A4-0078/98

Beslutning om euroen og turismen

Europa-Parlamentet,

* der henviser til forretningsordenens artikel 148,

* der henviser til EF-traktaten, navnlig artikel 3, litra t),

* der henviser til sine beslutninger af 28. november 1996 om forslag til Raadets forordning om visse bestemmelser vedroerende indfoerelsen af euroen ((EFT C 380 af 16.12.1996, s. 47.))og forslag til Raadets forordning om indfoerelse af euroen ((EFT C 380 af 16.12.1996, s. 50.)),

* der henviser til sin beslutning af 28. november 1996 om rapporten fra Det Europaeiske Monetaere Institut om overgangen til den faelles valuta (C4-0559/95) ((EFT C 380 af 16.12.1996, s. 58.)),

* der henviser til den undersoegelse, som Underudvalget om Monetaer Politik under Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik udarbejdede om euroen og turismen paa baggrund af hoeringen den 21. maj 1997,

* der henviser til dokumentet »Turismen og regeringskonferencen 1996" (Task Force-regeringskonferencen, PE 166.461, af 31. oktober 1997),

* der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. oktober 1997 om praktiske aspekter af indfoerelsen af euroen (KOM(97)0491),

* der henviser til Kommissionens groenbog om Den Europaeiske Unions betydning for turismen (KOM(95)0097),

* der henviser til Eurostats publikation om Turismen i Europa, Ref. CA8694230ENC (1994),

* der henviser til betaenkning fra Udvalget om OEkonomi, Valutaspoergsmaal og Industripolitik (A4-0078/98),

A. der henviser til, at Europa stadig er det mest attraktive turistmaal, og tegner sig for naesten 60% af verdensmarkedet,

B. der henviser til, at EU's markedsandel er faldet naesten 10 procentpoint i perioden 1975-1996, nemlig fra 69,2% til 58,7%, og at EU's andel af verdens samlede turistindtaegter i samme periode faldt omkring 14%,

C. der henviser til, at turismen er et af de vigtigste og mest dynamiske erhverv paa verdensplan med en betydelig multiplikatoreffekt for alle oekonomiske aktiviteter, og at efterspoergslen inden for denne sektor i de kommende ti til femten aar skoennes at kunne stige til det dobbelte paa verdensplan og med 30% i Europa,

D. der henviser til, at turistsektoren er en af de mest dynamiske med hensyn til at skabe arbejdspladser, og til, at denne sektor er let tilgaengelig for kvinder og alle, som soeger beskaeftigelse for foerste gang, og som paapeger, at beskaeftigelsen i sektoren, som for oejeblikket tegner sig for 12,8% af den samlede beskaeftigelse i EU, omkring aar 2007 vil ligge paa ca. 13%, hvilket betyder 1,85 millioner nye arbejdspladser, som for en stor dels vedkommende kan tilskrives de smaa og mellemstore virksomheder (SMV), der repraesenterer mere end 95% af virksomhederne i denne sektor, herunder mikrovirksomhederne (med faerre end 10 ansatte),

E. der henviser til, at de seneste tendenser paa verdensplan berettiger til denne optimisme, der skyldes en raekke faktorer som f.eks. den forventede forbedring i forbrugernes levestandard i mange dele af verden, den gradvise aldring af befolkningen i industrilandene, den gradvise nedsaettelse af arbejdstiden og den deraf foelgende oegede fritid, tendensen til politisk og oekonomisk aabning i udviklingslandene osv.,

F. der henviser til, at den seneste udvikling i opbygningen af Europa ogsaa er af afgoerende betydning, f.eks. den faelles valuta, det indre marked, Schengen-aftalen og indledningen af forhandlinger med henblik paa udvidelse af EU med et betydeligt antal lande, som vil blive mere interesserede i at rejse i EU for at uddybe kendskabet til de nye partnere, og som i den forbindelse vil nyde godt af oeget mobilitet,

G. der henviser til, at den fri bevaegelighed for personer, varer og kapital inden for euro-omraadet vil blive styrket betydeligt - hvilket igen vil bidrage til udvikling af turismen - med indfoerelsen af den faelles valuta og de deraf foelgende besparelser til vekselgebyrer, bankprovisioner, samt udgifter foranlediget af bureaukratiske og andre vanskelige og ineffektive procedurer i forbindelse med betalinger og overfoersler til udlandet (naar en valuta omveksles fra den ene til den anden af de forskellige EU-valutaer, kan ca. to tredjedele af dens vaerdi gaa tabt alene i provisioner),

