KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 19.07.1995 
KOM(95) 405 endelig udg. 
Forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) 
om fastlæggelse af standardkvaliteten for ris 
(forelagt af Kommissionen) 

Begrundelse 
1. Indledning 
EF-markedet for ris er baseret på to store kategorier af ris, japonica-ris og indica-ris; de 
to kategorier afspejler to forskellige forbrugstraditioner. 
Denne tosidede markedsstruktur har i høj grad præget udviklingen i risdyrkningen. 
Som helhed er markedsligevægten tilfredsstillende. Den beskedne arealudvidelse i nogle 
medlemsstater er blevet udlignet af en produktionsnedgang, der skyldes en stadig 
hyppigere forekomst af tørkeperioder. 
Strukturoverskuddet af japonica-ris finder enten afsætning på traditionelle markeder i 
nærheden, dvs. i Middelhavsområdet, eller det anvendes til at opfylde EF's forpligtelser 
inden for fødevarehjælp. EF-produktionen af indica-ris giver forarbejdningsindustrien god 
mulighed for at forsyne sig fra flere råvarekilder. 
GATT-forpligtelserne indebærer først og fremmest, at der skiftes fra en ordning med 
"gulvpris", baseret på tærskelprisen, til en ordning med "loftpris", der supplerer den 
ordning med toldsatser, som følger af tarifikationen af de tidligere variable importafgifter. 
Endvidere reduceres denne told gradvis med 36% mellem 1995 og 2000. 
i. 
GATT-aftalen udgør eri ny udfordring for EF-risdyrkningen, der bliver udsat for en mere 
åben konkurrence og for de skiftende vilkår på verdensmarkedet; dette gælder både for 
landbrugsproduktionen og for industriforarbejdningen af uafskallet ris til afskallet ris. 
Det er Kommissionens opfattelse, at svaret på denne nye situation - også under 
hensyntagen til nødvendigheden af at undgå enhver konkurrencefordrejning som følge af 
det nye system, der blev indført i 1992 i kornsektoren - først og fremmest må være, at 
der sker en væsentlig nedsættelse af producentpriserne, ledsaget af foranstaltninger, der 
sætter EF-produktet bedre i stand til at konkurrere med det indførte produkt, hvad angår 
kvalitet. Endvidere vil EF-markedet blive udsat for øgede konjunkturudsving i priserne; 
derfor modsvarer den nuværende interventionsordning ikke de vilkår, der kan forventes 
fremover. Ordningen må ændres, så forvaltningsinstrumenterne bliver mere smidige og 
markedet mere flydende. 
2. Lavere producentpriser 
Den forventede nye markedsligevægt, hvad priserne angår, åbner for en lang række 
scenarier, men disse er utilstrækkelige, når der skal opstilles tal for, hvor meget 
producentpriserne må nedsættes, for at sektoren kan imødegå den konkurrence, som det 
indførte produkt vil frembyde efter toldnedsættelsen ifølge GATT-aftalen. Kommissionen 
anslår, at nedsættelsen kan komme til at ligge mellem et minimum på 15% (53 ECU/t) 
og et maksimum på 34% (119 ECU/t). Den finder, at det er uhensigtsmæssigt og unyttigt 
på nuværende tidspunkt at foretage en forudgående fastlæggelse alf den nedsættelse, der 
senere skal ske. Derfor vil det være formålstjenligt, at man vælger et mindstemål på 15% 
og iagttager udviklingen på markedet, navnlig priserne og de eventuelle tilførsler til 
intervention. 
3. Udligningsgodtgørelse 
De lavere producentpriser vil betyde, at afgrøden bliver mindre rentabel. Derfor bør der 
indføres en ordning med godtgørelser i producentleddet, så de nuværende indkomster kan 
opretholdes. Støttebeløbet bør fastsættes på grundlag af de agronomiske udbytter, der er 
konstateret i de forskellige medlemsstater, og det beløb, som priserne nedsættes med. 
3 
For at fastlægge basisudbyttet foreslås det, at man som referenceperiode anvender de tre 
sidste år (1992-1994), undtagen for Spanien og Portugal, for hvilke den mest 
repræsentative periode anses for at være de tre sidste år før tørken (1989-1991 for 
Portugal og 1990-1992 for Spanien), 
Gennemsnitsudbytter i t/ha: 
Italien Portugal Spanien Grækenland Frankrig Fr. Guyana 
5,82 4,74 6,35 7,48 5,29 7,41 
4. Maksimalt garantiareal 
Når der indføres en ordning med hektargodtgørelse som nævnt ovenfor, er det 
hensigtsmæssigt at fastsætte et maksimalt garantiareal, så der kan opretholdes 
produktionsmål, der er forenelige med markedsbehovet, og som gør det muligt at 
overholde de forpligtelser, der gælder ifølge GATT-aftalen for kommerciel udførsel. 
