ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM ( 84) 502 
 
 
 
Vol. 1984/0202 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the openi ng to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Community and the European Atomic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), this f ile is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februar 198 3 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 vom 27 .9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 502 endelig udg
Bruxelles, 18 september 1984
SAMARBEJDE PÅ FÆLLESSKABSPLAN OM  
SUNDHEDSMÆSSIGE PROBLEMER
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet
KOM(84) 502 endelig udg

-  2 - C oh fol
Da ministrene for sundhedsanliggender senest mødtes i 1978, nåede de til  
enighed om, at der skulle indledes et arbejde på de to vidtrækkende om­
råder sygdomsforebyggelse og udgifter til sundhedspleje, med det formål  
at udveksle erfaringer og udvikle ideer til samarbejde inden for Fælles­
skabet. Der blev opstillet et budget, og arbejdet er skredet frem i form  
af undersøgelser, ekspertmøder, konferencer osv. (Bilag I). Der er etab­
leret et nært samarbejde med Verdens-Sundhedsorganisationen, Europa-  
Rådet, andre internationale organer samt de kompetente nationale myndig­
heder.
Samtidig har Europa-Parlamentet gentagne gange fremdraget spørgsmål ved­
rørende folkesundheden gennem beslutninger, debatter og forespørgsler.
Af særligt behandlede emner kan nævnes narkotika, tobak, alkohol, organ­
transplantation, infektionssygdomme,  tandhygiejne, helbredskort og sund­
hedspolitik. Parlamentets interesse går sammenfattende i retning af at  
sikre en bedre beskyttelse af individet, både som borger og som patient.
Optagetheden af disse spørgsmål kom yderligere til udtryk ved at Det euro­
pæiske Råd på topmødet i Fontainebleau nedsatte et ad hoc-udvalg, og der­
med tilkendegav, at det var yderst vigtigt, at Fællesskabet levede op til  
den europæiske befolknings forventninger. At disse forventninger omfatter  
spørgsmålet om sundhed fremgik tydeligt af resultaterne af den offentlige  
meningsmåling i Fællesskabet i 1983. I spørgsmålet om velfærd satte ikke  
mindre end 58% sundheden på førstepladsen, og 81% placerede den blandt de  
tre vigtigste af en række aspekter omfattende familie, omgangskreds, penge  
og fritid.
På topmødet i Fontainebleau gav Det europæiske Råd ligeledes sin tilslut­
ning til den arbejdsplan vedrørende social tryghed, som er indeholdt i  
Fællesskabets sociale handlingsprogram på mellemlang sigt. Rådet var enigt  
i, at medlemsstaterne skulle undersøge de midler, der anvendes til at kon­
trollere udgifterne i forbindelse med sundheden, samt foranstaltningerne  
med henblik på et samarbejde inden for sundhedssektoren. Formålet med den­
ne meddelelse er at skabe grundlaget for udviklingen af et sådant samar­
bejde.
Kommissionen er af den opfattelse, at der er tre områder inden for folke­
sundheden, nemlig narkotikamisbrug, rygning og infektionssygdomme, hvor et  
samarbejde mellem medlemsstaterne og en forenet indsats på fællesskabsplan  
er mulig og bør prioriteres højt.

- 3 -
Misbrug af illegale narkotiske stoffer
I de seneste år har der været en markant stigning i brugen af illegale nar­
kotiske stoffer, og i alle medlemsstater er der tegn på, at især antallet  
af heroinmisbrugere er steget. I nogle større og mindre byer rapporteres  
der om et problem med narkotikamisbrug, der ikke var åbenbart for blot få  
år siden; i andre byer tyder de foreliggende oplysninger på en tidobling i  
løbet af de seneste ti år. Heroinmisbrug har fået nærmest epidemisk karak­
ter. Hertil kommer en stigende bekymring over medicinmisbrug og sniffing  
samt over udbudet og brugen af kokain.
Heroinforbrugets epidemiologiske karakter er ændret væsentligt. Tidligere  
berørte det mest yngre voksne mennesker, og almindeligvis var der tale om  
en gradvis tiltagende brug af en række forskellige stoffer, der kulminerede  
i afhængighed af hårde narkotiske stoffer. Nu har man eksempler på, at  
heroin bruges af skolebørn og helt unge mennesker, og at det kan være det  
første af mange forskellige stoffer, der prøves. De umiddelbare og mere  
langsigtede helbredsmæssige og sociale følger af disse unge menneskers  
brug af narkotika giver anledning til den største bekymring. Meget tyder  
på, at jo yngre et barn er, når det regelmæssigt kommer i kontakt med nar­
kotika, jo større sandsynlighed er der for, at det får problemer, der er  
knyttet til stofmisbrug. Disse problemer er af alvorlig art og medfører  
død, kronisk sygdom og sociale funktionsforstyrrelser. Pludselige døds­
fald og dødsfald som følge af sygdomme, der skyldes misbruget, er hyppige,  
og alvorlige infektionssygdomme er almindeligt forekommende. Sammenhængen  
mellem narkotikamisbrug og kriminalitet, prostitution og social og økono­
misk nød er velkendt, omend man bør være forsigtig med at generalisere  
for så vidt angår spørgsmålet om årsag og virkning.
En medvirkende årsag til heroinmisbrugets nuværende epidemiske karakter er,  
at der i de seneste år er kommet stadig mere af dette stof på markedet. I  
rapporter understreges det gang på gang, at heroin af en højere kvalitet  
nu er meget lettere tilgængelig end for 5 år siden. Officielle statistikker  
over beslaglæggelser af narkotika er udtryk for, at der er stigende mængder,  
i omløb. Beslaglæggelserne er tiltaget betydeligt, men det må erindres, at  
de beslaglagte og tilintetgjorte mængder udgør en ukendt og muligvis falden­
de del af den samlede mængde.