H. der henviser til, at indfoerelsen af den faelles valuta og den dermed forbundne mindskelse af risici og usikkerhed som foelge af valutaudsving vil fremme samhandelen og skabe et gunstigere klima for udviklingen af nye projekter og dermed resultere i en betydelig stigning i investeringerne i euro-omraadet, navnlig inden for turismen, men ogsaa i de oekonomiske aktiviteter generelt; der henviser til, at denne stigning baade kan tilskrives borgere og virksomheder i EU, men ogsaa - og i lige saa hoej grad - borgere og virksomheder i tredjelande, hvilket vil medfoere en betydelig foroegelse af den af samhandelen affoedte turisme,

I. der henviser til, at indfoerelsen af en faelles valuta, som er stabil og mindre udsat for inflation, vil bidrage til at styrke Europa som turistmaal og vil goere det meget lettere at rejse og investere i EU, og navnlig i euro-omraadet, og eventuelt foere til en betydelig stigning i antallet af turister, hvilket vil indebaere indlysende fordele for sektoren og for EU's oekonomi,

J. der henviser til, at indfoerelsen af den faelles europaeiske valuta og afskaffelsen af graensekontrollen mellem de lande, der har underskrevet Schengen-aftalen, vil faa en stimulerende indflydelse paa turismen,

K. der henviser til, at det faktum, at et land ikke fra foerste faerd deltager i den grundlaeggende euro-gruppe, som f.eks. Storbritannien, Danmark, Sverige og Graekenland, ikke noedvendigvis betyder, at de ikke senere vil acceptere euroen eller ikke vil bruge den som international reservevaluta og dermed ogsaa i forbindelse med international handel, selv om de selvfoelgelig globalt set vil kunne drage faerre fordele heraf, end hvis de havde vaeret med i euro-omraadet; der henviser til, at man ikke paa forhaand kan udelukke muligheden af, at turisterne vil kunne bruge euroen ogsaa i de lande, som ikke fra begyndelsen deltager i euro-omraadet,

L. der henviser til, at kursudsving helt klart har konsekvenser for turiststroemmen og for de resultater, turistsektoren kan fremvise, og til, at de relative prisforskelle efter indfoerelsen af den faelles valuta ikke fortsat vil kunne begrundes med faktorer, som ikke har noget med turistsektoren som saadan at goere, f.eks. de enkelte medlemsstaters valutapolitik, men derimod vil vaere udtryk for de egentlige praeferencer paa dette marked, hvilket generelt vil vaere til gavn for denne sektor og foelgelig vil indvirke paa rejsearrangoerernes priser,

M. der henviser til, at priserne vil blive langt mere gennemskuelige, og at konkurrencepresset dermed vil vokse betydeligt, fordi borgerne direkte vil kunne sammenligne priserne samt, at de traditionelle omvekslinger fra en valuta til en anden - hvilket ikke alle turister umiddelbart har haft mulighed for - i det mindste delvis vil bortfalde,

N. der henviser til, at denne stoerre gennemskuelighed ogsaa vil kaste lys over de forskellige satser for indirekte beskatning, navnlig moms, som har betydning for turistsektoren,

O. der henviser til, at markedet for rejser og turisme med indfoerelsen af den faelles valuta vil blive mere gennemskueligt og dermed mere attraktivt, og at dette vil betyde en generel forbedring af forholdet mellem priser og ydelser, hvilket imidlertid vil stimulere konkurrencen i sektoren betydeligt og kraeve en stor indsats fra rejsearrangoerernes side i deres bestraebelser paa at tilpasse sig de nye konkurrencebetingelser,

P. der henviser til, at indfoerelsen af den faelles valuta paa grund af aktiviteternes art og den kendsgerning, at 95% af virksomhederne i denne sektor er smaa og mellemstore virksomheder, ogsaa vil have omkostninger, og at disse omkostninger skyldes den noedvendige tilpasning af disse virksomheders systemer inden for edb, bogfoering og andet; yderligere aarsager til omkostningerne er de dobbelte prissystemer og de to sideloebende valutaer i den periode - der helst skal vaere af kort varighed - hvor de nationale valutaer og euroen er i omloeb samtidigt, samt behovet for en hensigtsmaessig uddannelse af de menneskelige ressourcer og orientering af turisterne,

Q. der henviser til, at markedet for kongres- og forretningsturisme ekspanderer overalt, og til, at EU agter at saette sig paa en stor del af dette ekspanderende marked, navnlig efter indfoerelsen af euroen, som vil oege EU's konkurrencefordele paa dette omraade,

