BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

Denne afgørelse omhandler anvendelsen af et beløb på 1 651 834 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (herefter benævnt "fonden") efter et jordskælv i Grækenland. Dette beløb vil blive fuldt ud finansieret ved hjælp af de 50 000 000 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger, der allerede er opført på 2016-budgettet, og et ændringsbudget er derfor ikke påkrævet.

2.OPLYSNINGER OG BEGRUNDELSE

Den 5. februar 2016 modtog Kommissionen en ansøgning om finansiel bistand fra fonden i forbindelse med en naturkatastrofe i Grækenland (et jordskælv, der ramte regionen De Joniske Øer, særlig øerne Lefkada og Kefalonia), som fandt sted den 17. november 2015. Kommissionen har foretaget en grundig gennemgang af denne anmodning i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 af 11. november 2002 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (herefter benævnt "forordningen"), særlig artikel 2, 3 og 4. De vigtigste elementer i vurderingerne gennemgås nedenfor.

(1)Grækenland har indgivet dets anmodning om et finansielt bidrag fra fonden den 5. februar 2016, dvs. inden for fristen på 12 uger fra konstateringen af de første skader den 17. november 2015 (øen Lefkada). Ansøgningerne blev forelagt som "regional naturkatastrofe", jf. artikel 2, stk. 3, i forordningen. Efter en anmodning fra Kommissionen blev der forelagt ajourførte oplysninger den 9. marts 2016.

(2)Grækenlands anmodning indeholdt et ønske om et forskud på de forventede bidrag fra fonden. Efter en foreløbig vurdering af anmodningerne konkluderede Kommissionen, at betingelserne i forordningens artikel 4a var opfyldt.

(3)Ved Kommissionens afgørelse C(2016) 1772 d. 18. marts 2016 blev der tildelt et forskud på 164 798 EUR svarende til 10 % af det forventede finansielle bidrag fra fonden.

(4)Ifølge de græske myndigheders vurdering andrager det samlede direkte skadesomfang 65 919 000 EUR. Den 9. marts 2016 fremsendte de græske myndigheder en ajourføring af anmodningen, hvor det samlede direkte skadeomfang steg til 66 073 345 EUR. Det ajourførte skadesbeløb udgør 2,1 % af det regionale BNP for den berørte NUTS 2-region De Joniske Øer (3 137 mio. EUR baseret på tal fra Eurostat fra 2014 for EL62) og ligger dermed over tærsklen på 1,5 % af det regionale BNP, der er fastsat i forordningen, som berettiger til betegnelsen regional naturkatastrofe.

(5)De samlede direkte skader danner grundlaget for bestemmelsen af det finansielle bidrag fra fonden. Det finansielle bidrag må udelukkende anvendes til nødhjælps- og genopretningstiltag som omhandlet i forordningens artikel 3.

(6)Hvad angår virkningen og konsekvenserne af katastrofen, ramte en række katastrofale jordskælv, der nåede op på 6,1 på Richter-skalaen, Lefkada om morgenen den 17. november 2015. Der blev også registreret skader i de nordlige dele af Ithaki og Kefalonia. Adskillige efterskælv fulgte efter jordskælvet. To mennesker mistede livet og otte personer blev såret. Ifølge eksperter i seismologi fik jordskælvet øen Lefkada til at bevæge sig 36 cm mod syd. Det græske driftscenter for civilbeskyttelse blev strakt aktiveret og midlertidige boliger, husly og fødevarer blev fremsendt til den berørte befolkning. Jordskælvet skadede 120 boliger, hvoraf 20 blev betragtet som uegnet til beboelse. Desuden blev der indberettet omfattende skader på lokale og kommunale infrastrukturnetværk, private og offentlige bygninger (herunder det lokale hospital) og andre infrastrukturer (havne, biologiske netværk), men også på kulturelle seværdigheder (især kirker). Jordskred begravede og ødelagde nogle af de vigtigste strande på øens vestlige del.

(7)Omkostningerne til nødhjælpstiltag, som er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 3, stk. 2, er af de græske myndigheder blevet anslået til 52,374 mio. EUR og fordelt på forskellige typer tiltag. Den største andel af omkostningerne vedrører transportsektoren og beløber sig til 38 mio. EUR. Den næststørste andel af omkostningerne vedrører beskyttelsen af kulturvarv og beløber sig til 7 mio. EUR.

(8)Den ramte region er "en mindre udviklet region" under de europæiske struktur- og investeringsfonde (2014-2020). De græske myndigheder har ikke tilkendegivet over for Kommissionen, at de agter at omfordele midler fra ESI-fondsprogrammet til genopretningstiltag.

(9)Hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivning om forebyggelse og forvaltning af katastroferisici, pågår der i øjeblikket ingen overtrædelsesprocedure. Grækenland, der er et af de lande i Europa, som har størst seismisk aktivitet, har søgt at skabe en ramme for forebyggelse og forvaltning af katastroferisici. Den første græske lovgivning om jordskælv (EAK-2000) trådte i kraft i 1959 og har gennemgået flere ændringer. Loven blev i 2003 suppleret med et nyt kort over risikozoner for jordskælv. Organisationen for jordskælvsplanlægning og -beskyttelse (OASP) er et offentligretligt organ og henhører under ministeriet for infrastruktur, transport og netværk, der søger at begrænse de ødelæggende virkninger af jordskælv.

(10)På datoen for indgivelse af anmodningen var Grækenland ikke genstand for en overtrædelsesprocedure vedrørende EU-lovgivning med relation til denne naturkatastrofes art.

(11)Ifølge de græske myndigheder er der ingen forsikringsdækning af de tilskudsberettigede omkostninger.

3.VIRKNINGER FOR BUDGETTET

Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020, særlig artikel 10, giver mulighed for at anvende Den Europæiske Unions Solidaritetsfond inden for et årligt loft på 500 000 000 mio. EUR (2011-priser) ud over lofterne for de relevante udgiftsområder i den finansielle ramme. Betingelserne for at modtage støtte fra fonden er beskrevet i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 som ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 661/2014 af 15. maj 2014 om oprettelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond. Punkt 11 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning(IIA) opstiller betingelserne for anvendelse af fonden.

Eftersom solidaritet var den helt afgørende begrundelse for at oprette Solidaritetsfonden, mener Kommissionen, at støtten fra fonden bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der ligger over tærskelværdien for mobilisering af fonden i forbindelse med "større naturkatastrofer" (dvs. 0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2011-priser, idet det laveste af beløbene anvendes), ifølge tidligere praksis bør medføre en højere støtteintensitet end skader op til tærskelværdien. De satser, der hidtil er blevet anvendt til beregning af tildelingerne til større katastrofer, er 2,5 % for de samlede direkte skader under tærskelværdien og 6 % for skader over tærskelværdien. For regionale naturkatastrofer og naturkatastrofer, der godtages i henhold til bestemmelsen om "nabostater", er satsen på 2,5 %.