eEurope 2002 Et informationssamfund for alle Udkast til handlingsplan udarbejdet af Europa-Kommissionen til Det Europaeiske Raads moede i Feira den 19.-20. juni

Det ekstraordinaere raadsmoede i Lissabon

Ved Det Europaeiske Raads moede i Lissabon den 23./24. marts 2000 indfoerte man den ambitioese maalsaetning, at Europa skulle blive den mest konkurrencedygtige og dynamiske oekonomi i verden. Det blev erkendt, at Europa har et presserende behov for hurtigt at udnytte mulighederne i den nye oekonomi og navnlig Internettet.

Med henblik herpaa opfordrede stats- og regeringscheferne Raadet og Kommissionen til at udarbejde "...en omfattende eEurope-handlingsplan ... idet der anvendes en aaben koordinationsmetode baseret paa benchmarking af nationale initiativer kombineret med Kommissionens nylige eEurope-initiativ samt dens meddelelse 'Strategier for job i informationssamfundet'".

Dette udkast til en handlingsplan er Kommissionens reaktion paa denne opfordring.

Baggrund

I december 1999 ivaerksatte Europa-Kommissionen initiativet eEurope [1] med det formaal at faa hele Europa online. Sideloebende med eEurope fremlagde Kommissionen ogsaa en meddelelse om "Strategier for job i informationssamfundet" i januar 2000 [2]. Den oekonomipolitiske baggrund er de generelle oekonomiske politiske retningslinjer [3], hvor det understreges, at der er brug for velfungerende kapitalmarkeder og stoerre konkurrence paa produktmarkederne for at saette gang i innovationen.

[1] Den vigtigste dokumentation findes paa adressen http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/documentation/index_en.htm

[2] http://europa.eu.int/comm/commissioners/diamantopoulou/infosoc_en.htm

[3] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/document/econeur/beg/begidxen.htm

Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og noegleaktoererne modtog eEurope positivt, og herefter fremlagde Kommissionen en statusrapport ved Lissabon-topmoedet i marts 2000. Her forpligtede stats- og regeringscheferne sig til at traeffe en raekke tiltag inden for bestemte skaeringsdatoer for at gennemfoere eEurope [4].

[4] http://ue.eu.int/en/Info/eurocouncil/index.htm

En raekke reviderede maalsaetninger

Sigtet med denne handlingsplan er at sikre, at de maalsaetninger, der blev fastlagt ved Lissabon-topmoedet, virkeliggoeres via definerede tiltag. I eEurope blev der oprindeligt indkredset 10 omraader, hvor det vil vaere hensigtsmaessigt at traeffe tiltag paa europaeisk plan. I denne handlingsplan er de vigtigste maalomraader blevet revideret paa grundlag af Lissabon-topmoedets konklusioner og de forskellige reaktioner, som Kommissionen har modtaget, isaer fra Europa-Parlamentet og medlemsstaterne og ved den uformelle ministerkonference om informations- og vidensamfundet, som blev afholdt i Lissabon den 10.-11. april.

eEurope omfatter bl.a. tildeling af risikovillig kapital til hoejteknologiske SMV'er for at afhjaelpe finansieringsproblemer ved opstart af nyskabende virksomheder. I de seneste maaneder er der sket store fremskridt inden for nye kapitalmarkeder i Europa, og ved Lissabon-topmoedet godkendte man to handlingsplaner paa omraadet - den ene vedroerende finansielle tjenesteydelser (frem til 2005), den anden vedroerende risikovillig kapital (frem til 2003) - som nu er under gennemfoerelse. Maalsaetningerne med eEurope inden for dette omraade behandles saaledes ud fra disse sammenhaenge.

Medlemsstaterne og Europa-Parlamentet har anmodet om at man udvidede eEurope paa flere punkter.

i. efterspoergselen efter nye kvalifikationer i informationssamfundet og mangelen paa kvalificeret arbejdskraft.

ii. sikringen af et socialt integrerende informationssamfund. eEurope beroerte omraadet som led i aktionen eDeltagelse for handicappede, og denne aktion er derfor udvidet til at omfatte netadgang for alle svagt stillede grupper.

iii. sikringen af et fyldestgoerende udbud af digitalt indhold af hoej kvalitet paa Internettet.

Herudover har de anmodet om, at Kommissionen foretager benchmarking i denne forbindelse. Alle disse omraader blev ogsaa taget op under debatten ved den uformelle ministerkonference om informations- og vidensamfundet i Lissabon den 10.-11. april 2000. For at sikre en mere praecis fokus er aktionslinjerne tilrettelagt omkring tre hovedmaalsaetninger.

1. Billigere, hurtigere og sikrere Internet

// a) Billigere og hurtigere internetadgang

// b) Hurtigere Internet for forskere og studerende

// c) Sikre net og smartkort

2. Investering i mennesker og kvalifikationer

// a) Unge europaeere og den digitale tidsalder

// b) Arbejde i den videnbaserede oekonomi

// c) Deltagelse for alle i den videnbaserede oekonomi

3. Stimulering af brugen af Internet

// a) Fremskyndet e-handel

// b) Det offentlige paa nettet: elektronisk adgang til offentlige tjenester

// c) Sundhedssektoren paa nettet

// d) Digitalt indhold paa globale net

// e) Intelligente transportsystemer

En brugsklar handlingsplan

Denne handlingsplan fokuserer paa praecist identificerbare tiltag. Der tages udgangspunkt i analysen af udviklingen i den 'nye oekonomi' og konsekvenserne heraf, som fremgik af de forudgaaende dokumenter og i store traek blev fastholdt ved Lissabon-topmoedet. Handlingsplanen fokuserer paa regulaere loesninger og koncentrerer sig om hvad der skal goeres, hvem der skal goere det og hvornaar.

eEurope's maal skal virkeliggoeres ved hjaelp af tre metoder:

Etableringen af et hensigtsmaessigt lovmiljoe skal fremskyndes - Paa europaeisk plan forberedes og droeftes en raekke lovforslag. eEurope sigter mod at fremskynde vedtagelsen af disse forslag ved at fastlaegge stramme tidsfrister for alle aktoerer.

Nye infrastrukturer og tjenester skal stoettes i hele Europa - Inden for dette omraade afhaenger udviklingen hovedsagelig af midler fra den private sektor. Saadanne aktiviteter kan stoettes via europaeisk finansiering, men meget afhaenger af, at medlemsstaterne selv traeffer tiltag. Disse tiltag boer naturligvis ikke gaa ud over budgetdisciplinen.

Der skal foregaa en aaben koordination og benchmarking - Dermed sikres det, at tiltagene gennemfoeres effektivt og at de har de tilsigtede virkninger og den fornoedne hoeje profil i alle medlemsstaterne. Denne proces samordnes fuldt ud med den generelle benchmarking, som skal foretages forud for Det Europaeiske Raads foraarsmoede hvert aar.

