Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Slovakiet og den styrkede førtiltrædelsesstrategi« (98/C 407/42)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 29. januar 1998 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for EU's Eksterne Forbindelser og Handels- og Udviklingspolitik, som udpegede Henri Malosse til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 23. juli 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 357. plenarforsamling af 9. og 10. september 1998, mødet den 9. september 1998, med 112 stemmer for og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. »Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997 er en historisk milepæl for EU's og hele Europas fremtid. Starten på udvidelsesprocessen indvarsler en ny epoke, idet der definitivt gøres ende på fortidens skillelinjer. Udbredelsen af den europæiske integrationsmodel til en større del af kontinentet giver garanti for stabilitet og velstand i fremtiden.« (Uddrag af Det Europæiske Råds konklusioner i Luxembourg den 12. og 13. december 1997 om Den Europæiske Unions udvidelse med de øst- og centraleuropæiske lande.)

1.2. Det Europæiske Råds møde i Luxembourg den 12. og 13. december 1997 definerede en metode for denne historiske udvidelsesproces, som kan opsummeres i fire punkter:

1.2.1. En årlig konference mellem EU's 15 medlemsstater og alle ansøgerlandene, der skal være et forum for samarbejde om udenrigs- og sikkerhedspolitik, retlige og indre anliggender samt økonomiske spørgsmål og regionalt samarbejde (den første konference fandt sted i London den 12. marts 1998).

1.2.2. En styrket førtiltrædelsesstrategi for de ti ansøgerlande i Central- og Østeuropa (herunder Slovakiet) og Cypern. Den bygger både på de eksisterende foranstaltninger - Europaaftalerne, PHARE-programmet, hvidbogen om det indre marked - og et nyt instrument, nemlig »tiltrædelsespartnerskaberne«.

1.2.3. De egentlige forhandlinger blev indledt den 30. marts 1998 med Den Tjekkiske Republik, Polen, Ungarn, Estland og Slovenien, men ikke med Slovakiet.

1.2.4. Undersøgelsen af fremskridtene i forbindelse med overtagelsen af den eksisterende EU-lovgivning og overholdelsen af kriterierne fra Det Europæiske Råds møde i København - kaldet »screening« - som alle de ti ansøgerlande fra Central- og Østeuropa og Cypern er omfattet af. Det er endnu ikke klart, om processens vilkår og tidsplan vil være identisk for de lande, der fik adgang til forhandlingerne allerede den 30. marts og de lande, der ligesom Slovakiet ifølge topmødet i Luxembourg den 12. og 13. december er i gang med at »forberede sig til optagelsen«. På lang sigt vil denne fremgangsmåde muliggøre regelmæssig kontakt om gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskaberne og ansøgerlandenes fremskridt. En sådan fremgangsmåde vil være særlig betydningsfuld for et land som Slovakiet, for det minder om en »optagelsesprøve«, der, hvis den lykkes, definitivt vil åbne døren til tiltrædelsesforhandlingerne.

1.3. Tiltrædelsespartnerskaberne

Disse består af to elementer: en rammeforordning, som Rådet har vedtaget enstemmigt, og som fastlægger de grundlæggende principper for Rådets beslutninger (der træffes med kvalificeret flertal) vedrørende hvert af landene i Central- og Østeuropa. Hver beslutning om partnerskab omfatter:

1.3.1. Mål på mellemlang sigt, som skal hjælpe det enkelte land med at forberede tiltrædelsen under hensynstagen til den økonomiske og sociale konvergens, med at udarbejde landets program for overtagelsen af den gældende EU-lovgivning og med at opstille en hensigtsmæssig tidsplan.

1.3.2. Prioriteter for den tekniske og finansielle støtte (PHARE-programmet, den bistand, som ydes af TAIEX) i form af finansiel planlægning.

1.3.3. Bekræftelse af princippet om, at hjælpen er betinget af overholdelsen af forpligtelserne i Europaaftalerne og de opnåede fremskridt.

