfordrer til implementering af 
avancerede edb-baserede informationssystemer og udvikling af tekniske trafikstyringssystemer 
til drift af dette net. 
Telekommunikation 
Der findes allerede effektive kommunikationsnet, som er blevet udviklet til et højt ydeev­
neniveau (ISDN1)- Et forslag til implementering af ISDN over hele Europa er til drøftelse i 
Rådet (KOM (93) 347). Pisse kommunikationsmedier kan transmittere informationer, som 
støtter et multimodalt transportsystems funktionsevne. 
Rådets resolution af 22. juli 1993 (93/C 213/01) giver grundlag for generel liberalisering af 
alle telekommunikationstjenester, som letter implementeringen af telematik. Dette vil hjælpe 
med til at bekræfte Europa førende position inden for digital mobilteknologi og GSM i 
telematikanvendelser, hvilket udgør grundlaget for det fremtidige tredjegenerationsmarked for 
personkommunikationsteknologi. 
ISDN: Integrated Services Digital Network - eller: tjenesteintegreret digitalnet. KOM (93) 347. 
XIII/I56/<M DA. rev. 2 
-**y-
Tilvejebringelsen og driften af transeuropæiske telematiknet vil især være afhængig af, at der 
stilles fælles frekvensbånd og relevante standarder til rådighed. Efter Rådets resolution af 19. 
december 1992 og Rådets konklusioner af 7. december 1993 er der indgået et 
aftalememorandum og en rammeaftale om frekvensharmonisering mellem Kommissionen og 
ERO (Europæisk Radiokommunikationskontor). 
Hvad angår frekvenser til vejtransporttelematik, er der taget et første skridt med Europæisk 
Radiokommunikationkomités beslutning af 22. oktober 1992 om, hvilke frekvensbånd der skal 
tildeles med henblik på samordnet indførelse af telematiksystemer for vejtransport 
(ERC/Dec(92)02). Det bliver nødvendigt at få flere sektorer, herunder luft- og søtransport, 
dækket ind. 
Rådets direktiv 89/336/EØF af 3. maj 1989 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes 
lovgivning om elektromagnetisk kompatibilitet sigter mod at undgå skadelig elektromagnetisk 
interferens, der kunne hindre indførelsen af telematiksystemer. 
Der foreligger to forslag til rådsdirektiver om beskyttelse af beskyttelse af fysiske personer i 
forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger 
(KOM (92) 422) og om retlig beskyttelse af databaser (KOM(93) 464) samt endvidere et 
ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om beskyttelse af personoplysninger 
og kommunikationshemmeligheden i forbindelse med digitale telenet, herunder det 
tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) og digitale mobilnet. (KOM (94) 128, 13. juni 1994). 
Grønbogen om mobilkommunikation (KOM (94) 145 af 27. april 1994) sigter mod den videre 
udvikling af tjenesterne og støtter herigennem anvendelse af mobil transporttelematik. 
I en meddelelse (KOM (93) 69, endelig udg., 12. marts 1993) om etablering af tværeuro­
pæiske datakommunikationsnet mellem administrationerne har Kommissionen foreslået rådsbe­
slutninger om et sæt retningslinjer og om et flerårigt EF-program for implementering af 
sådanne kommunikationsnet mellem administrationerne (IDA). I en meddelelse af 10. juni 
1994 (KOM (94) 210, endelig udg.) om satellitkommunikation er det Kommissionens hensigt 
at sikre, at der ikke udvikler sig flaskehalse, som hindrer satellitkommunikationens videre 
udvikling, fordi der mangler rådighed over - og adgang til - rumsegmentkapacitet. 
FTU inden for telematikanvendelse 
Under EF's forsknings- og udviklingsprogrammer inden for informationsteknologi og tele­
kommunikation i forbindelse med vejtransport (DRIVE 1989-1991: Dedicated Road Infra­
structure for Vehicle safety in Europe) og telematiksystemer af almen interesse (1991-1994; 
område 2: transport) har man fundet frem til en række behov og valgmuligheder i forbindelse 
med telematiksystemer for vejtransport og multimodale transportsystemer, og man har udviklet 
en række systemer og relevante standardiseringsbehov. Visse telematikapplikationer til 
trafikstyring, information og andre tjenester er man allerede nået meget langt med. Et antal 
-T>S-
trafikinformations- og navigationssystemer sendes nu på markedet, og i de kommende år vil 
der ske en kraftig stigning i anvendelsen af dem. 
I det fjerde rammeprogram for forskning og udvikling fastlægges behovet for at udvikle te­
lematiksystemer for alle transportmåder og lette intermodale operationer2. 
