A4-0289/96

Beslutning om Kommissionens groenbog om »Borgernes transportnet: Fuld udnyttelse af potentialet i den offentlige personbefordring i Europa« (KOM(95)0601 - C4- 0598/95)

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Kommissionens groenbog (KOM(95)0601 - C4-0598/95),

- der henviser til Europa-Parlamentets og Raadets beslutning nr. 1692/96/EF af 23. juli 1996 om Faellesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropaeiske transportnet ((EFT L 228 af 09.09.1996, s. 1.)),

- der henviser til :

a) andragende 0575/95 om anlaeggelse af cykelstier i italienske byer,

b) andragende 0576/96 om trafikale problemer,

- der henviser til forslag til beslutning af Muscardini om et alternativt transportnet, der kan stoette handlen mellem Lodi og Piacenza, jf. forretningsordenens artikel 45 (B4-0466/96),

- der navnlig henviser til bilag B til ovennaevnte groenbog om de faellesskabspolitiske instrumenter af relevans for offentlig personbefordring,

- der henviser til Kommissionens groenbog om bymiljoe (KOM(90)0218),

- der henviser til sin beslutning af 12. juni 1991 om bymiljoe ((EFT C 267 af 14.10.1991, s. 156.)),

- der henviser til Kommissionens groenbog om en faellesskabsstrategi for »baeredygtig mobilitet« (KOM(92)0046) og rapporten fra arbejdsgruppen om dette emne ((Arbejdsgruppen Transport efter aar 2000: Transport in a Fast Changing Europe, december 1990.)),

- der henviser til lovgivningsforslagene om handicappedes adgang til bygninger og transportmidler, isaer beslutning af 16. september 1987 om transport af handicappede og aeldre ((EFT C 281 af 19.10.1987, s. 85.)),

- der henviser til sin beslutning af 12. juni 1992 om bytrafik og for stor trafiktaethed ((EFT C 176 af 13.07.1992, s. 240.)),

- der henviser til sin beslutning af 13. marts 1987 om fremme af cyklen som transportmiddel ((EFT C 99 af 13.04.1987, s. 219.)),

- der henviser til Kommissionens groenbog om emnet »mod fair og effektiv prissaetning paa transportomraadet« og mulighederne for at internalisere de eksterne omkostninger ved transport (KOM(95)0691),

- der henviser til sin beslutning af 6. juni 1996 ((EFT C 181 af 24.06.1996, s. 21.)) om EU- handlingsprogrammet for transport 1995-2000 (KOM(95)0302 - C4-0351/95),

- der henviser til rapporten fra OECD/CEMT med titlen »Urban Travel and Sustainable Development«,

- der henviser til de europaeiske borgeres voksende transportbehov,

- der henviser til, at arbejdspladsernes beliggenhed er koncentreret paa steder, som ligger laengere vaek fra boligerne, end det tidligere var tilfaeldet,

- der henviser til vaeksten i Unionens vognpark,

- der henviser til den oegede fritid og turisme,

- der henviser til stigningen i antallet af husstande, hvor flere har erhvervsarbejde, hvorved trafikken mellem bolig og arbejdsplads oeges,

- der henviser til naerhedsprincippet, der er fastsat i EF-traktatens artikel 3 B,

- der henviser til afvandringen fra landdistrikterne og randomraaderne, som affolker store omraader i Unionen og dermed oeger uligevaegten i befolkningens geografiske fordeling og forvaerrer problemerne i de store byer og byomraader,

- der henviser til loeftet fra det globale topmoede i Rio om at stabilisere CO2-emissionerne paa 1990-niveau i aar 2000,

- der henviser til betaenkning fra Udvalget om Transport og Turisme og udtalelse fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik, Udvalget om Forskning, Teknologisk Udvikling og Energi, Udvalget om Regionalpolitik, Udvalget om Miljoe- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse og Udvalget om Kvinders Rettigheder (A4-0289/96),

A. der henviser til, at begrebet intermodal transport som saadant boer indgaa i groenbogens titel,

B. der henviser til, at borgernes levemiljoe og sundhed skades stadig mere af den konstant stigende private motoriserede transport, og at baeredygtig mobilitet kun er mulig, hvis disse trafikstroemme og -overbelastningen reduceres, eller man skifter til alternative og mindre skadelige transportformer,