I forbindelse med benchmarking er indsamlingen af data en vigtig opgave. Paa nationalt og internationalt plan gennemfoeres forskellige tiltag vedroerende indsamling af statistiske data om den nye videnbaserede oekonomi. Data fra Eurostat og medlemsstaternes statistiske kontorer anvendes, hvis de foreligger. Industrisammenslutninger og private konsulenter udarbejder ogsaa statistikker om den nye oekonomi. Men disse statistikker omfatter ikke alle relevante indikatorer, og derfor er det undertiden vanskeligt at vurdere, hvor gode de er, ligesom de ikke altid er sammenlignelige. I saadanne tilfaelde suppleres de paagaeldende data med saerskilte analyser eller undersoegelser [5]. Resultaterne af denne indsamling af data og overvaagningen af eEurope's specifikke maal kan ses paa internetsiden om eEurope [6].

[5] Som led i programmerne Promise og IST.

[6] http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_en.htm

Tidsrammen

Behovet for at traeffe tiltag med korte tidsfrister inden for omraader af kritisk betydning for den nye oekonomi er en af de vigtigste drivkraefter i initiativet eEurope. Filosofien bag denne handlingsplan er at fokusere paa saadanne tiltag og dermed sikre, at de resterende hindringer fjernes saa hurtigt som muligt. Derfor fokuserer handlingsplanen paa en skaeringsdato - aar 2002 - hvor alle maalene skal vaere virkeliggjort. Hvis Europa ikke hurtigt kan sikre de fornoedne aendringer, bliver det for sent til at virkeliggoere de ambitioese maalsaetninger, som blev fastlagt i Lissabon. Der vil uden tvivl stadig vaere problemer, som skal afklares ogsaa efter 2002, men hvis de maal, som angives i det efterfoelgende, virkeliggoeres, har Europa opnaaet store fremskridt, som snart vil begynde at give afkast.

Politisk engagement

Maalene med eEurope kan kun opnaas hvis medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen er rede til at engagere sig i handlingsplanen og den dermed foelgende revurdering af prioriterede omraader. Ingen kan tillade sig at hvile paa laurbaerrene, uanset hvor langt de maatte vaere fremme i forhold til andre. Hver enkelt medlemsstat skal vaere beredt til at fastsaette nye prioriteter og fjerne eventuelle hindringer for de angivne maal. Hver enkelt medlemsstat maa goere borgerne opmaerksomme paa de nye muligheder, som den digitale teknologi aabner.

Maalsaetning 1. Billigere, hurtigt, sikrere Internet

a) Billigere og hurtigere internetadgang

Ved Lissabon-topmoedet blev der henstillet til

* 'saa tidligt som muligt i 2001' at faa afsluttet arbejdet med de lovforslag, som var bebudet efter gennemgangen af retsreglerne om telekommunikation

* at faa indfoert stoerre konkurrence paa accessnet senest ved udgangen af 2000 og at sikre, at adgang til abonnentkredsloeb ikke er underlagt urimelige vilkaar

* at soerge for, at frekvenskravene for kommende mobilkommunikationssystemer opfyldes rettidigt og effektivt

* at stille billige hoejhastighedsnetvaerk til raadighed til Internet-adgang

* at sikre fuldt integrerede og liberaliserede telemarkeder senest ved udgangen af 2001

Udfordringen

Siden liberaliseringen af teletjenester den 1. januar 1998 er taksterne paa langdistance- og udlandsopkald faldet betydeligt. Men de fleste kunder bruger Internettet via lokalopkald, hvor priserne er faldet meget mindre, fordi konkurrencen er utilstraekkelig. Indtil nu har markedet vaeret forholdsvis traegt til at fremkomme med de staerkt tiltraengte nye takstmodeller, f.eks. faste takster eller gratis netadgang. Lavere priser er en forudsaetning for en hurtig indfoerelse af de multimediebaserede hoejhastighedstjenester via Internettet, som nye teknikker saasom xDSL-, kabel-, lysleder- og radioteknologi giver mulighed for. Lissabon-topmoedet viste staerk politisk vilje til at sikre prisnedsaettelser. Den hurtigste maade at sikre fremskridt inden for hoejhastighedsinternet er at gennemfoere Kommissionens henstilling om fri adgang til abonnentkredsloeb.

Et af Europas stoerste aktiver er, at man indtager en foererstilling inden for mobilnet. Antallet af mobilabonnenter i Europa er staerkt paa vej til at overhale antallet af fastnettilslutninger. Flere og flere kunder faar mobiladgang til Internettet. Hurtig mobiladgang til Internettet kan kun lade sig goere via opgraderede andengenerationsnet (foerst og fremmest ved hjaelp af GPRS og EDGE [7]) og via tredjegenerationsnet. Denne type hoejhastighedsadgang bliver utvivlsomt meget prisfoelsom, og den forudsaetter den stoerst mulige grad af konkurrence.

[7] General Packet Radio Service og Enhanced Data GSM Environment.

Der investeres allerede kraftigt i nye net paa konkurrencebasis. Men flere medlemsstater og Europa-Parlamentet har udtrykt betaenkelighed ved situationen i fjerntliggende og ugunstigt stillede omraader. Det er af afgoerende betydning, at borgerne i disse regioner har de samme muligheder for adgang til de moderne kommunikationsnet.

Hvad angaar naeste generation af Internet, herunder ogsaa mobilinternet, saa haster det pga. det staerkt stigende behov for internetadresser nu med at faa indfoert version 6 af IP-protokollen (IPv6), som giver mulighed for langt flere adresser end den nuvaerende version 4. Internettrafikken forventes desuden at blive hundrededoblet, og det forudsaetter langt mere effektive net og pakkekoblingsteknikker.

Praktiske tiltag i eEurope

Som reaktion paa sammensmeltningen af markederne og aendringerne i markedssituationen og de tekniske forhold fremlaegger Kommissionen et saet nye konkurrencefremmende rammebestemmelser, som styrker konkurrencen og tager hoejde for sektorens omskiftelighed. Der boer goeres alt for at sikre, at rammebestemmelserne vedtages inden udgangen af 2001. Samtidig skal det ogsaa prioriteres hoejt at faa indfoert reel konkurrence paa abonnentkredsloeb. Derfor har Kommissionen henstillet, at udbud af abonnentkredsloeb goeres fuldt uafhaengigt af andre vilkaar senest inden udgangen af 2000. Desuden boer det sikres, at der er adgang til de noedvendige frekvenser til traadloese multimediesystemer. Kommissionen drager de fornoedne konklusioner af sektorundersoegelsen om det hoeje prisniveau paa faste kredsloeb i henhold til faellesskabslovgivningen for konkurrenceomraadet.

