DA Den Europæiske Unions Tidende C 222/20

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2018/C 222/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»CIDRE DE BRETAGNE«/»CIDRE BRETON«

EU-nr.: PGI-FR-02216 — 4.1.2017

BOB ( ) BGB ( X )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: Organisme de défense et de gestion des cidres sous indication géographique protégée Adresse: 123 rue Saint-Lazare 75008 Paris FRANKRIG Tlf. +33 145222432 Fax +33 145222485 E-mail: contact@odgcidresigp.com

Sammenslutningen er en forening, som er reguleret ved lov af 1. juli 1901. Den består af producenter af cideræbler og forarbejdningsvirksomheder og er derfor berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

— ☐ Produktets betegnelse — ☐ Beskrivelse af produktet — ☒ Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☒ Produktionsmetode — ☐ Mærkning — ☒ Andet: ajourføring af kontaktoplysninger, årsagssammenhæng, kontrolorgan, nationale krav og bilag

4. Type ændring

— ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. — ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

5.1. Beskrivelse af produktet

— Afsnittet »»Cidre de Bretagne« fremstilles ved gæring af frugtmost fremstillet af frisk »mostfrugt«, der produceres og forarbejdes i Bretagne« affattes således: »»Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« er en mousserende cider, der stammer fra gæring af frugtmost, som fremstilles friske cideræbler, der produceres og forarbejdes i det geografiske område, som er defineret i denne varespecifikation.« I denne definition præciseres det, at cideren er mousserende, og at den kun kan fremstilles af cideræbler. »Cidre de Bretagne« har udelukkende været fremstillet af cideræbler fra plantager beliggende i det geografiske område. Denne begrænsning er nævnt i afsnittet om råvarer i den gældende varespecifikation. Med denne præcisering fjernes enhver uklarhed om, hvorvidt der anvendes andre frugter, allerede ved beskrivelsen af produktet.

— Med hensyn til den anvendte råvare henvises der i den gældende varespecifikation til en liste over anbefalede æblesorter, som er vedlagt specifikationen. Denne liste, som indeholder omkring hundrede sorter, er ikke udtømmende og er heller ikke længere opdateret m ed udviklingen af æblesorter. Alle disse sorter svarer imidlertid til den samme definition af cideræbler. Den vejledende liste over sorter erstattes derfor af følgende definition af cideræbler: »Ved cideræbler forstås æbler, der anvendes til fremstilling af cider, og som giver en saft med et indhold af garvesyrer (polyfenoler) svarende til mindst 0,6 g/l af de samlede garvesyrer, enten naturlige eller oxiderede«. Eftersom »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« altid fremstilles af cideræbler, der har de samme egenskaber, påvirkes årsagssammenhængen ikke.

— Afsnittene om præsentationen af produktet (»herunder aftappet på champagneflasker, i flasker med én liter eller en og en halv liter og i mindre forpakninger (0,375 l, 0,33 l, 0,25 l) og på fade beregnet til aftapning«, »flaskerne lukkes med en prop af champagnetypen, en skrueprop eller en kapsel«) udgår. De nævnte forpakninger er vejledende og svarer til dem, der hyppigst anvendes, men alle præsentationsformer er tilladt.

— Afsnittet vedrørende sortsstrukturen i frugtplantagerne i Bretagne (»50 % af de plantede sorter er bittersøde eller bitre, og 24 % er syrlige eller sure. De hyppigste sorter i Bretagne er Frequin Rouge, Kermerrien, Marie Ménard, Jeanne Renard«) affattes således: »Den rige sortssammensætning i frugtplantagerne gør det muligt at finde en ligevægt mellem de forskellige typer af sorter i det geografiske område. Med en andel af bitre og bittersøde æbler på under halvdelen, en tredjedel syrlige og sure æbler og resten søde æbler kan ciderproducenterne arbejde med æblerne for at finde de mest velegnede sammenstikninger.« Procentdelene for de plantede æblefamilier og listen over de primære sorter udgår, fordi de med al sandsynlighed vil udvikle sig. Selv om der grundlæggende ikke ændres ved balancerne, svarede disse oplysninger til situationen i frugtplantagerne i Bretagne, som de dyrkes af operatørerne i sammenslutningen, der står bag den beskyttede geografiske betegnelse.

— Afsnittet om naturen og ingrediensernes egenskaber (drikkevand, sukker, tilsætningsstoffer, konserveringsmidler, sødestoffer, CO2) udgår med undtagelse af sætningen om karamel, som flyttes til afsnittet »Beskrivelse af produktionsmetoden«. Det drejer sig om følgende sætning: »Karamel er det eneste tilladte farvestof«. Formålet med at fjerne disse sætninger er at rense varespecifikationen for bestemmelser, der findes i generelle nationale og europæiske bestemmelser.

— Sætningen »Cider fra Bretagne fremstår som en klar eller uklar drik med fint skum og bobler i væsken« affattes således: »»Cidre de Bretagne« eller »Cidre breton« fremstår som en klar eller uklar væske, der opnås ved gæring af frugtmost fra presning af frugtkødet fra cideræbler med eller uden tilsætning af vand. Den indeholder fine bobler og et let skum.«. Denne ordlyd medtager elementer, der allerede findes i produktspecifikationen (gæring af most, mulighed for tilsætning af vand), og indeholder præciseringer vedrørende bobler og skum. Den ændrer ikke ved ciderens organoleptiske egenskaber.