C. der henviser til noedvendigheden af en stoerre integration mellem transportplanlaegning, den generelle fysiske planlaegning, byplanlaegning, vejnet og trafikstyring samt parkeringssystem,

D. der henviser til, at EU paa Rio-konferencen forpligtede sig til inden aar 2000 at stabilisere CO2-emissionerne paa samme niveau som i 1990, at maalet for agenda 21 er et baeredygtigt bymiljoe, og at en vaesentlig del af disse CO2-emissioner foraarsages af bytrafikken,

E. der henviser til, at den private personbefordring ad landevej mange steder har taget et saadant omfang, at fragt- og godstransporten er truet,

F. der henviser til, at en forbedring af intermodaliteten i trafikkens afvikling paa afgoerende maade kan goere den offentlige naertrafik mere attraktiv med en nedgang i trafikken og en omlaegning af personbefordringen til mere miljoevenlige transportformer til foelge,

G. der henviser til, at Europa-Parlamentet konsekvent har oensket at fremme den offentlige transport og navnlig ad jernbane fremfor vejtrafikken,

H. der henviser til, at der er en direkte forbindelse mellem virkeliggoerelsen af de transeuropaeiske net og styrkelsen af den offentlige transport,

I. der henviser til, at alle omkostninger ved transport, navnlig offentlig naertransport, maa internaliseres paa fornuftig vis i de forskellige transportformer, og at en del af provenuet herfra skal anvendes til udvikling af en baeredygtig mobilitet i byomraader,

J. der henviser til, at det i faellesskabsdirektiverne om offentlige indkoeb og leverancer ikke laengere tillades at undtage offentlig transport fra direktivernes anvendelsesomraade,

K. der henviser til, at myndighederne i henhold til EF-traktatens artikel 77 og artikel 90, stk. 1 og 2, kan tillade selvstyrende virksomheder at levere offentlige transporttjenesteydelser,

L. der henviser til, at der paa naesten alle niveauer skal stilles flere midler til raadighed til forbedring eller anlaeg af infrastrukturer, til udnyttelse og fremme af den kollektive, offentlige og ikke-motoriserede individuelle transport og en kombination heraf,

M. der henviser til, at det ville vaere hensigtsmaessigt, hvis den private sektor deltog i de offentlige transportvirksomheder, navnlig hvad angaar finansiering heraf,

N. der henviser til, at en harmonisk udvikling af Faellesskabet er fastlagt som prioriteret maal i EF-traktatens artikel 130 A, og at dette indebaerer ivaerksaettelse af enhver foranstaltning, der tager sigte paa at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed og navnlig mindske forskellene mellem de forskellige omraaders udviklingsniveauer og forbedre situationen i de mindst begunstigede omraader,

O. der derfor henviser til de handicap, den sociale og oekonomiske udvikling i Faellesskabets randomraader og yderste periferi lider under som foelge af den afsides beliggenhed og det faktum, at mange af disse regioner er oesamfund, og til den vigtige rolle, et bedre offentligt transportsystem vil kunne spille med henblik paa afhjaelpning heraf,

P. der henviser til, at strukturforanstaltninger eller foranstaltninger med henblik paa infrastrukturforbedringer i graenseregionerne boer prioriteres hoejt,

UNIONENS BEFOEJELSER

1. er af den opfattelse, at det primaert er de lokale og regionale myndigheders opgave at udforme et baeredygtigt offentligt transportnet for alle borgere; koordineringen af de nationale net foregaar paa unionsplan og skal navnlig lette de handicappedes, de aeldres og de mindre mobiles adgang hertil;

2. finder, at denne opgave derfor henhoerer under Unionens medansvarsomraade, da der ellers i mangel af en fyldestgoerende og baeredygtig forudgaaende og efterfoelgende transport ikke er sikkerhed for den som led i det indre marked tilsigtede virkeliggoerelse af de transeuropaeiske net, som ifoelge traktaten er tiltaenkt Unionen;