Sikringen af ugunstigt stillede regioners muligheder for fuldt ud at deltage i informationssamfundet prioriteres hoejt i EU. Derfor maa projekter, som fremmer indfoerelsen af ny teknologi, blive et noegleelement paa dagsordenen for regionaludvikling. Offentlig investering i informationssamfundets infrastruktur kan vaere berettiget i ugunstigt stillede regioner, naar markedsmekanismerne ikke slaar til, fordi privatinvesteringer ikke i sig selv er rentable. Denne form for investering maa ikke virke konkurrenceforvridende, og den skal vaere teknologisk neutral. Investeringsafgoerelserne skal traeffes af de enkelte regioner paa grundlag af deres saerlige oekonomiske og sociale struktur. Kommissionen har forpligtet sig til at prioritere informationssamfundsrelaterede projekter hoejere som led i strukturfondene. Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) har bebudet en tilsvarende revision af sine prioriteter.

I forbindelse med naeste generation af Internet agter Kommissionen at ivaerksaette et initiativ med det sigte at faa teleoperatoerer og -udstyrsproducenter til at arbejde sammen med tjenesteudbydere og -brugere om at sikre, at IPv6 indfoeres og tages i brug hurtigst muligt.

>TABELPOSITION>

b) Hurtigere Internet til forskere og studerende

Ved Lissabon-topmoedet blev der henstillet til:

* inden udgangen af 2001 at oprette et transeuropaeisk hoejhastighedsnet for elektronisk videnskabelig kommunikation, der forbinder forskningsinstitutioner og universiteter og forskningsbiblioteker, forskningscentre og lidt efter lidt ogsaa skoler.

Udfordringen

Hoejhastighedsnet aabner nye muligheder for undervisnings- og forskningssamarbejde. De applikationer, som i dag udvikles i det akademiske miljoe, danner ofte grundlag for morgendagens kommercielle applikationer. Medlemsstaterne og Kommissionen maa sikre, at dette innovationspotentiale udnyttes bedst muligt.

Hurtigere Internet giver stoedet til et nyt koncept paa edb-omraadet - nemlig at sprede den fornoedne datakraft via net. Dette koncept udmoentes i sidste ende i tanken om det saakaldte 'World Wide Grid' - WWG. Det er tanken at lette samarbejdet mellem geografisk spredte forskerhold inden for alle fagomraader og industrisektorer, ved at de faar mulighed for at vaere faelles om data og computerinfrastrukturer og arbejde sammen i realtid. WWG forudsaetter en yderligere udvikling, integration og validering af den teknologi, som skal give mulighed for at samle forskellige net, computere og lagermedier til ét faellessystem.

Praktiske tiltag i eEurope

Kommissionen har for kort tid siden ivaerksat aktiviteter vedroerende forskernet som led i det 5. rammeprogram, som stiller EUR80m. til raadighed for at sikre, at den transeuropaeiske kapacitet opgraderes til 2.5 Gbit/s. Europa skal investere mere, hvis man baade skal sikre sig en reelt tidssvarende infrastruktur og den fornoedne teknologi til at udnytte den fuldt ud.

I januar 2000 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse med titlen "Mod et europaeisk forskningsrum", hvis strategiske prioriteter bl.a. omfatter en bedre udnyttelse af elektroniske net blandt europaeiske forskere og oprettelse af virtuelle ekspertisecentre.

IST-programmet stoetter allerede projekter med distribuerede computernet, men der er brug for en kraftig indsats for at faa alle forskere til at kunne anvende denne teknologi. Derfor skal der sikres de fornoedne ressourcer til at stoette etableringen af WWG.

Hurtigere backbone-net vil ikke medfoere nogen maerkbare forbedringer for forskere og studerende, hvis de ikke har adgang til hoejhastighedsforbindelser og applikationer af hoej kvalitet, som bakkes op af brugervenlige og netuafhaengige graenseflader. Det forudsaetter store forbedringer i de interne universitetsnet, saa der bliver mulighed for samarbejde og innovative undervisnings- og samarbejdsformer paa lokalt plan.

>TABELPOSITION>

c) Sikre net og smartkort

Ved Lissabon-topmoedet fastslog man, at

* forbrugernes tillid er en noeglefaktor for etableringen af elektronisk handel.

Udfordringen

Sikre net og sikker netadgang ved hjaelp af smartkort er vigtige faktorer for at opbygge tillid til elektronisk handel. Mange, bl.a. Europa-Parlamentet [8], har ytret betaenkelighed ved risikoen for, at netbrugeres privatliv kraenkes. Endvidere opstaar der nye former for kriminalitet, som benytter sig af informationssamfundets redskaber. Efterhaanden som Internettet kommer ind overalt i virksomheders og enkeltpersoners kommunikation, bliver de oplysninger, der fremsendes, mere foelsomme og faar stoerre oekonomisk vaerdi. Dermed bliver de oekonomiske skadevirkninger af blokeringer for Internettets funktion (f.eks. virus eller manglende adgang til tjenester) ogsaa stoerre.

[8] Read-rapporten om eEurope understregede, at 'det er af afgoerende betydning for etableringen af et digitaliseret, konkurrencebaseret og mobilt eEurope, at der udvikles sikre identifikationssystemer, systemer til sikring af meddelelsers fortrolighed og metoder, som forhindrer, at der aendres i meddelelser.'

Det kan vaere en bekostelig affaere at beskytte sikkerheden, ligesom det kan goere nettet langsommere. Derfor duer det ikke at indfoere tilfaeldige loesninger, men markedet skal i videst mulige omfang have frihed til at fastlaegge et fyldestgoerende sikkerhedsniveau for brugernes forskellige behov. Mange brugere er dog hverken klar over, hvor relativt usikre deres transaktioner er, eller hvordan de kan beskytte sig. Der er f.eks. ikke tilstraekkelige paalidelige oplysninger om, hvor meget man kan stole paa de forskellige produkter.

Paa udbudssiden findes der mange europaeiske sikkerhedsprodukter af hoej kvalitet paa markedet. Der udvikles nye teknologier, og industrien foretager et konstant udviklingsarbejde. Der er dog baade problemer med at integrere disse produkter i de dominerende styresystemer og programmer, og med deres generelle interoperabilitet.

I Europa anvendes smartkort allerede i stort omfang, og det er positivt for EU - men der er stor opsplitning i markedet, baade mellem forskellige lande og forskellige sektorer. Der er brug for yderligere tiltag for at fremskynde, konsolidere og harmonisere brugen af kortene i hele EU samt i de nye ansoegerlande.

Praktiske tiltag i eEurope

I eEurope foreslaas maalrettede tiltag inden for tre hovedomraader:

* At oege sikkerheden i adgangen til elektroniske tjenester ved at fremme brugen af smartkort - i alle former

Smartkort er en multifunktionel teknologi, som beskytter privatlivets fred og sikrer personoplysninger, men teknologiens potentiale udnyttes endnu ikke fuldt ud. Denne aktivitet blev allerede ivaerksat ved 'Smartkort-topmoedet' i Lissabon den 11. april 2000, og industrien har vist sig meget villig til at traekke paa samme hammel. Der blev vedtaget en faelleserklaering om smartkort, som indeholder en detaljeret arbejdsplan, og deltagerne vedtog, at man skulle nedsaette en arbejdsgruppe paa hoejt niveau, som skulle tage initiativ til og stoette et faelles udviklingsarbejde i forbindelse med indfoerelsen af smartkort i Den Europaeiske Union.