- 4 -
En verdensomspændende kontrol med forsyningerne tilstræbes via FN-organer;  
i Europa suppleres disse af The Cooperation Group to Combat Drug Abuse and  
Illicit Trafficking in Drugs (Pompidon-gruppen) .  Det stigende udbud af  
heroin overalt i Fællesskabet er imidlertid et bevis på at det, trods de  
bestræbelser, der er udfoldet af medlemsstaternes told- og politimyndig­
heder, ikke i tilstrækkelig grad har været muligt at dæmme op for misbruget  
af hårde stoffer gennem kontrol med forsyningerne. De pågældende foran­
staltninger kunne gøres mere effektive ved et øget samarbejde mellem told­
myndighederne inden for Toldunionen. Kommissionen støtter i forvejen dette  
samarbejde, navnlig inden for rammerne af konventionen af 7. september  
1967 om gensidig bistand. En yderligere skærpelse af forholdsreglerne mod  
illegal narkotikahandel ville kunne ske i medfør af Toldsamarbejdsrådets  
internationale konvention om gensidig bistand (Nairobi, 9. juni 1977). Disse  
spørgsmål ville kunne tages op af ad hoc-udvalget som led i dets overvej­
elser om at se nærmere på foranstaltningerne til bekæmpelse af narkotika­
misbrug.
Regulerende og begrænsende foranstaltninger til kontrol med forsyningerne  
kan imidlertid ikke alene føre til kontrol af narkotikamisbrug, og dertil  
svarende bestræbelser på at begramse efterspørgslen er nødvendige. I dag  
lægges der i stadig højere grad vægt på primær forebyggelse og på aktivi­
teter til forebyggelse af unge menneskers begyndende og regelmæssige mis­
brug af narkotika. Kontrol med efterspørgslen kræver en anden form for sam­
arbejde, som falder ind under sundheds- og undervisningsmyndighedernes an­
svarsområde. Formålet er at udvikle præventive strategier, der bygger på  
undervisningsprogrammer for de implicerede faglige grupper, offentligheden
- specielt forældre til mindre børn - og børnene selv. Det videre sigte er  
at skabe et klima, hvor brug af narkotika ikke hører hjemme. Ud fra et epi­
demiologisk perspektiv kan man opstille den teori, at stofmisbrugeren for­
leder andre til at bruge narkotika og derved bidrager til et øget forbrug
af narkotika. Udtrykket "heroin-epidemi" bruges hyppigt og er udtryk for, at  
dette begreb er accepteret. Ved at sammenligne brugen af heroin med ud­
bredelsen af en smitsom sygdom definerer man problemets rumlige dimension  
samt behovet for et fælles engagement med henblik på at skabe en norm, der  
afholder børn og unge fra et bruge narkotika på grundlag af den enkeltes  
frie valg og egen ansvarsfølelse. Til det formål kan man tænke sig forskel­
lige fremgangsmåder på makroplan - dvs. rettet mod befolkningen som helhed
- og på mikroplan rettet mod afgrænsede subgrupper, både blandt de truede og  
blandt de behandlende.

- 5 -
På makroplan er der behov for en bedre koordinering af oplysningskam­
pagner, der ikke kun på en saglig måde infornerer om de skadelige virk­
ninger af narkotika, men som også gør rede for, hvad man ved om motiva­
tionerne for brug af narkotika, og for, hvorledes man kan modarbejde dis­
se motiverende faktorer. I den forbindelse er mediernes medvirken af over­
ordentlig stor betydning både for informationsspredningen og for at undgå  
maskeret propaganda for narkotika. Det er endvidere nødvendigt, at de be­
skæftigede i sundheds- og undervisningssektoren modtager oplysning i løbet  
af deres uddannelse og har opmærksomheden rettet imod den fortsatte udvik­
ling af problemerne i forbindelse med narkotika.
På mikroplan bør foranstaltningerne tage sigte på samarbejdet mellem for­
ældre og skolernes personale og mellem forældre, personale og de unge i  
andre miljøer og organer i samfundet. Formålet med sådanne foranstaltning­
er skulle være at skabe et klima, hvor børn og unge mennesker med støtte  
i medierne afholdes fra at bruge narkotika af deres kammerater såvel som  
af forældrene, skolen og samfundet. På fællesskabsplan bør foranstaltning­
erne tjene til at understøtte og forbedre eksisterende nationale program­
mer, og de kunne gennemføres i form af en række pilot- eller demonstrations­
projekter, med udveksling og sammenligning mellem forskellige rammeomgivel­
ser i medlemsstaterne.
På mikroplanet befinder sig også de særlige behov hos de ansatte i sund­
hedssektoren, der er beskæftiget med behandlingen af notoriske narkotika­
misbrugere, og behovene hos de socialrådgivere, der er beskæftiget med re­
socialisering af "sociale tilfælde", herunder af personer, der er dømt for  
kriminelle forhold. Den nuværende situation er kendetegnet ved umådelig  
store forskelle i den fulgte praksis, samt ved splittethed og isolation,  
der fører til hyppige udtryk for håbløshed eller terapeutisk nihilisme.
Ikke kun er behandlingen af og tilsynet med narkotikamisbrugeren et af de  
vanskeligste problemer både i medicinsk og social henseende, men situa­
tionen forværres af mangel på viden om og fejlagtig forståelse af de for­
skellige fremgangsmåder i medlemsstaterne. Der må derfor skabes bedre mu­
ligheder for møder mellem og udveksling af det implicerede personale, især  
med henblik på en vurdering af forskellige behandlingsmetoder og praksis  
for tilsynet med patienterne. Dette ville sætte det behandlende personale  
i stand til at yde et mere velfunderet bidrag til udformningen af en poli­
tik og til samfundsbaserede foranstaltninger.
Endelig er der - både på makro- mikroplan - behov for bedre oplysning.
Denne er nødvendig for at følge tendenserne i brugen af narkotika,  
vurdere foranstaltningernes effektivitet og skabe grundlag for en bevidst-

-  6 -  j
hed i samfundet. Der findes forskellige kilder til oplysninger, men disse  
er som regel ikke blevet udviklet og udnyttet i, tilstrækkelig grad. Foran­
staltningerne på begge planer forudsætter oplysninger med henblik på plan­
lægning, gennemførelse og vurdering; sådanne oplysninger er imidlertid ik­
ke disponible i øjeblikket.
Narkotikamisbrug er et gammelt problem, som der ikke findes nogen løsning  
på, og hvor den eneste politik er opdamning og årvågenhed. Virkningerne af  
foranstaltninger til at reducere efterspørgslen vil være latente i flere  
år, før de slår mærkbart igennem. Samarbejdet på fællesskabsplan må være  
permanent og imødekomme medlemsstaternes behov,' hvis der skal opnås resul­
tater.
(
Sygdomme forårsaget af rygning !
Det er videnskabeligt bevist, at de fleste tilfælde af lungecancer og kro­
nisk bronkitis skyldes cigaretrygning, og at cigaretrygning sættes i for­
bindelse med et øget antal koronar-lidelser og flere andre cancertyper.  
Endvidere er der visse tegn på, at børn af foraldre, der ryger, har flere
i
thorax-lidelser,  og at der er en øget risiko for lungecancer hos ikke-rygen-  
de hustruer til mandlige rygere.
Problemet er blevet kvantificeret på forskellige måder. I en nyligt of­
fentliggjort beregning anslås det, at dødsfald Ipå grund af lungecancer hos  
cigaretrygende mænd er 11 gange hyppigere end hos ikke-rygere, og at den  
generelle dødsrisiko på det nærmeste fordobles.; I Det europæiske Fælles­
skab beregnes antallet af dødsfald på grund af lungecancer fortsat at stige  
i løbet af de næste 10 år i alle medlemsstater med undtagelse af Det for­
enede Kongerige. I alt forventer man mere end ån million dødsfald på grund  
af lungecancer før år 2000. ;
Cigaretrygernes vaner har ændret sig væsentligt i de seneste 10 år og vari­
erer fra én medlemsstat til en anden. I almindelighed ryger mænd med en  
højere uddannelse eller i ledende stillinger nu mindre, kvinder mere, og  
yngre voksne fortsat meget. Der har været et markant fald i det samlede  
forbrug i én medlemsstat og lignende fald i andre lande, f.eks. Norge, 
Sverige og USA, hvilket er et godt bevis på effektiviteten af foranstalt­
ningerne mod rygning. Undersøgelser af dødeligheden hos læger giver et godt  
bevis for de betydelige fordele i form af nedsat dødelighed, der er ved at  
holde op med at ryge.

7
Foranstaltningerne til fremme af ikke-rygning antager en række forskel­
lige former. Ligesom ved narkotikamisbrug er det klart, at sundhedsop­
lysning af den enkelte med henblik på at begrænse behovet er væsentlig.
Men for at den skal blive så effektiv som muligt, må den understøttes  
af andre foranstaltninger. Også her er det et spørgsmål om at skabe et  
klima, hvor det er naturligt, at der ikke ryges, snarere end et klima,  
der accepterer eller tolererer rygning, og som ansporer unge mennesker  
til at eksperimentere og efterligne. Hvilke foranstaltninger der kan træf­
fes, er vist i bilag II, med angivelse af dem, der allerede er indført i  
medlemsstaterne.
I de seneste par år har alle medlemsstaterne foretaget sig noget, og nogle  
er nu begyndt at udvikle en række foranstaltninger eller et handlingspro­
gram. Målet må være at man begynder at koordinere disse foranstaltninger  
med henblik på at undgå modstridende interesser og forvirring hos de unge,  
som nu i stadig større udstrækning rejser vidt omkring i Fællesskabet i  
forbindelse med studier og ferie. Målsætningen må være at nedsætte det nu­
værende rygeniveau hos voksne og at afholde børn og unge fra at tillægge 
sig denne vane.
Erfaringerne viser, at dette ikke er urealistisk. Rygeniveauet hos grup­
per af mænd med højere uddannelse er nu mindre end halvt så højt som hos  
andre grupper. Hvor koordinerede programmer har været henvendt til unge  
mennesker, er rygefrekvensen faldet i en sådan grad, at man kan forvente  
fremtidige generationer af ikke-rygere. Hertil kommer, at man har opnået  
disse ændringer ved at påvirke det personlige valg og ansvarsfølelsen, og  
ikke gennem restriktioner. Samarbejdet på fællesskabsplan bør støtte med­
lemsstaternes foranstaltninger på de områder, der er nævnt i bilag II. I  
samarbejdet må man være opmærksom på, at ikke alle medlemsstater er nået  
lige langt i kampen mod rygning, og at de derfor ikke vil være i stand til  
at gå frem i samme takt. Et samarbejde inden for Fællesskabet ville være  
et incitament, og enighed om fælles målsætning og metoder ville bidrage  
til at overvinde mange af vanskelighederne.
Bekæmpelse af infektionssygdomme
Sygdomme der har forbindelse med narkotikamisbrug og rygning udgør et sta­
digt større problem. I modsætning hertil anses infektionssygdommene for  
at være gået tilbage til et mindre betydningsfuldt niveau. Som en bred  
generalisering er dette korrekt, men kun set i et historisk perspektiv.
I de seneste år har der været en række tilfælde, hvor der både fra offent­
lig og fra faglig side er givet udtryk for bekymring. Medens man i de senes

-  8 -
10 år har været vidne til udryddelsen af kopper som et resultat af en koor­
dineret, verdensomspændende indsats, har man samtidig fortsat haft problemer  
i medlemsstaterne på grund af f.eks. tuberkulose, mæslinger, røde hunde og  
kighoste, stigende hyppighed af seksuelt overførte infektioner og infektioner  
i mave-tarmkanalen, nyligt identificerede problemer som f.eks. legionærsygdom  
og AIDS (erhvervet immun-defekt-syndrom) samt potentielle problemer som følge  
af øget rejseaktivitet og turisme. Forskningen beskæftiger sig for tiden med  
den mulige rolle, som agenser, der kan overføres, spiller i forbindelse med  
visse neurologiske og neoplastiske sygdomme, og der sker en betydelig forsk­
ningsinvestering i fremstillingen af nye vacciner.
Vaccination mod almindelige børnesygdomme har allerede længe fundet sted i al­
le medlemsstater, og gældende praksis fremgår af bilag III. Der er væsentlige  
forskelle med hensyn til, hvad der kræves, anbefales og er til rådighed. De  
nuværende politikker er mindst hensigtsmæssigt udformet og gennemført for så  
vidt angår de nyere programmer mod røde hunde og mæslinger. Resultatet er, at  
dækningsgraden varierer og effektiviteten mindskes.
Vigtigheden af at forebygge begge disse sygdomme er velkendt. Røde hunde i de  
tidlige stadier af graviditeten øger risikoen for medfødte misdannelser be­
tydeligt. Mæslinger er ikke altid en harmløs sygdom, og materiale fra en med­
lemsstat viser, at der i 9% af tilfældene opstår øreinfektioner, i 7% kompli­
kationer i luftvejene og i 0,3% hjernebetændelse. Disse komplikationer fører  
ofte til hospitalsindlæggelse.
På grund af den medicinske og økonomiske betydning af mæslinger satte man sig  
i USA i 1978 det mål at eliminere indenlandsk overførsel af infektionen. Det  
primære element i elimineringsstrategien var at opnå og opretholde et højt Im­
munitetsniveau hos skolebørn. Dette har givet så gode resultater, at 97% af de  
børn, der begyndte skolen i efteråret 1981 viste tegn på immunitet. Som et re­
sultat heraf indberettedes der i 1982 kun ca. 1700 tilfælde af mæslinger, dvs.  
mindre end 3% af det samlede antal i 1977. Det er bemærkelsesværdigt, at kun  
19 ud af 199 tilfælde, som blev importeret i 1982, førte til sekundær overfør­
sel. Inspireret af USAs initiativ har Canada, Sverige og Finland givet udtryk  
for lignende hensigter. Situationen i Fællesskabet er, at antallet af mæslinge-  
tilfælde generelt er forblevet relativt højt, medens vaccinationshyppigheden  
er lav.
I 1982 meddeltes det efter et møde organiseret af Verdens-Sundhedsorganisation­
ens regionalkontor for Europa, at der kun er liden koordineret forebyggende  
politik blandt landene i regionen på grund af store forskelle i lovgivningen

- 9 -
og i foranstaltningerne til bekæmpelse af infektioner samt på grund af det  
forhold, at der hidtil ikke har været gjort forsøg på at vurdere effektivi­
teten af de forskellige bekæmpelsesforanstaltninger. Man tilsluttede sig  
konklusionerne fra et tidligere møde i 1981, hvori infektionernes generelle  
alvor og ganske særligt de økonomiske omkostninger, der er forbundet med  
disse, blev understreget.
Samarbejdet på fællesskabsplan bør sigte mod at føre WHO-initiativer ud i  
livet og udvide dem, hvilket ville hjælpe organisationens regionalkontor  
til at stimulere udviklingen i andre europæiske lande. Inden for Fælles­
skabet er der behov for et netværk af nationale og regionale centre med hur­
tig udveksling af informationer, kollektivt vedtagne definitioner og rappor­
teringsprocedurer, standardisering af materialer og testning samt fælles ud­
dannelses- og forskningsprojekter. En observation af langsigtede tendenser  
ville være værdifuld med henblik på at identificere områder, der kræver sær­
lig opmærksomhed og forskning. Vaccination vil fortsat være hovedhjørnesten­
en i bekæmpelsen af infektionssygdomme, og målet bør være en fælles frem­
gangsmåde i forbindelse med børnesygdomme, omfattende epidemier og sjældne  
sygdomme af særlig betydning.
Vejen til samarbejde
Der er i det foregående fastlagt tre vigtige områder for et samarbejde på  
fællesskabsplan. Det er en forudsætning, at et sådant samarbejde fører til  
større effektivitet, og at denne fordel indebærer en besparelse. Dobbeltar­
bejde og interessekonflikter vil kunne undgås, og der vil kunne opnås en  
højere grad af gensidig anerkendelse. Endvidere ville mange andre områder  
af fælles interesse kunne identificeres, ved at det, der i starten frem­
træder som en række specifikke problemer, efterhånden får karakter af en mere  
generel omsorg for folkesundheden i Fællesskabet. Dette medfører, at enhver  
samarbejdsmekanisme bør være tilstrækkelig fleksibel til at kunne benyttes  
til andre relevante spørgsmål inden for en generel reference- og prioriter­
ingsramme. |
I
Pa sundhedsministrenes sidste samling i 1978 drøftedes et forslag om opret­
telse af et rådgivende udvalg for folkesundhed, og man vedtog at sætte dette  
spørgsmål på dagsordenen for den følgende samling. Kommissionen opfordredes  
til at overveje, om et sådant udvalg var påkrævet, eller om de eksisterende  
udvalg kunne varetage disse opgaver.

-  10  -
Talrige udvalg har med sundhedsrelaterede anliggender at gøre, men der er  
ikke noget udvalg, der beskæftiger sig med sundheden i egentlig forstand.  
Udvalget af højere embedsmænd inden for sundhedsvæsenet har til opgave at  
overvåge anvendelsen af direktiverne om gensidig anerkendelse af eksamens­
beviser for leeger og lignende erhverv. Der findes rådgivende udvalg for ud­
dannelse af personale i sundhedssektoren; der findes et rådgivende udvalg  
for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ekspertudvalg vedrørende føde­
varer, kosmetologi, pesticider og toksikologi undersøger forskellige stof­
fer, der kan indvirke på sundheden. Der findes udvalg for tekniske frem­
skridt og udvalg for programforvaltning med afgrænsede arbejdsområder med  
hjemmel i fællesskabsretsakter. Uden for fællesskabsinstitutionerne findes  
der forskellige grupperinger. Der findes et halvofficielt EF-hospitalsud-  
valg, der modtager finansiel støtte fra hospitalsorganisationer i medlems­
staterne. Medicinaldirektørerne mødes for at udveksle synspunkter, og fag­
lige interesser er repræsenteret på mange forskellige måder.
Ved godkendelsen af det andet handlingsprogram vedrørende sikkerhed og sund­
hed på arbejdspladsen i februar 1984, opfordrede Rådet Kommissionen til år­
ligt, efter høring af medlemsstaterne, at udarbejde en oversigt over det ar­
bejde, den påregner at udføre med henblik på gennemførelsen. Dette har ført  
til dannelsen af en gruppe af højtstående tjenestemænd fra medlemsstaterne  
med ansvar for dette område, der mødes med tjenestemænd fra Kommissionen for  
at træffe bestemmelser om prioriteringer og om de foranstaltninger, der skal  
iværksættes. Der udarbejdes en plan for arbejdets iværksættelse, og dette do­
kument gøres tilgængeligt for alle interesserede parter. F.eks. findes der  
en anden procedure for samarbejde på uddannelsesområdet, hvor et udvalg sam­
mensat af repræsentanter for medlemsstaterne har til opgave, sammen med Kom­
missionen, at koordinere iværksættelsen af de forskellige handlingsprogram­
mer. Det påhviler endvidere dette udvalg at forberede sager til minister­
møderne, bl.a. vedrørende den fremtidige udvikling på området.
Kommissionen finder, at en lignende mekanisme nu er blevet nødvendig for  
at fremme samarbejdet om folkesundheden og for at virkeliggøre de konklu­
sioner, som man for nylig nåede til i Rådet (socialministrene) og på top­
mødet i Fontainebleau.

-  11 -
Konklusioner
Traktaterne indeholder ikke nogen særlig henvisning til folkesundheden  
bortset fra kapitel III i Euratom-traktaten, der omtaler beskyttelsen af  
befolkningens sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende strå­
ling. Folkesundheden er ikke tidligere blevet berørt i forbindelse med Fæl­
lesskabets politikker og aktioner, medmindre den er indgået i en anden  
sammenhæng. I en forhandling i 1983 om et spørgsmål til Rådet^,  blev der  
spurgt om ikke tiden var inde til at udarbejde og iværksætte en europæisk  
sundhedspolitik i overensstemmelse med Parlamentets ønsker. Det fremgik af  
Rådets svar, at man var bekendt med Parlamentets beslutninger og med vig­
tigheden af spørgsmålene omkring folkesundheden, samt at man var villig  
til at overveje ethvert initiativ eller forslag fra Kommissionen.
Som følge af denne forhandling og som en reaktion på det argument, at der  
ikke var fremsat forslag, der ville retfærdiggøre en yderligere samling  
af sundhedsministrene, har Rådet fået forelagt forslag til direktiv om be­
skyttelse af dialysepatienter ved nedbringelse af eksponeringen for alu-  
. . 2)
minium til et minimum (juni 1983), en henstilling om indførelse af et
3)europæisk helbredskort (december 1983) samt en resolution om et toksi­
kologisk handlingsprogram med henblik på beskyttelse af befolkningens  
sundhed^ (maj 1984).
Ved valget af netop disse spørgsmål, og ved identificeringen af de tre pro­
blemområder der omtales i denne meddelelse, er der lagt særlig vægt på de  
prioriteringer, der er opstillet af Parlamentet. Dette er berettiget, for  
så vidt som disse gengiver de prioriteringer, der er fælles for de ansvar­
lige myndigheder i medlemsstaterne. I alle tilfælde er der behov for at  
etablere en fortsat dialog mellem medlemsstaterne og Kommissionen med hen­
blik pa at fastsætte nye prioriteter og samarbejdsområder i sundhedsanlig­
gender, der kan tjene som supplement til andre områder inden for social­
politikken og som udtryk for ideen om et folkets Europa.
Med henblik herpå anmodes Rådet om at fortsætte behandlingen af de tre oven­
nævnte forslag til fællesskabsretsakter, om at overveje hvilke foranstalt­
ninger der bør iværksættes i forbindelse med de tre spørgsmål, der er gjort  
rede for i denne meddelelse, om at opstille andre mulige prioriteringer for  
et samarbejde på fællesskabsplan, samt om at træffe beslutning om, hvor­
ledes dette samarbejde skal effektueres.
1) EFT tillæg 1 303 (Europa-Parlamentets mødeperiode 12.-16 9 1983}
2) EFT C 202 af 29.7.1983, s. 5 .  lo.y.iyajj
3) EFT C 21 af 28.1.1984, s. 7
4) EFT C 156 af 16.6.1984, s. 6

