Henstilling med henblik på

RÅDETS HENSTILLING

om Ungarns nationale reformprogram for 2012 med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2012-2015

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker[1], særlig artikel 5, stk. 2,

som henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer[2], særlig artikel 6, stk. 1,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen[3],

som henviser til Europa-Parlamentets beslutninger[4],

som henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som har hørt Det Økonomiske og Finansielle Udvalg, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Den 26. marts 2010 godkendte Det Europæiske Råd Europa-Kommissionens forslag til en ny strategi for vækst og beskæftigelse, Europa 2020, baseret på en øget koordinering af de økonomiske politikker, som vil fokusere på nøgleområder, hvor der skal gøres en særlig indsats for at øge EU's potentiale for bæredygtig vækst og konkurrenceevne.

(2) Rådet vedtog den 13. juli 2010 en henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og Unionens økonomiske politikker (2010-2014) og den 21. oktober 2010 en afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker[5], som tilsammen udgør de "integrerede retningslinjer". Medlemsstaterne blev opfordret til at tage de integrerede retningslinjer i betragtning i deres nationale økonomiske politik og beskæftigelsespolitik.

(3) Den 12. juli 2011 vedtog Rådet en henstilling om Ungarns nationale reformprogram for 2011 og afgav en udtalelse om Ungarns opdaterede konvergensprogram for 2011-2014

(4) Den 23. november 2011 vedtog Kommissionen den anden årlige vækstundersøgelse, som markerede starten på det andet europæiske semester med forudgående og integreret politisk samordning, som er forankret i Europa 2020-strategien. Den 14. februar 2012 vedtog Kommissionen på basis af forordning (EU) nr. 1176/2011 rapporten om varslingsmekanismen[6], hvori Ungarn blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der ville blive gennemført en dybdegående analyse.

(5) Den 2. marts 2012 tilsluttede Det Europæiske Råd sig prioriteterne med henblik på sikring af finansiel stabilitet, finanspolitisk konsolidering og tiltag til fremme af vækst. Det understregede behovet for at fortsætte en differentieret og vækstfremmende finanspolitisk konsolidering, genetablere normale lånemuligheder for erhvervslivet, fremme vækst og konkurrenceevne, håndtere arbejdsløsheden og de sociale konsekvenser af krisen og modernisere den offentlige forvaltning.

(6) Den 29. februar 2012 udvekslede Europa-Parlamentet og Ungarn synspunkter i henhold til artikel 2a i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker.

(7) Den 2. marts 2012 opfordrede Det Europæiske Råd tillige de medlemsstater, der deltager i europluspagten, til at fremlægge deres tilsagn i så god tid, at de kan indgå i deres stabilitets- eller konvergensprogrammer og nationale reformprogrammer.

(8) Den 23. april 2012 afleverede Ungarn sit konvergensprogram for perioden 2012-2015 og sit nationale reformprogram for 2012. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen. I en dybdegående undersøgelse i henhold til artikel 5 i forordning (EU) 1176/2011 har Kommissionen også vurderet, om Ungarn er påvirket af makroøkonomiske ubalancer. Kommissionen konkluderede i sin dybdegående undersøgelse[7], at Ungarn oplever eksterne og interne ubalancer, der dog ikke er uforholdsmæssigt store.

(9) Baseret på vurderingen af det opdaterede konvergensprogram i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, er optimistisk. De ungarske myndigheders vækstprognoser for 2012 og 2013 er ca. et halvt procentpoint højere end i Kommissionens forårsprognose fra 2012 på baggrund af de mere optimistiske officielle formodninger om den interne efterspørgsel, især i 2013. Målet for programmets budgetstrategi er at sikre en bæredygtig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2012, som er den frist, Rådet har sat. De officielle underskudsmål og de planlagte finanspolitiske tiltag er i overensstemmelse med Rådets henstillinger i henhold til artikel 126, stk. 7, fra marts 2012. Programmet bekræfter den forrige mellemfristede målsætning for budgetstillingen på 1,5 % af BNP, som ifølge planen realiseres i 2013. Den mellemfristede målsætning afspejler i tilstrækkelig grad kravene i stabilitets- og vækstpagten. Set i lyset af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo[8] vil der ikke blive gjort tilstrækkelige fremskridt i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i forhold til Kommissionens forårsprognose for 2012, som tager hensyn til de risici, der er forbundet med bestemte besparelsesforanstaltninger og et mindre optimistisk makroøkonomisk scenarie. Væksten i de offentlige udgifter, hvori de diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden er indberegnet, er i overensstemmelse med målet i stabilitets- og vækstpagten i 2013, men ikke i 2014 og 2015. Ifølge regeringens planer reduceres den offentlige gæld kontinuerligt gennem hele programperioden til under 73 % af BNP i 2015, men den vil fortsat ligge over referenceværdien på 60 % af BNP. Med hensyn til gældsreduktionsmålet vil Ungarn gennemgå en overgangsperiode i 2013-2014, og programmet skulle så sikre tilstrækkelige fremskridt til, at målet nås. Ifølge programmet vil gældsreduktionsmålet blive nået i slutningen af overgangsperioden, dvs. i 2015, og det vil derved bidrage til at reducere den akkumulerede eksterne og interne gældsætning.

