KOMMISSIONEN FOR DE EUROPA:ISKE FA:LLESSKABER 
Bruxelles, den 15.07.1997 
KOM(97) 334 endelig udg. 
HVIDBOG OM SEKTORER OG AKTIVITETER, 
DER ER UDELUKKET FRA 
ARBEJDSTIDSDIREKTIVET 
(Forelagt af Kommissionen) 

Hvidbog om sektorer og aktiviteter, der er 
udelukket fra arbejdstidsdirektivet 
I ndholdsfortegnelse 
INDLEDNING .......................................................................................... 3 
F0RSTE DEL: BAGGRUND OG ANALYSE ................................................... 3 
Frellesskabspagten om arbejdstagernes grundlreggende arbejdsmarkedsmressige og 
sociale rettigheder .................................................................................. 3 
Arbejdstidsdirektivet ............................................................................... 3 
Offentlig sikkerhed ................................................................................. 4 
Problemet ............................................................................................. 5 
Udelukkelsens art og omfang .................................................................... 5 
Selvstrendige ....................................................................................... 5 
Beskreftigelsen i de udelukkede sektorer ....................................................... 6 
Den retlige og overenskomstmressige situation i medlemsstaterne ........................ 6 
Indsats pa frellcsskabsplan ........................................................................ 7 
Frellesudvalg og undcrs0gelser .................................................................. 7 
Gennemgang og vurdcring af de enkclte sektorcr ........................................... 8 
Vejtransport ........................................................................................ 8 
Jernbanetransport .................................................................................. 9 
B ytransport ........................................................................................ l () 
lndre vandveje .................................................................................... IO 
Lufttransport ...................................................................................... 11 
S0transport ........................................................................................ 12 
Havfiskeri ......................................................................................... 13 
Andre aktiviteter pa ha vet. ...................................................................... 13 
Lreger under videreuddannelse ................................................................. 15 
Al~IlEl'J DE1': \' A1'Gl\1lJLIGllE:DEI{ ........................................................... 17 
Aktionskriterier .................................................................................... 17 
M ulige modeller .................................................................................... 17 
Valgmulighed 1: En ikke-bindende model ................................................... 17 
Valgmulighed 2: En rent sektorspecifik model .............................................. 18 
Valgmulighed 3: En differcnticrct model. .................................. -: ................. 18 
Valgmulighcd 4: En rent horisontal model ................................................... 18 
TREDJE DEL: VE.JEN FREM .................................................................... 19 
Foreslaet fremgangsmade ........................................................................ 19 
KOl'JKLlJSION ....................................................................................... 22 
-2 -
Hvidbog om sektorer og aktiviteter, der er 
udelukket fra arbejdstidsdirektivet 
INDLEDNING 
1 . F ormalet med denne hvidbog er 
at finde frem til, hvorledes man bedst kan 
sikre, at arbejdstagere, der for tiden ikke 
er omfattet af arbejdstidsdirektivet 
(93/ 104/EF), beskyttes mod sikkerheds­
og sundhedsskader som folge af 
arbejdstiden. 
2. Hvidbogen er inddelt i tre dele. I 
forste del g0res der rede for baggrunden, 
og den aktuelle situation analyseres. I 
anden del beskrives valgmulighederne. I 
tredje del angiver Kommissionen, 
hvorledes den forestiller sig, at sagen 
gribes an. Kommissionens endelige 
stillingtagen afhrenger af kommentarerne 
til denne hvidbog. 
3. Hvidbogen er udarbejdet efter 
uformel h0ring af arbejdsmarkedets 
parter pa grundlag af et arhejdsdokument 
fra Kommissionens tjenestegrenc. 
-1 -F0RSTE DEL: BAGGRUND OG 
ANALYSE 
Frellesskabspagten om 
tagernes grundlreggende 
markedsmressige og 
rettigheder arbejds­
arbejds­
sociale 
4. Fccllesskabspagtcn om arbejds-
tagernes grundlreggcnde arb~jds-
markedsmressige og sociale rettighedcr 
indeholder bestemmelscr om arbejdstid 
og ferie. Saledes er der i punkt 7 tale om 
tilnrermelse af vilkarene med hensyn til 
arbejdstidens lrengde og tilrettelreggelse. 
I punkt 8 henvises der til arbejdstagernes 
ret til en ugentlig hvileperiode og arlig 
ferie med l0n, mens <let i punkt I 9 
hedder, at enhver arbejdstager pa 
arbejdspladsen skat have tilfredsstillende 
vilkar for sa vidt angar beskyttelse af 
sikkerheden og sundheden. 
A rhej dstidsd ire kt iv ct 
S. Ministcrdidct vcdtog den 21. 
novcmbcr 1993 direktiv 93/ I 04/EF om 
visse aspekter forbindelse med 
tilrettelreggelse af arbejdstidcn. 
Direktivet havde hjemmel i EF-traktatens 
artikel I 18 A, ifolge hvilken 
medlemsstaterne skal "hestrcehe sig pa al 
forhedre navnlig arhejd"lmi(j<~et for at 
heskytte arhejd..,·tagemes sikkerhed og 
,-.,·undhed ... ". 
6. De vresentligste mal er at sikre, 
at arbejdstagernc beskyttes mod de 
skadelige virkningcr, som ovcrdrevcnl 
lange arbejdstider, utilstnekkelig hvile 
eller et uregelmressigt arbejdsm0nster har 
pa deres sundhed og sikkerhed. I 
direktivet er der navnlig fastsat (artikel J-
8): 
• en daglig minimumshvileperiode pa 
11 sammenhamgende timer i d0gnet 
• en pause, hvis den daglige arbejdstid 
overstiger seks timer 
• en minimumshvileperiode pa et d0gn 
om ugen 
• en gcnnemsnitlig ugentlig arbcjdstid 
pa h0jst 48 timer, inklusive ovcr­
arbejde 
• en arlig betalt ferie af fire ugers 
varighed og 
• en bestemmelse om, at natarbejdere i 
gennemsnit ikke ma arbejde mere end 
otte timer i 10bet af en 24 timers 
periode. 
7. Direktivet indeholder endvidere 
en rrekke bestcmmclscr vedrnrcnde 
beskyttelse ar natarbejderes og 
skifteholdsarbejderes sikkerhed og 
sundhed samt et krav om, at medlcms­
staterne trreffer de n0dvendige foran­
staltninger for at sikre, at en arbejds­
giver, der agter at tilrettelregge arbejdet 
efter en bestemt rytme, tager hensyn til 
det generelle princip om, at arbejdet skal 
tilpasses mennesket. 
8. Direktivet giver rig mulighed 
for at anvende principperne deri med en 
vis smidighed i bestemte situationer. 
-4 -Navnlig er der i mange tilfrelde fastsat 
undtagelscr fra allc hovcdbestcrnrnclscrnc 
undtagcn bcstcmmclscrnc om ~irlig feric 
Undtagelscr er saledes bl.a. muligc "for 
aktiviteter, der er kendetegnet ved 
afstand mcllem arbejdstagcrcns 
arbcjdsstcd og bopa~l eller ved atstand 
mellem arbejdstagerens f{)rskellige 
arbejdssteder", "for aktiviteter, der er 
kendetegnet ved n0dvendigheden af at 
sikre kontinuerlige ydelser e11er 
vedvarende produktion", "i tilfrelde af 
forudsigeligt ekstraarbejde" og "i tilfcelde 
af ulykker eller overhrengende fare for 
ulykker". Endvidere er der mulighed for 
undtagelser fra de samme bestemmelser 
for sa vidt angar enhver aktivitet, safremt 
undtagelscrnc fastsa!ttes ved kollcktivc 
overcnskomstcr cllcr atlalcr mcllcm 
arbejdsmarkcdcts parter. Dissc 
undtagclscr tilladcs saxivanligvis, 
"forudsat at der ydes de paga~ldcndc 
arbejdstagere tilsvarende kompenserende 
hvileperioder". Hvad angar 
bestemmelsen om en maksimal ugentlig 
arbejdstid pa 48 timer i gennemsnit g0f 
undtagelserne det muligt at forlrenge de 
"referenceperioder", pa grundlag af 
hvilke gennemsnittene kan udregnes, til 
seks maneder i a11e tilfrelde, hvor der 
tillades undtagelser, og til tolv maneder 
ved kollektive overenskomster eller 
aflaler mellem arbejdsmarkedets parter. 
9_ Mcdlemsstatcrne skullc gcn­
ncmfore direktivct sencst den 2J. 
november 1996. 
Offentlig sikkerhed 
10. Selv om det rimeligt nok er 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed, 
der er genstand for denne hvidbog, 
0nsker Kommissionen at fremhrevc de 
fordele, som den brede offentlighed kan 
opna, safremt der indfores passende 
arbejdstidsbestemmelser i alle sektorer. 
Dette grelder navnlig med hensyn til 
transportvirksomhed og lreger under 
videreuddannelse, som er omrader, hvor 
trrethed som folge af for lange 
arbejdstider kan udg0re en direkte risiko 
for andres velfrerd og sikkerhed. EF­
traktaten indeholder bestemmelse om en 
specifik frellesskabsindsats pa omrader, 
hvor dette er pakrrevet for at sikre en hej 
transportsikkerhcd. Nar indsatsen bernrcr 
arbejdstider (k0retider), ma der sikrcs 
overensstemmelsc med foranstaltningcr 
til beskyttelse af arbejdstageres sikkerhed 
og sundhed. 