* At skabe bedre adgang til sikkerhedsloesninger til Internettet.

Smartkort er en loesningsmulighed, som sikrer elektroniske tjenester, navnlig Internettet. Men sikkerhed paa Internettet er et meget komplekst og stadig vigtigere spoergsmaal, som skal gribes an paa bredere plan. Industrien maa uden diskussion vaere hovedansvarlig for at sikre opmaerksomheden om og brugen af sikkerhedsprodukter. Der er dog omraader, hvor denne nye industri kunne drage nytte af udviklingsfremmende tiltag fra den offentlige sektor. Den offentlige sektor maa ogsaa fungere som katalysator for at forebygge internetblokeringer. De foreslaaede tiltag har derfor hovedsagelig til formaal at stimulere og styrke private initiativer.

* Bedre samordning for at bekaempe netkriminalitet

Den 15.-17. maj 2000 afholdt man i Paris en G-8-konference om sikkerhed og tillid i cyberspace. For oejeblikket droeftes en europaraadskonvention om netkriminalitet, og Europa-Kommissionen forbereder en meddelelse om emnet. eEurope skal sikre, at der etableres et bedre samordningssystem for at sikre mere debat og samarbejde om dette vigtige omraade.

>TABELPOSITION>

Maalsaetning 2: Investering i mennesker og kvalifikationer

a) Unge europaeere og den digitale tidsalder

Ved Lissabon-topmoedet blev der henstillet til:

* at hver borger faar de faerdigheder, der er noedvendige for at leve og arbejde i det nye informationssamfund

* at medlemsstaterne sikrer, at alle skoler i EU senest ved udgangen af 2001 har adgang til Internettet og multimedieressourcer

* at medlemsstaterne sikrer, at alle de fornoedne laerere senest ved udgangen af 2002 er uddannet til at anvende Internettet og multimedieressourcer

* at alle skoler efterhaanden forbindes til det transeuropaeiske hoejhastighedsnet for elektronisk videnskabelig kommunikation, som skal oprettes inden udgangen af 2001

* at Europas uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer tilpasses det videnbaserede samfund

Udfordringen

Medlemsstaterne goer synlige fremskridt med at faa koblet skoler paa Internettet. Men der skal goeres en stoerre indsats isaer inden for foelgende omraader:

i. der skal vaere tilstraekkelig mange computere og hurtige internettilslutninger.

ii. de typer udstyr, software, indhold og tjenester, der anvendes, skal svare til uddannelsesbehovet.

iii. Det skal via veluddannede laerere og tilpasning af baade laerernes og elevernes uddannelse sikres, at disse nye redskaber rent faktisk bliver brugt.

Praktiske tiltag i eEurope

Det er medlemsstaterne, som har hovedansvaret for at maalsaetningerne virkeliggoeres. Kommissionens rolle er at stoette medlemsstaterne ved at give generel opbakning, hjaelpe til med at samordne medlemsstaternes tiltag, fremme den relevante anvendelse af nye teknologier og applikationer samt finansiere formidling af optimal praksis og graenseoverskridende netsamarbejde mellem skoler. Et vigtigt aspekt med europaeisk mervaerdi er sikringen af, at teknologiske loesninger, software og indhold ikke udvikles paa nationalt isoleret plan. Medlemsstaterne boer kunne laere af hinandens erfaringer og bygge videre paa hinandens resultater.

Naar skolerne skal tilpasses behovene i den digitale tidsalder, maa det ikke foregaa paa bekostning af andre prioriteringer. Internettet kan ikke loese de eksisterende dagligdags problemer, f.eks. laerermangel, budgetbegraensninger og mangelfulde infrastrukturer. Derfor er der brug for yderligere oekonomiske midler for at virkeliggoere det ambitioese maal at sikre, at alle elever er digitalt kompetente, naar de gaar ud af skolen. Industrien skal ogsaa tilskyndes til at spille en mere aktiv rolle via innovative og effektive partnerskaber mellem den private og den offentlige sektor.

Kommissionen agter at samle de saerskilte uddannelsestiltag under et nyt supplerende initiativ med titlen eUddannelse. eUddannelse daekker maalsaetningerne bag eEurope som led i et samlet uddannelsesorienteret system, der opfylder Lissabon-Raadets henstilling om at tilpasse Europas uddannelses- og efteruddannelsessystemer til det videnbaserede samfund.

>TABELPOSITION>

b) Arbejde i den videnbaserede oekonomi

Ved Lissabon-topmoedet konkluderedes det, at:

* der er en voksende kvalifikationskloeft, isaer inden for informationsteknologi, hvor et stigende antal stillinger forbliver ubesatte.

* Europas uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer skal tilpasses kravene i det videnbaserede samfund for at tilbyde laerings- og uddannelsesmuligheder, der er skraeddersyet til forskellige maalgrupper samt arbejdstagere, der risikerer, at deres kvalifikationer foraeldes paa grund af de hurtige aendringer.

* livslang uddannelse skal prioriteres hoejere som en grundlaeggende komponent i den europaeiske sociale model.

* investeringerne pr. indbygger i menneskelige ressourcer boer oeges betydeligt.

* der boer fastlaegges en europaeisk ramme for, hvilke nye grundlaeggende faerdigheder der skal erhverves gennem livslang uddannelse, og der boer indfoeres et europaeisk bevis for grundlaeggende IT-faerdigheder.

* der er brug for stoerre tilpasningsevne gennem en fleksibel tilrettelaeggelse af arbejdstiden og ... bedre muligheder for at forene arbejds- og familieliv.

Udfordringen

I Lissabon fastslog man, at fuld beskaeftigelse ville forudsaette en radikal omlaegning af oekonomien og arbejdsstyrkens kvalifikationer, saa de stemmer bedre overens med den nye oekonomis muligheder.

Den foerste udfordring ligger i uddannelse og efteruddannelse. Uddannelse spiller en stor rolle for etableringen af de nye kvalifikationer, men det maerkes naturligvis foerst paa laengere sigt. Der er brug for yderligere tiltag. Foerst og fremmest i forbindelse med IT-stillinger, hvor undersoegelser vedroerende kvalifikationskloeften viser, at Europa i dag har ca. 800.000 ledige stillinger, et tal som i 2003 forventes at vaere steget til 1,7 mio., hvis der ikke saettes ind [9]. Men udfordringen bestaar ikke blot i at opfylde behovet for IT-personale. Digital kompetence er et afgoerende element i arbejdsstyrkens tilpasningsevne og alle borgeres beskaeftigelsesmuligheder.

[9] Europe's Growing IT Skills Crisis, saerrapport fra IDC.