— Det tilføjes, at »Mængderne, der er bestemt til industriel anvendelse og fremstilling af sammensatte produkter, kan sælges uden krav til mousserende egenskaber«. Cideren kan faktisk være bestemt til industriel anvendelse, f.eks. fremstilling af eddike, eller til fremstilling af sammensatte produkter som frugtsaft. Selv om denne anvendelse ikke nævnes udtrykkeligt i den gældende varespecifikation, har anvendelsen af ikkemousserende »Cidre de Bretagne« været konsekvent over tid. Medtagelsen i varespecifikationen er udtryk for en anerkendelse af denne praksis, der vil lette produktionskontrollen.

— Det samlede maksimale indhold af jern (10 mg/l), ethanal (100 mg/l for »cider med prop« og 120 mg/l for de øvrige cidertyper) og af svovldioxid (150 mg/l for »cider med prop« og 175 mg/l for de øvrige cidertyper) udgår. Sletningen af dette skyldes, at disse værdier fastsættes i de generelle bestemmelser.

— Sætningen »De er meget forfriskende og har ofte en helt specifik bitterhed« affattes således: »»Cidre de Bretagne« er kendt for sin smagsmæssige balance mellem bitterhed, syre og sødme«. Formålet med denne ændring er at fjerne subjektive (»forfriskende«) og upræcise (»ofte«) elementer. Med den valgte formulering fremhæves producenternes viden, og der lægges ikke skjul på, at »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« har en egen bitterhed.

— Definitionen af og kendetegnene ved forskellige typer af cider (traditionel, sød, tør, halvtør) slettes, da de henhører under de generelle bestemmelser vedrørende cider.

5.2. Geografisk område

— Afsnittet »»Cidres de Bretagne« (koncentreret cider og frugtmost) fremstilles udelukkende i Bretagne« affattes således: »Høsten af cideræbler og fremstillingen af »Cidre de Bretagne«, med undtagelse af emballeringen, foregår i det geografiske område, der består af nedennævnte kommuner. Det geografiske område er beliggende på det armorikanske bjergmassiv og omfatter departementerne i den administrative region Bretagne samt en del af departementerne Mayenne, Loire-Atlantique og Maine-et-Loire.« Det geografiske område for »Cidre de Bretagne« dækker flere kommuner, der dyrker cideræbler, og som i henhold til den varespecifikation, der gjaldt indtil den 31. december 2015, har mulighed for at forsyne erhvervsdrivende i det geografiske område med æbler til fremstilling af æblecider. Frem til udgangen af 2015 betød undtagelsen således, at der fandtes et supplerende forsyningsområde på 606 kommuner fordelt på en del af departementerne Maine-et-Loire, Mayenne og Sarthe. Det geografiske område i den ændrede varespecifikation omfatter 120 af disse kommuner, som ligger i den østlige del af departementet Mayenne. De har et areal på 2 342,6 km2 svarende til 6,55 % af det afgrænsede område i den gældende varespecifikation. Historisk set svarer udvidelsen af æbleproduktionen uden for det administrative område Bretagne til udviklingen af produktionen af »Cidre de Bretagne«. Den betydelige stigning i forbruget af cider i denne region, som opstod i begyndelsen af det 20. århundrede, skabte en stærk efterspørgsel på cideræbler, som det ikke var muligt at opfylde lokalt. Derfor tilskyndede de industrielle producenter og branchesammenslutningerne meget tidligt til denne forøgelse af produktionen. Med fornyelsen af cideræbleplantagerne blev det østlige Mayenne en del af produktionsområdet for »Cidre de Bretagne«. Sammen med resten af området danner denne egn et sammenhængende hele, som tilhører samme geologiske enhed (det armorikanske bjergmassiv), og omfatter producenter, der konstant har leveret frugt til BGB'en »Cidre de Bretagne« siden den blev anerkendt, og har frugtplantager med en sortsprofil, der svarer til resten af det geografiske område. Siden anerkendelsen af BGB'en er denne position blevet yderligere styrket i takt med plantagerne og indførelsen af nye kontrakter om levering til forarbejdningsvirksomhederne. For så vidt angår produktionen af cideræbler, var der ved den almindelige landbrugstælling i 2010 1 071 producenter, der dyrker frugtplantager på 2 910 ha i det nuværende geografiske område, og 63 producenter med 138 ha inden for den ønskede udvidelse (4,74 % af det yderligere areal svarende til en produktion, der anslås til omkring 3 000 ton pr. år). Det er i alt 16 ciderproducenter i Mayenne, som er registreret af den franske cidersammenslutning (Union Nationale Interprofessionnelle Cidricole). Det drejer sig for størstedelens vedkommende om mellemstore producenter, hvor produktionen foregår på egen bedrift. Kun to af dem, som i øvrigt er beliggende i det vestlige Mayenne, producerer mere end 300 hl cider om året. Producenterne i det østlige Mayenne har haft et langvarigt kontraktbaseret partnerskab med ciderproducenterne i Bretagne, således har ciderproducenten Loïc Raison f.eks. hentet råvarer der siden 1923. Frugterne i denne sektor er altid blevet anvendt og har bidraget til udviklingen af produktets ry i hele det geografiske område. Ser man på historien, skal det tilføjes, at en større ciderproducent, firmaet Volcler, har ligget i regionen. Firmaet lå i byen Mayenne på den vestlige bred af floden af samme navn, der løber gennem byen. Denne ciderproducent aftog størstedelen af frugterne i området, herunder frugter fra området i det østlige Mayenne, og udgjorde en del af det geografiske område for »Cidre de Bretagne«. Da denne ciderproducent indstillede aktiviteterne i 2008, befandt de frugtproducenter, der havde leveret til producenten, sig logisk nok i interesseområdet for andre ciderproducenter i det geografiske område for »Cidre de Bretagne«. Så selv om det udvidede område, der ansøges om, ikke havde et særligt ry, omfatter det ikke desto mindre frugtproducenter, hvis skæbne er knyttet til ciderproducenter, der historisk set har fremstillet »Cidre de Bretagne«. Dermed har de bidraget til at skabe den beskyttede geografiske betegnelse »Cidre de Bretagnes« anseelse. Den østlige del af Maine-et-Loire og Sarthe udgør andre dele af det supplerende leveranceområde, der ønskes omfattet af undtagelsen, et særligt tilfælde med anderledes naturlige forhold (klima og geologi), en sortsprofil, der ikke har den samme balance, fordi den især er opbygget med større vægt på sorter med dobbelt anvendelse (cider og saft) og en nyere historie for aftalemæssige forbindelser. Dette område er derfor ikke medtaget i det geografiske område.