1.4. Man skal bemærke, at det er Rådet og ikke Kommissionen, der opstiller prioriteterne for partnerskaberne. Det er udelukkende den finansielle planlægning, som falder ind under Kommissionens beføjelser, bistået af en forvaltningskomité sammensat af repræsentanter for medlemsstaterne.

1.5. Tiltrædelsespartnerskaberne skal drøftes med hver af ansøgerlandene, der skal præsentere landets program for at overtage den gældende EU-lovgivning (lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger, reformer af institutionerne og forvaltningen, menneskelige og økonomiske ressourcer, som stilles til rådighed) i forbindelse med screeningen.

Andre evalueringsmetoder vil blive anvendt, f.eks.: fælles evaluering af prioriteringerne for den økonomiske politik, pakten mod organiseret kriminalitet eller »vejen til det indre marked«, som kommissær Monti tog initiativ til i 1997 for at hjælpe ansøgerlandene med at overtage den gældende EU-lovgivning.

2. Førtiltrædelsesstrategiens anvendelse på Slovakiet

2.1. Slovakiet, der har 5,3 millioner indbyggere, er den yngste af de stater, som søger om optagelse. Slovakkerne var længe under ungarsk dominans (først direkte, så i det østrig-ungarske kejserrige), indtil de efter første verdenskrig sluttede sig sammen med Bøhmen og Moldavien og dannede Tjekkoslovakiet. Denne union overlevede ikke fløjlsrevolutionen i november 1989, hvor folkemængdernes protest i Prag og Bratislava fik de kommunistiske magthavere til at gå af. De to republikker besluttede den 1. januar 1993 efter fælles aftale at opløse forbundsstaten og oprette to selvstændige stater. Slovakkerne så således for første gang i deres historie deres drøm om en demokratisk nationalstat konkretisere sig. Tjekkerne ville tydeligvis gerne frigøre sig fra en samarbejdspartner, hvis økonomi var betydeligt mere tilbagestående. De to folk er nemlig på trods af deres fælles slaviske oprindelse forskellige på mange punkter: historie, religion og det geografiske miljø. Slovakiet grænser op til Ukraine mod øst, og den længste grænse er grænsen mod syd til Ungarn, som landet var underlagt i århundreder. Man kan også hævde, at tjekkerne, der er mere talstærke, bedre uddannede og mere velstående, dominerede i den periode, hvor Tjekkoslovakiet eksisterede - også politisk og administrativt - i forhold til Slovakiet, der ligger længere væk fra Prag, og som i højere grad er et landbrugsområde.

2.2. Med valget af Slovakiet som emne for denne initiativudtalelse vil ØSU undersøge tiltrædelsesstrategien for et land, som Kommissionen i sin udtalelse om udvidelsen ikke har skønnet i stand til at påbegynde forhandlingerne på grundlag af kriterierne fra topmødet i København. Kommissionen mente, at institutionerne i Slovakiet ikke fungerede tilfredsstillende: oppositionens rettigheder, overholdelse af forfatningen, magtdelingen, tilrettelæggelsen af valg, den dømmende magts uafhængighed. Kommissionen kommenterer ligeledes mindretallenes rettigheder, særlig det ungarske mindretal (10 % af befolkningen) og sigøjnerne.

2.3. Det er dog bemærkelsesværdigt, at Kommissionen har erkendt, at Slovakiet generelt er meget tilfredsstillende placeret med hensyn til de økonomiske reformer og overtagelsen af EU's lovgivning. Hvis det ikke havde været pga. det politiske kriterium, ville Kommissionen uden tvivl have givet Slovakiet tilladelse til at deltage i gruppen 5+1, som får adgang til tiltrædelsesforhandlingerne. Efter Kommissionens vurdering vil Slovakiet på mellemlang sigt være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i EU. Kommissionen har ligeledes udtalt sig positivt om, at Slovakiet konsekvent er gået i gang med at overtage EU's lovgivning.