Den anden udfordring bestaar i at faa beskaeftigelsesgraden saa taet som muligt paa 70% inden 2010. Det forudsaetter tiltag til bedring af beskaeftigelsesmulighederne for grupper med hoej arbejdsledighed, navnlig kvinder og aeldre arbejdstagere. Arbejdet kan goeres mere attraktivt og lettilgaengeligt via fleksible arbejdsordninger, f.eks. fjernarbejde.

Den tredje udfordring er at modernisere arbejdets organisationsmetoder. Stoerre fleksibilitet giver mulighed for at udnytte de teknologiske fordele ved variable arbejdstider og arbejdssteder. Arbejdsmarkedets parter boer tilskyndes til at bidrage hertil ved at stoette fleksible arbejdsaftaler til fordel for saavel arbejdsgivere som arbejdstagere.

Praktiske tiltag i eEurope

Hovedansvaret for at sikre beskaeftigelsesmulighederne og tilpasningsevnen i den nye oekonomi, navnlig ved at opkvalificere arbejdsstyrken og omorganisere arbejdsmetoderne, paahviler medlemsstaterne og arbejdsmarkedsparterne. Kommissionen spiller en vigtig koordinerende rolle som led i den europaeiske beskaeftigelsesstrategi, som er baseret paa, at der udfaerdiges retningslinjer for beskaeftigelsesomraadet paa europaeisk plan, som herefter omsaettes til nationale handlingsplaner for beskaeftigelsesomraadet. Som opfoelgning af Lissabon-topmoedet skal maalsaetningerne for informationssamfundet maalrettes yderligere via retningslinjerne for beskaeftigelsesomraadet.

Gruppen paa hoejt niveau vedroerende informationssamfundets beskaeftigelsesmaessige og sociale aspekter (ESDIS), som er sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne, foretager hvert aar en vurdering af, hvordan udviklingen skrider frem paa omraadet, ved at kontrollere nedenstaaende tiltag, og gruppen deltager i den overordnede vurdering af eEurope-handlingsplanens virkninger paa beskaeftigelsesomraadet.

>TABELPOSITION>

c) Deltagelse for alle i den videnbaserede oekonomi

Ved Lissabon-topmoedet fastslog man:

* at der skal tages saerligt hensyn til handicappede og goeres en saerlig indsats for at sikre, at ingen udelukkes fra adgang til informationer.

* at den nye oekonomi rummer muligheder for at mindske social udstoedelse, fordi det baade skaber oeget vaekst og beskaeftigelse og aabner nye veje for deltagelse i samfundet.

* at hver eneste borger skal have de faerdigheder, der er noedvendige for at leve og arbejde i det nye informationssamfund.

Udfordringen

Konklusionerne fra Lissabon-topmoedet indebaerer, at eEurope boer udvide sigtet med aktionen eDeltagelse. Der skal vaere adgang til informationssamfundets fordele, ikke blot for handicappede, men ogsaa for personer uden for arbejdsmarkedet og uddannelsessystemet. Tiltag paa dette omraade bidrager ogsaa til det nye faellesskabsinitiativ til styrkelse af den sociale integration, som Lissabon-topmoedets deltagere opfordrede til at ivaerksaette. De centrale problemer blev droeftet grundigt ved ministerkonferencen i Lissabon.

Efterhaanden som regeringstjenester og vigtige oplysninger fra det offentlige i stigende grad bliver tilgaengelige online, bliver det lige saa vigtigt at sikre, at alle borgere har adgang til regeringswebsteder, som det er at sikre adgangen til offentlige bygninger. For handicappedes vedkommende bestaar udfordringen i at sikre den stoerst mulige adgang til informationsteknologier generelt, og i at sikre, at de er kompatible med hjaelpefunktionerne for handicappede. Desuden kan det ofte vaere lettere for alle at bruge nye teknologier, hvis der fra starten i udformningsprocessen tages hoejde for alle potentielle brugergruppers behov.

Praktiske tiltag i eEurope

I forbindelse med handicappedes behov undersoeger og vurderer Gruppen paa hoejt niveau vedroerende informationssamfundets beskaeftigelsesmaessige og sociale aspekter (ESDIS) i samarbejde med Kommissionen de love og standarder, som er relevante for informationssamfundet, for at sikre, at de stemmer overens med principperne om hjaelp til handicappede.

Det offentliges websteder og indholdet af disse i medlemsstaterne og i de europaeiske institutioner skal designes saa det sikres, at handicappede har adgang til oplysningerne og kan udnytte mulighederne for eDeltagelse i regeringsarbejdet.

Inden for alle informationssamfundets teknologier er det noget relativt nyt at uddanne designere til at inkorporere mulighed for handicaphjaelp, og derfor er disse uddannelsestiltag spredt meget ujaevnt over hele Europa. Der er vide muligheder for, at ekspertisecentrene via samordningsmetoder af hoej kvalitet gensidigt kan tage ved laere af hinanden.

Ud over disse tiltag er der brug for yderligere bestraebelser for at imoedegaa de problemer, som de borgere har, der af andre aarsager - fattigdom, manglende viden eller uddannelse - ikke fuldt ud kan udnytte informationssamfundets fordele. Adgang til internetterminaler paa offentlige steder - biblioteker, arbejdsformidlingskontorer, skoler - kan, i kombination med lokaluddannelsesmuligheder, sikre, at alle har adgang.

>TABELPOSITION>

Maalsaetning 3: Stimulering af brugen af Internet

a) Fremskyndet e-handel

Ved Lissabon-topmoedet naaede man frem til foelgende konklusioner:

* Raadet og Europa-Parlamentet boer vedtage lovforslagene om elektronisk handel inden udgangen af 2000; medlemsstaterne boer fremskynde gennemfoerelsen af EU-lovgivningen til nationale love, som boer vaere endeligt gennemfoert senest i 2001

* Kommissionen og Raadet boer overveje, hvordan man kan oege forbrugernes tillid til elektronisk handel, navnlig ved alternative ordninger for bilaeggelse af tvister

* Kommissionen, Raadet og medlemsstaterne boer sikre, at Faellesskabets og medlemsstaternes offentlige indkoeb kan finde sted online senest i 2003

* Tempoet i de teknologiske aendringer kan kraeve nye og mere fleksible reguleringsformer i fremtiden.

Udfordringen

I forbindelse med virksomhedernes indbyrdes e-handel sker der allerede en dynamisk udvikling, og selskaberne omlaegger deres aktiviteter kraftigt i mange sektorer - bankforretninger, forsikring, produktion af biler osv. Det medfoerer fundamentale aendringer i den maade, selskaberne driver virksomhed inden for alle sektorer af oekonomien, saavel den 'gamle' som den 'nye'. Det er vigtigt for SMV'erne, at denne proces ikke gaar hen over hovedet paa dem, og at de indtager en aktiv rolle i handelen paa tvaers af de nationale graenser.

I forbindelse med virksomhedernes e-handel med forbrugerne har vaeksten vaeret langsommere, om end den snarlige fremkomst af mobil e-handel forventes at oege potentialet i denne form for handel. Forbrugernes e-handel skaber visse udfordringer for lovgivningsomraadet:

i. Der er stadig forskel paa medlemsstaternes love, hvilket giver virksomhederne, isaer SMV'erne, problemer med at drive EU-daekkende virksomhed.

ii. Forbrugernes tillid skal styrkes, hvis e-handelens potentiale skal virkeliggoeres fuldt ud.

Elektronisk handel har potentiale til at goere offentlige indkoeb mere effektive. Den giver ogsaa SMV'er bedre mulighed for at komme ind paa markedet i hele EU. Elektronisk indkoeb anvendes endnu ikke i stort omfang hos de offentlige myndigheder. Der skal saettes ind for at afklare den juridiske situation og omlaegge det administrative system.

Praktiske tiltag i eEurope

For at sikre, at der etableres et indre marked for e-handel, har Kommissionen allerede fremlagt en raekke lovforslag. Det baerer i den rigtige retning, naar Raadet inden laenge vedtager forordningen om varer og teknologi med dobbelt anvendelse, som bl.a. indeholder bestemmelser om et indre marked for sikkerhedsprodukter, og naar direktivet om e-handel snart bliver vedtaget. De resterende forslag skal vedtages hurtigst muligt, og medlemsstaterne maa fremskynde gennemfoerelsen af dem paa nationalt plan. Oprettelsen af domaenet .eu vil bidrage yderligere til etableringen af et indre marked for e-handel.

Hvad angaar forbrugernes tillid er den private sektor ved at traeffe en raekke tiltag - tillidsmaerkning, principerklaeringer om sikring af privatlivets fred osv. - men det er vanskeligt for virksomhederne og forbrugerne at vurdere disse tiltag. Derfor er der brug for faelles kriterier og gennemsigtighed. Virksomhederne skal desuden investere en stor arbejdsindsats i at etablere selvregulering og alternative tvistbilaeggelsesordninger. Det goer de kun, hvis de har et tilstraekkeligt staerkt incitament.

Den offentlige sektor skal i hoejere grad foretage sine indkoeb via e-handel. De noedvendige lovaendringer skal sikres paa europaeisk plan, og Europa-Kommissionen vil baade foelge med i udviklingen i medlemsstaterne og goere en stor indsats for at soerge for, at en betydelig del af dens indkoeb foregaar online.

>TABELPOSITION>

b) Det offentlige paa nettet: elektronisk adgang til offentlige tjenester

I konklusionerne fra Lissabon-topmoedet henstilles til:

* at det offentlige goer en indsats paa alle niveauer for at udnytte nye teknologier, saa information bliver saa tilgaengelig som muligt

* at medlemsstaterne sikrer generel elektronisk adgang til de vigtigste offentlige basistjenesteydelser senest i 2003.

Udfordringen

Digitale teknologier giver mulighed for lettere adgang til og anvendelse af det vaeld af informationer, som den offentlige sektor ligger inde med. eDeltagelse i den politiske proces kan vende op og ned paa den offentlige sektors traditionelle opbygning og give hurtigere og mere brugervenlige tjenester. Det kan goere effektiviteten hoejere, omkostningerne lavere og de gaengse administrative processer hurtigere for borgerne og virksomhederne. Elektronisk adgang kan ogsaa yde et vigtigt bidrag til at fremskynde overgangen til informationssamfundet ved at stimulere internettjenester, som er mere relevante for europaeerne. Udfordringen bestaar for administrationerne i hurtigt at tilpasse sig de nye arbejdsmetoder og aabne mulighed for innovative arbejdsmaader, f.eks. via partnerskaber med den private sektor.

Men dette potentiale udnyttes ikke. Overgangen til elektronisk interaktion indebaerer store aendringer i administrationernes interne arbejdsgange, som kan vaere vanskelige at administrere. Desuden begraenser de forskellige regler for dataadgang i EU's forskellige medlemsstater mulighederne for at udvikle tvaereuropaeiske tjenester.

Praktiske tiltag i eEurope

Resultatet af hoeringen i forbindelse med groenbogen om "information i den offentlige sektor i informationssamfundet" viste, at der var brug for bedre adgang til og formidling og udnyttelse af informationen i Europas offentlige sektor. Som reaktion herpaa sigter initiativet eEurope mod at sikre, at borgerne har let adgang til vigtige offentlige data, og mod at fremme interaktion mellem borgerne og regeringerne online.

En effektivisering af den offentlige sektor forudsaetter en nytilrettelaegning af den interne organisation og udvekslingen af elektroniske data mellem institutionerne. Medlemsstaterne og Kommissionen har samarbejdet paa dette omraade i forbindelse med IDA-programmet (udveksling af data mellem administrationer), som skal bruges som udgangspunkt for etablering af tvaereuropaeiske tjenester og formidling af optimale praksisloesninger. Desuden er der som led i EU's rammeprogram udviklet nye applikationer, som kan stoette innovative loesninger. Endelig tager Kommissionen ogsaa selv stilling til behovet for at revidere sine procedurer for bedre at udnytte de digitale teknologier som led i omlaegningen.

>TABELPOSITION>

c) Sundhedssektoren paa nettet

Ved Lissabon-topmoedet blev det angivet, at det offentlige paa alle niveauer maa goere en reel indsats for at udnytte nye teknologier, saa information bliver saa tilgaengelig som muligt.

Udfordringen

Sundhedssektoren er i alle medlemsstater en omfattende, bekostelig og kompleks sektor at administrere. Hovedformaalet med denne aktion er at etablere en infrastruktur af brugervenlige, validerede og samfunktionelle systemer vedroerende sundhedsuddannelse, sygdomsforebyggelse og laegebehandling. Mange af redskaberne til etablering af en saadan infrastruktur findes allerede, men der er brug for tiltag i de enkelte medlemsstater for at faa indfoert infrastrukturen paa en konsekvent maade, saa de kan bruge teknologien til at virkeliggoere deres maalsaetninger for sundhedssektoren.

Ud over forudsaetningen om en infrastruktur, som kan saette borgere, sundhedspersonale og myndigheder i online-forbindelse med hinanden, er der fire hovedudfordringer for at udnytte nettets muligheder fuldt ud for sundhedssektoren:

i. Der er vaekst i de elektroniske sundhedstjenester i hele Europa og resten af verden. Derfor skal der fastsaettes og formidles optimale praksisforskrifter. Sideloebende hermed skal der udvikles europaeiske kriterier for benchmarking.

ii. Sundhedsrelateret information er noget af det mest brugte paa Internettet. Men de europaeiske borgere har i dag meget faa midler til at vurdere, om disse vigtige informationer er korrekte og velunderbyggede.

iii. De offentlige udgifter til sundhedsrelaterede edb-vaerktoejer og -udstyr er en vaesentlig post i budgetterne for sundhedssektoren. Men indkoeberne har ikke de store muligheder for at basere deres beslutninger paa uafhaengig teknologivurdering. Sundhedssektorens personale kan ogsaa have brug for ajourfoerte retningslinjer om offentlige sundhedsdata, naar de skal traeffe beslutning om sygdomsbehandling.

iv. Europa staar i dag staerkt i den spirende eSundhedsindustri, som repraesenterer ca. 6% af IT-markedet. Men i den sundhedssektorrelaterede edb-industri er der stadig tvivl om ansvar og sikring af personoplysninger, lovligheden af medicinsk raadgivning paa nettet og online medicin-information og produktudbud.