(10) Der er blevet vedtaget nye bestemmelser vedrørende gennemførelsen af de forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring, men visse dele heraf er stadig svage. Den mellemfristede budgetplanlægning er kun vejledende, det finansielle råds ressourcer svarer ikke til dets nyligt tildelte stærke vetoret, og budgetoplysningernes tilgængelighed er fortsat utilstrækkelig. En styrkelse af den mellemfristede budgetplanlægnings omfang og en udvidelse af det finansielle råds kompetencer vil bidrage til at sikre, at de nye forfatningsmæssige rammer for den finanspolitiske styring virker efter hensigten.

(11) Politiske foranstaltninger med henblik på at afbøde skattereformens virkninger for lavindkomstgrupper (stigning i mindsteløn, løntilskudsordning) har ikke bidraget til øget beskæftigelse, mens foranstaltninger med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet er et lille skridt i den rigtige retning. Det vil bidrage til en øget erhvervsfrekvens, hvis skatten på arbejde gøres mere beskæftigelsesvenlig og foranstaltningerne med henblik på at øge antallet af kvinder på arbejdsmarkedet styrkes, især ved at udbygge børnepasnings- og førskolefaciliteter.

(12) Arbejdsformidlingen er blevet omorganiseret, hvilket har ført til en samlet nedskæring. Denne udvikling peger i modsatte retning af anbefalingerne fra 2011. Inden for den aktive arbejdsmarkedspolitik fremstår visse foranstaltninger, der har til formål at levere skræddersyede tjenester til vanskeligt stillede grupper, f.eks. i forbindelse med ESF-programmer, både troværdige og relevante. Derimod er det usandsynligt, at andre foranstaltninger rettet mod vanskeligt stillede grupper (f.eks. offentlige arbejder) effektivt vil kunne forbedre deltagernes position på jobmarkedet. Der bør for alvor sættes ind for at styrke kapaciteten i arbejdsformidlingen her og nu, samtidig med at der opretholdes den rigtige balance mellem offentlige arbejder og andre aktive arbejdsmarkedspolitikker, således at det bidrager til at forbedre arbejdsmarkedets funktion og øge erhvervsfrekvensen. En forøgelse af vækstpotentialet via strukturelle reformer på arbejdsmarkedet vil også være vigtig med henblik på en vedvarende reduktion af sårbarheder i forbindelse med den store eksterne og interne gæld. Derudover er den nationale strategi vedrørende romaernes integration ikke blevet integreret i andre politikker.

(13) Foranstaltningerne med henblik på at forbedre erhvervsklimaet trækker samlet set i den rigtige retning, men der er i høj grad plads til yderligere fremskridt. Indsatsen for at forbedre adgangen til finansiering uden for banksektoren udvikler sig også i den rigtige retning, men der mangler fortsat en samlet vurdering af SMV-politikkerne. Ungarn rangerer meget lavt, når det gælder indikatorer, der måler gennemsigtighed og kvalitet i den offentlige administration. Fremskridt på dette område vil kunne bidrage til øget stabilitet i det institutionelle og politiske miljø. Dette vil så kunne forbedre betingelserne for direkte udenlandske investeringer og understøtte reduktionen af den betydelige ubalance i den internationale nettoinvesteringsstilling: Det var især andelen af geninvesterede overskud, der faldt dramatisk i 2009 og 2010, delvist på grund af krisen, men også som et resultat af en række kontroversielle og uforudsigelige ændringer i det politiske og finansielle miljø og i det juridiske og institutionelle system. Den nye tendens inden for offentlig finansiering af forskning og innovation (siden midten af 2010) er ikke i overensstemmelse med Kommissionens årlige vækstundersøgelses prioritering af differentieret, vækstfremmende finanspolitisk konsolidering.

(14) Den ungarske regering har gennemført et reformprogram for højere uddannelser, som har medført ændringer i deres struktur og finansiering. Samtidig risikerer dele af den nye lovgivning om skoleuddannelse at øge antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, og den sociale opsplitning i det ungarske skolesystem. Livslang læring er en lige så vigtig problemstilling, som ikke har fået tilstrækkelig opmærksomhed. Forbedringen af uddannelser på alle niveauer er vigtig for at gøre den ungarske arbejdsstyrke mere konkurrencedygtig.

(15) Manglen på fremskridt med hensyn til omstrukturering af de offentlige transportsystemer har været en vigtig årsag til skred i budgettet de seneste år. Hovedparten af de offentlige transportvirksomheders rullende materiel udnyttes til dets maksimale kapacitet. En udvidelse af det grænseoverskridende elektricitetsnetværk kan muliggøre en potentiel stigning i handlen med nabolandene. Den nationale energimyndighed er ikke bemyndiget til selvstændigt at organisere sine strukturer og har ikke eneret til at fastsætte nettariffer, herunder det tilladte udbytte for netværksoperatørerne. Regulerede priser bør kun komme sårbare kunder til gode.