2.4. En hurtig undersøgelse af de økonomiske præstationer og reformer viser faktisk, at resultaterne er meget hæderlige, særlig hvis man tager højde for Slovakiets situation, der er mindre gunstig end Tjekkiets, og de mulige virkninger af delingen. Af særlig interesse er tallene for privatiseringsprocessen (ved slutningen af 1997 udgjorde den private sektor 82,6 % af BNP og 73 % af industrisektoren), for væksten (6,5 % i 1997) og det forhold, at landet ikke har oplevet hyperinflation med de velkendte katastrofale virkninger for de ringest stillede (6,4 % i 1997). EU's eksport til Slovakiet er vokset med 50 % om året siden 1993, i udstrakt grad til fordel for EU, hvis handelsoverskud er blevet ti gange så stort i løbet af tre år. EU er meget hurtigt blevet Slovakiets vigtigste handelspartner (39 % af udenrigshandelen i 1996).

2.5. Man må dog bemærke, at en række parametre er mindre opmuntrende og udvikler sig i forkert retning, til tider i foruroligende omfang, som f.eks. underskuddet på handelsbalancen (på ca. 25 % i 1997), der på trods af en række midlertidige protektionistiske foranstaltninger ikke bliver mindre (underskuddet voksede i løbet af de første 3 måneder af 1998), udlandsgælden (11 milliarder dollars ved udgangen af 1997), mange industrivirksomheders manglende solvens, den vedvarende høje arbejdsløshed på ca. 12 % af arbejdsstyrken og endelig den voksende ubalance på de offentlige budgetter (underskuddet på statsbudgettet og de sociale sikringsordninger). Man bør også nævne et forhold, der sandsynligvis skyldes den politiske usikkerhed og den økonomiske situation, nemlig den meget lave udenlandske investeringskvote (0,8 % af BNP), betydeligt lavere end i Polen eller i Den Tjekkiske Republik, der opsluger størstedelen af de udenlandske investeringer i Central- og Østeuropa (90 % af disse investeringer i 1995). Man kan desuden konstatere, at en del af lovgivningen på det økonomiske område (loven om priser, loven om økonomisk sanering og konkurslovgivningen) er diskutabel og vanskelig at gennemføre, samt at den ikke tillader et velfungerende marked. Visse institutioners stabilitet og uafhængighed, som f.eks. nationalbanken, den nationale statistik og monopoltilsynet er endnu ikke sikret i fuldt omfang. Privatiseringerne har været kendetegnet ved manglende gennemsigtighed. I finanssektoren er der et stort antal funktionsforstyrrelser: gennemsigtighed, konkurrence, omfanget af de finansielle virksomheders porteføljer, et dårligt fungerende kapitalmarked.... Banksektoren bør gennemgå en grundig omstrukturering, hvilket er en forudsætning for at skabe den nødvendige stabilitet og forudsigelighed.

2.6. Trepartsdialogen på arbejdsmarkedet har i mere end et år været blokeret på nationalt niveau. Den vigtigste fagforening i landet har nægtet at deltage i dialogen, siden regeringen gennemførte en række foranstaltninger på det økonomiske og sociale område uden at konsultere arbejdsmarkedets parter. Regeringen har endog forsøgt at omgå de mest repræsentative organisationer ved at organisere en mangesidet dialog uden deres deltagelse. Regionaliseringen har de seneste år været kendetegnet ved en tendens til at opretholde eller styrke centraladministrationens beføjelser, særlig på det budgetmæssige område, på bekostning af de folkevalgte på lokalt og regionalt niveau. En virkelig demokratisering af de lokale og regionale institutioner lader endnu vente på sig.