R. der henviser til, at princippet »ingen tvang, intet forbud« vil blive bragt i anvendelse fra og med 1. januar 1999, hvilket betyder, at saavel turisterne som virksomhederne i turistsektoren i en periode paa tre aar fortsat kan bruge de nationale valutaer eller paa et hvilket som helst tidspunkt kan vaelge at bruge euroen (selv om denne ikke vil vaere i omloeb i form af sedler og moenter) i deres kontrakter, regnskaber, banktransaktioner osv.,

1. erkender, at turisterne fra den 1. januar 1999 som den foerste og stoerste gruppe vil komme til at bruge og give euroen offentlig omtale og erfare de direkte fordele ved den faelles europaeiske valuta, idet kommissionsomkostningerne og forskellene mellem koebs- og salgskurserne vil bortfalde;

2. mener, at euroen vil kunne blive et afgoerende instrument med henblik paa at forbedre den situation, turistsektoren befinder sig i, og vil give den en stoerre andel af markedet i hele verden;

3. mener, at turistindustrien lever af sin gode kundeservice, og at overgangen til euroen for denne sektor vil vaere forbundet med saerlige udfordringer;

4. mener, at aktoererne inden for turismen (rejsearrangoerer, hotelejere, pensionsejere samt transportvirksomheder m.m.) dagligt har kontakt med millionvis af kunder og derfor vil kunne spille en konstruktiv rolle i forbindelse med informationsformidling;

5. opfordrer derfor turistvirksomhederne til at vise deres vilje til at yde en god service ved fleksibelt at imoedekomme kundernes oensker i forbindelse med overgangen til euroen; virksomhederne boer i dette oejemed indstille sig paa, at visse kunder allerede fra begyndelsen af 1999 vil oenske at faa deres regninger udstedt i euroer samt have mulighed for at foretage ikke-kontant betaling i euroer;

6. henstiller, at saavel Den Europaeiske Union som medlemsstaterne bruger deres eksterne repraesentationer til at fremme brugen af euroen blandt potentielle turister, rejsearrangoerer, der sender turister til EU, og eventuelle investorer;

7. henstiller, at Kommissionen over for de store hotelkaeder slaar til lyd for at bruge euroen som et sikkert og stabilt investeringsinstrument;

8. foreslaar, at samtlige virksomheder inden for turistsektoren saa snart som muligt begynder paa at angive deres priser i euroer;

foreslaar, at der fastlaegges specifikke programmer med henblik paa at fremme turismen med henblik paa forberedelse til euroen (herunder omstilling af edb og indkoeb af nye kassesystemer) og foerst og fremmest udbrede brugen af euroen gennem turismen, hvilket indebaerer, at medlemsstaterne samt alle sammenslutninger med tilknytning til turistsektoren hurtigst muligt begynder at opgive priserne paa deres produkter i euro, og mener, at disse programmer skal omfatte alle lande i euro-omraadet med saerlig vaegt paa de afsidesbeliggende regioner;

9. foreslaar, at den saerlig vanskelige situation, som turistvirksomheder i de regioner, der graenser op til de kommende medlemslande, befinder sig i, lettes gennem udbygning af programmer, herunder isaer Interreg, hvilket dog ikke skal ske paa bekostning af virksomhederne i de traditionelle turistomraader;

10. henstiller, at der ufortoevet fastlaegges programmer for stoette til erhvervsuddannelse og tilpasning af de menneskelige ressourcer i branchen til de nye vilkaar som foelge af den faelles valuta, og at disse programmer kommer til at omfatte de forskellige relevante omraader, saasom betjening af kunder, forvaltning og regnskaber, skattespoergsmaal, marketing og salgspersonale osv.;

11. understreger noedvendigheden af, at der i de ovennaevnte programmer tages hensyn til en oekologisk og baeredygtig turisme; anbefaler, at man igennem oplysningskampagner fremmer den regionalt orienterede turisme for paa den maade at mindske den miljoebelastning, der er forbundet med at rejse;

12. foreslaar, at der laegges saerlig vaegt paa medarbejderinformation; noejagtige oplysninger om euroen som svar paa forespoergsler fra kunder vil kun kunne gives dér, hvor disse oplysninger tidligt nok er kommet medarbejderne i haende;

13. henstiller, at der i informationskampagnerne over for borgerne goeres noeje rede for euroens fordele for turister, og at det i den forbindelse understreges, at den faelles valutas succes i hoej grad afhaenger af, om den accepteres af borgerne; henstiller i saerdeleshed , at disse kampagner tager sigte paa specifikke befolkningsgrupper, f.eks. aeldre, unge, blinde og andre, som paa grund af deres saerlige behov vil kunne drage stoerst fordel af muligheden for at bruge en faelles valuta paa deres rejser i euro-omraadet;