(16) Inden for rammerne af det europæiske semester har Kommissionen gennemført en omfattende analyse af Ungarns økonomiske politik. Den har vurderet konvergensprogrammet og det nationale reformprogram og har fremlagt en dybdegående undersøgelse. Den har ikke blot taget hensyn til deres relevans for en holdbar finanspolitik og socioøkonomisk politik i Ungarn, men også til, i hvor høj grad de overholder EU's regler og retningslinjer, da der er behov for at styrke den samlede økonomiske styring i Den Europæiske Union, ved at der fra EU-niveau ydes input til kommende nationale beslutninger. Dens henstillinger under det europæiske semester er afspejlet i henstilling 1-7 nedenfor.

(17) På baggrund af denne vurdering har Rådet undersøgt Ungarns konvergensprogram, og Rådets udtalelse[9] afspejles især i henstilling 1 nedenfor.

(18) På baggrund af resultaterne af Kommissionens dybdegående undersøgelse og denne vurdering har Rådet gennemgået Ungarns nationale reformprogram for 2012 og Ungarns konvergensprogram. Dets henstillinger under artikel 6 i forordning (EU) nr. 1176/2011 afspejles især i henstilling 1, 3, 4 og 5 nedenfor,

HENSTILLER, at Ungarn i perioden 2012-2013 tager skridt til:

1. at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud på en bæredygtig måde inden udgangen af 2012 ved at implementere budgettet for 2012 og mindske afhængigheden af engangsforanstaltninger. Efterfølgende at specificere alle de strukturelle foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og gøre tilstrækkelige fremskridt hen imod den mellemfristede budgetmålsætning, herunder at overholde udgiftsmålet, og at sikre tilstrækkelige fremskridt vedrørende overholdelse af gældsreduktionsmålet. De akkumulerede makroøkonomiske ubalancer bør mindskes, så den offentlige gældskvote bringes ind på en stabil nedadgående kurs

2. at revidere kardinalloven om økonomisk stabilitet ved at sætte de nye numeriske regler ind i en bindende mellemfristet budgetramme. Udvidelsen af det finansielle råds kompetencer bør fortsættes med henblik på at øge gennemsigtigheden i de offentlige finanser

3. at gøre beskatningen af arbejde mere beskæftigelsesvenlig for lavindkomstgrupperne ved at dæmpe virkningen af beskatningsændringerne i 2011 og 2012 på en bæredygtig og budgetneutral måde, f.eks. ved at omlægge dele af beskatningen til energiskatter og årlig skat på fast ejendom. Foranstaltningerne med henblik på at få kvinder ud på arbejdsmarkedet ved hjælp af en udbygning af børnepasnings- og førskolefaciliteter bør styrkes

4. at styrke arbejdsformidlingens kapacitet med henblik på at øge kvaliteten og effektiviteten af uddannelse, jobsøgningsbistand og individualiserede serviceydelser, særligt med hensyn til vanskeligt stillede grupper. Aktiveringselementet i de offentlige arbejdsprogrammer bør styrkes gennem effektiv uddannelse og jobsøgningsbistand. Den nationale strategi vedrørende romaernes integration bør gennemføres og integreres i andre politikker

5. at gennemføre foranstaltninger med det formål at mindske de administrative byrder. Det bør sikres, at de offentlige indkøb og lovgivningsprocessen understøtter fri konkurrence på markedet og sikrer stabile reguleringsmæssige rammer og et erhvervsvenligt miljø for finansielle og ikke-finansielle virksomheder, herunder udenlandske direkte investorer. Omkostningerne i forbindelse med overholdelse af skattelovgivningen bør reduceres, og der bør skabes stabile og retsbaserede rammer uden konkurrenceforvridning inden for selskabsbeskatning. De uberettigede restriktioner med hensyn til etablering af store detailbutiksarealer bør fjernes. Der bør inden for den nye innovationsstrategi etableres målrettede incitamentsordninger, som kan understøtte innovative små og mellemstore virksomheder

6. at forberede og gennemføre en national strategi for bekæmpelse af skolefrafald ved at sikre tilstrækkelig finansiering. Det bør sikres, at gennemførelsen af reformen af de højere uddannelser forbedrer adgangen til uddannelse for vanskeligt stillede grupper

7. at reformere det offentlige transportsystem for at gøre det mere omkostningseffektivt. Det grænseoverskridende elektricitetsnetværks kapacitet bør udvides, den nationale energimyndigheds uafhængighed sikres og de regulerede energipriser bør gradvist afskaffes.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

[1] EUT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

[2] EUT L 306 af 23.11.11, s. 25.

[3] COM(2012) 317 final.

[4] P7_TA(2012)0048 og P7_TA(2012)0047

[5] Rådets afgørelse 2012/238/EU af 26. april 2012.

[6] COM(2012) 68 final.

[7] SWD(2012) 157 final.

[8] Den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmet og ved hjælp af den i fællesskab aftalte metode.

[9] I henhold til artikel 9, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1466/97.