2.7. ØSU har ligeledes konstateret, at betingelserne for at fremme de små og mellemstore virksomheders vækst ikke opfyldes. De spiller, særlig i forbindelse med overgangen til markedsøkonomi, en afgørende rolle for skabelse af job, der kan erstatte de arbejdspladser, som går tabt ved lukningen af store statslige koncerner. De store virksomheders interesseorganisation er meget stærk og får megen opmærksomhed, hvilket ikke er tilfældet for de små og mellemstore virksomheder. De nye erhvervsfonde kommer først og fremmest de store koncerner til gode - de får fordelagtige kreditmuligheder, mens renten for de små og mellemstore virksomheder er afskrækkende.

2.8. I en situation, hvor det politiske klima er usikkert, forekommer de økonomiske og sociale fremtidsudsigter på nuværende tidspunkt mindre gunstige. En række hindringer skal først skaffes af vejen, inden man kan sikre vækst, social og økonomisk samhørighed i landet og et vellykket resultat af tiltrædelsesstrategien.

3. Partnerskabet for Slovakiets tiltrædelse

Rådets beslutning opstillede en række mål på kort sigt (inden udgangen af 1998) og på mellemlang sigt (uden datoangivelse).

3.1. På kort sigt koncentrerer partnerskabet sig særlig om følgende punkter, som ØSU finder væsentlige:

- politiske kriterier: afholdelse af nationale og lokale valg, oppositionens rettigheder, foranstaltninger til fordel for mindretallenes sprog,

- økonomiske kriterier: mindskelse af de interne og eksterne ubalancer, monopolernes stilling (særlig i energisektoren), reform af banksektoren,

- styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: der skal vedtages en lovgivning for de offentligt ansatte og på miljøområdet,

- indre marked: offentlige indkøb, lovgivning om statsstøtte, harmonisering af lovgivningen på det veterinære og fytosanitære område,

- retlige og indre anliggender: bekæmpelse af korruption og kriminalitet.

3.2. På mellemlang sigt fremhæver partnerskabet en lang række punkter, idet der særlig lægges vægt på de demokratiske institutioners stabilitet. ØSU har særligt bemærket:

- retsvæsnets uafhængighed, støtte til ngo'erne og mediernes uafhængighed,

- styrkelse af de institutionelle strukturer til regional udvikling,

- overtagelse af EU's lovgivning for det indre marked på områder som intellektuel ejendomsret, databeskyttelse og det audiovisuelle område,

- fortsat reform af retsvæsnet og politiet,

- styrkelse af kontrolmyndighederne i forbindelse med nuklear sikkerhed og færdiggørelse af det nukleare anlæg ved Mochovce i overensstemmelse med de internationale sikkerhedsnormer,

- transportsektoren,

- miljøet.

3.3. De midler, der blev ydet til Slovakiet under PHARE-programmet for perioden 1995-1997 beløb sig til 95 millioner ecu. Fra 1998 vil Slovakiet kunne drage fordel af den »tilpasningsfacilitet«, der ydes de lande, som ikke kommer med i de første tiltrædelsesforhandlinger. Kommissionens fremskrivninger kalkulerer med et beløb på 145 millioner ecu for perioden 1998/1999 (PHARE og »tilpasningsfacilitet«). Slovakiet kan også nyde godt af lånegarantier fra Den Europæiske Investeringsbank, og i forbindelse med PHARE-programmet kan det få adgang til en række interne EU-programmer (LEONARDO, programmet for de små og mellemstore virksomheder, Det 5. Rammeprogram for Forskning og Udvikling). Fra år 2000 vil Slovakiet også kunne drage fordel af støtteinstrumentet til landbrug og strukturelle instrumenter som samhørighedsfondene og det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA) til miljø og infrastruktur.

4. Første generelle bemærkninger til førtiltrædelsesstrategierne

4.1. ØSU lægger stor vægt på, at erhvervs- og fagorganisationerne inddrages i udvidelsesprocessen (jf. Ettore Masuccis udtalelse om »Udvidelsen af Den Europæiske Union«, CES 1197/97 og Philip Hamro-Drotz's udtalelse om »Styrkelse af førtiltrædelsesstrategien« CES 456/98). ØSU konstaterer, at de meget komplicerede bestemmelser, som Rådet har udarbejdet, ikke medinddrager erhvervs- og fagorganisationerne i EU og ansøgerlandene, hvilket ØSU opfordrer til.

