ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Nærværende direktiv tilstræber at tackle de resterende hindringer for fuldførelsen af det indre marked for naturgas, som skyldes manglende anvendelse af EU's markedsregler på gasrørledninger til og fra tredjelande. Ændringerne i dette direktiv vil sikre, at de regler, som gælder for gastransmissionsrørledninger, der forbinder to eller flere medlemsstater, ligeledes gælder for rørledninger til og fra tredjelande inden for Unionen. Det vil skabe sammenhæng i den retlige ramme inden for Unionen og forhindre konkurrenceforvridning på det indre energimarked i Unionen. Det vil ligeledes øge gennemsigtigheden og give retssikkerhed med hensyn til, hvilken retlig ramme der er gældende for markedsdeltagerne, herunder navnlig investorer i gasinfrastruktur og netbrugere.

Nærværende direktiv tilstræber at tackle de mulige resterende hindringer for fuldførelsen af det indre marked for naturgas, som skyldes manglende anvendelse af EU's markedsregler på gasrørledninger til og fra tredjelande. Ændringerne i dette direktiv vil sikre, at de regler, som gælder for gastransmissionsrørledninger, der forbinder to eller flere medlemsstater, ligeledes gælder for rørledninger til og fra tredjelande inden for Unionen , herunder medlemsstaternes territoriale farvande og eksklusive økonomiske zoner . Det vil skabe sammenhæng i den retlige ramme inden for Unionen og forhindre konkurrenceforvridning på det indre energimarked i Unionen. Det vil ligeledes øge gennemsigtigheden og give retssikkerhed med hensyn til, hvilken retlig ramme der er gældende for markedsdeltagerne, herunder navnlig investorer i gasinfrastruktur og netbrugere.
22.

opfordrer Kommissionen til at støtte følgende foranstaltninger, der kan øge SMV'ers deltagelse i forsvarsprojekter: — tildelingskriterierne for finansiering af samarbejdsprojekter under den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) bør også omfatte kriteriet om, at mindst tre virksomheder fra mindst to medlemsstater skal deltage. Det er vigtigt, at de foreslåede projekter virkelig er grænseoverskridende og bidrager til overvindelse af opsplitningen af EU's marked for forsvarsmateriel. Tildelingskriterierne bør give yderligere point til de konsortier, der involverer flere virksomheder og medlemsstater; — konsortier med et større antal deltagende SMV'er bør have forrang frem for sammenlignelige projekter med et lavt antal deltagende SMV'er; — opfordrer til, så vidt det er muligt, at knytte mindst et FoU-temaområde til SMV'er, sådan som allerede anvendt i offentlige udbud til forskningsforslag; — opfordrer til etablering af et stabilt kommunikationssystem til koordinering af fælles informationsforanstaltninger, der gennemføres af Kommissionens relevante tjenestegrene; en af de vigtigste fordele ved et sådant system er et enkelt kontaktpunkt for alle finansieringsmuligheder, herunder alle relevante EU-programmer inden for forsvarsområdet og for produkter med dobbelt anvendelsesformål. Det er vigtigt, at eksempler på bedste praksis offentliggøres ved hjælp af dette kommunikationssystem; — glæder sig over Kommissionens beslutning om at tildele en del af Den Europæiske Forsvarsfonds midler til SMV'er til projekter, der fremmer SMV'ernes grænseoverskridende deltagelse. Udvalget glæder sig over EU-støtten på højst 20 % af foranstaltningens samlede støtteberettigede omkostninger.
19.

støtter de foranstaltninger, der skal opmuntre parterne til at intensivere deres bestræbelser på at forbedre deres eksisterende kapacitet til at bekæmpe havforurening i området og gribe ind over for ulovlige menneskelige aktiviteter såsom smugling af migranter og ulovligt fiskeri. RU er også enig i, at der bør udvikles værktøjer med henblik på at forbedre bekæmpelsen af havforurening. Udvalget er bekymret over, at lokale og regionale økonomier af økonomiske årsager måske ikke vil være i stand til at opbygge en passende kapacitet;
53.