— I den gældende varespecifikation henvises der ved afgrænsningen af det geografiske område til departementer og kantoner. Kantonerne erstattes af listen over de kommuner, som de består af, fordi det er mindre sandsynligt, at de vil ændre sig.

— Der vedlægges et kort over det geografiske område af hensyn til klarheden.

5.3. Bevis for oprindelse

— Afsnittet »Cider fra Bretagne kan kun fremstilles, med undtagelse af emballeringen, på produktionsenheder, der er beliggende i det geografiske område«, affattes således: »Det er obligatorisk for de erhvervsdrivende at sikre sporbarheden« med henblik på at styrke sporbarhedskravet inden for cidersektoren.

— Betegnelsen »fabrication« erstattes af »élaboration« i den franske tekst, hvilket er den korrekte term i forbindelse med ciderproduktion.

— »oprindelsesbevis« erstattes af »følgeseddel« for hvert af de leverede partier. På følgesedlen præciseres typen af æbler (»af typen cideræbler«). Følgesedlen er således mere præcis.

— Elementerne vedrørende lagerregnskabet for cideræblerne er adskilt fra elementerne vedrørende sporbarheden af frugtmosten. Denne redigering sikrer bedre sporbarhed.

— Afsnittet om, at producenten i emballerings- og distributionsfasen skal opbevare oplysninger om identifikation og vægt af partier af frugtmost og partier af koncentreret frugtmost samt arten af og datoen for gennemførelse af teknologiske processer, udgår, fordi der ikke er krav om, at emballeringen foregår i det geografiske område.

— Der tilføjes en bestemmelse vedrørende en erklæring, der er nødvendig for kendskabet til og opfølgningen på mængderne, samt forpligtelsen til at føre registre for alle producenter af cideræbler (parcellernes placering, tilsvarende sorter, sondring mellem æbler til fremstilling af cider og andre æbler) og et lagerregnskab eller ethvert regnskabsdokument for andre erhvervsdrivende (indgående og udgående strømme af cideræbler, frugtmost eller koncentreret frugtmost og cider). Formålet med disse dokumenter er at styrke produktets sporbarhed.

— Der er tilføjet et sammenfattende skema over sporbarheden for at gøre det lettere at aflæse etaperne og de tilhørende dokumenter.

5.4. Produktionsmetode

Råvarer

Henvisningen til en liste over anbefalede æblesorter til ciderfremstilling erstattes af en definition af cideræbler (æbler, der giver en saft med et indhold af garvesyrer (polyfenoler), der mindst svarer til 0,6 g/l af det samlede indhold af garvesyrer, naturlige eller oxiderede).

Begrundelsen for denne ændring er, at fremstillingen af »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« er kendetegnet ved brugen af en lang række forskellige cideræbler, hvis smag supplerer hinanden. Disse sorter fremgår kun delvis af den gældende varespecifikation på en liste over »anbefalede« sorter, der er begrænset og lidet sammenhængende. De sorter, der anbefales i bekendtgørelserne af 20. april 1967 og af 30. maj 1980, som dog alle indgår i definitionen af råvaren, optræder f.eks. ikke alle på denne liste. På samme måde er de traditionelle lokale sorter, som dog er utroligt talrige, ikke repræsenteret. Af hensyn til sammenhængen og nøjagtigheden og på grund af problemerne med at opstille udtømmende lister over sorter, anvender man et distinktivt analysekriterium for cideræbler. Garvesyrerne er en af egenskaberne ved cideræbler, der sammen med syreindholdet anvendes til at klassificere sorterne i smagsgrupper med henblik på sammenstikning. Inden for det definerede hele opdeler man således traditionelt sorterne af cideræbler i fem kategorier, der giver ciderproducenterne mulighed for at klassificere dem.

I sætningen: »Sorterne af ciderfrugt klassificeres i 6 kategorier, hvor følgende er de vigtigste«, erstattes tallet 6 derfor af 5 for at rette op på en materiel fejl.

Produktionsfaser

I forbindelse med blanding og presning af æblerne skal det tilføjes, at cideræbler, der stammer fra det geografiske område, hvor den beskyttede geografiske betegnelse produceres, skal være rene, når de indgår i forarbejdningsprocessen. Dette krav hænger sammen med, at kravet om vaskning af æblerne er fjernet; vaskning er ikke et krav, når frugterne plukkes manuelt og/eller ikke berører jorden.

I afsnittet om klaring forud for gæringen erstattes listen over metoderne (fjernelse af urenheder, fjernelse af pektin alene eller efterfulgt af klaring, separationsoperationer) af udtrykket »traditionelle former for praksis og behandling«. Alle de nævnte metoder er faktisk ikke altid obligatoriske. Udførelsen af disse operationer afhænger af den erhvervsdrivendes kunnen.

I afsnittet »Gæring« fjernes de tilladte metoder (omstikning af cidere indbyrdes, sødning af cidere, brug af sukker til fremstilling af traditionel cider), fordi de er omfattet af de generelle bestemmelser. Disse udeladelser har ingen konsekvenser for produktet, fordi de ikke er obligatoriske og fortsat er mulige inden for rammerne af denne lovgivning.

Det præciseres i afsnittet »Klaring efter gæring«, at klaringen »kan« følges op af centrifugering og/eller filtrering. I den gældende varespecifikation efterfølges klaringen af en centrifugering, fordi de mængder, der forvaltes af medlemmerne af sammenslutningen, der anmoder om registrering af den beskyttede geografiske betegnelse, var ret omfattende. Formålet med denne ændring er at gøre det lettere for mindre erhvervsdrivende, der enten fjerner bundfald eller undlader dette, at producere cider med den beskyttede geografiske betegnelse. Denne tilføjelse ændrer ikke produktet, for »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« kan både være klar og uklar.

I afsnittet »Skumning eller karbonisering« erstattes ordet »karbonisering« af »tilsætning af kulsyre«. Tilsætning af kulsyre er allerede tilladt i henhold til den gældende varespecifikation. Denne ændring udgør en præcisering og har til formål at undgå enhver sammenblanding af de to termer, der svarer til hinanden: Tilsætning af kulsyre til drikkevarer inden for fødevareindustrien henviser specifikt til tilsætning af CO2 (karbonisering) for at opnå en mousserende drik (med kulsyre).

Afsnittene »Emballering« (»Cideren kan pasteuriseres for at sikre dens mikrobiologiske stabilisering«) og »Lagring« (lagring efter emballering i en tør, ventileret bygning i skygge for solen og i læ for uvejr mulig ved stuetemperatur) udgår, fordi de vedrører de efterfølgende faser af fremstillingen af produktet med den beskyttede geografiske betegnelse.

Et diagram over produktets livscyklus, hvor de forskellige stadier i produktionen af »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« sammenfattes, tilføjes af hensyn til klarheden.

5.5. Mærkning

De specifikke elementer ved mærkningen er begrænset til betegnelsen på drikken, som er: »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton«.

De øvrige bestemmelser i dette afsnit i den gældende varespecifikation udgår, da de hovedsagelig er generelle bestemmelser, der enten gælder cider (traditionel cider, ren frugtsaft, naturligt mousserende, naturligt skummende osv.) eller en bredere kategori af produkter (overensstemmelsescertificering). Andre bestemmelser er ikke bindende (mulighed for at informere forbrugeren om art, oprindelse, fremstilling, produktets særlige karakter og organoleptiske egenskaber).

Kravet om at anføre kontrolorganet på etiketten udgår, fordi dette organ kan skifte. Disse oplysninger er ligeledes tilgængelige, navnlig på internetsider.

Eftersom angivelsen af logoet for den beskyttede geografiske betegnelse har været obligatorisk siden den 1. januar 2016, udgår henvisningen til forpligtelsen til at nævne »BGB og/eller beskyttet geografisk betegnelse« ligeledes.

5.6. Andet

Generel revision af varespecifikationen

Der foretages en omskrivning, sammenlægning eller flytning af visse afsnit i kapitlerne i varespecifikationen for at tilpasse teksten til EU-forordningen og for at gøre den mere læsevenlig. Disse ændringer vedrører navnlig produktbeskrivelsen, fremstillingsmetoden og årsagssammenhængen. Der er tale om formelle ændringer, som ikke har nogen indflydelse på de gældende bestemmelser.

Ajourføring af kontaktoplysninger

Kontaktoplysningerne for Institut national de l’origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet, INAO) tilføjes som kompetent tjeneste i medlemsstaten, jf. forordning (EU) nr. 1151/2012. Efter ændringer i brancheorganisationen er navne og kontaktoplysninger på sammenslutningen ændret.