4.2. Rent generelt er ØSU betænkelig ved den betydning, som så komplicerede og ugennemsigtige målsætninger vil få for borgerne både i ansøgerlandene og i EU. ØSU kræver derfor en forenkling af procedurerne og en ægte informationskampagne, der udnytter medierne og de naturlige kommunikationskanaler, som erhvervs- og fagorganisationerne udgør i denne sammenhæng.

4.3. ØSU beklager, at tiltrædelsespartnerskaberne kun flygtigt eller slet ikke nævner meget vigtige emner som borgernes Europa, politikker til støtte for små og mellemstore virksomheder, forsknings- og udviklingspolitikken, den eksterne handelspolitik og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Tiltrædelsen er en proces, der vil strække sig over lang tid, og som vil få betydelige konsekvenser for de økonomiske og sociale aktører og alle borgere i det hele taget.

4.4. ØSU foreslår, at partnerskaberne bør indbefatte et instrument til at evaluere de økonomiske og sociale aspekter af førtiltrædelsesstrategien. Et sådant instrument bør kunne fungere uafhængigt af regeringerne og Kommissionen. En mulighed var oprettelsen af et observationscenter for de økonomiske og sociale virkninger af førtiltrædelsesstrategien. Det kunne organiseres som et netværk af uafhængige teams, der arbejder i hvert ansøgerland i nært samarbejde med erhvervs- og fagorganisationerne. Dette observationscenter bør også have ansvaret for at fremsætte uafhængige udtalelser om forberedelsen af de nødvendige juridiske foranstaltninger med henblik på at tilpasse lovgivningen til EU's regelværk. ØSU kunne give den nødvendige tilskyndelse til igangsættelsen af disse observationscentre og være forbindelsesledet mellem EU-institutionerne og erhvervs- og fagorganisationerne i EU.

5. Resultaterne af ØSU's høring med erhvervs- og fagorganisationerne samt det civile samfund

Den 8. og 9. juni 1998 afholdt ØSU's studiegruppe en høring i Bratislava med de vigtigste erhvervs- og fagorganisationer i landet [bilag 2 ()]. Der var i forvejen fremsendt et spørgeskema til disse organisationer [bilag 1 ()]. På baggrund af dette arrangement, som blev afholdt takket være støtte fra Kommissionens delegation, kunne man fastslå følgende:

5.1. De fleste af organisationerne understregede vanskelighederne ved at få adgang til information om forbindelserne med EU på grund af myndighedernes holdning. Disse organisationer har dog været i stand til at etablere fremragende forbindelser med de tilsvarende organisationer i EU og er blevet integreret i de europæiske strukturer (EFS, UNICE, Eurochambres, Sammenslutningen af landbrugsorganisationer i Det Europæiske Fællesskab), hvilket giver dem adgang til oplysninger om EU og de europæiske samarbejdsprogrammer. På grund af myndighedernes tillukkede holdning opleves oplysningerne og støtten fra EU-institutionerne og Kommissionens delegation i Bratislava som afgørende for at kunne følge med i udviklingen af førtiltrædelsesstrategien. Set i dette perspektiv har en række organisationer givet udtryk for ønske om en mere konstant og aktiv støtte fra delegationen.

5.2. Behovet for at udarbejde grundige, uafhængige og videnskabelige analyser af integrationsprocessens økonomiske og sociale konsekvenser opleves som påtrængende, særlig i følsomme sektorer som industrien og landbruget. Der bør foregå en grundig debat i civilsamfundet om vilkårene for førtiltrædelsesstrategien. Denne debat bør indledes med en omfattende informationskampagne, og erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfunds organisationer bør medvirke til at gøre debatten levende.