glæder sig over forslaget om, at programmer for europæisk territorialt samarbejde fritages for krav om anmeldelse af statsstøtte. RU har tidligere understreget, at den påkrævede indsats for at efterleve reglerne for statsstøtte i forbindelse med programmer for europæisk territorialt samarbejde er ude af proportioner med risikoen for konkurrenceforvrængning. Udvalget har også peget på de problemer, der er i forhold til restriktioner ved medfinansieringssatser og ansvarsordninger (da sådanne programmer involverer mere end en medlemsstat), og fremhævet den indbyrdes modstrid mellem samarbejdstankegangen og konkurrenceprincippet, og har derfor opfordret til, at det europæiske territoriale samarbejde falder helt uden for statsstøttereglerne, som det allerede er tilfældet for samarbejdsprogrammer forvaltet af Kommissionen (f.eks. Horisont 2020).
Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Et mobilt Europa — En dagsorden for en socialt retfærdig omstilling til ren, konkurrencedygtig og sammenbundet mobilitet for alle

COM(2017) 283 final

Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene — Commission Staff Working Document accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions — Europe on the Move: An agenda for a socially fair transition towards clean, competitive and connected mobility for all (foreligger ikke på dansk)

SWD(2017) 177 final

Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene — Towards clean, competitive and connected mobility: the contribution of Transport Research and Innovation to the Mobility package (foreligger ikke på dansk)

SWD(2017) 223 final

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer

COM(2017) 275 final

Forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 1999/62/EF om afgifter på tunge godskøretøjer for benyttelse af visse infrastrukturer for så vidt angår visse bestemmelser om afgifter på køretøjer

COM(2017) 276 final

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om interoperabilitet mellem elektroniske bompengesystemer og fremme af udvekslingen på tværs af landegrænser af oplysninger om manglende betaling af vejafgifter i Unionen (omarbejdning)

COM(2017) 280 final
30.

opfordrer Kommissionen til at støtte eksisterende platforme for samling af erfaringer, overførsel af viden og udveksling af erfaringer inden for energiudnyttelse af affald og udbredelse af velafprøvede løsninger samt yde den hermed forbundne tekniske og finansielle bistand, i lyset af at mange lokale og regionale myndigheder allerede har gennemført forskellige initiativer for at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse og støtte den cirkulære økonomi, der kan tjene som forbillede for andre;
7.

støtter med hensyn til beføjelsernes varighed Kommissionens forslag om, at det er berettiget at tillægge beføjelsen for ubestemt tid, fordi lovgiveren under alle omstændigheder har mulighed for at tilbagekalde en beføjelse på et hvilket som helst tidspunkt. At fastsætte denne varighed til fem år samt et krav om rapportering før den automatiske fornyelse ville betyde, at Kommissionen fem år efter vedtagelsen af dette forslag ville skulle aflægge rapport for hver enkelt retsakt, hvilket ville indebære en betydelig administrativ byrde.
33.

mener, at den indiskutable forøgelse af de unges uddannelsesniveau — gennem den stigende deltagelse i EU's programmer på områderne uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport, som i dag er sammenlagt under »Erasmus+«-programmets ramme — gør det endnu mere nødvendigt at tage fat på tiltag til at fremme overgangen fra uddannelse til arbejde og give unge mulighed for at erhverve nye færdigheder og forbedre deres beskæftigelsesegnethed både ved at bygge videre på lokale og regionale myndigheders allerede iværksatte initiativer på området (f.eks. ved hjælp af ESF) og gennem et tættere samarbejde mellem de berørte sektorer. På den måde kan man komme ud over det paradoks, at den bedst uddannede europæiske generation også er den, der har sværest ved at komme ind på arbejdsmarkedet og få kvalitetsbeskæftigelse. Endelig understreger udvalget, at en forbedring af de unges beskæftigelsesegnethed er helt afgørende for at bringe dem tættere på Den Europæiske Union og dennes værdier.
2.