Det foreslås, at det maksimale garantiareal fastsættes på grundlag af treårsperioden fra 
1992-1994, undtagen for Spanien og Portugal, for hvilke den mest repræsentative periode 
anses for at være de tre sidste år før tørken (1989-1991 for Portugal og 1990-1992 for 
Spanien). 
Gennemsnitligt areal i ha: 
EF Italien Portugal Spanien Grækenland Frankrig Fr. 
^ Guyana 
396 607 228 034 32 884 89 711 18 731 23 500 3 747 
At det maksimale areal overholdes, skal sikres ved en støttenedsættelse af en sådan 
størrelse, at producenterne berøves lysten til arealudvidelse. Hvis Fællesskabets 
maksimale garantiareal (EFMG) i et høstår overskrides med indtil 5%, betyder hvert 
procentpoints overskridelse, at beløbet for godtgørelsen for det igangværende høstår 
nedsættes med 6 procentpoint. 
En overskridelse ud over 105% af EFMG medfører en yderligere støttenedsættelse i de 
medlemsstater, der har overskredet deres nationale maksimale garantiareal (NMG) med 
over 5%. 
9 
$. kvalitetspolitik 
De markedsmekanismer, der blev udformet, da den fælles markedsordning far ris blev 
oprettet, er ikke blevet ændret afgørende siden dengang. 
Eftersom GATT-aftalen betyder, at ordningen for samhandelen med tredjelande er blevet 
fornyet på en række punkter, har Kommissionen foretaget en gennemgribende 
undersøgelse af, om de foranstaltninger, der anvendes til markedsforvaltning, navnlig 
interventionen, stemmer overens med en handelsordning, der ikke længere er baseret på 
et system med importafgifter men på en fast toldsats. En sådan told kan på grund af sin 
art ikke absorbere udsvingene i verdenspriserne eller den skiftende udvikling i 
valutakurserne, således som importafgiften kunne. 
Det har været nødvendigt at tage hensyn til kravet om, at den fælles markedsordnings 
kvalitetsbestemmelser ændres, så kriterierne skærpes. Med andre ord mener 
Kommissionen, at der for EF-risproduktionen må følges en strategi, der fører til højere 
kvalitetsnormer. Der er en stigende efterspørgsel efter produkter af meget høj kvalitet og 
meget høj teknisk standard, og der konkurreres med indførte produkter, som ligger i den 
øverste ende af skalaen; derfor er det nødvendigt, at EF-produktionen genvinder 
konkurrenceevnen. Hele rissektoren, både dyrkningen og forarbejdningen, er stillet over 
for denne udfordring. 
Derfor finder Kommissionen, at det er nødvendigt at fremsætte forslag, der kan føre til 
en produktion af uafskallet ris af en kvalitet, der svarer til forsyningsbehovene for en 
forarbejdningsindustri, som nu er stillet direkte over for produkter fra tredjelande. 
Det er Kommissionens opfattelse, at de parametre, der er opstillet for standardkvaliteten 
ved intervention, skal skærpes, så de kommer til at svare til normerne for den produktion, 
som tredjelande eksporterer til EF-markedet. 
De tillæg og fradrag, der anvendes for interventionsprisen ved produktets overtagelse, bør 
spille en større rolle for markedsreguleringen; de skal afspejle og endog forstærke 
prishierarkiet for de forskellige riskvaliteter og-sorter. 
r 
Risefterspørgslen på EF-markedet er struktureret efter sort. Men især fordi støtten ikke 
er sortsbestemt, har EF-produktionen udviklet sig mod de mest produktive sorter på 
bekostning af nogle af dem, der er de mest efterspurgte på markedet. Kommissionen 
finder, at det er hensigtsmæssigt at foretage en markedsorienteret sortsstyring, og den 
foreslår korrektionsfaktorer, der er baseret på det agronomiske udbytte for de forskellige 
sorter i forhold til den mest produktive sort. 