Praktiske tiltag i eEurope

Administrationen og driften af sundhedssektoren paahviler medlemsstaterne, men Faellesskabet kan arbejde som supplement til de nationale politikker med henblik paa at forbedre folkesundheden og forebygge sygdomme hos mennesker samt at imoedegaa forhold, der kan indebaere risiko for menneskers sundhed (Amsterdam-traktatens artikel 152).

Der ivaerksaettes en aktion som led i IST-programmet for at fastslaa og formidle optimal praksis inden for eSundhed og opstille kriterier for benchmarking. Desuden skal der i samarbejde med velrenommerede eksperter fastlaegges en raekke kriterier for sundhedsrelaterede websteder, som kan ligge til grund for en tillidsmaerkning paa europaeisk plan.

Kommissionen vil offentliggoere en meddelelse om "juridiske aspekter ved eSundhed i 2001". Her er det tanken at tage den gaeldende lovgivning med relevans for omraadet op til revision, tydeliggoere den eksisterende lovgivning og sikre, at virksomhederne har den noedvendige vished, naar de skal ind paa markedet. Paa dette omraade sigter eEurope mod at fremskynde markedsudviklingen.

Der skal foretages en gennemgribende teknologivurdering paa de centrale telematikapplikationer til sundhedssektoren i hele Europa for at bedoemme, om de er samfunktionelle og omkostningseffektive nok til at kunne bruges. Endvidere skal der etableres specifikke datavurderingsnet, f.eks. et net vedroerende medicinvirkninger, som medarbejderne i medlemsstaternes sundhedssystemer kan bruge som grundlag for indkoebsbeslutninger, og netkoblede databaser over tilfaelde af smitsomme sygdomme i medlemsstaterne. Kommissionen letter medlemsstaternes etablering af nettene paa europaeisk plan og tilbyder samtidig kvalitetssikring paa europaeisk plan.

>TABELPOSITION>

d) Europaeisk digitalt indhold paa globale net.

Ved Lissabon-topmoedet konkluderede man at:

* indholdsindustrier skaber vaerditilvaekst ved at udnytte og forbinde den europaeiske kulturelle mangfoldighed via netvaerk

* medlemsstaterne og Kommissionen boer fremme udviklingen af hoejhastighedsnettenes indhold.

Udfordringen

Indholdsindustrien er et hastigt voksende segment af den europaeiske oekonomi. Europa har et staerkt fundament, som kan bruges til at opbygge en dynamisk industri for digitalt indhold - ved at udnytte fordelene ved en veletableret sektor for trykte medier, en omfattende kulturarv og en sproglig mangfoldighed samt en staerk av-sektor med kraftig vaekst. En af de vigtigste udfordringer for de europaeiske indholdsindustrier er at udnytte de muligheder fuldt ud, som fremkomsten af digitale teknologier giver. Derfor er det vigtigt at stoette digitaliseringen i fremstillingen og distributionen af europaeisk digitalt indhold. Europa har desuden 100.000 kulturinstitutioner (museer, biblioteker og arkiver), som beskaeftiger over 1 million mennesker. Disse institutioner indeholder et vaeld af information, som kan goeres lettere tilgaengeligt og bruges mere effektivt.

De centrale udfordringer bestaar i at indfoere nye teknologier til oprettelse af nyt indhold, at digitalisere kildematerialet, at sikre, at det forbliver tilgaengeligt, og at udvikle nye tjenester. En anden vigtig maalsaetning er staerkere stoette til og taettere samarbejde mellem uddannelsessektoren og indholdsindustrien, med deraf foelgende mobilisering af fysiske og ikke-fysiske ressourcer.

Der er dog en raekke faktorer, som medfoerer en risiko for, at Europas potentiale paa omraadet ikke realiseres.

i. Digitaliseringen af kulturgoder foregaar meget ujaevnt, og det begraenser industriens muligheder for at udvikle europaeiske produkter. Et fragmenteret europaeisk marked haemmer en hurtigere vaekst.

ii. Der mangler klare, ensartede regler for adgang til og brug af information, foerst og fremmest fra den offentlige sektor.

iii. Digitalt brugerindhold tilpasses ikke i tilstraekkelig grad efter forskellige sprog og kulturer. En saadan tilpasning kunne hjaelpe de europaeiske virksomheder til at etablere sig globalt og udnytte nye markeder.

iv. Der er utilstraekkeligt samarbejde mellem uddannelses- og kulturinstitutioner og mellem lokalsamfundene og indholdsindustrien.

v. Indholdets karakter aendrer sig - Europa er bagefter med online-distribution af indhold og information via globale net. Indhold er en afgoerende faktor for stimuleringen af online-salg. Samtidig betyder udviklingen inden for mobil internetadgang og den stigende betydning af mobil e-handel, at indholdsproducenterne maa tilpasse deres produkter efter det nye udstyr, som anvendes til at faa adgang til dem.

Praktiske tiltag i eEurope

Som reaktion paa opfordringen fra Lissabon-topmoedet styrker og fornyr Kommissionen for tiden de initiativer, som stoetter indholdsindustrien i den digitale tidsalder. Det vil for saa vidt angaar fremstilling af kulturelt indhold sige MEDIA Plus-programmet i av-sektoren og det nye rammeprogram Kultur 2000. Som ledsageforanstaltning til INFO2000 og programmet om flersproglighed i informationssamfundet (MLIS) ivaerksaetter Kommissionen et program, som skal stoette udarbejdelsen af europaeisk digitalt indhold paa globale net og fremme den sproglige mangfoldighed i informationssamfundet.

Der vil isaer blive lagt vaegt paa at stoette indfoerelsen af et miljoe, som fremmer kommerciel udnyttelse af den offentlige sektors information, og etableringen af flersproglige tjenester, samt at fremme udvikling, distribution og promovering af europaeiske av-vaerker og multimedieprodukter og tilskynde til at formidle kulturbegivenheder direkte via Internettet. Samordningen af digitaliseringsprogrammer i hele Europa skal goeres bedre for at sikre en bredere adgang til Europas faelles kulturarv.

>TABELPOSITION>

e) Intelligente transportsystemer

Ved Lissabon-topmoedet opfordrede Raadet til:

* at saette mere skub i liberaliseringen af transportomraadet, saa det indre marked kan komme til at fungere fuldt ud paa disse omraader.

* at Kommissionen fremsaetter sine forslag om udnyttelse af luftrummet og lufttrafikstyring hurtigst muligt.

Udfordringen

Den centrale udfordring for Europa er at opfylde det stigende behov for mobilitet inden for et transportnet af et fast omfang. Der er tre hovedudfordringer for alle transportnet: trafiktaetheden, sikkerheden og det begraensede udbud af nye tjenester.