Ramme for transporttelematikapplikationer 
I henhold til direktiv 93/89 EØF af 25. oktober 1993 om opkrævning i medlemsstaterne af 
afgifter på visse køretøjer, der anvendes til vejgodstransport, samt af vejafgifter og 
brugsafgifter for benyttelse af visse infrastrukturer skal Kommissionen stille forslag om et 
avanceret samfungerende system for opkrævning af brugsafgifter for veje og dermed 
fremskynde implementeringen af transporttelematikværktøjer og -tjenester. 
Kommissionens forslag om "satellitbårne navigationsydelser: en europæisk strategi" (KOM 
(94) 284 af 16.6.1994) vil tilvejebringe en ramme for fremkomsten af vigtige transportrelatere­
de tjenester. 
Kommissionens forslag til direktiv om indførelse af et europæisk indberetningssystem for 
skibe i EF-medlemsstaternes havområder (KOM (93) 647) fastlægger regler for basis­
kommunikation for skibe, der transporterer farligt gods, og skibe over en vis størrelse. 
Meddelelserne "Den europæiske flyindustri: de vigtigste aspekter og forslag til fælles­
skabsforanstaltninger "(KOM (92 164 af 29. april 1992) og "Forum for Europas maritime 
erhverv: Mod en overordnet strategi for Europas maritime erhverv: de første konkrete 
resultater" (KOM (93) 526 af 4, november 1993) peger på det bidrag, som transporttelematik 
kan give til løsning af foreliggende problemer og til at styrke konkurrenceevnen for 
flyindustrien og søfartserhvervet. 
Meddelelsen om "Den Europæiske Unions bilindustri (KOM (94) 49 og den derpå følgende 
rådsresolution af 22. april 1994 erkender, at forskning og teknologisk udvikling, også på 
telematikområdet, har stor betydning for denne særdeles betydningsfulde industrisektors 
fremtid. 
Standardisering 
Kommissionen har godkendt to standardiseringsmandater til CEN, CENELEC OG ETSI: Det 
drejer sig dels om et støttemandat til CEN TC 278 (vejtransporttelematik), herunder 
sekretærstøtte til komitéen og teknisk støtte på de vigtigste punkter (8 projektgrupper); dels om 
et undersøgelsesmandat vedrørende lufttrafikstyring, hvorunder der skal opstilles et 
standardiseringsprogram i samarbejde med Eurocontrol for at undgå overlappende arbejde og 
Rådets afgørelse 88/416/EØF om et program for De Europæiske Fællesskaber på området for 
informationsteknologi og telekommunikation i forbindelse med vejtransport; Rådets beslutning 
91/353/EØF; Rådets beslutning PE-CONS 3605/94. 
-19-
teknisk uoverensstemmelse, som kunne skabe problemer for anvendelsen af direktiv 
93/65/EØF. 
Rådets direktiv 93/65/EØF af 19. juli 1993 tilvejebringer en ramme, inden for hvilken 
Kommissionen med bistand fra et udvalg af repræsentanter for medlemsstaterne skal vedtage 
Eurocontrol-specifikationer, der anvendes ved definition og anvendelse af kompatible tekniske 
specifikationer for erhvervelse af udstyr og systemer til regulering af lufttrafikken, herunder 
navnlig kommunikationssystemer, overvågningssystemer, systemer for automatiseret bistand til 
flykontroltjeneste og navigationssystemer. 
Kommissionens forslag til direktiv om interoperabilitet i det europæiske jernbanenet for 
højhastighedstog beskriver en række mekamsmer, som må etableres, for at interoperabiliteten 
skal kunne gennemføres, hvilket er en forudsætning for implementering af telematik. 
Tillæg4 
INFRASTRUKTUR TEL TRANSPORTTELEMATIK 
Som det også var Bangemann-gruppens opfattelse, må der lægges særlig vægt på, at der 
udvikles en velegnet åben systemarkitektur for avancerede telematiktjenester med fælles 
brugergrænseflader, som giver mulighed for at levere den samme service til brugeren, uanset 
hvilken kommunikationskanal der benyttes. Kommissionen undersøger for tiden, hvilke 
egenskaber en sådan arkitektur skal have, og vil stille forslag herom. 
Foranstaltninger, som må iværksættes på EU-plan vedrørende standardisering» 
interoperabilitet og sammenkoblingsmuligheder 
1 Rejse- og trafikinformationstjenester 
Der er behov for enighed om en række spørgsmål vedrørende dataudveksling og interope­
rabilitet for rejse og trafikinformation på det multimodale område. 
<* Fælles referencesystem for geografiske lokaliteter, dvs. fælles måder at henvise på til 
de lokaliteter, som der udveksles eller udsendes trafikinformation om. 
^ Dataordbog, dvs.fælles termsæt for de rejse- og trafikmeddelelser, der udveksles mel­
lem centre for trafikkontrol eller -information og udsendes til rejsende. 
•*• Meddelelsesformat. dvs. et standardiseret format for de meddelelser, der udveksles 
mellem faste knudepunkter ved brug af EDIFACT via passende digitalisering. 
^ Applikationsprotokoller (for mobilkommunikation mellem tjenesteleverandører og slut­
brugere). 
Kommissionen vil fortsat yde støtte til indsatsen for at nå til enighed og etablere standarder på 
disse områder og vil forelægge de nødvendige lovgivningsforslag. 
2 Digitale kort for forskellige transportmåder 
EU vil fremme opstillingen af en standard for geografiske databaser på europæisk plan. Der 
skal også etableres procedurer for forbedring af kortet.. Dette er særlig vigtigt for vejkort, 
fordi vejes egenskaber ændres hyppigt. 
3 Digital radiospredning 
På grundlag af de allerede harmoniserede kommunkationsprotokoller, der benytter stan­
dardiseret meddelelsesrapportering (ALERT C og ALERT+) vil der blive udsendt en fælles 
hensigtserklæring om indførelse af RDS-TMC (radiodatasystemet- trafikmeddelelseskanalen) 
på europæisk plan. Der vil her blive fastlagt regler for lokalitetskoders kompatibilitet. 
Forbedring med digital lydradiospredning (DAB) vil gøre det muligt at tilbyde flere tjenester 
og dermed lettere at tilbyde tjenester til brugere af forskellige transportmåder. 
4 Kortrækkende radiokommunikation/automatisk identifikation af transportmiddel 
(AVI: Automatic Vehicle Identification) 
Der vil blive holdt nøje øje med, hvordan mandatet til CEN opfyldes, for at sikre, at der 
hurtigt kommer til at foreligge en standard, som vil gøre det muligt for apparater, der er 
~H4 
installeret i transportmidler, at fungere over hele EU med et system for kortrækkende to­
vejskommunikation. Anvendelse af AVI for containere og jernbanevogne giver mulighed for et 
fuldt integreret (intermodalt) landtransportsystem. 
5 Mobiltelefoni 
Der er behov for en standardiseringsmdsats i ETSI, som skal give mulighed for at transmittere 
data til anvendelse i trafiksystemer (GPRS) ved hjælp af et cellebaseret mobiltelefonisystem 
(GSM: Global System for Mobile communication). Telematikprogrammet viser, hvilke 
muligheder, der ligger i denne løsning. Det samme GSM-system kan bruges til 
togkommunikation og togkontrol, og denne mulighed er der behov for at undersøge. Den 
fremtidige generation af mobiltelefoni (UMTS: Universal Mobile Telephone System) og dette 
systems brug af bredbåndskommunikationsnet vil åbne feltet for et fælles 
kommunikationsmedium for al indlandstransport. 
Herudover vil det blive undersøgt, hvilke andre foranstaltninger EU skal sætte i værk for at 
fremme en mere udbredt brug af TFTS (Terrestrial Flight Telecommunications System). 
Disse emner vil blive taget op i den videre opfølgning af grønbogen om mobilkommunikation 
(KOM (94) 145 af 27.4.1994). 
6 Frekvensallokering 
Der er indgået et aftalememorandum og en rammeaftale med ERC og ERO1. Med ERC's 
beslutning af 22. oktober 1992 blev der udpeget frekvensbånd for samordnet indførelse af 
systemer for vejtransporttelematik (ERC/DEC(92)02). Det vil blive undersøgt, om en af disse 
frekvenser (5,8 GHz) kan benyttes i togkommunikation. Beslutningen opfordrer til, at der 
hurtigt indføres ETSI-standarder i de nationale typegodkendelsesordninger. Desuden er der 
taget en tilsvarende beslutning for lufttransportområdet. Disse beslutninger dækker kun en lille 
del af behovet på telematikområdet. I en resolution af 19. december 1992 anmodede Rådet, 
idet det fulgte subsidiaritetsprincippet, medlemsstaterne om at indføre disse bestemmelser i 
deres nationale systemer. Der skal nu arbejdes med frekvenstildeling på flere områder 
(banetransport, søfart) inden for rammerne af ITU-allokeringerne og de frekvensressourcer, 
der er til rådighed i Europa. Når det viser sig, hvilke virkninger Rådets resolution får, vil 
Kommissionen undersøge, hvilke yderligere behov der er, og eventuelt stille nye forslag. 
Kommissionen har den 10. september 1993 præsenteret et foreslag til en Rådsbeslutning, som 
definerer en ny fremgangsmåde for koordineringen af radiofrekvenser i fællesskabet, og vil 
undersøge hvordan samarbejdet med ERC/ERO fungerer, og vil aflægge rapport om dette til 
Rådet2. 
7 Elektromagnetisk interferens 
Hvis der ikke træffes tilstrækkelige modforholdsregler kan elektromagnetisk interferens blive 
en alvorlig hindring for indførelse af telematik på transportområdet. Det må undersøges, 
hvordan Rådets direktiv 89/366/EØF af 3. maj 1989 om dette emne anvendes. Det må 
1 Den Europæiske Radiokommunikationskomité og Det Europæiske Radiokommunikationskontor - som 
opfølgning af Rådets resolution af 19. december 1992 og Rådets konklusioner af 7. december 1993. 
2 Et forslag til en Rådsbeslutning om at medlemsstaterne gennemfører foranstaltninger vedrørende 
radiofrekvenser. KOM(93) 382 Final, 10. september 1993. 
klargøres, hvilke yderligere foranstaltninger der kan blive nødvendige, og forslag herom må 
fremsættes. 
8 Standarder for menneske/maskine-grænseflade og andre elementer i køretøjet / 
Typegodkendelse 
Skærme eller visningspaneler for information i køretøjer kan have betydning for færdsels­
sikkerheden. En kodeks for god praksis med hensyn til, hvordan oplysninger bør meddeles til 
bilisten, vil få positive virkninger, som allerede er påvist i telematikprogrammet. Den 
europæiske konference af transportministre har udtalt sin støtte til en sådan fremgangsmåde. 
EU vil undersøge, om typegodkendelsesdirektivet (92/53), som var en ændring til 
rammedirektivet (70/156), bør ændres, eller om der skal vedtages nye regler. I forbindelse 
med indførelsen af alle disse yderligere elektroniske anordninger i køretøjer er der behov for 
en egnet ramme, som kan sikre kompatibilitet og hindre markedsforvridninger. 
9 Standardisering i CEN/CENELEC/ETSÏ 
I medfør af direktiv 83/189 har Kommissionen givet de europæiske standardiseringsorganer 
mandat til at fremskynde standardiseringsarbejdet, navnlig som følge af de behov, der opstår 
på baggrund af, at ISO på globalt plan har oprettet teknisk komité 204 om trans­
portinformations- og -styringssystemer. De opstillede prioriteter omfatter automatisk af­
giftsopkrævning og adgangskontrol, trafik- og rejseinformation, geografiske databaser, særlige 
systemer til kortrækkende kommunikation samt automatisk identifikation af køretøjer og 
udstyr. CEN/CENELEC/ETSI har dog opstillet et arbejdsprogram på 13 punkter. Alt dette 
arbejde må fremskyndes i betragtning af den globale konkurrence, og Kommissionen vil derfor 
undersøge mulighederne for at støtte hele opgavelisten, som den er udformet. Udover 
ovennævnte omfatter den så: arkitektur og terminologi, vejtrafikdata, gods- og 
flådestyringssystemer, kollektiv transport, trafikkontrol, parkeringsstyring, 
menneske/maskine-grænseflader samt grænseflader til delsystem og mellem systemer. 
10 Multitjeneste/multibetaling 
En af de teknologier, der kan lette integrationen af transporttjenesterne, er brug af et fælles 
betalingsmedium for forskellige transportapplikationer (parkering, kollektiv transport, 
vejafgifter). Standardiseringsarbejdet er i gang i CEN, men der er brug for en yderligere 
harmoniseringsindsats. Interoperabiliteten mellem de systemer, der skal bruges til elektronisk 
betaling på motorveje er et vigtigt problem, som bør løses hurtigt. Kommissionen har oprettet 
et forum for samråd med medlemsstaterne, som vil bistå med at finde frem til, hvilke 
handlinger der bør sættes i værk på EU-plan, ikke mindst til støtte for kravene i direktiv 93/89 
fra oktober 1993 om vej- og brugsafgifter. Et eventuelt forslag vil tage hensyn til eksisterende 
regler for finanstransaktioner og clearing-procedurer, og det vil blive anvendeligt til mange 
formål. 
-HI-
VURDERING AF VIRKNINGER 
FORSLAGETS VIRKNINGER 
FOR ERHVERVSLIVET 
med særligt henblik på små og mellemstore virksomheder 
Forslagets titel: 
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om transporttelematik i 
Europa. 
Dokumentets referencenummer: -
Forslaget 
1. Hvorfor er EF-lovgivning nødvendig på dette område vurderet på baggrund af 
nærhedsprincippet, og hvad er dens hovedmål? 
Meddelelsen opridser et handlingsprogram for EF på området transporttelematik. 
Uden effektiv teknisk harmonisering og en sammenhængende juridisk og 
institutionel ramme som foreslået her, kan de stordriftsfordele, som et europæisk 
marked indebærer, ikke udnyttes fuldt ud. 
Virkninger for erhvervslivet 
2. Hvem påvirkes af forslaget? 
hvilke erhvervssektorer? 
hvilke virksomhedsstørrelser (hvor stor er koncentrationen af små og 
mellemstore virksomheder)? 
findes virksomhederne i bestemte geografiske områder af EF? 
Påvirkede sektorer: transportoperatører inden for vej-, luft og skibstransport; 
leverandører af tillægstjenester i transportsektoren; leverandører af transportstyrings-
og -kontrolsystemer; telenetoperatører; fabrikanter af transportmidler inden for alle 
transportmåder og leverandører af bilkomponenter; leverandører af informations- og 
kommunikationsteknologisk udstyr. 
Virksomhedssstørrelser: mange forskellige erhvervsbrancher, hvoraf nogle har 
store andele af små og mellemstore virksomheder. 
Ingen særlige geografiske koncentrationer i EU. 
3. Hvad skal erhvervslivet gøre for at leve op til forslaget? 
-^ 
Meddelelsen indebærer ikke direkte krav om handling fra erhvervslivets side, men 
der vil komme opfølgende foranstaltninger, som vil kræve overholdelse. 
4. Hvad er forslagets sandsynlige økonomiske virkninger? 
for beskæftigelsen? 
for investeringerne? 
for virksomhedernes konkurrenceevne? 
De foranstaltninger, der beskrives i meddelelsen forventes at resultere i øget 
beskæftigelse på kort og langt sigt, især i ovennævnte erhvervsgrene. 
Den politiske ramme vil give et stabilt grundlag for planlægning og 
investeringsbeslutninger. Det forventes, at den private sektor vil tage denne 
udfordring op. 
Afgørende mål for handlingsprogrammet er at bistå virksomheder i Europa med at 
fastholde deres førende stilling i konkurrencen på et mere intenst globalt marked 
(USA/Japan), at øge stordriftsfordelene, at fremskynde opnåelsen af kritisk masse og 
at give alle interesserede markedsdeltagere adgang til forskellige markedssegmenter 
uden forskelsbehandling. Der vil blive tilskyndet til oprettelse af partnerskaber 
mellem det offentlige og det private. Det forventes ikke, at de beskrevne 
foranstaltninger vil skabe konkurrenceforvridning. Gennem stimulering af 
anvendelsen af telematik i transportsektoren vil de logistiske betingelser for alle 
erhvervssektorer blive forbedret. 
5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager hensyn til små og mellemstore 
virksomheders særlige behov (reducerede eller andre krav osv.)? 
Der tages i forslaget hensyn til små og mellemstore virksomheders behov (f.eks. i 
fremgangsmåden med hensyn til privat-offentligt partnerskab, licenstildeling, 
koncessionering, politik med hensyn til offentlige indkøb, beskyttelse af intellektuel 
ejendomsret osv.). Pilotprojekter, forsknings- og valideringsaktiviteter i denne 
sektor har relativt stor deltagelse fra små og mellemstore virksomheder, hvilket vil 
give dem et godt udgangspunkt. Det overvejes at indføre særlige støtteordninger for 
små og mellemstore virksomheder i forbindelse med FTU-aktiviteter under det 4. 
rammeprogram. 
Høring 
6. Liste over organisationer, som har været hørt om forslaget, og oversigt over deres 
hovedsynspunkter. 
Meddelelsen er en reaktion på flere hundrede henvendelser fra netoperatører, 
virksomheder inden for transport og informations- og kommunikationsteknologi samt 
4 ~^~ H$ 
repræsentanter for transportbrugere, der har været involveret i den senere tids EF-
aktiviteter inden for forskning og udvikling på området. Det ligger på linje med de 
vigtigste strategiske og politiske krav fra ERTICO (European Road Transportation 
Telematics Implementation Coordination Organization) - en samarbejdsorganisation 
for industrivirksomheder, offentlige administrationer og brugere. 
~Wé>-
BSN 0254-1459 
igudg. 
DA 15 07 
Eatalogmimmer : CB-CO-94-492-DA-C 
ISBN 92-77-81503-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
Lr2985 Luxembourg