ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 247 
 
 
 
Vol. 1985/0 115 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
■  KOM(85) 247 endelig udg.
Bruxelles, den 1. juli 1985
4
KOMMISSIONENS MEMORANDUM  
I ANLEDNING AF DET INTERNATIONALE UNGDOMSÅR

C  0*1
KOMMISSIONENS MEMORANDUM I ANLEDNING AF 
DET INTERNATIONALE UNGDOMSÄR
INDLEDNING
1. I de seneste ir har Kommissionen for De europæiske Fællesskaber gentag­
ne gange understreget, hvilken betydning der bør tillægges de unge - moi—  
gendagens europæere - og den har løbende givet udtryk for sin dybe be­
kymring over den meget alvorlige situation, et stigende antal unge be­
finder sig i.
Kommissionen har allerede i  denne anledning fremsat en bred vifte af po­
litiske forslag, der har dannet grundlag for en række rådsresolutioner  
om beskæftigelse og uddannelse for unge (jf. bilag A).
Pi trods af de foranstaltninger, der er blevet gennemført af de fleste  
medlemsstater samt pi fællesskabsplan, er der ikke sket nogen bedring  
i  beskæftigelsessituationen. Ledighedsprocenten for de unge er i  dag tre  
gange højere end for voksne over 25, og ved udgangen af 1984 stod én ud  
af fire unge uden arbejde; endvidere vil mange af dem, der omsider fin­
der et job, hurtigt miste det igen.
Kommissionen har for sit eget vedkommende søgt at mobilisere alle sine  
- omend begrænsede - ressourcer for at sikre, at der sker fremskridt med  
gennemførelsen af såvel den mere generelle som den specielle politik,  
den har slået til lyd for med henblik pi at hjælpe de unge.
2. Ungdomsledigheden vil fortsat være uacceptabelt høj, si længe man i  Fæl­
lesskabet ikke opnår en varig bedring af den økonomiske situation. Kom­
missionen for De europæiske Fællesskaber er dog overbevist om, at den  
nuværende økonomiske genopretning vil fortsætte, dersom virksomhederne  
får chance for fuldt ud at udnytte de muligheder, et stort marked rummer,  
og medlemsstaternes egen økonomiske politik gøres mere sammenhængende
og dynamisk i  en fælles indsats til fordel for vækst og beskæftigelse.  
Kommissionen understreger ikke mindst behovet for en makroøkonomisk po­
litik med det sigte at skabe større og i  højere grad beskæftigelsesfrem­
mende vækst, uden at stabiliteten sættes over styr.
Det er desuden af afgørende betydning af få fremskyndet gennemførelsen  
af de særlige foranstaltninger, der allerede er vedtaget på beskæftigeIses-  
og uddannelsesområdet, hvis man skal undgå, at de unge også fremover skal  
bære en uforholdsmæssig stor byrde, hvad angår ledighed og ustabil be­
skæftigelse.
Endelig må det forhold tages op til overvejelse, at en stigende del af  
de unge ikke mere føler nogen klar tilknytning til det samfund, de le­
ver i. Der må i  højere grad tages hensyn til de forventinger, nutidens  
unge har - hvad enten det drejer sig om beskæftigelse eller den måde,

- 2 -
de ønsker at udforme deres tilværelse på. Især må de unge i  højere grad  
kunne tage del i  de beslutninger, der vedrører såvel deres personlige  
tilværelse som deres arbejdsliv - som bekendt er "medindflydelse" et af  
hovedemnerne for Det internationale Ungdomsår.
3. Det internationale Ungdomsår er en god anledning for Kommissionen til  
at gøre status over de fremskridt, der er opnået med gennemførelsen af  
de forskellige foranstaltninger til fordel for unge, og til at yde sit  
bidrag til en styrkelse af ungdomspolitikken i  Det europæiske Fælles­
skab. I forbindelse med forelæggelsen af nærværende memorandum mener Kom­
missionen, at de politiske forslag, som hidtil er blevet fremlagt, og  
som er samlet nedenfor i  oversigtsform, udgør en sammenhængende og me­
ningfuld ramme for de forskellige foranstaltninger, selv om disse til  
stadighed skal tilpasses og udbygges. Der er - således som det er kom­
met til udtryk i  det arbejde, ad hoc-udvalget for "Borgernes Europa" har  
udført - især brug for nye initiativer på uddannelsesområdet med det for­
mål at gøre Europa til en mere livsnær og troværdig faktor for de unge  
europæere.
4. Der findes over 5 mio 15-25-årige arbejdsløse inden for Det europæiske  
Fællesskab. Selv om 18 mio er i  arbejde, har mange af disse kun få valg­
muligheder på arbejdsmarkedet og får ikke anvendt deres evner fuldt ud.
De unge er blevet uforholdsmæssigt hårdt ramt af de nedskæringer i  ar­
bejdsstyrken, der skyldes den økonomiske afmatning samt strukturomlæg­
ningen. Jobmulighederne er blevet yderligere indskrænket, mange af de  
brancher og erhverv, der tidligere opsugede et stort antal unge, er ude  
i  særlig store vanskeligheder.
Kommissionens meddelelse fra 1983 vedrørende "Fremme af de unges beskæf­
tigelsesmuligheder" indeholdt en detaljeret analyse af årsagerne til ung­
domsarbejdsløsheden og af de unge lediges situation samt en vurdering  
af de foranstaltninger, der hidtil var truffet. På grundlag af denne ana­
lyse fremsatte Kommissionen forslag om en række særlige foranstaltninger  
- ud over den generelle strategi til bekæmpelse af arbejdsløsheden - der  
tog sigte på at skabe nye jobmuligheder ved:
(i) i  forbindelse med aftaler om nedsættelse og omlægning af arbejds­
tiden, i  højere grad at lægge vægt på ansættelse af unge ved op-  
rettelsen af arbejdspladser;
(ii) at tilskynde de private arbejdsgivere til at skabe flere jobs  
og ansætte flere unge;
(iii) at bistå unge med at oprette virksomheder;
(iv) at øge beskæftigelsesmulighederne inden for det offentlige og  
hermed beslægtede sektorer og oprette job for langtidsledige unge  
gennem særlige offentlige programmer eller kvoteringsordninger;
Cv) at bistå de unge med at øge deres faglige kvalifikationer og udvik­
le deres interesser ved at stille bedre faciliteter til deres  
rådighed.