minder om, at retsgrundlaget for Kommissionens direktivforslag — nemlig artikel 153 i EUF-traktaten — er omfattet af delt kompetence mellem Unionen og medlemsstaterne, og at nærhedsprincippet derfor finder anvendelse. Udvalget finder, at eftersom hensigten med Kommissionens forslag er at modernisere den eksisterende retlige ramme med henblik på at etablere fælles minimumsstandarder for politikker vedrørende balance mellem arbejds- og privatliv, er det nødvendigt, passende og hensigtsmæssigt med handling på EU-niveau. Udvalget bemærker i den forbindelse, at det af EUF-traktatens artikel 153 udtrykkeligt fremgår, at det retsinstrument, som skal anvendes til at fastsætte minimumsforskrifter, der skal gennemføres gradvist af medlemsstaterne, er direktivet, hvilket burde sikre, at en minimal grad af intervention gør det muligt at opfylde målene i forslaget. RU er enig i, at sådanne minimumsstandarder er særlig relevante i en kontekst med fri bevægelighed for arbejdstagere og fri udveksling af tjenesteydelser i EU's indre marked. Udvalget understreger dog, at EU's handling bør overlade størst mulig margin til individuelle og nationale beslutninger, da det er fast praksis, at dette område reguleres af arbejdsmarkedsparter både på europæisk og nationalt niveau. Regionerne og kommunerne har en dobbelt rolle som arbejdsgivere og som myndigheder;
er enig med følgende bemærkning i Kommissionens arbejdsdokument »Report on the Blue Growth Strategy Towards more sustainable growth and jobs in the blue economy«, SWD(2017) 128 final:

»Det ser generelt ud til, at forholdsvis få midler er blevet specifikt øremærket til prioriteterne i atlanterhavsstrategien i de forskellige operationelle programmer under disse fonde, samtidig med at der potentielt kan være betydelige midler til rådighed for tiltag og prioriteter, der ikke specifikt vedrører den havrelaterede sektor. Dette udgør en stor udfordring for de nationale og regionale forvaltningsmyndigheder. I modsætning hertil er midler fra Den Europæiske Hav- og Fiskerifond blevet øremærket til opfyldelse af atlanterhavsstrategiens mål«;
12.