Problem et 
( Jdelukkelsens art og omfang 
11. Kommissionens oprindelige 
forslag til arbejdstidsdirektiv drekkede · 
alle 0konomiske sektorer og aktiviteter. 
Men Radet besluttede at udelukke visse 
sektorer og aktiviteter fra direktivets 
anvendelsesomrade. Den nejagtige 
ordlyd af bestemmelsen vedrnrende 
direktivets anvendelsesomrade er: "/ >etle 
direktivfinder anvendelse pd a/le former 
for ... aktiviteler . . . med undlaKelse c~l 
''ej-. h({I-, so-<>K jemhanetran.'JHJrl, 
sejlad'; ad indre vandveje, hav.fiskeri, 
andre aktiviteter pa have/ samt 
aktiviteter, der ud@ves af la!ger under 
uddanne/se" (artikel 1, stk. 3). 
12. I direktivets 16. betragtning 
hedder det: "det kan som f@lge af et 
arhejdes sa!rlige natur hlive rwdvendigt 
at tra!ffe sa!rskilte foranstaltninger om 
tilrette/O!ggelsen af arhejd'-;tiden inden 
for visse sektorer eller aktiviteter, som 
dette direktiv ikke finder anvendelse /Hi". 
-5 -13. Radel fandt saledes, at und­
tagelserne har direkte sammenhreng med 
det pagreldende arbejdes karakter og 
ikke skal ses som udtryk for, at 
sikkerheden og sundheden er 
tilstrrekkelig beskyttet mod skader som 
folge af arbejdstiden inden for de nrevnte 
sektorer og aktiviteter. Frelles for alle 
disse sektorer, bortset fra aktiviteter, der 
ud0ves af lreger under videreuddannelse, 
er, at der typisk stilles krav om, at 
m~glemedarbejdere skal vrere vrek fra 
deres hjcm i en pcriode som led i deres 
arb~jdc. 
14. Maden, hvorpa undtagclscrnc er 
fi:mnulcret, er blcvet fortolkct, som om 
alle arbejdstagere transport- og 
havfiskerisektoren er udelukket fra 
direktivet, ogsa selv om de ikke skal 
vrere vrek hjemmefra. Kommissionen 
mener, at dette b0r afklares, da der ikke 
er nogen objektiv begrundelse for at 
forskelsbehandle disse "ikke-mobile" 
ansatte i forhold til ansatte, der udforer 
tilsvarende opgaver i andre sektorer. Det 
afg0rende ma vrere arbejdets art og ikke 
definitionen af den "sektor", som den 
ansatte arbejder i. 
15. lldtrykkcnc "andrc aktivitctcr 
pa havet" og "lreger under uddannclsc" 
henviser stiltiende eller udtrykkeligt til 
"aktiviteter", saledes at problemet med at 
definere det arbejde, der er tale om, ikke 
op star. 
16. Selvstrendige arbejdstagerc er 
ikke omfattet af direktiv 93/ I 04/EF. Der 
er mange sclvslamdige inden for vissc 
udelukkede sektorer, f. eks. ind en for 
vejtransport og transport ad indre 
vandveje, men ogsa inden for mange 
andre sektorer, der allerede er omfattet 
af direktivet, f.eks. byggesektoren. 
Argumentet om, at visse sektorer fortsat 
skal have en srerlig behandling, blot fordi 
de har forholdsvis mange selvstrendige 
arbejdstagere, ma derfor afvises. I den 
0konomisk set vigtigste af de udelukkede 
sektorer, vejtransportsektoren, er 
selvstrendige arbejdstagere omfattet af de 
greldende k0reti d sbestemmel ser. 
I 7. Selv om malet ma vrere at 
beskytte sikkerhed og sundhed, er 
Kommissionen opmrerksom pa folgerne 
af eventuelle konkurrencefordrejninger 
og n0dvendigheden af at sikre 
transportsikkerheden. Dette er grunden 
til, at Kommissionen i denne hvidbog gar 
ind for en integreret model for 
gennemforelsen af Frellesskabets 
transport- og socialpolitik. 
Beskreftigelsen 
sektorer de udelukkede 
18. Der er ca. 5,6 millioner 
arbejdstagere, ink I. selvstrendige (ca. 4% 
af den samlede beskreftigelse i EU 1 ), 
inden for samtlige de sektorer og 
aktiviteter, der ikke er omfattet af 
direktivet. Af disse arbejder 3,5 millioner 
i vejtransportsektoren. Endvidere er der 
ca. 3 millioner, der er beskreftiget med 
firmatransport2, som ikke er udelukket 
fra direktivets anvendelsesomrade. I 
bilaget findes sk0n over den samlede 
beskreftigelse inden for de forskellige 
sektorer og aktiviteter. Mere detaljerede 
Kilde: Beskreftigelsen i Europa 1996 
-Hovedsagelig inden for kemiske produkter, 
olieprodukter, agrolevnedsmidler, byggeri og 
engros-/detailhandel oplysninger gives i sektorgennemgangcn 
(se afsnit 29-66 nedenfor). 
Den retlige og overenskomstmressige 
situation i medlemsstaterne 
19. Der er sket vresentlige 
rendringer i de nationale lovgivninger 
siden direktivets vedtagelse i 1993. JEnd­
ringerne afspejler til dels medlems­
staternes fi.)ranstaltninger til genncm­
forelse af dircktivct og medforer i mange 
tilfrelde mere fleksible arb~jds­
tidsordninger, ofte kombineret med 
arbejdstidsnedsrettelser. Det Europreiske 
lnstitut til Forbedring af Leve-og 
Arbejdsvilkarene har for nylig unders0gt 
de retlige og overenskomstmressige 
arbejdstidsbegrrensninger i Den Euro­
preiske Union3
. 
20. Der er meget st or forskel pa, i 
hvilket omfang ansatte allerede er 
omfattet af generel eller sektorspecifik 
arbejdstidslovgivning, bade mellem 
medlemsstaterne og mellem sektorerne. 
Alie medlemsstater har nogen lovgivning, 
som giver en vis beskyttelse med hensyn 
til arbejdstid for vissc kategorier af 
arbejdstagere. Men der er 0jensynligt 
ikke nogen ensartethed eller konsekvens i 
medlemsstaternes bestemmelser. I visse 
tilfrelde er der generelle 
arbejdstidsbestemmelser, der grelder for 
nogle (ell er alle) udelukkede sektorer og 
aktiviteter, og i andre tilfrelde er der 
specifikke bestemmelser greldende for de 
enkelte sektorer. I de fleste lande 
suppleres lovgivningen af kollektive 
overenskomster. Dog er der i de fleste af 
medlemsstaternes lovgivninger fastsat 
Legal and Contractual Limitations to 
Working Time in the European Union, udgivet 
af Kontoret for De Europ£ciskc Fa:llesskabers 
OITicicllc Publikationcr og Peeters Publications 
mindstekrav med hensyn til arlig feric for 
de fleste sektorer. 
lndsats pa f rellesskabsplan 
21. Kommissionen har under 
forhandlingerne med Europa-Parlamentet 
ved andenbehandlingen forpligtet sig til 
at tage initiativer vedrnrende de sektorer 
og aktiviteter, der ikke er omfattet af 
direktivet. Kommissionen har f eks. i sin 
meddelelse til Europa-Parlamentet4 
anfort, at den sa hurtigt som muligt vii 
"taxe passende initiativer med hen:-.yn ti/ 
de forskellixe sektorer, der er udelukket 
fra direktivets anvendelsesomriide. 1 )e 
frelles sektorudvalx for de paxrelde11de 
sektorer (i det omfanx. de finde.\) er ved 
at forherede xennemfi1relsen af disse 
initiativer". 
22. Kommissionen har i det sociale 
handlingsprogram pa mellemlang sigt 
1995-97 anfort, at "droftelserne med 
arbejdsmarkedets parter ogle Iler 
undersogelserne vii fortsrette for at finde 
/rem ti/, hvorledes man hed\·f kan sikre, 
at de aktiviteter ox sektorer, der er 
udelukketfra direktivet om arhejdstidens 
tilrettelreJ.o~el\·e, hliver da:kket 
Kommissionen vii om fomodent 
fremsrette forslax ti/ s11pp/eri11K £~/' 
arhejd\·tid\direktivel i /9'J6-/<J97". 
23. Europa-Parlamentet har i sin 
beslutning om det sociale handlings­
program pa mellemlang sigt 1995-1997 
udtrykt "onske om, at Kommissionen i sit 
kommende arbejdsprogram for 1996 
fremlregger deta!Jerede forslag til 
direktiver om arhejd\·tider for de 
sektorer, der ikke er omfattet af 
arhejd\·tid\direktivet, ox ti! aktioner i 
forhindelse med dialoxen mellem 
1 SEK(91) 1054 af7. juli 1991 
-7 -arhejdsmarkedets parter". I ~uropa­
Parlamentet har i sin beslutning om en 
nedsrettclse og tilpasning af arbejdstiden 
ogsa opfordret Kommissionen . . . til at 
tilskynde arbejdsmarkedets parter til at 
gennemfore h0ringer .. . pa europreisk 
plan med henblik pa at indga fleksible 
aftaler om en nedsrettelse og tilpasning af 
arbejdstiden, navnlig i sektorer, der i dag 
er udelukket fra arbejdstidsdirektivet. 
24. Kommissionen har i sit 
handlingsprogram vedrnrende den fa~llcs 
transportpolitik I 995-2000 meddclt_ at 
den agtcr at ivrerksrettc sektorspccifikkc 
arbejdstidsinitiativcr for forskclligc 
transportformcr, n~ir udfaldcl ar 
drnftelsernc mcllem arbcjdsmarkcdcts 
parter er blcvct tilstrrekkelig klart ~ 
Europa-Parlamentet har i sin beslutning 
vedrnrende handlingsprogrammet givet 
sin tilslutning til planerne om at 
fremsrette lovforslag om arbejdstiden 
inden for transport, navnlig pa omrader, 
hvor arbejdsmarkedets parter ikke nar til 
enighed. 
f reJlesudvalg og unders0gelser 
25. I de fom transportsektorcr og i 
havfiskcriscktorcn forcg~ir drnflclscrnc 
mcllcm arbcjdsmarkcdcls parter indcn for 
rammerne af f~cllesudvalg pa 
frellesskabsplan. 
26. Kommissionen har anmodet 
frellesudvalgene om at fremlregge frelles 
beskrivelser af den eksisterende situation 
for sa vidt angar arbejdstidsordningerne i 
de forskellige sektorer og om at anbefaJe 
mader, hvorpa direktivets principper kan 
tilpasses de respektive sektorer. 
Sc KOM('J)) 102, cndclig 11dg. 
27. Den 16. JUm 1995 m0dtes 
kommissionsmedlemmerne P. Flynn og 
N. Kinnock med alle fem frellesudvalg i 
transportsektorerne. Pa dette m0de var 
der bred enighed om, at det ikke var 
berettiget at udelukke "ikke-mobile" 
arbejdstagere fra EF-bestemmelserne om 
arbejdstid, og at dette forhold matte 
bringes i orden. 
28. For sa vidt an gar "andre akti­
viteter pa havet" og "lreger under 
videreuddannelsc" har Kommissioncn til 
brug for nedenstaende analyse 
foranstaltct undcrs0gclscr af arbejds­
tidsordningcrnc . 
Gennemgang og vurdering af de 
enkelte sektorer 
29. I de f0lgende afsnit gennemgas de 
srerlige forhold og problemer inden for 
hver sektor og aktivitet for sa vidt angar 
regulering af arbejdstiden, herunder 
navnlig beskreftigelsesniveauet og 
drnftelserne i de relevante frellesudvalg 
samt holdningerne hos arbejdsmarkedets 
parter. Gennemgangen er i hvert enkelt 
tilfrelde efterfulgt af en vurdering af 
mulighederne for at vedtagc 
arbejdstidslovgivning i den pagreldendc 
sektor og af de eventuclle problcmer i 
forbindelse med en udvidelse af 
arbejdstidsdirektivet til at omfatte den 
pagreldende sektors arbejdstagere. 
Vejtransport 
3 0. V ejtransport er langt den st0rste 
af de sektorer, der ikke er omfattet af 
direktivet. Det er vanskeligt at ta oplyst 
n0jagtige tal. Men det sk0nnes6
, at der er 
. , Road Transport in the European Union: 
Aspects of the Organization and Enforcement of 
Working and Driving Time Regulations 
-x -i alt 6,5 millioner personer, der i ElJ er 
beskreftiget med vejtransport. Mange af 
dem er selvstrendige. Der er ca. 1,2 
millioner arbejdspladser inden for 
personbefordring, ca. 2, I millioner inden 
for vejtransport for fremmed regning og 
3 -3,5 millioner inden for firmatransport 
for egen regning (isrer inden for kemiske 
produkter, olieprodukter, 
agrolevnedsmidler, byggeri og engros­
/detailhandel). Det bemrerkes dog, at 
transportarbejdere, der beskreftiger sig 
med finnatransport, allcrcdc er omfattct 
af dircktivct. 
3 I. Dette er den encstc scktor med 
relevant fa~llcsskabslovgivning. Navnlig 
er der i forordning nr. 3820/85 fastsat en 
maksimumk0retid pa ni timer, som to 
gange i en givet uge kan forlrenges til ti 
timer, pauser pa mindst 45 minutter for 
hver k0reperiode pa fire og en halv time 
og en daglig hviletid pa 11 timer, som 
kan nedbringes til mindst ni 
sammenhrengende timer h0jst tre gange i 
en givet uge (forudsat at der gives 
kompenserende hviletid den folgende 
uge ). Men der er vresentlige forskelle 
me II em denne forordning og 
arbejdstidsdirektivct. Bestemmelserne i 
forordning nr. 3820/85 har som formal 
ikke alcnc at bcskyttc arbejdstagcrnes 
sikkerhed og sundhed, men ogsa, og 
isrer, at harmonisere vilkarene for 
konkurrencen mellem alle former for 
vejtransportvirksomheder samt at 
forbedre trafiksikkerheden og 
arbejdsvilkarene i almindelighed. Pa 
grund af forordningens direkte 
forbindelse med trafiksikkerheden finder 
den ikke alene anvendelse pa ansatte, 
men ogsa pa selvstrendige. 
32. Dog er der i forordning nr . 
3820/85 ikke fastsat 
maksimumarbejdstider for and re 
aktiviteter end k0rsel, f eks. lastning og 
atlresning, som kan tegne sig for en 
vresentlig del af chaufforernes daglige 
arbejdstid, men som ikke er omfattet af 
forordningen. Dette kan under visse 
omstrendigheder fore til ekstrcmt lange 
arbejdstider. Der er cndvidere mange 
undtagelser og mulighed for endnu tlerc 
undtagelser fra forordningen. Resultatet 
er, at der i dag er mange forskellige 
regler i brug i Frellesskabet, hvilket giver 
betydelige k onkurrencefordrejninger. 
Dette bevirker, at der 1 
vejtransportsektoren kan ops ta 
problemer i forholdet mellem 
arbejdsmarkedets parter, hvilket ·allerede 
har fort til alvorlige forstyrrelser i 
sektoren, som i h0j grad pavirker den frie 
bevregelighed for varer, tjenesteydelser 
og personer. Disse skavanker ma fjernes 
gennem en passende frellesskabsindsats. 
3 3. Arbejdsgiverne har papeget, at en 
bedre anvendelse af eksisterende regler 
vii vrere at foretrrekke frem for nye 
regler, mens fagforeningerne insisterer 
pa, at al arbejdstid skal vrere omfattet. 
Drnftelserne i frellesudvalget blev 
genoptaget i slutningen af 1996, men de 
to parter synes at sta langt fra hinanden. 
34. Hviletid\·hestemmelsen 
arhejdstid\direktivet er formentlig den 
vanskeligste regel at anvende over for 
mobile arbejdstagere inden for 
vejtransport over store af.;tande. Der 
findes dog a Ile re de lignende 
hestemmelser i forordning nr. 3820185, 
som er det mest velegnede instrument, 
hvis man onsker at l@se prohlemerne 
med daglig og ugentlig hviletid J>er 
.\ynes endvidere ikke al vc:..ere nogen 
.w.:ktor.,pecUik hegnmdefo• for ikke al 
anvende heslemmelserne i 
arhejd,·tidsdirektivet omferie med /011 og 
helbredsvurderinger for natarhejdere 
-9-.mm/ om gww1li for li/strc:..ekke/ig h\•i/e 
og l<di over det ilrlige an/al arhejd,·timer 
pit samt/ige mohi/e arhejdslagere i 
sekt<Jren. Arhejd,·tid,·direktivets 
hestemmelser hor gadde fi1ldt udfor a/le 
ikke-mohile arhejd,·tagere. Som 
supplement Iii en even/11e/ generel 
indmts Iii heskylle/se t~/ arhejd,·tageres 
sundhed og sikkerhed mod skader som 
.fi:J!ge l!l arhejd,·tiden har Kommissionen 
ti! hensigt at fores/a vresentlige 
amdringer ti/ forordning nr. 3820185 i 
hegyndel,·en l!l /99N. /l~ndringerne vii 
hi.a. ga ud pii at integrere 11ye 
hestemmelser om de maksimumgrrenser, 
der fastsrettes pii dags-, uge-og 14 
dages-hasis for lastnings- og 
qfla!sningsaktiviteter Fadlesskahets ' 
koretidmrd11inger for 
vejtramportsektore11. A~'11dri11ger11e ska/ 
tillige fore ti/ ensartede kontrolregler og 
-procedurer. 
J ernbanetransport 
) 5. Knap en million mennesker var 
beskreftiget med jernbanetransport i de 
femten EU-lande 1 1995. Af en 
unders0gelse gennemfort for Europa­
Kommissionen af Committee (nu 
Federation) for Transport Workers' 
Unions in the European Community7 
fremgar det, at i 1992 arbejdede 19% af 
de ansatte som lokomotivforere og andet 
togpersonale, 31 % som port0rer, 
specialarbejdere, rangerpersonale ( ved 
stationer og/eller private sidespor og ved 
terminal- og containerinstallationer osv. ), 
mens 50% var drifts- og 
stationspersonale. 
1 Social Aspects of the Common Transport 
Policy: Study of the Working and Social 
Conditions of European Railway Workers af 
Hugues de Villelc og Brenda O'Brien ( CTWU) 
3 6. Det er kendetegnende for dennc 
sektor, at en del af arbejdet, navnlig i 
landomrader, er meget uregelmressigt. 
Arbejdets intensitet bestemmes saledes af 
toghyppigheden. Dette kan i visse 
tilfrelde vanskeligg0re beregningen af 
"arbejdstiden". Der er ogsa visse 
problemer med at anvende direktivet pa 
togforerne og <let ledsagende personale 
pa langdistanceruterne. Selv om disse 
aktiviteter og arbejdsvilkarene i 
almindelighed er drekket af en rrekke 
kollektive overenskomster pa nationalt 
plan, vii de manglende 
rammebestemmelser pa frellesskabsplan 
skabe voksende problemer, efterhanden 
som dereguleringen og konkurrencen 
med nye akt0rer intensiveres. 
37. FreJlesudvalget for Jernbaner 
naede den 18. September 1996 ti) enighed 
om, at arbejdstidsdirektivet skulle finde 
anvendelse pa alle arbejdstagerne i denne 
sektor, inkl. det mobile mandskab, med 
de n0dvendige tilpasninger af 
undtagelserne. Det var en forudsa~tning, 
at tilsvarende bestemmelser samtidig 
skuIJe grelde for andre transportsektorer, 
og at de greldende arbejdstidsbetingelser 
gennem lovgivningen skulle bringes til 
anvendelse pa alle nye arbejdstagere, der 
fik beskreftigelse sektoren. Dette 
skyldes frygt for, at 
arbejdsmilj0standarderne med hensyn til 
arbejdstid i modsat fald vii blive srenket, 
efterhanden som sektoren abnes for 
konkurrence. 
3g .Jernhanetramport .\ynes at were 
en sektor, hvor de eksisterende 
overenskomster mellem 
arhejd\markedets parter .fimKerer 
ti!fred\·stillende. Pa haKKrund af 
enigheden i fa!llesudvalget er der ingen 
o~jektiv hegrundelse for fort.mt at 
udelukke denne sektor. Herudover vii 
-10 -Kommis.,·iolll'll m~jc overFagc 
11dvikli11ge11 i sektore11 for at \1111·dl'n' 
hehovet for supplerende .\fJe<.:~flkke 
aktioner. 
39. Selv om dennc "sektor", dcr 
dcckker forskelligc aspekter af jernbanc­
og vejtransport, ikke udtrykkeligt 
nrevnes i direktiv 93/ I 04, er den 
udelukket fra arbejdstidsdirektivet. Den 
er ogsa for en stor dels vedkommende 
udelukket fra forordning nr. 3820/85 
(regelmressig personbefordring med en 
operationsradius pa 50 km eller 
derunder), hvilket kan have betydning for 
passagersikkerheden. Kommissionens 
tjenestegrene har raet henvendelser fra 
UITP (Union Internationale des 
Transports Publics, som reprresenterer 
interesserne for de ansatte inden for 
bytransport, som har andre interesser end 
ansatte ind en for ve.1- og 
jcrnbanetransport som sadan. 
Kommissionen vii vcd udarbcjdelscn af 
eventucllc forslag tage hensyn til deres 
betrenkeligheder. 
Indre vandveje 
40. Ca. 45.000 personer er 
beskreftiget med transport ad indre 
vandveje, heraf 3 5. 000 ansatte og resten 
som sma selvstrendige med 1-3 fart0jer 
hver. I dag er der en mrerkbar og generel 
tend ens til et stigende antal 
smavirksomheder, hviJket skyldes de 
store virksomheders salg af fart0jer til de , 
ansatte. For sma selvstrendige med kun 
et fart0j, dvs. de fleste af dem, er fart0jet 
bade deres levebrnd og deres faste hjem. 
Dog er de selvstrendige, der sejler pa 
Rhinen, i dag underkastet regler for 
besretningens hvileperioder og 
sammensretning samt navigationstid. 
Forbindelscn mcllcm dissc 
foranstaltninger og arbcjdstid er, at 
fart0jets ejer er underkastet regJer om 
obligatorisk hviletid og navigationstid, 
for sa vidt som han er medtem af 
besretningen. 
41. De to sider i F rellesudvalget for 
Indre Vandveje besluttede at indlede 
forhandlinger om en arbejdstidsaftaJe pa 
frellesskabsplan for denne sektor. Det af 
arbejdstagerne fremlagte aftaleudkast 
fulgte ret neje arbejdstidsdirektivets 
bestemmelser. Dog indeholdt det andre 
bestemmelser om den daglige hviletid, 
idet man i udkastet opererede med ti 
sammenhrengende timer mod elleve timer 
i direktivet. Forhandlingcrne hrnd 
sammen i begyndelsen af 1995, <la 
arbejdsgiverne ikke kunne acceptere, at 
arbejdstidsprincippet skulle grelde for de 
sma selvstrendige. 
-12. Udvidelsen af direktivet ti/ at 
omf atte ansatte i denne sektor skulle ikke 
vo/de uoverstigelige problemer. For selv 
om arbejdstidsdirektivets 
grundlr£ggende hestemmelse om daglige 
hvileperioder kan volde prohlemer, 
ahner direktivet dog mulighed .fiJr al 
fravige den pagwldende artikel hilde ved 
kollektive overenskomster og i ti(fadde, 
hvor arhejd1.;tagere11 ska/ vwre vwk 
hjemmefrafor at arhejde. Kommissionen 
vii forel££gge Radel et for:·;lag i IYYN 
indeholdende hestemmelser, som er 
inspireret af Rhin-konventionen, og som 
vii gee/de for a/le medlemsstater. 
Lufttransport 
43. Det sk0nnes, at der er ca. 
375.000 ansatte i luftfartsselskaberne i de 
15 EU-lande. Ca. 20% af disse er 
besretningsmedlemmer, mens resten er 
-11 -luH havnspcrsonalc, hcrundcr 
vcdligcholdclscs- og salgspcrsonalc 
44. Det er nedvendigt med 
tlyvetidsbegrrensninger, da det lrenge har 
vreret erkendt, at trrethed blandt 
besretningsmedlemmerne kan medfore 
alvorlige prrestationsforringelser. Luftfart 
kombinerer en rrekke trrethedsfremmende 
faktorer, der ikke kendes i andre erhverv. 
Personatet skat bed0mme situationer, 
trreffe afg0relser og yde en god 
prrestation under stress i lange 
arbejdsperioder, undertiden om natten og 
efter at have passeret mange tidszoner. 
Dette pcrsonale ma dcrfor hcskyttcs, 
ikke alene mod tr~cthcd i korte pcriodcr, 
men ogsa mod de muligc virkningcr ar 
tncthcd, dcr har akkumulcrct sig over 
lrengere tid. 
45. Frellesudvalget for Lufttransport 
er blevet enigt om, at 
arbejdstidsdirektivet skat grelde for 
lufthavnspersonatet (ca. 80% af alle 
ansatte ). Frellesudvatgets videre 
drnftetser har vreret fokuseret pa 
anvendelsen af arbejdstidsdirektivets 
pnnc1pper pa flybesretningerne. 
Drnflelserne er blevet forstyrret af 
uenighed om den indbyrdes forbindelse 
mcllem frellesudvalgets drnftelser og de 
fi'elles luftfartsmyndigheders (Joint 
Aviation Authorities) drntlclscr om 
begrrensning af flyvetiden for fly-og 
kabinepersonale. 
46. Aftalen om at lade det generelle 
direktiv omfatte lufthavmper.wmalet 
udgar et w.esentligt fremskridt. Med 
hen.syn ti! flypersonale er det eneste 
vcesentlige problem, en udvidelse qf 
direktivet eventuelt rejser, 
hestemmelserne om hviletid ox pauser. 
Men prohlemet skulle ikke vwre 
uoverstigeligt i hetragtning <4 direklivets 
undtagelsesmuligheder. Kommissi<me11 
overvejer ogsd som supplement Iii 
eventuelle generelle aklioner med 
hen,yn ti! heskyttelsen qf arhejd,·tageres 
sikkerhed og sundhed mod skader som 
folge af arhejd,·tiden en rwkke .\pecUikke 
forslag om en ensarlel ordning Iii 
hegrwn.ming q/jlyvetideme t!l hemyn Iii 
flyvesikkerhede11. 
4 7. Antallet af s0folk beskreftiget pa 
skibe, der sejler under en medlemsstats 
flag, sk0nnes8 at ligge pa ca. 162. 000 i 
alt. Af disse er ca. 129.000 (80%) 
statsborgere den pagreldende 
medlemsstat, og 3 3. 000 er ikke 
statsborgere der, men kommer 
hovedsagelig fra tredjelande. 