5.3. Erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund, som var repræsenteret under høringen, gik enstemmigt ind for deres lands optagelse i EU. De opfordrede derfor EU-institutionerne til at give det slovakiske folk positive signaler om Slovakiets ret til at blive integreret og dets mulighed for at indhente de lande, som er accepteret til tiltrædelsesforhandlingerne uden andre forudgående betingelser end kriterierne fra topmødet i København og et vellykket resultat af førtiltrædelsesstrategien.

5.4. Erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfunds organisationer mener, at deres integration i de europæiske strukturer og deres samarbejde med de tilsvarende organisationer i EU's medlemslande spiller en afgørende rolle for at styrke deres position i det slovakiske samfund og for at sikre gode vilkår for optagelsen. De forventer således, at EU styrker programmerne og aktionerne for udveksling og samarbejde på betingelse af, at de får direkte adgang til dem. Disse organisationer giver ligeledes udtryk for et stærkt ønske om, at disse samarbejdsprogrammer og aktioner koordineres med organisationerne i nabolandene med henblik på at styrke det regionale samarbejde og uddybe Slovakiets økonomiske, sociale og kulturelle forbindelser, særlig med Den Tjekkiske Republik, Ungarn, Polen, Østrig, Ungarn og Ukraine.

5.5. De fleste af de slovakiske organisationer opfordrer stærkt de politisk ansvarlige i landet til at arbejde for en gennemgribende demokratisering og en reel decentralisering af styringsmetoderne, hvilket bør komme til udtryk i en anerkendelse af arbejdsmarkedets parter, erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund som vigtige og selvstændige aktører i landets demokrati.

6. Bemærkninger til Slovakiets tiltrædelsespartnerskab

6.1. ØSU støtter af principielle årsager tanken om at optage Slovakiet i EU. Det beklager, at den nuværende politiske situation har ført til en udsættelse af forhandlingernes påbegyndelse. ØSU har med sin initiativudtalelse til hensigt at styrke skabelsen af en retsstat i Slovakiet i overensstemmelse med EU's demokratiske værdier. ØSU ønsker også at yde et konstruktivt bidrag og at give et positivt signal til erhvervs- og fagorganisationerne og det slovakiske samfund i det hele taget.

6.2. ØSU beklager, at spørgsmålet om at opretholde og styrke forbindelserne mellem de central- og østeuropæiske lande indbyrdes og med deres naboer ikke indgår i partnerskabernes prioriteringer. Dette emne er særlig relevant i Slovakiets tilfælde, eftersom landet grænser op til Østrig, Ukraine, Polen, Den Tjekkiske Republik (fra hvilken det netop har løsrevet sig) og Ungarn. Forholdet til sidstnævnte land har gennem historien været vanskeligt, og der har også for nylig været uoverensstemmelser. ØSU mener, at regional integration og grænseoverskridende samarbejdsprojekter bør være blandt de højest prioriterede spørgsmål i tilknytning til Slovakiets partnerskab, og det skal også gælde for nabolandene, således at den regionale ramme for samarbejde, gensidig tillid og stabilitet styrkes.

6.3. ØSU lægger ligeledes vægt på, at udvidelsesprocessen ikke må rippe op i regionale spændinger, særlig mellem ansøgerlandene. Ud fra den betragtning og idet der tages hensyn til den særlige situation og det historiske forhold mellem de to stater, der tidligere udgjorde Tjekkoslovakiet, ville det være ønskværdigt - hvis omstændighederne tillader det (hvilket ikke er tilfældet nu) - at de optages i EU på samme tidspunkt.

6.4. Med hensyn til indholdet af Slovakiets tiltrædelsespartnerskab foreslår ØSU, at følgende områder videreudvikles eller styrkes:

- Tilrettelæggelsen af den sociale dialog, beskæftigelsesfremmende politikker og gennemførelsen af det sociale charter. I Slovakiet har den for systematiske anvendelse af trepartssystemet, der på nuværende tidspunkt er fastlåst, ikke givet tilstrækkeligt spillerum for direkte forbindelser mellem arbejdsmarkedets parter uden statens indblanding. Man bør derfor støtte en uafhængig social dialog og tilvejebringe midler, så den kan komme til at fungere; den skal desuden knyttes tæt til førtiltrædelsesprocessen, særlig traktatens kapitel om sociale anliggender.

- Skabelsen af mere fordelagtige vilkår for små og mellemstore virksomheder, håndværkssektoren og iværksætterånden: det drejer sig særlig om nye love, der skal sikre en højere grad af gennemsigtighed og en »afpolitisering« af økonomien (f.eks. gennemsigtighed og nemmere adgang for små og mellemstore virksomheder i forbindelse med offentlige udbud), oprettelse af stabile og uafhængige institutioner, en reform af banksektoren for at forbedre kreditmulighederne og endelig støtte til udviklingen af organisationer, der repræsenterer de små og mellemstore virksomheder.

- Mere ansvar og flere ressourcer til rådighed for de folkevalgte lokale og regionale myndigheder. I denne sammenhæng skal der føres en aktiv regionalpolitik for at mindske forskellene i levestandarden og arbejdsløshedsprocenten, der på nuværende tidspunkt er meget betydelige mellem den vestlige og østlige del af landet.

- Aktive politikker på uddannelses-, forsknings- og kulturområdet.

6.5. ØSU opfordrer Kommissionen til mere systematisk at være opmærksom på erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund i Slovakiet.

6.5.1. På kommunikations- og informationsområdet bør Kommissionens delegation i Bratislava have stillet de nødvendige midler til rådighed for at oprette en afdeling, der skal tage sig af kontakten med erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund. Denne afdeling skal på eget initiativ formidle alle de oplysninger om vilkårene for optagelsen og forberedelsesprocessen, som det civile samfund i Slovakiet har behov for for på denne måde at forbedre borgernes kontrol med integrationsprocessen. Alle vedtagne forslag i forbindelse med førtiltrædelsesprocessen (love, forordninger, normer osv.) skal hurtigst muligt - omkostningsfrit, uden særlige formaliteter og oversat til slovakisk - formidles videre til de organisationer, der repræsenterer erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund.

6.5.2. Med hensyn til samarbejds- og støtteprogrammer skal en større del af de projekter, som finansieres af førtiltrædelsesstrategiens instrumenter, anvendes til at støtte det civile samfund og de organisationer, som repræsenterer det. De, som nyder godt af EU-støtte, bør garantere adgang til oplysninger om de igangværende undersøgelser og projekter. Under alle omstændigheder skal borgerne oplyses mere systematisk og mere detaljeret om resultaterne af de projekter, som EU støtter.

6.5.3. I forbindelse med socioøkonomiske analyser af tiltrædelsens virkninger bør Kommissionen bygge på uafhængige eksperter i Slovakiet, der arbejder i tilknytning til det europæiske observationscenter. Analysearbejdet skal foregå i nært samarbejde med erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund.

6.5.4. I forbindelse med det regionale samarbejde anbefaler ØSU at styrke samarbejdsprogrammerne, særlig for uddannelse, kultur, arbejdsmarkedsforhold og økonomisk udveksling. Programmer af samme type som »INTERREG« bør styrkes, og Kommissionen skal sikre sig, at de lokale folkevalgte i de berørte grænseområder reelt deltager.

6.6. ØSU opfordrer regeringen og parlamentet i Den Slovakiske Republik til at imødekomme befolkningens ønsker, der for størstedelens vedkommende er meget positivt indstillet over for optagelsen i EU. Det er deres opgave at påbegynde de nødvendige reformer for at gøre det muligt, at landet kan komme med i den første gruppe af central- og østeuropæiske lande, som bliver optaget. ØSU er meget imponeret over den dynamik og den vilje til at blive medlem af EU, som findes hos erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund i Slovakiet. Den vigtigste af alle de nødvendige reformer er demokratiseringen af det politiske, økonomiske og sociale liv, hvilket efter ØSU's opfattelse er afgørende for et godt resultat. Genoptagelse af en ægte social dialog, anerkendelse af erhvervs- og fagorganisationernes rolle for samfundsstrukturen, høringer og dialog med det civile samfunds organisationer og skabelsen af velfungerende politiske instanser på lokalt og regionalt niveau er det fundament, som denne demokratisering skal bygge på. På denne måde kan Slovakiet frigøre den nødvendige energi og udnytte de eksisterende muligheder for fremskridt ved at tiltrække flere udenlandske investeringer. ØSU er indstillet på at fortsætte den frugtbare dialog med landets erhvervs- og fagorganisationer for at nå dette mål.

Bruxelles, den 9. september 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() Se listen i bilaget over de organisationer, som har deltaget i høringen eller svaret på spørgeskemaet.

() Se bilaget med spørgeskemaet til erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund i Den Slovakiske Republik.

BILAG 1 til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Spørgeskema til erhvervs- og fagorganisationerne og det civile samfund i Den Slovakiske Republik

1. Har De tilstrækkeligt mange oplysninger om integrationsprocessen og tiltrædelsespartnerskabet for Slovakiets optagelse i EU? Hvilke oplysninger mangler De i givet fald?

2. Hvordan vurderer De Deres lands forberedelser til optagelsen i EU? Har De kommentarer eller forslag til tidsplanen eller prioriteringerne?

3. Hvilke vanskeligheder har Slovakiet med at opfylde optagelseskriterierne og med at gennemføre foranstaltninger for at tilpasse sig EU's lovgivning?

4. Hvilke økonomiske og sociale konsekvenser kan gennemførelsen af førtiltrædelsesstrategien efter Deres opfattelse få for Slovakiet? Har De forslag til ledsageforanstaltninger?

5. Er De inddraget i regeringens forberedelser til landets optagelse i EU? Hvorledes foregår denne deltagelse, eller hvordan kunne den foregå?

6. Hvordan vurderer De det initiativ, som Det Økonomiske og Sociale Udvalg (ØSU) har taget ved at kontakte Dem og ved at udarbejde en initiativudtalelse om førtiltrædelsesstrategien i Slovakiet? Ønsker De fortsat at have forbindelse med ØSU? Hvordan?

7. Har De allerede haft forbindelse med lignende organisationer som Deres egen i EU? Ønsker De at udvikle disse forbindelser i de kommende år, og ønsker De støtte til denne opgave?

8. Hvordan vurderer De på nuværende tidspunkt Slovakiets forhold til nabolandene (Den Tjekkiske Republik, Polen, Ukraine, Ungarn, Østrig)? Hvilke forbindelser har De med tilsvarende organisationer som Deres egen i disse lande? Ønsker De at udvikle eller styrke disse forbindelser fremover?

BILAG 2 til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

List of the bodies which took part in the hearing and/or replied to the questionnaire

Employers' organizations:

- Federation of Employers' Associations of the Slovak Republic

- Slovak Chamber of Commerce and Industry

Workers' organizations:

- Confederation of Trade Unions of the Slovak Republic

Various interest groups:

- Slovak Academic Information Agency: Service Center for the Third Sector

- Association of Towns and Communities of Slovakia

- Association of Agricultural Co-operatives of Slovak Republic

- House of Europe Bratislava

- Focus - Center for social and marketing analysis

Representatives of the Slovak Government's offices and departments:

- Ministry of Labour

- Office of the Government of the Slovak Republic: Institute for the Approximation of Law

- Council of the Government for economic and social agreement

- National Agency for Development of Small and Medium Enterprises

Others:

- Delegation of the European Commission to the Slovak Republic

- M.E.S.A. 10 - Center for economic and social analysis

- Center for Economic Development (CPHR)