At gå fra institutionel pleje til pleje og omsorg i lokalsamfundet indebærer også et paradigmeskifte med hensyn til personalet og dets kompetence. Fra at fokusere på medicinsk viden og medicinske professioner har overgangen til pleje, der i højere grad er baseret i lokalsamfundet, gjort behovet for sociale og pædagogiske kompetencer mere aktuelt. RU mener, at det er vigtigt, at det personale, der støtter de enkelte personer, har relevant viden i forhold til sine opgaver (artikel 4 i CRPD). At personalet besidder de rette kompetencer fremskynder ikke blot overgangen, men forebygger også, at der skabes nye institutioner. I flere lande mangler man personale med tilstrækkelige akademiske kompetencer. Et internationalt samarbejde og udveksling om dette kan være en metode til at øge tilgangen af personale med de rette kompetencer. RU anbefaler udvekslingsordninger kombineret med nye uddannelser på universitets- og gymnasieniveau for at lette overgangen. For at sikre tilgangen af veluddannet personale er der behov for planlægning og koordinering. RU fremhæver, at det er vigtigt, at en uddannelse for nye og omskolede medarbejdere indeholder viden om: menneskerettigheder, hvordan det er at leve med et handicap, hvordan det er at bo på institution samt viden om, hvordan man inddrager den enkelte i, hvordan han eller hun ønsker at få støtte. Det er ikke nogen nem overgang at gå fra at være vant til et liv på institution og derefter vænne sig til et liv i egen bolig og til at kunne træffe sine egne beslutninger. Der er risiko for, at personer bliver isoleret og/eller udstødt, når de skal tilpasse sig samfundet. Det er meget vigtigt, at man opfanger den enkelte, og at den pågældende får støtte af kompetent personale, som kan tage vare på hele personen og vedkommendes behov. Forskningen og vidensudviklingen på området har været positiv, frem for alt når det gælder psykiske og neuropsykiatriske handicap. Adgangen til og anvendelsen af videns- og evidensbaserede metoder er øget, både hvad angår medicinske og psykologiske behandlingsmetoder, men også når det gælder psykosocial støtte og kognitive hjælpemidler. I Sverige har der f.eks. i en årrække eksisteret nationale retningslinjer udsendt af Socialstyrelsen på flere områder såsom ved skizofreni og skizofrenilignende tilstande (8). Retningslinjerne indeholder vigtige anbefalinger om evidensbaserede metoder for sundhedsplejen og socialtjenesten. Socialstyrelsen har også udgivet en vejledning om arbejdsmetoder og generelle råd om personales og arbejdsgiveres fornødne viden og fornødne kompetencer for så vidt angår aktiviteter for personer med forskellige handicap (9) (10).
30.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at revisionen bekræfter, at der i mange lokale og regionale myndigheder mangler økonomiske, menneskelige og tekniske ressourcer til at gennemføre EU's miljølovgivning korrekt, og at især mindre kommuner ofte har begrænsede ressourcer til at udvikle deres egen tekniske ekspertise vedrørende kravene i lovgivningen. Det understreger derfor, at der er behov for større bistand fra EU-niveau, enten direkte eller ved at opmuntre medlemsstaterne til at yde bistand, så de regionale og lokale myndigheder kan samarbejde horisontalt (inden for medlemsstaterne og på tværs af grænserne) for at samle projekter, udveksle eksempler på god praksis og udvikle fælles processer og procedurer;
49.

Det Europæiske Regionsudvalg lægger vægt på, at de lokale og regionale myndigheder spiller en afgørende rolle for beskyttelsen og udviklingen af by- og landområder og den fælles arv og kan bidrage til det, der i 2030-dagsordenen kaldes »A Transformed World«, gennem en proaktiv indstilling og indsats for at: a) forbedre deres egen strategiske forvaltningskapacitet; b) fremme udviklingen af et krævende og bevidst civilsamfund; c) udvikle en integreret by- og landsplanlægning; d) fremme de økonomiske muligheder på lokalt plan med henblik på at skabe værdige arbejdspladser og social samhørighed; e) fremme regionale »planer/strategier« for bæredygtig udvikling ved at knytte de bæredygtige udviklingsmål sammen med de politiske mål, men også ved at revidere og ændre disse for at tackle udfordringerne for den bæredygtige udvikling og derigennem bidrage til udarbejdelsen af de nationale reformprogrammer; f) styre overgangen til en lavemissionsøkonomi og til resiliente byer og regioner; g) fremme udarbejdelsen af planer for bæredygtig bytrafik; h) anerkende og fremme kulturens rolle i den bæredygtige udvikling og udnytte den lokale kulturarv, kreativitet og mangfoldighed; i) gøre det lettere for de økonomiske, sociale og kulturelle aktører, universiteter og forskningscentre samt de enkelte borgere at deltage i udarbejdelsen af planer og initiativer for at opfylde de bæredygtige udviklingsmål, f.eks. i samarbejde med Det Fælles Forskningscenter under aktionen »Science meet Regions«; j) fremme uddannelsesprogrammer vedrørende bæredygtig udvikling i skolerne samt kulturelle aktiviteter, der skaber opmærksomhed omkring problemet med bæredygtighed; k) fremme inddragelsen af »indikatorer for retfærdig og bæredygtig velfærd« i udarbejdelsen af lovgivning og budgettekster på regionalt plan; l) etablere partnerskaber inden for rammerne af det decentraliserede udviklingssamarbejde;
1.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at europæiske regionalstatistikker er et vigtigt instrument i en målrettet politikplanlægning og et nyttigt værktøj for at fremme forståelsen af og kvantificere virkningen af politiske beslutninger i specifikke regioner. Disse statistikker anvendes til mange forskellige formål af en række offentlige og private brugere, herunder regionale og lokale myndigheder, og udgør et objektivt grundlag til støtte for beslutningsprocessen inden for mange offentlige indsatsområder, f.eks. SMV-støtte, innovationspolitik, uddannelse, arbejdsmarkedet, transport, turisme og maritime erhverv;
Uden at dette berører andre EU-retlige krav, skal medlemsstaterne sørge for, at offentligheden tidligt får reel lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af udkast til planer, jf. artikel 9, og vedlægge et resumé af offentlighedens synspunkter, når de forelægger Kommissionen deres udkast til integreret national energi- og klimaplan. I det omfang, at bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF finder anvendelse, skal høringer foretaget i henhold til dette direktiv anses for også at opfylde høringsforpligtelsen i henhold til denne forordning.