48. Det er almindeligt med lange 
arbejdstider pa havet. Men det har hidtil 
vreret vanskeligt at gennemfore en 
systematisk bcgnensning af 
arbcjdstidernc pfr grund af konkurrencen 
fra skibc, der scjlcr under trcdjelandes 
flag. Beskreftigelsesnedgangen i den EU­
registrerede flade -med over 3 0% 
mellem 1985 og 1995 -har faktisk vreret 
kilde til stor bekymring for bade 
rederierne og s0folkene i de senere ar. 
Derfor, og fordi der er tale om et globalt 
erhverv, har det ligget frellesudvalget pa 
sinde at opna enighed i de internationale 
organisationer, forend man begynder at 
behandle interne frellesskabssp0rgsmal. 
49. Den Internationale 
S0fartsorganisation blev man i 1995 enig 
om at vedtage den reviderede konvention 
om standardcr for uddannelsc, 
godkendelse og vagttjeneste (STCW-
:; TccnEcon: Study on the nrnritimc professions 
in the European Union 
-12 -konventionen) for sa vidt angar 
mindstekravene med hensyn til vagters 
hvileperioder. Her er der fastsat mindste 
daglige hvileperioder pa ti timer i d0gnet. 
Hvileperioden kan h0jst opdeles i to dele, 
heraf en, dcr varcr i mindst seks 
sammcnha:ngcndc t imcr. Der er 
cndvidcrc fastsat ugcntligc hvilcpcriodcr 
pa mindst 70 timer. Kommissioncn har 
forclagt Radct ct oniciclt forslag til 
amdring af dircktiv 94/S8/EF om 
minimumsuddannclsesniveauet for 
s0fartserhvervet. Dette forslag afspejler 
bestemmelserne i STCW-konventionen 
af 1995 med hensyn til 
mindstehvileperioder for vagter pa 
drekket og i maskinrummet. Det rendrede 
direktiv behandles for tiden i EF's 
lovgivende organer, og Radet vedtog den 
18. juni I 997 en frelJes holdning. 
50. Den Internationale 
Arbejdstagerorganisation (ILO) vedtog i 
oktober 1996 en ny konvention (nr. 180) 
om arhejdstidcr indcn for skibsfart. 
Stratcgicn forud for vcdtagclscn ar 
konvcnlion nr. 180 var lagt ar 
arbejdsmarkedets parter. lfolgc 
konventionen skal s0farende om bord pa 
skibe have enten en maksimal arbejdstid 
( 14 timer i d0gnet og 72 timer om ugen) 
ell er en minimumshviletid (ti timer i 
d0gnet og 77 timer om ugen). 
Konferencen besluttede sig ligeledes for 
en mekanisme, der ville g0re det muligt 
at handhreve bestemmelserne i 
konvention nr. 180 over for fart0jer, der 
er registreret i tredjelande, men som 
sejler i EU-farvande, gennem 
havnestatskontrollen. Siden da har 
arb~jdsmarkcdets parter understrcget, at 
stralcgicn allic-cngcr at: at 
mcdlcmsstatcrnc rat ificcrcr 
konventionen. De er endvidcrc 1 
princippet blevet emge om, at dcr er 
behov for et specifikt 
frellesskabsinstrument til regulering af 
arbejdstiden i s0fartssektoren. 
Kommissionen vii, som den tidligere har 
an fort, hurtigt fremsrette et 
direktivforslag. Dette vii tage hensyn til 
bestemmelsernc i I LO-konvention nr. 
180 og til visse elementcr 
arbejdstidsdirektivet efter en nrermere 
drnftelse af detaljerne heri. 
51. Der er gjort store fremskridt. 
Kommissionen er glad for enigheden i 
fadlesudvalget og ser frem ti/ at modtage 
udvalgets detaljerede anhefalinger. 
Kommissionen hither tillige, at 
medlemsstaterne vii ratificere I LO­
konvention nr. 180, saledes at 
mind .. tekrav med hemyn ti/ arhejd\·tid 
el/er hviletid kan hiindhawes 
inlernalionalt. 
Havfiskeri 
52. Ca. 270.000 s0farende personer 
er beskreftiget i havfiskerisektoren i EU­
medlemsstaterne9. Hertil kommer 
forholdsvis ta ikke-mobile, landbaserede 
arbejdstagere i havfiskerisektoren, hvis 
arbejde er direkte forbundet med 
landingen af fisk, og som ikke er 
omfattet af direktivet. Der er ogsa en hel 
del andre landbaserede arbejdstagere, 
som er tret knyttet til havfiskeriet, f.eks. 
havnearbejdere og arbejdere i 
fiskeforarbejdningsindustrien, men de er 
alJerede omfattet af arbejdstidsdirektivets 
bestemmelser. 
53. Begge sider i frellesudvalget for 
denne sektor har meddelt Kommissionen 
deres respektive holdninger, som afviger 
meget fra hinanden. Arbejdsgiverne er 
Ci Antal fiskere (hel-og deltids) (alle Ell­
medlemsstater). Tallene er for 1993, undtagen 
tallene for Grrekenland ( 1990) og Irland ( 1991 ). 
Kildc: OECD, mcdlcmsstatcrnc 
-11 -modstandere af et arbejdstidsdirektiv for 
denne sektor pa grund af sektorens 
srerlige karakter og 
subsidiaritetsprincippet. Blandt de 
nrevnte problemer er det store antal 
sclvsta.mdigc arbcjdstagcrc, de 
0konomiskc fi~lgcr for andclsfiskcrc og 
forskellene mellem havfiskerisektoren i 
de forskellige lande i Europa. 
F agforeningerne har derimod erklreret, at 
der krreves en indsats for at beskytte 
fiskerne mod de lange arbejdstider, at det 
er un0dvendigt at udelukke denne sektor 
fra direktiv 93/104/EF, og at man kunne 
have fundet frem til passende 
undtagelser. Fagforeningerne har 
fremlagt detaljerede skriftlige forslag. 
Drnftelserne blev genoptaget tidligere i 
ar med henblik pa at na frem til en frelles 
holdning_ 
5../. Kommissionen hiiher, al 
arhejd\markedets parter nitr .fi'em ti/ en 
ftelles holdning. Men opniis der ikke 
enighed, kan der dog fores/its 
sektor.\pec~fikke hestemme Iser 
omfattende daglige og ugenllige 
hvileperioder for sofarende personale. 
/1,,ndvidere kan hestemme/serne om ferie 
med Ion og he/hred\vm·deri11xer for 
natarhejdere samt garantieme for 
tilstrcekkelig hvile og IC?ftet over antallet 
af arhejd\·timer pr. ar anvendes over for 
alt s@farende personale i sektoren. 
Samtlige arhejd\·tid .. direklivets 
hestemmelser h@r gtelde a/le ikke-mohile 
arhejd\·tagere, eventuelt med mulighed 
for yderli!(ere undta!(elser. 
Andre aktiviteter pa havet 
5 5. Antallet af ansatte, der arbejder 
pa havet, skifter med arstiderne. Det er 
rimeligt at sk0nne, at ca. 45.000 personer 
i alt er beskreftiget med 11 and re aktiviteter 
pa havet" i EU. Af disse er de fleste 
beskreftiget med offshorearbejde, men ca. 
l 0.000 er beskreftiget med forskelligt 
kontraktarbejde, herunder 
mretningsdykning. I h0jsresonen er godt 
3. 000 beskreftiget med seismologiske 
unders0gelser i europreiske farvande. De 
vigtigste af de bcrnrte EU-lande er Det 
Forenede Kongerige (med godt halvdelen 
af EU-beskreftigelsen i denne sektor), 
Danmark, Nederlandene og Italien. 
56. lfolge den af Kommissionen bestilte 
unders0gelse10 er sa godt som al 
offshorearbejde i Nords0en baseret pa 
12-timers-skift. Nogle af lederne og 
specialisterne arbejder det antal timer 
dagligt, som arbejdet krrever, i stedet for 
at overholde en fast arbejdstid. En typisk 
arbejdsperiode for offshorearbejde er to 
uger, men varigheden kan variere 
afhrengig af land og arbejdsgiver. I 
forbindelse meet kontraktarbejde i Det 
F orenede Kongerige fastsrettes 
varigheden af arbejdsperioden pa havet 
efter den tid, arbejdet forventes at tagc. 
Regnes der med indtil ca. fom ugers 
arbejde, er det sandsynligt, at det samme 
personale vii udfore hele opgaven. 
57. I Danmark, Italien og 
Nederlandene er der lovgivning, ofte 
suppleret med kollektive 
overenskomster, som indeholder i hvert 
fald grundlreggende bestemmelser om 
arbejdstid eller minimumshvileperioder i 
forbindelse med arbejdsperioder pa 
ha vet. I Det F orenede Kongerige er der 
ikke nogen srerlig lovgivning om 
arbejdstid, men hver virksomhed skal 
udarbejde en "safety case" for hver 
enkelt installation og vu rd ere 
arbejdsmilj0risiciene. Arbejdstiden skal 
1 
'' Coshape Ltd: The Working Hours in 'Other 
Work at Sea' in the Context of Directive 
93/104/EC, 1995 
-14 -, .. ., ., ,,. '•-·1 ~I 
indga save) i virksomhedens "safety case" 
som i dens risikovurdering. 
58. Ifolge Coshape-rapporten (fra 1995) 
er 6 til 16 timers overarbejde om ugen 
(ud over de tolv daglige arbejdstimer) 
ikke ualmindcligt i Danmark. I 
Nedcrlandcnc skal der i tilfrclde af 
overarbcjdc pa havet ydes arbejdstagcrcn 
kompensercndc hvilcpcrioder, mens han 
endnu bcfindcr sig pa havct. I Det 
Forenedc Kongcrige athrenger det 
faktiske antal overarbejdstimer af 
virksomheden og arbejdets karakter. I de 
fleste tilfrelde er der sjreldent tale om 
overarbejde st0rre malestok ved 
rutineopgaver. Overarbejdet er 
begrrenset til ca. fire timer om ugen, i 
visse tilfrelde dog over <let dobbelte 
heraf For ledende personale er 2-3 
timers overarbejde om dagen almindeligt. 
I Italien er arbejdstiden ved 
skifteholdsarbejde og overarbejdets 
omfang meget varieret. Coshapc-
unders0gclsen konkluderer, at de 
cksistcrcndc skitlcholdsm0nstre syncs at 
vrere den mest hensigtsmressige made, 
hvorpa arbejdstiden pa havet kan 
tilrettelregges, og mulighederne for 
rendringer er yderst begrrensede. 
59. I denne sektor er der ikke nogen 
dialog mellem arbejdsmarkedets parter 
pa EF-plan. Fagforeningerne 0nsker 
forhandlinger pa EF-plan eller, hvis <let 
ikke kan lade sig g0re, et srerligt direktiv. 
Arbejdsgiverorganisationerne har 
derimod vreret utilb0jelige til at deltage i 
en dialog med fagforeningerne, og de 
st0rste organisationer erklrerer ligefrem, 
at det har de ikke mandat til. De finder, 
at sektoren er tilpas reguleret, og at der 
ikke er behov for EF-lovgivning pa dette 
omrade. Arbejdsgiverne er navnlig 
opsatte pa at opretholde 2 x 12 timer x 
14 dage-systemet og reglen om, at 
arbejdstiden beregnes pa arsbasis. 
60. J~t eventuelt forslag ma 
n@dvendigvis ti/lade fortsrettelse af 
sk~fteho/d\·.\ystemer haserel pa 2 sk!fl x 
12 timer x 14 daKe OK taKe hemyn ti/ 
den internationale OK .wesonprreKede 
karakter af arhejd\mtJnsteret i denne 
sektor ved at ti/lade en hereKf1inK af 
arhejd\·tiden pii iirshasis. I )isse 
arhejd\·taKeres arhejd\monstre liKner 
faktisk pa manKe milder de "mobile" 
tramportarhejderes, idet der i hegge 
tilfrelde er tale om at arhejde vwk 
f?jemmefra. Der.for h@r de hehand/e.\' pa 
samme made. /)et kan navnlig anfores, 
at der for llOKle af aktiviteterne kan 
indf(1res ordninKer svarende ti/ dem, der 
foreslii.\·for solra11.v)()rfsektoren. 
Lreger under videreuddannelse 
61. Udelukkelsen henviser til "lreger 
under (videre-)uddannelse". I 
medlemsstaterne indgar der normalt to 
vigtige elementer i begrebet "lreger under 
uddannelse": de pagreldende person er 
har afsluttet deres grunduddannelse pa 
universitetet, og de forbereder sig til at 
tage en anerkendt lregeeksamen pa et 
h0jere niveau. Uddannelsesperiodens 
lrengde varierer fra land til land, og det er 
i visse medlemsstater ikke klart, hvornar 
denne uddannelsesperiode afsluttes. 
Lreger, der "ikke er under uddannelse" er 
pr. definition omfattet af 
arbejdstidsdirektivet, som dog giver 
mulighed for at udvise fleksibilitet, jf. 
afsnit 8 ovenfor. 
62. Der er sk0nsmressigt over 
270.000 yngre hospitalslreger (mere eller 
mindre svarende til begrebet "lreger 
under (videre-)uddannelse") i EU som 
helhed. Men nresten ha1vdelen af dem 
-15 -bcfindcr sig i Tyskland, hvor den 
nalionalc arbcjdsti<lslovgivning allcrcdc 
finder anvcndclsc. 
63. Der er tilsyneladende et problem 
for sa vidt an gar den 
beskreftigelsesstatus, lreger under 
videreuddannelse har. I visse lande har de 
en srerlig status og er hverken 
selvstrendige, ansatte eller praktikanter. 
Men en nrermere unders0gelse synes at 
vise, at de i langt de fleste lande 
betragtes som "ansatte" i arbejdsretlig 
forstand. 
64. Lreger under videreuddannelse 
har i modsretning til andre grupper 
"tilkaldevagter". Den unders0gelse, dcr 
blcv udfort for Kommissionen i I 994 11, 
viser, at "tilkaldevagter" behandlcs mcgct 
forskclligt i de forskelligc medlcmsstatcr 
I flere lande forventes lreger under 
videreuddannelse at arbejde mange timer 
om ugen og at have ekstremt lange 
uafbrudte arbejdsperioder, som opstar, 
nar der lregges natte- ell er 
weekendvagter oven i den typiske 
arbejdsuge. "Medmindre der er fastsat 
srerlige bestemmelser om reelle pauser 
eller andre begrrensninger i antallet af 
arbejdstimer, indebrerer mange 
vagtordninger, at en Jrege under 
videreuddannelse rutinemressigt arbejder 
uden egentlige hvileperioder 32 timer i 
trrek, og i ekstreme tilfrelde 70 timer". I 
rapporten konkludcres det, at den 
ugentlige arb~jdstid for lreger under 
videreuddannelse varierer meget, men 
dog rutinemressigt overstiger 55 timer i 
mange lande. 
11 Coshapc Ltd: The Working Hours of Doctors 
in Training in the context of Directive 
93/104/EC 
65. For ganske mange af lregerne 
under videreuddannelse er der saledes 
tale om en klar sundheds- og 
sikkerhedsrisiko. For sa vidt disse lreger 
deltager direkte i de lregefaglige 
procedurer og beslutninger, som bernrer 
patienterne, kan der ogsa vrere fare for 
disse patienters sikkerhed. 
66. /:','pfJrgsmalet om "tilkaldevagter" 
for lreger under videreuddanne/se h@r 
l@ses pa nationalt plan. Men direktivets 
nuvrerende ordlyd giver faktisk 
medlemsstaterne mulighed for at 
de.finere arhejd\·tid restriktivt, selv om 
den ogsa tillader en hredere definition. 
I )er .\ynes saledes ikke at Va!re noKell 
praktisk juridisk vanske/ighed ved al 
lade 1<£ger under videreuddannelse vrere 
omfattet qf direktivet, .mm .Jo allerede 
g<£lder for andre ansatte 1<£Ker, OK 
samtidig tilpasse de g<£ldende 
undtagelser, saledes at medlemsstaterne 
far mulighed for at lose prohlemet med 
"ti/ka1devagter ''. Ved overvejelserne 
om, hvorledes direktivet kan udvides, ma 
der dog tages hensyn ti/ den potentielle 
indvirkning pa sundhechplejeydel\·erne 
og deres kvalitet. ....... , .... ) 
-16 -
ANDEN DEL: VALGMULJGHEDER 
Aktionskriterier 
6 7. F 0rend der fremsrettes forslag, 
ma det fastslas, hvilke kriterier de 
foretrukne modeller skal bed0mmes 
efter. For sa vidt angar aktioner 
vedrnrende arbejdstagere, der ikke er 
omfattet af arbejdstidsdirektivet, 
forekommer f0lgende kriterier at vrere 
passende: 
68. Den foreslaede aktion ma: 
a) sikre passende beskyttelse af 
arbejdstageres sikkerhed og 
sundhed mod skader som folge 
af arbejdstiden 
b) give virksomhederne mulighed 
for fleksible driftsmressige 
l0sninger 
c) tage hensyn til eventue11e 
beskreftigelsesmressige folger 
d) ikke palregge virksomhederne, 
navnlig de sma virksomheder, 
urimelige byrder og ma tage 
hensyn til de srerlige forhold, 
der g0r sig greldende inden for 
specifikke sektorer som f.eks. 
andelsfiskerisektoren, og de 
store forske11e, der findes inden 
for havfiskeriet 
e) overholde 
subsidiaritetsprincippet 
f) overholde 
proporti onalitetsprinci pp et. 
69. Det ma ogsa sa vidt muligt sikres, 
at en truffen foranstaltning eller en 
beslutning om ikke at trreffe 
foranstaltninger tager hensyn til den 
europreiske konkurrenceevne og den 
offentlige sikkerhed og ikke forer til 
konkurrencefordrejninger i det indre 
marked og mellem konkurrerende 
transportformer. 
-17 -M ulige modeller 
70. Gennemgangen i ferste del har 
vist, at der er et problem, der skal l0ses, 
nemlig at dcr inden for alle udelukkede 
scktorcr og aktivitctcr er vissc 
arbejdstagere, som ikke er beskyttet mod 
lange arbejdstider, eller som ikkc er 
sikret tilstrrekkelig hviletid. 
Kommissionen ma, nar den har besluttet, 
hvilke mode11er, der skal benyttes for at 
Iese dette problem, sikre, at den valgte 
l0sning opfylder kriterierne i afsnit 68. 