Kontrolinstans

Kontaktoplysninger på kontrolinstansen er blevet erstattet med oplysningerne for den kompetente myndighed på kontrolområdet. Denne ændring har til formål at forhindre, at varespecifikationen ændres, hvis kontrolorganet bliver et andet.

Krav i nationale bestemmelser

En tabel over de vigtigste kontrolpunkter er blevet tilføjet.

Bilag

Bilagene til den gældende varespecifikation udgår. De indeholder enten bindende bestemmelser vedrørende det geografiske område, som er beskrevet i varespecifikationen, eller ikkeobligatoriske oplysninger.

ENHEDSDOKUMENT

»CIDRE DE BRETAGNE«/»CIDRE BRETON«

EU-nr.: PGI-FR-02216 — 4.1.2017

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse

»Cidre de Bretagne«/»Cidre breton«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.8. Andre produkter i bilag 1 til traktaten (krydderier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« er en mousserende cider, der fremstilles ved gæring af frugtmost fra friske cideræbler, som produceres og forarbejdes i det afgrænsede geografiske område.

Frugtmost fra cideræbler kan delvis være koncentreret frugtmost, hvis andelen af denne ikke overstiger 40 % af den samlede mængde frugtmost (udtrykt i frugtmost i rekonstitueret form).

Den rige sortssammensætning i frugtplantagerne gør det muligt at finde en ligevægt mellem de forskellige typer af sorter i det geografiske område. Med en andel af bitre og bittersøde æbler på under halvdelen, en tredjedel syrlige og sure æbler og resten søde æbler kan ciderproducenterne arbejde med æblerne for at finde de mest velegnede sammenstikninger.

»Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« fremstår som en klar eller uklar væske, der opnås ved gæring af frugtmost fra presning af frugtkødet fra cideræbler med eller uden tilsætning af vand. Den indeholder fine bobler og et let skum.

Den mousserende virkning skyldes tilstedeværelsen af CO2, som opstår ved gæring og/eller tilsættes.

»Cidre de Bretagne« er kendetegnet ved en rig aroma, der kan være harmonisk og rustik, eller med noter af frugt og blomster, undertiden beriget med krydrede aromaer (krydrede noter).

Den varierer fra en dominerende syrlighed og en ret bleg farve for nogle cideres vedkommende til en dominerende bitterhed og en akaciebrun farve for andres vedkommende.

»Cidre de Bretagne« er kendt for smagsnuancernes balance mellem bitterhed, syrlighed og sødme.

Det minimale samlede alkoholindhold udtrykt i volumen er på 5,0 %, og det minimale virkelige alkoholindhold udtrykt i volumen er på 1,5 %. Det maksimale indhold af flygtig syre er på 1 g/1 (svovlsyre).

Mængder beregnet til industriel anvendelse og udvikling af sammensatte produkter kan markedsføres uden krav om mousserende virkning.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

De æbler, der anvendes til fremstilling af »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton«, er cideræbler. Brugen af spiseæbler er udelukket. Cideræbler er æbler, der anvendes til fremstilling af cider, som giver en saft med et indhold af garvesyrer (polyfenoler) svarende til mindst 0,6 g/l af de samlede garvesyrer, enten naturlige eller oxiderede.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktion af æbler og forarbejdning heraf til cider (fremstilling af frugtmost ved presning af æblerne, fremstilling af cider ved gæring af frugtmosten). Diffusionssaft opnået ved brug af ikkeopvarmet vand, koldgæring eller gæring ved stuetemperatur, eneste tilladte farvestof: karamel.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Obligatorisk angivelse af drikkevarens betegnelse: »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton«.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

— Departementet Côtes d'Armor: alle kommuner

— Departementet Finistère: alle kommuner

— Departementet Ille-et-Vilaine: alle kommuner

— Departementet Morbihan: alle kommuner

— Departementet Loire-Atlantique, følgende kommuner: Hele kommunen: Abbaretz, Ancenis, Anetz, Assérac, Avessac, Batz-sur-Mer, Baule-Escoublac (La), Belligné, Besné, Blain, Bonnœuvre, Bouée, Bouvron, Campbon, Carquefou, Casson, Cellier (Le), Chapelle-des-Marais (La), Chapelle-Glain (La), Chapelle-Launay (La), Chapelle-Saint-Sauveur (La), Chapelle-sur-Erdre (La), Châteaubriant, Chevallerais (La), Conquereuil, Cordemais, Couëron, Couffé, Croisic (Le), Crossac, Derval, Donges, Drefféac, Erbray, Fay-de-Bretagne, Fégréac, Fercé, Fresne-sur-Loire (Le), Gâvre (Le), Grand-Auverné, Grandchamps-des-Fontaines, Grigonnais (La), Guémené-Penfao, Guenrouet, Guérande, Herbignac, Héric, Issé, Jans, Joué-sur-Erdre, Juigné-des-Moutiers, Lavau-sur-Loire, Ligné, Louisfert, Lusanger, Malville, Marsac-sur-Don, Massérac, Maumusson, Mauves-sur-Loire, Meilleraye-de-Bretagne (La), Mésanger, Mesquer, Missillac, Moisdon-la-Rivière, Montoir-de-Bretagne, Montrelais, Mouais, Mouzeil, Nort-sur-Erdre, Notre-Dame-des-Landes, Noyal-sur-Brutz, Nozay, Orvault, Oudon, Pannecé, Petit-Auverné, Petit-Mars, Pierric, Pin (Le), Piriac-sur-Mer, Plessé, Pontchâteau, Pornichet, Pouillé-les-Côteaux, Pouliguen (Le), Prinquiau, Puceul, Quilly, Riaillé, Roche-Blanche (La), Rougé, Rouxière (La), Ruffigné, Saffré, Saint-André-des-Eaux, Saint-Aubin-des-Châteaux, Saint-Étienne-de-Montluc, Saint-Géréon, Saint-Gildas-des-Bois, Saint-Herblain, Saint-Herblon, Saint-Joachim, Saint-Julien-de-Vouvantes, Saint-Lyphard, Saint-Malo-de-Guersac, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-la-Jaille, Saint-Molf, Saint-Nazaire, Saint-Nicolas-de-Redon, Saint-Sulpice-des-Landes, Saint-Vincent-des-Landes, Sainte-Anne-sur-Brivet, Sainte-Luce-sur-Loire, Sainte-Reine-de-Bretagne, Sautron, Savenay, Sévérac, Sion-les-Mines, Soudan, Soulvache, Sucé-sur-Erdre, Teillé, Temple-de-Bretagne (Le), Thouaré-sur-Loire, Touches (Les), Trans-sur-Erdre, Treffieux, Treillières, Trignac, Turballe (La), Varades, Vay, Vigneux-de-Bretagne, Villepot, Vritz. Dele af kommuner (nord for Loire): Indre, Nantes.

— Departementet Maine-et-Loire, følgende kommuner: Hele kommunen: Andigné, Angrie, Armaillé, Aviré, Avrillé, Beaucouzé, Bécon-les-Granits, Béhuard, Bouchemaine, Bouillé-Ménard, Bourg-d'Iré (Le), Bourg-l'Évêque, Brain-sur-Longuenée, Candé, Carbay, Challain-la-Potherie, Chambellay, Champtocé-sur-Loire, Chapelle-Hullin (La), Chapelle-sur-Oudon (La), Châtelais, Chazé-Henry, Chazé-sur-Argos, Combrée, Cornuaille (La), Ferrière-de-Flée (La), Freigné, Gené, Grugé-l'Hôpital, Hôtellerie-de-Flée (L'), Ingrandes, Jaille-Yvon (La), Lion-d'Angers (Le), Loiré, Louroux-Béconnais (Le), Louvaines, Marans, Membrolle-sur-Longuenée (La), Montguillon, Montreuil-sur-Maine, Noëllet, Noyant-la-Gravoyère, Nyoiseau, Plessis-Macé (le), Possonnière (La), Pouancé, Pouëze (La), Prévière (La), Saint-Augustin-des-Bois, Saint-Clément-de-la-Place, Sainte-Gemmes-d'Andigné, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Jean-de-Linières, Saint-Lambert-la-Potherie, Saint-Léger-des-Bois, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Fouilloux, Saint-Michel-et-Chanveaux, Saint-Sauveur-de-Flée, Saint-Sigismond, Savennières, Segré, Tremblay (Le), Vergonnes, Vern-d'Anjou, Villemoisan. Dele af kommuner (nord for Loire og vest for Mayenne og Maine): Angers, Pruillé, Cantenay-Épinard, Grez-Neuville, Montreuil-Juigné.

— Departementet Mayenne, følgende kommuner: Ahuillé, Alexain, Ampoigné, Andouillé, Argenton-Notre-Dame, Argentré, Aron, Arquenay, Assé-le-Bérenger, Astillé, Athée, Averton, Azé, Baconnière (La), Bais, Ballée, Ballots, Bannes, Bazoge-Montpinçon (La), Bazouge-de-Chemeré (La), Bazouge-des-Alleux (La), Bazougers, Beaulieu-sur-Oudon, Beaumont-Pied-de-Bœuf, Belgeard, Bierné, Bignon-du-Maine (Le), Bigottière (La), Blandouet, Boissière (La), Bonchamp-lès-Laval, Bouchamps-lès-Craon, Bouère, Bouessay, Bourgneuf-la-Forêt (Le), Bourgon, Brains-sur-les-Marches, Brecé, Brée, Brûlatte (La), Buret (Le), Carelles, Chailland, Châlons-du-Maine, Chammes, Champgenéteux, Changé, Chapelle-Anthenaise (La), Chapelle-au-Riboul (La), Chapelle-Craonnaise (La), Chapelle-Rainsouin (La), Château-Gontier, Châtelain, Châtillon-sur-Colmont, Châtres-la-Forêt, Chemazé, Chémeré-le-Roi, Chérancé, Chevaigné-du-Maine, Colombiers-du-Plessis, Commer, Congrier, Contest, Cosmes, Cossé-en-Champagne, Cossé-le-Vivien, Coudray, Couptrain, Courbeveille, Courcité, Craon, Crennes-sur-Fraubée, Croixille (La), Cropte (La), Cuillé, Daon, Denazé, Deux-Évailles, Dorée (La), Entrammes, Épineux-le-Seguin, Ernée, Évron, Fontaine-Couverte, Forcé, Fougerolles-du-Plessis, Fromentières, Gastines, Genest-Saint-Isle (Le), Gennes-sur-Glaize, Gesnes, Gesvres, Gravelle (La), Grazay, Grez-en-Bouère, Ham (Le), Hambers, Hardanges, Houssay, Huisserie (L'), Izé, Javron-les-Chapelles, Jublains, Juvigné, Laigné, Landivy, Larchamp, Laubrières, Launay-Villiers, Laval, Levaré, Lignières-Orgères, Livet, Livré, Loigné-sur-Mayenne, Loiron, Longuefuye, Loupfougères, Louverné, Louvigné, Madré, Maisoncelles-du-Maine, Marcillé-la-Ville, Marigné-Peuton, Martigné-sur-Mayenne, Mayenne, Mée, Ménil, Méral, Meslay-du-Maine, Mézangers, Montaudin, Montenay, Montflours, Montigné-le-Brillant, Montjean, Montourtier, Montsûrs, Moulay, Neau, Neuilly-le-Vendin, Niafles, Nuillé-sur-Vicoin, Oisseau, Olivet, Origné, Pallu (La), Parigné-sur-Braye, Parné-sur-Roc, Pellerine (La), Peuton, Placé, Pommerieux, Pontmain, Port-Brillet, Pré-en-Pail, Préaux, Quelaines-Saint-Gault, Renazé, Roë (La), Rouaudière (La), Ruillé-Froid-Fonds, Ruillé-le-Gravelais, Sacé, Saint-Aignan-de-Couptrain, Saint-Aignan-sur-Roë, Saint-Aubin-du-Désert, Saint-Baudelle, Saint-Berthevin, Saint-Berthevin-la-Tannière, Saint-Brice, Saint-Calais-du-Désert, Saint-Céneré, Saint-Charles-la-Forêt, Saint-Christophe-du-Luat, Saint-Cyr-en-Pail, Saint-Cyr-le-Gravelais, Saint-Denis-d'Anjou, Saint-Denis-de-Gastines, Saint-Denis-du-Maine, Saint-Ellier-du-Maine, Saint-Erblon, Saint-Fort, Saint-Fraimbault-de-Prières, Saint-Georges-Buttavent, Saint-Georges-le-Fléchard, Saint-Georges-sur-Erve, Saint-Germain-d'Anxure, Saint-Germain-de-Coulamer, Saint-Germain-le-Fouilloux, Saint-Germain-le-Guillaume, Saint-Hilaire-du-Maine, Saint-Jean-sur-Erve, Saint-Jean-sur-Mayenne, Saint-Laurent-des-Mortiers, Saint-Léger, Saint-Loup-du-Dorat, Saint-Mars-du-Désert, Saint-Mars-sur-Colmont Saint-Mars-sur-la-Futaie, Saint-Martin-de-Connée, Saint-Martin-du-Limet, Saint-Michel-de-Feins, Saint-Michel-de-la-Roë, Saint-Ouën-des-Toits, Saint-Ouën-des-Vallons, Saint-Pierre-des-Landes, Saint-Pierre-la-Cour, Saint-Pierre-sur-Erve, Saint-Pierre-sur-Orthe, Saint-Poix, Saint-Quentin-les-Anges, Saint-Samson, Saint-Saturnin-du-Limet, Saint-Sulpice, Saint-Thomas-de-Courceriers, Sainte-Gemmes-le-Robert, Sainte-Suzanne, Saulges, Selle-Craonnaise (La), Senonnes, Simplé, Soulgé-sur-Ouette, Thorigné-en-Charnie, Torcé-Viviers-en-Charnie, Trans, Vaiges, Vautorte, Villaines-la-Juhel, Villepail, Villiers-Charlemagne, Vimarcé, Voutré.

5. Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område for den beskyttede geografiske betegnelse »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« er kendetegnet ved et kystklima med forholdsvis lave udsving mellem minimums- og maksimumstemperaturer, påvirkningen fra havet og rigelig og hyppig nedbør. Somrene er tempererede, og vintrene er ikke særligt strenge. Det geografiske område er således kendetegnet ved, at somrene ikke har tørkeperioder, og at vintrene kun har få frostdage.

Disse naturlige forhold giver æbletræerne betingelser, der fremmer deres udvikling, mens den ikke er særligt gavnlig for dyrkning af andre afgrøder, f.eks. for vinproduktion.

Plantager med cideræbler, som blev etableret allerede i Middelalderen med sorter fra Spanien (Vizcaya), bredte sig hurtigt i hele Bretagne og de omkringliggende områder. Producenterne og senere hen lokale frøavlere og planteskoler har udvalgt, forbedret og tilpasset plantematerialet til jordbunds- og klimaforholdene i Bretagne, hvilket har ført til et meget stort antal sorter, der adskiller sig med hensyn til indhold af garvesyrer og særlige teknologiske egenskaber. Gennem fremavling eller indførelse af nye sorter, der viser sig velegnede til de lokale produktions- og forarbejdningsforhold, sikrer branchen opretholdelsen af den genetiske ressources biologiske diversitet og sikrer dermed videreførelsen af produktionen af »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton«.

Det geografiske område omfatter ligeledes en meget avanceret og specifik viden om fremstilling af cider. Ciderproducenterne har med tiden lært at få det bedste ud af de enkelte æblefamilier for at nå frem til en sammenstikning, der har den bedst mulige balance.

Indtil midten af det 19. århundrede blev cider fremstillet på bedriften. Siden da har bl.a. det stigende forbrug medført, at både håndværksproducenter og industrielle producenter gik i gang med at fremstille denne drik med udgangspunkt i beherskelsen af forarbejdningsprocessen (klaringsteknikker, kold oplagring, pasteurisering, tilsætning af kulsyre) for at udvikle sig.

Mekaniske presningsteknikker har givet mulighed for at forbedre saftudbyttet uden at hæmme æblernes specifikke egenskaber.

Fra starten af det 20. århundrede udviklede man gradvis filtreringen for at opnå en bedre stabilitet i cideren. Omkring 1950 begyndte ciderproducenterne at pasteurisere søde cidere for at give dem længere holdbarhed, forhindre udviklingen af mikroorganismer og for at kunne sende dem over længere afstande med mindre risiko.

Bretagne er den næststørste producent af cideræbler i Frankrig og et af de vigtigste produktionssteder for cider i Europa.

»Cidre breton« kan være klar eller uklar, have en mere eller mindre kraftig farve afhængig af sorterne af cideræbler og de anvendte processer, og den er en mousserende cider fremstillet udelukkende af cideræbler, der stammer fra det geografiske område. Den har en lang række smagsvarianter, der skyldes sammenstikningen af forskellige typer af cideræbler, hvilket giver mulighed for at opnå den ønskede balance mellem bitterhed, syrlighed og restsukker fra gæringsprocessen.

»Cidre de Bretagne«/»Cidre breton« har et solidt ry.

Et stort område med cideræbler og stor viden om ciderfremstilling er de to vigtigste søjler, som »Cidre de Bretagnes« omdømme er baseret på.

Inden for denne sektor, hvor æblerne er den helt afgørende faktor, har mennesket tilpasset sig, og ciderproducenternes viden har udviklet sig. Deres kendskab til æbler og deres egenskaber giver mulighed for sammenstikninger med den rette balance mellem bitterhed, syrlighed og sødme.

Teknikkerne med mekanisk presning, klaring før og efter gæringen og stabilisering har gjort det muligt at udvikle »Cidre de Bretagne«/»Cidre breton«.

En stærk regional identitet og udviklingen af en specifik sektor har i tidens løb konsolideret »Cidre de Bretagnes«/»Cidre bretons« omdømme, også uden for denne region.

I Bretagne nævner middelalderlegender, f.eks. den om Ridderne om Det Runde Bord, »æbletræet som et ædelt træ og dets frugt som et symbol på lykke«.

Før revolutionen brandbeskattede Bretagnes parlament distribution af cider, blandt andet på Kongeriget Frankrigs område, hvilket begrænsede dens udbredelse frem til revolutionen. Efter 1789 åbnedes der for udbredelsen af cider fra Bretagne, og i første halvdel af det 19. århundrede tager udbredelsen for alvor fart. Cidere fra det nordlige Bretagne sendes til Newfoundland og til kolonierne, fordi de har den særlige egenskab, at de er »søstærke« (ifølge »dictionnaire universel portatif du commerce«, Léopold/1819). De er i øvrigt særdeles efterspurgt i Amerika (ifølge »Inventaire du patrimoine culinaire de la France, Bretagne«, Albin Michel/CNAC/1994)

Den første halvdel af det 20. århundrede er således »ciderens guldalder i Bretagne«, som Yves le Goas udtrykker det (ifølge »Le Cidre en Goëlo«/Ar Men no 41/februar 1992).

I 1956 konstaterer René Dumont, at i Bretagne »findes cideren nu ved alle måltider og om søndagen«. Cider er imidlertid først og fremmest en landlig drik, og derfor faldt forbruget fra 1920 efter at have toppet i begyndelsen af århundredet, især på grund af afvandringen fra landet.

Cider er en integrerende del af den kulturelle og kulinariske arv i Bretagne. Den er tæt knyttet til spisning af dessertpandekager og madpandekager og er sammen med pandekagebagning et af de stærke og symbolske argumenter for den bretonske identitet. Etableringen af pandekagebagerier andre steder end i Bretagne har ført til en stigning i forbruget af cider og har i høj grad bidraget til dens omdømme, også uden for Frankrigs grænser.

De mange turister, der rejser rundt i Bretagne, har haft mulighed for at opdage de lokale cidere og blive ambassadører for dem, mens bretonernes rejselyst og iværksætterånd i høj grad har bidraget til at udvikle forbruget på restauranter og udskænkningssteder, som de har etableret uden for Bretagne.

De mange ciderfester som i Poul-Fetan i Morbihan eller i Temple-de-Bretagne i Loire-Atlantique vidner i øvrigt om tilknytningen til produktet og om en levende ciderfremstillingskultur i det afgrænsede geografiske område for BGB'en. Det fik Gilles Pudlowski til i tidsskriftet Saveurs (juni 1995) at sige, at cideræbler og de deraf fremstillede produkter er »lækkerier fra Bretagne, der varer ved på smukkeste vis«.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i denne forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-01730da0-67f0-4587-bdf0-a9cdea491fae/telechargement

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.