- 3 -
I januar 1984 vedtog Rådet en resolution om fremme af beskæftigelsen af  
unge pa grundlag af de i  Kommissionens forslag skitserede retningslinjer.
5. De unges beskæftigelsessituation er stadig yderst vanskelig, men det bør  
bemærkes, at Det europæiske Fællesskab har opnået afgørende forbedrin­
ger i  de sidste 25 år i  forbindelse med såvel den almene som den erhvervs-  
rettede uddannelse af de unge. I 1960 var mindre end 10% af Fællesska- ~  
bets 20-24-arige i  gang med en videregående uddannelse, medens dette tal
i  de seneste år er kommet op på 25%. Til bekæmpelse af den stigende ledig­
hed blandt unge og med henblik på at imødekomme behovet for at udvikle  
mere relevante færdigheder har de fleste medlemsstater indført nye uddan­
nelser for de unge, der forlader skolen, eller de har udbygget de alle­
rede eksisterende uddannelser, så disse nu ofte er meget omfattende.
Rådets resolution af 11. juli 1983 "om erhvervsuddannelsespolitikken i  
Det europæiske Fællesskab i  1980'erne" forpligter medlemsstaterne til  
at gøre alt, hvad der står i  deres magt for at tilbyde alle unge, der  
har behov herfor, en grunduddannelse og/eller en første erhvervserfaring  
samt muligheder for en videregående erhvervsuddannelse.
6. Den fart, hvormed de teknologiske ændringer finder sted, og det omfang,  
de har taget, skaber nye og presserende behov, ikke blot for at uddanne  
et betragteligt antal tekniske specialister, men også for at udvikle en  
"teknologisk kultur" hos alle unge. Det europæiske Fællesskab konfronte­
res med en stadig hårdere international konkurrence, og skal det bevare  
sin velstand, må det producere kvalitetsvarer og -tjenesteydelser, som  
er tilført en stor merværdi. Dette indebærer, at Fællesskabets økonomi­
ske strategi må suppleres med en indsats for at udvikle dets menneskelige  
ressourcer og sikre en veluddannet arbejdsstyrke. I en række af de nye  
industrilande er procenten af unge under uddannelse nu oppe på samme ni­
veau som i  Fællesskabet. Desuden er procenten af uddannelsessøgende i  
Japan og USA betydelig højere: 30% af alle unge japanere og næsten 60%
af alle unge amerikanere er i  gang med en videregående uddannelse. Disse  
tal giver imidlertid kun delvi s indblik i  Fællesskabets ufordelagtige po­
sition. F.eks. har Det europæiske Fællesskab kun 15 ingeniører og for­
skere pr. 10 000 indbyggere, medens USA og Japan har over 30. Medens ame­
rikanske og japanske studerende indgår i  et meget stort intellektuelt  
fællesskab i  de pågældende to lande, er de europæiske studerendes mobi­
litet ringe: mindre end 1% af de studerende i  EF tilbringer for øjeblik­
ket en studieperiode i  en anden medlemsstat.
7. Der er en skæv fordeling af beskæftigelses- og uddannelsesmulighederne  
inden for Det europæiske Fællesskab. Selv om alle områder inden for Fæl­
lesskabet er ramt af ungdomsarbejdsløshed, varierer den gennemsnitlige  
ledighedsprocent dog fra den ene medlemsstat til den anden og især mel­
lem de forskellige socialgrupper i  den enkelte medlemsstat, idet børn
af arbejdstagere inden for de manuelle fag og børn af landmænd hører til  
de hårdest ramte grupper. Et ikke ubetragteligt mindretal blandt de unge  
går ud af skolen uden noget formelt afgangsbevis. Deres jobudsigter er  
langt dårligere end for dem, der har fået en faglært uddannelse, og de  
stivheder, der findes i  medlemsstaternes skole- og erhvervsuddannelses-  
systemer, gør det vanskeligt for dem af vende tilbage til uddannelses­
systemet. Endvidere må mange unge trods deres individuelle færdigheder  
kæmpe med særlige handicaps, fra en meget tidlig alder: det drejer sig  
om indvandrerfamilier, der støder imod sproglige og kulturelle barrrierer,

- 4 -
ja endog racisme, unge handicappede samt unge, der lever i  fattigdom og  
som mangler de finansielle, fysiske og psykiske ressourcer til at kunne  
udnytte de muligheder, der - i  teorien - ogsl tilbydes dem.
8. I de fleste medlemsstater er ledighedstallet for unge kvinder højere end  
for unge mænd. I 1984 var den gennemsnitlige ledighedsprocent i  Det euro­
pæiske Fællesskab under 20% for unge mænd, medens den var over 22% for  
unge kvinder. Selv om mange unge kvinder har arbejde, er deres valgmu­
ligheder ofte begrænset som følge af de stereotype forestillinger, der  
stadig rider om kvindens rolle i  samfundet. Medens de unge mænd er no­
genlunde jævnt fordelt mellem jobs i  industrien og inden for servicefagene,  
er 2 1/2 gange så mange unge kvinder beskæftiget i  servicesektoren som  
inden for industrifagene.
9. Skal man fremhæve de positve aspekter, så har mange virksomheder gjort  
en stor indsats for at videreføre ansættelse og uddannelse af unge på  
samme niveau, ofte ved hjælp af særlige foranstaltninger fra det offent­
liges side. De unge er godt repræsenteret inden for en lang række af de  
mere lovende sektorer og erhverv, såsom edb-omridet og fritids- og under­
holdningssektoren. Nutidens unge europæeres entusiasme, energi og virke­
trang rummer enorme ressourcer, som kan blive til stor nytte, hvis der  
gøres brug af dem. Et vist antal medlemsstater har indført særlige foran­
staltninger med henblik på at bistå unge, der ønsker at oprette egen virk­
somhed. De lokale beskæftigelsesintiaitiver - hvad enten de støttes af
det offentlige eller ej - giver unge mennesker muligheder for at skaffe  
sig arbejde og deltage i  ledelsen af virksomheder. Nogle medlemsstater  
gør en særlig indsats for at sikre, at de dårligst stillede unge ikke  
udstødes fra arbejdsmarkedet.
10. De samfundsmæssige økonomiske, teknologiske og demografiske ændringer  
har givet stødet tit en række nyskabelser inden for tilrettelæggelsen  
af den almene og erhvervsrettede uddannelse samt med hensyn til under­
visningsmetoder og indhold. Der har været udfoldet bestræbelser - på fæl­
lesskabsplan og pa nationalt og lokalt plan - for at nedbryde skrankerne  
mellem uddannelsessektoren og verden udenfor, især arbejdslivet. Der er  
blevet truffet visse foranstaltninger med henblik på at decentralisere  
styringen af uddannelsessektoren, således at de instanser, der står for  
uddannelsen, nu er mere Lydhøre over for behovene i  lokalsamfundet.
11. Det europæiske Fællesskab har - især via Den europæiske Socialfond - ak­
tivt støttet savel kvalitative som kvantitative forbedringer af de be­
skæftigelses- og uddannelsesmuligheder, der tilbydes unge europæere. An­
tallet af unge, der har modtaget tilskud fra Fonden, er steget fra
900 000 i  1981 til 1,6 mio i  1984 - det første år efter indførelsen af  
de nye fondsbestemmelser, i  henhold til hvilke mindst 75% af Fondens mid­
ler skal anvendes til foranstaltninger til fordel for unge.
12. Det er klart, at der er et presserende behov for at nedbringe ungdoms­
arbejdsløsheden. Desuden er der en stigende utilfredshed med, at uddan­
nelsessystemerne stadig hvert år lader millioner af unge gå ud af skolen  
med følelsen af ikke at have slået til og med beskedne eller måske slet  
ingen formelle beviser for, hvad de kan og følgelig med meget ringe job-  
udsigter. At der virkelig er behov for gennemgribende ændringer, illustre­
res af den konstante kritik af, at det ofte ikke lykkes skolen at motivere

- 5 -
de unge og udstyre dem med de grundlæggende færdigheder og kundskaber, 
der er behov for i arbejdslivet, af omfanget og kvaliteten af ungdoms­
uddannelserne i de lande, som Det europæiske Fællesskab konkurrerer med, 
samt af det stadig stærkere krav om, at Kommissionen for De europæiske 
Fællesskaber og medlemsstaternes regeringer stimulerer videreudviklin­
gen af fornyende tiltag på beskæftigelses- og uddannelsesområdet.
B. De unges aktive deltagelse i Det europæiske Fællesskab
13. De 48 millioner 15-25-årige i  Det europæiske Fællesskab deler i  vid ud­
strækning de samme forhåbninger og den samme frygt. Primært ønsker de  
fleste et job og den økonomiske uafhængighed, sociale status og fornem­
melse af samhørighed med det øvrige samfund, som dette indebærer. Den nu­
værende økonomiske krise har forstærket en generel social tendens i  ret­
ning af en forlængelse af den livsperiode, hvor de unge er økonomisk af­
hængige af andre. De kan nu tilbringe adskillige år i  en "gråzone", hvor  
de hverken er helt uafhængige af deres forældre eller helt selvstændige,  
hverken uddannelsessøgende eller vedvarende beskæftiget, hvor de ikke læn­
gere er børn, men endnu ikke er i  stand til at handle som selvstændige  
"producenter" og forbrugere. Endvidere er deres horisont ofte begrænset  
både rent geografisk (til den nærmeste omegn) og historisk (ofte har de  
kun ringe fornemmelse for fortiden og kun få konkrete forhåbninger med  
hensyn til fremtiden). Mange er knap nok klar over deres europæiske iden­
titet. I 1982 fremgik det af Kommissionens undersøgelse af "de unge euro­
pæere", at kun for ca. 10% spillede Fællesskabet en fremtrædende rolle
i  forbindelse med deres forhåbninger til og deres frygt for fremtiden
- hvilket var endnu færre end blandt de adspurgte over 25 år.
14. Det er næppe særlig overraskende, at nogle af de unge gør oprør, og at 
andre synker hen i  passivitet og fortvivlelse. Omkostningerne - både de 
menneskelige og de økonomiske - ved at lade så mange af den nuværende ung­
domsgenerations muligheder gå til spilde på denne måde, er ikke til at 
overskue. Der er derfor behov for at udforme en integreret ungdomspoli­
tik, så man styrker de unge europæeres indflydelse på den økonomiske ud­
vikling og samfundsudviklingen i Det europæiske Fællesskab.
15. Den politiske strategi, der skitseres i det følgende, hviler på to grund­
læggende forudsætninger:
- for det første forudsættes det, at hvis de unge får chancen, er de både 
interesseret i og i  stand til at udvikle sig personligt og at deltage 
mere aktivt i det økonomiske, sociale og kulturelle liv. Det er derfor 
af afgørende betydning at udvide de muligheder, der tilbydes de unge, 
specielt på beskæftigelses- og uddannelsesområdet;
- for det andet forudsættes det, at ovennævnte bestræbelser suppleres  
med særlige foranstaltninger med henblik på at beskytte de mest sål—  
bare, blandt de unge, fremme investeringen i  menneskelige ressourcer  
inden for nøgleområder og styrke mobiliteten og samarbejdet inden for  
Fællesskabet.

- 6 -
FORSLAG TIL FORANSTALTNINGER
A. Beskæft i  geIse, almen og erhvervsrettet uddannelse
16. Nøglen til en varig og mærkbar forbedring af de unge europæeres situa­
tion består i  en økonomisk genopretning, der fører til større vækst og  
dermed oprettelse af nye arbejdspladser, så længe den samlede økonomiske  
situation og - som følge heraf - den samlede efterspørgsel efter arbejds­
kraft ikke udvikler sig i  gunstig retning, vi l  den økonomi ske aktivitet  
fortsat være koncentreret om arbejdstagere mellem 25-30 og 50 år. En  
højt prioriteret opgave for Kommissionen vil således være at gøre en mål­
rettet indsats for at få bugt med arbejdsløsheden. Der vil blive søgt  
oprettet nye arbejdspladser i  kraft af en flerstrenget politik, der i  
højere grad fører til økonomisk vækst, vel at mærke en vækst, der i  hø­
jere grad end tidligere er beskæftigelsesfremmende, og gennem udviklin­
gen af en mere moderne arbejdsmarkedspolitik, der kan skabe nye jobmu­ligheder. (1 )
17. Bestræbelserne på at fremme udviklingen af de menneskelige ressourcer  
er et vigtigt led i  den samlede strategi. Det europæiske Fællesskab er  
nødt til at producere kvalitetsvarer og -tjenesteydelser, der er tilfø­
jet en stor merværdi. Det kræver ikke blot en stab af tekniske specia­
lister, men også teknologisk indsigt og erfaring hos et bredt udsnit af  
arbejdsstyrken. Det forudsætter endvidere en langt mere veludviklet sans  
for europæisk identitet, især blandt de universitetsstuderende og de ny-  
udddannede akademikere af i  dag, hvoraf mange vil komme til at overtage  
ansvarsfulde poster i  morgendagens europæiske fællesskab.
18. Det er derfor nødvendigt med en række effektive foranstaltninger, der  
hurtigt kan sættes i  værk. Nogle af disse foranstaltninger vil få et mere  
generelt sigte, men vil dog især være til fordel for de unge, medens an­
dre naturligvis specielt vil få de unge i  Europa som målgruppe. Følgende  
forslag skal ses i  lyset af de henstillinger og resolutioner, der i  de  
seneste år er vedtaget til fordel for de unge (jf. bilag A):
(a) alle unge har brug for visse grundlæggende færdigheder og kund­
skaber, inden de indtræder i  arbejdslivet - de skal kunne læse  
og skrive og regne, have en vis indsigt i  den ny teknologi og  
kunne fungere i  sociale sammenhænge. Især kan ingen unge forven­
te at klare sig i  konkurrencen på arbejdsmarkedet uden at have  
et grundlæggende kendskab til den nye informations- og kommuni­
kationsteknologi .  Hvad enten denne viden er erhvervet under den  
obligatoriske skolegang eller umiddelbart derefter, er den "ad­
gangsbillet" til informationssamfundet. Dette betyder ikke, at  
de unge skal specialisere sig på et tidligt tidspunkt, tværtimod.  
Men beskæftigelsen med den ny teknologi bør integreres i  den sam­
lede læseplan. Skal de unge klare sig godt, har de brug for fan­
tasi, de må være velinformerede og i  stand til at tilpasse sig  
nye situationer, være kreative og foretagsomme og ikke blot sidde  
inde med nogle - måske allerede forældede - færdigheder i  edb-  programmering;
(1) der er taget hensyn til eksisterende fælleskabslovgivning med
hensyn til statsstøtte.

- 7 -
(b) når de unge begynder at søge job, bør de tilskyndes til, og sæt­
tes i  stand til, at indtræde i  et veldefineret kontraktligt for­
hold til deres arbejdsgiver, si snart de ønsker det. Pi baggrund  
af den nuværende beskæftigelseskrise stir der ikke stabile hel­
tidsjobs parat til alle, der søger efter sådanne. Men ogsl del­
tidsjobs eller jobdelingsordninger, bl.a. dem, der er kombineret  
med uddannelse, er at foretrække frem for langvarig afhængighed  
af offentlige ordninger eller vedvarende total passivitet. Der  
bør åbnes mulighed for gennemførelsen af alle nyskabende tiItag  
med henblik på en nyfordeling af arbejde, uddannelse og fritid.  
Desuden bør man videreføre og styrke bestræbelserne på at stille  
flere jobs og uddannelsespladser til rådighed for unge. Der bør  
i  den forbindelse lægges særlig vægt på sådanne uddannelser, der  
fører til stabil og varig beskæftigelse;
der bør sættes kraftigere ind, især på lokalt plan, med henblik  
på at få arbejdsmarkedet til at fungere bedre, der bør skabes  
flere og bedre job- og uddannelsesmuligheder for de unge og man  
bør i  højere grad søge at skabe lige muligheder for alle. Det  
er f.eks. nødvendigt at gøre en indsats for at stimulere lokale  
beskæftigelsesinitiativer, nå frem til en bedre planlægning og  
styrke samarbejdet mellem alle de involverede instanser;
de videregående uddannelsesinstitutioner bør etablere et nærmere  
samarbejde med erhvervslivet og med de offentlige myndigheder  
med henblik på at få indkredset og imødekommet behovet for spe­
cialuddannet personale. Dette kræver såvel en vis lydhørhed over  
for kortsigtede lokale behov som en mere langsigtet målrettet  
planlægning;
de unges geografiske og erhvervsmæssige mobilitet bør øges, hvil­
ket indebærer
.  at det gøres lettere at skifte skoleform eller uddannelsesgren;
.  at der etableres mere fleksible muligheder for på forskellige  
måder at kombinere beskæftigelse og uddannelse;
.  at der skabes større mobilitet, ikke blot inden for, men også  
mellem medlemsstaterne;
.  at der indføres nye typer uddannelser og evalueringsmetoder  
og nye uddannelsesbeviser, der bygger på de uddannelsessøgendes  
tidligere erfaringer og giver dem en bredere vifte af muligheder  
ved et senere erhvervsvalg;
.  at der skabes en fornemmelse af europæisk identitet;
(f) det er nødvendigt med en særlig indsats for at hjælpe de dårligst  
sti Ilede unge (jf. punkt 7) til at benytte sig af de eksisterende  
beskæftigelses- og uddannelsesfaciliteter. I kraft af specialråd­
givning og -vejledning, intensive forberedelseskurser, tilskud  
til arbejdsgivere m.v. kan de hjælpes ind i  de job og uddannel­
ser, som i  princippet står åben for alle. Dette er at foretrække(c)
(d)
(e)

- 8 -
frem for at opretholde visse særordninger for disse unge, idet  
sådanne bestemmelser har en tendens til at blive permanente og  
dermed blot bestyrke de pågældende i  deres fornemmelse af at være  
dårligt stillede. Det er særlig vigtigt, at ingen unge bør kunne  
være ledige i  mere end 12 måneder; herefter bør hver enkelt i  
det mindste have et tilbud om arbejdserfaring, almendannende under­
visning eller en egentlig erhvervsuddannelse;
(g) den kulturelle mangfoldighed i  Fællesskabet, som står i  modsæt­
ning til den relative ensartethed, der præger USA og Japan, bør  
anerkendes og udnyttes som et betydeligt aktiv og ikke betragtes  
som et problem. Ved udformningen af beskæftigelses- og uddannelses­
politikken bør der tages særligt hensyn til behovene hos de 3,5  
millioner unge af udenlandsk oprindelse, der er bosat i  Fælles­
skabet. Hvis der ikke gøres en indsats til fordel for disse i  
forbindelse med en energisk bekæmpelse af enhver form for racisme,  
vil denne gruppe af unge ikke blive i  stand til at tilføre Fælles­
skabet den økonomiske, sociale og kulturelle berigelse, som tid­
ligere generationer af udvandrere ha>~ tilført USA.
19. Kommissionen for De europæiske Fællesskaber vil styrke og udbygge EF's  
samarbejde på dette område på grundlag af den helhedsstrategi, der er  
blevet skitseret i  en række af Rådets seneste resolutioner om de unges  
uddannelse og beskæftigelse (jf. bilag D). Indsatsen må primært finde  
sted i  de enkelte medlemsstater i  form af et samarbejde mellem de unge,  
arbejdsmarkedets parter, uddannelsesinstitutionerne og de offentlige myn­
digheder. Dog vil Kommissionen via Den europæiske Socialfond og sine hø­
ringsprogrammer og beskæftigelsespolitiske undersøgelser anspore til hur­
tige fremskridt på dette område. F.eks. vil den i  løbet af de næste 12  
måneder:
(i) i  forbindelse med bevilling af tilskud fra Den europæiske Social-  
fond - der har afsat tre fjerdedele af de til rådighed stående  
midler til uddannelsesprogrammer for unge - foretage en særlig  
prioritering af de uddannelsesprogrammer, der indeholder mindst  
40 timers orientering om den ny teknologi;
(ii) fremsætte yderligere forslag med henblik på at forbedre den teo-  
retiske og praktiske uddannelse samt oplysning, vejledning og  
rådgivning af unge og med henblik på at udbygge det andet EF-  
program (1983-1986) vedrørende de unges overgang fra uddannelse  
til arbejdsliv og voksentilværelse.  Der vil endvidere blive lagt  
vægt på at få klarlagt, hvorledes man gennem en indsats i  skolerne  
mest effektivt kan bekæmpe manglende skrive- og læsefærdigheder;
(iii) fremlægge nye forslag med henblik på at styrke de studerendes
og lærernes mobilitet og udvekslignen af dem inden for alle vide­
regående uddannelser i  Fællesskabet. Kommissionen har i  den for-  
bindelse sat sig to mål: at udvide den eksisterende ordning til  
det dobbelte; for tiden deltager kun 600 universitetsinstitutter  
ud af et samlet antal på 3 500 videregående uddannelsesinstitutio­
ner; desuden vil man hæve de studerendes mobilitetsniveau fra  
den nuværende ene procent til 10% inden udgangen af 1991;

- 9 -
(iv) fremlægge nye forslag med henblik på iværksættelse af et program  
til fremme af samarbejdet mellem højere uddannelsesinstitutioner  
og erhvervs l  i  vet; dette program skal bl.a. omfatte støtte fra  
Det europæiske Fællesskab til udveksling af studerende og prak­
tikophold for disse i  virksomheder i  andre EF-lande;
Cv) fremlægge nye forslag til et større fremstød for ungdomsudveks- 
linger til supplering af det allerede eksisterende program for 
udveksling af unge arbejdstagere. I disse forslag, der skal føres 
ud i  livet fra og med 1986, vil der blive Lagt vægt på at sikre 
en vis deltagelse af dårligt stillede unge og unge fra Fællesska­
bets randområder;
(vi) tilstille Rådet en situationsrapport samt en første række forslag  
til en indsats inden for fremmedsprogsundervisningen i  Det euro­
pæiske Fællesskab;
(vii) fremme positive særforanstaltninger til fordel for kvinder og  
sørge for gennemførelsen af nye foranstaltninger med henblik pa  
at skabe lige muligheder for drenge og piger på uddannelsesområ­
det ;
(viii) tilskynde til en bedre arbejdsparledsstyring og til indførelse  
af en prognosebaseret planlægning.  Der gennemføres for tiden en  
lang række lokale høringer, hvor man inddrager både arbejdsgivere,  
fagforeninger, lokale myndigheder og andre instanser med henblik  
på at indkredse forskellige metoder, der også kan anvendes andre  
steder. Der vil blive gjort nærmere rede herfor i  en meddelelse  
til Rådet. Endvidere vil Kommissionen videreføre sine drøftelser  
med forskellige virksomheder med det formål at finde frem til
nye former for ansættelse af unge;
(ix) fortsat fremme lokale beskæftigelsesinitiativer gennem tilrette­
læggelse af høringer på lokalt plan ved finansiering af et system 
til informationsudveksling mellem ca. 50 nationale eller regio­
nale centre, ved støtte til konferencer og seminarer samt ved 
gennemførelse af aktionsforskning om praktiske problemer.
(x) udbygge samarbejdet med skolesystemerne om, hvorledes man kan sti­
mulere de unges kreativitet og virkelyst, og undersøge hvorledes  
man bedst kan tilskynde til unges oprettelse af nye virksomheder;
(xi) stimulere og støtte medlemsstaternes politiske bestræbelser for  
at bistå unge langtidsledige inden for rammerne af Det europæiske  
Fællesskabs handlingsprogram til bekæmpelse af langtidsledigheden.  
Opmærksomheden vil især blive koncentreret om udformningen af  
arbejdsformidlingernes og beslægtede serviceorganers arbejde samt  
om særlige beskæftigelsesprogrammer og -foranstaltninger, hvor  
der - i  et vist omfang og hvor det måtte være hensigtsmæssigt -  
kan trækkes på Fællesskabets finansielle instrumenter, f.eks.
Den europæiske fond for Regionaludvikling;
(xi i)fremlægge forslag om beskæftigelse af handicappede, hvor der vil
blive taget særligt hensyn til de unge handicappedes behov, des-

- 10 -
uden vil Kommissionen videreudvikle sit arbejde til fordel for  
unge indvandrere i  lyset af det memorandum, den for nylig udsend­
te om indvandrerpolitikken.
B. De unges aktive medvirken inden for Det europæiske Fællesskab
20. De unge i  Europa må selv deltage fuldt og helt i  skabelsen af deres frem­
tid og i  udbygningen af Det europæiske Fællesskab. Det kan på den ene  
side hævdes, at de unge ikke har noget ansvar for mange af de problemer,  
de nu stilles over for. Men det betyder på den anden side ikke, at de  
ikke kan gøre noget for at hjælpe sig selv - tværtimod. Kommissionen har  
regelmæssige drøftelser med De europæiske Fællesskabers Ungdomsforum ved­
rørende de unges problemer. Der er behov for, at de unge inddrages aktivt  
i  gennemførelsen af en mere integreret ungdomspolitik, og det både på  
lokalt og nationalt plan og på EF-plan. Kommissionen har en åben indstil­
ling til mange af disse aspekter. Nogle af de helt afgørende spørgsmål
er først i  færd med at blive formuleret, og flere af dem er meget kon­
troversielle. Tiden er imidlertid inde til at få drøftet disse ting og  
til at søge at nå frem til fælles løsninger.
21. Den vigtigste hindring for de unges aktive medvirken er uvidenhed. De  
unge har brug for mere og bedre rådgivning og oplysning om de muligheder,  
der er, ikke blot på lokalt plan men også andetsteds i  Fællesskabet. I
de næste 12 måneder vil Kommissionen undersøge, hvilke tilbud der fore­
ligger om uddannelses- og erhvervsvejledning for unge, især for de dår­
ligt stillede blandt de unge. Kommissionen vil også undersøge, hvorledes  
de unge selv kan bidrage til at tilvejebringe den oplysnings- og rådgiv­
ningsservice, de har brug for, og den vil se på, hvilken rolle den ny in­
formationsteknologi kan spille på dette område. I lyset af disse undei—  
søgelser vil Kommissionen da udarbejde mere detaljerede forslag til kon­
krete foranstaltninger.
22. En anden hindring for en mere aktiv medvirken, som Ligeledes må overvin­
des, består i, at de uddannelses- og beskæftigelsesprogrammer, der eta­
bleres for de unge, alt for ofte forekommer indviklede og verdensfjerne  
og dårligt tilpasset til de lokale behov. Den hastige forværring af de  
unges beskæftigelsesudsigter i  løbet af de seneste år har betydet, at  
der ikke altid kunne foretages en forsvarlig koordinering af de politi­
ske foranstaltninger til imødegåelse heraf, og de unge i  den pågældende  
målgruppe har vanskeligt kunnet få deres egne synspunkter frem. Kommis­
sionen mener, at det nu er på tide at foretage en samlet vurdering af
de beskæftigelses- og uddannelsesprogrammer, der for øjeblikket tilbydes  
de unge i  medlemsstaterne, og den beretning, som Kommissionen fremlægger  
for Rådet senere på året (jf. punkt 19, ii), ovenfor), skal være med til  
at anspore ti l  en sådan debat. Desuden kan der læres meget af de seneste erfarin­
ger i  en række medlemsstater med udlægning af ansvaret for ungdomsprogrammerne  
til de lokale instanser. Der er for øjeblikket adskillige projekter i  gang på  
dette område, og Komrni s s ionen har planer om i  s lut ni ngen af 1985 eller begyndel­
sen af 1986 at fremlægge forslag med henblik pi en nærmere drøftelse.
23. En tredje hindring for, at visse unge ikke kan deltage aktivt i  det øko­
nomiske og sociale liv, hænger sammen med deres indtægtsniveau. I en ræk­
ke medlemsstater foregår der stadig en heftig debat om spørgsmålene om-

- 11 -
kring mindsteløn og aflønningen af unge under uddannelse. Pa grundlag 
af resultaterne af en sammenlignende undersøgelse af dette emne, som blev 
foretaget sidste år, vil dette spørgsmål blive analyseret og drøftet med 
alle interesserede parter på EF-plan.
KONKLUSION
24. I dette memorandum skitseres de vigtigste skridt, der tages i  øjeblikket  
for at søge løsninger på de problemer, som unge europæere er stillet over  
for på beskæftigelses- og uddannelsesområdet. Kommissionen vil gerne un­
derstrege, at ansvaret for forbedringen af de unges situation primært  
påhviler de offentlige myndigheder og arbejdsmarkedets parter i  de enkel­
te medlemsstater. Det er derfor særlig nødvendigt, at medlemsstaterne  
hurtigst muligt opfylder de forpligtelser, de har indgået med vedtagelsen  
af den senere tids rådsresolutioner om beskæftigelse og uddannelse for  
unge. Kommissionen selv bidrager til Det internationale Ungdomsår med  
udgivelsen af dette memorandum med det formål at anspore til en bred de­
bat og støtte gennemførelsen af Fællesskabets programmer til fordel for  
unge.

V/803/85-DA
BILAG A
I.
B ES K Æ FTIG ELSE OG UDDANNELSE I  DET EUROPÆ ISKE FÆLLESSKAB
1. Dette bilag indeholder en fortegnelse over den senere tids vigtigste
EF-retsakter vedrørende beskæftigelse og uddannelse.
- Rådets resolution af 12. juli 1982 "vedrørende foranstaltninger med  
henblik på at forbedre forberedelsen af de unge til erhvervsarbejde  
og lette deres overgang fra uddannelse til arbejdsliv" (EFT C 193  
af 28.7.1982). Den gav stødet til den anden række af Fællesskabets  
pilotprojekter til afprøvning af fornyende erhvervsforberedelsestiltag  
i  skolerne.
- Rådets resolution af 2. juni 1983 "om erhvervsuddannelsesforanstalt-  
ninger i  forbindelse med indførelsen af ny informationsteknologi" (EFT
C 166 af 25.6.1983). I kraft heraf er der etableret et handlingsprogram  
i  Fællesskabet, der bl.a. indeholder foranstaltninger til uddannelse  
af unge arbejdsløse inden for den ny informationsteknologi.
- Rådets resolution -af 11, juli 1983 "om erhvervsuddannelsespolitikken  
i  Det europæiske Fællesskab i  1980'erne" (EFT C 193 af 20.7.1983).
Det centrale i  denne resolution er, at medlemsstaterne forpligter sig  
til at søge at tilbyde alle unge, der forlader skolen, mindst 6 måneders  
uddannelse/og eller arbejdserfaring.
- Rådets resolution af 19. september 1983 om "foranstaltninger i  forbin­
delse med indførelsen af den nye informationsteknologi i  undervisningen"  
(EFT C 256 af 24.9.1983). Denne resolution har ført til iværksættel­
sen af et akt i  vitetsprogram, der skal sikre, at alle unge erhverver
en grundlæggende indsigt i  den ny informationsteknologi, inden de går  
ud af skolen.
- Rådets afgørelse af 17. oktober 1983 "om Den europæiske Socialfonds  
opgaver" (EFT L 289 af 22.10.1983). Afgørelsen indeholder bestemmelser  
om, at mindst 75% af fondens midler fremover skal anvendes til fordel  
for unge under 25 år.
- Rådets resolution af 23. januar 1984 "om fremme af beskæftigelsen af  
unge" (EFT C 29 af 4.2.1984). Denne resolution afstikker nye politiske  
rammer for medlemsstaternes indsats til nedbringelse af ungdomsledig­
heden og indeholder endvidere retningslinjer for et støtteprogram
i  Kommissionens regie.
- Rådets resolution af 7, juni 1984 "om lokale beskæftigelsesinitiativers  
bidrag til bekæmpelse af arbejdsløsheden" (EFT C 161 af 21.6.1984).
Heri udstikkes de politiske retningslinjer for en indsats fra medlems­
staternes side med henblik på at fremme jobskabelsesinitiativer på  
lokalt plan, kombineret med en række støtteaktiviteter på fællesskabs­
plan.
- Rådets resolution af 19. december 1984 "om bekæmpelse af langtidsledig­
heden" (EFT C 2 af 4.1.1985). Heri opfordres der til gennemførelse
af særlige foranstaltninger til støtte for de langtidsledige, både  
med henblik på at forbedre deres beskæftigelsesmuligheder og for at  
gøre tilværelsen mindre byrdefuld for disse vedvarende arbejdsløse.

-  2 -
2. Disse politiske erklæringer er baseret pi et detaljeret baggrundsarbejde,  
som Kommissionen har udført og som den har udgivet en række memorandummer  
om (kendt som meddelelser til Rådet). Blandt de meddelelser, der er af  
størst interesse, kan nævnes:
- K0MC83) 211, endelig udg. af 25. april 1983: "Fremme af de unges beskæf­
tigelsesmuligheder".
- K0MC84) 6, endelig udg. af 26. januar 1984: "Den teknologiske udvik­
ling og dens samfundsmæssige konsekvenser".
- K0M(85) 134, endelig udg. af 29. marts 1985: "Undervisning og uddan­
nelse i  Det europæiske Fællesskab".

B IL A G  B
UNGDOMSLEDIGHED
A. DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB- ungdoms Ledighed
1. Antal ledige
Medlemsstat
Belgien
Danmark
Frankrig
Forbundsrepublikken Tyskland  
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene  
Det forenede KongerigeAntal ledige under  
25 ir (i 1  000)  
december 1984
212,9
67,2 
1 113
572,7 
foreligger ikke
69,4 
1 461
1,3
309,2 
1 248Procent af samt­
lige ledige
35.2
25.3
44,1
24.6
foreligger ikke
30.8
47.6
47.4
38.8
38.8
EF (9):
Kilde: EUROSTAT5 055 38,8
2. Ledighedsprocenter
Ledighedsprocenten (skøn for april 1984)  
(unge under 25 Ir) (*)
B
22,7DK
17,3F
20,9D
11,6GR
28,8IRL I L  NL UK
25,1 33,1 7,7 21,6 19,7
EC (10): 20,8
Kilde: EUROSTAT
(*) Som følge af, at Fællesskabets stikprøveundersøgelse af arbejdsstyrken  
for 1984 endnu ikke foreligger, er 1983-resultaterne blevet anvendt som  
grundlag for en estimation af tallene for april 1984. Denne estimations-  
metode er blevet udarbejdet i  samarbejde med de nationale statistiske  
kontorer og indebærer primært en korrektion af resultaterne fra stikprøve-  
undersøgelsen fra 1983 ved hjælp af nationale indikatorer.

B. DE FORENEDE STATER - ungdoms Ledighed (1984, 4. kvartal)
Antal ledige Procent af samtlige ledige
16-24-årige (i 1  000)
3 028 38,1
Kilde: OECD
C. JAPAN - ungdomsledighed (1984, 4. kvartal)
Antal ledige  
15-24-årige (i 1  000)
307Procent af samtlige ledige  
20,4
Kilde: OECD

BILAS C
A. Procenten af unge under videregående uddannelse i Europa, USA, Japan og  
en række andre udvalgte Lande
Procenten af 20-24-årige, der er i  gang med en videregående uddannelse  
(i 1982, hvis intet andet er anført)
Det europæiske Fællesskab
Belgien 27,8
Danmark (1981) 28,4
Frankrig 26,9
Forbundsrepubli kken  
Tyskland 30,2
Grækenland (1979) 16,9Irland (1981)
Italien
Luxembourg
Nederlandene
Det forenede  
Kongerige22.4
25.4
2,6 (*)
31.4
19.4
Fællesskabsgennemsnit: ca. 25,7 (sammenvejningsfaktor: befolkningens størrelse)
Andre lande
USA (1981) 
Japan
Spanien (1981)  
Portugal (1980)  
Mexico58.0
30.0 
23,5 
11,2  
14,8Brasilien (1980) 12,0  
Venezuela 21,5 
Sydkorea 21,0 
Filippinerne (1981) 26,6  
Thailand 22,3
Antallet af forskere og ingeniører, der arbejder inden for forskning og ud-  
vikling pr. 10 000 indbyggere
Det europæiske Fællesskab
Belgien 14
Danmark 12
Frankrig 14
Forbundsrepublikken  
Tyskland 21
Grækenland 3Irland
Italien
Luxembourg
Nederlandene
Det forenede  
Kongerige8
9
20
15,5
Fællesskabsgennemsnit: ca. 14,5 (sammenvejningsfaktor: befolkningens størrelse)
USA 30
Japan 42
Kilde: UNESCO Statistical Yearbook 1984
(*) De fleste luxembourgere, der følger en videregående uddannelse, er ind­
skrevet ved uddannelsesinstitutioner uden for deres eget land.

B IL A G  O
VEJLEDENDE TIDSPLAN FOR FÆLLESSKABETS INDSATS I 1985/86 TIL FORDEL FOR DE UNGE
Foransta LiningReferencepunkt i
Kommissionens
memorandumDet forberedende arbejde Rådets arbejde
nye retningslinjer for forvaltningen  
af Den europæiske Socialfond 1986-1988
nye former for teoretisk og praktisk
uddannelse af unge
udbygning af det andet EF-program  
vedrørende "de unges overgang fra  
uddannelse til arbejdsliv og voksen-  
tilværelse"
indsats til bekæmpelse af manglende  
skrive- og læsefærdigheder
nyt program til styrkelse af de stu­
derendes og lærernes mobilitet og ud­
vekslingen af dem
nyt program til fremme af samarbejdet  
mellem højere uddannelsesinstitutio­
ner og erhvervslivet
nyt program med henblik på et frem­
stød for ungdomsudvekslinger19 (i)
19 (ii)
19 (ii)
19 (ii)
19 (i  i  i  )
19 (iv)
19 (v)godkendt af Kommissionen i  april 1985
Kommissionen vil fremlægge forslag for  
Rådet i  december 1985 eller januar  
1986
Uddannelsesudvalget vil udarbejde en  
beretning herom til forelæggelse i  
oktober 1985 for Rådet og undervis­
ningsministrene forsamlet i  Rådet
en rapport herom vil blive udarbejdet  
til forelæggelse for Rådet i  løbet  
af foråret 1986
Rådet vil få forelagt forslag herom i  
december 1985
Rådet vil fa forelagt forslag herom i  
juli 1985
Rådet vil få forelagt forslag herom i  
løbet af sommeren 1985kræver ikke vedtagelse af  
Rådet; retningslinjerne  
træder i  kraft i  1986
resolution i  juni 1986
resolution i  december 1985
resolution i  juni 1986
resolution/afgørelse i  
juni 1986
afgørelse i  december 1985
resolution i  decenoer 1985

ForanstaltningReferencepunkt
Kommissionens
memorandum
en indsats inden for fremmedsprogs-  
undervisningen
en indsats med henblik pa at skabe lige  
muligheder for piger og drenge pi  
uddannelsesområdet
en indsats med henblik pi en bedre ar­
bejdsmarkedsstyring og indførelse af  
prognosebaseret planlægning
en indsats med henblik på at anspore  
til nye former for ansættelse af unge
en indsats til stimulering af lokale  
beskæftigelsesinitiativer
en indsats med henblik på at stimulere  
de unge skolesøgendes kreativitet og  
virkelyst19 (vi)
19 (v i  i)
19 (viii)
19 (viii)
19 (ix)
19 (x)Det forberedende arbejde Rådets arbejde
en rapport herom vil i  foråret 1986  
blive forelagt Rådet og undervisnings­
ministrene forsamlet i  Rådetgodkendelse i  juni 1986
resolution i  juni 1985
undersøgelsesfase april-juni 1985  
(6 høringer)
fuldt udbygget høringsprogram i  1986 
meddelelse fra Kommissionen ved ud­
gangen af 1985
program for høringer på regionalt  
plan juni 1985 - september 1986  
udsendelse af situationsrapport i  
oktober 1985
det andet EF-høringsprogram afvikles  
1985/86
Fællesskabets system til informations­
udveksling (ELISE) gøres operations-  
klart 1985-1987
forskellige konferencer og seminarer  
i  1985opfølgning af Rådets reso­
lution af 23. januar 1984
opfølgning af Rådets reso­
lution af 7. juni 1984
Jf. ovenfor (19ii): nye former forteoretisk og praktisk uddannelse af
unge

ForanstaltningReferencepunkt
Kommi ssionens
memorandum
en indsats med henblik pa at tilskynde  
unge til oprettelse af nye virksomheder19 (x)
en indsats med henblik på at bistå  
unge langtidsledige19 (xi)
nye forslag om beskæftigelse af handi-  
cappede19 (xi i  )
en indsats til fordel for unge indvan-  
drere19 (  x i  i  )Det forberedende arbejde Rådets arbejde
der vil blive afholdt et seminar herom  
i  juni 1985
Kommissionen vil i  1985 videreføre  
sine undersøgelser på dette område
Rådet vil få forelagt forslag herom i  
løbet af efteråret 1985opfølgning af Rådets reso­
lution af 19. december 1984
resolution i  juni 1986
offentliggørelse i  marts 1985 af enmeddelelse om indvandrerpolitikken(K0M(85)48, endelig udg.)resolution i  juni 1985