Uden at dette berører andre EU-retlige krav, skal medlemsstaterne sørge for, at offentligheden tidligt får reel lejlighed til at deltage i udarbejdelsen af udkast til planer, jf. artikel 9, og vedlægge et resumé af offentlighedens synspunkter, når de forelægger Kommissionen deres udkast til integreret national energi- og klimaplan. I det omfang, at bestemmelserne i direktiv 2001/42/EF finder anvendelse, skal høringer foretaget i henhold til dette direktiv anses for også at opfylde høringsforpligtelsen i henhold til denne forordning.

I betragtning af de lokale og regionale myndigheders politisk anerkendte rolle i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger for bæredygtig energi og under hensyntagen til Kommissionens mål om at sikre bedre regulering er de nationale myndigheder forpligtet til at inddrage de lokale og regionale myndigheder i planlægnings- og overvågningsarbejdet i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmæssige og politiske bestemmelser.
Støtteprogrammet for strukturreformer (»programmet«) blev oprettet med det formål at forbedre medlemsstaternes evne til at udforme og gennemføre vækstfremmende administrative reformer og strukturreformer, bl.a. gennem hjælp til at udnytte EU-fondene effektivt og virkningsfuldt. Støtte under programmet stilles til rådighed af Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat og kan dække en bred vifte af politikområder . Udvikling af solide økonomiske og samfundsmæssige strukturer, der sætter medlemsstaterne i stand til effektivt at absorbere chok og hurtigt komme på fode igen, bidrage r til økonomisk og social samhørighed. Gennemførelsen af institutionelle, administrative og vækstfremmende strukturreformer er et hensigtsmæssigt middel til at sikre en sådan udvikling.

Støtteprogrammet for strukturreformer (»programmet«) blev oprettet med det formål at forbedre medlemsstaternes evne til at udforme og gennemføre vækstfremmende administrative reformer og strukturreformer , der er nødvendige for gennemførelsen af EU-traktatens mål og direkte vedrører EU's kompetencer , bl.a. gennem hjælp til at udnytte EU-fondene effektivt og virkningsfuldt. Støtte under programmet stilles til rådighed af Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat. Udvikling af solide økonomiske og samfundsmæssige strukturer, der sætter medlemsstaterne i stand til effektivt at absorbere chok og hurtigt komme på fode igen, bør bidrage til økonomisk, social og territorial samhørighed. Lokal medbestemmelse i EU's strukturreformer, navnlig takket være de lokale og regionale myndigheder og arbejdsmarkedets parter, er en væsentlig forudsætning for, at programmet bliver vellykket.
49.