7 I . Man kan overveje fire mader at 
gribe problemet an pa: 
en ikke-bindende model 
en rent sektorspecifik model 
en differentieret model 
en rent horisontal model. 
Valgmµligh_~d_l: En ikke-bindende model 
72. Her vii Kommissionen enten 
skulle fremkomme med en eller flere 
henstillinger eller foresla vedtagelse af 
henstillinger fra Radet. Dette vii 
indebrere opretholdelse af de nuvrerende 
undtagelser fra direktivet, safremt dette 
er berettiget i en bestemt sektor. 
Hovedbudskabet vii vrere en tilskyndelse 
til medlemsstaterne og arbejdsmarkedets 
parter til at trreffe de foranstaltninger, der 
er nedvendige for at sikre, at alle 
arbejdstagere uanset deres status rar 
passende hvileperioder, og at de ikke har 
for lange arbejdsdage. Denne model har 
taet tilslutning fra de fleste af de 
arbejdsgiverorganisationer, som har 
kommenteret den under de uformelle 
h0ringer om hvidbogen. Blandt disse 
organisationer er der ogsa nogle -
navnlig reprresentanterne for 
otfshoreindustrien -der har argumenteret 
for en fortsat udelukkelse af deres sektor. 
Fagforeningerne var absolut imod denne 
ikke-bindende model. 
Valgmulighed 2: En rent sektorspecifik 
model 
73. Hidtil har man bade 1 
frellesudvalgene og i forbindelse med 
unders0gelserne navnlig s0gt -inspireret 
af arbejdstidsdirektivet -at finde frem til 
arbejdstidsordninger for de enkelte 
sektorer, der skaber en rimelig balance 
mellem beskyttelsen af arbejdstagernes 
sikkerhed og sundhed, hensynet til den 
otfentlige sikkerhed og 
fleksibilitetskravet. lndtil for nylig 
forekom det usandsynligt, at denne 
model ville fore til resultater i 
frellesudvalgene. Men der er nu sket 
fremskridt inden for i hvert fald to 
sektorer: s0-og jernbanetransport. Det 
er denne model, Den Europreiske Faglige 
Samarbejdsorganisation (EFS) gar ind 
for. 
Valgmulighed 3: En ditferentieret model 
7 4. Den tredje valgmulighed gar ud 
pa at ditferentiere mellem de aktiviteter, 
der kan reguleres i henhold til 
arbejdstidsdirektivet, og dem, der krrever 
specifikke foranstaltninger. Dcttc 
indebrerer: 
• udvidelse af alle arbejdstidsdirektivets 
bestemmelser til at omfatte samtlige 
ikke-mobile arbejdstagere. De 
greldende undtagelser skat i sa fald 
tilpasses for at tage hensyn til behovet 
for kontinuitet i tjenesten og andre 
driftskrav12
~ 
:~· herunder f.eks. yngre lregers "tilkaldevagter" 
og havneaktivitetcr i havfiskerisektoren, som er 
dirckte forbundet med landingen af fangster 
-18 -• udvidelse af arbejdstidsdirektivets 
bestemmelser om fire ugers arlig fcric 
med l0n og sundhedsvurderinger for 
natarbejdere til at omfatte alle mobile 
arbejdstagere og arbejdstagere, der 
ud0ver "andre aktiviteter pa havet" 
ved at indfore en garanti for passende 
hvileperioder og et loft over antallet af 
arlige arbejdstimer~ 
• indforelse eller rendring af 
sektorspecifik lovgivning vedrnrende 
arbejdstid og hvileperioder for alle 
mobile arbejdstagere og arbejdstagere, 
der ud0ver "andre aktiviteter pa 
havet". 
Valgmulighed _ ___A: En rent horism1tal 
mpdel 
75. En fjerde mulighed er at foresla 
en rent horisontal foranstaltning, som 
ikke bernrer de sektorspecifikke aspekter 
af arbejdstidsproblemet. Et sadant forslag 
kan indeholde folgende elementer: 
a) tydeligg0relse af direktiv 
93/104/EF for at sikre, at alle 
bestemmelserne deri grelder for 
b) alle ikke-mobile arbejdstagere 
en grundlreggende mindstebes­
kyttelse med hensyn til 
arbejdstid, f eks. garanti for 
tilstrrekkelig hviletid og fire 
ugers arlig ferie med l0n for al1e 
arb~jdstagerc, der ikkc er 
omfattet af dircktiv 9J/ I 04/EF. 
TREDJE DEL: VEJEN FREM 
Foreslaet fremgangsmade 
76. Vurderingen i forste del forer tit 
tre konklusioner: 
77. Den forstc er, at dcr er et 
sikkerheds- og sundhcdsproblem, dcr ma 
l0ses i betragtning at: at der er 
arbejdstagere i alle udelukkede sektorer, 
som ikke er beskyttet mod 
sundhedsmressige og sikkerhedsmressige 
risici som folge af for lange arbejdstider. 
Det er endvidere ikke objektivt berettiget 
helt at udelukke nogen sektor. 
78. Den anden konklusion er, at der 
ikke er grund til at behandle "ikke­
mobile" arbejdstagere anderledes end 
andre arbejdstagere, der allerede er 
omfattet af direktivet. 
79. Den tredje konklusion er, at for 
at sikre et mindstemal af sundheds- og 
sikkerhedsbeskyttelse b0r 
grundprincipperne i arbejdstidsdirektivet 
grelde alle arbejdstagere, og at der ikke 
er nogen begrundelse for helt at udelukke 
nogen sektor, forudsat at hensynet tit den 
offentlige sikkerhed og 
fleksibilitetskravene tilgodeses pa 
hensigtsmressig made. 
80. Kommissionen mener fortsat, at 
aftaler mellem arbejdsmarkedets parter 
vii vrere den bedste l0sning. Sadanne 
aftaler kan implementeres enten efter de 
fremgangsmader og regler, der grelder 
for arbejdsmarkedsrelationer, ell er 
gennem EF-lovgivning. Kommissionen 
bemrerker dog, at arbejdsmarkedets 
parter i de sektorer, hvor der allerede er 
indgaet aftaler Gernbane- og 
s0transport ), gar ind for en l0sning ad 
lovgivningens vej. 
-19 -81 . Pa denne baggrund er 
Kommissionens forel0bige holdning, at 
det mest praktiske vii vrere at srette 
lovgivningsprocessen i gang, jf. 
valgmulighed J. Denne model vii sikrc 
bcskyttclscn ar sundhed og sikkcrhed og 
samtidig va~re tilstr<ckkclig flcksibcl til at 
lagc hensyn til de opcrationcllc 
problcmer, som var den cgcntligc grund 
til udelukkelscn. 
82. Derimod finder Kommissionen pa 
grundlag af sektorgennemgangen ikke, at 
den ikke-bindende model ( valgmulighed 
1) er hensih>tsmressig, idet den ikke 
sikrer, at arbejdsmilj0problemerne vii 
blive l0st for alle arbejdstagerne. Den 
rent sektorspecifikke model 
( valgmulighed 2) vii gere det meget 
vanskeligt at opna en konsekvent eller 
rimelig behandling af ikke-mobile 
arb~jdstagere, mens den rent horisontale 
model ( valgmulighed 4) ikke yder den 
beskyttclse af sikkerhed og sundhed, som 
kncvcs af mobile arb~jdstagcrc. Desuden 
kan valgmulighed I eller 2 i sig selv feffc 
til konkurrencefordrejninger. 
83. Hvorledes passer denne 
foreslaede fremgangsmade ( valgmulighed 
3) med de kriterier, der er fastsat i and en 
<lei ovenfor? 
84. F 0rst ma <let unders0ges, om 
arbejdstagernes sikkerhed og sundhed er 
tilstrrekkelig beskyttet mod skader som 
folge af arbejdstiden. De nrevnte 
valgmuligheder bygger pa 
arbejdstidsdirektivet, hvori der s0ges 
fastsat minimumstandarder. 
8.5. Arb~jdstidsdirektivet giver 
virksomhederne mulighed for at vccre 
tleksible (se afsnit 8 ovenfor). Eventuelle 
nye forslag b0r give mulighed for en 
lignende fleksibilitet. Arbejdsgivernes 
synspunkter ma ogsa overvejes n0je for 
at sikre, at eventuelle nye forslag giver en 
tilstrrekkelig yderligere fleksibilitet. 
86. Med hensyn til beskreftigelse er 
det meget vigtigt, at en aktion pa 
europreisk plan enten hjrelper med at 
skabe eller bevare arbejdspladser eller i 
<let mindste ikke skader 
beskreftigelsessituationen og de 
europreiske virksomheders konkur-
renceevne. Der ses megct forskclligt pa, 
hvorledes en nedsrettelse af arbejdstiden 
vii pavirke beskreftigelsen. Disse 
forskellige synspunkter behandles 
nrermere i grnnbogen "Partnerskab -vejen 
til fornyelse af arbejds­
tilrettelreggelsen" 1 
~. Men arbejdstids­
direktivet tillader allerede lrengere 
arbejdstider end dem, der i praksis er 
greldende i de fleste medlemsstater. 