Det er også Kommissionens opfattelse, at ordningen med godtgørelser skal anvendes som 
et redskab til sortsstyring af produktionen, dvs. sammenhængende med en kvalitetsstràtégi 
og en større hensyntagen til markedsefterspørgslen. 
6. Forebyggende intervention 
Siden den fælles markedsordning for ris blev indført, er interventionen kun blevet anvendt 
undtagelsesvis, nærmere betegnet i 1990,1991 og 1992, og kun for begrænsede mængder. 
Interventionen bør forblive en undtagelsesforanstaltning på et marked; den bør kun tjene 
som "sikkerhedsnet". Interventionsopkøb af ris er meget omkostningskrævende, og det 
kan være vanskeligt at oplagre produktet, fordi det meget let forringes. 
Som allerede nævnt bliver markedet udsat for vilkårene på verdensmarkedet, og der kan 
således frygtes store interventionstilførsler, fordi situationen på verdensmarkedet er så 
skiftende, hvilket i øvrigt i endnu højere grad gælder EF-markedet. 
Kommissionen finder, at interventionsmekanismen i sin nuværende udformning ikke er 
forenelig med den nye ordning for handelen med tredjelande, fordi selv en 
konjunkturbestemt udvikling på verdensmarkedet kan få virkninger på det EF-markedet 
og medføre (store) interventionsopkøb. 
For at undgå, at der således skal opkøbes store interventionsmængder, foreslår 
Kommissionen, at der indføres en ordning med forebyggende intervention i form af 
oplagring hos producenten i fire måneder; udgifterne afholdes af producenten, idet der 
udbetales et forskud på 60% af prisen. I dette tidsrum kan producenten søge mere 
fordelagtige afsætningsmuligheder på verdensmarkedet og sælge produktet, efter at 
interventionsorganet er blevet underrettet. I samme tidsrum kan Kommissionen på sin side 
sælge det produkt, der er anbragt under ordningen med forebyggende intervention, ifølge 
regler, der allerede er fastsat for salg af interventionsprodukter. 
Q 
Produktet skal således have været omfattet af forebyggende intervention, for at det kan 
leveres til interventionsorganets lager og overtages, og naturligvis for at de. kan opnås 
ret til udbetaling af restbeløbet. 
Ved en sådan fremgangsmåde kan interventionsordningen blive forenelig med de 
konjunkturbestemte og de cykliske udsving på verdensmarkedet. 
7. Ændring af imeryenupnsprdnjngen 
Kommissionen forbeholder sig ret til at foreslå andre foranstaltninger efter 
forvaltningskomité-proceduren, for at interventionen på ny kan komme til blot at tjene 
som sikkerhedsnet og kun blive anvendt i undtagelsestilfælde. Disse foranstaltninger, der 
skal svække interessen for interventionsmuligheden, skal også bidrage til, at markedet 
bliver mere flydende. 
Det vil blive foreslået: 
at betalingsfristen ved forebyggende intervention eller levering til 
interventionorganets lager fastsættes til fire måneder 
at interventionsperioden bliver begrænset til fire måneder (fra maj til august). 
8.1 forbindelse med reformen af den fælles markedsordning for ris er det hensigtsmæssigt 
at foretage en række justeringer af EF-forskrifterne og afskaffe nogle mekanismer, der har 
mistet deres aktualitet eller eventuelt aldrig er blevet anvendt. 
V. 
forslag til 
RÅDETS FORORDNING (EF) + 
af 
om fastlæggelse af standardkvaliteten for ris 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. ....... af .. 
den fælles markedsordning for ris1, særlig artikel 3, stk. 1, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og om 
ud fra følgende betragtninger: 
Interventionsprisen for uafskallet ris skal svare til en bestemt 
standardkvalitet; denne kvalitet blev fastlagt ved Rådets forordning (EØF) 
nr. 1423/76 af 21. juni 1976 om fastlæggelse af standardkvaliteten for ris 
og brudris2; 
som følge af udviklingen i efterspørgslen efter ris på EU-markedet og 
retningslinjerne for reformen af den fælles markedsordning bør 
standardkvaliteten på ny fastlægges under hensyn til både EU-produktionens 
kvalitetskendetegn og de mest repræsentative importkvaliteter; ud fra disse 
forhold og andre forhold i forbindelse med reformen af den fælles 
markedsordning bør kravene skærpes, og den i nævnte forordning fastsatte 
ordning bør udskiftes -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
EFT nr. L 
EFT nr. L 166 af 25.6.1976, s. 20. 
