m l"> 
l w- : KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.10.1997 
KOM(97) 513 endelig udg. 
h Jy MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
*t'. STRATEGI OG POLITISK ORIENTERING VEDRØRENDE DEN 
VIDERE UDVIKLING INDEN FOR MOBIL OG TRÅDLØS 
KOMMUNIKATION (UMTS) 
UV RESULTAT AF DEN OFFENTLIGE HØRING OG FORSLAG TIL 
SKABELSE AF ET GUNSTIGT MILJØ 

RESUMÉ I 
Udviklingen af telekommunikationsmarkedet presses hastigt fremad, dels af 
liberaliseringen af telekommunikationssektoren i store dele af verden, og dels af de 
teknologiske fremskridt inden for områder som informationsbehandling og 
multimediekommunikation via Internettet. 
Der vil være to fremherskende tendenser i de kommende år: den hastige udbredelse af 
Internettet og den enorme vækst inden for mobile og trådløse terminaler. Denne 
udvikling er ikke begrænset til Europa men vil antage en global dimension og vil skabe 
grundlaget for et globalt informationssamfund uden grænser med elektronisk lagring og 
kommunikation af informationer. 
Inden for den mobile kommunikationsindustri har man en enestående mulighed for at 
fremme denne udvikling gennem let og allestedsnærværende adgang til informationer. 
Med mobilkommunikation har alle mulighed for at ringe, modtage telefax, hente 
elektronisk post eller koble sig på Internettet, når de er på farten. 
De enorme muligheder for ekspansion på dette marked forklarer den hastigt voksende 
interesse hos erhvervslivet i hele verden for den næste generation af 
mobilkommunikation i ITU (under navnet IMT-2000). I Europa finder disse udviklinger 
sted under UMTS-paraplyen (UMTS - the Universal Mobile Telecommunications 
System), og de drives fremad af UMTS Forum og ETSI. 
Men også andre dele af verden er vågnet op efter GSM-systemets succes1. I Japan 
forbereder man sig på et masseforbrugermarked - et marked, hvor Japan traditionelt står 
stærkt - og branchen er ved at få vind i sejlene. I USA er nye satellitbaserede modeller 
under udvikling (f.eks. Teledesic), mens CDMA af de mennesker, der har med det at 
gøre, fremhæves som en alternativ og konkurrencedygtig radioadgangsteknologi for 
jordbaseret og mobil celleopdelt kommunikation. 
I år 2005 forventes det europæiske marked at kunne give årlige indtægter på mere end 100 
mia. ECU og bestå af ca. 200 millioner abonnenter. Det globale marked ventes at vokse 
endnu hurtigere - specielt i Asien. Det betyder, at man i forbindelse med enhver 
europæisk udvikling på dette marked må tage hensyn til markedets globale karakter. Til 
GSM-systemets succes forklares generelt ved det faktum, at det var en åben standard, der gav fuld 
grænseoverskridende adgang til roaming-funktionerne. GSM er blevet den reelle verdensstandard for 
mobilkommunikation med tæt ved 250 operatører, der driver eller bygger et netværk, for de flestes 
vedkommende uden for Europa. Den samlede investering i GSM-infrastruktur forventes at overskride 
100 mia. $ ved årtusindeskiftet. GSM har givet Europa et fantastisk godt eksportresultat og skabt en 
masse ny beskæftigelse inden for industrien. 
-2-
dette formål synes et stærkt hjemmemarked at kunne give den europæiske industri de 
bedste betingelser for at konkurrere i andre dele af verden. 
For at fastsætte en strategi og en politisk orientering for Europa inden for denne vigtige 
men også meget sammensatte vækstsektor har Kommissionen udsendt en meddelelse2, 
hvori den efterlyste svar fra medlemsstaterne og aktører fra den private sektor på en række 
nøglespørgsmål vedrørende den videre udvikling inden for mobil og trådløs 
kommunikation i Europa. 
Denne meddelelse indeholder en sammenfatning af de indkomne kommentarer og bidrag. 
De vigtigste spørgsmål, hvor man ønskede en hurtig indsats fra myndighedernes side, 
drejede sig om en klar præcisering af den godkendelsesordning, der vil blive benyttet ved 
tildeling af UMTS-licenser, samt en vished om, at der i god til vil findes et tilgængeligt 
radiofrekvensspektrum. Der var næsten enighed blandt medlemsstaterne og industrien om, 
at dette ville skabe de gunstigste betingelser for udviklingen af UMTS og dermed være 
medvirkende til at bevare den europæiske industris konkurrencedygtighed. Samtidig fandt 
medlemsstaterne og operatørerne det nødvendigt at sikre grundlæggende 
forbrugerinteresser såsom tværeuropæisk roaming for mobile multimedietjenester på basis 
af en fælles, åben og internationalt konkurrencedygtig ætergrænsefladestandard, for at de 
europæiske borgere kan nyde godt af det "trådløse informationssamfund" uden grænser på 
samme måde som de i dag nyder godt af GSM. 
På baggrund af de indkomne svar udarbejder Kommissionen retningslinier for oprettelse 
af et gunstigt miljø for en videre udvikling af denne sektor. Disse retningslinier er 
opsummeret i nedenstående tabel: 
Handlingsplan for Fællesskabet: 
aktivitet gennemføres 
WRC-97: forberedelse af dagsordenen for WRC-99 okt. 97 
(skal indeholde spørgsmålet om UMTS-
spektrumallokering) 
Rådets resolution om nærværende meddelelse der dec. 97 
fastsætter de politiske prioriteter 
Forslag om en UMTS-beslutning om spektrum- og jan. 98 
licensbetingelser 
Gennemførelse af det 5. rammeprogram om forskning 98 
og udvikling 
Vedtagelse af UMTS-beslutningen i starten af 99 
Mandat til ERC vedrørende yderligere feb. 99 
spektrumallokering 
MRA-forhandlinger løbende 
WRC-99: udvidelse af UMTS-spektrumallokeringen okt. 99 
Gennemgang af lovgivning vedrørende slutningen af 99 
telekommunikation 
Formålet med nærværende meddelelse er at præsentere strategier og politisk orienteringer 
vedrørende udviklingen af tredjegenerations-mobilkommunikation (UMTS) for Europa-
Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. Det er en 
reaktion på den konkrete anmodning fra Rådet og Europa-Parlamentet efter grønbogen 
om mobil- og personkommunikation3 om en ekstra indsats for at sikre en fortsat støtte til 
udviklingen mod tredjegenerations-mobilkommunikation. 
-4 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
RESUME 2 
INDHOLDSFORTEGNELSE 5 
1. INTRODUKTION 6 
2. INDUSTRIENS OG MYNDIGHEDERNES SYN PÅ DEN VIDERE 
UDVIKLING INDEN FOR MOBIL- OG TRÅDLØS KOMMUNIKATION 9 
2.1. Centrale spørgsmål 9 
2.2. Nøglespørgsmål vedrørende lovgivning 12 
3. KOMMISSIONENS VURDERING 19 
3.1. Konsensusområder 19 
3.2. Spørgsmål til videre debat 20 
4. ORIENTERINGEN I DEN OFFENTLIGE POLITIK 21 
4.1. Politiske målsætninger 21 
4.2. Anbefalinger til videre initiativer 22 
4.3. Foreslåede mål, handlingsplan og tidsplan 30 
5. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 31 
BILAG I: FORTEGNELSE OVER BIDRAGYDERE TIL HØRINGEN 32 
BILAG II: LISTE OVER FORKORTELSER 33 
-5 
i. INTRODUKTION 
Kommissionens meddelelse om den videre udvikling inden for mobil og trådløs 
kommunikation2 blev offentliggjort den 29. maj 1997. Meddelelsen præsenterede en oversigt 
over udviklingen inden for mobil- og trådløs kommunikation inden for Det Europæiske 
Fællesskab siden udgivelsen af grønbogen af 1994 om mobil- og personkommunikation3 og 
undersøgte den videre vej fremad for mobil- og trådløs kommunikation. Særligt opfordrede den 
berørte parter til at fremkomme med deres kommentarer til en række centrale spørgsmål i 
forbindelse med den videre udvikling inden for mobil- og trådløse kommunikationssystemer: 
• Er dette det rigtige tidspunkt til at definere en strategi for indførelsen af det universelle 
mobiltelesystem (UMTS - the Universal Mobile Telecommunications System), eller vil det 
være for tidligt at gennemføre reguleringstiltag i dag? 
• Er der i Europa konsensus om begrebet UMTS eller tredjegenerations-
mobilkommunikation? Vil der blive tale om en ny, enkeltstående teknologi eller en række 
interoperable løsninger baseret på forskellige teknologier? 
• Hvilken rolle skal henholdsvis den private sektor og de offentlige myndigheder spille i 
overgangen til UMTS? 
• Hvilken indflydelse kan UMTS få på den europæiske industris konkurrenceevne? 
• Hvordan kan vi sørge for, at de bredere sociale og samfundsmæssige interesser sikres under 
udviklingen af det "trådløse informationssamfund"? 
Desuden opfordrede meddelelsen de berørte parter til at fremkomme med kommentarer om det 
eventuelle behov for initiativer fra regeringernes, de europæiske institutioners eller andre 
regionale eller globale organers side. I meddelelsen blev den 15. juli 1997 angivet som frist for 
indsendelse af svar. Men på anmodning af telekommunikationsrådet - Telecoms Council - ved 
dettes møde den 27. juni blev fristen forlænget til september. Der er modtaget flere end 50 
skriftlige kommentarer (se Bilag I for en fortegnelse over bidragydere)4 fra teleselskaber, 
fabrikanter og medlemsstater. Kommentarer fra erhvervs- og brugerinteresseorganisationer 
indskrænkede sig til en kommentar fra en national brugerorganisation og fra UNICE. 
Siden offentliggørelsen af ovennævnte meddelelse kan man fremhæve en række 
udviklingseksempler, som viser, at debatten om UMTS har udviklet sig hastigt, og som 
Meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 
om den videre udvikling inden for mobil- og trådløs kommunikation - Udfordringer og valg for Den 
Europæiske Union - KOM/97/217 endelig udg. 29. maj 1997. 
Grønbog om en fælles strategi for mobil- og personkommunikation i Den Europæiske Union, 
KOM(94) 145 endelig udgave, 27. april 1994 
Kopier af kommentarerne kan sendes til umts@dgl3.cec.be eller pr. fax til Sekretariatet, DGXIII / 
AID, +32-2-2968395) 
-6-
bekræfter, at tidspunktet for høringen, som blev igangsat med udsendelsen af meddelelsen i 
maj, var det rette: 
• I juli 1997 fremlagde UMTS Forum5 sin første rapport, "Regulatory Framework for UMTS" 
("Lovgrundlag for UMTS")6. Rapporten undersøger de politiske og lovgivningsmæssige 
indsatser, som betragtes som afgørende for en vellykket udvikling af UMTS, samt følgende 
tidsplan for gennemførelse af sådanne indsatser. 
V^ESENTBÏGE MILEPÆLE I UDVIKLINGEN OG INDFØRELSE!? AF UM^^OI^IO»EJSLÅET AF 
1. oktober 1997 ERC's beslutning om kernebånd for UMTS træder i kraft; 
medlemsstater forventes at tilslutte sig implementeringen heraf. 
31. december 1997 Planerne for tildeling af UMTS-licenser og tilvejebringelse af 
tilstrækkeligt frekvensspektrum skal ligge klar, således at industriens 
risici og usikkerhed formindskes. 
Første kvartal 1998 Operatørerne er udpeget; udarbejdelse af udkast til licenstildelinger 
påbegyndes. 
31. december 1999 Aftale med ETSI om standarden for UMTS Fase 1. 
Begyndelsen af 2002 Igangsættelse af kommercielle UMTS-tj enester starter. 
• Det Forenede Kongerige er den første medlemsstat der i et vejledende dokument7 har 
offentliggjort en tidsplan for tildeling af adskillige UMTS-licenser med henblik på 
igangsættelsen af tjenester i år 2002. 
Inden for ETSI foregår der en intensiv debat med det formål at opnå fælles enighed om de 
grundlæggende tekniske kendetegn ved UMTS, og nogle af de vigtigt aktører inden for den 
europæiske mobilindustri er for nylig kommet med en række tilkendegivelser. 
UMTS Forum tæller nu omkring 100 medlemmer. Medlemmerne omfatter samtlige større europæiske 
fabrikanter og mobilkommunikationsoperatører. De franske, tyske og britiske myndigheder er ligelees 
medlemmer af UMTS Forum. 
Et lovgrundlag for UMTS, Rapport nr. 1 fra UMTS Forum, 25. juni 1997. Rapporten kan fås ved 
henvendelse til forummets sekretariat, Russell Square House, 1-12 Russell Square, London WC IB 
5EE, UK, fax +44 171 331 2040, e-mail umtsforum@fei.org.uk 
Multimedia communications on the move (multimediekommunikation på farten), et vejledende 
dokument fra det britiske mdustriministerium, den 31. juli 1997. 
-7-
• På internationalt plan er industrien og regeringerne fremkommet med en række 
tilkendegivelser om tredjegenerations-systemer, f.eks. i USA, Japan og Korea. Arbejdet 
inden for ITU IMT-20008 har ført til etablering af et forum med bred global deltagelse, mens 
man har etableret og styrket kontakter mellem regionale standardiseringsorganer, særlig 
inden for områder med relation til udviklingen af en enkelt radioætergrænseflade. 
I udarbejdelsen af nærværende meddelelse har Kommissionen baseret konklusioner på de 
offentlige kommentarer, som er modtaget som reaktion på meddelelsen fra maj måned, og på 
rapporten fra UMTS Forum samt den øvrige igangværende udvikling. 
Formålet med nærværende meddelelse er at opstille politiske målsætninger inden for områder 
med relation til UMTS; at afklare, hvorledes visse aspekter af den aktuelle lovgivning påvirker 
udviklingen af UMTS, samt at fremætte forslag til yderligere indsatser på bestemte 
nøgleområder og præsentere en tidsplan for gennemførelsen af sådanne indsatser. 
Meddelelsen bekræfter Fællesskabets engagement i at skabe et miljø, der bidrager til en 
vellykket forberedelse og implementering af UMTS. 
IMT-2000 (International Mobile Telecommunications 2000 - international mobiltelekommunikation 
2000) er det navn, som ITU-T (telekommunikationssektoren) har givet standardiseringsindsatsen for 
tredjegenerations-mobilkommunikation. ITU-R (radiofrekvenssektoren) anvender stadig den 
tilsvarende forkortelse FPLMTS (Future Public Land Mobile Telecommunications System - fremtidigt 
offentligt landbaseret mobiltelesystem) om det radiofrekvensspektrum, der allokeres til 
tredjegenerations-mobilkommunikation. 
2. INDUSTRIENS OG MYNDIGHEDERNES SYN PÅ DEN VIDERE UDVIKLING 
INDEN FOR MOBIL- OG TRÅDLØS KOMMUNIKATION 
Igangsættelsen af en debat inden for Den Europæiske Union vedrørende den fremtidige strategi 
for UMTS mødte bred tilslutning, selv om det stod klart, at industrien og medlemsstaterne 
havde forskellige forventninger til processen. Afsnit 2.1 nedenfor er struktureret i 
overensstemmelse med den overordnede tendens i de indkomne kommentarer til de centrale 
spørgsmål, som er udpeget i afsnit 3.3 i meddelelsen fra maj måned, mens afsnit 2.2 
præsenterer yderligere kommentarer vedrørende de centrale lovgivningsspørgsmål, som blev 
rejst i afsnit 3.4 i meddelelsen fra maj måned. 
2.1. Centrale spørgsmål 
2.LI Der er et presserende behov for en samlet strategi for at skabe sikkerhed om 
lovgivningen om UMTS 
Industrien ønskede en snarlig udvikling af et klart lovgrundlag inden for nøgleområder som: 
konkurrencereglernes indvirkning på UMTS; den måde, hvorpå licenser vil blive udstedt, og de 
betingelser, som skal knyttes til dem; samt de fremtidige frekvensallokeringer inden for 2 Ghz-
båndet. Hvis der ikke i tide træffes beslutninger om disse spørgsmål, vil aktørerne i denne 
sektor blive afskrækket fra at foretage de nødvendige investeringer, og den videre udvikling af 
UMTS vil komme i alvorlig fare. 
Inden for industrien finder man det af afgørende betydning med en europæisk strategi for at 
maksimere de europæiske aktørers muligheder på det globale marked for tredjegenerations-
mobilkommunikation9. På baggrund af de andre teknologier, som tegner sig i horisonten (f.eks. 
Det europæiske marked for tredjegenerations-mobilkommunikation udgør kun en lille del af det 
potentielle globale marked. Prognoserne fra UMTS Forum for væksten i mobilkommunikation på 
verdensplan er vist i nedenstående tabel. Som det fremgår af tabellen, forventes det nordamerikanske 
og det europæiske marked at være de første markeder, der bliver mættet. Men selv i år 2015 forventes 
markederne i Asien, Afrika og Sydamerika langt fra at være mættede, selv når der ikke tages hensyn til 
befolkningstilvæksten. 
Forbrugere i millioner ved 
udgangen af år 
EU 15 
Nordamerika 
Asien 
Resten af verden 
lait 1995 
22 
36 
22 
7 
87 2000 
113 
127 
149 
37 
426 2005 
200 
190 
400 
150 
940 2010 
260 
220 
850 
400 
1730 2015 
300 
230 
1400 
800 
2730 
9-
den japanske og nordamerikanske industris udvikling af nye ætergrænseflader) mente man, at 
udviklingen af en klar og sejrrig europæisk strategi ville komme til at foregå inden for et 
snævert afgrænset rum af muligheder. 
Samtidig pegede en række kommentarer på vanskeligheden ved at træffe beslutninger på et 
tidspunkt, hvor UMTS ikke er klart defineret som system, og hvor brugerne endnu ikke har 
tilkendegivet, hvilken efterspørgsel der vil være efter den næste generation af tjenester. 
Hovedbudskabet fra medlemsstaterne vedrørende høringen (se bilag I) var, at udviklingen af 
UMTS skulle være markedsdrevet, idet erhvervslivet skulle spille en dominerende rolle. 
Lovgiverne skulle ikke erstatte markedskræfterne. Som følge heraf mente nogle medlemsstater 
(Det Forenede Kongerige, Finland og Tyskland), at konkurrencelovgivningen og 
licensdirektivet tilsammen udgjorde det nødvendige grundlæggende lovgrundlag for 
indførelsen af UMTS. Herudover støttede medlemsstaterne generelt industrien i ønsket om en 
yderligere afklaring med hensyn til konkurrencelovgivningens indvirkning samt 
licensdirektivets indvirkning på UMTS. 
Fra britisk side blev det fremført, at mens man mente, at der muligvis kunne være behov for 
yderligere lovgivning vedrørende UMTS, satte man spørgsmålstegn ved, om en sådan 
lovgivning nødvendigvis skulle udvikles inden for Fællesskabets rammer. I den forbindelse 
fremhævede Frankrig gennemgangen af telelovgivningen i 1999, som om nødvendigt skal 
tilpasse det eksisterende lovgrundlag på teleområdet, på baggrund af to års konkurrence. 
2.1.2 Et klart billede hvad angår frekvenserne er et centralt spørgsmål i debatten 
Medlemsstaterne lagde vægt på det igangværende arbejde inden for ERC, som havde ført til en 
beslutning om UMTS-båndene10. Samtidig fremkom både Finland og Frankrig med den 
betragtning, at såfremt ERC-mekanismen ikke kan frembringe rettidige og bindende resultater, 
bør Det Europæiske Fællesskab overveje at vedtage et frekvensdirektiv. 
Industrien og UMTS Forum lagde ligeledes vægt på ERC's arbejde som udgangspunkt for 
forvaltningen af frekvensspektret for UMTS/IMT-2000. Visse af kommentarerne fra industrien 
tilkendegav imidlertid, at man foretrak at anvende en bindende fællesskabsforanstaltning ved 
allokering af frekvenser sammen med en klar identifikation af Fællesskabets politiske 
prioriteter og målsætninger i henseende til UMTS. 
10 ERC-beslutning om frekvensbånd til indførelse af Universal Mobile Telecommunications Systems 
(UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30. juni 1997. CEPT-forvaltningerne kunne tilslutte sig beslutningen 
indtil den 1. oktober 1997. Fra denne dato havde regeringerne i følgende EU-lande forpligtet sig til at 
gennemføre beslutningen: Østrig, Finland, Tyskland, Nederlandene, Portugal, Spanien og Det 
Forenede Kongerige. Endvidere havde følgende lande uden for EU tilsluttet sig beslutningen: Litauen, 
Norge og Tyrkiet. 
10-
Adskillige respondenter fokuserede på spørgsmålet om, hvor meget virksomhederne skulle 
betale for allokeringen af frekvensspektrum, og hvorvidt allokeringen skulle foregå ved 
auktion, idet nogle kommentarer udtrykte den holdning, at høje afgifter ville virke som en 
markedshindring. 
2.1.3 Begrebet tredjegenerations-mobilkommunikation 
En række kommentarer har fokuseret på behovet for en strategi for overgangen fra eksisterende 
andengenerations-systemer, således at et vist mål af bagudgående kompatibilitet garanteres. I 
den forbindelse fremhævede nogle kommentarer den aktuelle videreudvikling af GSM-
standarden, specielt udviklingen af GPRS (General Packet Radio System er en del af GSM 
Phase 2-pakken, og skal understøtte en begrænset form for mobil-multimedietjenester), som en 
vigtig prøvesten for den fremtidige udvikling. 
Medlemsstaterne og flere industriaktører understregede, at ETSI er den bedste platform for en 
omsætning af UMTS-begrebet til centrale åbne standarder, og at de valgene af teknologi bør 
ske hos industrien gennem standardiseringsprocessen i ETSI. 
Man var af den opfattelse, at spørgsmålet om, hvorvidt eksisterende fastnet- eller 
mobiloperatører skal have mulighed for at drive tredjegenerations-systemer, vil rejse en række 
spørgsmål i henseende til konkurrence. UMTS Forum var af den formening, at eksisterende 
operatører ikke skulle udelukkes fra at byde UMTS-licenser på grund af de enorme 
investeringsudgifter, der er nødvendige for UMTS, mens en række GSM-operatører krævede 
automatisk at få tildelt UMTS-licenser, så brugerne kunne drage nytte af deres viden og 
erfaring. Det var medlemsstaternes opfattelse, at der hverken skulle ske nogen automatisk 
tildeling af licenser eller nogen forhåndsudelukkelse af GSM/DCS-operatører. 
2.1.4 UMTS*s bredere indvirkning på det europæiske samfund og international 
konkurrenceevne 
Industrien fremstillede UMTS som en prøve på Europas evne til at møde udfordringen fra 
kommunikationsmarkederne i det næste århundrede og udviklingen af et "trådløst 
informationssamfund". I denne sammenhæng fremførte man fra industriens side det argument, 
at UMTS skal tilbyde tværnational dækning inden for medlemsstaterne og prisfastsættes på et 
niveau (for både tjenester og udstyr), som i højere grad kendetegner et masseforbrugermarked 
end en luksustjeneste for erhvervslivet. I samme forbindelse hævdede man, at høje priser på 
frekvensspektrum ville få operatørerne til at koncentrere sig om særligt profitable 
erhvervskunder, ligesom det ville kunne stille europæiske brugere og erhvervslivet væsentligt 
ringere i forhold til andre globale aktører. 
I relation til dette formål opfattede man ligeledes UMTS som en faktor, der ville have 
direkte indvirkning på den europæiske økonomis konkurrenceevne som et led i strukturen 
af avancerede kommunikationsfaciliteter til nedbringelse af erhvervslivets omkostninger. 
Systemet kunne endvidere spille en vigtig rolle som udbygning af den europæiske 
mobilkommunikationsindustris succes ved at give fabrikanter og operatører et stærkt 
hjemmemarked at ekspandere fra. Denne vurdering deltes i det store og hele af 
medlemsstaterne. Der blev lagt vægt på, at der gennem udviklingen af produkter, der kan 
efterkomme markedsefterspørgslen, og som kan konkurrere med andre teknologier, 
sandsynligvis vil opstå systemer, der kan konkurrere på globalt plan. 
-11 
I denne forbindelse understregede UMTS Forum, at dette markeds globale potentiale har to 
væsentlige følger. For det første er det nødvendigt at skabe et lovgrundlag og et teknologisk 
grundlag, der vil give UMTS de bedst mulige betingelser i Europa, og for det andet skal man i 
udviklingen inden for UMTS tage højde for tendenserne i andre dele af verden. Disse tendenser 
omfatter blandt andet en større udbredelse af trådløs telekommunikation, specielt på 
udviklingsmarkedeme. 
2.1. S Andre faktorer med relation til udbredelsen af UMTS 
Der var stærk støtte til tanken om et fællesskabskoordineret program til forskning i 
mobiltelefonernes mulige indvirkning på sundheden. 
Der var intet ønske om at udvide de aktuelle begreber om forsyningspligtydelser til at omfatte 
UMTS for derigennem at sikre større udbredelse af systemet. 
Kommentarerne udpegede en række andre spørgsmål som værende af betydning for 
udbredelsen af UMTS-tjenester, nemlig spørgsmålene om sikkerhed og kryptering, beskyttelse 
mod bedragerisk anvendelse, behovet for tilstrækkelige grader af fortrolighed samt beskyttelse 
af personlige data, beskyttelse af intellektuel ejendomsret, integration af UMTS i telearbejde-
og fjernundervisningsinitiativer og indholdsindustriens adgang. 
En række initiativer på fællesskabsplan med relation til disse spørgsmål er undervejs, hvorfor 
de ikke behandles yderligere i denne meddelelse. 
2.2. Nøglespørgsmål vedrørende lovgivning 
2.2.1 Lovgrundlaget for UMTS 
Udviklingen af UMTS skal være markedsdrevet 
Der er bred enighed om, at den private sektor skal føre an og udforme, opbygge og levere 
mobile og trådløse multimedietjenester. Disse aktiviteter skal drives af markedsefterspørgslen. I 
nogle kommentarer blev det foreslået, at de offentlige myndigheder skulle spille en "politisk 
motiverende" rolle ved at etablere et hensigtsmæssigt lovgivningsklima i form af regler til 
fremme af innovation og fleksibilitet. 
Skønt mange kommentarer understregede behovet for et forudsigeligt lovgivningsklima, 
udtrykte de samtidig ønsket om, at lovgivningsaktiviteterne skulle indskrænkes til at omfatte 
spørgsmålet om tildeling af UMTS-licenser og behovet for hurtige beslutninger om 
frekvenserne for at undgå overregulering. En enkelt fabrikant mente, at medlemsstaterne bør 
foregå med et globalt eksempel ved at forpligte sig til en snarlig tildeling af spektrumlicenser. 
Der blev endvidere lagt vægt på behovet for hurtige fremskridt i definitionen af en mindste grad 
af standardisering - dvs. kun de kritiske grænseflader. En række kommentarer understregede 
behovet for snarlige beslutninger, hvis Europa ikke skal blive overhalet af udviklingen i andre 
dele af verden, og hvis det aktuelle teknologiske forspring baseret på GSM ikke skal sættes 
over styr. 
-12 
En unik løsning eller interoperabilitet og sammenkobling mellem konkurrerende teknologier? 
Nogle kommentarer satte fokus på de risici, der gør sig gældende i form af multifunktions-
bredbåndsætergrænseflader, der tillader brugerne at være tilsluttet et multimediemiljø, og som 
underminerer målsætningen om tværeuropæisk roaming og tilslutningsmulighed. Dette førte til 
et ønske om, at aktiviteterne skal koncentreres om ETSI og UMTS Forum med henblik på at 
lette udviklingen af en enkelt teknologisk løsning. En sådan løsning ville minimere risikoen for, 
at der vedtages forskellige standarder i Europa. Vigtigheden af de europæiske 
standardiseringsbestræbelser blev fremhævet som et middel til at påvirke udviklingen på 
globalt plan. 
Andre lagde vægt på behovet for konkurrence og på, at arbejdet skulle koncentreres om at sikre 
interoperabilitet og indbyrdes tilslutningsmuligheder frem for at fokusere på en enkelt 
teknologi. Der blev ligeledes lagt vægt på behovet for, at UMTS skal give operatørerne 
mulighed for at forny og anvende deres foretrukne teknologier, ud fra den overvejelse, at 
overspecificerede standarder har tendens til at hæmme virksomhedernes fleksibilitet og hindre 
konkurrence på grund af forskelle mellem produkter og tjenester. Efter disse bidragyderes 
opfattelse udgjorde den aktuelle enighed om nøgleegenskaberne ved tredjegenerations-
systemerne et tilstrækkeligt grundlag til at træffe investeringsbeslutninger og gennemføre den 
fornødne, begrænsede lovgivning. Ethvert forsøg på at opnå konsensus om et et mere detaljeret 
UMTS-koncept ville være urealistisk, særlig hvis formålet var at udvikle et detaljeringsniveau 
svarende til niveauet inden for GSM-standarden. Denne opfattelse blev i særlig grad støttet af 
Det Forenede Kongerige og Frankrig. 
I forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidt UMTS skal være tjeneste- eller teknologiorienteret, 
mente Det Forenede Kongerige, at det skulle være teknologibaseret. UMTS Forums rapport 
anfører, at frekvensspekret for UMTS skal reserveres til systemer, der bruger UMTS som 
defineret i de af ETSI vedtagne standarder. Fleksibiliteten i UMTS-standarden, således som den 
er defineret af ETSI, vil være en fordel. Adskillige medlemsstater og operatører mener, at det er 
nødvendigt med åbne standarder for at sikre, at forskellige fabrikanter vil levere udstyr, og at alt 
udstyret er interoperabelt. 
Roaming er et centralt spørgsmål i henseende til lovgivningen i forbindelse med UMTS 
Roaming betragtes af de fleste medlemsstater og operatører som en nøgleforudsætning for en 
vellykket udbredelse af UMTS, især fordi systemet skal konkurrere med de eksisterende GSM-
net. Der blev udtrykt bekymring over den usikre lovgivningsmæssige holdning i dag, hvad 
angår spørgsmålet om, hvorvidt alle roaming-aspekter ville blive behandlet i Fællesskabets 
samtrafikdirektiv. 
Visse medlemsstater er af den opfattelse, at tredjegenerations-operatører skal tilskyndes til at 
indgå roaming-aftaler med hinanden, mens andre gik et skridt videre og foreslog, at 
lovbestemte foranstaltninger skulle tvinge UMTS-operatørerne til at forhandle roaming-
arrangementer, hvor det måtte være ønskeligt, i det omfang dette ikke er omfattet af 
samtrafikdirektivet. 
Behovet for global og regional roaming blev ligeledes fremhævet i forbindelse med ITU's 
arbejde på IMT-2000. 
13 
Behovet for, at lovgivningsinitiativer koordineres på europæisk plan 
Flertallet havde den opfattelse, at der måtte udvikles et klarere UMTS-koncept som 
forudsætning for en indsats på europæisk plan. De fleste medlemsstater ønskede en koordineret 
strategi, hvad angår indførelsen af UMTS, på basis af en debat på fællesskabsplan og/eller 
inden for CEPT-landene. Denne opfattelse støttes af flere industriaktører, som påpeger, at en 
tilfældig tildeling af licenser vil skabe ustabilitet, hvorfor tildelingen af licenser og 
frekvensspektrum bør ske koordineret. Der blev endvidere lagt væk på behovet for at sikre en 
løsning, som er forenelig med IMT-2000 med henblik på at sikre en global roaming. Da det 
tilgængelige frekvensspektrum er begrænset, mente nogle medlemsstater, at UMTS skulle 
indskrænkes til en enkelt teknologi, muligvis med lovkrav til støtte for roaming, eventuelt 
gennem en forpligtelse på fællesskabsplan. 
De offentlige myndigheders rolle i at sikre et bredt konkurrencegrundlag for UMTS 
Medlemsstaterne mente, at de offentlige myndigheder skulle spille en klar rolle i at beskytte 
offentlighedens interesser gennem at sikre, at lovgivningsklimaet ikke virker hæmmende på 
udviklingen af et konkurrencepræget miljø, der tilbyder et bredt udbud af tjenester. 
2.2.2 Frekvensspørgsmål med relation til UMTS 
Spørgsmålet om prisfastsættelse på frekvensspektrum 
Flere bidragydere fra industrien hævdede, at en høj pris på frekvensspektrum ville forvride 
markedet og skade udbredelsen af UMTS-tjenester. Der var kun ringe støtte til tanken om at 
bruge markedsmekanismerne, specielt auktioner, til dette formål, da de har en tendens til at 
presse prisen på frekvensspektrum for højt op, skabe usikkerhed og underminere udviklingen af 
en sund industri. Nogle mente endvidere, at auktioner risikerede at favorisere ikke-europæiske 
aktørers indtrængen på det europæiske marked. Omvendt mener nogle medlemsstater, at 
prisfastsættelsen på frekvensspektrum skal afspejle den reelle økonomiske værdi. 
Vurderinger af, hvor stort et frekvensspektrum der er behov for 
Aktører fra industrien mente, at de 2 x 40 MHz, som aktuelt er udpeget af ERC11, vil vise sig at 
være utilstrækkelige til at opfylde behovene på et nystartet konkurrencepræget marked. UMTS 
Forum anførte, at der som minimum er brug for et område på 2 x 40MHz, som frigives nu, 
sammen med et andet bånd på 20MHz, som skal bruges til private, interne, lavmobilsystemer. 
På længere sigt mente UMTS Forum, at de aktuelle markedsprognoser skaber grundlag for et 
krav om, at det fulde 155 MHz-område, som er afsat til landbaseret mobilkommunikation af 
WARC-92 skal være tilgængeligt i år 2005, mens der i år 2010 vil være behov for yderligere 
1 ] ERC-beslutning om frekvensbånd til indførelse af Universal Mobile Telecommunications Systems 
(UMTS), ERC/DEC/(97)07, 30. juni 1997. 
-14 
185 MHz til landbaserede tjenester. Det blev foreslået, at CEPT derfor skulle tage skridt til at 
sætte spørgsmålet om yderligere frekvensspektrum for IMT-2000 på WRC-99-dagsordenen. 
Endvidere har ITU identificeret et område på 60 MHz til satellitkomponenten under IMT-2000, 
idet man venter et behov for yderligere 30 MHz i år 2010. 
Ideen om at dele en fælles spektrumpulje blev afvist af industrien, som hævdede, at dette i 
væsentligt omfang ville dæmpe operatørernes interesse, mens andre tvivlede på, at ideen er 
teknisk gennemførlig, eller mente, at den vil føre til dannelse af monopolstrukturer. 
Hvad angår UMTS-markedet, blev det i flere kommentarer understreget, at udviklingen af 
UMTS-markedet gør det nødvendigt med et tilstrækkeligt spektrum til at dække behovet hos 
alle de operatører, som søger licens. Dette ville desuden have en indvirkning på den fremtidige 
udvikling/videreudvikling af UMTS-standarden. 
Hvornår og hvordan skal beslutningerne vedrørende frekvensspektret træffes? 
UMTS Forum ønskede en koordineret strategi hos de relevante europæiske myndigheder med 
henblik på at sikre rettidig identifikation, frigørelse og allokering af frekvensspektrum til 
UMTS-formål. Alligevel er nogle af den formening, at en detaljeret planlægning af 
frekvensspektret først kan gennemføres på et senere tidspunkt, når billedet af UMTS er klarere. 
2.2.3 Spørgsmål med relation til standardisering 
Generelle kendetegn ved UMTS 
Generelt var der enighed om nogle af de centrale tjenester under UMTS. Som system skulle det 
repræsentere en forbedring i forhold til eksisterende mobilsystemer, f.eks. ved at tilbyde øget 
dækning (helst global dækning), højere bithastigheder (som tillader multimedieanvendelser), 
bedre udnyttelse af frekvensspektret og større fleksibilitet for kunden, både hvad angår 
tjenesteudbud og pris. 
Nogle leverandører opfatter reelt UMTS som et mobil-Internet. Andre mere traditionelle 
operatører opfattede UMTS som et middel til at tilbyde ISDN-lignende tjenester på en 
mobilplatform og til at lette konvergensen mellem fastnet- og mobiltelekommunikation. 
Desuden blev der i enkelte kommentarer peget på forbindelser mellem UMTS og Digital Audio 
Broadcast (DAB) samt TETRA. 
UMTS vil sandsynligvis indebære både en videreudvikling af GSM og udviklingen af en ny 
ætergrænseflade 
I adskillige kommentarer blev det understreget at vejen frem mod UMTS sandsynligvis både vil 
omfatte en udvikling af GSM-rygraden bestående af opkaldskontrol og mobilitetsstyring og 
-15 
udviklingen af en ny radioætergrænseflade, der understøtter datahastigheder på op til 2 Mbits/s 
og multimedietjenester12. 
På baggrund af de betydelige investeringer i de aktuelle mobilnet og behovet for en udvikling 
synes industrien villig til at acceptere, at der på verdensplan udvikles forskellige regionale 
systemer, der understøtter forskellige ætergrænseflader. Det vil derfor være nødvendigt med 
multifunktionsterminaler af hensyn til globale roaming-tjenester. Nogle var af den opfattelse, at 
mere komplekse multifunktionsterminaler vil sinke markedets udvikling. 
Kommentarerne fra eksisterende mobiloperatører lagde vægt på, at GSM dækker en række 
forskellige smalbåndstjenester, og at UMTS ville være det naturlige supplement med et udbud 
af avancerede bredbåndstjenester. De eksisterende operatører erkendte, at hvis UMTS 
optimeres til bredbåndstjenester, vil det være lettere for dem som udbydere af eksisterende 
smalbåndssystemer at kræve tildeling af licenser inden for UMTS-båndet. Visse operatører 
satte spørgsmålstegn ved, om den finansielle styrke, som markedet besidder, er tilstrækkelig til 
at gøre tredjegenerations-systemerne til en succes, hvis det bliver udformet på grundlag af en 
isoleret teknologi, og de understregede behovet for at sikre en gnidningsfri overgang fra GSM 
ved at tilføje modulkomponenter. 
Endelig fremførte ETNO det synspunkt, at hvis man fokuserer ressourcerne hos mange 
operatører, udstyrsleverandører og tjenesteudbydere omkring en enkelt standard (dvs. GSM), 
vil dette føre til billige produkter i høj kvalitet og tydelig markedstilfredsstillelse. ETNO lagde 
vægt på roaming som et nøglespørgsmål i tjenesteudbuddet, der har spillet en central rolle i 
udviklingen af markedet i hele Europa og mange andre lande i verden. Ud over at opfylde et 
vigtigt behov på markedet skønnes tværeuropæisk roaming at have spillet en betydende rolle 
for GSM's globale succes. Teknologier eller standarder (eller enhver blanding af disse), der 
hæmmer eller begrænser denne roaming, kan vise sig at være mindre attraktive for verdens 
operatørsamfund end teknologier eller standarder, der letter roaming-funktionerne gennem én 
enkelt standard. 
En central rolle for ETSI 
Standardisering er og vedbliver at være en nøglefaktor i bestræbelserne på at tilbyde 
kvalitetstjenester til en rimelig pris og tillade roaming mellem systemerne. UMTS's succes 
afhænger af grænsefladernes fleksibilitet og evnen til at udvikle sig parallelt med teknologien. 
Et fortsat tæt samarbejde mellem operatører, fabrikanter og lovgivere i standardiseringen af 
UMTS er afgørende for, at UMTS kan blive en lige så stor succes som GSM. 
Der var generel støtte til, at ETSI skulle spille en rolle i udvikling af en åben og transparent 
strategi for standardiseringen af UMTS og til udførelsen af opgaven med at standardisere 
12 Mens UMTS Forum udarbejdede UMTS-visionen på brede begrebsmæssige og markedsmæssige 
betingelser, arbejder ETSI med et mere detaljeret tekniske billede af UMTS. ETSI forventes at vedtage 
en ætergrænsefladestandard for UMTS i løbet af første halvår af 1998. 
-16 
UMTS med henblik på at sikre effektiv udnyttelse af de tildelte UMTS-frekvensbånd. 
Adskillige medlemsstaterne og industriaktører understregede, at valgene af teknologi skulle ske 
hos industrien gennem standardiseringsprocessen i ETSI, og at kun UMTS-standarder, som er 
godkendt af ETSI, bør anvendes i disse bånd. 
Et tæt samarbejde mellem ITU, ETSI og andre regionale standardiseringsorganer er afgørende 
for etableringen af rammer for global kompatibilitet. UMTS Forum lægger endvidere stor vægt 
på at identificere UMTS som del af IMT-2000-familien. 
Behovet for en kursændring i standardiseringsarbejdet fra telekommunikation alene og over 
mod informationsteknologi anerkendes i flere bidrag fra medlemsstaterne og industrien. Det 
anføres, at en langt større deltagelse i standardiseringsarbejdet fra IT-industriens side er 
særdeles ønskelig. 
Flere medlemsstater havde vanskeligt ved at se, hvorledes konkurrence mellem forskellige 
standarder inden for UMTS-spektrumbåndet kunne være mulig uden at skabe ustabilitet på 
markedet. Der blev gjort opmærksom på, at én af nøglefaktorerne bag GSM-systemets succes 
havde været standardens stabilitet og det store antal leverandører, der understøttede, hvad der i 
vid udstrækning udgør en åben standard. Man fremførte, at en konkurrence mellem forskellige 
standarder uvægerligt vil føre til udvikling af proprietære standarder med den væsentlige 
ulempe (set fra operatørernes og deres finansielle støtters side), at en operatør bindes til samme 
leverandør gennem flere år. 
2.2.4 Forskning og udvikling 
Størstedelen af kommentarerne vedrørende F&U sigter på at forbedre de UMTS-net, som 
fremover skal tages i brug, for så vidt angår hastighed, kapacitet, servicekvalitet (QoS), 
anvendelighed og pris. 
Forslagene til fremtidige F&U-aktiviteter, særlig inden for rammerne af det femte 
rammeprogram, angiver behovet for forskning inden for de såkaldte "grundlæggende 
teknologier" (Enabling Technologies). Dette udtryk dækker teknologikoncepter, som er 
fremkommet i løbet af de senere år. Integrationen af disse i aktuelle og kommende 
mobilkommunikationsnet giver løfter om betydelige forbedringer af hastigheden. Teknologier 
som neurale netværk, højtemperaturs-superledning (HTS) og flerbrugeradgang til satellit 
(SDMA) falder alle under denne kategori. 
Behovet for yderligere forskning inden for "Software Radio Technologies" (SRT) fremhæves i 
alle bidrag som en af de teknologier, der vil muliggøre indførelsen af tjeneste- og 
indholdsdiversitet og bidrage til løsning af standardiseringsproblemet. Begrebet "software 
radio" betragtes som den grundlæggende teknologi, der vil sætte et mobilnet i stand til at 
tilpasse og omkonfigurere sin ætergrænseflade og omfordele sine ressourcer og derved fungere 
sammen med forskellige terminaler. 
En række forslag pegede på behovet for yderligere at undersøge muligheden for integration af 
Digital Audio Broadcasting (DAB)-systemer i de kommende generationer af 
mobilkommunikationssystemer. Argumentet bag disse kommentarer er DAB-standardens 
mulighed for at tilbyde højkapacitets trådløse forbindelser, som i sammenhæng med 
mobilkommunikationssystemer kan bruges til at transmittere den nødvendige kodning til 
omkonfiguration af mobilterminalerne. 
-17-
På baggrund af UMTS's ventede udbredelse har en række bidrag påpeget behovet for 
information vedrørende eventuelle sundhedsrisici fremkaldt af brugen af mobilterminaler og 
basisstationer. 
Mobilterminalemes brugervenlighed opfattes også som en grundlæggende faktor. Der er 
således behov for yderligere forskning inden for områderne menneske-maskine-grænseflader 
(MMI), stemmegenkendelse, håndfri betjening osv. 
Forskning i redskaber til planlægning og tildeling af ressourcer, netadministration og indbyrdes 
sammenkobling af net (f.eks. UMTS og bredbånds W-LAN-net), betragtet ud fra 
perspektiverne om effektiv spektrumudnyttelse, netkapacitet og QoS, er en prioritet på grund af 
de kommende nets voksende kompleksitet. 
Endvidere opfattes udviklingen af pilotplatforme, som kan danne grundlag for implementering 
og demonstration af nye anvendelser og tjenester, som et værdifuldt redskab med henblik på at 
demonstrere UMTS's fleksibilitet og fordele over for forbrugerne. 
I erkendelse af, at UMTS vil blive taget i brug i 2 GHz-frekvensbåndet, menes det, at 
forskningen endvidere bør rettes mod udnyttelsen af højere frekvensbånd, der giver yderligere 
mulighed for at opfylde kravene til bredbåndskommunikation. 
Der var desuden kommentarer vedrørende behovet for at sikre, at der gennemføres yderligere 
forskning i sikkerheds- og krypteringsteknikker, som kan tilpasses arten af den transmitterede 
information over mobilkommunikationskanalerne (privat eller professionel). 
2.2.5 Internationale aspekter 
I nogle kommentarer blev det understreget, at det europæiske marked for UMTS vil være en del 
af et globalt marked. Det har en række følger for UMTS. F.eks. skal man i udviklingen inden 
for UMTS tage højde for tendenserne i andre dele af verden. Men også spørgsmålet om adgang 
til verdensmarkedet blev betragtet som en væsentlig succesfaktor for UMTS. 
Fri bevægelighed og roaming i en global sammenhæng blev nævnt af medlemsstaterne, UMTS 
Forum og industrien som de hovedspørgsmål, som Det Europæiske Fællesskabs indsats skal 
koncentrere sig om. Derfor skal spørgsmålene om frekvensspektrum og standardisering 
fremføres og behandles gennem de relevante internationale organer, særligt ITU. I den 
henseende finder man det formålstjenligt at styrke den europæiske deltagelse i 
standardiseringsarbejdet under IMT-2000. 
Navnlig rapporten fra UMTS Forum anbefalede EU at gøre en indsats for at fjerne hindringer 
for anvendelsen af UMTS ud over Europas grænser. Det omfatter også en vurdering af, 
hvorvidt UMTS er omfattet af de tilsagn, der gives i GATSAVTO's gruppe for 
basistelekommunikation. Det anbefales også at sikre, at UMTS-produkter udtrykkeligt er 
omfattet af aftalen om informationsteknologi. 
-18 
3. KOMMISSIONENS VURDERING 
3.1. Konsensusområder 
På baggrund af de ovennævnte kommentarer mener Kommissionen, at der kan udpeges 
følgende områder, hvor der eksisterer konsensus eller udtalt støtte: 
Lovgrundlag 
1. Der er bred enighed om, at det nu er på tide at udarbejde strategien for indførelsen af UMTS. 
Kommentarerne bekræfter behovet for at sætte UMTS øverst på dagsordenen for den 
politiske debat på EU-plan. 
2. Udviklingen af UMTS skal være markedsdrevet og føres an af den private sektor. 
Regeringens rolle skal være at sikre, at lovgivningen ikke hæmmer innovation og 
investering. 
3. Der er generel støtte til den opfattelse, at det aktuelle lovgrundlag overordnet set er 
tilstrækkeligt for UMTS. Alligevel blev der for at skabe mulighed for at træffe 
investeringsbeslutninger fremsat ønske om en bekræftelse af, at nøgleaspekter ved dette 
lovgrundlag (f.eks. regler om licenstildeling og samtrafik) skulle være gældende for UMTS. 
Desuden ønskede man en afklaring af, hvordan de eksisterende regler kunne dække 
beslutninger om licenstildeling, frekvenser eller standarder. 
4. Der er enighed om, at eksisterende GSM-aktører skal have mulighed for at overgå til UMTS, 
samtidig med at man sikrer et åbent og konkurrencepræget marked for nye aktører. 
Frekvenser 
5. Flertallet af kommentatorerne opfatter den aktuelle ERC-beslutning om, at der i år 2002 til 
UMTS-formål skal allokeres 2 x 40 MHz af FPLMTS-båndet, udpeget af WARC-92, som 
utilstrækkelig til etablering af et bredt, konkurrencedygtigt tjenesteudbud under UMTS. Der 
var bred enighed om, at der skal udpeges et ekstra radiofrekvensspektrum. 
Standardisering 
6. Medlemsstaterne og aktørerne fra den private sektor understreger behovet for, at industrien 
samarbejder inden for ETSI med henblik på at nå frem til fælles åbne standarder for kritiske 
grænseflader såsom ætergrænsefladen. At begrænse standardiseringen til de centrale 
grænseflader vil give mulighed for en blandet, markedsorienteret - "mix and match" - kreds 
af leverandører uden at underminere etableringen af et konkurrencepræget udstyrsmarked. 
7. At sikre roamingfaciliteter for kommende multimediesystemer opfattes som afgørende. 
Dette kan fremmes gennem konsensus om en fælles, åben og internationalt 
konkurrencedygtigt ætergrænsefladestandard i Europa 
-19 
En løsning, hvor interoperabilitet og roaming sikres gennem multifunktions (multi mode) 
håndsæt i et miljø med flere ætergrænseflade er - omend teknisk mulig - ikke den foretrukne 
løsning inden for Europa, idet den medfører risiko for markedsfragmentering og/eller øgede 
omkostninger. På globalt plan er det fortsat muligt, at hovedvægten vil blive lagt på 
interoperabilitet mellem et antal regionale ætergrænseflader. Manglen på en fælles og åben 
ætergrænseflade i Europa ville have indvirkning på såvel kunderne som enhver UMTS-
standards konkurrenceevne. 
8. UMTS opfattes som en afgørende prøve på Europas konkurrenceevne, både for selve 
mobilkommunikationsindustrien og på grund af mobilkommunikationens betydning 
for de økonomiske aktører i almindelighed. Til dette formål synes et stærkt 
hjemmemarked at kunne give den europæiske industri de bedste betingelser for at 
konkurrere i andre dele af verden. 
Andre spørgsmål 
9. Bidragene til høringen resulterede i et bredt udvalg af mindre faktorer, der skal tages fat på, 
for at sikre den almene offentlige interesse. De fremkomne synspunkter supplerede i stort 
omfang hinanden og omfattede aktiviteter inden for sådanne områder som forskning i 
mulige indvirkninger på sundheden og foranstaltninger til beskyttelse af private og 
personlige data mod bedragerisk anvendelse. 
3.2. Spørgsmål til videre debat 
Af kommentarerne fremgår endvidere, at inden for en række områder har der enten ikke vist sig 
nogen klar konsensus, eller er der behov for yderligere arbejde: 
1. I hvor høj grad yderligere beslutninger vedrørende UMTS-frekvenser skal høre under Det 
Europæiske Fællesskab eller CEPT. Mens mange kommentarer støttede brugen af 
CEPT/ERC-mekanismer, var der bekymring for risikoen for, at disse procedurer ikke ville 
føre til konkrete resultater. Hvis dette blev tilfældet, ville en bindende lovgivning inden for 
Fællesskabet efter en række medlemsstaters og industriaktørers opfattelse have en klar rolle 
at spille. 
2. Der var splittelse mellem industrien og medlemsstaterne for så vidt angår spørgsmålet om 
prisfastsættelse på frekvensspektrum, idet industrien var modstræbende over for at acceptere 
spektrumafgifter, da man fremførte, at sådanne afgifter ville øge forretningsomkostningerne. 
Medlemsstaterne var derimod åbne over for at indføre en markedsvurdering af, hvad der 
reelt udgør en knap naturressource for at sikre en effektiv udnyttelse heraf. 
3. Skønt der er enighed om det overordnede UMTS-begreb, har høringen vist, at det endnu 
ikke er muligt at beskrive UMTS ud fra system- eller teknologikoncepter. For de fleste 
medlemsstater og operatører er en definition af UMTS - specielt ætergrænsefladestandarden 
- en forudsætning for en igangsætning af lovgivningsinitiativer og for en koordineret 
introduktion. 
20 
4. ORIENTERINGEN I DEN OFFENTLIGE POLITIK 
Selv om de indgåede kommentarer dækker et bredt udvalg af spørgsmål, kan de grupperes 
under en række centrale udfordringer, der gør det muligt at udpege generelle principper og 
politiske prioriteter (afsnit 4.1). Disse konklusioner omsættes til anbefalede initiativer fra de 
offentlige myndigheders side med henblik på at etablere et hensigtsmæssigt lovgivningsklima 
og behandle visse ledsagespørgsmål (afsnit 4.2). 
4.1. Politiske målsætninger 
På baggrund af de indgåede kommentarer og den konsensus, der har vist sig, kan der udpeges 
tre politiske nøglemålsætninger, som skal ligge til grund for såvel Fællesskabets som 
industriens fremtidige indsats. Disse målsætninger er beskrevet herunder. I afsnit 4.2 a er anført 
områder for Fællesskabets indsats med henblik på at fremme opnåelsen af disse målsætninger. 
• At fremme af udviklingen af et marked med et bredt konkurrencemæssigt udbud af mobile 
mulitimedietjenester gennem konkurrence 
Denne målsætning stiller krav om et juridisk og teknisk miljø, som giver mulighed for 
konkurrerende udbydere af UMTS-tjenester og -net. Dette kræver en åben licenstildeling og 
snarlige beslutninger om antallet af UMTS-licenser. Det kræver endvidere et spektrum, som 
er tilstrækkeligt stort til at tillade en sådan konkurrence, samt standarder, som er i stand til at 
sikre, at brugerne kan kommunikere med andre brugere, uden samtidig at være så 
omfattende, at de forhindrer tjenesteudbydere i at tilbyde forskellige tjenesteelementer eller 
faciliteter. 
• At sætte industrien i stand til at opfylde brugernes behov og samfundsmæssige behov 
UMTS's succes i et miljø, hvori andengenerations-mobilteknologier allerede er 
veletablerede, afhænger for en stor del af, at det sikres, at systemet opfylder brugernes 
behov, f.eks. for mobil-multimedietjenester og mobil-internetfunktioner eller tværeuropæisk 
og global roaming af disse tjenester. Prisfastsættelsen af UMTS-tjenester og -udstyr vil 
ligeledes være altafgørende for, hvorvidt systemet opfattes som et massemarkedsprodukt 
eller som en nicheluksustjeneste. Ud fra et lovgivningssynspunkt er det afgørende, at alle de 
resterende kunstige markedshindringer fjernes, og at man fremmer en bredere konvergens 
mellem telekommunikationssektoren og den audiovisuelle sektor. Det er også vigtigt at 
behandle de bredere sociale og samfundsmæssige interesser og sikre adgang for alle borgere 
til det "trådløse informationssamfund". 
• At etablere et klima for investering i og udbredelse af UMTS og fremme Europas 
konkurrencedygtighed 
Investeringer og forretningsplanlægning kræver snarlige beslutninger om de 
lovgivningsmæssige rammer for UMTS, om spektrumtilgængelighed og om standarder 
sammen med et mere langsigtet perspektiv om, hvordan det videre frekvensspektrum skal 
udvikle sig. Anvendelsen af det eksisterende lovgrundlag på UMTS-området skal bekræftes, 
-21-
og hvor dette er hensigtsmæssigt, skal der tages yderligere skridt til at tilpasse eller afklare 
dette grundlag. Endelig skal industrien - eventuelt med støtte fra medlemsstaterne og 
Kommissionen - for at bevare de bredere industrielle interesser søge at positionere UMTS på 
de globale markeder, både ved at sikre en stærk hjemmebase for det indre marked og ved at 
fremme en hastig udvikling af mobil-multimedieanvendelser. 
4.2. Anbefalinger til videre initiativer 
Mens industrien og de nationale regeringer spiller en nøglerolle i bestræbelserne på at nå de 
politiske målsætninger, som er beskrevet i afsnit 4.1, mener Kommissionen, at der bør foretages 
flest mulige hensigtsmæssige indsatser, idet der på europæisk plan skal lægges særlig vægt på 
følgende fem nøgleområder: lovgrundlag, frekvensrelaterede spørgsmål, standardisering og 
systemdefinition, forskning og udvikling samt indsats på det internationale plan. 
4.2.1 Lovgrundlag 
Kommissionen overvejer at foreslå en beslutning fra Europa-Parlamentet og Rådet ("UMTS-
beslutning") om roaming, frekvenser og standarder. 
Licenser 
Hvordan, hvornår og af hvem licenser til UMTS-tj enesteudbydere og operatører skal tildeles, er 
spørgsmål af central betydning. De aktuelle rammer for licenstildeling gælder fuldt ud for 
UMTS. Derfor stiller UMTS ikke krav om en ny fremgangsmåde i licenstildelingen, for at 
disse spørgsmål kan besvares. Alligevel fortjener tre specifikke følger af de aktuelle rammer for 
licenstildelingen at blive fremhævet : 
• Antallet af UMTS-licenser skal - i tråd med den eksisterende fællesskabslovgivning - kun 
begrænses af det frekvensspektrum13, der skal gøres tilgængeligt på baggrund af de 
forventede markedskrav (se nedenfor: "frekvensspørgsmål", afsnit 4.2.2). Men på baggrund 
af kravet om, at UMTS skal være markedsdrevet, mener Kommissionen, at den planlagte 
efterspørgsel efter UMTS skal være bestemmende for, hvor stort et frekvensspektrum der 
allokeres14. Desuden skal UMTS-tj enesteudbyderne have mulighed for at gå ind på markedet 
uden unødvendige bureaukratiske begrænsninger for at muliggøre en udvikling af et 
dynamisk marked og et bredt, konkurrencedygtigt tjenesteudbud . Generelle tilladelses- eller 
13 Mens licensdirektivet også peger på begrænsninger "i det tidsrum, det tager at stille tilstrækkelige 
numre til rådighed i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen", repræsenterer dette kun en 
midlertidig grund til at begrænse licensantallet, indtil en national nummerplan, der giver mulighed for 
konkurrence, er på plads. Disse er knyttet til liberaliseringen af telemarkedet og vil således ikke være 
noget acceptabelt grundlag for at begrænse antallet af UMTS-licenser på baggrund af den sandsynlige 
startdato i år 2002. 
14 Generelt frekvensallokeringsbeslutninger, som søger at sikre, at der reserveres frekvensspektrum ril 
højværdianvendelser frem for anvendelser med lavere værdi. 
-22-
erklæringsprocedurer skal være reglen, hvis det er opfattelsen, at en autorisationsprocedure 
er nødvendig. Individuelle licenser skal kun vedrøre driften af UMTS-nettene. 
• Tildelingen af UMTS-licenser skal søge at sikre udvikling af tværeuropæiske tjenester 
gennem en koordineret introduktion. Dette indebærer, at systemer, hvortil der gives licens, 
skal understøtte roaming og operere i overensstemmelse med eventuelle standarder udviklet 
af ETSI for UMTS, hvor sådanne måtte findes (se nedenfor: "standardisering", afsnit 4.2.3). 
• Licenstildelingsprocedurerne skal ikke automatisk udelukke nogen organisation fra at byde 
på licenser, ej heller skal de automatisk reservere UMTS-licenser til en eller flere 
eksisterende aktører (f.eks. GSM/DCS-operatører). Enhver vurdering af ansøgningerne skal 
tage hensyn til fordelene ved at lade aktuelle GSM/DCS-operatører få adgang til UMTS-
markedet i henseende til synergier og eksisterende kommerciel erfaring. 
Samtrafik 
Med vedtagelsen af samtrafikdirektivet15 er detaljerede, harmoniserede rammer for samtrafik 
mellem fastnet-, mobil- og fastnet- samt mobilnet på plads. Disse samtrafikrammer vil være 
fuldtud gældende for UMTS-tjenesterne. 
Roaming 
Kommissionen lægger særlig vægt på udviklingen af tværeuropæiske UMTS-tjenester som et 
nøgleelement i et indre marked for telekommunikations- og multimediemobilitetstjenester16. I 
denne sammenhæng, men også for at sikre den europæiske teknologis appel til og troværdighed 
over for verdens operatørsamfund, har tværeuropæisk roaming på basis af en fælles, åben og 
internationalt konkurrencedygtig ætergrænsefladestandard en særlig relevans for UMTS. 
Den foreslåede UMTS-beslutning vil indeholde bestemmelser om rettigheder og 
forpligtelser til at forhandle kommercielle roaming-aftaler med andre UMTS-
tjenesteudbydere eller netoperatører på basis af en fælles, åben og internationalt 
konkurrencedygtig ætergrænsefladestandard. 
4.2.2 Frekvensspørgsmål 
Rettidig tilgængelighed og allokering af frekvensspektrum er af fundamental betydning for 
lanceringen af UMTS. Størrelsen af det frekvensspektrum, som allokeres, vil have en direkte 
indvirkning på, hvor konkurrencedygtigt markedet vil være. Mens Kommissionen hilser den 
15 Europa-Parlamentets og Rådets direktiv nr. 97/33/EF af 30. juni 1997 om samtrafik på teleområdet 
med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP-
principperne, EFT nr. L 199 af 26. juli 1997 
16 Rådets direktiv 91/263/EØF omhandler blandt andet en gensidig anerkendelse af overensstemmelse 
mellem og fri cirkulation af tenriinaler. I øjeblikket gennemgår man et forslag til et direktiv fra 
Europa-Parlamentet og Rådet om forbundet telekommunikationsudstyr og gensidig anerkendelse af 
udstyrets overensstemmelse (KOM(97)257 af 30.5.97). 
-23-
nylige ERC-beslutning om allokering af UMTS-spektrum velkommen, har man noteret sig 
industriens bekymring over, at størrelsen af det allokerede frekvensspektrum er for beskeden, 
såfremt de foreliggende efterspørgselsprognoser er korrekte, og man er af den formening, at der 
er behov for at undersøge yderligere frekvensallokeringer. På basis af de tilgængelige 
oplysninger mener Kommissionen, at det er nødvendigt med en vurdering af værdien af 
alternative spektrumallokeringer for at kunne vurdere, hvorvidt nogle UMTS-tjenester er blevet 
'lukket ude' uden hensyn til økonomien på grund af allokering af spektrum til alternative 
formål med en lavere værdi. Frekvensspektret skal være allokeret i ordentlig tid, inden UMTS-
tj enesterne tages i kommerciel anvendelse (år 2002), og der skal være udviklet en klar strategi 
for frigivelse af frekvensspektrum, efterhånden som efterspørgslen efter UMTS stiger 
yderligere. Det vil være muligt at hente spektrum ved at udnytte det FPLMTS-bånd, som blev 
udpeget af WARC-92, og ved genopdyrkning af 900-, 1800- og 1900-MHz-båndene 17. Behov 
for spektrum ud over disse områder vil skulle dækkes gennem fremtidige beslutninger inden for 
WRC-mekanismen (se nedenfor: "UMTS i den internationale sammenhæng" i afsnit 4.2.5). 
Kommissionen anerkender værdien af CEPT's aktuelle indsats og den særligt relevante 
inddragelse af industrien i debatten om frekvensspektrum via UMTS Forum. 
Kommissionen deler de fremførte synspunkter om, at spektrumallokeringen skal gennemføres 
inden for rammerne af CEPT. Alligevel mener Kommissionen, at en indsats for at støtte rettidig 
implementering af beslutninger på fællesskabsplan kan være et vigtigt bidrag til en vellykket 
forberedelse og implementering af UMTS, og at sådanne foranstaltninger skal træffes, når det 
er nødvendigt. 
I relation til vurderingen af frekvensspektrets værdi er det Kommissionens opfattelse, at alle 
afgifter, som opkræves, skal tjene til at sikre effektiv udnyttelse af en værdifuld ressource. Hvor 
medlemsstaterne vælger at tildele spektrum via auktioner, er det vigtigt, at de mekanismer, som 
etableres, ikke fører til resultater med negative konsekvenser for offentlighedens interesser, 
specielt hvad angår markedets konkurrencemæssige struktur. Hvor tildelingerne forvaltes af 
embedsmænd, vil alle afgifter, som opkræves ud over de administrative udgifter, indebære en 
subjektiv vurdering af ressourcens værdi med den forudsætning, at en markedsmæssig 
værdiansættelse kun kan ske gennem markedskræfternes spil18. 
Den foreslåede UMTS-beslutning vil således også pege på en metode - svarende til 
metoden, som fandt anvendelse gennem S-PCS-beslutningen19 - til rettidig 
17 I denne forbindelse bør man tage artikel 2, stk 3 og 4 i direktiv 96/2/EF i betragtning. 
18 Hvor spektrum tildeles gennem behørigt arrangerede auktioner er den økonomiske teori, at alle betalte 
afgifter vil afspejle den diskonterede nutidsværdi af den overskudsprofit, som den næsthøjest bydende 
venter at realisere. Buddet standser, når den næsthøjest bydende bakker ud. Hvad den højestbydende 
ville have været parat til at betale, afsløres aldrig. Men ved en behørigt arrangeret auktion 
offentliggøres en stor del af den information, som de bydende sidder inde med, hvilket reducerer 
margenen mellem det næsthøjeste og det højeste bud. 
19 Beslutning nr. 710/97/EF af 24. marts 1997 om en koordineret fremgangsmåde for godkendelse inden 
for satellitbaserede personkommunikationstjenester i Fællesskabet, EFT nr. L105/4. 
24 
implementering på fællesskabsplan af resultaterne af CEPT ERC-arbejdet med 
allokering af UMTS-spektrum. 
trådløs lokal tilslutning 
Skønt trådløs lokal tilslutning ikke er genstand for nærværende meddelelse, finder 
Kommissionen det nødvendigt at tilkendegive sin holdning om brugen af UMTS-
spektrum i forhold til trådløs lokal tilslutning. 
Kommissionen erkender, at trådløs lokal tilslutning er en lovende teknik til at slå bro over 
kløften mellem fast og mobil celleopdelt kommunikation, hvor der ses en stærk interesse 
fra eksisterende operatører - faste såvel som mobile - og fra nye aktører. Trådløs lokal 
tilslutning kunne blive et økonomisk attraktivt alternativ til trådforbundet lokal tilslutning 
og til mobilkommunikation. 
Kommissionen skønner, at trådløs lokal tilslutning kan udvikles på basis af forskellige 
teknologiske løsninger på nationale eller lokale markeder eller storbymarkeder. Skønt det 
er ønskværdigt med nogen form for interoperabilitet, er anvendelsesområdet og behovet 
for harmonisering ikke det samme som for mobile systemer, hvor fuld 
roammgfunktionalitet kræver globale eller regionale standarder. 
Kommissionen anerkender, at nogle medlemsstater har tildelt forskellige spektrumbånd 
til trådløse lokale tilslutningstjenester og understøtter ERO's arbejde med at undersøge 
mulighederne for en yderligere harmonisering. 
Kommissionen mener, at knapheden på UMTS/FPLMTS spektrum og den særlige værdi, det 
har på grund af dets tilgængelighed i hele Europa (verden), retfærdiggør adgangsrestriktioner til 
dette bånd, og at trådløse lokale tilslutninger derfor kun skal være tilladt på dette bånd, hvis 
man kan nå til enighed om en harmoniseret europæisk introduktion. 
4.2.3 Standardisering 
Kommissionen støtter det UMTS-standardiseringsarbejde, som indtil nu har været varetaget af 
ETSI, opfordrer alle berørte parter til at bidrage til denne proces og hilser det velkomment, at 
udviklingen afstandarder føres an af den private sektor, samt at der synes at udvikles konsensus 
om grund nettet. Kommissionen er af den opfattelse, at de resultater, som ETSI forventes at 
levere i rette tid i forhold til den planlagte start for UMTS, vil komme til at udgøre en åben 
teknisk reference for det fremtidige UMTS-miljø. 
For at muliggøre effektiv konkurrence og innovation på tjenesteområdet mener Kommissionen, 
at UMTS-standardiseringsprocessen begrænses til det, der er nødvendigt for at muliggøre en 
udvikling af systemer, samtidig med at man tillader en differentiering af tjenesteudbudet. En 
sådan fremgangsmåde er i tråd med dagens konkurrenceprægede telekommunikationsmarked, i 
modsætning til det stort set monopoliserede marked, som gjorde sig gældende ved GSM-
standardens begyndelse. 
Kommissionen mener, at standardiseringsarbejdet primært skal søge at sikre den ende-til-ende-
interoperabilitet, som er nødvendig for et tværeuropæisk UMTS-miljø. Dette ville styrke 
brugernes accept af UMTS (særlig, hvor det drejer sig om at vælge, hvorvidt man skal skifte fra 
-25 
de aktuelle systemer, som understøtter global roaming), samt sikre hurtigere opbygning af en 
kritisk masse af UMTS-udstyr og -tjenester i og uden for Europa. 
Kommissionen mener derfor, at arbejdet skal sigte mod at etablere en fælles, åben og 
internationalt konkurrencedygtig UMTS-ætergrænsefladestandard. Den opfordrer 
udstyrsleverandørerne til at arbejde hen mod dette mål inden for rammerne af ETSI's 
standardiseringsproces. Den foreslåede UMTS-beslutning vil identificere betingelser, der 
kan knyttes til licenser for at sikre tværeeuropæiske standarder på baggrund af ETSI-
standarder, hvor sådanne er tilgængelige. 
4.2.4 Forskning og udvikling 
Selv om Fællesskabets indsats under de specifikke forskningsprogrammer RACE og ACTS 
allerede har ydet et væsentligt bidrag til forberedelse af det teknologiske grundlag for UMTS, 
mener Kommissionen ved sammenligning af fordele og ulemper ved konkurrerende tekniske 
løsninger, at der eksisterer et fortsat behov for forskning i relation til UMTS. Der vil blive gjort 
en særlig indsats i forbindelse med det kommende rammeprogram, og der vil særligt blive lagt 
vægt på arbejde vedrørende planlægning og administration af nettene, etablering af intelligente 
net (net-agentteknikker), netintegration, kvaliteten af tjenester, brugbarhed, 
omkostningeseffektivitet, spektrumeffektive teknikker, softwareradio og adaptiv allokering af 
netværksressourcer. Aspekter vedrørende menneske-maskine-grænseflader, terminal 
brugbarhed og sikker brug af mobilt og trådløst udstyr20 vil også blive overvejet. 
Forskningsindsatsen i Fællesskabet og de enkelte lande skal fortsat støtte baggrundsarbejde 
vedrørende UMTS og dets videre udvikling, med den indirekte virkning, at en sådan 
investering sikrer en udvidelse af vidensbasen for tredjegenerationssystemer og giver de 
eksperter, som UMTS-industrien har brug for. 
Ud over den teknologisk orienterede forskning, skal man overveje og behandle de bredere 
sociale og samfundsmæssige effekter af en overgang til det "trådløse informationssamfund" 
som et prioritetsspørgsmål. 
4.2.5 UMTS i den internationale sammenhæng 
Kommissionen mener, at den videre udvikling af UMTS bør sikre en fastlæggelse af en global 
standard i lighed med GSM. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne og industrien i 
almindelighed til at bakke op om dens indsats og træffe følgende foranstaltninger: 
20 Man er i færd med at udarbejde et forskningsprogram vedrørende den mulige indvirkning på 
sundheden fra brug af mobiltelefoner. Dette arbejde vil specielt bygge på anbefalinger fra en 
uafhængig tværfaglig ekspertgruppe, der sidste år udarbejdede en rapport for Kommissionen på dette 
område; endvidere overvejer man et kommissionforslag til Rådets henstilling i overensstemmelse med 
artikel 129 (folkesundhed), der skal undersøge de sundhedsmæssige følger af radiofrekvensbestråling. 
-26 
• Forslag om og fremme af UMTS-standarden (under udvikling inden for ETSI) som et 
nøgleelement i den IMT 2000-anbefaling, som aktuelt er ved at blive udarbejdet hos ITU. 
• Sikring af spektrumtilgængelighed for UMTS-systemets mere langsigtede behov gennem at 
søge at opnå tilstrækkelige frekvensallokeringer gennem WRC-processen. Kommissionen 
støtter specielt forslaget fra CEPT og UMTS Forum om at medtage spørgsmålet på WRC-
99-konferencens dagsorden på det kommende WRC-97. Kommissionen støtter også fuldtud 
UMTS Forums fælles bestræbelser på at sikre et videre spektrum for jordbaseret 
mobilkommunikation over for verdenssamfundet. 
• Opmuntring til at opretholde kontakt mellem de berørte industriorganisationer, 
standardiseringsorganer og forvaltninger i Europa og de tilsvarende organer hos vore 
handelspartnere med henblik på at fremme målsætningen om et globalt interoperabelt 
UMTS-system, og at hjælpe til etableringen af samarbejde og alliancer mellem private 
partnere på et tidligt tidspunkt i UMTS's udvikling. 
• Igangsættelse af debatten om markedsadgang for og fri cirkulation af UMTS-systemer og -
terminaler på baggrund af erfaringerne fra GM PCS MoU. 
27-
OVERSIGT OVER ANBEFALEDE INDSATSER 
Bemærk : De trin, som er angivet inden for området lovgivning herunder, ligger ud over bekræftelsen i nærværende 
meddelelse af, at de aktuelle regler om licenstildeling og samtrafik er gældende for UMTS-aktiviteter, særlig hvad angår: 
(i) begrænsning af licensantallet; (ii) behovet for at understøtte udbredelsen af ETSI-standarder, hvor sådanne findes, og 
(iii) behovet for at sikre, at aktuelle operatører ikke automatisk tildeles UMTS-licenser eller udelukkes fra at byde på 
sådanne licenser. 
Domæne anbefalede indsatser 
Lovgrundlag • Forslag fra Kommissionen til en UMTS-beslutning, som skal: 
• definere rettigheder og forpligtelser til at forhandle roaming-
aftaler, i det omfang disse ikke er omfattet af samtrafikdirektivet 
• identificere betingelser, som kan være knyttet til licenser for at 
sikre tværeuropæiske tjenester baseret på ETSI-standarder, hvor 
sådanne findes. 
• udarbejde en metodik til sikring af en koordineret allokering af 
frekvenser til UMTS inden for Fællesskabet. 
Frekvensspørgsmål • Sikre koordineret og rettidig allokering af spektrum inden for 
Fællesskabet ved henvisning til CEPT-mekanismen eller, hvor det er 
nødvendigt, gennem fællesskabsbeslutninger, navnlig: 
• Forberede allokering af tilstrækkeligt frekvensspektrum, 
som skal være til rådighed i år 2002 (ved starten af UMTS-
tj enesteudbuddet). 
• Overveje genopdyrkning af 900-, 1800- og 1900-MHz båndene 
til brug for UMTS på mellemlangt sigt (år 2005) 
• Udvide spektrumtilgængeligheden ud over WARC-92 
FPLMTS-båndet til brug for UMTS (år 2005-2010) på 
mellemlangt til langt sigt. 
• Opmuntre til effektiv udnyttelse af UMTS-spektret gennem 
prisfastsættelsen 
Standardisering • ETSI skal udvikle kritiske grænseflader for UMTS-miljøet, som støtter 
konkurrerende udbud af produkter og tjenester og samtidig understøtter 
interoperabilitet og roaming 
• Nøglefokus i standardiseringsarbejdet skal være udvikling af en fælles, 
åben og internationalt konkurrencedygtig standard for ætergrænsefladen 
Forskning og udvikling • Opretholde støtte til F&U inden for tekniske løsninger, som kræves til 
UMTS (5. Rammeprogram) 
• Spredning af information og undervisning om UMTS-relaterede 
teknologier (for at sikre tilstrækkeligt kompetencegrundlag til realisering 
afUMTS). 
• Støtte F&U inden for den elektromagnetiske strålings mulige 
indvirkning på sundheden 
UMTS i den internationale • Fremlæggelse af ETSI-udviklet UMTS standard som mulighed for IMT-
sammenhæng 2000-standarden (ITU) 
• Udforske inden for WRC ekspansionen af FPLMTS-båndet, som er 
allokeret til tredjegenerations-mobilapplikationer 
• Opmuntring til global dialog blandt industriens aktører, 
standardiseringsorganer og myndigheder for at fremme UMTS's globale 
interoperabilitet 
• Sikring af verdensomspændende fri cirkulation for UMTS-terminaler 
(MRA-arrangementer, MoU om multilaterale regler) 
28 
4.3. Foreslåede mål, handlingsplan og tidsplan 
De følgende to skemaer forsøger at præsentere et overblik over mål, aktører og tidsplan som en 
generel referenceramme, samt en sammenfattet handlingsplan, der angiver de konkrete trin, 
som er nødvendige for at implementere de aktiviteter, som er foreslået i det foregående kapitel. 
Foreslåede mål: 
mål hovedaktør gennemføres 
UMTS-standardiseringsfase 1 ETSI slutningen af 
1999 
Licenstildeling (første runde) Medlemsstaterne slutningen af 
1998 
IMT2000-standardisering ITU 1999 
Start på kommercielt udbud Den private sektor 2002 
Udvidelse af spektrumallokeringen Spektrumforvaltningerne 2004-2005 
Handlingsplan for Fællesskabet: 
aktivitet gennemføres 
WRC-97: forberedelse af dagsorden for WRC-99 okt. 97 
(skal indeholde spørgsmålet om UMTS-
spektrumallokering) 
Rådsresolution om nærværende meddelelse med dec. 97 
politiske prioriteter 
Forslag til UMTS-beslutning om spektrum- og jan. 98 
licensbetingelser 
Gennemførelse af det 5. rammeprogram 98 
Vedtagelse af UMTS-beslutningen i starten af 1999 
Mandat til ERC om yderligere spektrumallokering feb. 99 
MRA-forhandlinger løbende 
WRC-99: udvidelse af UMTS-spektrumallokeringen okt. 99 
Gennemgang af lovgivning vedrørende slutningen af 99 
telekommunikation 
29-
5. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
Høringen har bekræftet behovet for ved denne korsvej at fortsætte debatten om betingelserne 
for at forberede og etablere det fremtidige UMTS-miljø. Selv om udviklingen af UMTS skal 
være markedsdrevet og skal føres an af den private sektor, spiller regeringen en vigtig rolle i at 
forberede et hensigtsmæssigt lovgivningsklima, idet dette skaber tillid, som vil generere 
yderligere innovation og investering, idet der tages højde for kundernes interesser. 
UMTS er Europas svar på den globale udvikling på markedet for fremtidens mobil- og trådløse 
kommunikation. Systemets egenskaber, kendetegnet ved at understøtte tværeuropæisk (og 
global) tjenesteroaming, herunder et udvalg af multimedieanvendelser, betyder, at UMTS 
kommer til at spille en central rolle i udvidelsen af informationssamfundets rækkevidde. 
Med henblik på en vellykket gennemførelse af UMTS har industrien påpeget et behov for, at 
visse aspekter ved det aktuelle lovgrundlag afklares, og for, at der træffes en række centrale 
ressourcebeslutninger, således at forretningsplanerne kan færdiggøres. Et stærkt hjemmemarked 
vil gøre det lettere for europæiske firmaer at konkurrere i andre dele af verden og tillade dem at 
konsolidere den førende position, de indtager på verdensmarkedet i dag med GSM. 
En hastig og bred udbredelse af UMTS vil gavne europæiske virksomheder og alle brugere og 
medvirke til udviklingen af visse landområder ved at skabe nye tværeuropæiske tjenester og 
stimulere væksten i udbuddet af varer og tjenesteydelser på tværs af landegrænserne. Den vil 
hjælpe europæiske virksomheder af alle størrelser samt borgerne med at få adgang videre frem 
mod den elektroniske økonomi. 
Dagens politiske beslutningstagere har en enestående mulighed for at bidrage til at skabe 
et gnidningsfrit mobilt multimediekommunikationsmiljø for Europa ved at udstikke de 
bredere politiske linjer, som vil skabe et fælles vækstbaseret grundlag for udviklingen og 
indførelsen af UMTS. Dette vil gavne Europas borgere og erhvervslivet som helhed. 
Denne meddelelse fra Kommissionen er tænkt som støtte for den politiske debat med Europa-
Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union, det Økonomiske og Sociale udvalg og 
Regionsudvalget. 
2>9 31-
BILAG I: FORTEGNELSE OVER BIDRAGYDERE TIL HØRINGEN 
pr. 19/09/1997 
Medlemsstater eller deres repræsentative kontorer 
ETO Italien, kommunikationsministeriet 
Danmark, forskningsministeriet Portugal, Instituto das Comunicacoes 
Finland, ministeriet for transport og kommunikation Sverige, ministeriet for transport og kommunikation 
Frankrig, DPT Det Forenede Kongerige 
Tyskland, Bundesregierung Det britiske indenrigsministerium 
Virksomheder, industriorganisationer og andre 
Airtel Movil 
Airtouch 
Alcatel 
Autel 
Bayerische Rundfunk/Mueller-Roemer 
Belgacom 
BT 
Cable & Wireless 
Cegetel 
Cellnet 
CNPF 
Deutsche Telekom 
Diehl GmbH 
eplus 
ECTEL 
Enertel 
Ericsson 
ETNO 
Finmeccanica SPA 
Finnet Group 
France Telecom 
INMARSAT Mannesmann Mobilfunk 
MATAV 
Nokia 
Olivetti 
One-2-One 
ONP-CCP/Joint industry group 
Orange 
Philips 
Picienne Italia 
Post and Telekom Austria 
Proximus 
Siemens 
T-Mobil 
Telecel 
Telefonica 
Telenor 
Tescher Team 
TIM 
UMTS Forum Manufacturers Group 
UNICE 
Vodaphone 
WDR 
32 
BILAG II: LISTE OVER FORKORTELSER 
ACTS Advanced Communications Technologies and Services 
(Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester) 
CEPT Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer 
DAB Digital Audio Broadcast 
(Digital lydtransmission) 
EP Europa-Parlamentet 
ERC Den Europæiske Radiokommunikationskomité 
ETNO European Telecommunication Network Operators Association 
(Sammenslutningen af europæiske telenetoperatører) 
ETSI Det Europæiske Institut for Telestandarder 
FPLMTS Future Public Land Mobile Telecommunications System 
(Fremtidigt offentligt landbaseret mobiltelesystem) 
GM-PCS Global Mobile Personal Communications by Satellite 
(global mobil personlig kommunikation pr. satellit) 
GSM Global System for Mobile 
(Globalt mobilsystem) 
HTS Højtemperaturs superledning 
IMT-2000 International Mobile Telecommunications 2000 
(International mobiltelekommunikation 2000) 
ISDN Integrated Services Digital Network 
(Digitalt net for integrerede tjenester) 
IT Informationsteknologi 
ITA Information Technology Agreement 
(informationsteknologiaftale) 
ITU Den Internationale Telekommunikationsunion 
MBS Mobile bredbåndssystemer 
MMI Menneske-maskine-grænseflade 
MoU Aftalememorandum 
MRA Gensidig anerkendelsesaftale 
RACE Program for forskning og udvikling inden for avanceret 
kommunikationsteknologi i Europa 
F&U Forskning og udvikling 
QoS Tjenestekvalitet 
SDMA Space Division Multiple Access 33 
SMG 
TETRA 
UMTS 
UNICE 
WARC/WRC 
W-LAN 
WLL Special Mobile Group 
(særlig mobilgruppe) 
Trans-European Trunked RAdio 
Det universelle mobiltelesystem 
Union of Industrial and Employers' Confederations in Europe 
(Unionen af industri- og arbejdsgiversammenslutninger i Europa) 
De verdensomspændende administrative radiokonferencer 
Trådløst lokalnet 
Trådløs lokal tilslutning 
-34 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 513 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 16 
Katalognummer : CB-CO-97-543-DA-C 
ISBN 92-78-26007-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
tf