14. insisterer paa, at der traeffes foranstaltninger med henblik paa at beskytte turisterne i deres egenskab af forbrugere, fordi mange af de varer og tjenesteydelser, turistsektoren tilbyder, i sagens natur betales forud paa grundlag af paa forhaand indhentede oplysninger, hvorfor der er behov for informations- og oplysningskampagner;

15. foreslaar turistvirksomhederne at begynde tidligt med frivillig information og oplysning af kunderne; det vil foerst og fremmest vaere vigtigt ved hjaelp af klare angivelser at modvirke mistanken om, at overgangen til den nye valuta vil blive misbrugt til uberettigede prisstigninger;

16. henstiller, at der netop ogsaa inden for turismen saa lidt som muligt goeres brug af muligheden for at runde op, eftersom kunderne efter indfoerelsen af euroen givetvis vil vaere yderst opmaerksomme paa prisudviklingen;

17. henstiller, at de offentlige myndigheder paa nationalt, regionalt og lokalt plan tager hensyn til turistsektorens behov i forbindelse med tilpasningen til euroen, navnlig paa det skattemaessige omraade;

18. foreslaar derfor, at konkurrenceforvridende foranstaltninger saasom opkraevning af antikverede nationale saerafgifter paa tjenesteydelser, der er skadelige for turismen, hurtigt afskaffes;

19. henstiller, at der traeffes foranstaltninger til en regnskabs- og skattemaessig saerordning, herunder kortere afskrivningsperioder for investeringer, der direkte eller indirekte er knyttet til indfoerelsen af den faelles valuta, og paapeger, at denne tilknytning til euroens indfoerelse skal verificeres;

20. opfordrer med henblik paa skaerpelsen af konkurrencen for turistvirksomheder til, at der goeres samtlige bestraebelser paa for de utallige smaa familievirksomheder inden for turismen at oprette saerlige finansieringsprogrammer med henblik paa omstillingen til euroen og de kommende investeringer;

21. henstiller, at der tages skridt til en harmonisering af de skatter og afgifter, der har relevans for denne sektor, herunder navnlig mervaerdiafgiften (momsen), saaledes at beskatningsmaessige forskelle ikke fordrejer konkurrencen, og at prismekanismerne bliver saa gennemskuelige som muligt;

22. mener, at det vil vaere passende at gennemfoere samtlige bestraebelser paa vaesentligt at forenkle de komplicerede og vanskeligt gennemskuelige momsbestemmelser for rejsebureauer;

23. henstiller, at de store udbydere af tjenesteydelser til turisterne og til virksomhederne i turistsektoren - transport, kommunikation, energi mv. - hurtigst muligt indfoerer euroen som officielt betalingsmiddel;

24. henstiller, at der saa hurtigt som overhovedet muligt findes en loesning paa de endnu udestaaende praktiske problemer;

25. foreslaar, at den periode, hvor de to valutaer (den nationale og euroen) er i omloeb samtidig, goeres saa kort som muligt, fordi virksomhederne i denne sektor er relativt smaa;

26. henstiller til rejsearrangoererne, nu da denne dato er fastsat, at de i saa vid udstraekning som muligt goer brug af elektroniske betalingsmidler, hvis takster skal goeres saa attraktive som muligt i lyset af den udbredte benyttelse af disse betalingsmidler samt den forstaerkede konkurrence;

27. anbefaler, at EU-institutionerne udnytter de store europaeiske turistbegivenheder - som f.eks. verdensudstillingerne (Lissabon 1998 og Hannover 2000), verdensmesterskabet i fodbold (Frankrig 1998), 2000-aars jubilaeet i Rom og 1000-aars jubilaeet i London - som en saerlig lejlighed til at goere et fremstoed for euroen i betragtning af de store turistmasser, der vil stroemme til og bevaege sig rundt i Europa;

28. anbefaler hotelejerne i god tid at vaelge en dobbelt prisangivelse, isaer over for rejsearrangoerer og rejsebureauer; prislisterne for vintersaesonen 2001/2002 skal saa vidt muligt vaere baseret paa beregninger i euroer;

29. foreslaar, at Kommissionen fra og med aar 2002 i sine beretninger om turismen i EU indfoejer et kapitel om euroens foelger for turiststroemmene og for investeringerne i turistsektoren;

30. foreslaar, at rejsebureauer, som arbejder med elektroniske reservationssystemer, rettidigt informerer sig om, fra hvornaar disse systemer vil kunne fungere med flere forskellige valutaer;

31. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter.