Dette er den femte månedlige statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, og den beskriver udviklingen i to hovedsøjler: bekæmpelse af terrorisme, organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet og de midler, der støtter dem, samt styrkelse af vores forsvar og opbygning af modstandsdygtighed over for disse trusler.

En effektiv og ægte sikkerhedsunion forudsætter, at EU-lovgivningen vedtages rettidigt, og at den gennemføres fuldstændigt og effektivt.

Den 13. december 2016 udsendte formændene for henholdsvis Parlamentet, Rådet og Kommissionen en fælles erklæring om de 58 lovgivningsmæssige prioriteter, de var nået til enighed om for 2017. En række af dem er verserende forslag, som er afgørende for gennemførelsen af sikkerhedsunionen, herunder: direktivet om bekæmpelse af terrorisme, direktivet om skydevåben, EU's ind- og udrejsesystem (EES), EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), direktivet om hvidvaskning og terrorfinansiering, det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) og forordningen om privatlivets fred og elektronisk kommunikation (e-databeskyttelsesforordningen). Det er af afgørende betydning hurtigt at nå til enighed om disse forslag. I denne rapport gøres der status over de enkelte forslag.

Der sættes fokus på gennemførelsen, også for så vidt angår gældende lovgivning, herunder de instrumenter, der stadig er under gennemførelse i national ret. Rapporten indeholder også en ajourført oversigt over de vigtigste tiltag i denne kategori, f.eks. udgangsstoffer til eksplosivstoffer, passagerlister (PNR), Prümafgørelserne om udveksling af oplysninger om køretøjer, fingeraftryk og DNA mellem medlemsstater, samt gennemførelsen af direktivet om net- og informationssikkerhed (NIS).

Ud over at gøre status over lovgivningen omhandler denne rapport gennemførelsen af visse centrale ikkelovgivningsmæssige sikkerhedsunionsforanstaltninger på området opbygning af modstandsdygtighed i EU, f.eks. Kommissionens indsats for at bekæmpe radikalisering gennem netværket til bevidstgørelse om radikalisering, beskyttelsen af bløde mål og luftfartssikkerhed i tredjelande.

Den næste månedlige statusrapport i april vil fokusere på organiseret kriminalitet og prioriteterne for EU-"politikcyklussen" for 2017, som opstiller en strategisk ramme, der skal forstærke virkningen af samarbejdet mellem nationale retshåndhævende myndigheder, EU-agenturer og EU-institutioner på dette område, og om politisamarbejde og retligt samarbejde, herunder fælles efterforskningshold.

II. GENNEMFØRELSE AF LOVGIVNINGSMÆSSIGE PRIORITETER MED HENBLIK PÅ BEDRE BESKYTTELSE AF BORGERNES SIKKERHED

I sidste måned tog EU et vigtigt skridt fremad i bekæmpelsen af terrorisme med Europa-Parlamentets vedtagelse af Kommissionens forslag til direktiv om bekæmpelse af terrorisme. Rådet forventes at vedtaget forslaget i begyndelsen af marts. Når det nye direktiv er gennemført, vil det give retshåndhævende myndigheder og anklagere vigtige redskaber til at bekæmpe terrortrusler, der er ved at udvikle sig, herunder kriminalisering af handlinger med forbindelse til fremmedkrigere, oplæring i terror og finansiering af terrorisme. Direktivet vil også forbedre de gældende bestemmelser vedrørende udveksling af oplysninger om terrorhandlinger og gøre det muligt at fjerne terrorrelateret onlineindhold, hvilket bidrager til et sikrere EU, samtidig med at der værnes om de grundlæggende rettigheder. Endelig vil direktivet forbedre terrorofres status og rettigheder ved at sikre, at de har adgang til støttetjenester straks efter et angreb, og så længe som det er nødvendigt i tiden derefter. Efter at der var opnået politisk enighed mellem Parlamentet og Rådet i november 2016, vedtog Europa-Parlamentet på sit plenarmøde forslaget den 16. februar, og Rådet vil nu skride til den formelle vedtagelse i begyndelsen af marts. Medlemsstaterne har 18 måneder til at gennemføre direktivet i deres nationale lovgivning. Kommissionen vil fremme hurtig og korrekt gennemførelse i medlemsstaterne gennem en række workshopper, hvoraf de første afholdes inden sommeren 2017. Med direktivet gennemfører EU tillægsprotokollen (2015) til Europarådets konvention om forebyggelse af terrorisme Mange medlemsstater har allerede taget de nødvendige skridt til at ajourføre deres lovgivning i overensstemmelse med protokollen.

Efter at Parlamentet og Rådet den 20. december 2016 nåede til enighed om en revision af direktivet om skydevåben, der skærper kontrollen med og forbuddet mod de farligste våben, skal Europa-Parlamentet stemme om det på sit plenarmøde den 14. marts. I forslaget sker der en betydelig udvidelse af rækken af våben, som er omfattet af det strengeste kategori A-forbud, herunder automatiske våben, som er blevet ombygget til halvautomatiske våben, og militære halvautomatiske våben med højkapacitetsmagasiner og ladeanordninger. Når direktivet er gennemført, vil det kun være en meget snævert afgrænset gruppe af indehavere af våbentilladelse – f.eks. museer eller sportsskytter – der har mulighed for at købe eller handle med disse våben, og de vil blive underlagt strenge sikkerheds- og overvågningskrav. Forslaget vil medføre en betragtelig styrkelse af kontrollen af sporbarhed og mærkning og med inaktiverede våben. Parallelt hermed har Kommissionen videreført arbejdet i Det Tekniske Udvalg for Deaktiveringsstandarder med deltagelse af eksperter fra medlemsstaterne. Den 8. februar blev der opnået enighed om reviderede og mere stringente tekniske kriterier. Inden de formelt vedtages, skal de afprøves for at sikre, at de fører til, at inaktiveringen rent faktisk er uigenkaldelig. Parallelt hermed intensiverer Kommissionen indsatsen for at bekæmpe ulovlig våbenhandel med vigtige tredjelande, f.eks. på Vestbalkan. Bekæmpelsen af ulovlige skydevåben bør også være en prioritet i den næste "politikcyklus" om grov og organiseret kriminalitet for perioden 2017-2021.

Der pågår drøftelser i Europa-Parlamentet og Rådet om Kommissionens forslag om at oprette et EU-indrejse- og udrejsesystem for at forbedre grænseforvaltningen, bekæmpe irregulær migration og styrke international sikkerhed ved at registrere tredjelandsstatsborgeres passage af Schengenområdets ydre grænser, og om et EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), som vil gøre det muligt på forhånd at foretage sikkerhedskontrol og migrationsrisikokontrol af visumfrie rejsende. Europa-Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (LIBE) vedtog sit forhandlingsmandat om EU's ind- og udrejsesystem den 27. februar 2017. Kommissionen opfordrer indtrængende Parlamentet og Rådet til at gøre hurtige fremskridt i de efterfølgende forhandlinger og være opmærksom på måltidspunktet juni 2017, som Det Europæiske Råd fastsat i december 2016.

For så vidt angår ETIAS drøfter medlemsstaternes eksperter i øjeblikket Kommissionens forslag på rådsgruppeplan, mens Europa-Parlamentets LIBE-udvalg har udpeget sin ordfører for sagen.

For så vidt angår Kommissionens forslag om at udvide informationssystemet vedrørende strafferegistre (ECRIS) til at omfatte tredjelandsstatsborgere er Kommissionen i færd med at undersøge, hvordan central infrastruktur til støtte for en sådan informationsudveksling kan udformes teknisk. Kommissionen vil i juni 2017 fremlægge et ændret lovgivningsforslag under hensyntagen til de anbefalinger, som Ekspertgruppen på Højt Plan om Informationssystemer og Interoperabilitet fremsætter i april.

Kommissionens forslag til målrettede ændringer af det fjerde hvidvaskningsdirektiv blev vedtaget af kommissærkollegiet den 5. juli 2016. Efter at have behandlet forslaget nåede Rådet den 20. december 2016 til enighed om et forhandlingsmandat. Forslaget er udformet, så det omfatter nye former for terrorfinansiering, f.eks. virtuelle valutaer og forudbetalte kort, og så det øger gennemsigtigheden med henblik på at bekæmpe hvidvaskning af penge. Europa-Parlamentets rapport blev vedtaget den 28. februar 2017. Kommissionen opfordrer Parlamentet og Rådet til hurtigst muligt at afslutte forhandlingerne om dette vigtige forslag, som vil bidrage til at begrænse de midler, som terrorister har til rådighed.

Lovgivningsprocessen vedrørende Kommissionens forslag til forordning om privatlivets fred og elektronisk kommunikation (e-databeskyttelsesforordningen) er påbegyndt i både Europa-Parlamentet og Rådet. Målet er at skabe lige vilkår for udbydere af elektronisk kommunikation, så der opnås et højt beskyttelsesniveau for forbrugerne, samtidig med at virksomhederne får mulighed for innovation. I Europa-Parlamentet vil LIBE-udvalget lede arbejdet, og der skal snarest udpeges en ordfører. ITRE, JURI og IMCO er associerede udvalg. Arbejdet er også påbegyndt på rådsgruppeplan. Eftersom forslaget har høj prioritet for de tre institutioner, forventes der hurtige fremskridt, så forordningen kan finde anvendelse fra den 24. maj 2018. Også databeskyttelsesforordningen anvendes fra denne dato.