1.Indledning

EU's topprioritet er jobskabelse, vækst og konkurrenceevne og dermed fremme af investeringer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. Denne meddelelse handler om at hjælpe offentlige myndigheder med at forvalte store udbudsprojekter så effektivt som muligt — uanset om de er finansieret af EU eller ej — for at få mest muligt ud af skatteydernes penge, levere infrastrukturer af høj kvalitet og maksimere jobskabelse og vækst. Med det formål vil Kommissionen gøre brug af en mekanisme bestående af tre søjler, der skal hjælpe disse myndigheder i deres anvendelse af EU's udbudsregler.

Siden den nuværende Europa-Kommission tiltrådte i november 2014, har den haft fokus på investeringer og lanceret investeringsplanen for Europa. En del af denne er Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), der har til formål at rejse

315 mia. EUR inden midten af 2018 ved at gøre brug af offentlige garantier til at tiltrække og sikre private investeringer i større projekter. Nøglen til succes for planen er at fjerne hindringer for investeringer ved at gøre de lovgivningsmæssige rammer mere forudsigelige og levere teknisk bistand til investeringsprojekter.

Da planen meget hurtigt viste sig at give gode resultater, besluttede Europa-Kommissionen i 2016 at forlænge varigheden heraf, give den mere slagkraft og styrke den ved at øge den tekniske bistand og fjerne hindringer for investeringer på det indre marked. Forslaget om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI 2.0) vil i høj grad hjælpe til at sætte skub i EU's økonomi. EFSI har ikke blot til formål at øge det samlede mobiliserede investeringsbeløb til mindst 500 mia. EUR inden udgangen af 2020, men også at forbedre fondens geografiske dækning og sætte skub i udnyttelsen heraf i mindre udviklede regioner og overgangsområder. Dette er afgørende for fremtidig jobskabelse, vækst og konkurrenceevne i Europa.

Samtidig støtter Connecting Europe-faciliteten (CEF) EU's konnektivitet inden for transport, energi og telekommunikation ved at finansiere projekter i det transeuropæiske net. Der er siden 2014 investeret 25 mia. EUR, hvilket har resulteret i generelle infrastrukturinvesteringer i EU for omkring 50 mia. EUR.

Det er vigtigt at tiltrække private investeringer, ligesom det er vigtigt at anvende offentlige udbud så effektivt og produktivt som muligt. Offentlige udbud tegner sig for omkring 14 % af EU's BNP, og offentlige myndigheder bruger hvert år over 2 billioner EUR af de europæiske skatteyderes penge. Dog er det potentiale for fremme af jobskabelse og vækst, der ligger i offentlige udbud, ikke udnyttet fuldt ud.

Udbudsprocedurer sikrer, at projektlederen er i stand til at sammenligne forskellige tilbud og vælge det, der er bedst egnet, og således få størst mulig værdi for pengene. De indgyder også virksomhederne tillid til at afgive bud, da valget af kontrahent vil blive foretaget på grundlag af fair behandling og lige vilkår. Imidlertid gennemføres udbud fortsat ofte uden de nødvendige færdigheder, den nødvendige tekniske viden eller fuld proceduremæssig forståelse.

Mange storstilede infrastrukturprojekter gennemføres ikke efter planen. Ofte overholdes budgetterne ikke, eller de overskrides. Planlægning og gennemførelse tager ofte betydeligt længere tid end forudset.

Det er der mange årsager til: usikkerhed med hensyn til niveauet for og midlerne til finansiering, ufuldstændig eller overfladisk evaluering af behov samt skiftende økonomiske og politiske forhold. Sammen med proceduremæssige fejl og svagheder i visse medlemsstaters offentlige udbudssystemer spiller kompleksiteten og varigheden af offentlige udbudsprocedurer også en rolle.

Større grænseoverskridende projekter, der lukker infrastrukturhuller mellem medlemsstater, står over for en yderligere udfordring på grund af mulige forskelle mellem de nationale lovgivningsmæssige rammer. Selv om størstedelen af reglerne for offentlige udbud er blevet harmoniseret på EU-plan, giver direktiverne om offentlige udbud mulighed for fleksibilitet på nationalt plan.

Det er nødvendigt at ændre denne situation. Denne meddelelse præsenterer en række centrale elementer, der kan bidrage til en sådan ændring. Som bebudet i meddelelserne om strategien for det indre marked og "Europa investerer igen" er Kommissionen i færd med at indføre en treleddet mekanisme for store infrastrukturprojekter med henblik på at skabe klarhed for og yde rådgivning til offentlige myndigheder og hjælpe dem til at udveksle og tilegne sig bedste praksis. Dette vil hjælpe til at forbedre effektiviteten af de offentlige midler, hvilket er vigtigt for at frigøre det fulde potentiale af investeringer i Europa.

Dette initiativ er en af søjlerne i Kommissionens strategi om at gøre offentlige udbud mere effektive og mere strategiske og herigennem fremme konkurrenceevne, jobskabelse og vækst.

Således er den forudgående vurderingsmekanisme en del af en udbudspakke, der omfatter en meddelelse om en strategi for offentlige udbud, "Udbud, der virker — i og for Europa", og en henstilling fra Kommissionen om professionalisering af offentlige udbud: "En arkitektur for professionalisering af offentlige udbud". Sideløbende hermed indledes der — for at støtte fremkomsten af nye og mere bæredygtige løsninger for vores samfund — en høring om et udkast til retningslinjer for udbud med henblik på innovation.

Når udbud ikke planlægges nøje, truer det offentlige investeringer En større by havde et akut behov for et nyt erhvervsbyggeri. En privat bygherre foreslog at opføre den nødvendige bygning. De offentlige myndigheder og bygherren indgik en kontrakt om leje af bygningen, før arbejdet blev påbegyndt. Lejekontrakten, der blev indgået uden nogen form for udbud, indeholdt de offentlige myndigheders detaljerede krav til bygningen. På grundlag af en klage fra en borger konkluderede Kommissionen, at projektet skulle have været sendt i udbud, fordi det var omfattet af EU's regler om offentlige udbud. Myndighederne i byen var nødsaget til at opsige lejekontrakten for ikke at blive mødt med sanktioner fra EU. Samtidig krævede den private bygherre erstatning, fordi myndighederne havde opsagt lejekontrakten. Ved at anvende den foreslåede mekanisme kunne myndighederne have undgået de juridiske vanskeligheder og have haft mulighed for at gennemføre et økonomisk bæredygtigt projekt.

2.Den frivillige forudgående vurderingsmekanisme

Nationale myndigheder og ordregivende myndigheder/ordregivere har mulighed for at anvende mekanismen på frivillig basis til at stille spørgsmål til Kommissionen og få en vurdering af, hvorvidt projektet er i overensstemmelse med EU's lovgivningsmæssige ramme, før de tager vigtige skridt, for eksempel iværksætter et udbud vedrørende de vigtigste dele af projektet, underskriver en international aftale eller beslutter sig for at anvende udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse.

Nationale myndigheder og ordregivende myndigheder/ordregivere, der beskæftiger sig med storstilede og navnlig grænseoverskridende projekter, kan anvende denne mekanisme, når og hvis det anses for nødvendigt eller nyttigt. Dette vil hjælpe til at mindske risikoen for forsinkelser og omkostningsoverskridelser, der opstår på grund af vanskeligheder i offentlige udbudsforløb.

Mekanismen vil hjælpe til at udvikle god praksis inden for den reviderede og moderniserede europæiske ramme for offentlige udbud, der blev vedtaget i 2014. Dette kan især være vigtigt med hensyn til koncessioner, der nu for første gang er fuldt omfattet af harmoniseret EU-lovgivning.

Mekanismen er beregnet til alle typer af infrastrukturprojekter, navnlig i transport- og energisektoren, samt inden for IKT og opførelse af erhvervsbygninger. Den er som hovedregel tilgængelig over visse tærskler. Desuden kan en medlemsstat anmode Kommissionen om at anvende mekanismen til infrastrukturprojekter med lavere værdi, som den anser for at være af stor betydning for den selv og/eller for EU som helhed, f.eks. til projekter af fælles interesse (PCI) inden for det transeuropæiske net.