Endvidere er Kommissionen overbevist 
om, at det er af star betydning, at der 
fastsrettes minimum standard er for 
beskyttelsen af arbejdstagernes sikkerhed 
og sundhed, hvis det indre marked skal 
fungere gnidningsl0st. 
87. Tilsvarende argumenter kan 
bruges i sp0rgsmalet om de byrder, der 
palregges navnlig sma og mellemstore 
virksomheder. Man ma undga 
overdreven regulering og un0dvendige 
byrder. Men selv om arbejdstidsdirektivet 
er komplekst, er grundbestemmelserne 
deri som nrevnt i afsnit 6 meget enkle. 
Kompleksiteten skyldes nemlig isrer, at 
direktivet er fleksibelt og giver 
medlemsstaterne mulighed for at tage 
hensyn til srerlige forhold og nationale 
traditioner. 
11 KOM(97) 128 
-20 -88. Med hensyn til overholdelsen af 
subsidiaritetsprincippet finder Kommis­
sionen nu st0tte i EF-Domstolens dom i 
den sag, Det Forenede Kongerige havde 
anlagt med pastand om annullation af 
arbejdstidsdirektivet. I denne dom 14 be­
mrerker Domstolen, at "nar forsl Nadel 
har .fimdet de/ nodvendixt at forhedre 
det nuvrerende niveau for heskyttelsen l~l 
arhejd\·taxeres sikkerhed OK sundhed ox 
at harmonisere forholdene pil dette 
omriide, 11de11 al de/ xiir ud over 
forhedrinxerne, fomdw.et/er optllielsen 
(~l de/le mlil xe1111em ./(1slsrettelse11 «l 
mit1d\·tekrav en aklio11 pa 
fadlesskah.\pla11". Der er nemlig fra et 
subsidiaritetssynspunkt ingen objektiv 
forskel mellem de sektorer, der er 
udelukket fra arbejdstidsdirektivet, og de 
sektorer, der er omfattet. Det ma saledes 
konkluderes, at der ikke kan rejses 
indsigelse mod lovgivning under 
paberabelse af subsidiaritetsprincippet. 
89. Med hensyn til propor-
tionalitetsprincippet har Domstolen 
konsekvent fastholdt, at det for at fastsla, 
om en frellesskabsbestemmelse 
overholder proportionalitetsprincippet, er 
n0dvendigt at fastsla, om de midler, der 
er fastsat deri, er velexnede ti/ at llli det 
fast.mite mal, og om de xar lamxere e11d 
det, der krreves for at na malet. Det ma 
derfor afg0res, om Frellesskabet i sit 
direktiv er gaet lrengere end n0dvendigt 
for at na malet, at beskytte arbejds­
tagernes sikkerhed og sundhed. Igen 
konkluderer EF-Domstolen i sagen om 
arbejdstidsdirektivet, at det ikke er til­
freldet. Da eventuelle forslag til direktiver 
i de udelukkede sektorer ikke vii ga 
lrengere end bestemmelserne 
14 Domstolcns dom af 12. november 1996 i sag 
C-84/94: Oct Forcncdc Kongcrigc mod Ritdct 
for Den Europa;iskc Union 
arbejdstidsdirektivet, finder Kommis­
sionen, at ogsa proportionalitets­
princippet er overholdt. 
-21 -
KONKLUSION 
90. Pa baggrund af disse 
betragtninger finder Kommissionen, at 
man ma ga pragmatisk til vrerks for pa 
EF-plan at sikre beskyttelse af 
sikkerheden og sundheden mod skader 
som f0lge af arbejdstiden for 
arbejdstagere inden for de sektorer og 
aktiviteter, der nu er udelukket fra 
arbej dstidsdirektivet. 
91. Medmindre Kommissionen 
rendrer standpunkt som f0lge af de 
bemrerkninger, der fremkommer til denne 
hvidbog, vii den vrelge den tredje 
valgmulighed (se afsnit 62). lf0lge denne 
skal der sondres mellem de aktiviteter, 
der falder ind under arbejdstidsdirektivet, 
og dem, der krrever srerlige 
foranstaltninger. Dette indebrerer: 
• udvidelse ~f alle bestemmelserne i 
arbejdstidsdirektivet til at omfatte alle 
ikke-mobile arbejdstagere. De 
greldende undtagelser skal tilpasses, 
navnlig for at tage hensyn til behovet 
for kontinuitet i tjenesten og andre 
driftsmressige krav~ 
• udvidelse af arbejdstidsdirektivets 
bestemmelser om fire ugers arlig ferie 
med l0n og helbredsvurderinger for 
natarbejdere til at omfatte alle mobile 
arbejdstagere og arbejdstagere, der 
ud0ver "andre aktiviteter pa ha vet", 
garanti for passende hvileperioder og 
et loft over det arlige antal 
arbejdstimer~ 
• indf0relse eller rendring af 
sektorspecifik lovgivning vedrnrende 
arbejdstid og hvileperioder for mobile 
arbejdstagere og arbejdstagere, der 
ud0ver "andre aktiviteter pa ha vet", 
-22 -inden for hver enkelt sektor eller 
aktivitet. 
92. Med hensyn til sadanne 
sektorspecifikke foranstaltninger haber 
Kommissionen, at det vil vrere muligt at 
fortsrette arbejdet pa grundlag af en 
aftale mellem arbejdsmarkedets parter. 
Med hensyn til eventuelle specifikke 
foranstaltninger for havfiskeri (hvis 
drnftelserne om en frelles politik ikke 
giver resultat) og and re aktiviteter pa 
havet vii Kommissionen gerne h0re, om 
arbejdsgiverne og fagforeningerne i 
havfiskeri- og offshoresektoren kunne 
trenke sig ordninger for deres sektor, 
som svarer til ordningerne for 
s0transportsektoren (se afsnit 47 -51 
ovenfor). 
93. Kommissionen erklrerede i sin 
meddelelse om anvendelse af aftalen om 
socialpolitik 15
, at den vii falge den 
h0ringsprocedure, der er fastsat i 
meddelelsen, i forbindelse med alle 
foranstaltninger, der har vresentlige 
sociale konsekvenser, uanset hvilket rets­
grundlag forslaget Ia.r. Derfor sender 
Kommissionen denne hvidbog til 
arbejdsmarkedets parter med henblik pa 
en udtalelse. Kommissionen vii derefter 
naturligvis h0re arbejdsgiverne og 
arbejdstagerne, safremt den overvejer 
andre forslag. 
94. Kommissionen 0nsker ogsa 
bemrerkninger til den foreslaede 
fremgangsmade fra andre modtagere af 
denne hvidbog. Eventuelle bemrerkninger 
skal send es (med angivelse af referencen 
V /D2 -WP) inden 31. oktober 1997 ti!: 
Europa-Kommissionen 
GDV/D2 
1 s KOM(91) 600 
Rue de la Loi I Wetstraat 200 
B -1049 Bruxelles 
95. Bemrerkninger kan tillige sendes 
med e-mail til: 
dg5 -workingtime@bxl.dg5.cec.be 
96. Kommissionen vii efter denne 
dato fastlregge sin endelige holdning 
under beherig hensyntagen til de 
synspunkter, der fremkommer fra 
-21-arbejdsmarkedets parter og de evrige 
modtagere af hvidbogen. 
Der er adgang til dctte dokument pa folgcndc adrcsse: 
internet http://europa.eu.int/ 
Welcome. Policies. Employment ;md Social Polici1.-s. hvorfr11 
dcr 1.•H.'l link Iii Ol>V. 
Vejtransport 
J ernbanetransport 
Indre vandveje 
Lufttransport 
Smransport 
Havfiskeri 
Andre aktiviteter pa havet 
Lreger under videreuddannelse 
I alt 3 500 000 17 18 
965 000 l'J 
45 000 20 
375 000 21 
160 000 22 
270 000 23 
45 000 24 
270 000 25 
5 630 000 BI LAG 
NB: Disse tal er omtrentlige. I sektorgennemgangen, afsnit 29-66, · findes yderligere 
forklaringer. 
16 Aile EU-lande 
1
' Ekskl. arbejdstagere beskccfliget med firmatransport, som ikke er udclukket fra arbejdslidsdirektivet 
111 Kilde: Road Transport in the European Union: Aspects of the Organization and Enforcement of 
Working and Driving Time Regulations, 1995 
1 '' Kilde: Main statistical results for UIC Member Railways, 1995 
:'tJ Kilde: GDVII-sk0n, 1996 
/l Flight International World Airline Directory, tal for 1996 
n .Kilde: TecnEcon: Study on the maritime professions in the European Union. 19% 
2
-5 Antal fiskere (hel-og deltids)(alle EU-landc). Tallcne er for 1993, undtagcn for Gnckcnland ( 1990) og 
Irland (1991). Kilde: OECD, medlemsstaterne 
24Kilde: Coshape Ltd: The Working Hours in 'Other Work at Sea' in the Context of Directive 93/104/EC, 
1995 
"c_ Kilde: Den faste arbejdsgruppe bestaende af yngre lreger pa europreiske hospitaler, 1996 
-24 -
ISSN 0254-1459 
KOM(97) 334 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 04 os 06 
Katalognummer CB-C0-97-401-DA-C 
ISBN 92-78-23323-4 
Kontoret for De Europreiske Frellesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg