Nr. C 47/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 88 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
KOMMISSIONENS BERETNING VEDRØRENDE UDARBEJDELSE AF FEMTE EKSF-FORSK-
NINGSPROGRAM PÅ DET MEDICINSKE OMRÅDE 
»Beskyttelse af arbejdstagerne mod farer forbundet med arbejde i kul- og stålindustrien« 
KOM(87) 655 endelig udg. 
(88/C 47/06) 
MEMORANDUM 
Indholdsfortegnelse 
Side 
1. INDLEDNING 7 
2. BEHOVET FOR DET FORESLÅEDE PROGRAM 8 
3. PROGRAM . 8 
3.1. Erhvervsbetinget kræft 9 
3.2. Erhvervsbetinget hørenedsættelse 9 
3.3. Erhvervsbetingede luftvejssygdomme 10 
3.4. Erhvervsbetingede muskel-knoglesygdomme 10 
3.5. Patologien i forbindelse med eksponering for visse kemiske stoffer 10 
3.6. Uddannelse og oplysning af de relevante faggrupper 11 
3.7. Metoder til måling af arbejdstagernes eksponering 11 
4. KOORDINERING AF ARBEJDET 11 
5. PROGRAMMETS RESULTATER 11 
6. FINANSIERING AF PROGRAMMET OG DETS VARIGHED 12 
7. KONKLUSION : 12 
19. 2. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/7 
1. Indledning 
EKSF's fjerde forskningsprogram på det medicinske 
område om »Indvirkningen på arbejdernes helbred af 
arbejdsbetingede gener og fysiske krav på arbejds­
pladsen«, der blev vedtaget i medfør af artikel 55 i 
EKSF-Traktaten og offentliggjort i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende nr. C 307 af 27. november 1981, er 
nu udløbet. Det beløb på 9 mio ECU, der blev bevilget, 
var opbrugt ved programmets udløb. 
Det fjerde program udgjorde en naturlig fortsættelse af 
de programmer, der er blevet gennemført på det medi­
cinske område siden 1956, som har omfattet grundlæg­
gende problemer som f.eks. pneumokoniosens ætiopato-
genese, kronisk bronkitis og emfysem samt de forskellige 
aspekter af luftvejenes fysiopatologi. 
Der er gjort absolutte fremskridt, hvad angår viden om 
luftvejenes patologi hos minearbejdere i kul- og stålindu­
strien, idet man særlig har beskæftiget sig med forebyg­
gelse og tidlig diagnose. 
I sammenligning med de foregående programmer er det 
arbejde, der er udført i henhold til det fjerde program, 
klart udtryk for en udvidelse af virkefeltet. 
Da arbejdstagere i denne sektor ikke blot angribes af 
luftvejssygdomme, har man, i overensstemmelse med 
branchens ønske og i lyset af de senest indvundne erfa­
ringer på det biologiske område, udvidet den eksperi­
mentelle og epidemiologiske forskning til at omfatte 
samtlige skadelige stoffer i arbejdsmiljøet i disse indu­
strier samt de individuelle faktorer for modtagelighed. 
Man har specielt rettet opmærksomheden mod kræftli­
delser, først og fremmest mod en tidlig påvisning heraf 
ved hjælp af undersøgelser af den kræftfremkaldende 
faktor i de luftforurenende stoffer i EKSF's industrivirk­
somheder. Udvidelsen af programmet omfatter ligeledes 
udvikling af et informations- og uddannelsessystem for 
alle, som har til opgave at forebygge og påvise erhvervs­
sygdomme samt en forbedring af de metoder, der 
anvendes af bedriftslægerne og sikkerhedsingeniørerne til 
kvalitativ og kvantitativ vurdering af de skadelige stoffer. 
Specielt med henblik på jern- og stålindustrien samt 
koksværkerne bør de epidemiologiske og biologiske 
undersøgelser samt undersøgelserne af åndedrætsfunk­
tionen tage hensyn til samtlige arbejdsprocesser, som kan 
have skadelig indvirkning på arbejdstagernes helbred, og 
i denne forbindelse bør de særlige sygdomsformer priori­
teres. 
Med hensyn til kroniske lungesygdomme har man med 
de igangværende undersøgelser til hensigt metodisk og 
præcist at klarlægge de mange undersøgelser, der er blevet foretaget under de tidligere programmer, og at 
udfylde de eksisterende lakuner hvad angår de tekniske 
hjælpemidler til undersøgelse af åndedrætsfunktionen. 
I alt har over 56 forskningsprojekter, hvoraf de fleste 
endnu ikke er afsluttet, modtaget økonomisk støtte 
tinder det fjerde program. Disse projekter er hovedsa­
gelig blevet udvalgt ud fra kriteriet om en mulig praktisk 
anvendelse af resultaterne. 
Nogle endnu ikke afsluttede forskningsprojekter beskæf­
tiger sig med følgende emner: 
— harmonisering og standardisering af lungetests; 
— vurdering af de sundhedsmæssige farer for arbejds­
tagere i stålindustrien i forbindelse med eksponering 
for visse metaller (særig chrom og nikkel); 
— undersøgelser af cellepopulationer i lungerne og de 
dermed forbundne biologiske mekanismer ved anven­
delse af bronkoalveolær udvaskning; 
— betydningen af indåndingsluftens temperatur og 
fugtigheden for arbejdstagere, der er eksponeret for 
klimatiske belastninger; 
— tidlig påvisning og vurdering af forskellige former for 
luftvejssygdomme, herunder undersøgelse af bronkial 
hyperreaktivitet; 
— forebyggelse af rygskader i udvindingsindustrien; 
— undersøgelse af de fysiske faktorer, som påvirker 
aflejring af inhalerede partikler i lungerne; 
— aspekter af specifikke hudinfektioner hos minearbej­
dere. 
Der er under dette program blevet foretaget et vigtigt 
arbejde med ajourføringen af EKSF's spørgeskema 
vedrørende undersøgelse af kronisk bronkitis og lunge-
emfysem, som oprindelig blev udarbejdet i 1967. Denne 
revision var nødvendig af hensyn til de videnskabelige 
fremskridt, for at gøre spørgeskemaet mere smidigt, og 
for at opnå mere sammenlignelige resultater. Den nye 
version vil vise sig at være gavnlig under det femte 
program, da man hermed kan opnå virkelig sammenlig­
nelighed mellem oplysningerne fra de forskellige 
medlemsstater. 
Resultaterne fra det fjerde program skal samles, vurderes 
og resumeres. De vil blive forelagt for de berørte kredse 
på informationsmøder, som skal finde sted i løbet af 
1988. Større udbredelse af resultaterne vil medvirke til, 
at de, også i forbindelse med det femte program, kan 
anvendes i sektorens industrier. 
Nr. C 47/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 88 
2. Behovet for det foreslåede program 
Trods de betydelige fremskridt, der er gjort under de 
tidligere programmer og udvidelsen af de emner, der er 
blevet behandlet under det fjerde program, er arbejdsta­
gerne i kul- og stålindustrierne fortsat udsat for betyde­
lige risici, og endvidere stilles de over for problemer, der 
ikke kan forudses, som for eksempel er forbundet med 
indførelsen af nye arbejdsmetoder og teknologier og 
anvendelsen af nye kemiske stoffer. 
Der forekommer stadig et stort antal luftvejssygdomme i 
disse industrier, men det er kun visse veldefinerede 
aspekter i forbindelse med pneumokoniose, kronisk 
bronkitis og emfysem, der endnu skal undersøges. Der er 
endog stor sandsynlighed for, at det — når det forsk­
ningsarbejde, der er udført under det fjerde program, 
afsluttes og vurderes — viser sig, at man har en så stor 
mængde oplysninger til rådighed, at det kun i specifikke 
tilfælde er nødvendigt at foretage mere dybtgående 
undersøgelser. Dette er særlig tilfældet for epidemiolo­
giske forskningsprojekter, hvoraf de fleste afsluttes i 
1987; de vil resultere i nye oplysninger om hyppigheden 
af de forskellige former for luftvejssygdomme, som er 
konstateret hos minearbejdere og stålindustriarbejdere, 
særlig hvad angår forekomsten af radiologiske anomalier 
og lungefunktionen i forbindelse med emfysem, og hvad 
angår betydningen af tobaksrygning samt de forskellige 
miljømæssige faktorer. 
Derefter består arbejdet i at anvende alle resultaterne af 
disse forskningsprojekter i det praktiske arbejde med 
forebyggelse af sygdomme på virksomhedsniveau. 
På samme måde er det hensigten, at det arbejde, der 
under de to seneste programmer er blevet udført på 
området for standardisering af undersøgelsesmetoder i 
forbindelse med lungefunktionen, skal føre til anvendelse 
på arbejdspladsen af teknikker, der er simple i praksis, 
og som giver pålidelige resultater. 
Det fjerde programs succes hvad angår det aspekt, der 
vedrører luftvejene, er udelukkende afhængigt af, at 
resultaterne integreres i industriernes forebyggende 
foranstaltninger med henblik på anvendelse på kort og 
mellemlang sigt. 
I øvrigt kan andre forhold med sikkerhed forårsage 
sygdomme i de to nævnte sektorer, og der er derfor 
behov for at betragte patologien hos arbejdstagere i stål­
værker, koksværker og kul- og stålminer mere generelt. 
F.eks. er de forskellige former for erhvervsbetinget kræft 
af meget alvorlig art, og knogle- og ledsygdomme fore­
kommer meget hyppigt. 
I denne forbindelse må det nævnes: 
— at Rådet for De Europæiske Fællesskaber har udstedt 
direktiver om beskyttelse af arbejdstagere mod 
farerne ved at være udsat for visse stoffer på arbejds­pladsen, og at disse direktiver indeholder bestem­
melser, der ligeledes er relevante for EKSF-sektoren, 
og som indgår i en større kontekst bestående af 
Rådets resolutioner om EF's Handlingsprogrammer 
vedrørende Sikkerhed og Sundhed på Arbejds­
pladsen; 
— at EF iværksætter et handlingsprogram mod kræft, 
som omfatter en række aktioner i forbindelse med 
forebyggelse af erhvervsbetingede former for kræft, 
herunder definition og samordning af emner for 
anvendt forskning på arbejdspladsen. 
Desuden har ILO i 1985 godkendt en henstilling og en 
konvention om organisationen af sundhedstjenesterne på 
arbejdspladsen; heri behandles atter spørgsmålet om 
bedriftssundhedstjenesternes struktur og midler. En 
uddybende behandling af de eventuelle virkninger af 
et sådant forslag i kul- og stålindustrien ville være af 
interesse. 
Ud fra disse betragtninger og på kul- og stålindustriens 
anmodning foreslås det at udarbejde et »femte EKSF-
forskningsprogram på det medicinske område« indehol­
dende følgende målsætninger: 
1) programmet skal svare til arbejdsmarkedets behov og 
medvirke til en forbedring af arbejdstagernes fysiske 
og psykiske arbejdsforhold; 
2) det skal bidrage til beskyttelse af arbejdstagernes 
sundhed, herunder forebyggelse af erhvervsbetingede 
sygdomme af enhver art; 
3) det skal udgøre en støtte for EKSF-industrierne i 
arbejdet med gennemførelse af beskyttelsesforanstalt­
ninger og ganske særlig med tilpasningen til Det 
Europæiske Fællesskabs målsætning hvad angår 
sundhed på arbejdspladsen, herunder Fællesskabets 
direktiver; 
4) det skal fremme aktioner, der sigter på udnyttelse af 
de tidligere programmers resultater i forbindelse med 
ovennævnte målsætninger. 
3. Program 
Af en analyse af de forslag, der er blevet fremsat af de 
nationale eksperter under deres møder i rådgivende 
udvalg eller af medlemmerne af arbejdsgruppen 
»bedriftslægetjenester — kul og stål«, fremgår det, at det 
femte program hovedsagelig bør være koncentreret om 
nogle prioriterede emner uden i øvrigt at forsømme visse 
underordnede aspekter, som giver anledning til bekym­
ring i de berørte sektorer. 
I overensstemmelse med beslutningen fra EKSF's Rådgi­
vende Udvalg af 23. marts 1984 (EFT nr. C 114 af 28. 4. 
19. 2. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/9 
1984, s. 3) skal arbejdet omfatte projekter af særlig inter­
esse for de berørte sektorer; de skal iværksættes og ledes 
af bedriftslæger eller hospitals- og universitetsansatte 
læger, som arbejder nært sammen med industrien. 
Man vil endvidere søge at fremme en fælles forsknings­
indsats på fællesskabsniveau, idet projekter, der inde­
bærer samarbejde mellem to eller flere af Fællesskabets 
medlemsstater, vil blive prioriteret. 
Der vil i øvrigt blive draget omsorg for, at projekterne 
henhører under en specifik sektor, hvor fællesskabsnor-
merne for miljø, beskyttelse på arbejdspladsen og beskyt­
telse af sundheden overholdes. 
Man har valgt at prioritere følgende aspekter: 
3.1. Erhvervsbetinget kraft 
Inden for rammerne af den resolution, der blev 
vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlems­
staternes regeringer den 7. juli 1986 om et Hand­
lingsprogram for De Europæiske Fællesskaber til 
Bekæmpelse af Kræft (EFT nr. C 184 af 23. 7. 1986, 
s. 19), skal der foretages forskning med henblik på 
at definere og evaluere farerne i forbindelse med 
stoffer, der vides at være eller mistænkes for at være 
kræftfremkaldende, på arbejdspladsen i visse indu­
strier med henblik på at udarbejde en konkret fore­
byggelsespolitik. 
Under de foregående programmer er der allerede 
foretaget undersøgelser i veldefinerede sektorer 
såsom jernminer og koksværker, hvor der har vist 
sig at være øget fare for lungekræft. Andre forsk­
ningsprojekter er i gang med henblik på at vurdere 
faren for kræft som følge af eksponering for stærke 
koncentrationer af nikkel- og chromforbindelser i 
gasser, der opstår ved svejsning af rustfrit stål eller i 
jern- og stålindustrien ved arbejde med specialstål. 
Ud over disse aspekter, som kan kræve yderligere 
undersøgelser, bør der tilskyndes til forskning med 
henblik på identificering af kræftfremkaldende 
kemiske stoffer samt vurdering af disse stoffer både 
på epidemiologisk niveau og på laboratorieniveau, 
og der bør foretages tests, både hvad angår deres 
mutagene og deres kræftfremkaldende egenskaber; i 
betragtning af mangelen på pålidelige målinger af 
eksponeringen hidtil, bør man på epidemiologisk 
niveau prioritere undersøgelser med sigte på anven­
delsesmuligheder i fremtiden. Den særlige forekomst af mavekræft hos minearbej­
dere og lungekræft samt strubehovedkræft hos 
arbejdstagere i jern- og stålindustrien bør gøres til 
genstand for more specifikke undersøgelser. 
Man må heller ikke glemme, at man i videnskabe­
lige kredse i nogle år har haft stadig større opmærk­
somhed henvendt på den eventuelle sammenhæng 
mellem eksponering for siliciumstøv og forekomsten 
af lungekræft; det forekommer derfor nødvendigt at 
planlægge forskning på dette område, idet man bør 
være særlig opmærksom på muligheden for samtidig 
forekomst af andre kræftfremkaldende stoffer. 
Generelt må man også fremme forskning på 
områder som tidlig diagnosticering af kræft og 
udarbejdelse af et system til uddannelse og oplys­
ning af arbejdstagerne med hensyn til stoffer, der 
vides at være kræftfremkaldende. Der må endvidere 
på fællesskabsniveau opstilles sammenlignelige 
statistikker over morbiditet og mortalitet. 
3.2. Erhvervsbetinget hørenedscettelse 
Rådets direktiv om Beskyttelse af Arbejdstagere 
mod Risici ved at være udsat for støj under arbejdet 
blev vedtaget i 1986 (EFT nr. L 137 af 24. maj 
1986); dette direktiv indeholder en række bestem­
melser med henblik på at sikre størst mulig beskyt­
telse af arbejdstagerne samt vejledning vedrørende 
kontrol af de eksponerede arbejdstageres høreevne. 
Der er allerede blevet udført mange undersøgelser 
på området under de tidligere programmer, men 
støj udgør stadig et stort sundhedsmæssigt problem i 
EKSF-industrierne. Beskyttelse og bevarelse af 
hørelsen sker på nuværende tidspunkt hovedsagelig 
ved hjælp af tekniske foranstaltninger, der sigter 
mod at reducere støjen ved kilden; resultaterne af 
sådanne foranstaltninger kan dog kun vurderes på 
grundlag af diagnostiske, audiometriske undersø­
gelser samt kontrol ved hjælp af specifikke longitud-
inalundersøgelser. 
De medicinske forskningsprogrammer i denne 
sektor må derfor udføres i nært samarbejde med 
EKSF's andre programmer vedrørende ergonomi 
eller teknisk bekæmpelse af støj. 
Når bestemmelserne i Rådets direktiv træder i kraft, 
står industrien over for strengere krav end tidligere. 
Forskningen på dette område kan derfor føre til 
udarbejdelsen af hensigtsmæssige systemer til 
beskyttelse af både arbejdstagernes sikkerhed og 
sundhed hvad angår påvirkning på hørelsen og 
eventuelt også andre påvirkninger forårsaget af støj. 
Nr. C 47/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 88 
3.3. Erhvervsbetingede luftvejssygdomme 
Erhvervsbetingede luftvejssygdomme som f.eks. 
pneumokoniose, kronisk bronkitis og emfysem er 
stort set blevet prioriteret i de tidligere programmer, 
hvilket har muliggjort bemærkelsesværdige frem­
skridt i arbejdet med forebyggelsen af disse lidelser, 
men det kan dog ikke benægtes, at der stadig er 
behov for begrænsede og veldefinerede forsknings­
projekter på dette område. 
Hvad angår pneumokoniose er der stadig problemer, 
der må løses, som f.eks.: 
— grænseværdier for blandet støv; 
— varierende hyppighed i forekomsten af pneumo­
koniose i de forskellige udvindingsområder med 
samme kvartsindhold og som følge heraf inter­
aktionen mellem kvarts og andre former for 
støv; 
— ophør af tilstøvning; 
— andre medvirkende faktorer, der forårsager 
forværring af pneumokoniose; 
— nye diagnosticeringsmetoder. 
Man må også ud over de »klassiske« former for 
pneumokoniose være opmærksom på faren i forbin­
delse med metallisk grafit i stålværkerne, da dette 
synes at være af særlig interesse i den senere tid. 
Hvad angår kronisk bronkitis og emfysem er det 
muligt, at de forskningsprojekter, der på nuværende 
tidspunkt udføres i henhold til det fjerde program, 
giver udtømmende resultater, men det er også 
muligt, at der endnu er områder, der bør under­
søges, som f.eks. definition af grænseværdier for 
støv, betydningen af kulstøv, eller betydningen af 
svævende silikatstøv under strengstøbning. Måske 
bør man også undersøge sammenhængen mellem 
disse lidelser og lidelser i de primære luftveje og 
erhvervsbetinget astma. 
Endnu andre forskningsprojekter på dette område 
kunne tænkes at beskæftige sig med den negative 
virkning af dårlige klimatiske forhold, inklusive en 
analyse af brugen af åndedrætsværn i forhold til 
åndedrætsresistens og eksponeringsart. 
Og endelig bør der iværksættes projekter, som 
vedrører anvendelse og bedømmelse på arbejds­
pladsen af simple og pålidelige tests til vurdering af 
lungefunktionen og af den nye version af EKSF's 
spørgeskema om luftvejssymptomer. 
3.4. Erhvervsbetingede muskel-knoglesygdomme 
Generelt er muskel-knoglelidelser og særlig lændeli­
delser fortsat en væsentlig grund til fravær på grund 
af sygdom i EKSF-industrierne. Der bliver under det fjerde program foretaget forsk­
ning vedrørende lændesygdommes epidemiologi i 
kulminer, men der bør gøres en mere intensiv 
indsats på fællesskabsplan med henblik på at opnå 
en standardisering af metoderne til vurdering af 
forekomsten af disse lidelser under forskellige ar­
bejdsforhold. 
Det ville i denne forbindelse være formålstjenligt at 
foretage et eksperiment med henblik på at udarbejde 
kriterier, således at man kan vurdere egnetheden for 
visse aktiviteter, der er særlig belastende for 
rygsøjlen. 
Hvis forskningen integreres i de henstillinger, der 
udarbejdes af Ad hoc-Udvalget vedrørende faren 
for lændeskader på arbejdpladsen, vil det være 
muligt at udarbejde objektive kriterier, der kan 
anvendes direkte i EKSF-industrierne. 
Man må heller ikke glemme, at der er konstateret 
andre sygdomme på dette område i industrierne, der 
må undersøges omhyggeligt. F.eks. kan man nævne 
knæets patologi (kronisk meniskose, chondritis, 
osv.) samt albuens patologi (epicondylitis). 
Desuden bør man i forbindelse med en anlyse af 
denne sektor ikke undlade at foretage en grundig 
identifikation af årsagerne til disse lidelser og af den 
rolle, som bl.a. vibrationer spiller. 
3.5. Patologien i forbindelse med eksponering for visse 
kemiske stoffer 
Visse kemiske stoffer har betydning ved forekom­
sten af kræft (se 3.1), men også mange andre 
agenser vides at være eller mistænkes for at være 
skadelige for arbejdstagerne. Det er endvidere 
velkendt, at der for mange kemiske stoffers 
vedkommende ikke, eller kun sjældent, findes en 
grundig vurdering af deres toksicitet. 
Man bør derfor være særlig opmærksom på de farer 
for huden (herunder allergier), nyrerne, leveren, 
hjerte-karsystemet og nerverne, der skyldes ekspo­
nering for stoffer, f.eks.: 
— isocyanater (anvendes i lim og resiner); 
— opløsningsmidler og rensemidler (anvendes ved 
elektromekanisk vedligeholdelse); 
— boreolie og spildolie, både naturlige og synte­
tiske (anvendes først og fremmest ved koldvals-
ning og ved slibning af cylindre); 
— tilsætningsstoffer, som er derivater af carbonhy-
drider (anvendes i stålindustrien); 
19. 2. 88 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 47/11 
— organiske fosforforbindelser (forekommer i 
hydrauliske væsker). 
Denne lister er ikke udtømmende, da hvert eneste 
stof, der mistænkes for at kunne have skadelige 
virkninger for arbejdstagerne, burde undersøges. 
3.6. Uddannelse og oplysning af de relevante faggrupper 
Med henblik på at fremme en forbedring af sikker­
heden og beskyttelsen af arbejdstagernes sundhed er 
det nødvendigt at tilskynde til og udvikle en metode 
til at få omsat den viden, der er indhentet ved 
grundforskning samt ved fysiologisk og klinisk 
forskning, til veje og midler til at opnå denne 
forbedring. 
Der må derfor udarbejdes programmer, der tager 
sigte på at omsætte den indhentede viden, herunder 
uddannelses- og informationsprogrammer henvendt 
til særlige grupper som f.eks. unge eller personer, 
der indtager en nøglestilling i virksomheden. og kvalificerede personer på de forskellige områder; 
disse eksperter foreslås af Kommissionen af de enkelte 
sektorer efter aftale med arbejdstagerrepræsentanterne. 
Endvidere informeres Kommissionen af Udvalget 
sammensat af producenter og arbejdstagere vedrørende 
Arbejdssikkerhed og Arbejdsmedicin, og særlig af dette 
udvalgs underudvalg, om arbejdsmarkedets parters syns­
punkter vedrørende de forskellige projekter. Endelig 
udtaler et udvalg af regeringseksperter, sammensat af 
højtstående embedsmænd, der er udpeget af medlemssta­
terne, og som besidder de nødvendige kvalifikationer, sig 
om projekterne under hensyntagen til medlemsstaternes 
holdning og erfaringer. 
I overensstemmelse med EKSF's Rådgivende Udvalgs 
beslutning af 23. marts 1984 bistås Kommissionen for 
første gang under afviklingen af de medicinske forsk­
ningsprogrammer af nationale hold fra kul- og stålindu­
strien; disse hold består hovedsagelig af bedriftslæger, 
men omfatter også repræsentanter for arbejdsgivere og 
arbejdstagere; deres opgave er at danne et obligatorisk 
forbindelsesled mellem Kommissionen og dens rådgi­
vende udvalg, hvad angår valg af forskningsprojekter og 
fastsættelse af prioriterede opgaver på nationalt niveau. 
3.7. Metoder til måling af arbejdstagernes eksponering 
Kampen mod skadelige stoffer på arbejdspladsen er 
snævert forbundet med et godt kendskab til forure­
ningsgraden som følge af disse stoffer. En nøjagtig 
vurdering af forholdet mellem eksponeringsdosen 
og virkingen for sundheden foretages på grundlag 
heraf. 
Der er allerede udrettet meget på dette område, 
både hvad angår medicinisk forskning og forskning 
i erhvervshygiejne, men der er endnu mange 
ukendte områder, der bør undersøges. 
Der bør foretages en afprøvning af hensigtsmæssige 
overvågningsmetoder med henblik på at måle regel­
mæssig — eventuelt lejlighedsvis forekommende — 
eksponering, således at stikprøverne er repræsenta­
tive for den enkelte arbejdstagers eksponering. 
Da der stadig ikke vides meget om visse stoffers 
skadelige virkninger, forekommer det nødvendigt 
også at intensivere arbejdet med fastsættelse af 
biologiske toleranceværdier for at kunne fortolke 
forureningsniveauerne på arbejdspladsen. 
4. Koordinering af arbejdet 
Som i de tidligere programmer bliver Kommissionen, 
hvad angår forksningsprojekternes videnskabelige 
aspekter, bistået af et udvalg af videnskabelige eksperter, 
som sammensættes af maksimalt to eksperter fra hvert af 
medlemslandene, og som henvender sig til kompetente Når Kommissionen har godkendt et projekt, indgås der 
mellem støttemodtageren og Kommissionen en kontrakt, 
der bl.a. indeholder en bestemmelse om, at der skal 
fremlægges tekniske rapporter om det udførte arbejde. 
Disse behandles og drøftes af udvalget af videnskabelige 
eksperter, som også varetager samordning af forksnings-
programmerne, idet de nedsætter arbejdsgrupper for 
programmets forskellige emner; disse gruppers arbejde 
omfatter også direkte kontakter med forskerne under 
møder, der især afholdes i Luxembourg. 
5. Programmets resultater 
Der vil blive udarbejdet sammenfattende endelige 
rapporter over projekterne og om nødvendigt også 
synteser af projektgrupper, og disse rapporter vil blive 
udsendt til de relevante sektorer i industrierne. 
Nettet af nationale hold samt udvalget af videnskabelige 
eksperter kan udgøre en effektiv kommunikationskanal 
til hurtig underretning af de forskellige sektorer om 
fremskridt og udviklinger inden for programmet. 
Med henblik på at sikre en større udbredelse af oplys­
ninger i forbindelse med iværksættelse af programmet og 
igangsværende forskning offentliggøres der oplysninger 
herom i Euro Abstracts. 
Kommissionen sender på anmodning de fuldstændige 
endelige rapporter til organisationer eller personer, der 
er interesserede heri. 
Nr. C 47/12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 19. 2. 88 
Resultaterne af forskningsprojekterne kan indgå i et 
mundtligt indlæg under en konference og/eller offentlig­
gøres i et anerkendt videnskabeligt tidsskrift med stor 
udbredelse. 
Når dette program er afsluttet, vil resultaterne heraf 
blive forelagt for de interesserede kredse i kul- og stålin­
dustrien på informationsmøder. 
6. Finansiering af programmet og dets varighed 
Alle de tidligere programmer på området for medicinsk 
forskning har haft en varighed på fem år. Denne periode 
har vist sig tilstrækkelig til, at man kan opnå konkrete 
resultater, og det foreslås derfor, at det femte program 
også får en varighed på fem år. 
Bevillingerne til programmet bør ikke blot omfatte 
økonomisk støtte til projekterne, men også omkostnin­
gerne ved iværksættelse af programmet og udbredelse af 
resultaterne, honorarer til de eksperter, der eventuelt 
rettes henvendelse til, publikationsomkostninger, over­
sættelse, maskinskrivning, informationsmøder osv. 
I vurderingen af denne bevilling er der taget hensyn til 
omkostningerne i forbindelse med de tidligere forsk­
ningsprojekter, den normale stigning i omkostnings­
niveauet, årsbudgettet for social forskning i kul- og stål­
sektoren, udstyr til institutterne og til det personale, der 
er nødvendigt for at gennemføre programmet på tilfreds­
stillende vis. 
Alle disse elementer taget i betragtning og under hensyn­
tagen til at den økonomiske støtte, der ydes af Kommis­
sionen, normalt ikke overstiger 60 % af de samlede omkostninger, skønnes det, at det til gennemførelse af et 
tilfredsstillende program, der effektivt kan bidrage til at 
forbedre arbejdstagernes sundhed i EKSF-industrierne, 
er nødvendigt at afsætte en bevilling til forskningsop­
gaver på 12 mio ECU fordelt over fem år regnet fra 
1988. 
7. Konklusion 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: 
— som tager i betragtning, at det er nødvendigt at 
fremme den medicinske forskning vedrørende beskyt­
telse af arbejdstagerne mod farer på arbejdspladsen i 
EKSF-virksomheder med henblik på at forbedre 
sundheden, hygiejnen og trivslen i disse industrier; 
— som tager i betragtning, at Det Rådgivende Udvalg 
af eksperter, samt repræsentanter for erhvervslivet og 
regeringerne har afgivet positive udtalelser og 
godkendelse; 
— under henvisning til artikel 55 i Traktaten om Opret­
telse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, 
forselår under forbehold af de disponible budgetmidler 
at afsætte en samlet bevilling på 12 mio ECU over en 
periode af fem år fra og med 1988 til gennemførelse af 
et femte forskningsprogram på det medicinske område 
for »Beskyttelse af Arbejdstagerne mod Farer forbundet 
med Arbejde i Kul- og Stålindustrien«. 
Kommissionen foreslår endvidere, i betragtning af betyd­
ningen af De Europæiske Fællesskabers Handlingspro­
gram til Bekæmpelse af Kræft, at ca. en tredjedel af 
denne bevilling anvendes til den del af programmet, der 
vedrører erhvervsbetinget kræft.