- 1 - BILAG I
1) FORTEGNELSE OVER UNDERSØGELSER VEDRØRENDE OFFENTLIGT SUNDHEDSVÆSEN
Titel Afsluttes Undersøgelsens
resultat
NARKOTIKA
Fælles metoder til brug ved undersø­
gelse af motivation og adfærd i  for­
bindelse med medicinmisbrug. Beskrivel­
se og evaluering af undervisningspro­
grammer om brug og misbrug af medicindecember
1981Afsluttende
rapport
Kritisk analyse af den specialiserede  
dokumentation (resultater af undersø­
gelser, forskning, spørgeskemaunder­
søgelser osv.) om udviklingen af stof­
misbruget i  Fællesskabets medlemslande  
(B, F, NL, L, D) og de gennemførte fo­
rebyggende og terapeutiske foranstalt­
ninger (jf. også Europa-Parlamentets  
beslutning af 14. maj 1982 om bekæm­
pelse af narkotika). (3 kontrakter)februar
1981
december
1981
januar
1984Afsluttende
rapport
Kritisk analyse af afhængigheden af  
vanedannende stoffer - dvs. såvel brug  
som misbrug af legal og illegal medi­
cin og narkotika - i  Det europæiske  
Fællesskabs’medlemsstater i dagoktober
1982Afsluttende
rapport
Sammenlignende analyse af medlems­
staternes politik for bekæmpelse af  
stofmisbrug, især fremstillingen af  
de forskellige foranstaltninger og  
deres retsgrundlag (1. del)oktober
1982Rapport
Sammenlignende analyse af medlems­
staternes politik for bekæmpelse af  
stofmisbrug, især fremstillingen af  
de forskellige foranstaltninger og  
deres retsgrundlag (2. del)oktober
1984Rapport under  
udarbejdelse
TOBAKSMISBRUG
Analyse af de nuværende eller plan­
lagte strategier for bekæmpelse af  
tobaksmisbruget i  Det europæiske Fæl­
lesskabs medlemsstater (1. del)september  
19801Publikation  
►  EUR 8031 FR
Analyse af de nuværende eller plan­
lagte strategier for bekæmpelse af  
tobaksmisbruget i  Det europæiske Fæl­
lesskabs medlemsstater (2. del)oktober
1981J

-  2 - BILAG I
Titel Afsluttes Afsluttende
resultat
TOBAKSMISBRUG (fortsat)
Grundlæggende data og informationer  
om tobaksmisbruget i Det europæiske  
Fællesskabs medlemsstater i perioden  
1960-1980 (1. del)oktober
1980
Publikation  
ÎEUR 7 907 DE
Grundlæggende data og informationer  
om tobaksmisbruget i  Det europæiske  
Fællesskabs medlemsstater i  perioden  
1960-1980 (2. del)oktober
1982>
Statistikker over tobaksforbruget i  
Det europæiske økonomiske Fællesskab.  
Kritisk undersøgelse og analyseseptember  
1984Rapport under  
udarbejdelse
VACCINATION
Sammenlignende undersøgelse af de  
medicinsk-juridiske aspekter af post­
vaccinationskomplikationer i  Det  
europæiske Fællesskabs medlemsstaterseptember
1979Publikation  
EUR 7019 FR
ERNÆRING
Ernæringsundervisning i skolen i  Det  
europæiske Fællesskabs medlemsstateroktober
1980Publikation  
EUR 7331 FR
Tilrettelæggelse af et eksemplarisk  
undervisningsprogram beregnet for er­
næringsundervisningenoktober
1981Afsluttende
rapport
Udformning af metoder til evaluering  
af undervisningen i  sundhedslæreoktober
1981Afsluttende
rapport
Spørgeskemaundersøgelse om skolekan­
tiner i  Det europæiske Fællesskabs  
medlemsstateraugust
1983Afsluttende
rapport
Principper og grundlag for Fælles­
skabsinitiativer vedrørende under­
visning i sundhedslære, især ernæ­
ringslæreseptember
1984Rapport under  
udarbejdelse
ALKOHOL
Kritisk analyse af determinerende  
faktorer i  forbruget af alkoholiske  
drikke med særligt henblik på under­
visning i  sundhedslære og offentlige  
kampagnerjuli
1983Afsluttende
rapport
OMKOSTNINGSREDUKTION I SUNDHEDSSEKTOREN
Udarbejdelse af standardiserede be­
slutnings- og evalueringsprocedurer  
til brug i  sundheds- og socialvæsenet  
(1. del)oktober
1983Rapport

- 3 - BILAG I
Titel Afsluttes Afsluttende
resultat
OMKOSTNINGSREDUKTION I SUNDHEDSSEKTOREN  
(fortsat)
Udarbejdelse af standardiserede be­
slutnings- og evalueringsprocedurer  
til brug i  sundheds- og socialvæsenet  
(2. del)oktober
1984Rapport under  
udarbejdelse
Problemstillingen omkring den fremti­
dige medicinske demografi i Det euro­
pæiske Fællesskabs medlemsstateroktober
1984Rapport under  
udarbejdelse
Paramedicinsk personales status i  Det  
europæiske Fællesskabs medlemsstateroktober
1984Rapport under  
udarbejdelse
Sundhedsvæsenet i  Det europæiske Fæl­
lesskab: dets organisering, finansie­
ring og omkostningsniveau1979 Socialpolitisk  
skriftrække nr  
36, 1979
Medicinforbruget: omkostningsudvik­
lingen, offentlige foranstaltninger  
og baggrunden for offentlige indgreb1978 Socialpolitisk  
skriftrække nr  
38, 1978
Mikroøkonomisk betragtning af proble­
merne omkring udgifterne til hospita­
liser i  ng1979 Socialpolitisk  
skriftrække nr  
39, 1979
Den primære sundhedstjeneste i Det  
europæiske Fællesskabs medlemsstater1980 Dok. V/476/80
Omkostningsudviklingen i sundhedsvæse­
net i  perioden 1970-1976- Rapport
Den avancerede medicinske teknologi og  
anvendelsen af kostbart udstyr i  Det  
europæiske Fællesskabs medlemsstater:  
lovgivning, politik og omkostnings­
styring1982 Dok. V/943/82
Rapport over den medicinske teknologi­
undersøgelses 2. fase1984 Dok. V/482/84
12 europæiske landes erfaringer med  
omkostningskontrol i sundhedsvæsnet  
(1977-1983)1983 Dok. V/1934/83
DIVERSE
Tand- og mundhygiejne i sundhedsun­
dervisningendecember
1984Rapport under  
udarbejdelse
Plejehjemmenes udvikling og betydning december
1984Rapport under  
udarbejdelse
De ældres medicinforbrug: situationen  
i  medlemsstaternedecember
1984Rapport under  
udarbejdelse

- 4 - BILAG I
2) SEMINARER OG MØDER ORGANISERET I FORBINDELSE MED AFGØRELSER OG  
BESLUTNINGER TRUFFET AF RÅDET (SUNDHEDSMINISTRENÉT
Seminarer Dato og sted
Seminar om de medicinske og sociale risici  
ved indtagelse af alkoholnovember 1977  
Luxembourg
Symposium om ernæring, fødevareteknologi og  
ernæringsinformation (temaet "Ernærings­
undervisning" i  samarbejde med GD III,  
Bruxelles)marts 1980  
London
Seminar: "Lægens rolle i  sundhedsundervis­
ningen"juli 1980  
Luxembourg
Internationalt sundhedsundervisningsseminar :  
"Sundhedspolitikkens processer og strukturer" ·  
(i samarbejde med Bundes zentrale für gesund­
heitliche Aufklärung, Köln)juni 1981  
Bergneustadt  
(BRD)
Første symposium om lungecancer i  Europa.  
Dette møde drejede sig om sundhedsundervis­
ning om emnet: "Hvorledes kan vi nedsætte  
tobaksforbruget?" (i samarbejde med Det euro­
pæiske lungemedicinske Selskab)september 1982  
Knokke 
(Belgien)
Seminar: "Alkohol-relaterede problemer i Det  
europæiske Fællesskab"marts 1983  
Luxembourg
Internationalt symposium: "Tobak og cancer"  
(i samarbejde med "The European Organisation  
for Cooperation in Cancer Prevention",  
Bruxellesmarts 1983  
Bruxelles
Seminar om forebyggelse og behandling af  
medicinafhængighed (i samarbejde med WHO)september 1983  
Bruxelles
Europæiske sundhedspolitiske seminarer
1. seminar: Ressourcetildeling og sundheds­
pleje for ældredecember 1978  
Luxembourg
2. seminar: Folkesundheden og de første leve­
år (i samarbejde med INSERM, Le Vésinet)oktober 1979  
Ispra (Italien)
3. seminar: Sundhedspolitik og helbredsvurde­
ring på det mentale områdemarts 1980  
Luxembourg
4. seminar: Vurdering af europæiske sundheds-  
væseners opbygning, især de skandinaviske  
modellerdecember 1981  
Luxembourg

- 5 - BILAG I
Seminarer Dato og sted
Europæiske sundhedspolitiske seminarer
(fortsat)
5. seminar: Epidemiologisk vurdering af den  
arbejdsmedicinske sundhedstjenestedecember 1983  
Luxembourg
6. seminar: Cancer kontrol december 1983  
Luxembourg
Seminar om journaloplysningers fortrolighed december 1980  
Luxembourg
Arbejdsgruppe: Oprettelse af cancer bekæmpel­
sescentre og udformning af cancerbekæmpelses-  
programmer til styring af en kollektiv indsats  
i  Europa (i samarbejde med WHO)oktober 1981  
Luxembourg
Retningslinjer for sikring af ældres sundhed  
og sociale velfærdoktober 1982  
Luxembourg
Arbejdsgruppen "Socialmedicin og epidemiologi  
i  De europæiske Fællesskaber"Adskillige møder  
mellem 1974 og  
1984 i Bruxelles

- 6 - BILAG I
Ekspertmøder Dato
Sted: Luxembourg
NARKOTIKA
Narkotikaproblemer i Det europæiske Fællesskab november 1981
Bekæmpelse af stofmisbrug juni 1982
TOBAKSMISBRUG - ERNÆRING
Sundhedsundervisning: tobaksmisbrug - ernæring maj 1979  
september 1979  
oktober 1980
Motivation og adfærd (motivationens betydning,  
rygeradfærd og ernæringsvaner)juli 1979
Fælles metodologi, som skal gøre det muligt at  
sammenligne resultaterne og vurdere virkninger­
ne af sundhedspædagogiske kampagnerseptember 1979  
november 1979
Ernæringsundervisningen i skolerne i  Det euro­
pæiske Fællesskabs medlemsstateroktober 1981  
oktober 1982  
september 1983
VACCINATION
Bekæmpelse af smitsomme sygdomme (vaccinations­
problemet)maj 1978
Børns reaktion på tuberkulin september 1982  
februar 1983
NØDHJÆLP
Gensidig bistand i  tilfælde af katastrofer,  
omfattende ulykker og ekstraordinært alvorlige
sygdommedecember 1979  
maj 1980  
november 1980  
februar 1981  
juli 1981
S YGESIKRIN GS KORT
Sygesikringskort til nødsituationer for særlig  
udsatte personerjuli 1979

FORHOLDSREGLER IMOD RYENING I DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS MEDLEMSLANDEBILAG II
LAND Reklame Oplysning på  
pakningerIndhold af
skadelige
stofferSalg til  
voksneRygning på of­
fentlige stederMindreåriges
rygningObligatorisk  
undervisning i  
sundhedslære
Belgien ©W WNTC C
Danmark (©) (NT) o 0
Frankrig © WNT€ c
Forbundsrepublikken
Ty skiand ®(WNT) (WNT)
Grade en land 0 o
Irland cw W
Italien • €> ®
Luxembourg O W O O
Nederlandene o WNT
®Det forenede Kongerige (© WT) (WT) c ® ;
Tegnforklaring
• = totalt (eller reelt totalt) forbud |
O = "skærpede" kontrolforanstaltninger Lse kriterier  
0 =  "moderate" kontrolforanstaltninger nedenfor  
®  = andre kontrolforanstaltninger (sondringen mellem  
skærpet og moderat kan ikke anvendes)
W = obligatorisk advarsel om sundhedsfare  
N = obligatorisk angivelse af nikotinindhold  
T = obligatorisk angivelse af tjæreindhold  
C = obligatorisk angivelse af kulilteindhold  
()= forholdsregler iht. frivillig aftale, ikke fast­
sat ved lov.
Eksempler:
©W = skærpede kontrolforanstaltninger; obligatorisk  
advarsel om sundhedsfare.
W(©) = advarsel obligatorisk ved lov; endvidere
skærpede kontrolforanstaltninger iht. frivillig  
aftaleKRITERIER FOR SYMBOLERNES ANVENDELSE  
Reklame I
©  =
o=
Rygning på of­
fentlige  
steder ©=
o=
Rygning på ar­
bejdspladser ©=
o=
Obligatorisk  
undervisning i  
sundhedslære <5=
o=totalt (eller reelt totalt) forbud mod reklame for tobaks­
varer (i nogle tilfælde som følge af forbud mod reklame for  
alle varer)
omfattende restriktioner gældende for flere medier  
mindre væsentlige restriktioner, eller omfattende restrik­
tioner gældende for et enkelt medium
omfattende restriktioner af sundhedsmæssige hensyn  
mindre omfattende "traditionelle" restriktioner, eller et  
ikke nærmere defineret forbud "på offentlige steder"
en række specifikke foranstaltninger til beskyttelse af ar­
bejdstagernes sundhed
foranstaltninger med vilkårlig indvirkning pa arbejdstagernes  
sundhed, eller som kun berører en begrænset kategori af ar­
bejdstagere
en bredt anlagt politik for undervisning i sundhedslære (især  
hvis der gives bevillinger specielt til formalet)  
undervisning i sundhedslære rettet mod en eller flere mål­
grupper (f.eks. gravide kvinder).

BILAG III
SMITSOMME SYGDOMME - Sammenlignende oversigt over situationen i de forskellige
lande
KopperBelgien1
Danmark Tyskland Grækenland Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Det forenede  
Kongerige
S A A - S - A S - -
Mæslinger R D R 0 R D R R P R
Røde hunde R D R R R R R R .  P R
Difteritis R R-P R-P 0 0R-P 0 R-P R-P R
Stivkrampe R R-P R-P 0 0R-P 0 R-P R-P R
Kighoste R R-P R 0 RR-P - R-P R-P R
Polio 0 R-P R-P 0 0R-P 0 R-P R-P P
Vaccination  
mod tyfus OGR D OGR R OGR R R
Vaccination  
mod tuberkuloseR
OGR R-P R 0 OGR R OGR R R R
Influenza R R R D R R R R R R
Fåresyge R R R-P R - D - - - -
Rabies R D R R R D R R R R
Hepatitis B R - - D R - R- - -
Kolera - - - D - - - - - -
Gul feber - - - D - - - - - -
Leptospirosis - - - - R - - - - -
Brucellose - - - - R - - - -

Tegnforklaring
S = suspenderet
A = afskaffet
0 = obligatorisk
D = disponibel efter anmodning
R = rekommanderet
P = programmer for vaccination forefindes  
OGR = obligatorisk for visse risikogrupper  
BCG = vaccination mod tuberkulose
TAB = vaccination mod tyfus (Eberth paràtyfus A og B)