3. finder det hensigtsmaessigt, at Unionen fremmer en integreret trafikplanlaegning for at undgaa meningsloese og udgiftsintensive parallelinvesteringer og fremme miljoebeskyttelsen; tilskud til trafikinvesteringer skal i den forbindelse goeres betinget af udarbejdelsen af oeko-balancer og undersoegelser af regionale og lokale transportsystemers indbyrdes afhaengighed;

4. finder det af stor betydning, at borgerne som brugere af transporttjenesteydelser inddrages meget indgaaende i etableringen af de offentlige transportnet, og finder, at dette skal ske paa netvaerksplan (lokalt, regionalt, nationalt eller europaeisk);

5. anser oeget fremme af net for udveksling af erfaringer mellem europaeiske byer og omraader med koncentreret bymaessig bebyggelse med hoej trafiktaethed om strategier og modeller for bedre intermodalitet paa transportomraadet for paakraevet;

FINANSIERING

6. mener, at benyttelsen af den offentlige transport saa vidt muligt skal finansieres af de rejsende, og at eventuelle yderligere noedvendige bidrag fra nationale, lokale og/eller regionale myndigheder saa vidt muligt skal vaere afhaengig af den praesterede ydelse;

7. finder derfor, at systemet med vejbenyttelsesgebyrer boer overvejes af de enkelte medlemsstater med henblik paa virkeliggoerelse af maalsaetningerne i form af de transeuropaeiske net og borgernes net;

8. foreslaar, at Den Europaeiske Union med de hertil egnede midler finansielt stoetter lovende innovationer inden for den offentlige persontransport, som er med til at opfylde groenbogens maalsaetninger;

9. haaber, at der ud over rent oekonomiske kriterier vil blive lagt parametre for den sociale rentabilitet til grund i forbindelse med fastlaeggelse af finansieringen af initiativer vedroerende borgernes mobilitet i randomraader, hvor befolkningen lever meget spredt eller en stor del af befolkningen lever i landdistrikter;

INTERMODAL TRANSPORT

10. finder forbindelserne mellem brugen af de forskellige transportformer af stoerste betydning og vil derfor laegge hovedvaegten paa at forbedre adgangsmulighederne til disse forbindelser, saaledes som det allerede er foreslaaet i ovennaevnte afgoerelse om de transeuropaeiske net, artikel 1, stk. 3;

11. er enig med Kommissionen i, at den offentlige transport boer fremmes, men mener, at en virkelig funktionel og rationel brug af et net kun er mulig, saafremt der i dette net tildeles plads til bilerne, der tegner sig for mere end tre fjerdedele af alle transporter udfoert i Den Europaeiske Union;

12. er af den opfattelse, at der foruden privatbilen i et velfungerende net maa tildeles langt bedre plads til kollektiv befordring samt (om muligt elektriske) hyrevogne og til samkoersel og bildeling;

13. er af den opfattelse, at der boer ske en nedbringelse af personbefordringen med privatbiler;

14. finder det tilraadeligt at udvide mulighederne for at leje og bruge cykler samt (om muligt elektriske) biler; anmoder medlemsstaterne om at fremme brugen af cykler, navnlig ved at anlaegge cykelstier og goere det lettere at faa cykler transporteret med tog;

15. paapeger, at der ifoelge Kommissionens seneste forslag om cabotage- personbefordring (KOM(95)0729) ogsaa skal vaere mulighed for rutekoersel i andre medlemsstater end hjemlandsstaten, og at rutekoersel paa tvaers af graenserne derfor nemmere skulle kunne praktiseres;

16. anmoder Unionens, medlemsstaternes, regionernes og byernes myndigheder om at laegge meget stoerre vaegt paa faciliteter til indbyrdes forbindelse mellem forskellige integrerede knudepunkter med parkeringsmuligheder og integrerede koereplaner for den offentlige personbefordring;

17. mener, at stoppesteder for den offentlige befordring boer indrettes, saa de ikke blot er behagelige at opholde sig i, men ogsaa sikrer passagererne oplysninger om ventetid inden naeste forbindelse; de boer ogsaa vaere indrettet, saa de kan anvendes af passagerer med fysiske handicap;

PLANLAEGNING

18. finder, at transportbehovet i Den Europaeiske Union foreloebig kun kan stige, og er af den opfattelse, at der i den fremtidige planlaegning maa tages hensyn hertil;

19. understreger de positive virkninger af spredningen af arbejdstiderne for aflastningen af de offentlige transportmidler i myldretiderne og for en mere jaevn udnyttelse og dermed baade en mere oekonomisk anvendelse af og ogsaa oeget komfort i forbindelse med de offentlige transportmidler; foreslaar en undersoegelse af spoergsmaalet om, hvorvidt arbejdsgivernes deltagelse i deres medarbejderes udgifter til offentlig transport kan kobles sammen med tilsvarende prissaenkninger fra transportselskabernes side (»jobbillet«);

20. opfordrer Kommissionen til hvert femte aar at offentliggoere et vejledende program for den nationale og regionale transportpolitik;

21. finder det noedvendigt, at det byinterne transportnet forbedres, og henstiller, at der med henblik herpaa oprettes centre paa jernbanestationerne; finder det derfor endvidere noedvendigt, at der for fremtiden kun bliver bygget nye boligkvarterer og etableret erhvervsomraader og rekreative omraader i tilknytning til transportfaciliteter;

22. paapeger noedvendigheden af at anlaegge flere undergrundstransportfaciliteter og transportfaciliteter i etager og at gennemfoere naermere undersoegelser paa faellesskabsniveau i forbedringen af teknikken for bygning og anlaeggelse af undergrunds- og etageinfrastruktur;

23. finder det en beklagelig udvikling, at der ogsaa for tjenesteydelser, som ikke har nogen som helst skadelig indflydelse paa levemiljoeet, kan bruges erhvervsomraader uden for byomraaderne, hvilket oeger transportbehovet, samtidig med at det forringer det brede sociale grundlag i det indre af byerne;

24. er af den opfattelse, at der ved etableringen af bymaessig infrastruktur boer tages behoerigt hensyn til en politik, som modvirker brugen af privatbiler, hvilket kan ske gennem:

- parkeringspolitik,

- indrettelse af saerlige koerebaner forbeholdt den offentlige transport,

- bedre infrastruktur for cyklister og fodgaengere,

- bedre og mere effektiv kontrol med faerdselsreglerne,

- garanti for, at de offentlige transportfaciliteter bliver tilgaengelige for handicappede og andre bevaegelseshaemmede;

25. mener, at der af hensyn til den for sundheden fordelagtige og for infrastrukturen lidet belastende brug af cykler boer soerges for,

- at der anlaegges cykelstier, der saa vidt muligt holdes adskilt fra den oevrige infrastruktur, og

- at der indrettes bedre muligheder for cykelparkering og -reparation ved offentlige transportfaciliteter;

26. stoetter Kommissionens langsigtede maal om at sikre, at alle faar adgang til offentlige transportmidler; opfordrer Kommissionen til at gennemfoere en koordineret politik paa tvaers af alle direktorater med henblik paa at fremme tilgaengelige transportmidler, omfattende foranstaltninger til fremme af anvendelsen af busser med forsaenket gulv, adgangen til jernbane- og undergrundsnet for handicappede og forbedret telematikudstyr, der kan give handicappede brugere de noedvendige oplysninger;

OFFENTLIG TRANSPORT

27. er af den opfattelse, at innovativ formaaen, kundevenlighed og effektivitet inden for den offentlige transport er nyttige forudsaetninger for en god rollefordeling mellem det offentlige og erhvervslivet, hvor myndighederne har det politiske ansvar for de offentlige serviceydelser, og virksomheder anvender markedsmekanismen optimalt til at praestere kvalitativt vaerdifulde serviceydelser;

28. er af den opfattelse, at en god og vedvarende uddannelse af personalet inden for offentlig befordring med hensyn til baade anvendelse af ny teknik og service er afgoerende for, om bestraebelserne paa at faa rejsende til i hoejere grad at bruge offentlig befordring skal krones med held;

29. anbefaler, at der i forbindelse med al transportplanlaegning og bymaessig infrastruktur i fuldt omfang tages hensyn til handicappede og andre bevaegelseshaemmede;