mener, at en sammenhængende tilgang baseret på tilsyn, rapportering og verifikation er meget vigtig for registreringen af de fremskridt, der gøres inden for den globale biodiversitetsramme efter 2020, og den regelmæssige status over gennemførelsen af dennes langsigtede mål. Dette bør gøres på samlet og befordrende vis med fokus på 1) at standse tabet af biodiversitet, 2) at genetablere biodiversitet og økosystemer, 3) at anvende og forvalte biodiversitet og økosystemer på en bæredygtig måde. Dette skal ske ved at forhindre indførelsen af og udrydde invasive fremmede arter, sætte en stopper for ulovligt drab på og handel med vilde dyr og føre tilsyn med og verificere indikatorerne for biodiversitet. Tilsynet, rapporteringen og verifikationen skal være så objektiv som mulig og baseret på den bedste tilgængelige forskning, så de kvantificerede virkninger kan tilskrives politikker og aktioner, fremskridt og resultater gøres synlige, og behovene for at foretage ændringer eller træffe yderligere tiltag identificeres;
40.

udtrykker bekymring over det foreslåede støtteprogram for strukturreformer. Eftersom forslaget bygger på EUF-traktatens artikel 175, der vedrører samhørighed, bør programmet begrænses til reformer, som styrker den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og har en europæisk merværdi. Programmet bør også indgå i en ny langsigtet EU-strategi for udvikling, der skal afløse Europa 2020-strategien og centreres omkring målene for bæredygtig udvikling. Der bør desuden gælde samme krav som for struktur- og investeringsfondene, for så vidt angå partnerskab og inddragelse af de lokale og regionale myndigheder i planlægningen og gennemførelsen af reformer. Endelig er udvalget modstander af, at der i rammeforordningen om struktur- og investeringsfonde gives mulighed for at overføre op til 5 % af bevillingerne til EU-fonde og finansielle instrumenter uden tilknytning til samhørighedspolitikkens mål, som for størstedelens vedkommende forvaltes direkte uden om de lokale og regionale myndigheder;
60.

fremhæver, at det meste plast i havene kommer fra Asien, og at kun 9 % plast genanvendes på verdensplan. På den baggrund mener udvalget, at der er et stort potentiale for at forbedre bæredygtigheden og sporbarheden i de globale forsyningskæder via gennemførelsen af EU's nye handelsstrategi »Handel for alle«, der har som mål at bruge handelsaftaler og præferenceprogrammer som løftestænger til at fremme bæredygtig udvikling rundt om i verden. Udvalget bifalder i den forbindelse Europa-Parlamentets forslag fra marts 2017 om et EU-flagskibsinitiativ for beklædningssektoren ( 2 ) og understreger, at initiativer af slags også vil afhænge af lokale og regionale myndigheders støtte til at fremme dem, og at de bør være retningsgivende for den lokale og regionale indsats inden for decentralt udviklingssamarbejde.
Medlemsstaterne fastsætter procedurer for inspektion af fiskerfartøjer under 100 bruttoton samt for fritidsfartøjer under 100 bruttoton for at sikre overholdelsen af de gældende krav i dette direktiv.

Medlemsstaterne fastsætter forenklede procedurer for inspektion af fiskerfartøjer under 100 bruttoton samt for fritidsfartøjer under 100 bruttoton for at sikre overholdelsen af de gældende krav i dette direktiv og i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet .
Det er derfor nødvendigt at sikre en omfattende og vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør kombineres med en åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre sammenhæng og konsistens i risikoanalyseprocessen.

Det er derfor nødvendigt at sikre en omfattende og vedvarende risikokommunikationsproces gennem hele risikoanalysen, som inddrager de ansvarlige for risikovurderingen og de ansvarlige for risikostyringen på EU-plan og på nationalt plan. Denne proces bør kombineres med en åben dialog mellem alle interesserede parter , herunder forbrugere og forbrugerorganisationer, for at sikre , at der tages højde for offentlighedens interesse, samt sammenhæng og konsistens i risikoanalyseprocessen.