Trafiktaetheden kan vaere et stort problem baade inden for vejtransport og luftfart. Flyforsinkelser skyldes ikke blot systemets strukturelle mangler (udnyttelse af luftrummet), men ogsaa forskelligartetheden i de forskellige lufttrafikstyringssystemer, som ikke altid er fulgt med den tekniske udvikling. Der boer indfoeres automatiseringsvaerktoejer for flyveledere og overfoersel af luftfartsinformation via datakommunikation.

Trafikpropper paa vejene er isaer et problem i byomraaderne og i de transeuropaeiske korridorer, med deraf foelgende miljoeskadelige konsekvenser. Disse flaskehalsproblemer kan afhjaelpes ved hjaelp af intelligente vejtransportsystemer og -tjenester, men de udvikles ofte uden det noedvendige overblik, og slutbrugeren oplever maaske lange forsinkelser, inden tjenesterne er fuldt funktionsklare. Medlemsstaterne maa arbejde sammen og samarbejde med den private sektor for at fremskynde udviklingen af intelligente transportsystemer i byomraaderne og regionerne og for at give mulighed for at udvikle informationstjenester vedroerende trafik- og rejseplanlaegning.

De sikkerhedsmaessige problemer er blevet sat i relief af stoerre ulykker med tog og skibe. Vejsikkerheden er fortsat i centrum. Der har ganske vist ikke vaeret store flyulykker i nyere tid i Europa, men der indberettes stadig flere kritiske situationer. Transportsikkerheden til soes haemmes af mangelen paa information, og der er behov for et mere velfungerende tilsyn med trafikken langs medlemsstaternes kyster, isaer hvad angaar skibe med potentielt forurenende last.

For bilister og andre vejbrugere staar sikkerhedsfremmende systemer oeverst paa oenskelisten, taet fulgt af systemer, som kan lette koerslen (koerselsassistance-/-advarselssystemer). Her bestaar udfordringen i at indfoere aktive sikkerhedssystemer i alle nye koeretoejer. Lokaliseringsinformation for mobilopkald til alarmnummeret 112 og den efterfoelgende kontakt til alle former for alarmtjenester ville i hoej grad oege almenhedens sikkerhed og tryghed.

En af de vigtigste forklaringer paa det begraensede udbud af nye tjenester og teknologiske loesninger paa trafiktaetheds- og sikkerhedsproblemerne er, at administrationen af transportinfrastrukturerne er splittet op imellem de forskellige medlemsstater. Det skaber en hindring for tjenesteudbydere, som ikke kan udnytte stordriftsfordelene ved det indre marked. For jernbanetransportens vedkommende er det strenge nationale tekniske og driftsmaessige bestemmelser, som haemmer udviklingen af togtransport paa transeuropaeisk plan.

Praktiske tiltag i eEurope

Baade i de enkelte medlemsstater og i de europaeiske forskningsprogrammer har man udviklet teknologiske loesninger, som kan lette ovenstaaende problemer. Der er lovende tegn paa, at disse teknologier nu bliver indfoert i praksis. eEurope's rolle bliver at saette gang i udviklingen af nye loesninger og fremskynde indfoerelsen af dem.

Der skal stadig traeffes en raekke vigtige politiske beslutninger vedroerende intelligent transport. Det gaelder isaer oprettelsen af det faelleseuropaeiske luftrum, etableringen af Galileo-systemet, indfoerelsen af intelligente systemer inden for vej-, jernbane- og soevejstransport, og bytransportens fremtidsudsigter. Europa maa investere mere i at sikre, at de intelligente transportsystemer kommer til at fungere godt nok til at administrere konsekvenserne af den trafikstigning, der forventes.

Den private sektor kan spille en afgoerende rolle i udviklingen af intelligente transporttjenester. Naar medlemsstaterne gennemfoerer eEurope-tiltagene, skal de paase, at hindringerne for udvikling af private tjenester fjernes.

>TABELPOSITION>

Bilag - Vejledende liste over indikatorer i eEurope

1. Billigere, hurtigere og sikrere Internet

a) Billigere og hurtigere internetadgang

- Internettets daekningsgrad (tilsluttede husstande, internetbrugere, hoejhastighedstilslutning)

- Internettakster

b) Hurtigere Internet for forskere og studerende

- samtrafikhastighed og tilgaengelige tjenester i og mellem nationale forskningsnet (paa EU- og verdensplan)

- antal universitetsinterne hoejhastighedsnet

c) Sikre net og smartkort

- procentdel af befolkningen, som anvender smartkort til netadgang og/eller transaktioner

- IPSec's markedsdaekning

2. Investering i kvalifikationer og mennesker

a) Unge europaeere og den digitale tidsalder

- antal computere pr. 100 elever

- procentdel af folkeskolerne og institutionerne paa gymnasieniveau, som er paa Internettet

- procentdel af skolerne, som har bredbaandstilslutning til Internettet (ogsaa satellit-)

- antal besoeg paa webservere, som drives af skoler og inden for det offentlige uddannelsessystem

b) Arbejde i den videnbaserede oekonomi

- procentdel af arbejdsstyrken, som har grundlaeggende computerfaerdigheder

- andel af arbejdsstyrken, som fjernarbejder

c) Deltagelse for alle i den videnbaserede oekonomi

- antal offentlige Internetterminaler pr. 1.000 indbyggere

- antal ekspertisecentre, som er med i design-for-alle-nettet

Stimulering af brugen af Internet

a) Fremskyndet e-handel

- procentdel af e-handelswebsteder, som har tillidsmaerkning, sikkerhedsmaerkning eller anden form for certificering

- forbrugernes kendskab til ADRs

- procentdel af virksomhederne, hvor elektronisk handel udgoer over 10% af omsaetningen

- antal offentlige internetterminaler pr. 1.000 indbyggere

- antal ekspertisecentre, som er med i design-for-alle-nettet

b) Det offentlige paa nettet: elektronisk adgang til offentlige tjenester

- procentdel af kontakter vedroerende offentlige basistjenester, som foregaar online

- procentdel af offentlige indkoeb, som foregaar online

c) Sundhedssektoren paa nettet

- procentdel af personalet i den primaere og sekundaere sundhedssektor, som er forbundet via net paa regionalt plan

- antal europaeiske sundhedsrelaterede websteder med uafhaengig ekspertvurdering

d) Digitalt indhold for globale net

- procentdel af EU-websteder, som ligger blandt landets 20 mest besoegte

- antal europaeiske flersproglige portaler

e) Intelligente transportsystemer

- procentdel af opkald med lokaliseringsinformation til alarmnummeret 112

- procentdel af de stoerre europaeiske byer med informationstjenester vedroerende trafik- og rejseplanlaegning

- procentdel af det europaeiske motorvejsnet (dvs. nettets samlet laengde), som er udstyret med informations- og administrationssystemer vedroerende trafiktaethed