30. konstaterer endvidere, at et fuldstaendig liberaliseret marked for offentlig befordring slet ikke garanterer, at der etableres og opretholdes et integreret net, og mener derfor, at det offentlige transportnet og dettes integrering med andre transportformer hoerer ind under det offentliges ansvarsomraade;

31. mener, at udlicitering af lokal og regional offentlig transport, hvad enten der er tale om net - hvor den udliciterende myndighed opstiller kvalitative rammebetingelser - eller om ruter - hvor den udliciterende myndighed fastlaegger nettet, er den bedste maade, hvorpaa man kan fremme ydeevne og effektivitet, - og dermed konkurrenceevnen i forhold til bilen -; de offentlige myndigheder boer fremme dette med henblik paa omstrukturering af mindre tjenester udliciteret i landdistrikter eller tyndt befolkede omraader og stoettes med nationale og regionale midler samt med faellesskabsmidler;

32. finder det ikke desto mindre noedvendigt, at der findes et basisniveau af universelle tjenester inden for offentlig transport, og at der hertil hoerer overkommelige billetpriser inden for et sikkert og effektivt offentligt transportsystem, isaer for bevaegelseshaemmede; mener endvidere, at et af de vaesentligste kriterier ved valget af den maade, hvorpaa der skal udliciteres, boer vaere hensynet til de interesser, arbejdstagerne inden for den offentlige transport har;

33. er af den klare overbevisning, at den offentlige transport boer indrettes saaledes, at den inden for normale driftsrammer er tilgaengelig for passagerer med et fysisk handicap; Kommissionen boer i den forbindelse goere sig klart, at handicappede normalt kun er mobile i kraft af en fra-doer-til- doer-service; saadanne faciliteter boer da heller ikke belaste de paagaeldende myndigheders budget for offentlig transport;

34. anmoder Kommissionen om at overveje, om det er noedvendigt at fastsaette yderligere regler, for at markedet for offentlig transport kan fungere tilfredsstillende nu og i fremtiden;

35. mener, at kvindernes frygt for deres sikkerhed i offentlige transportmidler - der bevisligt er reel og paa ingen maade indbildt - boer behandles paa behoerig vis og navnlig gennem eksempler paa, hvor man har opnaaet gode resultater med hensyn til at mindske kvinders frygt for at blive overfaldet;

36. beklager, at groenbogen ikke omtaler behovene hos deltidsbeskaeftigede, hvoraf stoerstedelen er kvinder, og hos skifteholdsarbejdere, idet deres transportbehov adskiller sig betydeligt fra regelmaessige pendleres behov;

37. paapeger, at de forbrugere, som til transporten mellem bolig og arbejdsplads har valget mellem privatbil og offentlige transportmidler, kun vil vaelge sidstnaevnte mulighed, hvis rejsetiden med det offentlige transportmiddel ikke er over halvanden gang laengere end med privatbilen og prisen er nogenlunde den samme;

38. anmoder Kommissionen om i en kommende hvidbog at opstille kvalitetsnormer, som den offentlige transport skal opfylde, hvad enten det er det offentlige eller private virksomheder, der soerger for den;

39. paapeger ligeledes, at en god udnyttelse af de forskellige transportformer haenger sammen med de faciliteter, der findes for de forskellige transportformer paa stationer og busholdepladser, herunder om der findes uddannet personale til at tage sig af handicappede og andre bevaegelseshaemmede;

40. mener, at muligheden for at medbringe cykler i offentlige transportmidler er overordentlig mangelfuld og derfor boer forbedres;

41. finder de saakaldte light-rail-baner i og mellem taet paa hinanden beliggende byomraader anbefalelsesvaerdige og paalaegger Kommissionen som led i forsknings- og udviklingspolitikken at udvikle en faelles model, som dog skal kunne tilpasses forholdene, og hvor de forskellige transportformer integreres, og at jernbanestationer, passagerhavne og lufthavne forbindes ved hjaelp af disse transportmidler;

42. anser det for hensigtsmaessigt at goere stoerre anvendelse af persontransporten ad vandveje i byerne, da denne er saerlig miljoevenlig og i stand til at betjene en betydelig del af trafikken i de byer, der raader over vandvejsnet;

43. finder det noedvendigt, at der sker en bedre samordning mellem de offentlige transportsystemer paa lokalt og regionalt plan i de enkelte medlemsstater, men understreger navnlig problemet i graenseomraaderne;

44. anser det for de universelle tjenesters vedkommende for noedvendigt, at sikringen af transportforbindelser mellem kontinentet og regionerne i Unionens yderste periferi samt oesamfundene prioriteres hoejt gennem saerlige foranstaltninger inden for den offentlige transport;

45. anbefaler, at der i det mindste i hver enkelt transportregion, hvis det da ikke kan ske i hele den paagaeldende medlemsstat, indfoeres et enkelt takst- og betalingssystem for offentlige transportfaciliteter, som ogsaa skal stilles til disposition i de andre medlemsstater paa billetsalgssteder for graenseoverskridende transportfaciliteter, saaledes som det f.eks. sker i forbindelse med Odessey/Transvision-projektet;

46. mener, at der i alle medlemsstater maa indfoeres et generelt telefonnummer for information om offentlig transport, via hvilket indbyrdes overfoersel af data mellem de forskellige offentlige transportnet er mulig;

47. mener, at det med henblik paa at forbedre anvendelsen af de forskellige transportformer er noedvendigt at integrere betalingssystemerne, saaledes at borgerne kan goere brug af flere transporttjenester med en enkelt billet;

48. anbefaler ligeledes, at skiltningen, angivelsen af destinationer og linjer samt angivelsen af faciliteter i den offentlige transport i hele EU udformes paa en ensartet og for alle (ogsaa ikke-lokalkendte) forstaaelig maade;

49. anbefaler, at medlemsstaterne gennem information og uddannelse fremmer en ny kultur for offentlig transport, miljoe og sundhed;

50. er af den opfattelse, at bestemmelserne om transport af handicappede med offentlige transportmidler er saerdeles mangelfulde og boer forbedres;

51. noterer sig henstillingen i groenbogen vedroerende prisbillighed for offentlige transportmidler, understreger betydningen heraf for bevaegelseshaemmede og anbefaler stoerre harmonisering af de eksisterende europaeiske saerordninger for bevaegelseshaemmede;

MILJOE OG SUNDHED

52. konstaterer, at biltrafik er en af de vaesentligste aarsager til luftforurening;

53. konstaterer ligeledes, at de saakaldte miljoevenlige biler ganske vist har fundet betydelig stoerre udbredelse i de seneste aar, men at belastningen af miljoe og sundhed alligevel er blevet vaerre som foelge af den samlede stigning i antallet og brugen af privatbiler;

54. anbefaler, at en yderligere udvikling og brug af alternativ energi til transport anspores;

55. henviser til de af Unionen stoettede projekter for brugen af oeko- dieseldrevne bybusser samt el-, brint-, gas- og hybriddrevne busser, motorcykler og biler og anbefaler en viderefoerelse og udvidelse af disse projekter;

56. henviser til den innovative og praktiske karakter af projekter og kommercielle foreninger, som stiller transportmidler til almindelig brug til disposition, nemlig cykler, der hyppigt kan benyttes fuldstaendig gratis og uden lejegebyr samt biler, som man foerst kan bruge, naar man har meldt sig ind i en forening, der overtager administrationen og afregningen af gebyrer;

TEKNISKE ASPEKTER

57. henviser til programmerne DRIVE, ATT, PROMETHEUS, THERMIE, EURET og ENTRANCE, som hidtil er blevet anvendt i for ringe og sporadisk omfang;

58. anbefaler, at der udvikles interoperabilitet i det offentlige transportsystem og navnlig mellem de forskellige former for jernbanetransport, og anmoder Kommissionen om at udforme en faelles standard herfor, saaledes som det f.eks. allerede forsoeges i forbindelse med COST- programmet; opfordrer Kommissionen til at udarbejde en faelles standard for adgangen til tog og stationer for bevaegelseshaemmede;

59. anmoder om, at der vedtages saerlige foranstaltninger med henblik paa bedre udnyttelse af transporten ad vandveje, ogsaa med henblik paa at muliggoere oegede teknologiske forskningsaktiviteter i sektoren for nye motorbaade og/eller transportmidler, der i hoejere grad tager hensyn til miljoeet, og at skabe en ny tilskyndelse inden for konstruktionen af fartoejer til persontransport i byomraader samt udnyttelse af de arealer ved vandvejene, hvor der kan anlaegges nye terminaler;

60. anbefaler en mere udbredt anvendelse af telematik i brugen og styringen af transporten, saaledes som det nu er blevet integreret i POLIS-programmet; brugen af telematik kraever i den forbindelse en saerlig indsats, som saetter den offentlige transport i centrum for hele mobilitetstilbuddet og ikke goer den motoriserede individuelle trafik yderligere tiltraekkende;

61. anbefaler fremme af private selskaber inden for multimodale transportformer - f.eks. gennem udarbejdelse af modelkontrakter, som giver mulighed for at udnytte trafikdata i forbindelse med oprettelsen af mervaerditjenester;

62. understreger, at anvendelsen af nye informations-telematik-teknologier kan medvirke positivt til en forskelligartet og smidigere trafikplanlaegning samt kan paavirke transportefterspoergslen gennem en forskelligartet og automatiseret leverance af de oenskede transporttjenester;

63. henviser ogsaa til mulighederne for at benytte telematik i billetsystemer i andre sammenhaenge end paa brugsstedet og til muligheden for at benytte kontaktloese, intelligente »smartcards« i forbindelse med tjenesteydelser for borgerne samt til de muligheder, elektronikken giver i den offentlige transports betalingssystemer;

64. henviser til, at de forskellige systemer for angivelse af trafikpropper i Unionen udviser alt for store forskelle, og anbefaler da ogsaa Kommissionen i denne sammenhaeng hurtigst muligt at udarbejde et standardiseringsforslag som f.eks. CONCERT-systemet, der er udviklet inden for det private erhvervsliv og at gennemfoere RDS-TMC og DAB i hele Europa;

65. henviser til de undersoegelser, som Kommissionen har bestilt af fremtidens biler og tog, og opfordrer da ogsaa Kommissionen til hurtigst muligt at forelaegge resultaterne af disse undersoegelser for institutionerne, producenterne, de offentlige transportvirksomheder og forbrugerne;

66. henviser til den store forskelligartethed i systemerne for parkerings- og vejskiltning og opfordrer Kommissionen til i det mindste at soerge for, at saadanne systemer ogsaa er forstaaelige for ikke-lokalkendte folk;

67. henviser til STOA-undersoegelsen med titlen »Telematics Applications in Urban and Public Transport« og tager denne undersoegelse til behoerig efterretning;

KONKLUSION

68. anmoder Kommissionen om snarest i samraad med Raadet og Parlamentet at udsende en hvidbog med forslag om et lovgivnigsprogram og et handlingsprogram indeholdende en koordineret plan for de forskellige direktorater for borgernes net og i denne sammenhaeng ivaerksaette en oplysningskampagne til fremme af borgernes net;

69. opfordrer Kommissionen til sammen med medlemsstaterne at stoette og fremme en raekke pilotprojekter med henblik paa at opfylde de langsigtede maalsaetninger for borgernes net;

70. opfordrer Kommissionen til at fremme og/eller stoette regionale pilotprojekter vedroerende mobilitetscentraler for udvikling af en intermodal baeredygtig personbefordring i en raekke europaeiske byer;

* * *

71. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, regeringerne og parlamenterne i Central- og OEsteuropa, SNG, regeringerne og parlamenterne i Middelhavslandene, regeringerne og landene i Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, ASEAN-landenes regeringer og parlamenter, De Forende Staters regering og Kongres, Den Europaeiske Transportministerkonference (CEMT), FN's OEkonomiske Kommission for Europa, Den Internationale Union for Offentlige Transportmidler (UITP), Den Europaeiske Jernbanesammenslutning, De Europaeiske Kommuners og Regioners Raad (CCRE), Eurocities og de nationale organisationer inden for den offentlige transport.