? 
Artikel 1 
Den standardkvalitet for uafskallet ris, for hvilken mterventionsprisen 
fastsættes, bestemmes således: 
a) ris, lugtfri, af sund sædvanlig handelskvalitet 
b) vandindhold: 13,00% 
c) udbyttet ved forarbejdning til sleben ris fastsættes til: 
72 vægtprocent i totalt udbytte 
63 vægtprocent hele korn (med en tolerance på 3 % med hensyn 
til studsede korn), heraf vægtprocent korn af sleben ris, som 
ikke er af fejlfri kvalitet: 
- kridtagtige korn 1,50% 
- •* korn med røde riller 1,00% 
plettede korn 0,50% 
skjoldede korn 0,25% 
gule korn 0,02% 
ravfarvede korn 0,05%. 
Artikel 2 
Med henblik på anvendelsen af denne forordning er riskorn, som ikke er af 
fejlfri kvalitet, defineret i bilaget, 
Artikel 3 
Forordning (EØF) nr. 1423/76 ophæves. Henvisninger til den forordning 
betragtes som henvisninger til denne forordning. 
Artikel 4 
Denne forordning træder i kraft den 1. september 1995. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i 
hver medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
3 
Tj«lhàûiî°\ *?i kors og brudne mt& ikke er ai' fejfâra k*r.nu"tet 
A. Hele korn: 
Korn, hvoraf —. uafhxngigt af hven forarbejdningstrins v»xriïge kendetegn ™ hojest en del 
af tanden er fjernet. 
B. -Studsede korn: 
Korn, hvoraf hele tanden er fjernet. 
C. Knuste korn eller brudris: 
Riskom, hvoraf en del oven for tanden er fjernet; brudris omfatter: 
— grov brudris (dele af kom, hvis længde udgør halvdeles eller derover af kornet, men ikke 
hele komet), 
— mcltcrafin brudris (dele af korn, hvis længde udgør en fjerdedel eller derover af kornet, 
men hvis størrelse ikke nir mindstcstørrelscn for grov brudris), 
— fin brudris (<We af kom. hvis længde udgør mindre end en fjerdedel af kornet, men som 
ikke passerer gennem ro hårsigte med en maskestørrelse på 1,4 mm), 
— brudstykker (små splinter eller smådele af kom, som passerer gennem en hånigte med en 
maskestørrelse på 1,4 mm; kom, som er spalter pi langs, anses tom brudstykker). 
D. Grønne kom: 
Kom, som ikke er modnet helt. 
E. Kom med naturlige misdannelser: 
Som naturlige misdannelser anses alle arvelige eller ikke-arveligc deformcringsr i forhold til 
tortens typiske morfologiske karakteristika. 
F. Kridtagtige kom: 
Kom, hvis overflade for mindst trje fjerdedeles vedkommende har et («gennemsigtigt og mel-
agtigt udseende. 
G. Kom med røde riller; 
Kom, tom udviser røde længderillcr, som er rester af sølvhinden og hvis farve kan være af ' 
forskellig styrke og nuance. 
H. Plettede korn: 
Kom, som udviser en lille, nøje afgrænset cirkelrund plet af mørk larve og af mere eller mindre 
regelmæssig form; som plettet anses endvidere alle korn, som har svage sorte og flade riller. 
Rillerne og pletterne mi ikke udvise nogen gul eller mørk aura. • 
!.. Skjoldede korn: 
. Kom, på hvilke der på et begramset område af overfladen er indtrådt en tydelig ændring af 
den normUe farve. Pletterne kan være af forskellig farve (sort-agtigc, rødlige, brune etc) 
' tom pletter anset endvidere alle dybe tone riller. Udviser pletterne en intensiv og påfaldtndf 
forvnlog (sort, rosa, rødbrun) og er de e^tidere lige tå stora som dier større end halvdelen 
af korneroe, skal disse anses tora gule kom. 
J. Gule korn: 
So» gule antes alle kom, hvis naturlige farve har ændret afc helt eller delvist på anden måde 
cM ^tørring, og som nwajttag^ . 
X Ravfarvedc kom': 
, Som ravfanrct anset alle kom, som udviser en ensartet. 1er og genegel fatyggnAiwr, «~i iVh» 
skyldes tørring. Ved denne faiveamdxiiig «mac^ komerae m ^ -. 
\t> 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 405 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-95-444-DA-C 
ISBN 92-77-92834-4 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg