KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 27.07.1998 
KOM(1998) 434 endelig udg. 
Rapport om situationen i svinekødssektoren i Den Europæiske 
Union med henblik på eventuelle ændringer af 
strukturstøtteforanstaltningerne 
(forelagt af Kommissionen) 

Rapport om situationen i svinekødssektoren i Den Europæiske Union med 
henblik på eventuelle ændringer af strukturstøtteforanstaltningerne 
Indhold •. .N side 
Resumé 3 
1. Indledning 5 
2. Svineavl i Fællesskabet: den aktuelle situation 5 
2.1. Markedet for svinekød 5 
2.1.1. Produktion 5 
2.1.2. Priser 5 
2.1.3. Handel inden for Fællesskabet 7 
2.1.4. Handel med tredjelande 7 
2.1.5. Forbrug 8 
2.1.6. Importordninger 8 
2.1.7. Eksportordninger og WTO ,9 
2.1.8. Støtteforanstaltninger under markedsorganisationen . 10 
2.1.9. Særlige markedsstøtteforanstaltninger til , 
imødegåelse af smitsomme sygdomme 10 
2.2. Budget 11 
2.3. Svinekødsopgørelsen: langsigtede perspektiver 12 
3. Strukturelle, miljø-og dyresundhedsmæssige aspekter 13 
3.1. Udviklingen i svinebestandene 13 
3.1.1. Udviklingen på EU-niveau 13 
3.1.2. Udviklingen på regionalt niveau 13 
3.2. Strukturen i svinebesætningerne 16 
3.2.1. Strukturen på EU-niveau 17 
3.2.2. Strukturen på regionalt niveau 18 
3.3. Miljømæssige aspekter 19 
3.4. Aspekter omkring husdyrs sundhed 21 
3.4.1. Sygdomskontrol 21 
3.4.2. Problemer omkring husdyrs sundhed i 
højkoncentrationsområder 23 
3.4.3. Foranstaltninger til fremme af sygdomskontrol 24 
3.4.4. Udgifter til sygdomskontrol af husdyr 25 
3.5. Dyrevelfærd 26 
4. Strukturstøtteforanstaltninger 27 
4.1. Investeringsstøtte til landbruget 27 
4.2. Investeringsstøtte til svinebedrifter 27 
4.3. Overgangsstøtte til svinebedrifter 28 
4.4. Andre støttemuligheder i henhold til forordning 950/97 29 
4.4.1. Støtteberettigede regioner 30 
4.4.2. Støtteberettigede bedrifter 31 
5. Konklusion 32 
5.1. Marked 32 
5.2. Strukturer 32 
Bilag I: 1. Udvikling i antallet af svinebesætninger på EU-niveau 
2. Fravigelse fra 35%-foderklausulen Tyskland (Brandenburg) 
Bilag ÏÏ: Tabel 1-14 
2-
Resumé 
Denne rapport giver et overblik over de seneste udviklingstendenser, den aktuelle situation 
og perspektiverne for svineavissektoren i Fællesskabet, navnlig for så vidt angår situationen 
på markedet og den regionale produktionsstruktur. Derudover undersøges mulighederne for 
at støtte investeringer til forbedret produktionskapacitet på de enkelte bedrifter i henhold til 
forordning 950/97 (tidl. 2328/91). Adskillige medlemsstater har efterlyst en sådan støtte. 
Situationen i sektoren 
I de seneste år har svinekødsmarkederne i EU vist vedvarende intern produktionsvækst 
(1995 ca. 16 mio. tons), positiv forbrugsudvikling (1995: 40,6 kg per cap.), stigende eksport 
siden 1993 (730.000 - 970.000 tons om året) og lave importtal (50-60.000 tons). Der 
forventes ikke fremover nogen grundlæggende ændringer i disse udviklingstendenser. 
Imidlertid har priserne på det seneste været stærkt påvirket af ekstraordinære faktorer: BSE 
og dens virkninger på oksekødsmarkedet samt forekomsten af klassisk svinepest i adskillige 
medlemsstater medvirkede i 1996 og i første halvdel af 1997 til iøjnefaldende prisstigninger. I 
1998 vil svinekødspriserne være på et langt lavere niveau p.g.a. en udvidelse af produktionen 
til 16.7 millioner tons. 
Markedsordningerne for svinekød er - til sammenligning med andre sektorer - ret liberale. 
På den ene side satte flere ordninger for handelen med tredjelande visse grænser, bl.a. 
afgiftskvoter (inden for rammerne af associeringsaftalerne og Verdenshandelsorganisationen 
(WTO)) og begrænset subsidieret eksport (inden for rammerne af WTO). På den anden side 
giver Fællesskabets indre markedsmekanismer kun i begrænset omfang mulighed for 
iværksættelse af støtteforanstaltninger. EUGFL's midler er således stort set begrænset til 
eksportrestitutioner. Ekstraordinære foranstaltninger til støtte af markedet for at hindre 
smitsomme sygdomme blandt dyr kan imidlertid betyde store engangsudgifter. 
Produktionen fortsætter med at være koncentreret, selv i regioner med allerede store 
svinebestande dg om de vigtigste markeder. På nationalt plan var det Irland, Frankrig og 
Danmark, der havde den mest betydningsfulde vækst. 
Forskellen mellem medlemsstaterne med hensyn til svineavlens struktur fortsætter med at 
eksistere: Topgruppen Belgien, Danmark, Irland, Nederlandene og England rådede over 
mere end 500 svin/bedrift i gennemsnit, hvorimod de største leverandører i Fællesskabet, 
Tyskland og Spanien, generelt har en struktur, der hovedsagelig er baseret på familiebrug. 
Mange medlemsstater er imidlertid kendetegnet ved store regionale forskelle. 
Stigende koncentration af svinebesætninger har i visse tætbefolkede områder ført til 
belastning af miljøet, navnlig kvælstofbalancen og eutrofiering, forurening gennem 
atmosfæren samt forurening afgrund- og overfladevand. Ligeledes kan dyrenes velfærd lide 
under en sådan koncentration: eksempelvis er det i disse regioner meget svært at håndtere en 
effektiv sygdomskontrol. I et vist omfang er den manglende medregning af 
miljøomkostningerne i produktionsenhederne en af de faktorer, der øger sektorens 
konkurrenceevne. Disse udviklingstendenser er det nødvendigt at følge meget nøje; 
Fællesskabet har på forskellige stadier iværksat initiativer for at modvirke disse negative 
tendenser. 
3 -
Ordninger til investeringsstøtte til svineavl: også til forøget kapacitet for den enkelte 
landmand? 
Støtte til investeringer til svinebrug ydes i øjeblikket altovervejende i henhold til forordning 
(EF) nr. 950/97, som erstattede den tidligere forordning 2328/91. Den henhører under mål 
nr. 5a og finder således anvendelse i hele EU. Investeringer, der kan støttes, omfatter bl.a. 
miljøbeskyttelse eller forbedring af de hygiejniske forhold. Siden 1991 har det imidlertid ikke 
været muligt at opnå støtte til udvidet kapacitet i svineproduktionen. Der gøres dog nogle fa 
undtagelser herfra. 
Enhver ændring af denne støtteordning med henblik på at forøge kapaciteten er underlagt 
visse restriktioner: 
• Støtten skal begrænses til specifikke områder, hvor der kan påvises et reelt behov for 
forbedring af produktionsstrukturerne også af miljø, hygiene eller dyrevelfærds hensyn. 
• Anvendelsen af støtteordningen og stigningen i produktionskapaciteten på de enkelte 
gårde må ikke fa den samlede svineproduktion i regionen til at stige. 
• Forholdene i den pågældende region omkring miljø og husdyrs sundhed skal undersøges 
nøje, og eventuel støtte må begrænses til løsning af disse problemer. Et minimumsareal pr. 
dyr i bedriften er en essentiel betingelse for tildeling af støtte. 
Der tilbagestår imidlertid alvorlige tvivlsspørgsmål om visse risici, som en sådan ændret 
støtteordning nødvendigvis må rejse: 
• Skævvridning af den skrøbelige balance på markederne for svinekød 
• Etablering, styring og kontrol af loftet for den enkelte regions kapacitet 
• Forvridning af konkurrenceforholdene, såfremt adgangen er begrænset (f.eks. regionalt) 
• Forværring af forureningsproblemerne 
• Dårligere sygdomskontrol 
• Andre relevante faktorer for landbrugenes investeringsbeslutninger med hensyn til 
svinekapaciteten (organisering af produktionskæde, forhold omkring forarbejdning og 
markedsføring osv.) er ikke omfattet. 
Imidlertid foreslår Kommissionen på linje med Agenda 2000 en revideret juridisk ramme for tiltag 
til udviklingen af landdistrikter. Dette vil sætte eksisterende investerings- støttemål i stand til at 
blive integreret med mål for marketing og forædling, miljøbeskyttelse, hygiene, dyrevelfærd o.s.v.. 
På denne måde vil det blive muligt med mere flexible programmer,der har forskellige mål i de 
forskellige sektorer eller regioner. 
-4 -
1. INDLEDNING 
Reglerne for støtte til svinebrug blev justeret i 1994 i forbindelse med en ændring af 
forordning (EØF) nr. 2328/91. Som reaktion på opfordringer til yderligere ændringer påtog 
Europa-Kommissionen sig at udarbejde en rapport om markedet for svinekød og om, hvilke 
foranstaltninger der bør træffes, ligesom mulighederne i det fornødne omfang for at 
medvirke til forøget svineproduktionskapacitet for individuelle landbrugere i den 
pågældende region skal undersøges. 
I denne rapport undersøges svinekødsproduktionen i Fællesskabet fra en markedsvinkel og 
set i lyset af nationale og regionale produktionsstrukturer. Denne tosidede indfaldsvinkel 
sætter Kommissionen i stand til at evaluere en eventuel ændring i de eksisterende 
strukturstøtteforanstaltninger til svinekødssektoren. Rapporten fokuserer på den virkning, 
en sådan ændring eventuelt måtte have på markedet, strukturer, den veterinære situation 
samt miljøet, samtidig med at den undersøger, hvorledes denne virkning kan kontrolleres1. 
2. SVINEAVL I FÆLLESSKABET: DEN AKTUELLE SITUATION 
2.1. Markedet for svinekød 
2.1.1. Produktion 
I 1996 udgjorde den samlede produktion af svinekød i de 15 EU-medlemsstater brutto 
16,3 mio. tons. Tyskland var fortsat den største producent med 3,6 mio. tons, efterfulgt af 
Spanien med 2,3 mio. tons, Frankrig (2,2 mio. tons) og Nederlandene (1,6 mio. tons). I 
1996 lå svinekødsproduktionen i EU 2,2% højere i forhold til 1995. 
2.1.2. Priser 
Både i 1993 og i første halvdel af 1994 oplevede man en lang periode med økonomisk 
afmatning for producenterne samtidig med et markant fald i rentabiliteten. 
Gennemsnitsprisen i perioden var ECU 127/100 kg (klasse U). I 1995 steg prisniveauet 
derimod markant til ECU 140.3/100 kg, dvs. en stigning på 10,7%, med deraf følgende 
tilfredsstillende indtjening. 
Det skal understreges, at markedsprisen i EU for svinekroppe siden 1. juli 1995, som målt 
hver uge, har været relateret til klasse E i Fællesskabets skala for klassificering af hele svin 
(over 55% magert kød) og ikke klasse U (mellem 50 og 55% magert). Klasse E er mere 
repræsentativ for svinebesætningerne i EU, idet over 50% af de slagtede svin befinder sig i 
denne klasse. Denne ændring af klasse førte automatisk til en stigning i gennemsnitsprisen 
på ca. 7%, fordi klasse E opnår en højere pris. 
1 - Med hensyn til metoder skal det understreges, at der er opstået vanskeligheder som folgc af forskelle mellem de 
data, der tilvejebringes af EUROSTAT og dem, som de nationale myndigheder kommer med. Det liar derfor 
ikke været muligt at foretage direkte sammenligninger mellem de nationale og regionale statistikker, eller 
sammenligne tal for den samlede bestand og svinebesætningernes stnikturer. For sa vidt angår de regionale tal, 
er der kun ganske få oplysninger tilgængelige under NUTS II niveauet (NUTS = Nomenclature of Territorial 
Units for Statistics, akronym taget fra det franske Nomenclature des unites territoriales statistiques). 
- s~~ 
I 1996 fandt der en betydelig prisstigning sted, idet prisniveauet i gennemsnit steg fra 
ECU 143/100 kg i januar til ECU 183/100 kg i juli, svarende til et årsgennemsnit på ECU 
162/100 kg. Der er tre grunde til denne stigning, som var specielt markant fra andet kvartal 
af 1996: det foldende udbud af svin til opfedning, stigende eksport af svinekød fra Danmark 
til Japan, samt BSE-faktoren, som fik efterspørgslen efter svinekød til at stige voldsomt i 
forhold til oksekød. 
Pris i ECU/100 kg 
210 T Udviklingen i den gennemsnitlige pris i Fællesskabet for levende 
svinekroppe 
jon * » * t « i -t > t t i i t i i i i i i i i i i i i > t i i i t i i i i i i i i i i i i i i i i t i -i i i i 
1 3 5 7 9 1 13 15 17 10 21 23 25 27 20 31 33 35 37 39 41 43 45 47 49 51 
Ufl&JlL 
1995 (klasse U) 1995 (klasse E) 1996 1997 
Efter vinteren 1996/97 med et relativt normalt prisniveau skød markedspriserne igen kraftigt 
i vejret fra marts og fremad og nåede i maj en rekordhøjde på ECU 207/100 kg. Fra det 
tidspunkt faldt priserne drastisk, og medio november var de nede på 154/100 kg. 
Den spektakulære stigning i markedspriserne fra marts til maj 1997 skyldtes hovedsagelig et 
væsentligt fald i udbuddet som følge af de særlige markedsstøtteforanstaltninger for 
svinekød i Nederlandene, Tyskland, Belgien og Spanien, der måtte gennemføres på grund af 
den klassiske svinepest. Mellem februar 1997 og maj 1998 blev 8,9 mio. søer og pattegrise 
fra områder omfattet af veterinære og handelsmæssige restriktioner leveret til de 
kompetente myndigheder under disse specielle ordninger og forarbejdet til andre produkter 
end menneskeføde. Fællesskabets svinekødsmarked er fornyligt begyndt at lide under 
overproduktion og dermed lavere priser. De exceptionelt høje svinekødspriser i 1996 og 
1998 har tilskyndet producenterne til yderligere at øge produktionen, selvom de burde have 
taget højde for tidligere cykliske markedstendenser i svinesektoren og dermed vidst at der 
efter en periode med høje priser kommer en periode med lave priser. Det forventes at 
totalproduktionen vil stige i 1998 med 3,2% (+520 000 tons) til en total på 16.7 mill, t og at 
svinekødsprisen vil falde 20% iforhold til 1997, til 130 ECU/100 kg. 
-6 
2.1.3. Handel inden for Fællesskabet 
For bedre at kunne forstå samhandelen mellem medlemsstaterne er det nødvendigt at kigge 
på graden af selvforsyning. Denne har siden 1993 ligget på ca. 106% for Fællesskabet som 
helhed, selvom der naturligvis har været enorme forskelle fra et land til et andet. I Danmark, 
hvor svineavl spiller en vital rolle for økonomien, lå tallet på ca. 453% i 1995. Samme 
situation gør sig gældende for Nederlandene, hvor tallet er 264% samt i Belgien (209%). I 
den anden ende af skalaen i forhold til disse eksporterende lande finder vi Grækenland 
(55%) og Italien (67%), men også Tyskland (76%) samt Det Forenede Kongerige (74%). 
Omkring 3,8 mio.. tons svinekød krydsede EU's grænser i 1995. Uden at gå i detaljer 
omkring denne samhandel kan det sammenfattes i én sætning: de små lande med 
overskudsproduktion, såsom Danmark, Nederlandene og Belgien, forsyner de store lande 
med underskudsproduktion, såsom Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige. Handelen 
inden for EU omfatter levende svin (smågrise og slagtesvin), svinekroppe og frem for alt 
hele udskæringer, hvorimod handel med forarbejdede produkter fortsat er et nationalt eller 
regionalt anliggende. For så vidt angår levende dyr blev der i 1995 eksporteret 3,8 mio. 
smågrise og 4,0 mio. slagtesvin inden for EU. 
2.1.4. Handel med tredjelande 
EU er verdens største eksportør af svinekødsprodukter (kød, forarbejdede varer, 
slagteriaffald, fedt osv.) med i alt ca. 973 705 tons i 1994 
872 410 tons i 1995 
940 509 tons i 1996. 
I 1996 var de vigtigste EU-eksportlande Danmark med 396 484 tons, Frankrig med 121 
510 tons og Nederlandene med 119 074 tons2. De vigtigste importører af svinekød fra EU 
var de østeuropæiske lande (365 853 tons eller 39%), Japan (188 903 tons (20%) samt 
USA (63 247 tons eller 7%). 
11996 udgjorde eksporten i alt 940 509 tons, en stigning på 8% i forhold til 1995. Det skal 
bemærkes, at 56% heraf blev eksporteret uden eksportrestitutioner. I 1993 tegnede den 
andel af eksporten, der ikke modtog eksportrestitutioner, sig for blot 15% af den samlede 
mængde. 
Med hensyn til importen har EU i mange år forhandlet associeringsaftaler med forskellige 
lande (jf. pkt. 2.1.6.), der har muliggjort import af svinekød til EU til præferencetoldsatser. 
Imidlertid udgør denne import kun 30% af den samlede årlige import. De resterende 70%, 
der består af slagteriaffald og fedt, er ikke omfattet af nogen aftaler. EU importerede i alt 62 
966 tons i 1996 (36.5% mere end i 1995). Den største importør var Tyskland, fulgt af 
Italien3. Den største eksportør til EU var Ungarn med 43 996 tons fulgt af USA med 6 649 
tons (primært indmad og fedt) samt Polen med 2 217 tons. 
2-jfr. tabel 2 i bilaget 
3-jfr. tabel 3 i bilaget 
-7 
2.1.5. Forbrug 
Lige som produktionen har forbruget udviklet sig positivt i EU i den seneste tid. Forbruget i 
de 15 medlemsstater udgjorde i 1995 40,7 kg per capita. Dette tal dækker imidlertid over 
store forskelle fra én medlemsstat til en anden. I Nordeuropa har forbruget i praksis nået et 
mætningspunkt med et per capita-forbrug på et relativt højt niveau: 55,0 kg per capita årligt 
i Tyskland og 64,3 kg i Danmark. Det er på den anden side hovedsagelig i de sydlige 
medlemsstater, at der kan forventes en stigning i efterspørgslen på grund af det langt lavere 
forbrug og det markant stigende forbrug i de seneste år. Eksempelvis steg forbruget i 
Spanien mellem 1986 og 1994 fra 37,8 kg til 55,3 kg (+ 46%), i Italien fra 28 kg til 33 kg 
(+18%) og i Portugal fra 23 kg til 34,7 kg (+51%); omvendt faldt det i Tyskland og Det 
Forenede Kongerige, mens det i de øvrige medlemsstater forblev mere eller mindre stabilt. 
I 1996 har forbruget af svinekød til en et vist punkt draget fordel af forbrugernes 
tilbageholdenhed ved køb af svinekød som en konsekvens af diskussionen om BSE. 
Sammenlignet med 1995 er forbruget af svinekød pro persona steget med" 2,3% og nået 
41,7 kg pr. person. En lignende undersøgelse blev også foretaget I fjerkræssektorén; navnlig 
at forbruget pro persona steg med 6,2% mellem 1995 og 1996 og nåede dermed 21,5 kg 
per person. I 1997 forventes et svagt fald i forbruget af svinekød (41,2 kg), bl.a. på 
baggrund af reducerede leverancer af svinekød p.g.a. udbrud af klassisk svinepest og en vis 
restituering i forbruget af svinekød. 
Det skal understreges, at disse tal for forbruget per capita er et resultat af beregninger 
foretaget i forbindelse med en stabilisering af forsyningen og at de derfor til en vis grænse er 
rent teoretiske. Tallene dækker rent faktisk forbruget af hele kroppen og således tillige de 
dele af kroppen, som ikke når frem til den endelige forbrugers bord. For det køds 
vedkommende, der rent faktisk konsumeres, skal ovennævnte tal reduceres med 25 til 30%. 
2.1.6. Importordninger 
a) Associeringsaftaler 
Siden marts 1992 har EU etableret associeringsaftaler for import af kød fra Polen, Ungarn, 
Tjekkiet og Slovakiet. Der eksisterer også en aftale mellem EU og AVS-landene. I 1994 
føjedes Bulgarien og Rumænien til listen over begunstigede lande, fulgt i 1996 af de baltiske 
lande og i 1997 af Slovenien. Tilsammen åbnede disse aftaler op for import til EU af 96 936 
tons over perioden fra 1. januar 1997 til 31. december 1997 til stærkt nedsatte toldsatser4. 
Det skal imidlertid bemærkes, at hverken de centraleuropæiske lande eller AVS-landene i 
øjeblikket er i en situation, hvor de kan drage fuld nytte af kvoterne, enten fordi de ikke har 
tilstrækkelige mængder svinekød til eksport, eller fordi samhandelen forstyrres af samfunds-
eller dyresundhedsmæssige problemer. Kun Ungarn bruger de kvoter, der er til rådighed, i 
et større omfang. For alle de centraleuropæiske lande set samlet var graden af udnyttelsen af 
de disponible kvoter kun 25% for 1996/97, og AVS-landene har ikke eksporteret ét eneste 
ton, siden aftalen med EU trådte i kraft. 
4-jfr. tabel 4 i bilaget 
8-
b) Import under WTO-aftaler 
Fra 1. juli 1995 blev de toldkvoter, som EU åbnede op for under WTO's 
mindsteforpligtelser for tiltrædelse føjet til de i pkt. a) nævnte aftaler5. Den første WTO-
kvote på 7 000 tons kam og bugstykker, til nultarif, blev frigivet i januar 1994 i forbindelse 
med sojapanelet. I det første år af WTO-aftalen, fra 1. juli 1995, blev der frigivet en kvote 
på 13 500 tons (inkl. 7 000 sojapanel tons ) til tredjelande. Denne mængde udgør 18 920 
tons for perioden fra 1.7.1996 til 30.6.1997 og vil stige støt over de kommende år og vil nå i 
alt 75 600 tons i år 2000. Toldsatsen for denne type import reduceres med ca. 60% (pr. 1. 
juli 1997). 
2.1.7. Eksportordninger og WTO 
Eksport til ikke-EU-lande gennemføres dels med eksportrestitutioner, og dels uden. I 
begyndelsen af halvfemserne udgjorde eksporten i alt mellem 500 000 og 600 000 tons 
om året, men fra 1993 og frem steg eksporten, og de årlige mængder har siden da 
ligget på mellem 750 000 og 950 000 tons. 
Spillerummet for eksportpolitikken er med de nye WTO-aftaler nu kraftigt reduceret, 
idet EU er nødt til at overholde kvantitative og budgetmæssige lofter. I aftalernes første 
år (1. juli 1995 til 30. juni 1996), kunne EU6 ikke eksportere mere end 541 800 tons 
med restitutioner. For 1996-97 udgjorde den højeste mængde i alt 522 100 tons og 
budgetudgifterne var begrænset til ECU 269 mio. I henhold til aftalerne skal disse lofter 
sænkes gradvis over de følgende fire år for at nå eri mængde på 443 500 tons med en 
finansiel bevilling på ECU 191 mio. i år 2000. 
For at overholde de begrænsninger, der er pålagt i henhold til WTO, var det nødvendigt 
at udøve forsigtighed i henseende til restitutioner, forenkle listen over restituerbare 
produkter og introducere et eksportlicenssystem fra 1. juli 1995. Efter ca. to års 
erfaring med de nye eksportordninger kan det observeres, at det ikke har voldt 
nævneværdige problemer at anvende dem i svinekødssektoren. I perioden fra 1 juli 
1995 til 30. juni 1996 blev der udstedt eksportlicenser omfattende ca. 380 000 tons 
svinekød (= 70% af den disponible mængde). For perioden fra 1. Juli 1996 til 30. juni 
1997 kan de udstedte eksportlicenser komme til at omfatte omkring 300 000 tons 
svinekød i alt (= 57% af den disponible mængde). 
De mængder, der eksporteres med restitutioner, ligger således et godt stykke under det 
mængdeloft, der er aftalt under WTO-aftalerne. I den forbindelse skal det fremhæves, 
at den vigtigste årsag til de forskellige nedskæringer i restitutionerne, der har fundet 
anvendelse siden februar 1996, var markedsstyring, og ikke overholdelse af kvantitative 
forpligtelser. Fra foråret 1998 har eksportrestitutioner været aktivt brugt til at støtte 
fællesskabets svinekødsmarked p.g.a. det faldende prisniveau. 
3-jfr. tabel 4 i bilaget 
6 - De citerede tal er gældende for EU-15. Mængderne er udtrykt i svinekrop-ækvivalent. 
-9 
2.1.8. Støtteforanstaltninger under markedsordningen 
Svinekødssektoren styres af en fælles markedsordning, som ulig andre markedsordninger er 
meget fleksibel, med mulighed for et system med støtte til privat oplagring som det eneste 
støtteinstrument, men uden garanterede priser eller direkte præmier. Markedsprisen 
fremkommer udelukkende på basis af udbud og efterspørgsel. Denne liberale ordning 
lægger således et stort ansvar på producenterne, som selv bestemmer produktionsmængden 
og markedsligevægten. 
Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 bestemmer, at der skal fastsættes en basispris, som 
har til formål hovedsagelig at angive det prisniveau, hvor markedet er i balance, uden at der 
opstår strukturelle overskud. Den eneste konkrete funktion af basisprisen er, om 
nødvendigt, at udløse støtte til privat oplagring. Disse foranstaltninger kan indføres, når 
markedsprisen ligger under 103% af basisprisen. 
Efter to på hinanden følgende reduktioner i 1994/95 og 1995/96, blev niveauet for 
basisprisen fastsat til ECU 150,9/100 kg, som udgør et rimeligt skøn for ligevægtspunktet 
mellem udbud og efterspørgsel. Det blev derfor besluttet at fastholde den på samme niveau 
for produktionsåret 1997/98. 
Støtte til privat oplagring sætter, som managementredskab, Kommissionen i stand til hurtigt 
at intervenere på markedet. Det seneste eksempel på, at en sådan foranstaltning er blevet 
bragt i anvendelse, var fra 27. november 1995 til 16. februar 1996. Denne aktion blev udløst 
af den beskyttelsesklausul, som Japan indførte over for import af svinekød. Formålet med 
støtteforanstaltningen var at beskytte det europæiske marked mod et kraftigt fald i 
markedspriserne på grund af mængder, der normalt var tiltænkt for det japanske marked og 
således undgå risikoen for destabilisering af det indre marked for svinekød. I alt 48 000 tons 
svinekød blev oplagret af EU-inspektører, og målet med foranstaltningen blev fuldt opfyldt. 
2.1.9. Særlige markedsstøtteforanstaltninger til imødegåelse af smitsomme sygdomme 
Unionen har været konfronteret med et antal af udbrud af klassisk svinepest (se også 3.4). 
Situationen omkring dyrs og menneskers sundhed i forbindelse med produktion af svinekød 
er fortsat et delikat og foruroligende, emne som følge af de regelmæssige udbrud af klassisk 
svinepest. Tyskland og Belgien blev ramt af svinepest i 1993, 1994 og 1995. Som et 
resultat af de forholdsregler, som veterinærmyndighederne har truffet i medfør af Rådets 
direktiv 80/217/EØF, der indfører fællesskabsforanstaltninger til kontrol af klassisk 
svinepest, blev markedsføring af levende svin, fersk svinekød og ikke-varmebehandlede 
svinekødsprodukter midlertidigt forbudt eller led alvorlige afbræk i de områder, der direkte 
blev berørt af sygdommen. Restriktionerne på den frie bevægelighed for varer, som var et 
resultat af anvendelsen af de veterinære foranstaltninger, truede med at ramme markedet for 
svinekød i de berørte medlemsstater alvorligt. Kommissionen indførte derfor ved flere 
lejligheder særlige støtteforanstaltninger i medfør af artikel 20 i Rådets forordning (EØF) 
nr. 2759/75, gældende for markedet for svinekød gennem opkøb af slagtesvin og smågrise, 
som blev trukket ud af markedet og for de flestes vedkommende sendt til destruktion. 
I Tyskland blev således 960 000 slagtesvin og 188 000 smågrise opkøbt i perioden fra 
sommeren 1993 til begyndelsen af 1996. I Belgien blev omkring 330 000 slagtesvin og 
180 000 smågrise opkøbt under de foranstaltninger, som blev bragt i anvendelse dér, i 
perioden fra november 1993 til januar 1995. 
- 10 -
Udgifterne til den særlige støtte, i relation til kompensationen til landmændene til fjernelse af 
dyrene fra markedet, blev delt mellem Fællesskabet og de berørte medlemsstater, hvor 70% 
kommer fra Fællesskabets budget og 30% fra de nationale budgetter. I de tre år 1993, 1994 
og 1995 blev der brugt ca. ECU 147 mio. fra Fællesskabets budget på disse særlige 
markedsstøtteordninger. 
Situationen omkring klassisk svinepest forværredes markant fra begyndelsen af 1997. Med 
oprindelse i Tyskland bredte sygdommen sig til Nederlandene i begyndelsen af februar og 
spredte sig hastigt til de vigtigste svinebestande syd for de store floder. Frem til begyndelsen 
aif maj havde sygdommen nået Spanien, i regionen Lerida, hvor der findes en høj 
koncentration af svinefarme. I juli havde Belgien nogle udbrud. Som følge af de 
restriktioner på den frie bevægelighed for svin, som skyldtes veterinære forholdsregler, samt 
på grund af risikoen for alvorlig forstyrrelse af svinekødsmarkedet i disse fire lande, men 
også for at løse de sanitære problemer, der skyldes overfyldte stalde i regioner, hvor der 
indføres transportrestriktioner, vedtog Kommissionen særlige støtteforanstaltninger, i 
henhold til hvilke 8,9 mio. slagtesvin og smågrise blev overdraget til de kompetente 
nationale myndigheder mellem februar 1997 og maj 1998, hvilket kom til at koste 
Fællesskabets budget ECU 547 mio. De endelige omkostninger vil afhænge af den videre 
udvikling af svinepest epidemien. 
2.2. Budget 
Udgifterne i svinesektoren ligger normalt under 1% af udgifterne til Garantisektionen under 
Den Europæiske Udviklings- og Garantifond (EUGFL). Imidlertid udgjorde de i alt ECU 
416 mio. eller 1,3% af Garantifondens budget for 1994 på grund af en stigning i udgifterne, 
der blev udløst af de i pkt. 2.1.9. nævnte støtteforanstaltninger og tildelingen af særlige 
refusioner for ordningerne Rusland I, II og IH. 
Budgettet kan inddeles i tre kapitler: restitutioner, støtte til privat oplagring og særlige 
foranstaltninger under artikel 20 i basisforordningen. I alt udgjorde de bevilgede beløb i 
1996 ECU 124 mio., som fordeler sig som følger: ECU 101 mio. til restitutioner, ECU 18 
mio. til støtte til privat oplagring og ECU 5 mio. til særlige støtteforanstaltninger. 
Udgifter til svinekød (mio. ECU) 
Restitutioner 
Oplagringsstøtte 
Særlige støtteforans­
taltninger (art. 20) 
lait Eurl2 
1993 
194 
2 
5 
201 Eurl2 
1994 
259 
22 
135 
416 Eur 15 
1995 
118 
18 
7 
143 Eur 15 
1996 
101 
18 
5 
124 Eur 15 
1997 
72 
-
407 
479 Eur 15 
1998* 
116 
16 
197 
329 
Prognose 
- 11 
Det oprindelige budget for 1997 udgjorde i alt ECU 168 mio. for hele sektoren. Som 
følge af svinepestkrisen viste udgifterne til særlige støtteforanstaltninger sig 
imidlertid at blive langt højere og nåede ECU 407 mio. i budgetåret 71997. 
2.3. Svinekødsbalancen: langsigtede perspektiver8 
Der blev indhentet skøn over svinekødsudbudet på grundlag af prognoser for 
efterspørgslen og antagelser om samhandelen med tredjelande (på nettobasis). Disse 
prognoser er blevet til gennem en konsistent og sammenlignelig økonometrisk model 
baseret på antagelser vedrørende pris og indkomst. Resultaterne af disse modeller er 
blevet justeret for at tage højde for virkningen af BSE-krisen. På' grundlag af disse 
antagelser for produktion og forbrug præsenteres en detaljeret resultatopgørelse i 
bilaget9. Disse resultatopgørelser omfatter tillige WTO's forpligtelser for import og 
subsidieret eksport, samt estimater for omfanget af ikke-subsidieret eksport af 
svinekød. 
I 1996 skønnes forbruget af svinekød per capita at komme til at ligge på omkring 2,3 
%, hvilket til dels afspejler et skift fra okse-/kalvekød til andre former for kød i 
kølvandet på BSE-krisen. En forudsigelse om stigning i forbruget i 1997 kan næppe 
antages på en baggrund af reducerede forsyninger samt høje priser og genopretning i 
forbruget af oksekød. Der forventes en yderligere stigning i forbruget i 1997, dog på et 
niveau under 1,3% som følge af højere priser. På mellemlang og lang sigt forventes 
forbruget af svinekød fortsat at stige moderat med omkring 0,5% om året, dette set i 
lyset af det allerede høje per capita forbrug. 
For så vidt angår samhandelen, er de i regnskabsopgørelsen fremlagte tal for importen 
baseret på antagelsen om, at det faktiske niveau for den nuværende adgang fastholdes, 
og at importen af svinekød under WTO- og andre aftaler om markedsadgang 
derudover vil stige frem til år 2001. Det nuværende niveau for subsidieret eksport af 
svinekød ligger et godt stykke under WTO-grænserne, og skønnene for den ikke-
subsidierede eksport ligger på 500 000 tons for 1996, svarende til over halvdelen af 
den samlede eksport. Fra 1997 og frem antages det, at den ikke-subsidierede del af 
eksporten vil komme til at ligge noget lavere, og at WTO-grænserne for den 
subsidierede del af eksporten er fuldt udnyttet. Generelt skønnes den samlede eksport 
at falde over perioden 1997-2005 som følge af WTO's begrænsninger på den 
subsidierede eksport og forventningerne om stærkere konkurrence fra andre 
eksporterende lande. Baseret på ovennævnte antagelser skønnes produktionen af 
svinekød at stige med i gennemsnit ca. 0,8% om året over hele prognoseperioden. 
7 Budgetåret går fra den 16. oktober forgående år til den 15. oktober nærværende år. 
8 - Uddrag fra: Den Fælles Landbrugspolitik "CAP 2000" - arbejdsdokument. Langsigtede perspektiver 
Korn, Mælk og Kødprodukter. EU-Kommissionen, DG VI, april 1997. 
9 - Jfr. tillige tabel 5 i bilaget 
12-
3. STRUKTURELLE, MILJØ- OG DYRESUNDHEDSMÆSSIGE ASPEKTER 
3.1. Udviklingen i svinebestandene 
3.1.1. Udviklingen på EU-niveau 
Det samlede antal svinebestande i Fællesskabet nåede i december 1996 op på 118,3 
mio. dyr10. Siden 1990 steg det samlede antal i Fællesskabet med 9,45% (incl. 
svinebesætningerne i de nye medlemsstater). Fem medlemsstater tegner sig for ca. 
75% af det samlede antal svin: Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og 
Danmark. 
I perioden 1990-96 var Tyskland den eneste store producent, som skar sin samlede 
svinebestand væsentligt ned. Det deraf følgende fald i produktionsandelen er det højeste i 
hele Det Europæiske Fællesskab. Dette fald blev absorberet især af Frankrig, Danmark og 
Spanien. De øvrige store producenter forøgede deres andel af det samlede antal svin i 
Fællesskabet. Den største stigning i produktionsandelen skete i Frankrig. Også Danmark 
og Spanien styrkede deres position inden for Fællesskabet. De største stigninger i antallet 
af svin i forhold til det samlede antal i det enkelte land skete i Irland (+33,3%), Frankrig 
(+24,6%) og Danmark (+19,4%). 
3.1.2. Udviklingen på regionalt niveau 
Der aftegner sig følgende væsentlige tendenser på regionalt niveau11: 
koncentrationen på regionalt niveau fortsætter, endog med stigende tendens; 
stigningen synes ofte at findes i regioner med betydelige svinebestande; 
selv i de regioner, som allerede har en stor koncentration af bestande, sker der en 
stigning - dog i et langsommere tempo; 
der sker en flytning af produktionen hen imod de vigtigste markeder; 
der er kun et fåtal regioner, med et relativt lille antal svin, der viser klare 
stigninger; 
der findes intet bevis på, at der finder en ensartet udvikling sted, når man 
sammenligner udviklingen i det samlede antal svin, med antallet af slagtesvin eller 
antallet af søer. 
Danmark12 
Generelt synes den regionale fordeling af svine-produktion i Danmark 
velafbalanceret. Mellem 1990 og 1995 skete den største stigning i antallet af svin i 
10- Jfr. tabel 6 - 8 i bilaget. Der vedlægges tillige en mere detaljeret beskrivelse af udviklingen i antallet af 
svinebestande på EU-niveau. 
11 - Jfr. tabel 9 - 11 i bilaget; 1989-90 til 1994; medlemsstaterne opfort i forhold til deres 
produktionsandel; der foreligger ingen regionale data for Irland, Danmark, Luxembourg. 
12 - De regionale enheder er amter, som er NUTS III enheder af hensyn til klassificering I Eurostat: Dette er 
årsagen til at de ikke eksisterer I tabel 9-11. De regionale data er indsamlet af Danmarks Statestik 
(undersøgelser fra juni): Analysen er foretaget af Kommissionen. 
- 13 
Jylland, som udgør den kontinentale del af Danmark. I Jylland skete den største 
stigning i amterne i Sydjylland. Der skete en stigning på 34% i Sønderjyllands amt, 
20% i Ribe amt og 18% i Vejle. På Bornholm og Fyn var stigningen også markant: 
Henholdsvist 31% og 25%. Modsat skete den laveste stigning i syd-øst Danmark (3% 
i Vestsjællands amt, 9% i Storstrøms amt) og endda faldende i Hovedstadsregionen (-
0,5%). 
Tyskland 
De nye delstater oplevede et dramatisk fald i antallet af svin på over 61% i perioden 
mellem 1990 og 1994. Sachsen-Anhalt er nu den mest betydningsfulde producent med 
over 712 000 svin, de andre nye delstater har mellem 500 000 og 700 000 i alt. Sachsen-
Anhalt, Brandenburg og Mecklenburg-Vorpommern oplevede det kraftigste fald. 
Imidlertid var faldet i antallet søer mindre end faldet i antallet af slagtesvin. Brandenburg 
og Sachsen-Anhalt er relativt vigtige regioner for opfedning af svin, lige som Brandenburg 
er det for svineavl. 
De gamle delstater blev ikke forskånet for den generelle nedgang i antallet af svin i 
Tyskland: Klare tabere (minus 9,8-24,6% fra 1989 til 1994) er de delstater, som allerede 
havde små svinebestande: Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland og Schleswig-Holstein. De 
førende gamle delstater, Niedersachsen and Nordrhein-Westfalen, fremviser tab svarende 
til den generelle trend (som var -3,76%). Baden-Wûrttemberg og Bayern viste små 
stigninger i det samlede antal svin. Med hensyn til slagtesvin var der i de største 
producerende regioner Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen og Bayern tale om en 
stigning på mellem 2 og 5 %. Generelt er der en faldende tendens i de gamle delstater for 
avlsdyr (-8,9%), mens stigningen for slagtesvins vedkommende er 1,8%. 
Spanien 
Denne medlemsstat fremviser en generel positiv tendens med hensyn til antal og en 
koncentration til fordel for de østlige og sydlige Communidades Autonomas (regioner), 
hvor der allerede er store bestande af svin: Cataluna, CValenciana og Aragon. En mindre 
stigning blev registreret i Extremadura. Der kunne registreres kraftige stigninger for 
slagtesvin i Aragon, Extremadura, Andalucia og CValenciana, samt for søer i Aragon og 
Extremadura. Generelt er bestandene af avlssvin mere jævnt fordelt over hele Spanien end 
bestandene af slagtesvin; bestandene af slagtesvin er mere koncentreret i Cataluna 
(Lerida), Aragon, Andalucia og Castilla-Leôn. 
Frankrig 
Der skete en enorm vækst hovedsagelig i Ouest-regionen (navnlig i Bretagne): +27,8% 
for slagtesvin og +27,6% for søer på trods af nitratproblemerne i denne region. I 1994 
talte denne region omkring to tredjedele af Frankrigs svinebestande. Ouest-regionen er 
vigtig - selv om den ligger langt fra de vigtigste markeder - både for avls- og slagtesvin. 
Der kan ligeledes noteres vækst i alle svinekategorier i Centre-Est og i den næstmest 
producerende region, Bassin Parisien, som omgiver Frankrigs vigtigste forbrugermarked. 
Over en tiendedel af svinebestanden i Frankrig befinder sig nu i denne region. Mange 
andre regioner (der findes ingen data for DOM-TOM (oversøiske 
departementer/territorier)) registrerede hverken stigninger eller fald; Nord-Pas de Caiais 
var fortsat uforandret. 
- 14-
Nederlandene 
Med udgangspunkt i et allerede højt niveau er bestandene af både slagtesvin og avlssvin 
koncentreret i de to regioner tæt på de vigtige tyske markeder, Zuid- og Oost-Nederland. 
Væksten i svineproduktionen steg kraftigt mellem 1981 og 1987 men har været aftagende 
i de senere år. De nederlandske myndigheder, der står overfor store dyresundhedsmæssige 
og miljømæssige problemer, har for nylig forelagt Kommissionen et program til reduktion 
af svineproduktionen ved hjælp af et kvotesystem. 
Italien 
Over 50% af bestandene af svin befinder sig i Pianura Padana (Po-dalen), hvor 
Lombardiet, der er en region med nitratproblemer, styrkede sin førerstilling en smule (med 
mere end en tredjedel af bestanden af søer og slagtesvin i Italien i 1994). Den andenstørste 
producerende region, Emilia-Romagna, viste et stykfald på ca. 25%. Piemonte havde den 
største stigning i antallet af slagtesvin (ca. +19%), Friuli-Venezia-Giulia en stigning i 
antallet af søer (+22,7%). Visse sydlige regioner noterede positive tendenser - ganske vist 
på et lavt niveau - i antallet af bestandene af søer (Abruzzo, Campania, Sardegna og 
Sicilia) og i antallet af slagtesvin (Umbria, Abruzzo). De øvrige italienske regioner 
oplevede fald i større eller mindre grad. 
Det forenede Kongerige 
Udviklingen i svinebesætninger i de britiske regioner kan indeles i 3 kategorier. Den første 
kategori omfatter regioner med store mængder af svin og med en stærk stigning i antallet 
af dyr (13-18%): Yorkshire, Humberside og East Anglia. Disse to regioner repræsenterer 
mere end 40% af alle britiske svin i 1994. Den anden kategori udgør regioner med med 
det gennemsnitlige antal dyr og et uændret antal dyr f.eks. East Midlands og Nordirland. 
Den tredje kategori omfatter regioner med et stærkt fald i antallet af svin (fra -15% til -
25%): Wales, West-Midlands og North West. Disse tre regioner repræsenterer kun 11% 
af den samlede britiske svineproduktion i 1994. Skotland er til dels en undtagelse: Der har 
her været en stigning på 34%. 
Belgien 
I kølvandet på en antalsmæssig stigning på 9% i 1995 befandt mere end 95% af landets 
bestande af svin sig i 1995 i Vlaams Gewest, der også er en region med nitratproblemer; 
udviklingstendenserne i bestandene af slagte- og avlssvin er de samme i denne region. 
Wallonien- regionen oplevede en lille stigning på 10,1% i slagtesvinebestanden og et 
betydeligt fald på ca. 20% i bestanden af søer. 
Østrig 
De førende delstater både med hensyn til slagte- og avlssvin er Ober- og Niederosterreich 
samt Steiermark, hvor omkring ni tiendedele af svinebestandene befinder sig. Mens 
Niederosterreich havde en nedgang, steg antallet af bestande en smule i de to andre 
regioner. I alle andre regioner syntes bestandene af svin at falde. 
Portugal 
Regionen Lisboa e Vale do Tejo, der ligger tæt op ad Portugals største 
befolkningskoncentration, er den vigtigste svineproducerende region (over 40% af 
Portugals samlede produktion). De to andre temmelig vigtige regioner, Alentejo og 
Centra, registrerede en relativt moderat nedgang på hhv. 1,7% og 2,2%. Alentejo i den 
sydlige del af landet noterede sig for en stigning på 15,1% i slagtesvin, Centro på 3,4%; 
Norte, Algarve samt øerne har en betydelig nedgang. 1 Norte faldt antallet af slagtesvin 
med 6,1%. Antallet af avissøer udviklede sig markant i Centro (7,1%). 
-15-
Sverige 
Så godt som hele produktionen befinder sig syd for Stockholm. Sydsverige og 
Våstsverige har omkring en tredjedel af landets svinebestande: førstnævnte noterede et tab 
på 5,8%, hovedsagelig som følge af en nedgang i antallet af slagtesvin; sidstnævnte en 
stigning på 5,1% (slagtesvin +11,4% og søer -7,7%). Ôstra Mellansverige har ligeledes 
store bestande og fremviste en stigning på 23,1% i det samlede antal svin og 22,5% for 
slagtesvins vedkommende. Forholdet mellem de enkelte regioner er stort set ens for avls-
og slagtesvin. 
Finland 
Da oplysninger for 1996 og 1997 endnu ikke foreligger, er det for tidligt at foretage en 
analyse af den regionale virkning af tiltrædelsen af EU i 1995 på svineproduktionen. 
Finlands medlemsskab af EU ramte landets landbrug hårdt. Ikke desto mindre synes 
svineproduktionen ikke at være en af de sektorer, der på nationalt og regionalt niveau har 
lidt mest. Mens perioden 1989-1994 med hensyn til antallet af svin var ret stabil i hele 
landet, øgedes i 1995 koncentrationen af svineproduktionen i de vestlige og sydlige dele af 
Finland en smule. Kun ca. 10% af landets svineproduktion finder sted i det østlige og 
nordlige Finland. 
Grækenland 
Omkring 90% af svinene er koncentreret i regionerne Kentriki og Voreia Ellada. For søer 
og slagtesvin er andelen ret ens. Attika og øerne har mistet betydning i de seneste år. Der 
har været betragtelige årlige udsving. 
3.2. Strukturen i svinebesætningerne 
Svineproduktion er blevet en meget specialiseret industri, der ofte foregår uden 
jordtilliggende, og som er lagt an på opkøb, opfedning og salg af standardiserede dyr til 
levering inden for en vis produktionstid og i overensstemmelse med meget præcise 
specifikationer. Ønsket om gevinstmaksimering orienterer denne industri mod billigt 
indkøb af smågrise med henblik på opfedning, samt mod at opnå den bedst mulige pris på 
de slagtefærdige svin, og dette sker uafhængigt af produktets egentlige oprindelse og 
endelige destination. 
De kommercielle interesser, der ligger bag denne produktionsform, forstærkes af de 
interesser, der ligger bag de dermed forbundne aktiviteter, så som handel, oplagring, 
transport, håndtering og dyrlægecertificering. 
Intensiv produktion med hurtige omdriftstider, parret med den nuværende 
markedsinfrastruktur samt produkternes leveringssystem påvirker denne industri med 
hensyn til de sanitære aspekter og problemer med spredning af sygdomme. Set i dét lys er 
der tale om en meget sårbar industri. 
Det skal også bemærkes, at den nuværende struktur i sektoren er blevet påvirket af, at den 
tilsvarende fælles markedsordning er meget markedsorienteret uden direkte 
støtteforanstaltninger, så som direkte støtte. 
Ydermere er de eksisterende produktionsstrukturer i bund og grund blevet udviklet før 
1987, hvor ikke-vaccinationspolitikken mod klassisk svinepest blev indført. Dette aspekt 
- 16 
er vigtigt for at forklare vanskelighederne med at tilpasse produktionsstrukturerne til 
kravene i disse politikker. 
3.2.1. Strukturen på EU-niveau 
De i dette afsnit beskrevne data og tendenser giver anledning til følgende 
konklusioner: 
- Forskelle i de enkelte svinebestandes struktur, og i udviklingen af strukturer, påvirker 
konkurrencen mellem de svineproducerende lande. Sammenlignet med andre lande har 
Tyskland og Spanien, selv om de er de største producenter i Fællesskabet, generelt en 
meget svag struktur (baseret på familiebrug, som fortrinsvis er små). 
- I modsætning hertil har eksempelvis Belgien og Det Forenede Kongerige, selv om de 
kun har 6-7% af svinebestandene i Fællesskabet, en meget effektiv struktur. (Det er 
l?ge!edes tilfældet i Irland, en mindre producent i Fællesskabet). 
- En sammenligning af udviklingen i strukturen af bedrifterne og antallet af dyr viser, at 
medlemsstater, som har haft held til at forbedre'deres strukturer betydeligt, har kunnet 
fastholde eller endog udbygge deres svineproduktion. Disse lande synes forberedt på at 
fastholde deres markedsposition i et konkurrencepræget marked. 
Besætningsstørrelse 
På basis aftal, der angiver de enkelte bestandes gennemsnitlige flokstørrelse13, er det 
muligt at differentiere mellem tre grupper af medlemsstater. I den første gruppe, med 
en gennemsnitlig flokstørrelse på mellem 514 and 643 svin per bestand befinder sig 
Belgien, Danmark, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Den anden 
gruppe, med et gennemsnit på mellem 103 og 215 svin per bestand omfatter Frankrig, 
Tyskland, Finland, Sverige og Luxembourg. Spanien, Østrig, Italien, Grækenland og 
Portugal befinder sig i den tredje gruppe af lande med mindre farme på mellem 17 og 
60 svin per bestand. Udviklingen fra 1987 til 1995 viser betydelige stigninger i 
størrelsen af besætningerne, men grupperne er uændret. Grupperne imellem steg 
forskellene i den gennemsnitlige størrelse besætning; inden for de enkelte grupper 
fandt der kun betydelige ændringer sted i rækkefølgen i gruppen med store farme. 
Den gennemsnitlige størrelse besætning i Nederlandene, som var mere end 400 svin pr. 
bestand i 1987, steg med 58% til 643 svin per bestand i 1995. I Danmark var stigningen 
111% (fra 246 svin pr. besætning I 1987 til 518 svin pr. besætning I 1995). Udtrykt i 
procent havde Spanien den mindste stigning på 26% til 60 svin per farm. De største 
stigninger fandt sted i Irland (152%) og Frankrig (153%). Den gennemsnitlige 
bedriftsstørrelse i disse lande har nu nået 162 svin i Frankrig og 514 svin i Irland. 
Klasser af besætningsstørrelse 
Differentieringen i klasser af bestande og besætningsstørrelse viser forskellige resultater 
for de tre strukturelle grupper. I gruppen af medlemsstater med en stor gennemsnitlig 
13 - Jfr. tabel 12 i bilaget; 1987-1991/93/95 
17 
besætningsstørrelse er der en markant stigning i antallet af svinefarme med mere end 1000 
dyr. Mere end 10% af bestandene og op til 89% (Irland) af svinene er repræsenteret i 
denne klasse; i Nederlandene har 21% af producenterne 1000 svin eller derover. I 
Danmark blev antallet af besætninger med mere end 1000 svin fordoblet mellem 1987 og 
1995 (61% af alle svin er i denne gruppe af svinefarme), mens der i alle andre grupper er 
sket et fald i antallet af besætninger. På den anden side er kategorien af farme med op til 9 
svin ubetydelig for disse lande (under 1% af svinebestandene). I gruppen af farme med 
små besætninger (Spanien, Grækenland, Italien og Portugal) har mere end ca. 85% af 
producenterne færre end 10 svin svarende til 6% og 23% af det samlede tal i disse lande. 
I Frankrig, Luxembourg og Tyskland befinder mellem 41% og 72% af producenterne sig i 
klassen med de mindste besætninger. Med hensyn til bestande med mere end 1000 svin er 
der betydelig forskel mellem Tyskland og Frankrig. I Tyskland ligger 1% af 
producenterne og 26% af dyrene sig i denne klasse, i Frankrig er de tilsvarende tal 5% og 
55%. 
Udviklingen inden for de forskellige klasser af besætningsstørrelse viser en generel 
stigning i bestande og dyr, for så vidt angår klasserne med større besætninger (fra 200 
svin), og en betydelig nedgang i kategorierne under 100 dyr. Belgien er et eksempel på 
meget hastige ændringer i strukturerne. 
3.2.2. Strukturen på regionalt niveau14 
I medlemsstater med en høj regional koncentration af produktion i få regioner, feks. 
Frankrig, Spanien og Italien, er beregningen af den gennemsnitlige størrelse farm på 
nationalt niveau stærkt påvirket af en lang række små, ofte ineffektive, farme uden for 
produktionscentrene og afspejler ikke det korrekte billede af den nationale 
svineproduktions konkurrenceevne. Disse vanskeligheder kan overvindes ved at vælge en 
regional løsning. Der fremkommer følgende fire typer regional struktur: 
Gruppe A: God struktur i de fleste regioner (feks. UK. NL) 
En velstruktureret produktion både på nationalt og regionalt plan findes i Nederlandene 
(gennemsnit i de fire regioner er mellem 262 og 880 svin per bestand) samt Det Forenede 
Kongerige (278 - 928), med undtagelse af Wales (88 svin per bestand). Danmark kan 
også anses for omfattet af denne gruppe: Det nationale gennemsnit er 431 svin pr. 
besætning og gennemsnittet i de 12 amter varierer mellem 271 og 609 svin pr. 
besætning.15 
Gruppe B: God struktur i produktionscentrene, svagere i andre regioner (feks. F. ES. IT. 
S) 
Markant divergerende strukturer på nationalt og regionalt niveau findes i Frankrig, 
Belgien, Spanien og Italien, hvor svineproduktionen er koncentreret i få regioner. På 
14 -Jfr. tabel 13 i bilaget. Tal på grundlag af "EUROFARM"-undersogelsen; ikke direkte sammenlignelige 
med strukturtallene på EU-niveau; ingen fuldstændige data på regionalt niveau for DK, IRL, LUX, A, SV 
og SF 
15 De regionale enheder er her amter (enheder på NUTS III niveau): Derfor er de ikke anført i tabel 13. De 
regionale data er stillet til rådighed af Danmarks Statistik (undersøgelse fra juni): Analyses er foretaget 
af Kommissionen. 
18 
nationalt plan ligger disse medlemsstater i gruppen af gennemsnitlige eller små 
svinebestande, men på regionalt plan har de vigtige svineregioner en relativt god struktur. 
Førende regioner er: 
I Frankrig: Bretagne (510 svin per bestand) 
I Italien: Emilia Romagna (365) 
Lombardia (297) 
I Spanien: Aragon (258) 
C. Valenciana (400) 
I Belgien: Vlaams Gewest (533) 
Gruppe C: Generelt svag struktur (feks. P. GÎO 
I Portugal og Grækenland er svineproduktionen ikke specialiseret; den 
gennemsnitlige besætningsstørrelse i alle regioner overstiger ikke 80 svin per bestand, 
og strukturforskellene mellem regionerne er ikke særlig store. 
Grupps D: Forskelligartet struktur (Tyskland) 
I Tyskland har en sammenligning af udviklingen i de senere år været vanskelig på grund 
af indlemmelsen af de store bestande i de østtyske delstater. I 1993 udgjorde den 
gennemsnitlige besætningsstørrelse 106 svin, men strukturerne varierer mellem de gamle 
og de nye delstater. Til trods for et kraftigt fald i antallet af svin i det østlige Tyskland 
varierer den gennemsnitlige flokstørrelse fra 228 til 693 svin. I de gamle delstater er 
bestandene meget mindre. Selv i produktionscentrene Nordrhein-Westfalen og 
Niedersachsen, hvor svineproduktionen er koncentreret i visse områder, udgør det 
gennemsnitlige antal svin per bestand kun 176. Der eksisterer en rimeligt god struktur i 
Schleswig-Holstein med 268 svin per bestand. De øvrige gamle delstater har strukturelle 
mangler, idet den gennemsnitlige besætningsstørrelse varierer fra 38 (i Hessen) til 54 (i 
Baden-Wurttemberg) svin per bestand. 
3.3. Miljømæssige aspekter 
I nogle EU-regioner har koncentrationen af svineproduktionen betydelige negative 
miljøvirkninger. Disse virkninger opstår i forbindelse med oplagring eller spredning af 
gødning og omfatter eutrofiering i kraft af fosfor- og nitrogenudledning. Dette bidrager til 
forurening af ferskvandsressourcerne med nitrater, således at vandet bliver uegnet som 
drikkevand og derfor nødvendiggør behandling, og til forsuring som følge af 
ammoniakemissioner. Selv om svineholdet helt klart ikke er den eneste skyldige i 
forbindelse med disse miljøproblemer, spiller det en væsentlig rolle. 
I nogle områder er der gjort forsøg på at reducere miljøvirkningen af gødningsproduktion 
gennem behandling, i visse tilfælde i stor målestok. Disse foranstaltninger, som ikke er 
forenelige med princippet om forebyggelse ved kilden, er i almindelighed ikke 
kommercielt levedygtige og nødvendiggør offentlige tilskud i betydeligt omfang. 
Hovedeksemplet på Fællesskabets indsats for at reducere miljøvirkningen af intensiv 
husdyrproduktion er nitratdirektivet (91/676/EØF). Ifølge dette direktiv skal hver 
medlemsstat udpege de landbrugsområder på dens territorium, som bidrager til forurening 
af vandet med nitrater. I disse områder skal medlemsstaten sikre, at der indføres visse 
strenge foranstaltninger vedrørende spredning og oplagring af gødning, navnlig 
19 
husdyrgødning. Foruden kravet om balance mellem anvendelse af gødning og planternes 
behov er spredning af animalsk gødning begrænset til 170 kg N/år fra 2003. 
Direktivet skal stadig gennemføres fuldt ud i de fleste medlemsstater (se KOM(97) 473 og 
KOM(98) 16 endelig for detaljer), selv om fristerne for iværksættelse af de fleste 
foranstaltninger er overskredet. Landene med særlig stor besætningstæthed, f eks. 
Nederlandene, Belgien og Italien, har navnlig forbrudt sig i denne forbindelse. 
En anden EF-foranstaltning af betydning for denne sektor er direktiverne om integreret 
forebyggelse af og kontrol med forurening (96/61 /EØF), vurdering af virkningen på 
miljøet (85/337/EØF) og i fremtiden eventuelle direktiver til opfølgning af Meddelelsen 
om Fællesskabets strategi til bekæmpelse af forsuring (KOM(97)88 endelig udg.). EUs 
politik må også være i overensstemmelse med resultaterne af Kyoto-konferencen om 
klimaændringer, særligt vedrørende reduktion af methan-udslip. 
I realiteten er den mest effektive metode til sikring af, at miljøvirkningerne af 
svinesektoren begrænses at reducere koncentrationen af dyr i bestemte regioner i EU. 
Dette forhold er allerede blevet anerkendt i adskillige regioner i Fællesskabet, f. eks. 
Nederlandene og dem flamske del af Belgien. 
Den mislykkede bestræbelse på at reducere koncentrationen og adressere de miljømæssige 
vanskeligheder, som er forbundet med svineproduktion resulterer i lavere omkostninger i 
sektoren. Omkostningerne, som er forbundet med disse elementer må imidlertid blive 
båret af samfundet som helhed. Denne forskydning af de reelle omkostninger tillader 
svinesektoren at blive mere konkurrencedygtig. 
Nedenstående afsnit om besætningstæthed anviser måder til at udpege områder med 
særlige problemer. 
Besætningstæthed 
Besætningstætheden pr. ha kan anvendes som en indikator for belastningen af miljøet16. 
Disse tal er imidlertid ikke nødvendigvis ensbetydende med miljøproblemer, da de ikke 
tager hensyn til det enkelte områdes miljømæssige karakteristika (f. eks. klima og 
geologi), de ser bort fra den potentielle virkning af kemiske gødningsstoffer og deres 
udledning af mineraler i miljøet. Desuden må disse tal lægges sammen for en hel region, 
og nogle af disse er meget store, hvorved mindre problemområder skjules. 
Nedenfor gives der adskillige eksempler på dette redskabs muligheder. 1,4 kvægenheder 
pr. ha. svarer stort set til det niveau, der anses for miljømæssigt bæredygtigt (om end ikke 
i visse særligt miljøfølsomme områder). Otte europæiske regioner overskrider denne 
grænse, selv om der kun tages hensyn til kvæg og svin (og altså ses bort fra fjerkræ, far, 
geder og hovdyr). 
16 - Jfr. tabel 14 i bilaget. Tallene for visse af de nye medlemsstater er ufuldstændige. Nogle tal for 
arealudnyttelsen kunne kun sammenstilles med data fra andre EUROSTAT-oversigtcr og fra nationale 
myndigheder, og dataene er muligvis inkonsistente. 
Hvis der skal foretages en præcis analyse af forureningens omfang på lokalt niveau, er der behov for statistiske 
data vedrorende det samlede antal husdyrbrug (kvæg, svin, fjerkræ*, får, geder, hovdyr) og de landbrugsarealer, 
der ville være nødvendige på regionalt eller lokalt niveau (mindst NUTS III-niveau). Da EUROSTAT's data kun 
foreligger på NUTS li-niveau og til tider er ufuldstændige, er tallene i label 14 begrænsede til kvæg og svin. 
20 
I Nederlandene (alle regioner): Zuid (5,42), Oost (3.62), West (1,39) og Noord (1,57) 
i Belgien: Vlaanderen(4,03) og Wallonie ( 1,49) 
i Italien: Lombardia (1,88) og 
i Tyskland: Nordrhein-Westfalen ( 1,49). 
Hvis tallene for fjerkræ, får, geder og hovdyr lægges til disse tal (som ikke er indbefattet i de 
folgende tal; se også tabel 14), er det klart, at der er flere potentielle problemområder i 
Fællesskabet. Disse omfatter Galicia/Spanien (1,39). Madeira/Portugal (1,14), Açores/Portugal 
(1,25), Niedcrsachscn/Tyskland) (1,27), Luxembourg (1,27), North West/UK (1,24), 
Danmark (1,22), Schleswig-Holstein/Tyskland (1,16). Northern Ireland/UK (1,13), 
Bayern/Tyskland (1,12) and Ouest Frankrig (1,11). 
Når tallene for besætningstætheden sammenlignes med ændringer i antallet af svin mellem 
1987 og 1993/94 (se tabel 14, sidste kolonne), kan det ses, at der er tale om en stigning i den 
flamske region i Belgien, den sydlige del af Nederlandene, og i Lombardiet med henholdsvis 
23,3%, 6,2% og 2,9%. I andre "problemregioner"' faldt antallet af svin: Nordrhein-Westfalen 
-7,4%, Nord Nederland -8.4%, Øst Nederland -6.0%. Vest Nederland -16,7% og Wallonie -
9,0%. 
Mens nationale og regionale bcsætningstætheder indikerer graden af potentielle problemer, 
kan besætningsraten på de individuelle besætninger være ekstrem hoj, da svineproduktion ofte 
finder sted på ejendomme med et begrænset tilhorende areal. Pa disse ejendomme er det potentielle 
forurenings problem betydeligt storre. ( Det skal dog bemærkes at påvirkningen af miljoct på 
intensive bedrifter også afhænger af producentens tiltag mod mineral tab og ikke kun på dette 
landareal). 
3.4. Aspekter omkring dyrs sundhed 
3.4.1. Sygdomskontrol 
For at sikre adgang til verdensmarkederne for levende svin, fersk svinekod samt visse 
svinekodsprodukter skal svinene komme fra et omrade med en hoj sundhedsstandard. Det samme 
gor sig gældende for levende svin og svinekod. der sælges inden for forskellige regioner i Den 
Europæiske Union. I en international sammenhæng betyder en hoj sundhedsstandard, at dyrene 
er fri for smitsomme sygdomme, der er indeholdt i OIEs "Sygdomsliste". Denne liste 
omfatter fem sygdomme, som svin er udsat for. og disse sygdomme er: afrikansk svinepest, 
klassisk svinepest, mund- og klovcsyge, blæresyge og stomatitis vesicularis. De fleste 
medlemsstater har ikke rapporteret om udbrud af disse sygdomme i adskillige år, men hvis 
man betragter svinebestandene i Den Europæiske Union under ét, lader deres 
sundhedsstandard meget tilbage at onske. Afrikansk svinepest er endemisk i visse områder af 
Sardinien, Italien; klassisk svinepest er endemisk blandt vildsvinebestanden i visse dele af 
Frankrig, Tyskland og Italien; blæresyge er med visse intervaller forekommet hos svin fra den 
sydlige del af Italien; siden 1992 er mund- og klovcsyge kommet til udefra, og der har været 
udbrud i 1993, 1994 og 1996. 
Af de ovenfor nævnte sygdomme har klassisk svinepest været årsag til de storste problemer 
for landbruget og en hindring for handel. I perioden 1994-1997 har der været udbrud af 
sygdommen i svinebesætninger i seks medlemsstater. Antallet af rapporterede udbrud af 
klassisk svinepest i berorte medlemsstater vises nedenfor: 
21 -
Medlemsstat 
Østrig 
Belgien 
Tyskland 
Italien 
Spanien 
Nederlandene Antal afrapporterede udbrud 
Indenlandske svin 
1994 
0 
48 
117 
24 
0 
0 1995 
1 
0 
54 
42 
0 
0 1996 
1 
0 
4 
49 
0 
0 1997 
0 
8 
46 
55 
73 
424 
Som resultat af de beskrevne udbrud af klassisk svinepest har Fællesskabet givet 
financiel støtte til medlemsstater (se 2.2 og 3.4) og Kommissionen har truffet en 
række beslutninger vedr. særlige beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med 
flytning af svin. 
De foranstaltninger, der er vedtaget til at kontrollere ovennævnte virologiske 
sygdomme, omfatter desinficering af inficerede farme og farme, der har været i 
kontakt med inficerede farme, samt gennemførelse af visse restriktioner på flytning af 
svin og svinekød, dette med henblik på at forhindre spredning af virus. Systematisk 
vaccination kan ikke finde sted; men Fællesskabslovgivningen tillader nødvaccination. 
Anvendelsen af disse foranstaltninger har stort set været succesrige i de fleste 
medlemsstater. Det er indlysende, at succesen i stort omfang afhænger af en hurtig og 
effektiv implementering af kontrol- og udryddelsesindsatsen fra de lokale og nationale 
myndigheders side for at forhindre, at der opstår sygdom i en svinebestand. I de 
seneste år er man imidlertid stødt på problemer i forbindelse med kontrollen af liste 
A-sygdomme, navnlig europæisk svinepest, i områder med en høj tæthed af svin. 
Det har altid været anerkendt, at der i områder med en høj tæthed af svin er en lang 
række potentielle risikofaktorer, der står i vejen for en hurtig udryddelse af 
virussygdomme. Ikke-erkendt smitteoverførsel til besætninger med direkte eller 
indirekte kontakt med inficerede besætninger kan medføre en yderligere spredning af 
virus og nye udbrud i eller uden for afspærrede områder. Kontrolforanstaltninger, der 
kan være meget effektive i områder med lav koncentration, er måske ikke 
tilstrækkelige som følge af hel eller delvis mangel på værktøjer til styring af 
sygdomskontrol. Det kan i løbet afkort tid blive yderst vanskeligt at træffe effektive 
foranstaltninger for at forhindre smittespredning og -overførsel med deraf følgende 
langvarige epidemi. Muligheden for en effektiv sygdomskontrol i ovennævnte 
områder med høje koncentrationer af svin vil sandsynligvis blive værre, med mindre 
der tages fat på hele spørgsmålet om koncentrationerne af bestandene. Dette problem, 
-22-
som berores inden for svinesektoren, er til en vis grad også relevant for kontrollen med 
fjerkræ- og kvægsygdomme i visse områder i Fællesskabet. 
Det skal understreges at nogletrendcn på regionalt niveau som bl.a. er nævnt under punkt 
3.1.2., en fortsættelse i retning af en foroget koncentration af svin i regioner med en allerede 
hoj tæthed af svin og en omlægning af produktionen mod primære markeder, vil i fremtiden 
resultere i nye veterinær-sundhedsmæssige problemer 
Da Rådet besluttede at stotte den af Kommissionen foreslåede ikke-vaccinationspolitik for 
kontrol med mund- og klovesyge samt klassisk svinepest, tog den, gennem anvendelsen af 
cost-benefit analyser, hojde for at denne politik klart havde vist sig at være sikrere og billigere 
end vaccination. Desuden opfylder denne politik det todelte formål, nemlig at sikre en hoj 
sundhedsstandard samt fri bevægelighed for dyr og produkter heraf. 
Det er imidlertid indlysende, at de resultater, der er fremkommet på grundlag af cost-bencfit 
analyserne i 1970erne og 1980erne, ikke tager hojde for udviklingen i 1990erne med 
intensiveret svineproduktion med hoje koncentrationer af svin i relativt små områder, samt til 
de ændrede forhold for samhandelen samt fremskridtene inden for veterinærmedicinen. Der 
eksisterer et behov for en ajourføring af sådanne studier. 
P.g.a. den øjeblikkelige svinepest epidemi og fremskridt indenfor bioteknologien har 
Kommisionen rejst sporgsmalet omkring markorvacciner, som sandsynligvis vil blive 
tilgængelige indenfor den nærmeste fremtid. 
Efter en foresporgsel fra Kommisionen har den Videnskabelige Veterinær Komité 
tilkendegivet deres mening om sagen. Komitéen identificerede svineindustriens begrænsede 
okonomiske skade og reduktionen i behovet for massive slagtninger af ikke inficerede 
besætninger som de storste forventede fordele ved brugen af markorvacciner. Brugen af 
markorvacciner bor altid begrænses til nødsituationer ved udbrud af sygdomme. Komitéen har 
dog identificeret en række ulemper og ubesvarede sporgsmål som kræver yderligere viden for 
at kunne blive besvaret. 
En forsigtig fremgangsmåde indenfor denne problemstilling er nodvendig for at undgå 
negative virkninger på handel i EU og med andre lande. Dette er særligt vigtigt indtil en aftale 
omkring kriterierne for brugen som en ekstra mulighed i nødsituationer er indgået. 
Kommisionen er på et fremskredent stadie igang med at planlægge et laboratorie forsog, som 
specifikt sigter på at evaluere muligheden for en effektiv baig af markor vacciner i 
nødsituationer og den eventuelle negative konsekvens i tilfælde af infektion af en ikke fuldt 
immuniseret grise bestand. 
De mulige problemer angående folsomhed og speeifitet af diskriminant testen og den deraf 
folgende situation ved anvendelse af markor vacciner vil også blive undersogt. Forsoget vil 
blive startet hurtigst muligt, helst omkring sent efterår 1998. 
3.4.2. Problemer omkring husdyrs sundhed i højkoiicentrationsområder 
Med det formål at kaste lys over problemerne i 1993 og 1994 i relation til kontrollen med 
smitsomme sygdomme i områder med en hoj koncentration af bestande anmodede 
Kommissionen i 1995 Den videnskabelige Veterinærkomité om en stillingtagen til folgende tre 
sporgsmål: 
1) Fornyet gennemgang af metoder til identifikation af områder i Fællesskabet med en hoj 
koncentration af besætninger som omrader, der udgor særlig stor risiko for storrc 
sygdomsepidemier blandt svin, kvæg og blandede besætninger af svin og kvæg; 
2) Eventuelt foreslå kriterier til klassificering af områder med en hoj koncentration af 
besætninger; 
23 
3) Identificere foranstaltninger til forebyggelse af og kontrol med smitsomme 
sygdomme i områder med en høj husdyrskoncentration. 
Den videnskabelige Veterinærkomité konkluderede i sin rapport, at de geografiske 
referenceenheder i de aktuelle datakilder i Den Europæiske Union (dvs. 
EUROSTAT) er for store til at danne grundlag for en identifikation af områder med 
en høj koncentration. Det er nødvendigt med smallere referenceenheder, og 
geografiske koordinater vedrørende enkelte besætninger skal gøres tilgængelige. De 
grundliggende kriterier for en identifikation af et område med en stor koncentration af 
besætninger er koncentrationen af dyr, udtrykt i antallet af husdyrenheder per km2. 
For at kunne definere husdyrenheder per km2 er det nødvendigt med specifikke data 
om de vigtigste arter (feks. svin per km2), og det samme gælder for 
omregningstabeller, som gør det muligt at beregne husdyrenheder for de forskellige 
dyrearter. Komiteen udviklede ligeledes lovende ideer om parametre til kvantificering 
af graden af risiko i områder med en høj koncentration, herunder GINI-indekset 
(statistisk mål for koncentrationer som illustrerer graden af ligevægt af en fordeling) 
med henblik på at måle fordelingen af besætningsstørrelserne samt Nærmeste-Nabo-
Indekset (NNI), der skal karakterisere fordelingen af afstande mellem besætninger. 
Endelig har Komiteen i rapporten opregnet behov for yderligere forskning. Det er 
bydende nødvendigt, at der gennemføres en forskning, der vedrører identificerede 
behov. Samtidig med forskningen om det pågældende emne bør det overvejes at 
gennemføre visse aktioner vedrørende grundlæggende sygdomsforebyggende- og 
kontrolforanstaltninger. 
3.4.3. Foranstaltninger til fremme af sygdomskontrol 
Der findes en række foranstaltninger, som kan forhindre eller reducere spredningen af 
Liste A-sygdomme, og som er velkendte, men endnu ikke afprøvede i Fællesskabet. 
De foranstaltninger, som kan overvejes gennemført i fremtiden er bl.a.: 
/. Storre bevidsthed omkring sygdomme 
• Information om overførsel af smitsomme sygdomme til: 
- svineproducenter, 
- personer, der er beskæftiget med handel med svin og svinekød, 
- offentligheden. 
• Veletableret forhold mellem svineproducenter og veterinærmyndigheder 
• Opgørelse på farmene over sygdomsforekomster 
2. Forbedret sygdomsberedskab 
• Nødplaner, der skal ligge klar, og som skal kunne øves og gøre operationelle til 
enhver tid på: 
- nationalt plan 
- regionalt plan 
- lokalt plan 
• Udvikling af et Geografisk Informationssystem til styring af husdyrs sundhed og 
sygdomskontrol 
24-
3. Bedre beskyttelsesforanstaltninger på landbrugene 
• Drift af farme med lukket kredslob (fra pattegris til slagtning), 
• Ingen fodring med mask eller varmebehandling af kokkenaffald, der skal bruges til at fodre 
svin i lokaler, hvor der ikke normalt er svin. 
• Faciliteter til isolering af nyindkøbte svin og kun indkob fra et begrænset antal leverandører, 
• Område til læsning og aflæsning af svin 
• Faciliteter til fødevareopbevaring, der skal kunne nås uden anvendelse af fodekøretøj, der 
kommer ind på farmens område, 
• Mindsteafstand til nabosvinebedrifter, 
• Aftalte regler til beskyttelse mod sygdom, som skal overholdes af de ansatte på farmen. 
• Fortsat overholdelse af Fællesskabets regler for identifikation af dyr. 
• Overholdelse af et minimumsareal pr. dyr som betingelse for udbetaling af stotte. 
4. Beskyttelsesforanstaltninger ved flytning af svin 
• Enogtyvedags-regelen. Flytning af svin fra en besætning er ikke tilladt inden for 21 dage fra 
det tidspunkt, hvor der er flyttet svin til den pågældende besætning. En undtagelse fra denne 
generelle regel er, hvis svinene køres direkte til slagtning. 
• Ophøre med/reducere brugen af markeder og opsamlingscentre, samt tilskynde til transport af 
svin direkte fra den leverende farm til den modtagende farm, 
• Transport af avlssvin og slagtesvin skal begrænses til regional transport, mens de lange 
transportveje forbeholdes genetisk værdifulde dyr, 
• Rengøring og desinficering af dyretransportkoretojer, som skal finde sted på steder, der er 
underlagt offentlig kontrol, 
• Fortsat overholdelse af Fællesskabets regler om forudgående underretning af bevægelser samt 
certificering 
5. Finansiering af sygdomsudryddelse 
• Der skal oprettes en forsikringsordning til særlige situationer, hvor landmændene bidrager til 
ordningen, 
• Offentlig finansiel stotte under epidemier bor betinges af relevant underretning i rette tid ved 
mistanke om sygdom og en effektiv implementering af forholdsregler beskrevet i Fællesskabet 
lovgivning vedrørende udryddelse af sygdomme, inklusiv forholdsregler beskrevet i Rådets 
afgørelse 90/424/EØF om udgifter på det veterinære område. 
3.4.4. Udgifter til sygdomskontrol af husdyr 
Rådet har ved afgørelse 90/424/EØF fastlagt de juridiske rammer for en fond til dækning af 
veterinære udgifter. Medlemsstaterne kan i henhold til denne afgørelse modtage et finansielt 
bidrag fra Fællesskabet til udryddelse af en række sygdomme, der har økonomisk betydning 
for handelen. 
Der ydes normalt refusion på op til 50% af medlemsstaternes omkostninger til slagtning af 
dyr, rensning og desinficering eller destruktion af smittede materialer. Ligeledes kan der inden 
for rammerne af denne afgørelse ydes finansiel stotte til dækning af omkostningerne ved 
national sygdomsovervågning og kontrolprogrammer, drift af Fællesskabets 
sygdomsreferencelaboratorier samt til styrkelse af veterinære infrastrukturer. 
Den af Fællesskabet til medlemsstaterne tilvejebragte økonomiske stotte i forbindelse med 
kontrol af svinesygdomme forventes at stige kraftigt i 1997. (jf. neden for.) 
-25-
Udgifter til kontrol af svinesygdomme 
(mio. ECU) 
Aktivitet 
Nødfond 
Udryddelses- eller overvågnings­
programmer 
lait Eur 12 
1994 
Aktioner 
28,1 
1,5 
29,6 Eur 15 
1995 
Aktioner 
10,7 
3,2 
13,9 Eur 15 
1996 
Aktioner 
0,8 
3,4 
4,2 Eur 15 
1997 
Prognose 
173,0 
6,0 
179,0 
Denne stigning er i øjeblikket emnet for en debat i Europa Parlamentet. 
3.5. Dyrevelfærd 
Europa-Kommissionen anser dyrevelfærd for at være et anliggende, der har høj 
prioritet. Der har eksisteret en fællesskabslovgivning på dette område siden 1974. I 
præamblen til den første fællesskabslovgivning inden for dyrs velfærd blev der 
identificeret to grundlæggende årsager til lovgivning på dette område: 
• forskelle i de enkelte landes lovgivning på området for dyrs beskyttelse 
berører direkte det fælles markeds funktion, 
• Fællesskabet skal tage ethvert skridt for generelt at undgå enhver form for 
mishandling af dyr. 
Der findes tre generelle ansvarsområder: 
• landbrugspraksis, 
• transport af dyr, 
• slagtning af dyr. 
Den eksisterende EU-lovgivning på dette område er under finpudsning og gennemgår 
visse ændringer med henblik på at tage højde for de ændrede politiske prioriteringer 
og de videnskabelige fremskridt. 
I slutningen af 1991 vedtog Rådet et direktiv om fastlæggelse af mindstestandarder for 
beskyttelse af svin (Rådets direktiv 91/630/EØF). 
Direktivet finder anvendelse på alle svin til opdræt og opfedning. For alle bedrifter, der er 
ny- eller ombyggede, eller som er bragt i anvendelse for første gang i perioden fra 1. 
januar 1994 er der blevet fastlagt detaljerede regler vedrørende det frie gulvareal, der skal 
forefindes til fravænnede pattegrise eller fedesvin, der opbevares i en gruppe. Afhængigt af 
et svins vægt er der fastlagt regler for den friplads, som det enkelte svin mindst skal have. 
Fra den 1. januar 1998 skal alle bedrifter leve op til disse krav. Desuden er tøjring af søer 
eller gylte generelt blevet forbudt fra 31. december 1995. Men hvis en installation er 
bygget før denne dato kan den kompetente myndighed, for så vidt der er foretaget en 
inspektion af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat, tillade, at man 
26 
kan fortsætte med det eksisterende system på en bedrift, dog under ingen omstændigheder 
senere end til den 31. december 2005. 
Der er som en integrerende del af direktivet vedlagt et teknisk bilag med detaljerede regler 
for opbevaring, omsorg, fodring, vanding og mere detaljerede regler for flere forskellige 
kategorier af svin, såsom orner, gylte, søer og smågrise. 
I direktivets artikel 6 er der opstillet krav om, at Kommissionen skal forelægge Rådet en 
rapport, der er udarbejdet på grundlag af en indstilling fra Den videnskabelige 
Veterinærkomité, om de intensive driftssystemer, som opfylder kravene til svins velfærd. 
Navnlig skal der tages hensyn til de søers velfærd, der opdrættes i forskellige former for 
indespærringer og i grupper. Rapporten skal ledsages af forslag baseret på konklusionerne 
af denne rapport. Kommissionens tjenestegrene har anmodet Den Videnskabelige 
Veterinærkomité (SVC) om at udarbejde denne videnskabelige rapport. Kommitéen har 
fremlagt denne rapport for Kommisionen d. 30.9.1997. Kommissionen har til hensigt at 
fremlægge denne rapport inklusiv relevante forslag, til Rådet om kort tid. 
4. STRUKTURSTØTTEFORANSTALTNINGER 
4.1. Investeringsstøtte til landbrug 
Investeringsstøtten i forordning (EF) nr. 950/97 (tidl. 2328/91) er udformet med det 
formål at bistå enkelt bedrifter med at modernisere deres bedrifter og styrke deres 
konkurrencesituation. Forbedringer af dyrenes hygiejneforhold og velfærd og beskyttelse 
af miljøet er ligeledes inkluderet i formålet. Støtten må ikke føre til en øgning af 
overproduktionen 
Investeringer på industrielt niveau ud over det, der gør sig gældende for den enkelte 
bedrift, er ikke omfattet af denne forordning og er således undtaget fra Kommissionens 
medfinansiering under støtten. Der findes imidlertid i undtagelsestilfælde en mulighed for 
at gøre anvendelse afmål nr. 1, 5(b) og 6 i de operationelle programmer til dette formål. 
Eksempelvis er der i mål nr. 5(b) taget højde for behandlingen af ajle uden for bedriften, 
for så vidt angår SPD i Nederlandene og Belgien. 
Bestemmelserne i direktiv (EF) nr. 950/97 (tidl. 2328/91) passer sammen med mål nr. 5(a) 
i Fællesskabets horisontale foranstaltninger. 
4.2. Investeringsstøtte til svinebedrifter 
For at undgå vanskeligheder på markedet for svinekød fastlægges der i forordningen 
specifikke regler for støtte til svinebedrifter. 
Udvikling af støtteordninger for svinekødssektoren 
I 1972 blev det gjort muligt at støtte etablering af produktionskapacitet svarende til 
støtteberettigede investeringer i størrelsesorden ECU 40 000 per bedrift. Denne ordning 
blev i 1981 erstattet af nye regler, der begrænsede støtten til antallet af subsidierede svin 
-27-
per bedrift. Det maksimale antal støtteberettigede staldpladser blev successivt skåret ned 
fra 500 i 1981 til 300 i 1988. Forordning (EØF) nr. 2328/91 forbød dernæst enhver støtte 
til forøgelse af antallet af pladser fra 1. januar 1991. 
Den aktuelle situation 
I henhold til 950/97 er det muligt at yde støtte til svinebedrifter, såfremt det ikke medfører 
en stigning af produktionskapaciteten. Hovedformålet med denne støtte er beskyttelse af 
miljøet, dyrs velfærd og forbedring af hygiejneforholdene på svinebedrifter. Specifikke 
betingelser skal være opfyldt. "Foderklausulen" er den vigtigste begrænsning, fordi den 
udelukker intensive landbrug fra støtteordningen, idet det specificeres, at hver enkelt 
modtager skal have et udnyttet landbrugsareal, der er tilstrækkeligt til at kunne producere 
mindst 35% af den føde, som svinene spiser på bedriften. Imidlertid kan Kommissionen 
bemyndige en medlemsstat til at afvige fra denne forudsætning i særlige tilfælde og kun, 
når der er tale om investeringer med det formål at nedbringe udledningen af affaldsstoffer 
fra dyr og til bortskaffelse af slam på eksisterende bedrifter (forordning (EF) nr. 950/97; 
artikel 6(4)). 
I 1995 ansøgte Nederlandene om en undtagelse med henblik på at støtte investeringer til 
nedbringelse af udledninger af ammoniak fra intensive svinebedrifter. Kommissionen 
afviste ansøgningen med den begrundelse, al støtte til intensive svinebedrifter kunne 
komplicere gennemførelsen af nitratdirektivet Nederlandene trak derfor sin ansøgning 
tilbage. Til dato er muligheden for fritagelse fra foderklausulen kun blevet bragt i 
anvendelse én gang. En ansøgning fremsendt af Tyskland blev godkendt af Kommissionen 
den 18. september 1996 (C(96) 2134, jf. bilag) 
4.3. Overgangsstøtte til svinebedrifter 
Specifikke foranstaltninger til støtte for de nye tyske delstater 
Der blev vedtaget en særordning gældende frem til den 31. december 1996 (artikel 38 i 
forordning (EØF) nr. 2328/91). Der blev stillet støtte til rådighed til oprettelse af 
svinepladser i forbindelse med omstrukturering af kooperative bedrifter og etablering af 
nye familiebedrifter, hvis antallet af svinepladser på alle nye eller omstrukturerede bedrifter 
som helhed ikke oversteg antallet af svinepladser på de tidligere bedrifter. Særordningen 
blev ikke forlænget efter 31. december 1996. De strukturelle problemer, der fortsat findes 
i de nye delstater, kunne løses ved tilsvarende anvendelse af basisordningen i forordning 
950/97. 
Overgangsstøtte til de nye medlemsstater (Østrig og Finland) 
I henhold til Tiltrædelsesakten blev der givet mulighed for overgangsstøtte til investeringer 
i svinebedrifter, hvis støtten ikke medfører en stigning i kapaciteten som helhed, og den 
ligger inden for individuelt fastsatte grænser. Denne støtte kan ikke gøres til genstand for 
medfinansiering og skal ophøre den 31. december 1999. 
28 
Østrig 
Antallet af svin i henhold til officielle østrigske optællinger danner grundlag for 
beregningen af den samlede produktionskapacitet. En stigning i antallet af svin vil føre til, 
at støtteordningen stopper. Det er ikke planen at tage skridt med tilbagevirkende kraft, 
dvs. kræve tilbagebetaling af støtte, der allerede er bevilget. De individuelle grænser for 
hver bedrift defineres i en national lov ("Viehwirtschaftsgesetz") og blev godkendt ved 
Kommissionens beslutning (C(95) 634 af 8. september 1995). 
Finland 
De individuelle grænser pr. bedrift blev godkendt ved Kommissionens beslutning (C(96) 
733 af 19. april 1996). 
4.4. Andre støttemuligheder under forordning 950/97 
I tilknytning til diskussionen i Rådet i november 1994 om ændring af forordning 
2328/9117 var der nogle medlemsstater, der foreslog en videreudvikling af den 
eksisterende støtteordning for svin. De hævdede, at det i betragtning af 
strukturunderskuddene på markedet for svinekød i visse regioner skulle være muligt at 
støtte en forøgelse af produktionskapaciteten på de enkelte bedrifter. Imidlertid lægger 
den økonomiske situation for svineproducenterne og følsomheden på markedet for 
svinekød visse begrænsninger, der bør respekteres: 
Støtten skal være begrænset til specifikke områder, hvor der kan påvises et reelt 
behov for forbedring af produktionsstrukturerne også af miljø, hygiene eller 
dyrevelfærds hensyn. 
Anvendelsen af støtteordningen og stigningen i produktionskapaciteten på de enkelte 
bedrifter må ikke overstige den samlede svineproduktion i regionen. 
Den miljø- og dyresundhedsmæssige situation i den berørte region skal undersøges 
nøje. 
Neden for diskuteres disse forslag samt eventuelle problemer, der måtte opstå ved deres 
gennemførelse. 
Gennemførelse af en udvidet støtteordning for svin ville kræve en ændring af Rådets 
forordning 950/97. Som for 35%-foderklausulens vedkommende kunne en sådan ordning 
tænkes gennemført som en foranstaltning i særlige tilfælde. Der vil i forordningen skulle 
fastlægges specifikke bestemmelser for afgrænsningen af regioner, overholdelse af 
miljølovgivningen på den enkelte bedrift, samt definition og verifikation af 
produktionskapacitetslofter. 
17 nu forordning 950/97 
-29 
4.4.1. Støtteberettigede regioner 
Afgrænsning af zoner 
Muligheden for at yde investeringsstøtte til svineavlere skal nødvendigvis begrænses til 
regioner, som kan påvise, at de har et specifikt behov for strukturforbedring. Som påpeget 
i kapitel III fortsætter koncentrationsprocessen i visse allerede intensive 
produktionscentre, hvilket medfører stigende problemer med hensyn til spredning og 
bortskaffelse af husdyrgødning. Denne udvikling bør ikke støttes med støtteordninger. På 
den anden side viser mindre intensive regioner, der ikke har en optimal struktur, ofte en 
negativ tendens med hensyn til antallet af dyr og produktionsandel. I disse regioner kan 
det forsvares at overveje en støtteordning for at bevare den eksisterende 
produktionskapacitet. 
"Støtteberettigede" regioner kan defineres i relation til den faktiske produktionssituation i 
den pågældende region på lokalt plan. Som beskrevet i kapital IH varierer 
produktionsstrukturen til tider voldsomt inden for de enkelte NUTS-II regioner, som 
derfor ikke kunne anvendes som en passende målestok for regionernes støtteberettigelse. 
Kravet om strukturforbedringer skal kunne berettiges mindst på NUTS-IQ eller endog et 
endnu lavere niveau (mere snævert udpegede zoner). 
Miljø- og dyresundhedsmæssige forhold 
Den miljømæssige virkning af en støtteordning vil skulle kontrolleres meget nøje. Det skal 
bemærkes, at miljølovgivningen skærper kravene til en acceptabel forurening ved animalsk 
produktion, og det disponible landbrugsområde bliver til en flaskehals for produktion i 
regioner med intensivt opdræt. Som følge heraf må animalsk gødning transporteres ud af 
regionen, oplagret på store deponier eller gennem omkostningsintensive metoder blive 
omdannet til salgbare produkter. Medlemsstaternes anmodninger om EU-støtte til 
omfattende gødningsbehandling afslører alvoren af miljøproblemerne i visse 
produktionscentre, og disse vil muligvis fortsat bestå på trods af behandling i stor 
målestok, medmindre der gennemføres en streng politik til reduktion af 
besætningstætheden. 
Den regionale anvendelse af en investeringsstøtteordning skal tage sigte på at undgå en 
yderligere forværring af en regions miljø- og dyresundhedsmæssige situation og sikre, at 
gældende regler og lovgivning overholdes, når de om kort tid skal gennemføres. Regioner 
med overskudsproduktion af gødning kan ikke modtage støtte. En afgrænsning af 
støtteberettigede regioner skal derfor følge de forudsætninger,, der er beskrevet i 
ovennævnte afsnit, ikke blot af økonomiske, men også af miljømæssige grunde. Såfremt 
der udvælges alt for store områder, vil det tilsløre eventuelle miljøproblemer, idet intensiv 
animalsk produktion ofte er koncentreret meget lokalt. 
Produktionskapacitet 
Produktionskapaciteten i en region kan defineres på to forskellige måder: 
a) Indirekte, fratrukket antallet af svin på stald (basis: eksisterende tællinger af 
besætninger): 
Produktionsloftet, der skal overholdes i en region under støtteordningen, kan gælde i en 
referenceperiode, feks. gennemsnittet af tre årlige tællinger i den pågældende region, 
-30-
således at man undgår sæsonmæssige udsving. Optællingen af besætningerne de følgende 
år vil efterfølgende vise, om dette loft er blevet overholdt. Ulempen ved denne metode er, 
at det er umuligt at sondre mellem en produktionsstigning forårsaget af støtteordningen 
og en stigning, som har andre årsager. En stigning i produktionen vil føre til, at 
støtteordningen ophører, fordi det ville stride mod de forudsætninger, som 
støtteordningen er baseret på. Muligheden for, at støtteordningen vil blive bragt til ophør 
fra et år til et andet, vil komme til at volde vanskeligheder med hensyn til administration 
og budgettering, samt problemer for de landmænd, som er interesserede i at investere 
under ordningen. 
b) Direkte, ved at tælle antallet af svinepladser (basis: et register, der skal oprettes): 
En mere præcis metode vil kunne gøre bevilling af investeringsstøtte til oprettelse af 
yderligere pladser til svin på en bedrift betinget af, at der bliver nedlagt et tilsvarende antal 
pladser andetsteds. Imidlertid vil denne metode kræve en kolossalt stor administrativ 
indsats, idet medlemsstaterne vil skulle indføre en specifik produktionskapa­
citets', indersøgelse, som skulle kontrolleres og opdateres regelmæssigt. Desuden kan selv 
denne metode ikke helt eliminere risikoen for en stigning i den regionale produktion som 
følge af, at landmænd, som udvider deres kapacitet uden offentlig støtte, ikke er omfattet 
af ovennævnte undersøgelse og kontrol. 
4.4.2. Støtteberettigede bedrifter 
Inden for ovennævnte rammer vil landbrug, der kan modtage investeringsstøtte, skulle 
påvise: 
- et økonomisk behov for strukturforbedring, en forudsætning der allerede skal være 
opfyldt, når landmanden opstiller sin plan for forbedring i henhold til artikel 5 i 
forordning 950/97; 
- at de eksisterende miljøregler er overholdt ved at fremlægge en gødskningsplan, og at 
han råder over tilstrækkelige landbrugsarealer til at kunne sprede al animalsk gødning, 
uden at der herved opstår miljøproblemer eller en altenativ løsning som har den samme 
effekt med hensyn til miljøbeskyttelse; 
- at de af de enkelte medlemsstater fastsatte lofter for den enkelte bedrift er overholdt 
(som det er tilfældet med Østrig og Finland, nævnt i afsnit 4.3 oven for); 
- at antallet af nyoprettede pladser til svin ikke overstiger antallet af nedlagte pladser på 
andre bedrifter. 
- overholdelse af et minimumsareal pr. dyr for at sikre gode sanitære betingelser i intensive, 
men også i mindre intensive besætninger. 
31 
5. KONKLUSION 
5.1. Markedet 
Der har fundet store udsving sted inden for svinekødssektoren i EU mellem 1993 og sommeren 
1997.1 modsætning til 1993 og 1994, hvor en for stor stigning i antallet af svin resulterede i en 
alvorlig krise i industrien, vendte man i 1995 tilbage til ligevægt, og WTO-ordningerne, der har 
været gældende for eksport siden 1. juli 1995, har ikke haft nogen negativ indvirkning på 
markedet. 
1996 var generelt et godt år, selv om der i foråret fandt en iøjnefaldende prisstigning sted, 
efterfulgt af et tilsvarende lidt markant fald om efteråret. Den gunstige situation i 1996 som 
fremkom på baggrund af en større efterspørgsel efter svinekød p.g.a. BSE-krisen, førte til en 
stigning i antallet af svin, således at en stigning i produktionen måtte forventes for 1997. 
Dette opsving indtraf imidlertid ikke; tværtimod oplevede markedet et kraftigt fald i 
svinekødsudbudet i første halvdel af 1997 som følge af de særlige markedsstøtteordninger, 
navnlig i Nederlandene og Spanien, med et meget højt prisniveau til følge. Resultatet var at 
antallet af svin faldt markant i 1997, hvilket tallene for august 1997 viser. Der er stor risiko for, 
at den nuværende gunstige situation vil tilskynde svinekødsindustrien til at kaste sig over en ny 
ekspansion. Det afhænger alt sammen af, om de europæiske producenter opfører sig forsvarligt. 
Yderligere produktionsudvidelse, som måske tilskyndes af national og/eller EU-strukturstøtte, 
vil kunne føre til fornyet uligevægt på markedet, med alle de negative følger, som vi har oplevet 
det under tidligere kriser. 
Eftersom produktionen af svinekød i EU forventes at stige i 1998, bliver det antaget at 
fællesmarkedsprisen for 1998 vil blive signifikant lavere end i 1997. Kommissionen kan bidrage 
til at afbøde virkningen af midlertidige produktionsstigninger ved i det nødvendige omfang at 
tilvejebringe støtte til privat oplagring eller gennem eksportfremmeforanstaltninger. Men den 
kan ikke beskytte sektoren mod virkningerne af en konstant produktionsudvidelse, der ligger et 
godt stykke over væksten i efterspørgslen. Det vil være uklogt at antage, at der findes 
ubegrænsede markeder uden for EU, der til enhver tid er parate til at absorbere hele den 
eksport, der er nødvendig for at opnå balance på det indre marked. I øvrigt skal det også 
erindres, at Kommissionen i henhold til WTO-ordningerne siden 1. juli 1995 har haft pligt til at 
overholde mængde- og budgetmæssige grænser for eksporten. 
I konsekvens heraf vil enhver accept af foranstaltninger til forøgelse af kapaciteten, selv i 
regioner med en lav koncentration af svin, virke destabiliserende på det indre marked, hvilket 
altid er noget ømtåleligt. I betragtning af, at handelen med svinekød inden for Fællesskabet 
overstiger 3 mio. tons, skulle det være muligt at opnå ligevægt mellem regioner med underskud 
og regioner med overskud. 
5.2. Strukturerne 
Som anført i kapitel 3 er det gennemsnitlige antal svin pr. bestand, som er indikatoren for 
udviklingen i strukturen i landbrugsbedrifterne, steget i alle medlemsstaterne uden hjælp af en 
støtteordning. En sammenligning mellem strukturerne i de enkelte bedrifter og udviklingen i 
besætningerne viser, at væksten i produktionen har været særlig markant i de lande og regioner, 
som har store landbrugsbedrifter. 
32-
Selv om de eksisterende og tilgængelige statistikker ikke tillader en detaljeret og udtømmende 
vurdering af de miljømæssige problemer, er det klart, at det især er den intensive produktion, 
som er stillet over for miljøproblemer i forbindelse med affaldsbortskaffelse og udledninger fra 
intensive svinebrug. Dette gør det nødvendigt, at medlemsstaterne sikrer, at svinebrugene 
overholder miljøbestemmelserne fuldt ud. 
Disse regioner bliver også mere og mere sårbare over for sygdomsudbrud, som kan forårsage 
kolossale tab. Det der er behov for, er ikke så meget offentlig støtte til etablering af 
produktionskapacitet, det er lige så meget handling for at forhindre yderligere koncentration i 
sektoren og i visse områder endda en reduktion i svinebestanden. 
Sygdomsstatus for Fællesskabets svinebestand er i de seneste år blevet forringet som følge af 
problemer med udryddelse i områder med en høj koncentration af svin. Løsningen af disse 
problemer kræver yderligere og forbedret sygdomskontrol. Vedrørende sidstnævnte bør målene 
som tages i betragtning omfatte: Større opmærksomhed om sygdomme, bedre forberedelse til 
at behandle sygdomme, større beskyttelsesforanstalt-ninger på gårdene, 
beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med flytning af svin og financiering af 
sygdomsudrydelse 
De regioner, hvor små eller mellemstore svinebedrifter er dominerende, viser også en stigning i 
antallet af svin per besætning, og det findes deifor ikke passende at styrke stigningen i den 
regionale produktion gennem EU-støtte. Kun de regioner, der oplever tab af markedsandel som 
et resultat affaldende svineproduktionskapacitet, bør kunne benytte sig af denne støtte. 
I kapitel 4.4. er der fastlagt betingelser og kriterier for ændring af forordningen. Der er 
imidlertid tegn på, at det ikke er muligt helt at udelukke risikoen for en stigning i den regionale 
produktion. Udviklingen af svinebedrifter uden for en støtteordning er ikke omfattet af et 
check-system og er således vanskelig at forudse En registrering af alle regionale kapaciteter og 
omfattende undersøgelser på alle svinefarme synes ikke at være hverken mulig eller forsvarlig. 
Desuden fører de eksisterende forskellige støttemuligheder - som beskrevet i kapitel 4 -til, at 
det er nødvendigt at være meget forsigtig med tildeling af nye støttemuligheder. 
Endelig skal det understreges, at der eksisterer betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, 
for så vidt angår udviklingen i deres svineproduktion på trods af det forhold, at de nuværende 
EU-rammer for støtte indeholder ens regler for alle. Det kan således konkluderes, at virkningen 
af en eventuel støtteforanstaltning til forbedring"af individuelle strukturer er relativt lille 
sammenlignet med virkningen af andre faktorer, såsom graden af organisation og vertikal 
integration, strukturen i forarbejdningsvirksomhederne eller markedsføring. 
I lyset af det foregående og på grund af den skrøbelige balance på markedet for svinekød er der 
fortsat alvorlig tvivl om det tilrådelige i at ændre forordning 950/97 for at løse problemerne i 
denne sektor i visse af Fællesskabets regioner. 
Imidlertid foreslår Kommissionen på linje med Agenda 2000 en revideret juridisk ramme for 
målene i udviklingen af landdistrikter. Dette vil sætte eksisterende invisterings- støttemål i stand 
til at blive integreret med mål for marketing og forædling, miljøbeskyttelse o.s.v.. På denne 
måde vil det blive muligt med mere flexible programmer, der har forskellige mål i de forskellige 
sektorer eller regioner. 
33 -
Rapport om situationen i svinekødssektoren i Den Europæiske 
Union med henblik på eventuelle ændringer af 
strukturstøtteforanstaltningerne 
Bilag 
3V 
Bilag 
Bilag I: 
1. Udviklingen i svinebestandene på EU-niveau 
2. Fravigelse fra 3 5%-foderklausulen i Tyskland (Brandenburg) 
Bilag H: Tabeller 
1 Bruttoproduktion i EU(1000 tons, slagtevægt), 1990-1995 
2 Svinekød: Eksport til tredjelande (tons, produktvægt, 
herunder fedt og affald), 1993-1996 
3 Svinekød: Import fra tredjelande (tons, produktvægt, 
herunder fedt og affald), 1993-1996 
4 Importkvoter for svinekød, W1996-XII/1997 
5 Svinekødsopgørelse i EU-15 (i 10001 slagtevægt), situation og udsigter 
6 Samlet antal svin (i 1000) og i procent af EU, 1990/1996, 
på medlemsstatsniveau* 
7 Samlet antal slagtesvin (i 1000) og i procent af EU, 1990/1996, 
på medlemsstatsniveau* 
8 Samlet antal søer (i 1000) og i procent af EU, 1990/1996, 
på medlemsstatsniveau* 
9 Samlet antal svin (i 1000), 1989-1993/94/95, på regionalt niveau* 
10 Samlet antal slagtesvin (i 1000), 1989-1993/94/95, på regionalt niveau* 
11 Samlet antal søer (i 1000), 1989-1993/94/95, på regionalt niveau* 
12 Strukturen i svinebesætningerne i EU på medlemsstatsniveau, 1987-
1991/93/95* 
13 Strukturen i svinebesætningerne i EU på regionalt niveau, 1989/1993* 
14 Antal KE (svin og kvæg) per landbrugsområde, 1993/94, på regionalt 
niveau* 
*Data fra EUROSTATS databaser uddraget mellem den 15.5 og den 30.6.1997. 
3C 
Bilag I 
1. Udviklingen i antallet af svinebesætninger på EU-niveau 
Samlet antal svinebesætninger 
Udviklingen i svinebesætningerne18 i perioden 1990-1996 viser betydelige forskelle 
mellem medlemsstaterne. Selv om antallet af svin reduceredes betydeligt i Tyskland (-
21,75%) og Italien (-8,45%), var det navnlig Frankrig (med 24,6%), Danmark (med 
19,36%) og Belgien (med 12,43%), der forøgede deres produktion. Den største stigning 
kan ses i Irland (riied 33,3 %), men med et bidrag på 1,41% af den samlede produktion i 
Fællesskabet påvirker denne stigning ikke antallet af besætninger i Fællesskabet 
væsentligt. I Nederlandene er antallet af svin steget en smule med 3,37%. 
Denne udvikling har påvirket produktionen og dermed markedspositionen for de 
vigtigste producenter: Tyskland (24,1 mio. svin), Spanien (18,6 mio. svin), Frankrig 
(15,0 mio. svin), Nederlandene (14,3 mio. svin) og Danmark (11,1 mio. svin). Med 
undtagelse af Tyskland har disse producenter forøget deres andel, af det samlede antal 
svinebesætninger i EU. Den største stigning i produktionsandelen kan ses i Frankrig, som 
forøgede sin andel med 2,54% til 13,50% af antallet af svinebesætninger i EUR-12. 
Frankrig har i kølvandet på denne udvikling overhalet Nederlandene (12,85 %) og er nu 
den tredjestørste producent i Fællesskabet. Spanien (+2,20%) og Danmark (+1,52%) 
styrkede ligeledes deres position i Fællesskabet. 
I modsætning til førnævnte producenter er Tyskland faldet tilbage med 6,37% til 
21,75%. Landet er fortsat den største producent, men den procentvise forskel i forhold 
til Spanien, den næststørste producent, er faldet til 5%. Det store fald i antallet af svin i 
Tyskland påvirkes hovedsagelig af udviklingen i de nye tyske delstater, hvor antallet af 
svinebesætninger er blevet reduceret med 64,04% siden 1990. I de gamle delstater var 
der ligeledes et fald mellem 1990 og 1996, hovedsagelig som følge af udbruddet af 
svinepest i 1993 og 1994. 
Slagtesvin 
Bestanden af slagtesvin19 (over 50 kg levende vægt) viser en stigning på 12,18% til i alt 
41,7 mio. slagtesvin i Det Europæiske Fællesskab (EUR-12). Dette antal er forøget med 
2,46 mio. svin på grund af de nye medlemsstater. Den største stigning i antallet af 
slagtesvin kan tilskrives Irland (+37,06%), Frankrig (+26,01%), Danmark (+21,20%), 
og Spanien (+19,4%). I Tyskland er antallet af slagtesvin blevet reduceret med ca. 22%. 
Avlssvin 
Et blik på tallene for avlssvin20 fortæller os noget om den fremtidige udvikling i 
svineproduktionen. I EUR-12 er antallet af avlssvin steget med 7,42 % fra 1990 og 
18 Jfr. tabel 6 
19 Jfr. tabel 7 
20 Jfr. tabel 8 
26 
nåede 11,7 mio. søer i 1996. Dette antal forøges af de nye medlemsstater Østrig, Finland 
og Sverige med 829.000 søer til i alt 12,6 mio. I henhold til disse tal kan der forventes en 
vis stigning i niveauet for den europæiske svineproduktion. 
Med hensyn til de fem førnævnte store svineproducenter kan den største stigning i 
antallet af søer henføres til Frankrig (+ 23,86%) og Irland (+ 22,55%). Danmark og 
Nederlandene har forøget deres antal af søer med hhv. 17,29% og 1,92%. I Tyskland er 
beholdningen af søer faldet med 20,41%. Igen er denne udvikling hovedsagelig påvirket 
af udviklingen i de nye tyske delstater, hvor vi kan finde en halvering i svinebestanden. 
En sammenligning af procentsatsen af avissøer i de 12 gamle EU-lande afslører den 
største procentvise produktionsstigning for Frankrig, som udvidede bestanden af søer fra 
10,74% af EU's avissøer i 1990 til 12,39% i 1996, efterfulgt af Spanien med en stigning 
på 0,46% til en andel på 17,59% samt Panmark med en stigning på 0,88% til en andel på 
10,41 %. Det kraftige fald i svineproduktionen i de nye tyske delstater påvirkede også 
bestanden af avissøer og resulterede i et fald i produktionsandelen for hele Tyskland med 
- 7,58%. Ikke desto mindre er Tyskland fortsat den største producent af avlssvin i 
Europa med 21,68%, men i lighed med niveauet for bestanden af svin i EU, er afstanden 
ned til den næststørste producent, Spanien, igen indsnævret. 
2. Fravigelse fra 35%-foderklausulen i Tyskland (Brandenburg) 
Kommissionen har tiltrådt en fravigelse fra 35%-foderklausulen i forbindelse med et 
regionalt direktiv for delstaten Brandenburg. Begunstigede, der anmoder om at fa lov til 
at deltage i denne ordning, skal opfylde specifikke betingelser: 
1. Ordningen finder anvendelse på investeringer til nedbringelse af udledninger fra 
gødning og fjernelse af husdyrgødning på de berørte bedrifter. 
2. Investeringen fører ikke til en stigning i bedriftens produktionskapacitet. 
3. Landboeren skal forelægge en plan for anvendelsen af gødning, herunder: 
- identifikation af de omfattede jorder, hvorpå der kan spredes gødning, 
- beskrivelse af foranstaltninger, der er truffet for at overholde bestemmelserne i den 
tyske lov "Dungeverordnung" (der omsætter nitratdirektiv EØF/91/676 til national 
ret) for så vidt angår valg af jorder, beregning af mængden af organisk kunstgødning 
per hektar og spredningstid, 
- maksimal koncentration af bestanden (alle husdyr) per hektar kontraktjord på 1,4 
KE/ha. 
Kommissionen har anmodet om en rapport vedrørende anvendelsen af 
fravigelsesordningen, som skal forelægges efter et år. 
3q-
BILAG II 
Tabeller 
2P 
Tabel 1 
Produktion inden for EU (brutto) (1000 tons slagtevægt) 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
EUR 
U.E.B.L 
Danmark 
Tyskland 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Holland 
Østrig 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Det Forenede Kon 13338 (1) 
747 
1.208 
3.142 
147 
1.772 
1.817 
160 
1.211 
1.904 
278 
953 14289 (2) 
893 
1.272 
3.786 
153 
1.869 
1.860 
169 
1.224 
1.806 
263 
995 14343 (2) 
934 
1.383 
3.467 
153 
1.902 
1.950 
189 
1.228 
1.865 
265 
.007 15175 (2) 
976 
1.524 
3.574 
147 
2.065 
2.134 
201 
1.265 
1.972 
476 
304 
1.014 15233 (2) 
992 
1.539 
3.462 
142 
2.197 
2.117 
207 
1.295 
1.927 
473 
301 
171 
308 
1.054 16043 (3) 
1.029 
1.517 
3.427 
142 
2.172 
2.140 
207 
1.276 
1.885 
473 
284 
168 
311 
1.013 
-1 
-2 
-3 Eur 12 minus tidl. DDR 
"Eur 12 med nye "Lander" 
Eur 15 
3? 
Tabel 2 
Svinekød: Eksport til tredjelande 
(produktvægt, herunder fedt og indmad, i 1000 kg) 
1993 
1994 
1995 
1996 UeBL 
36.604 
42.938 
44.888 
68.836 Dk 
401.058 
498.814 
398.092 
396.484 Deu 
73.938 
102.343 
57.694 
37.365 EU 
4.063 
4.581 
5.620 
6.077 Esp 
40.335 
51.256 
51.650 
62.539 Fra 
56.764 
113.608 
104.806 
121.510 Irl 
10.387 
16.539 
12.149 
15.753 Ita 
11.285 
17.723 
15.084 
18.447 NI 
82.735 
99.337 
103.116 
119.074 Ôst 
20.138 
22.092 Port 
7.192 
8.187 
11.002 
10.580 SF 
7.589 
12.842 Sve 
12.257 
13.904 U.K 
7.239 
18.375 
28.325 
35.006 Eur 
731.604 
973.705 
872.410 
940.509 
Tabel 3 
Svinekød: Import fra tredjelande 
(produktvægt, herunder fedt og indmad, i 1000 kg) 
1993 
1994 
1995 
1996 UeBL 
2.124 
2.223 
2.243 
1.005 Dk 
1.285 
2.229 
242 
608 Deu 
16.531 
13.955 
12.386 
13.540 Eli 
1.689 
1.162 
570 
1.058 Esp 
1.274 
4.451 
2.032 
6.028 Fra 
2.810 
5.791 
3.476 
6.407 Irl 
9 
81 
42 
155 Ita 
11.580 
10.194 
10.838 
18.162 NI 
12.316 
6.822 
6.218 
7.832 Ôst 
1.606 
2.488 Port 
42 
5 
278 
219 SF 
2 
1 Sve 
1.651 
1.654 U.K. 
4.917 
5.002 
4.536 
3.809 Eur 
54.576 
51.918 
46.120 
62.966 
</ o 
Tabel 4 
Importkvoter for svinekød 
1. Associeringsaftale med CEEC-landene 
(Periode: 1.1.1997-31.12.1997) 
Mængder % af reduktion 
'tons af toldsats 
Ungarn 41.768 0,8 
Polen 26.050 0,8 
Tjekkiet 4.980 0,8 
Slovakiet 2.340 0,8 
Bulgarien 230 0,8 
Rumænien 17.533 0,8 
Litauen * 1.050 0,8 
Letland * 1.260 0,8 
Estland * 1.575 0,8 
Slovenien 150 0,8 , 
•(Periode: 1.7.1996 - 30.12.1997) 
2. AVS-lande 
(Periode: 1.1.1997 - 31.12.1997) 
Mængder % af reduktion 
i tons af toldsats 
1 250 1 0,5 
3. Inden for rammerne af WTO 
Mængder 
i tons Told og afgifter 
WTO - 1 7.000 Fritagelse 
(Periode: 1.1.1997-
31121997) 
WTO - 2 18.920 Endeligt beløb 
(Periode: 1.7.1996 - fastsat pr. produkt 
30.6.1997) 
I I 
^/ 
Tabel 5 
Svinekødsopgørelsen i EU-15 Ci '000 t slagtevægt), situation og udsigter 
Svinekfld 
Produktion 
Forbrug 
Import 
Eksport 
% forbrug 
(kg) 1995 
15953 
15137 
22 
808 
40.67 1996 
16325 
15527 
42 
870 
41.67 1997 
16570 
15770 
50 
850 
42.20 1998 
16684 
15908 
65 
841 
42.44 1999 
16775 
16034 
80 
821 
42.68 2000 
16871 
16165 
95 
801 
42.88 2001 
16998 
16317 
110 
792 
43.17 2002 
17136 
16455 
110 
792 
43.41 2003 
17276 
16594 
110 
792 
43.66 2004 
17417 
16735 
110 
792 
43.90 2005 
17539 
16857 
no 
792 
44.15 
Note: Produktion er nettoproduktion, dvs. bruttoproduktion i EU plus nettoomsætning af levende dyr. Som følge 
heraf vedrører importen og eksporten kun handel med kød. Affald er ikke medtaget 
4a, Tal der henviser til ovenstående tabel 
to TABEli6|Âritat;::s;v^^ 
Antal svin i alt (i 1000) 
be 
dk 
de 
dw 
9r 
lu 
ni 
pt 
uk 
at e12 
e15 MS 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
Tyskland (Vt)* 
Tyskland (0)*« 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Holland 1996 
7.225 
11.079 
24.117 
20.958 
3.159 
904 
18.572 
14.968 
1.665 
8.090 
77 
14.253 
Portugal! 2.344 
Foren. Konger. 7.600 
EUR12 110.894 •/-% 
•5.07% 
+1,92% 
-7,51% 
-5.17% 
-20,51% 
-20.91% 
+2,11% 
+4,73% 
+11,99% 
-3,09% 
•7,48% 
+1,87% 
-12,08% 
-3,41% 
-0,88% 1993 
6.876 
10.870 
26.075 
22.101 
3974 
1.143 
18.188 
14.291 
1.487 
8.348 
72 
13.991 
2.666 
7.868 
111.875 •/-% 
+7,01% 
+17,11% 
-15,39% 
+0,30% 
-54,76% 
+0,00% 
+14,04% 
+18,97% 
+19,02% 
-5,53% 
+2,02% 
+1,47% 
+0,08% 
+6,61% 
+2,06% 1990 
6426 
9282 
30819 
22035 
8784 
1143 
15949 
12013 
1249 
8837 
70 
13788 
2664 
7380 
109.620 +7-1990/96% 
Østrig! 3.663 
Finland ; 1.413 
Sverige 2.323 
EUR15I 118.293 -4,11% 
+8,76% 
+2,02% 
-0,82% 3.820 
1300 
2277 
119.272 +3,58% 
+0,74% 
+0,57% 
+10,36% 3688 
1290 
2264 
108.078 +12,43% 
+19,36% 
-21,75% 
-4,89% 
-64,04% 
-20,91% 
+16,45% 
+24,60% 
+33,30% 
-8,45% 
•9,66% 
+3,37% 
-12,01% 
+2,98% 
+1,16% 
-0,68% 
+9,56% 
+2,61% 
+9,45% Antal svin i alt i procent af EU 
1996(UE-15) 
6,11% 
9,37% 
20,39% 
17,72% 
2,67% 
0,76% 
15,70% 
12,65% 
1,41% 
6,84% 
0,07% 
12,05% 
1,98% 
6,42% 
3,30% 
1,27% 
2,09% 
100,00% 1996(UE-12) 
6,52% 
9,99% 
21,75% 
18,90% 
2,85% 
0,82% 
16,75% 
13,50% 
1,50% 
7,30% 
0,07% 
12,85% 
2,11% 
6,85% 
100,00% 1993 
6,15% 
9,72% 
23,31% 
19,75% 
3,55% 
1,02% 
16,26% 
12,77% 
1,33% 
7,46% 
0,06% 
12,51% 
2,38% 
7,03% 
100,00% t 1990 
5,86% 
8,47% 
28,11% 
20,10% 
8,01% 
1,04% 
14,55% 
10,96% 
1,14% 
8,06% 
0,06% 
12,58% 
2,43% 
6,73% 
100,00% •/-•90/96 (UE-12) 
•0,65% 
•1,52% 
-6,37% 
-1,20% 
-5,16% 
-0,23% 
+2,20% 
+2,54% 
+0,36% 
-0,77% 
+0,01% 
+0,27% 
-0,32% 
+0,12% MS 
Belgien! 
Danmark 
Tysklandj 
Tyskland (Vt)'l 
Tyskland (0)* 
Grækenland! 
Spanlen| 
Frankrig! 
Irlandl 
Italien! 
Luxembourg 
Holland! 
Portugalj 
Foren. Konger.) 
EUR12I 
Østrig 
Finland 
Sverige 
EUR15 
(December oversigt) 
Kilde: Stat. Jahrbuch Uber Ernahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaflsverlag MOnster-Hiltrup, forskellige udgaver. For 1996: foreløbig, kilde: BML, Stat. Monatsbertcht 1/97 
• Beregnet: Tyskland (Øst) = Tyskland - Tyskland (Vest) 
EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (tallene i kursiv er tilvejebragt af medlemsstaterne myndigheder) 
TABEL 7: Antal slagtesvin i alt > 50 kg medlemsstatsplan 
Antal slagtesvin i alt > 50 kg (i 1000) 
be 
dk 
de 
dw 
lu 
ni 
pt 
uk 
e12 
at 
e15 MS 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 1996 
2.695 
3.013 
9.148 
Tyskland (Vt)* [ 8.071 
Tyskland (0)* 1.076 
Grækenland 
Spanien 
Frankrig 288 
7.563 
5.689 
Irland! 525 
Italien 4.350 
Luxembourg! 26 
Holland i 4.965 
Portugal; 698 
Foren. Konger. 2.701 
EUR12 41.662 •/-% 
+5,24% 
+1,31% 
-5.59% 
-2,90% 
-21,92% 
-14,79% 
+3.78% 
+3,30% 
+15,68% 
-2,43% 
+15,03% 
+7,35% 
-15,50% 
+2,27% 
+0,67% 1993 
Østrig 1.262 
Finland 499 
Sverige 699 
EUR15 44.122 -6,86% 2.561 
2.974 
9.690 
8.312 
1378 
338 
7.287 
5.508 
454 
4.459 
23 
4.625 
826 
2.641 
41.385 •/-% 
+14,05% 
+19,63% 
-17,36% 
+0.78% 
-60,38% 
+7,30% 
+17,78% 
+21,99% 
+18,48% 
-7,47% 
+0,40% 
-0.62% 
-1,55% 
+8,91% 
+11,44% 1990 
2245 
2486 
11726 
8248 
3478 
315 
6187 
4515 
383 
4818,4 
23 
4654 
839 
2425 
37.138 +/-1990/96% 
1.355 +20,03% 
+21,20% 
-21,99% 
-2,15% 
-69,06% 
-8.57% 
+22,24% 
+26,01% 
+37,06% 
-9,72% 
+15.49% 
+6,68% 
-16,81% 
+11.38% 
+12,18% Antal slagtesvin i alt > 50 kg i % af EU 
1996ÇUE-15) 
6,11% 
6,83% 
20,73% 
18,29% 
2,44% 
0,65% 
17,14% 
12,89% 
1,19% 
9,86% 
0,06% 
11,25% 
1,58% 
6,12% 
3,03% 
1,20% 
1,68% 
100,00% 1996(UE-12) 
6,47% 
7,23% 
21,96% 
19,37% 
2,58% 
0,69% 
18,15% 
13,66% 
1,26% 
10,44% 
0,06% 
11,92% 
1,68% 
6,48% 
100,00% 1993 
6,19% 
7,19% 
23.41% 
20,08% 
3,33% 
0,82% 
17,61% 
13,31% 
1,10% 
10,77% 
0,06% 
11,18% 
2,00% 
6,38% 
100,00% 1990 
6,05% 
6,69% 
31,57% 
22,21% 
9,37% 
0,85% 
16,66% 
12,16% 
1,03% 
12,97% 
0,06% 
12,53% 
2,26% 
6,53% 
100,00% +/-W96(UE-12) MS 
•0,42% Belgien) 
+0,54% Danmark 
-9,62% Tyskland| 
-2,84% I Tyskland (Vt)* l 
-6,78% Tyskland (0)"\ 
-0,16% Grækenland 
+1,49% Spanien 
•1,50% Frankrig 
•0,23% 
-2,53% Irland 
Italien 
+0,00% Luxembourg! 
-0,61% Holland 
-0,58% Portugal| 
-0,05% I Foren. Konger, j 
EUR12I 
Østrig! 
Finland 
Sverigel 
EUR15I 
(December oversigt) , 
* Kilde: Stat. Jahrbuch uber Emahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, forskellige udgaver. For 1996: foreløbig, kilde: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 
*• Beregnet: Tyskland (Øst) = Tyskland - Tyskland (Vest) ; _ __ 
EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (tallene i kursiv er tilvejebragt af medlemsstaterne myndigheder) 
*; TABEII8: Antal søer i alt (i 1000) på medlemsstatsplan 
Antal søer i alt (in 1000) 
be 
dk 
de 
gr 
lu 
ni 
pt 
uk 
e12 
se 
e15 MS 
Belgien 
Danmark 
Tyskland 
dw ! Tyskland (Vt)* 
Tyskland (0)* 1996 
Grækenland i 
Spanien 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Holland 
Portugal 
Foren. Konger. 
EUR12 
Østrig! 
Finland! 
Sverige! 
EUR15I 748 
1.221 
2.543 
2.141 
402 
135 
2.063 
1.453 
182 
685 
9 
1.483 
330 
875 
11.727 
385 
181 
262 
12.556 +/-% 
+0,84% 
+5,08% 
-9,45% 
-6,95% 
-20,71% 
-17,18% 
-2,18% 
+6,00% 
+8,16% 
-2.55% 
-6,53% 
+0,54% 
-9,84% 
-2,02% 
-2,03% 1993 
+1,05% 
-3,86% 742 
1.162 
2.808 
2.301 
507 
163 
2.109 
1.371 
169 
703 
10 
1.475 
366 
893 
11.970 +/-% 
+1,42% 
+11,62% 
-12,10% 
-3,80% 
-36,86% 
+1,88% 
+12,75% 
+16,85% 
+13,31% 
-3,17% 
-0,50% 
+1,37% 
+3,39% 
+4,32% 
+9,65% 1990 
731 
1041 
3195 
2392 
803 
160 
1870 
1173 
149 
725,9 
10 
1455 
354 
856 
10.917 +/-1990/96% 
381 
273 +7,08% 
+9,17% 356 
250 +2,27% 
+17,29% 
-20,41% 
-10,49% 
-49,94% 
-15,63% 
•10,29% 
+23,86% 
+22,55% 
-5,63% 
-7,00% 
+1,92% 
-6,78% 
+2,22% 
+7,42% 
+8,21% 
+4,96% Antal søer i alt i procent af EU 
1996(UE-15) 
5,96% 
9,72% 
20,25% 
17,05% 
3,20% 
1,08% 
16,43% 
11,57% 
1,45% 
5,46% 
0,07% 
11,81% 
2,63% 
6,97% 
3,28% 
1,55% 
2,23% 
100,00% 1996(UE-12) 
6,38% 
10,41% 
21,68% 
18,26% 
3,43% 
1,15% 
17,59% 
12,39% 
1,55% 
5,84% 
0,08% 
12,65% 
2,81% 
7,46% 1993 
6,20% 
9,71% 
23,46% 
19,22% 
4,24% 
1,36% 
17,62% 
11,45% 
1,41% 
5,87% 
0,08% 
12,32% 
3,06% 
7,46% 
100,00% 1990 
6,70% 
9,54% 
29,27% 
21,91% 
7,36% 
1,47% 
17,13% 
10,74% 
1,36% 
6,65% 
0,09% 
13,33% 
3,24% 
7,84% 
100,00% •/-•90/96,(UE-12) MS 
-0,32%J Belgien| 
+0,88% Danmark 
-7,58% Tyskland} 
-3,65% Tyskland (Vt)'| 
-3,93% Tyskland (0)* 
-0,31% 
•0,46% Grækenland 
Spanien 
•1,64% Frankrig 
+0,19% 
-0,81% 
-0,01% Mand 
Italien 
Luxembourg! 
-0,68% Hofland 
-0,43% 
-0,38%l Portugal 
Foren. Konger. 
EUR12 
Østrigj 
Finland 
Sverige! 
EUR15 EUR15I 
(December oversigt) 
• Kilde: Stat. Jahrbuch aber Emahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltrup, forskellige udgaver. For 1996: foreløbig, kilde: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 
EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (tallene i kursiv er tilvejebragt af medlemsstaterne myndigheder) 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
fy TABEt0:AntalsvinLalt(i'1OO0}' \ '<&&?!. 
eur 
t* 
be1 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
«r-ir. 
gn 
gr2 
gr3 
gr4 
es::$ 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
fr 
fr1 Regioner 
EUR 12 
BELGIQUE-BEt-GIE ^ ^ ; 
REG.BRUXELLES-CAP./BRUSSE 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
w-
DEUTSCHlANDfle«amt 
DEUTSCHUWO*r 
CÆtmCHLANøneu" 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLADA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIA AIGAIOU, KRITI 
ESPANA 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
ICANARIAS 
FRANCE 
(ILE DE FRANCE 1995 
>7vm 
0 
6.885 
268 
wm nm 
t<wt 
' i.m 
2.176 
3.437 
2 
702 
3 
3 
877 
527 
6.752 
5.633 
397 
25 
563 
712 
1.269 
660 
917 
18.125 
14.523 1994 
'...f.*&*. 
0 
6.707 
277 
10.864 
* 24,698 
31W' 
fcrør 
2.251 
3.722 
2 
762 
3 
3 
917 
609 
6.901 
5.762 
435 
27 
614 
712 
1.309 
671 
951 
10.269 
14.593 1993 
112.894 
€,876 
0 
6.590 
286 
10,870 
26.075 
""'MMf 
$,974; 
2.298 
3.807 
2 
969 
3 
4 
980 
791 
7.215 
5.916 
466 
32 
682 
817 
1.378 
715 
, 1.144 
434 
583 
24 
102 
n.m 
687 
621 
45 
22 
3.277 
51 
336 
87 
2.803 
57 
4.668 
2.816 
735 
1.118 
6.269 
5.237 
956 
76 
3.230 
2.086 
1.144 
0 
46 
13.684 
12 1992 
109.830 
"";1M03 
0 
6.625 
278 
> ifc345 
26.514 
••'sBMiis 
4.400 
2.240 
3.834 
2 
1.038 
3 
4 
1.000 
970 
7.216 
5.903 
486 
31 
754 
882 
1.397 
756 
< 1.099 
414 
567 
24 
94 
18.260 
1.028 
961 
45 
23 
2.758 
52 
3^^ 
100 
2.261 
58 
4.977 
2.941 
932 
1.105 
6.033 
5.083 
873 
77 
3.365 
1.972 
1.393 
0 
41 
12.903 
14 1991 
106.233 
".""l#S* 
0 
6.264 
269 
9,7*7 
26.063 
...*W*i 
4,*7*i 
2.167 
3.693 
27 
1.086 
3 
5 
985 
1.153 
6.920 
5.675 
488 
34 
789 
932 
1.388 
719 
974 
363 
493 
24 
93 
17.110 
1.029 
955 
47 
27 
2.854 
57 
370 
110 
2.317 
69 
4.461 
2.810 
677 
974 
5.546 
4.643 
794 
108 
3.113 
1.781 
1.332 
0 
38 
12.384 
17 1990 
110.000 
&4£6 
0 
6.148 
278 
fl.497 
sail*1 
•"'awn*' 
6,760 
2.224 
3.716 
27 
2.049 
4 
5 
1.028 
1.971 
7.127 
5.938 
510 
36 
1.494 
1.956 
1.445 
1.291 
1,143 
419 
590 
26 
108 
16.002 
1.076 
980 
66 
30 
2.394 
56 
334 
93 
1.911 
70 
4.355 
2.547 
899 
909 
5.380 
4.465 
815 
100 
2.674 
1.689 
985 
0 
53 
12.239 
18 1989 < 
102.156 
".'.".'."!M4& 
0 
6.151 
289 
9.190 
2M**; 
2.227 
3.706 
3 
4 
5 
1.033 
7.172 
5.996 
533 
35 
1.451 
1,160 
433 
583 
28 
117 
10.911 
1.386 
1.273 
60 
53 
2.443 
61 
348 
112 
1.923 
78 
4.562 
2.585 
1.015 
962 
5.641 
4.721 
824 
97 
2.740 
1.671 
1.069 
0 
61 
12.366 
18 •/-1989-90/94% 
+7,87% 
;~::mm 
+0,00% 
+9,04% 
-4,12% 
v"# +iWffi% 
\.i*\.<*i4J$i 
' '^JW' *i£3ti¥wm. 
+1,05% 
+0,45% 
-33,33% 
•62,83% 
-31,58% 
-34,69% 
-11,27% 
•69,09% 
-3,78% 
-3,89% 
-18,38% 
-24,58% 
-58,92% 
-63,60% 
-9,79% 
-48,01% 
< • '-*\..Ji*.jm. 
•8,03% 
+18,01% 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
É9É 
WÊÈ 
itl 
»11 
it12 
it 13 
it2 
it3 
it31 
it32 
»33 
»4 
itS 
»51 
»52 
»53 
»6 
«7 
»71 
»72 
»8 
»9 
»91 
»92 
»93 
»a 
»b 
lu 
ni 
nM 
nl2 
n!3 
nl4 
1* 
pt1 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
pt2 
pt3 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 Regioner 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
ifVBé^mM^&MM^WåMW/M 
mmÊÊÈÊÊÈÊÊÊÊÉÊÊÊÈÊÈ 
NORD OVEST 
PIEMONTE -
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIUL1-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (I) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MOUSE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
LUXEMBOURG (GRAND«OUCHE) 
NEDERLAND 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
PORTUGAL 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 
UNITED KINGDOM 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 1995 
mmam liëS 
88 
14.397 
564 
4.845 
778 
8.211 
2.402 
7.351 
179 
1.875 
548 
1.507 
681 1994 
646 
9.862 
749 
mmm iiiÉÉ 
750 
749 
0 
1 
3.059 
774 
26 
560 
189 
1.675 
709 
234 
269 
207 
175 
158 
109 
49 
156 
224 
31 
80 
113 
92 
252 
76 
14.565 
565 
4.909 
809 
8.282 
2.416 
2.359 
196 
536 
1.156 
396 
75 
40 
17 
7.879 
181 
1.79S 
653 
1.422 
802 1993 
1527 
601 
306 
9.148 
1.252 
679 
160 
IIMÉ 
WÊÊ&. 
768 
766 
1 
1 
2.992 
862 
24 
636 
202 
1.797 
829 
269 
321 
238 
160 
184 
127 
57 
162 
240 
33 
77 
130 
98 
257 
72 
14.964 
585 
5.128 
879 
8.373 
2.664 
2.606 
227 
581 
1.279 
445 
74 
40 
18 
7.869 
210 
1.945 
623 
1.534 
> 736 1992 
1.416 
624 
305 
8.391 
1.290 
700 
165 
tii&Sii 
liiM* 
752 
750 
0 
2 
2.909 
851 
26 
619 
206 
1.782 
827 
280 
306 
241 
179 
189 
130 
59 
167 
231 
35 
78 
118 
99 
258 
66 
14.161 
558 
4.888 
825 
7.890 
2.546 
2.488 
227 
618 
1.178 
391 
74 
40 
18 
7.704 
190 
1.769 
614 
1.449 
755 1991 
1.365 
613 
294 
7.983 
1.261 
686 
165 
ItlIÉS 
741 
738 
1 
3 
2.876 
860 
35 
643 
183 
1.970 
944 
363 
341 
240 
177 
161 
95 
65 
170 
284 
38 
98 
147 
107 
260 
64 
13.217 
558 
4.570 
791 
7.298 
2.654 
2.494 
211 
597 
1.202 
398 
86 
40 
20 
7.519 
183 
1.651 
607 
1.39C 
852 1990 
1.329 
639 
302 
7.775 
1.298 
697 
183 
ilMi 
!!!$$& 
745 
741 
1 
3 
2.917 
888 
39 
676 
173 
2.088 
997 
396 
354 
247 
189 
157 
95 
62 
187 
290 
44 
97 
149 
114 
265 
70 
13.915 
559 
4.818 
826 
7.712 
2.650 
2.585 
220 
618 
1.295 
361 
91 
42 
23 
7.379 
181 
1.71C 
607 
1.27C 
815 1989 
1.341 
646 
321 
7.738 
1.389 
702 
210 
iiilSas 
liill 755 
751 
1 
4 
2.970 
884 
38 
673 
173 
2.241 
1.089 
426 
388 
275 
199 
167 
,97 
70 
216 
335 
48 
126 
160 
120 
280 
71 
13.729 
549 
4.819 
826 
7.535 
2.583 
2.516 
221 
548 
1.243 
403 
101 
39 
28 
7,383 
171 
1.588 
57e 
1.208 
79C +/-1989-90/94% 
+0,02% 
+27,44% 
+6,67% 
llllilisoifto« 
^^MÉÏÉ 
-0,68% 
-0,25% 
-57,14% 
-80,00% 
+3,01% 
-12,46% 
-32,81% 
-16,88% 
+9,27% 
-25,26% 
-34,87% 
-45,24% 
-30,73% 
-24,62% 
-11,99% 
-5,44% 
+12,24% 
-29,91% 
-27,66% 
-33,15% 
-35,89% 
-36,48% 
-29,76% 
-23,16% 
-10,04% 
+8,09% 
+6,09% 
+2,99% 
+1,88% 
-2,13% 
+9,91% 
-6,47% 
-6,24% 
-11,31% 
-2,19% 
-7,00% 
-1,74% 
-25,74% 
+2,56% 
-39,29% 
+6,72% 
+5,85% 
+13,29% 
+13,37% 
+17,72% 
+1,13% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
w® at1 
at11 
at 12 
at 13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
mm: 
fin 
fi13 
fi14 
fi15 
mm 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 
* Kild 
"19< 
*"Ta Regioner 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
EUR 15 
w^s^^ss^^nsw^ssM OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SOOMl/FINLAND >'; ., .,'• 
UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND 
ITA-SUOMI 
VÅLI-SUOMI 
POHJOIS-SUOMI 
SVEWGE*** -, 
STOCKHOLM 
OSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED OARNA 
SYDSVERIGE 
VASTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
OVRE NORRLAND 
e for 1994/95: Stat. Jahrbuch Ober E 
34/95 er beregnet: Tyskland(ny) = Ty 
llene for Sverige er beregnet af GDV 1995 
786 
365 
238 
89 
548 
534 
115.959 
MM 
1.218 
' 126 
1.091 
1 
1.221 
198 
1.023 
1.270 
1.180 
27 
44 
19 
1.394 
844 
93 
413 
44 
*æw 
rnahrung, L 
skland(hele 
/FII.1 (idet 1994 
978 
515 
285 
96 
579 
569 
117.548 
MM 
1.240 
126 
1.113 
1 
1.212 
195 
1.017 
1.277 
1.181 
29 
48 
19 
1487 
774 
108 
363 
42 
•• 2.329 
29 
372 
225 
857 
708 
80 
19 
39 
andwirtsch 
) - Tysklan< 
den svensk 1993 
880 
403 
309 
94 
537 
597 
111$$$ 
1.297 
134 
1.161 
1 
1.226 
, 203 
1.022 
1.297 
1.188 
33 
57 
20 
1.300 
771 
90 
390 
48 
2,277 
29 
339 
225 
855 
697 
71 
17 
43 
aft und FOR 
i (gammel) 
e statistik ik 1992 
886 
444 
395 
109 
498 
597 
MM$ 
1.283 
132 
1.150 
2 
1.179 
200 
979 
1.257 
1.149 
33 
56 
20 
1.309 
791 
95 
378 
45 
. 3U78 
24 
326 
231 
891 
678 
70 
17 
41 
>ten, Landw 
keerjuster 1991 
839 
429 
364 
92 
506 
601 
mm 
1.271 
134 
1.135 
1 
1.145 
190 
955 
1.222 
1.116 
32 
55 
19 
*as7 
838 
103 
369 
46 
SWOT 
18 
302 
224 
887 
642 
70 
17 
41 
rirtschaftsvi 
et i forhold 1990 
880 
410 
339 
106 
461 
595 
$^*S$$ 
1293 
140 
1.151 
2 
1.161 
200 
961 
1.233 
1.124 
33 
58 
19 
1.290 
790 
103 
350 
47 
'.'..'£38* 
19 
318 
231 
907 
666 
68 
16 
39 
srlag MOns 
til EUROS 1989 
869 
689 
334 
124 
431 
602 
HM* 
1348 
142 
1.204 
2 
1.174 
202 
973 
1.251 
1.132 
35 
63 
21 
1.348 
833 
104 
367 
43 
r/'.'.)UW4 
23 
302 
233 
911 
673 
64 
16 
41 
ter-Hiltrup 
TAT definit +/-1989-90/94% 
+12,54% 
-25,25% 
-14,67% 
-22,58% 
+34,34% 
-5,48% 
HHil^ll&H 
-7,99% 
-11,19% 
-7,55% 
-48,29% 
+3,22% 
-3,28% 
•4,57% 
+2,09% 
+4,32% 
-16,78% 
-23,91% 
-8,79% 
•4,49% 
-7,06% 
+3,16% 
-1,03% 
-2,78% 
^•-••-••••-yffigft 
+25,50% 
+23,06% 
-3,21% 
-5,85% 
+5,14% 
+23,31% 
+16,76% 
-5,48% 
onerne) 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
TABEMOi Antal sftgtesvin % M> m kg (f 1000) 
eur i 
SSffii 
be1 i 
be2 1 
be3 I 
4k I 
d* I 
I 
\ 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
$t 
gn 
gr2 
gr3 
gr4 
$I|I 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
am. 
fr1 Regioner 
EUR 12 
mmmmmmfc..,'.,-. * < \ ^EG.BRUXELLES-CAPiBRUSSE -
AAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
3ANMARK -
E>EUTSCttLANb^e^arnt - > 
DEUfSiSrONDJK*''''' '"• 
CÆUTSCHLANDffiH^ » • 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLADA ''..'....'.".•.•'.'."..".. 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIA AIGAIOU, KRITI 
eSPANA ' < , 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
CANARIAS 
FRANCE 
ILE DE FRANCE 1995 
£744 
2.646 
98 
*m JM44 
vm 
r K\åk 
614 
1.246 
1 
226 
0 
1 
357 
182 
2.837 
2.327 
149 
10 
184 
283 
508 
219 
28? 1994 
'-::,%m. -
2.593 
103 
3.046 
9.498 
:/'*m-i«? 
624 
1.336 
1 
252 
0 
1 
364 
215 
2.933 
2.358 
165 
11 
210 
277 
518 
233 
282 
5.380 
I 1993 
40.957 
. .,2**1. 
0 
2.458 
103 
2374 
9.690 
" *ii2 
tin 631 
1.321 
1 
324 
1 
1 
386 
267 
2.928 
2.334 
175 
12 
241 
313 
523 
234 
. 338 
131 
178 
4 
24 
7.295 
247 
208 
31 
8 
1.366 
10 
114 
24 
1.219 
17 
1.967 
963 
242 
762 
2.305 
1.924 
370 
11 
1.385 
987 
398 
0 
9 
5.128 
8 1992 
39.734 
2,807 
0 
2.409 
98 
2.845 
9.821 
$361 
* 1.S20 
629 
1.363 
1 
349 
1 
1 
388 
324 
2.869 
2.323 
177 
12 
258 
329 
538 
259 
323 
117 
181 
3 
21 
7,244 
448 
409 
30 
9 
1.107 
11 
93 
25 
977 
19 
1.983 
1.101 
362 
521 
2.169 
1.840 
319 
10 
1.509 
896 
614 
0 
9 
4.869 
6 1991 
38.361 
&S17 . 
0 
2.229 
89 
2,ei8 
9.534 
r*w MM 
600 
1.284 
19 
369 
1 
2 
383 
384 
2.667 
2.186 
182 
13 
289 
377 
515 
262 
284 
112 
142 
4 
24 
6.593 
419 
376 
31 
12 
1.015 
15 
121 
31 
849 
25 
1.847 
1.122 
241 
485 
2.017 
1.683 
307 
27 
1.262 
842 
420 
0 
8 
4.642 
7 1990 
39.782 
2448 
0 
2.140 
106 
2426 
11.728 
*46* 
&462 
635 
1.324 
19 
801 
1 
2 
397 
776 
2.806 
2.332 
189 
13 
575 
783 
548 
527 
315 
120 
173 
5 
17 
6.200 
. 411 
354 
43 
15 
857 
16 
89 
21 
731 
27 
1.701 
882 
315 
504 
2.043 
1.754 
270 
19 
1.149 
801 
349 
0 
13 
4.654 
8 1989 i 
36.315 
2,28* 
0 
2.192 
93 
2*322 
' M6* 
r..«M$$L 
621 
1.273 
2 
1 
2 
395 
2.801 
2.305 
204 
14 
549 
354 
154 
172 
4 
24 
6.330 
600 
538 
32 
30 
767 
16 
106 
28 
617 
25 
1.710 
831 
326 
553 
2.095 
1.773 
311 
11 
1.118 
766 
352 
0 
15 
4.681 
I 7 •/-1989-90/94% 
+17*7% 
•0,00% 
+18,30% 
+10,10% 
+31,16% 
*10,32% 
. r f1*7*% 
ii&m 
+0,60% 
+4,97% 
-43,75% 
-68,49% 
-69,23% 
-37,50% 
-7,82% 
-72,34% 
+4,72% 
+2,28% 
-19,28% 
-19,26% 
-63,49% 
-64,65% 
-5,59% 
-55,80% 
wnmmii-i 
ll^i^ii'ililiisi 
+14,92% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
^9 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
fe 
ft 
»1 
»11 
»12 
»13 
»2 
»3 
»31 
»32 
»33 
»4 
»5 
»51 
»52 
»53 
»6 
«7 
»71 
»72 
»8 
»9 
»91 
»92 
»93 
»a 
(tb 
lu 
ni 
nl1 
nl2 
nl3 
nl4 
ptm 
pu 
ptn 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
Pt2 
pt3 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 Regioner 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 
ITALIA 
NORD OVEST 
PIEMONTE „ 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTOADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (1) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MOUSE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) 
NEDERLAND 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
PORTUGAL 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 
UNITED KINGDOM 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA 
SOUTH EAST (UK) 1995 
486 
4.340 
21 
4.010 
146 
1.400 
243 
2.221 
2.586 
73 
691 
188 
522 
204 1994 
220 
3.541 
342 
489 
4*16 
415 
414 
0 
1 
1.647 
412 
18 
305 
89 
908 
397 
128 
154 
115 
138 
102 
64 
37 
94 
136 
15 
51 
70 
34 
34 
23 
4.096 
146 
1.436 
244 
2.271 
746 
727 
62 
150 
369 
122 
24 
13 
5 
2.665 
64 
590 
220 
482 
262 1993 
564 
204 
133 
3.282 
540 
319 
79 
454 
4.469 
404 
402 
1 
1 
1.567 
453 
14 
353 
86 
976 
499 
150 
213 
137 
114 
112 
72 
41 
105 
152 
15 
57 
80 
35 
43 
23 
4.189 
151 
1.484 
269 
2.284 
824 
805 
74 
176 
391 
142 
22 
13 
6 
2 642 
70 
759 1992 
525 
206 
131 
3.041 
547 
332 
81 
424 
4.410 
403 
401 
0 
1 
1.518 
483 
17 
362 
104 
947 
470 
144 
186 
140 
133 
125 
82 
43 
116 
132 
16 
56 
59 
35 
49 
20 
4.001 
146 
1.438 
247 
2.170 
795 
776 
75 
172 
395 
113 
21 
13 
6 
2.594 
59 
584 
200| 230 
474 530 
202 r 211 1991 
500 
184 
124 
2.903 
533 
315 
76 
411 
4,877 
387 
385 
1 
2 
1.488 
491 
26 
375 
90 
1.053 
552 
177 
231 
144 
109 
113 
66 
47 
135 
167 
15 
74 
78 
36 
46 
20 
3.986 
141 
1.395 
249 
2.201 
805 
782 
83 
152 
415 
112 
20 
14 
9 
2.558 
56 
517 
226 
512 
258 1990 
482 
192 
133 
2.869 
553 
328 
90 
383 
4.818 
369 
366 
1 
2 
1.544 
520 
28 
409 
83 
1.135 
601 
221 
239 
141 
121 
120 
69 
52 
147 
173 
23 
78 
73 
48 
42 
23 
3.883 
138 
1.373 
238 
2.134 
825 
801 
100 
170 
417 
88 
26 
14 
10 
:1>5:2.425 
54 
545 
215 
409 
248 1989 
521 
202 
139 
2.772 
595 
327 
118 
326 +/-1989-90/94% 
+9,12% 
+27,76% 
+4,55% 
..... "^^ 
4.8081 .10.26% 
351 
348 
1 
3 
1.542 
502 
24 
394 
84 
1.126 
566 
198 
225 
143 
138 
128 
76 
51 
158 
210 
26 
86 
98 
43 
44 
22 
3.867 
140 
1.372 
242 
2.103 
784 
754 
66 
145 
410 
106 
27 
16 
14 
Wiïam 
56 
496 
183 
400 
224 +18,20% 
+19,06% 
-66,67% 
-76,92% 
+6,76% 
-17,95% 
-26,67% 
-22,60% 
+6,45% 
-19,43% 
-29,80% 
-35,33% 
-31,31% 
-19,76% 
-0,43% 
-20,24% 
-15,62% 
-27,10% 
-40,53% 
-35,31% 
-44,23% 
-40,30% 
-28,59% 
-21,36% 
-22,50% 
+3,65% 
»8,20% 
+4,00% 
+4,66% 
+0,99% 
•7,94% 
-4,97% 
-3,58% 
-6,06% 
+3,45% 
-10,00% 
+15,09% 
-11,11% 
-18,75% 
-64.29% 
:&i;::i;|:£::;::*9;00%: 
+14,29% 
+18,95% 
+20,22% 
+20,50% 
+16,96% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
To 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
*IÉ at1 
at11 
at 12 
at 13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
mm 
fi11 
fi13 
fi14 
IÎ1S 
lefg 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 Regioner 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
EUR 15 
iPisliriRRiiçH' /-;. 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 
UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND 
ITA-SUOMI 
VALI-SUOMI 
POHJOIS-SUOMI 
5MRIGÈ** 
STOCKHOLM 
ÔSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÔARNA 
SYDSVERIGE 
VÂSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
OVRE NORRLAND 1995 
300 
138 
80 
30 
162 
199 
1*31* 
411 
46 
365 
-
464 
79 
385 
437 
403 
12 
15 
7 
608 
303 
35 
153 
17 1994 
267 
255 
104 
26 
182 
215 
Ï.323 
419 
46 
373 
458 
76 
382 
446 
410 
14 
15 
7 
461 
848 
10 
102 
55 
250 
190 
23 
5 
14 1993 
266 
132 
112 
27 
168 
231 
1,356 
439 
50 
389 
-
463 
80 
383 
453 
410 
16 
20 
7 
691 
11 
80 
54 
236 
174 
20 
4 
12 1992 
285 
125 
159 
31 
168 
213 
642 
10 
89 
61 
258 
186 
22 
4 
12 1991 
267 
152 
144 
27 
164 
235 
627 
7 
80 
56 
269 
175 
22 
4 
13 1990 
272 
137 
127 
34 
155 
229 
v 
648 
9 
90 
601 
267 
183 
22 
4 
12 1989 
163 
307 
120 
33 
136 
226 
617 
9 
83 
57 
262 
171 
19 
4 
13 +/-1989-90/94% 
+63,80% 
-16,94% 
-13,33% 
-21,21% 
•33,82% 
-4,87% 
*5,12% 
+8,75% 
+22,47% 
-3,43% 
-4,53% 
+11,43% 
+22,52% 
+29,65% 
+7,55% 
* Kilde for 1994/95: Stat. Jahrbuch Ober Emahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltrup 
" 1994/95 er beregnet: Tyskland(ny) = Tyskland(hele) - Tyskland (gammel) 
j*"Tallene for Sverige er beregnet af GDVI/FII.1 (idet den svenske statistik ikke er justeret i forhold til EUROSTAT definKionerne) 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
TABEL 11 i Antal soor i alt (i 1000} ^ t * . - V; SHHI 
„ 
be 
be1 
be2 
be3 
dk 
de 
del 
de2 
de3 
de4 
deS 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg 
mm gn 
gr2 
gr3 
gr4 
«*?;*' 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 
es7 
fr 
fr1 Regioner 
EUR 12 
BELGIQUE-BELGIE 
REG.BRUXELLES-CAP7BRUSSE 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND gesamt 
DEUTSCHLANDaft* 
DEUTSCHLAND neu** 
BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 
ELLADA 
VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIA AIGAIOU, KRITI 
ESPANA 
NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 
CANARIAS 
FRANCE 
ILE DE FRANCE 1995 
735 
705 
30 
1-147 
2.529 
3M24 
408 
307 
415 
0 
101 
0 
0 
88 
68 
632 
518 
42 
3 
73 
79 
118 
85 1994 
732 
-
700 
32 
1.131 
2.613 
2,1*7 
416 
315 
440 
0 
104 
0 
0 
92 
72 
645 
529 
46 
3 
75 
81 
125 
86 
1435 1993 
12.071 
742 
0 
707 
35 
1.162 
2.809 
2,301 
607: 
323 
450 
0 
138 
1 
1 
99 
100 
687 
557 
51 
4 
82 
92 
130 
95 
163 
59 
82 
7 
16 
2.117 
82 
77 
3 
2 
429 
14 
53 
17 
345 
9 
674 
440 
102 
132 
570 
450 
101 
19 
345 
207 
138 
0 
8 
1.347 
1 1992 
12.085 
762 
0 
726 
36 
1.149 
2.989 
&407 
m 321 
462 
0 
149 
1 
1 
105 
133 
718 
599 
57 
4 
91 
111 
140 
99 
150 
56 
72 
6 
14 
2.108 
114 
109 
3 
2 
342 
13 
60 
18 
250 
9 
712 
458 
119 
136 
560 
446 
95 
19 
363 
208 
155 
0 
8 
1.310 
1 1991 
11.624 
m 0 
694 
36 
1077 
2.017 
2433:: 
684 
310 
442 
0 
144 
1 
1 
104 
152 
700 
579 
56 
4 
94 
105 
138 
90 
137 
54 
66 
4 
12 
1.919 
109 
104 
3 
2 
329 
13 
59 
18 
239 
9 
619 
404 
103 
112 
516 
404 
89 
23 
330 
192 
138 
0 
7 
1.241 
1 1990 
11.774 
'.:".'." '.'litn 0 
695 
37 
14)44 
3.195 
. .tf$ 
$04 
309 
443 
0 
197 
1 
1 
106 
178 
715 
610 
59 
4 
138 
170 
144 
121 
160 
64 
75 
6 
15 
1.879 
117 
111 
3 
3 
282 
14 
55 
19 
195 
8 
622 
402 
136 
84 
545 
432 
91 
22 
296 
171 
125 
0 
8 
1.207 
1 1989 
10.956 
0 
677 
40 
iiw 2412 
'.... w®. 
309 
441 
0 
1 
1 
108 
730 
615 
60 
4 
144 
167 
62 
77 
5 
23 
1.939 
138 
129 
5 
4 
282 
14 
56 
21 
191 
10 
621 
391 
139 
91 
545 
424 
100 
21 
334 
165 
169 
0 
9 
1.219 
2 +/-1989-90/94% 
wmmmmm +0,00% 
+3,40% 
-19,55% 
— ^iJ^J'fc 
V. V4UMK 
k™r;,ifWlW 
+1,81% 
-0,23% 
+0,00% 
-47,38% 
-33,33% 
-33,33% 
-14,66% 
-59,49% 
-11,56% 
-13,89% 
-24,17% 
-30,95% 
-45,90% 
-52,76% 
-12,73% 
-28,64% 
•. 
+17,70% 
EUROSTAT New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
£L 
fr2 
fr3 
fr4 
fr5 
fr6 
fr7 
fr8 
fr9 
ie 
ft 
itl 
it11 
»12 
»13 
it2 
it3 
«31 
»32 
»33 
it4 
it5 
it51 
it52 
»53 
»6 
»7 
»71 
»72 
»8 
»9 
»91 
»92 
»93 
»a 
»b 
lu 
ni 
nl1 
nl2 
nl3 
nl4 
pt^ 
pt1 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
pt2 
pt3 
uk 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4" 
uk5 Regioner 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER 
IRELAND 
ITALIA 
NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA ' 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (1) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MOLISE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGLIA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) 
NEDERLAND 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUIO-NEDERLAND 
PORTUGAL 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA 
UNITED KINGDOM 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGLIA ~ 
SOUTH EAST (UK) 1995 
•,. ...176 
9 
1.602 
64 
482 
71 
886 
838 
20 
201 
69 
" 152 
"94 1994 
76 
963 
58 
162 
678 
57 
57 
0 
0 
247 
64 
1 
44 
20 
122 
54 
20 
18 
15 
8 
12 
9 
3 
13 
15 
3 
5 
7 
10 
77 
9 
1.515 
63 
487 
77 
888 
330 
323 
24 
91 
135 
62 
11 
5 
2 
866 
21 
208 
70 
" 146 
95 1993 
163 
70 
27 
891 
122 
57 
16 
169 
703 
59 
59 
o 
0 
248 
72 
1 
47 
24 
126 
54 
21 
17 
16 
9 
13 
10 
3 
12 
15 
3 
31 
8 
12 
83 
10 
1.570 
68 
508 
85 
908 
363 
356 
28 
94 
154 
70 
10 
5 
2 
893 
22 
203 
74 
166 
~99 1992 
152 
79 
29 
844 
129 
60 
17 
172 
691 
57 
57 
0 
0 
245 
67 
1 
43 
23 
133 
55 
22 
17 
16 
7 
11 
9 
2 
9 
17 
4 
4 
9 
13 
78 
10 
1.546 
67 
506 
84 
888 
354 
347 
28 
107 
137 
63 
12 
5 
2 
888 
21 
207 
65 
155 
97 1991 
146 
79 
28 
785 
128 
57 
17 
180 
712 
60 
60 
0 
0 
232 
70 
1 
47 
22 
154 
68 
29 
22 
17 
12 
8 
5 
3 
8 
22 
5 
4 
13 
14 
63 
9 
1.506 
66 
497 
83 
860 
350 
343 
28 
105 
138 
60 
12 
5 
2 
869 
21 
206 
~64 
151 
100 1990 
138 
82 
29 
757 
127 
56 
17 
Ï48 
726 
67 
67 
0 
0 
228 
62 
2 
42 
18 
149 
68 
34 
18 
17 
12 
7 
5 
2 
5 
27 
6 
4 
17 
14 
87 
10 
1498 
67 
494 
86 
851 
354 
346 
18 
100 
152 
65 
11 
6 
2 
855 
21 
201 
67 
139 
108 1989 
140 
83 
29 
754 
137 
56 
18 
:m m 64 
64 
0 
0 
225 
65 
2 
46 
16 
181 
75 
38 
17 
20 
13 
8 
4 
4 
11 
13 
5 
2 
6 
14 
91 
10 
1.465 
65 
490 
84 
827 
347 
341 
28 
85 
144 
70 
14 
4 
2 
838 
20 
190 
67 
124 
103 +/-1989-90/94% 
-7,52% 
•27,64% 
+3,26% 
m^'m:'iffl&M 
t: , AMM 
-10,97% 
-10,71% 
-66,67% 
+9,60% 
-0,16% 
-63,16% 
-5,62% 
+22,70% 
-32,49% 
-28,95% 
-47,00% 
+8,98% 
-26,11% 
-37,80% 
+41,98% 
+102,27% 
-29,73% 
+10,53% 
+19,84% 
-43,48% 
+140,91% 
+24,14% 
-25,90% 
-15,65% 
«7,07% 
*3,38% 
-1,86% 
-0,57% 
-9,25% 
+7,40% 
"4,90% 
-5,28% 
-14,29% 
+7,06% 
-6,25% 
-11,43% 
-21,43% 
+25,00% 
+0,00% 
•3,58% 
+5,00% 
+9,47% 
+4,48% 
+17,74% 
-7,77% 
EUROSTAT New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
S3 
uk6 
uk/ 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
mm at1 
at11 
at 12 
at 13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
mm m i_ 
fi13 
fi14 
fi15 
semi 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 Regioner 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
EUR 15 
QEsmmmmmmmmmmmm 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 
UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND 
ITAE-SUOMI 
VAELI-SUOMI 
POHJOIS-SUOMI 
SVERIGES* 
STOCKHOLM 
OSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED 6ARNA 
SYDSVERIGE 
VÅSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
OVRE NORRLAND 1995 
97 
42 
28 
12 
64 
61 
wmm. 132 
12 
120 
119 
19 
100 
138 
129 
2 
5 
2 
179 
109 
12 
53 
5 1994 
116 
45 
28 
13 
66 
60 
::S^:H&:38* 
132 
12 
120 
114 
19 
95 
134 
125 
2 
5 
2 
171 
mmmMt 
2 
39 
24 
87 
75 
8 
2 
4 1993 
106 
52 
31 
12 
64 
63 
134 
12 
122 
113 
19 
94 
134 
124 
2 
6 
2 
ilfliP 
3 
43 
29 
98 
84 
8 
2 
5 1992 
106 
56 
50 
15 
55 
64 
130 
12 
118 
104 
17 
87 
126 
117 
2 
6 
2 
.254 
1 
39 
29 
94 
77 
7 
2 
5 1991 
108 
47 
34 
13 
64 
62 
247 
1 
36 
28 
93 
74 
7 
2 
5 1990 
110 
49 
33 
14 
53 
61 
250 
1 
36 
28 
95 
76 
7 
2 
5 1989 
107 
56 
34 
16 
56 
66 
V 
llllii?$B 
2 
36 
29 
99 
81 
7 
2 
5 +/-1989-90/94% 
•6.41% 
-19,64% 
-17.65% 
-18,75% 
•17.86% 
-9,09% 
*.**... V»\4 
i£si§till&2?% 
+57,46% 
+9.49% 
-15,63% 
-12,42% 
-7,75% 
+12.07% 
-2.24% 
-21.83% 
• Kilde for 1994/95: Stat. Jahrbuch Ober Ernahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltrup 
" 1994/95 er beregnet: Tyskland(ny) = Tyskland(hele) - Tyskland (gammel) 
•"Tallene for Sverige er beregnet af GDVI/FII.1 (idet den svenske statistik ikke er justeret i forhold til EUROSTAT definitionerne) 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) 
TABEL 12: Strukturen i svinebesætningerne i EU 
Belgien 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1887 
Antal talt Stort»** kfa*»*f Atttalltt SWf»t*«Kta«*f 4pt 
brtatrtihW t% àjft t% b#**tttafr ; 
5.927 
5.524 
3.416 
3.797 
3.574 
3.228 
1.047 
26.513 22,36% 
20,84% 
12,88% 
14,32% 
13,48% 
12,18% 
3,95% 
100,00% 20.150 
145.015 
244.661 
540.173 
1.015.194 
1.991.286 
1.904.991 
5.861.470 0,34% 
2,47% 
4,17% 
9,22% 
17,32% 
33,97% 
32,50% 
100,00% 3 
26 
72 
142 
284 
617 
1819 
221 199S 
Ant*M»tt âttttWttfcteMr AHtati«ft «twttfMtfcttiir <tø* ; 
1.211 
1.340 
1.042 
1.697 
2.087 
3.369 
2.296 
13.042 9,29% 
10,27% 
7,99% 
13,01% 
16,00% 
25,83% 
17,60% 
100,00% 4.191 
35.687 
76.425 
249.890 
604.710 
2.251.030 
4.046.550 
7.268.483 0,06% 
0,49% 
1,05% 
3,44% 
8,32% 
30,97% 
55,67% 
100,00% 3 
27 
73 
147 
290 
668 
1762 
557 1987/98 
+r-byr' 
£fi jMMUfenitljQ;-
+1,80% 
•1,45% 
+2,40% 
+3,51% 
+2,01% 
+8,31% 
-3,14% 
+152,09% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 4.323 
2.407 
1.541 
1.845 
1.597 
990 
279 
12.982 33,30% 
18,54% 
11,87% 
14,21% 
12,30% 
7,63% 
2,15% 
100,00% 13.707 
59.267 
108.513 
257.560 
438.058 
569.358 
522.838 
1.969.301 0,70% 
3,01% 
5,51% 
13,08% 
•22,24% 
28,91% 
26,55% 
100,00% 3 
25 
70 
140 
274 
575 
1874 
152 1.075 
852 
685 
1.287 
1.947 
1.936 
419 
8.201 13,11% 
10,39% 
8,35% 
15,69% 
23,74% 
23,61% 
5,11% 
100,00% 3.500 
21.521 
49.375 
188.778 
559.536 
1.171.170 
688.224 
2.682.104 0,13% 
0,80% 
1,84% 
7,04% 
20,86% 
43,67% 
25,66% 
100,00% 3 
25 
72 
147 
287 
605 
1643 
327 •2,68% 
+2,59% 
+2,36% 
+5,07% 
+4,77% 
+5,19% 
-12,35% 
•115,59% 
1-9 søer 
10-49 soer 
50-99 søer 
> 100 søer 
Antal i alt 5.343 
7.889 
3.199 
1.541 
17.972 29,73% 
43,90% 
17,80% 
8,57% 
100,00% 23.199 
195.555 
222.125 
243.077 
683.956 3,39% 
28,59% 
32,48% 
35,54% 
100,00% 4 
25 
69 
158 
38 1.254 
2.700 
2.234 
2.847 
9.035 13,88% 
29,88% 
24,73% 
31,51% 
100,00% 5.608 
73.132 
163.385 
500.681 
742806 0,75% 
9,85%^ 
22,00% 
67,40% 
100,00% 4 
27 
73 
176 
82 +3,00% 
+9,27% 
+5,33% 
+11,49% 
+116,03% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
R UdlHIMIK 
Sterreise klasser Antaltatt 
besertnlnger 
o.ti 1 
a./Of 
O.Uo4 
0.643 
0.43O 
0.4/0 
i./UO 
oY.oyu 
0.D4O 
y.oz4 
4. Jo? 
o.ooo 
Z.4zu 
ol o 
oZ 
Z0.O40 
iu.y/o 
y.uoy 
J.J40 
J.UJ4 
Æ.41 1 Sttrr*tt«kta*Mf 
y,u/"» 
25,75% 
16,14% 
15,50% 
14,48% 
14,53% 
4,53% 
100,00% 
20,83% 
36,88% 
16,28% 
13,65% 
9,08% 
3,05% 
0,23% 
100,00% 
41,55% 
34,30% 
12,67% 
11,49% 
100,00% 1987 
Afttftllftlt 
4* 
ib.JUb 
260.387 
436.031 
832.675 
1.566.045 
3.383.903 
2.771.071 
9.266.418 
23.353 
237.873 
300.022 
501.940 
648.589 
442.869 
85.074 
2.239.7201 
44.916 
212.006 
238.773 
550.658 
1.046.353 St*tt*tt*kt*iMf 
0,18% 
2,81% 
4,71% 
8,99% 
16,90% 
36,52% 
29,90% 
100,00% 
1,04% 
10,62% 
13,40% 
22,41% 
28,96% 
19,77% 
3,80% 
100,00% 
4,29% 
20,26% 
22,82% 
52,63% 
100,00% 5 
27 
72 
143 
287 
618 
1624 
246 
4 
24 
69 
138 
268 
545 
1372 
84 
4 
23 
71 
161 
40 Afttttttlt 
1.523 
4.016 
2.393 
2.750 
2.927 
4.398 
3.410 
21.417 
2.283 
4.537 
2.324 
2.569 
2.775 
1.851 
332 
16.671 
, -
4.496 
3.267 
1.850 
4.008 
13.621 7,11% 
18,75% 
11,17% 
12,84% 
13,67% 
20,54% 
15,92% 
100,00% 
13,69% 
27,21% 
13,94% 
15,41% 
16,65% 
11,10% 
1,99% 
100,00% 
33,01% 
23,99% 
' 13,58% 
29*43% 
100,00% 1995 
Atttttit* 
6.777 
105.810 
170.070 
394.860 
842.320 
Z851.651 
6.712.424 
11.083.912 
. 
10.164 
110.191 
162.925 
362.888 
765.724 
1.081.387 
490.696 
2.983.975 
17.251 
78.070 
134.654 
944.942 
1.174.917 *wrt»ftitjtftift*«r 
0,06% 
0,95% 
1,53% 
3,56% 
7,60% 
25,73% 
60,56% 
ioo;oo%| 
0,34% 
3,69% 
5,46% 
12,16% 
25,66% 
36,24% 
16,44% 
100,00% 
1,47% 
6,64% 
11,46% 
80,43% 
100,00% 4 
26 
71 
144 
288 
648 
1968 
518| 
4 
24 
- 70 
141 
276 
584 
1478 
179 
4 
24 
73 
236 
86 
• 1987/95 
•6,75% 
-1.78% 
-0,84% 
•0,76% 
+0,30% 
•4,91% 
+21.19% 
+110,50% 
•5,77% 
+0,30% 
•1,34% 
•2.32% 
•2,96% 
+7,25% 
+7,71% 
+112,90% 
-6,26% 
+2,11% 
+2,00% 
+29,90% 
+117,73% 
N 
o Tyskland 1987-1991* 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Størtatea kta«s*f Antal lait SfiwTat«« MassWT Ûytl 
basaatningef i% dyr tt batatnfafr 
187.058 
105.383 
37.987 
28.226 
19.668 
13.094 
948 
392.364 47,67% 
26,86% 
9,68% 
7,19% 
5,01% 
3,34% 
0,24% 
100,00% 669.702 
2.515.918 
2.682.893 
3.963.612 
5.545.863 
7.718.453 
1.373.305 
24.469.746 2,74% 
10,28% 
10,96% 
16,20% 
22,66% 
31,54% 
5,61 %j 
100,00% 4 
24 
71 
140 
282 
589 
1449 
62 1991 
Antotfatr Sta*réfc*ttaa***< JtntetJtlt «•»*&**Jdâ**W - Syrt 
bttattnlftftér f* tø *% feøuatetog. 
138.488 
68.752 
26.345 
21.731 
17.337 
13.900 
1.233 
287.786 48,12% 
23,89% 
9,15% 
7,55% 
6,02% 
4,83% 
0,43^ 
100,00% 480.904 
1.642.590 
1.867.051 
3.066.631 
4.938.301 
8.285.270 
1.707.963j 
21.988.710 2,19% 
7,47% 
8,49% 
13,95% 
22,46^ 
37,68% 
7,77% 
100,00% 3 
24 
71 
141 
285 
596 
1385 
76 •* ftit} ØaMtKUUltl 
-3,01% 
•0,07% 
+0,34% 
+0,49% 
+1,02% 
•1,12% 
-4,38% 
+22,52% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 192.067 
61.432 
14.451 
10.871 
8.212 
3.071 
163 
290.267 66,17% 
21,16% 
4,98% 
3,75% 
2,83% 
1,06% 
0,06% 
100,00% 636.586 
1.294.444 
999.672 
1.520.857 
2.261.308 
1.660.512 
258.238 
8.631.617 7,38% 
15,00% 
11,58% 
17,62% 
26,20% 
19,24% 
2,99% 
100,00% 3 
21 
69 
140 
275 
541 
1584 
30 138.304 
44.377 
11.967 
9.852 
8.639 
3.522 
175 
216.836 63,78% 
20,47% 
5,52% 
4,54% 
3,98% 
1,62% 
0,08% 
100,00% 453.766 
954.666 
831.131 
1.392.283 
2.408.281 
1.905.700 
266.011 
8.211.838 5,53% 
11,63% 
10,12% 
16,95% 
29,33% 
23,21% 
3,24% 
100,00% 3 
22 
69 
141 
279 
541 
1520 
38 -1,01% 
+2,10% 
+0,40% 
+1,01% 
+1,24% 
+0,07% 
-4,05% 
+27,35% 
1-9 søer 
10-49 søer 
50-99 søer 
> 100 søer 
Antal i alt 77.565 
57.526 
12.594 
2.888 
150.573 51,51% 
38,20% 
8,36% 
1,92% 
100,00% 285.048 
1.301.244 
857.571 
407.333 
2.851.196 10,00% 
45,64% 
30,08% 
14,29% 
100,00% 4 
23 
68 
141 
19 47.800 
41.244 
11.558 
3.090 
103.692 46,10% 
39,78% 
11,15% 
2,98% 
100,00% 178.634 
963.517 
797.603 
450.419 
2.390.173 7,47% 
40,31% 
33,37% 
18,84% 
100,00% 4 
23 
69 
146 
23 +1,69% 
+3,28% 
+1,34% 
+3,35% 
+21,73% 
* Vesttyskland 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
Tyskland 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 1993 
AntaHatt StøiYatsa ktasaaf AntaHatt Stwtatea Matter byt/ 
besætnmgar i*k dyr ** bttatninff 
150.513 
63.692 
24.497 
20.633 
16.925 
400-999 svin j 14.858 
> 1000 svin ! 2.646 
Antal i alt ! 293.764 51,24% 
21,68% 
8,34% 
7,02% 
5,76% 
5,06% 
0,90% 
100,00% 501.662 
1.499.000 
1.736.778 
2.919.764 
4.823.016 
8.982.897 
6.023.346 
26.486.463 1,89% 
5,66% 
6,56% 
11,02% 
18,21% 
33,92% 
22,74% 
100,00% 3 
24 
71 
142 
285 
605 
2276 
90 1898 
Antttlatt Starrets* klatte? AfflaiiaJt Statral** tta_*r &ytf 
ba*artn)ng«r i% dyr i% ba—ttføB 
119.902 
49.384 
19.619 
17.379 
15.298 
14.913 
2.821 
239.316 50,10% 
20,64% 
8,20% 
7,26% 
6,39% 
6,23% 
1,18% 
100,00% 397.000 
1.174.000 
1.397.000 
2.463.000 
4.379.000 
9.146.000 
5.718.000 
24.674.000 1,61% 
4,76% 
5,66% 
9,98% 
17,75% 
37,07% 
23,17% 
100,00% 3 
24 
71 
142 
286 
613 
2027 
103 1993/88 
-_«V __tt^yi_iàUt 
fkft MWUIUIQ 
-0,66% 
•1,01% 
+0,44% 
+0,15% 
+0,45% 
•1,44% 
-10,96% 
+14,35% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 148.235 
41.898 
11.437 
9.886 
8.943 
4.294 
636 
Antal i alt ! 225.329 65,79% 
18,59% 
5,08% 
4,39% 
3,97% 
1,91% 
0,28% 
100,00% 463.741 
905.346 
797.054 
1.400.306 
2.499.249 
2.385.870 
1.354.255 
9.805.821 4,73% 
9,23% 
8,13% 
14,28% 
25,49% 
24,33% 
13,81% 
100,00% 3 
22 
70 
142 
279 
556 
2129 
44 118.509 
35.751 
10.238 
9.073 
8.637 
4.664 
603 
187.475 63,21% 
19,07% 
5,46% 
4,84% 
4,61% 
2,49% 
0,32% 
100,00% 378.000 
776.000 
7^6.000 
1.283.000 
2.436.000 
2.621.000 
1.277.000 
9.487.000 3,98% 
8,18% 
7,55% 
13,52% 
25,68% 
27,63% 
13,46% 
100,00% 3 
22 
70 
141 
282 
562 
2118 
51 +1,96% 
+0,45% 
+0,35% 
-0,17% 
•0,92% 
•1,14% 
-0,54% 
+16,28% 
1-9 søer 43.934 
10-49 søer 37.621 
50-99 søer 11 -664 
> 100 søer i 4.830 
Antal i alt 98.049 44,81% 
38,37% 
11,90% 
4,93% 
100,00% 158.706 
890.421 
809.849 
1.128.516 
2.987.492 5.31% 
29,80% 
27,11% 
37,77% 
100,00% 4 
24 
69 
234 
30 32.118 
29.281 
10.559 
5.110 
77.068 41,67% 
37,99% 
13,70% 
6,63% 
100,00% 117.000 
701.000 
738.000 
1.054.000 
2.610.000 4,48% 
26,86% 
28,28% 
40,38% 
100,00% 4 
24 
70 
206 
34 +0,84% 
+1,15% 
+0,66% 
-11,72% 
+11,15% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
^ 
^ Spanien 
Stcrrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 
1-9suer ! 
10-49 seer ! 
50-99 seer j 
> 100 seer j 
Antal i alt ! Antal 1 alt 
bcsatnthgtt 
234.817 
85.414 
12.740 
10.232 
7.516 
8.065 
2.916 
361.700 
288.898 
15.124 
5.417 
4.904 
3.697 
3.526 
799 
322.365 
123.093 
26.125 
4.591 
3.788 
157.597 SfMtttMKtasatf 
64,92% 
23,61% 
3,52% 
2,83% 
2,08% 
2,23% 
0,81% 
100.00% 
89,62% 
4,69% 
1,68% 
1,52% 
1,15% 
• 1,09% 
0,25% 
100,00% 
78,11% 
16,58% 
2,91% 
2,40% 
100,00% 1987 
ArttHiett 
4yr 
618.164 
1.678.308 
874.676 
1.450.814 
2.134.922 
4.860.262 
5.610.699 
17.227.845 
647.222 
349.770 
378.708 
660.929 
1.000.156 
3.033.826 
1.202.680 
7.273.291 
324.145 
552.032 
312.459 
824.611 
2.013.247 SWttttaktas** 
3,59% 
9,74% 
5,08% 
8,42% 
12,39% 
28,21% 
32,57% 
100,00% 
8,90% 
4,81% 
5,21% 
9,09% 
13,75% 
41,71% 
16,54% 
100,00% 
16,10% 
27,42% 
15,52% 
40,96% 
100,00% oytf 
h66Hnf!Ht£: j 
3 
20 
69 
142 
284 
603 
1924 
48 
2 
23 
70 
135 
271 
860 
1505 
23 
3 
21 
68 
218 
13 JtfttatUtr 
btttftfttaft* 
250.000 
19.000 
9.000 
6.000 
6.000 
7.000 
4.000 
301.000 
72.000 
8.000 
5.000 
4.000 
5.000 
4.000 
2.000 
100.000 
36.000 
19.000 
4.000 
5.000 
64.000 Sttftitftttfttasaf 
1* 
83,06% 
6,31% 
2,99% 
1,99% 
1,99% 
2,33% 
1,33% 
100,00% 
72,00% 
8,00% 
5,00% 
4,00% 
5,00% 
4,00% 
2,00% 
100,00% 
56,25% 
29,69% 
6,25% 
7,81% 
100,00% 1995 
mm** 
451.000 
563.000 
602.000 
818.000 
1.786.000 
4.714.000 
9.192.000 
18.126.000 
196.000 
187.000 
325.000 
469.000 
1.190.000 
2.178.000 
2.923.000 
7.468.000 
123.000 
395.000 
284.000 
788.000 
1.590.000 ttflllfltllJIHar 
1* 
2,49% 
3,11% 
3,32% 
4,51% 
9,85% 
26,01% 
50,71% 
100,00% 
2,62% 
2,50% 
4,35% 
6,28% 
15,93% 
29,16% 
39,14% 
100,00% 
7,74% 
24,84% 
17,86% 
49,56% 
100,00% a#v : 
battttfHtt i 
2 
30 
67 
136 
298 
673 
2298 
60 
3 
23 
65 
117 
238 
545 
1462 
75 
3 
21 
71 
158 
25 1987/95 
PC* SMM1UUJIQ 
-31,47% 
+50,80% 
-2.57% 
-3,85% 
+4,79% 
+11,75% 
+19,43% 
+26,43% 
+21,51% 
+1,07% 
-7,02% 
-13,00% 
-12,03% 
-36,72% 
-2,91% 
+230,99% 
+29,75% 
-1,61% 
+4,32% 
-27,60% 
+94,48% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
Frankrig 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Sttrttfs* Kfc*»*f AntaHatt Stortatse kt«s*f Øytf 
besætninger i% dyr Î* b**attn»n$ 
144.500 
15.100 
5.200 
5.700 
6.600 
7.200 
2.200 
186.500 77,48% 
8,10% 
2,79% 
3,06% 
3,54% 
3,86% 
1,18% 
100,00% 318.900 
355.400 
378.400 
828.600 
1.927.500 
4.482.199 
3.623.200 
11.914.199 2,68% 
2,98% 
3,18% 
6,95% 
16,18% 
37,62% 
30,41% 
100,00% 2 
24 
73 
145 
292 
623 
1647 
64 1985 
AntaHatt St**t«ts*ki*ft**t< Antatfatr étawafc* «•**** by* 
b*sath)n$*r f% dyr 1% baaJkMtøg 
64.395 
5.407 
2.236 
2.945 
3.927 
6.745 
4.305 
89.960 71,58% 
6,01% 
2,49% 
3,27% 
4,37% 
7,50% 
4,79% 
100,00% 137.800 
134.500 
162.600 
442.300 
1.168.200 
4.474.600 
8.010.500 
14.530.500 0,95% 
0,93% 
1,12% 
3,04% 
8,04% 
30,79% 
55,13% 
100,00% 2 
25 
73 
150 
297 
663 
1861 
162 1987/96 
•f*$yr 
-3,04% 
•5,69% 
-0,07% 
•3,31% 
+1,86% 
+6,56% 
+12,98% 
+152,84% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 153.600 
5.400 
2.700 
4.800 
5.500 
2.200 
300 
174.500 88,02% 
3,09% 
1,55% 
2,75% 
3,15% 
1,26% 
0,17% 
100,00% 321.600 
118.100 
16OÆO0 
716.000 
1.527.700 
1.209.300 
402.600 
4.456.100 7,22% 
2,65% 
3,61% 
16,07% 
34,28% 
27,14% 
9,03% 
100,00% 2 
22 
60 
149 
278 
550 
1342 
26 44.646 
1.959 
668 
1.240 
3.306 
4.280 
1.173 
57.272 77,95% 
3,42% 
1,17% 
2,17% 
5,77% 
7,47% 
2,05% 
100,00% 89.200 
38.100 
46.600 
173.700 
924.400 
2.481.500 
1.704.900 
5.458.400 1,63% 
0,70% 
0,85% 
3,18% 
16,94% 
45,46% 
31,23% 
100,00% 2 
19 
70 
140 
280 
580 
1453 
95 -4,58% 
-11,07% 
+17,14% 
-6,09% 
+0,67% 
+5,48% 
•8,30% 
+273,22% 
1-9 søer 
10-49 søer 
50-99 søer 
> 100 søer 
Antal i alt 18.700 
11.700 
5.800 
2.200 
38.400 48,70% 
30,47% 
15,10% 
5,73% 
100,00% 63.500 
302.200 
394.200 
381.900 
1.141.800 5,56% 
26,47% 
34,52% 
33,45% 
100,00% 3 
26 
68 
174 
30 7.752 
5.116 
4.415 
4.938 
22.221 34,89% 
23,02% 
19,87% 
22,22% 
100,00% 24.600 
146.200 
323.600 
936200 
1.430.600 1,72% 
10,22% 
22,62% 
65,44% 
100,00% 3 
29 
73 
190 
64 -6,55% 
+10,64% 
+7,84% 
•9.22% 
•116,52% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
O Graskenland 
Stsrrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 
1-9 seer 
10-49 soer 
50-99 soer 
> 100 soer 
Antal i alt AntaUatt 
tMsartningtf 
48.529 
4.320 
1.456 
518 
324 
348 
185 
55.680 
36.043 
1.107 
226 
175 
241 
88 
34 
37.914 
11.276 
1.620 
371 
320 
13.587 StwtttMklasttr 
87,16% 
7,76% 
2,61% 
0,93% 
0,58% 
0,63% 
0,33% 
100,00% 
95,07% 
2,92% 
0,60% 
0,46% 
0,64% 
0,23% 
0,09% 
100,00% 
82,99% 
11,92% 
2,73% 
2,36% 
100,00% 1987 
Amittfttt 
85.293 
102.299 
97.908 
72.337 
84.247 
226.735 
469.142 
1.137.961 
53.692 
22.250 
14.223 
23.309 
62.993 
48.909 
87.478 
312.854 
30.388 
31.043 
24.913 
75.316 
161.660 swtttscktasttf 
7,50% 
8,99% 
8,60% 
6,36% 
7,40% 
19,92% 
41,23% 
100,00% 
17,16% 
7,11% 
4,55% 
7,45% 
20,13% 
15,63% 
27,96% 
100,00% 
18,80% 
19,20% 
15,41% 
46,59% 
100,00% Oytf 
2 
24 
67 
140 
260 
652 
2536 
20 
1 
20 
63 
133 
261 
556 
2573 
8 
3 
19 
67 
235 
12 b*ft*wfafttr 
20.161 
1.981 
368 
277 
230 
218 
214 
23.449 
13.259 
562 
134 
192 
120 
112 
54 
14.433 
5.270 
746 
244 
290 
6.550 Stttraittidmar 
85,98% 
8,45% 
1,57% 
1,18% 
0,98% 
0,93% 
0,91% 
100,00% 
91,87% 
3,89% 
0,93% 
1,33% 
0,83% 
0,78% 
0,37% 
100,00% 
80,46% 
11,39% 
3,73% 
4,43% 
100,00% AftttMttt 
*r 
39.193 
42.710 
25.749 
40.728 
67.169 
136.941 
563.647 
916.137 
20.127 
13.295 
8.750 
25.148 
32.936 
65.215 
116.774 
282.245 
12.349 
17.292 
16.496 
82.773 
128.910 4,28% 
4,66% 
2,81% 
4,45% 
7,33% 
14,95% 
61,52% 
100,60% 
7,13% 
4,71% 
3,10% 
8,91% 
11,67% 
23,11% 
41,37% 
100,00% 
9,58% 
13,41% 
12,80% 
64,21% 
100,00% 2 
22 
70 
147 
292 
628 
2634 
39 
2 
24 
65 
131 
274 
582 
2162 
20 
2 
23 
68 
285 
20 1987/95 
•f-Oyt 
•10,61% 
-6,95% 
•4,05% 
•5,29% 
+12,31% 
-3,59% 
•3,86% 
•91,16% 
+1,90% 
+17,70% 
+3,76% 
-1,66% 
+5,01% 
+4,77% 
-15,95% 
+136,99% 
-13,05% 
+20,96% 
+0,68% 
+21,27% 
+65,41% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
Irland 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Starret** ktass*f AntaHatt Størret«* ktasttf Opt 
bcaatninøv ** dyt t« b***tnfa& 
2.700 
1.200 
200 
100 
100 
200 
200 
4.700 57,45% 
25,53% 
4,26% 
2,13% 
2,13% 
4,26% 
4,26% 
100,00% 7.100 
27.400 
16.400 
16.300 
35.800 
109.500 
747.700 
960.200 0,74% 
2,85% 
1,71% 
1,70% 
3,73% 
11,40% 
77,87% 
100,00% 3 
23 
82 
163, 
358 
548 
3739 
204 1988 
AntaHatr $ta¥r*ls*ki**a*r Antatfatr étttrsJatfctaMa* fiyïf 
b***thlh$*r l% dyr i% fcttattofølt : 
1.500 
700 
100 
100 
100 
100 
400 
3.000 50,00% 
23,33% 
3,33% 
3,33% 
3,33% 
3,33% 
13,33% 
100,00% 3.200 
15.900 
7.700 
11.800 
30.900 
100.600 
1.372.200 
1.542.300 0,21% 
1,03% 
0,50% 
0,77% 
2,00% 
6,52% 
88,97% 
100^00% 2 
23 
77 
118 
309 
1006 
3431 
514 1987/86 
•M>yr 
øf.b**atMntt 
-18,87% 
-0,52% 
-6,10% 
-27,61% 
-13,69% 
+83,74% 
-8,24% 
•151,64% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 1.500 
400 
100 
100 
100 
100 
100 
2.400 62,50% 
16,67% 
4,17% 
4,17% 
4.17% 
4,17% 
4,17% 
100,00% 3.600 
9.100 
7.100 
11.600 
23.000 
53.600 
227.300 
335.300 1,07% 
2,71% 
2,12% 
3,46% 
6,86% 
15,99% 
67,79% 
100,00% 2 
23 
71 
116 
230 
536 
2273 
140 800 
400 
100 
100 
200 
200 
100 
1.900 42,11% 
21,05% 
5,26% 
5,26% 
10,53% 
10,53% 
5,26% 
100,00% 2.000 
7.200 
10.000 
15.900 
59.300 
109.000 
282.800 
486.200 0,41% 
1,48% 
2,06% 
3,27% 
12,20% 
22,42% 
58,17% 
100,00% 3 
18 
100 
159 
297 
545 
2828 
256 •4,17% 
-20,88% 
+40,85% 
+37,07% 
+28,91% 
+1,68% 
+24,42% 
+83,16% 
1-9 søer 
10-49 søer 
50-99 søer 
> 100 søer 
Antal i alt 2.000 
300 
100 
300 
2.700 74,07% 
11,11% 
3,70% 
11,11% 
100,00% 5.600 
7.500 
9.700 
85.100 
107.900 5,19% 
6,95% 
8,99% 
78,87% 
100,00% 3 
25 
97 
284 
40 1.400 
100 
400 
1.900 73,68% 
5,26% 
21,05% 
100,00% 1.600 
5.700 
168.500 
175.800 0,91% 
3,24% 
95,85% 
100,00% 1 
57 
421 
93 -59,18% 
•128,00% 
•48,50% 
+131,53% 
" 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
Italien 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Starret** ktatfttf AntaHatt starrets* ktatttf byt* 
b*t*tnlhg*f t% dyr t% b**arth1n$ 
444.041 
31.200 
3.709 
1.550 
2.119 
2.637 
1.798 
487.054. 91,17% 
6,41% 
0,76% 
0,32% 
0,44% 
0,54% 
0,37% 
100,00% 975.400 
558.600 
266.500 
218.200 
622.000 
1.692.500 
5.049.797 
9.382.997 10,40% 
5,95% 
2,84% 
2,33% 
6,63% 
18,04% 
53,82% 
100,00% 2 
18 
72 
141 
294 
642 
2809 
19 1998 
Antal fair &t*rofs*fci**t*r AtteMalt sia«r*{wtt****r bytf 
b*#*«hln$«r t% dyr J*. bttatttftig 
25Z731 
17.597 
2.422 
1.568 
1.733 
1.773 
1.727 
279.551 90,41% 
6,29% 
0,87% 
0,56% 
0,62% 
0,63% 
0,62% 
100,00% 523.812 
346.555 
168.116 
222.217 
481.174 
1.079.013 
5.242.190 
8.063.077 6,50% 
4,30% 
2,09% 
2,76% 
5,97% 
13,38% 
65,01% 
100,00% 2 
20 
69 
142 
278 
609 
3035 
29 1987/86 
•f-ûyt 
pt.b**m&ån& 
-5,65% 
•10,00% 
-3,40% 
•0,67% 
-5,41% 
-5,18% 
+8,08% 
+49,72% 
1-9 slagtesvin I 434.846 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 10.788 
1.484 
1.235 
1.370 
1.670 
> 1000 slagtesvin i 914 
Antal i alt ! 452.307 96,14% 
2,39% 
0,33% 
0,27% 
0,30% 
0,37% 
0,20% 
100,00% 851.300 
186.800 
100.100 
175.400 
368.800 
1.048.100 
2.081.500 
4.812.000 17,69% 
3,88% 
2.08% 
3,65% 
7,66% 
21,78% 
43,26% 
100,00% 2 
17 
67 
142 
269 
628 
2277 
11 241.968 
8.420 
1.488 
1.166 
1.151 
1.222 
997 
256.412 94,37% 
3,28% 
0,58% 
0,45% 
0,45% 
0,48% 
0,39% 
100,00% 468.316 
147.172 
100.903 
165.662 
311.139 
746.928 
2.402.171 
4.342.291 10,78% 
3,39% 
2,32% 
3,82% 
7,17% 
17,20% 
55,32% 
100,00% 2 
17 
68 
142 
270 
611 
2409 
17 -1,14% 
+0,94% 
+0,53% 
+0,04% 
+0,42% 
-2,61% 
+5,80% 
+59,18% 
1-9 søer i 65.186 
10-49 søer i 4.000 
-- — •- 1 
50-99 søer 973 
> 100 søer ! 1.700 
Antal i alt : 71.859 90,71% 
•' 5,57% 
1,35% 
2,37% 
100,00% 133.190 
83.700 
67.400 
488.100 
772.390 17,24% 
10,84% 
8,73% 
63,19% 
100,00% 2 
21 
69 
287 
11 28.567 
3.698 
833 
1.339 
34.437 82,95% 
10,74% 
2,42% 
3,89% 
100,00% 78.421 
71.769 
55.294 
484.362 
689.846 11,37% 
10,40% 
8,02% 
70,21% 
100,00% 3 
19 
66 
362 
20 +34,35% 
-7,25% 
-4,17% 
+25,99% 
+86,37% 
-
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
Luxembourg 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Størrets* ktassar AntaHatt Starrets* ktassaf fjyrf 
besaatnlngar \% dyr ttt b«*artnln$ 
771 
332 
138 
90 
57 
32 
8 
1.428 53,99% 
23,25% 
9,66% 
6,30% 
3,99% 
2,24% 
0,56% 
100,00% 2.663 
8.427 
9.508 
12.324 
15.126 
19.311 
9.463 
76.822 3,47% 
10,97% 
12,38% 
16,04% 
19,69% 
25,14% 
12,32% 
100,00% 3 
25 
69 
137 
265 
603 
1183 
54 1995 
AntaHatt stavrets* k»*a**r AntaHatt St*?r*<s*kJa***r. fiyet 
b*t«ttnlhg*r \\ dyr i% baaaHnirg 
232 
122 
56 
50 
48 
41 
11 
560 41,43% 
21,79% 
10,00% 
8,93% 
8,57% 
7,32% 
1,96% 
100,00% 879 
3.703 
4.270 
7.576 
13.665 
26.716 
11.379 
68.188 1,29% 
5,43% 
6,26% 
11,11% 
20,04% 
39,18% 
16,69% 
100,00% 4 
30 
76 
152 
285 
652 
1034 
122 1987/96 
•r-byr 
.afcat fc Jh _ li i tit ri 
pr* MWKnfnQ 
•9,69% 
+19,58% 
+10,67% 
+10,65% 
+7,28% 
+7,98% 
-12,55% 
•126,34% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 929 
97 
20 
24 
17 
100 
1 
1.188 78,20% 
8,16% 
1,68% 
2,02% 
• 1,43% 
8,42% 
0,08% 
100,00% 3.049 
1.836 
1.423 
3.521 
4.693 
5.985 
1.150 
21.657 14,08% 
8,48% 
6,57% 
16,26% 
21,67% 
27,64% 
5,31% 
100,00% 3 
19 
71 
147 
276 
60 
1150 
18 261 
52 
19 
16 
14 
20 
- 1 
383 68,15% 
13,58% 
4,96% 
4,18% 
3,66% 
5,22% 
0,26% 
100,00% 866 
1.332 
1.095 
2.444 
4.765 
9.178 
1.067 
20.747 4,17% 
6,42% 
5,28% 
11,78% 
22,97% 
44,24% 
5,14% 
100,00% 3 
26 
58 
153 
340 
459 
1067 
54 +1,10% 
+35,33% 
-19,00% 
•4,12% 
+23,29% 
+666,75% 
-7,22% 
+197,15% 
1-9 søer 
10-49 søer 
50-99 søer 
> 100 søer 
Antal i alt 311 
284 
41 
9 
645 48,22% 
44,03% 
6,36% 
1,40% 
100,00% 1.227 
6.179 
2.806 
1.077 
11.289 10,87% 
54,73% 
24,86% 
9,54% 
100,00% 4 
22 
68 
120 
18 81 
143 
47 
17 
288 28,13% 
49,65% 
16,32% 
5,90% 
100,00% 279 
3.012 
2.835 
2.501 
8.627 3,23% 
34,91% 
32,86% 
28,99% 
100,00% 3 
21 
60 
147 
30 -12,70% 
-3,19% 
-11,86% 
+22,94% 
+71,15% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
fc 
^ Holland 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Starrets* ktassar AntaHatt størrets* ktassar Ùyrf 
besatnmgar t% dyr i% hvssrthfag: 
1.889 
3.866 
4.562 
6.728 
6.896 
7.837 
3.574 
35.352 5,34% 
10,94% 
12,90% 
19,03% 
19,51% 
22,17% 
10,11% 
100,00% 7.408 
108.941 
335.809 
969.489 
1.971.554 
5.005.660 
5.949.879 
14.348.740 0,05% 
0,76% 
2,34% 
6,76% 
13,74% 
34,89% 
41,47% 
100,00% 4 
28 
74 
144 
286 
639 
1665 
406 1995 
AntaHatt starrets* kla***r AntaHatt Størrats* klattør Oyrt 
b*s*Knlng*r f% dyr IX b***_tttt. 
687 
1.284 
2.035 
3.670 
4.290 
5.755 
4.667 
22.388 3,07% 
5,74% 
9,09% 
16,39% 
19,16% 
25,71% 
20,85% 
100,00% 2.573 
38.120 
150.628 
533.460 
1.226.705 
3.718.196 
8.727.831 
14.397.513 0,02% 
0,26% 
1,05% 
3,71% 
8,52% 
25,83% 
60,62% 
100,00% 4 
30 
74 
145 
286 
646 
1870 
643 1987/95 
•tf-byr 
-4,50% 
+5,36% 
+0,56% 
+0,87% 
+0,02% 
+1,15% 
+12,33% 
+58,44% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 2.704 
4.193 
3.427 
4.297 
3.967 
2.393 
361 
21.342 12,67% 
19,65% 
16,06% 
20,13% 
18,59% 
11,21% 
1,69% 
100,00% 11.570 
113.730 
247.346 
610.175 
1.099.355 
1.371.749 
561.741 
4.015.666 0,29% 
2,83% 
6,16% 
15,19% 
27,38% 
34,16% 
13,99% 
100,00% 4 
27 
72 
142 
277 
573 
1556 
188 1.567 
2.229 
2.070 
3.226 
3.605 
2.586 
501 
15.784 9,93% 
14,12% 
13,11% 
20,44% 
22,84% 
16,38% 
3,17% 
100,00% 7.082 
57.378 
152.054 
463.537 
1.014.037 
1.506.035 
810.294 
4.010.417 0,18% 
1,43% 
3,79% 
11,56% 
25,29% 
37,55% 
20,20% 
100,00% 5 
26 
73 
144 
281 
582 
1617 
254 •5,62% 
-5,10% 
+1,77% 
+1,19% 
+1,50% 
+1,60% 
+3,94% 
+35,04% 
1-9 søer 
10-49 søer 
50-99 søer 
> 100 søer 
Antal i alt 2.644 
5.042 
3.466 
6.161 
17.313 15,27% 
29,12% 
20,02% 
35,59% 
100,00% 11.376 
134.534 
252.482 
1.221.314 
1.619.706 0,70% 
8,31% 
15,59% 
75,40% 
100,00% 4 
27 
73 
198 
94 748 
1.526 
1.633 
5.716 
9.623 7,77% 
15,86% 
16,97% 
59,40% 
100,00% 1.026 
41.719 
121.947 
1.335.586 
1.500.278 0,07% 
2,78% 
8,13% 
89,02% 
100,00% 1 
27 
75 
234 
156 -68,12% 
+2,46% 
+2,51% 
+17,87% 
+66,65% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
Portugal 
Størrelse klasser 
1 -9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Størrets* ktasftaf AntaHatt størret** ktassar Oyrt 
bcsatnlngar t* dyr l% b**»tnlng 
238.240 
19.191 
2.105 
1.789 
701 
480 
328 
262.834 90,64% 
7,30% 
0,80% 
0,68% 
0,27% 
0,18% 
0,12% 
100,00% 511.182 
349.285 
145.307 
246.337 
193.341 
295.906 
714.626 
2.455.984 20,81% 
14,22% 
5,92% 
10,03% 
7,87% 
12,05% 
29,10% 
100,00% 2 
18 
69 
138 
276 
616 
2179 
9 1995 
AntaHatt Størreis* klattet AntaHatt Størrets* ****** fiyff 
b*s*tthtng«f 1% dyr <% htttttnlnjt 
121.600 
13.100 
1.100 
1.900 
600 
500 
500 
139.300 87,29% 
9,40% 
0,79% 
1,36% 
0,43% 
0,36% 
0,36% 
100,00% 277.500 
286.200 
103.300 
257.900 
225.300 
221.500 
1.030.100 
2.401.800 11,55% 
11,92% 
4,30% 
10,74% 
9,38% 
9,22% 
42,89% 
100,00% 2 
22 
94 
136 
376 
443 
2060 
17 1987/95 
+*»ûy* 
^feMUfctatog.:: 
+6,36% 
+20,04% 
•36,04% 
-1,42% 
•36,15% 
-28,14% 
-5,44% 
+84,52% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 154.591 
3.362 
859 
430 
281 
200 
64 
159.787 96,75% 
2,10% 
0,54% 
0,27% 
0,18% 
0,13% 
0,04% 
100,00% 236.590 
74.822 
61.941 
56.153 
76.499 
123.235 
119.427 
748.667 31,60% 
9,99% 
8,27% 
7,50% 
10,22% 
16,46% 
15,95% 
100,00% 2 
22 
72 
. 131 
272 
616 
1866 
5 75.000 
2.800 
700 
600 
400 
200 
200 
79.900 93,87% 
3,50% 
0,88% 
0,75% 
0,50% 
0,25% 
0,25% 
100,00% 118.800 
62.400 
38.600 
76.500 
82.500 
122.400 
229.700 
730.900 16,25% 
8,54% 
5,28% 
10,47% 
11,29% 
16,75% 
31,43% 
100,00% 2 
22 
55 
128 
206 
612 
1149 
9 •3,50% 
•0,14% 
-23,53% 
-2,36% 
-24,24% 
-0,68% 
-38,45% 
•95,24% 
1-9 søer 
10-49 søer 
50-99 søer 
> 100 søer 
Antal i alt 67.727 
3.100 
402 
539 
71.768 94,37% 
4,32% 
0,56% 
0,75% 
100,00% 126.886 
55.655 
27.285 
109.986 
319.812 39,68% 
17,40% 
8,53% 
34,39% 
100,00% 2 
18 
68 
204 
4 41.200 
3.200 
500 
700 
45.600 90,35% 
7,02% 
1,10% 
1,54% 
100,00% 101.300 
59.700 
27.200 
144.700 
332.900 30,43% 
17,93% 
8,17% 
43,47% 
100,00% 2 
19 
54 
207 
7 +31,24% 
+3,92% 
-19,85% 
+1,30% 
+63,83% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
3 Det Forenede Kongerige 
Størrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 1987 
AntaHatt Starret*« Watt* AntaHatt Størrets* ktaattf byt* 
b«sstntng*r t% dyr 1« MsaMniftø; 
5.150 
5.266 
1.988 
1.726 
2.067 
2.321 
2.154 
20.672 24,91% 
25,47% 
9,62% 
8,35% 
10,00% 
11,23% 
10,42% 
100,00% 18.553 
127.225 
138.618 
248.849 
587.488 
1.527.789 
5.266.020 
7.914.542 0,23% 
1,61% 
1,75% 
3,14% 
7,42% 
19,30% 
66,54% 
100,00% 4 
24 
70 
144 
284 
658 
2445 
383 1995 
AntaHatt StatfttfM #***** AntaHatt Starrets* toatta* fiyvf. 
M*attHkig«r f% dyr i% o***atofttg 
4.540 
2.122 
706 
870 
1.057 
1.966 
2.194 
13.455 33,74% 
15,77% 
5,25% 
6,47% 
7,86%j 
14,61% 
16,31% 
100,00% 14.292 
47.977 
51.977 
120.991 
290.180 
1.207.029 
5.602.071 
7.334.517 0,19% 
0,65% 
0,71% 
1.65%^ 
3,96% 
16,46% 
76,38% 
100,00% 3 
23 
74 
139j 
275 
614 
2553 
545 1987/86 
*f~éy* 
•*-,A __w^uh__tj* 
-12,62% 
-6,42% 
+5,59% 
-3,54% 
-3,41% 
-6,73% 
•4,44% 
+42,38% 
•.-"-.. 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 2.621 
2.707 
1.128 
1.229 
1.256 
1.116 
> 1000 slagtesvin ! 545 
Antal i alt ! 10.602 24,72% 
25,53% 
10,64% 
11,59% 
11,85% 
10,53% 
5,14% 
100,00% 10.407 
62.633 
80.336 
172.846 
356.136 
704.687 
1.128.966 
2.516.011 0,41% 
2,49% 
3,19% 
6,87% 
14,15% 
28,01% 
44,87% 
100,00% 4 
23 
71 
141 
284 
631 
2071 
237 2.595 
1.221 
560 
695 
1.044 
1.373 
698 
8.186 31,70% 
14,92% 
6,84% 
8,49% 
12,75% 
16,77% 
8,53% 
100,00% 8.525 
30.229 
36.225 
92.162 
315.724 
810.304 
1.288.415 
2.581.584 0,33% 
1,17% 
1,40% 
3,57% 
12£3% 
31,39% 
49,91% 
100,00% 3 
25 
65 
133 
302 
590 
1846 
315 -17,26% 
•7,00% 
-9,17% 
-5,71% 
+6.65% 
-6,54% 
•10,89% 
+32,89% 
1-9 søer i 7.505 
10-49 søer ! 4.013 
50-99 søer 1.674 
> 100 søer I 2.623 
Antal i alt 15.815 47,45% 
25,37% 
10,58% 
16,59% 
100,00% 26.304 
96.123 
121.070 
657.429 
900.926 2,92% 
10,67% 
13,44% 
72,97% 
100,00% 4 
24 
72 
251 
57 4.528 
1.793 
872 
2.318 
9.511 47,61% 
18,85% 
9,17% 
24,37% 
100,00% 15.877 
45.336 
64.038 
709.697 
834.948 1,90% 
5,43% 
7,67% 
85,00% 
100,00% 4 
25 
73 
306 
88 +0,04% 
+5,56% 
•1,54% 
+22,15% 
•54,10% 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
^ Finland* 
Sterrelse klasser 
1-9 svin 
10-49 svin 
50-99 svin 
100-199 svin 
200-399 svin 
400-999 svin 
> 1000 svin 
Antal i alt 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 
I 1-9 soer | 
10-49 soer j 
i 
50-99 soer I 
> 100 soer I 
Antal i alt i Antal t alt 
besartnlngtf 
2.302 
1.725 
1.667 
2.560 
2.111 
424 
28 
10.817 sttiMttftktatttr 
it, 
21,28% 
15,95% 
15,41% 
23,67% 
19,52% 
3,92% 
0,26% 
100,00% 3302S 
Antal iatt 
5.798 
46.412 
122.203 
372.683 
568.479 
230.638 
35.229 
1.381.442 SWffetMkbtttf 
« t% 
0,42% 
3,36% 
8,85% 
26,98% 
41,15% 
16,70% 
2,55% 
100,00% baftatnlftft ; 
3 
27 
73 
146 
269 
544 
1258 
128 Afitatftlt 
bttaMfliftftar 
508 
966 
1.051 
1.970 
2.237 
595 
41 
7.368 
1.718 
1.703 
907 
706 
536 
149 
8 
5.727 
935 
3.473 
738 
91 
5.237 Stwttittkta&Mr 
6,89% 
13,11% 
14,26% 
26,74% 
30,36% 
8,08% 
0,56% 
100,00% 
30,00% 
29,74% 
15,84% 
12,33% 
9,36% 
2,60% 
0,14% 
100,00% 
17,85% 
66,32% 
14,09% 
1,74% 
100,00% 34SZ0 
Am*** 
1.858 
26.860 
78.010 
293.594 
617.629 
ozzyyo 
59.563 
1.400.512 
7.049 
41.561 
64.802 
98.695 
146.772 
82.397 
9.594 
450.840 
4.410 
94.602 
47.274 
14.827 
161.113 SttfttWttC: BHaW 
1* 
0,1 3TO 
i 1,92% 
O.O/TD 
20,9070 
44,1UTO 
23,U070 
4,2370 
IUUJVUTD 
I.OOTO 
y,2270 
l4,«$f TO 
21,0910 
02,907D 
10,2/70 
2,10 TO 
lUU,UU7D 
2,r470 
OO,/ZTO 
29,3470 
9,21/70 
1UU,UU70 iMMateMB !' 
A 
9ft 
7A 
1AQ 
97fi 
543 
1453 
ion 
A 
OA 
71 
14fl 
TTA 
553 
11QQ 
7Q 
c 
97 
RA 
153 
31 tBBWTO 
sK. saasRBniB 
+45 91% 
+3 34% 
•1 95% 
4-9 37% 
+9 53% 
.0 90% 
+15 47% 
+48 84% 
* Data fra den nationale myndighed; forskellig tidsperiode!!; ingen tilgængelige data for slagtesvin og søer i 1990 1 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
4) Sverige* 
Stan-else klasser 
1-9 svin" 
10-24 svin" 
25-99 svin" 
100-249 svin" 
250-499 svin" 
> 499 svin" 
Antal i alt 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt j 
1-9 soer \ 
10-49 soer j 
50-99 soer j 
> 100 soer j 
Antal i alt ! 1 
Antal (alt 
btsartningaf 
4.151 
2.573 
4.842 
2.773 
1.339 
1.039 
16.717 
i 
i 
! 
« 
I 987 
Stertfctotktasttf 
24,83% 
15,39% 
28,96% 
16,59% 
8,01% 
6,22% 
100,00% Antal 1 alt 
4j*f 
13.930 
41.266 
262.222 
439.576 
461.215 
1.016.172 
2.234.381 SotitttMklasMf 
it 
0,62% 
1,85% 
11,74% 
19,67% 
20,64% 
45,48% 
100,00% oyt* 
bttattnfaft 
3 
16 
54 
159 
344 
978 
134 Jtlrtatttit 
2.670 
1.755 
3.241 
2.094 
1.386 
1.195 
12.341 
7.301 
3.681 
1.002 
357 
12.341 StatlttfetttaMAf 
1* 
21,64% 
14,22% 
26,26% 
16,97% 
11,23% 
9,68% 
100,00% 
59,16% 
29,83% 
8,12% 
2,89% 
100,00% 9.438 
28.073 
174.744 
339.788 
484.264 
1.240.240 
2.276.547 
15.614 
84.728 
65.602 
75.428 
241.372 1*"-. 
0,41% 
1.23% 
7,68% 
14,93% 
• 21.27% 
54,48% 
ioo;oo% 
6,47% 
35,10% 
27,18% 
31,25% 
100,00% 'Ntfatnnijt . 
4 
16 
54 
162 
349 
1038 
184 
2 
23 
65 
211 
20 1987/93 
$£.fe**aMna 
•5,33% 
-0,26% 
-0,44% 
•2,36% 
+1,44% 
+6,12% 
•38,02% 
* Data fra den nationale myndighed, ingen tilgængelige data om slagtesvin og søer (1987) A514 
** Definition af størrelse klasser ikke konsistent med EUROSTAT data 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
Østrig* 
Størrelse klasser 
1-10 svin" 
11-50 svin" 
51-100 svin" 
101-200 svin" 
201-400 svin" 
401-600 svin" 
> 600 svin" 
Antal i alt 1987 
Antal talt Starrets* ktasttr AntaHatt Starrets* kfosttf bytf 
twsartningcr t% -dyr t% Mstfettldg: 
122.975 
23.299 
6.016 
4.665 
2.132 
137 
73 
159.297 77,20% 
14,63% 
3,78% 
2,93% 
1,34% 
0,09% 
0,05% 
100,00% 398.573 
537.895 
432.043 
666.332 
567.141 
64.240 
77.371 
2.743.595 14,53% 
19,61% 
15,75% 
24,29% 
20,67% 
2,34% 
2,82% 
100,00% 3 
23 
72 
143 
266 
469 
1060 
17 1998 
AntaHatt swrettakfctt** AntaHatt st*mH»*f*tt*r bytf 
b*s*Mn)ng«r 1% 4yT i% (MMÉMNB ! 
94.557 
16.087 
5.667 
5.236 
2.959 
239 
66 
124.811 75,76% 
12,89% 
4,54% 
4,20% 
2,37% 
0,19% 
0,05% 
100,00% 289.238 
386.831 
409.437 
756.377 
797.212 
110.787 
71.971 
2.821.853 10,25% 
13,71% 
14,51% 
26,80% 
28,25% 
3,93% 
2,55% 
100,00% 3 
24 
72 
144 
269 
464 
1090 
23 : 1987/83 
-°{iif,9**aVt*jntt 
-5,62% 
•4,16% 
•0,60% 
•1,13% 
+1,28% 
-1,14% 
+2,89% 
+31,27% 
1-9 slagtesvin 
10-49 slagtesvin 
50-99 slagtesvin 
100-199 slagtesvin 
200-399 slagtesvin 
400-999 slagtesvin 
> 1000 slagtesvin 
Antal i alt 
1-10 søer" 
11-50 søer" 
51-100 søer" 
> 100 søer" 
Antal i alt 33.120 
11.361 
347 
23 
44.851 73,84% 
25,33% 
0,77% 
0,05% 
100,00% 105.379 
258.538 
21.975 
4.336 
385.892 27,31% 
67,00% 
5,69% 
1,12% 
101,12% 3 
23 
63 
189 
9 19.725 
10.928 
625 
66 
31.344 62,93% 
34,86% 
1,99% 
0,21% 
100,00% 68.127 
263.228 
39.112 
10.727 
381.194 17,87% 
69,05% 
10,26% 
2,81% 
100,00% 3 
24 
63 
163 
12 +8,55% 
+5,85% 
-1,18% 
-13,79% 
+41,35% 
* Data fra den nationale myndighed; ingen tilgængelige data om slagtesvin; tal omfatter ikke smågrise! 
" Definition af størrelse klasser ikke konsistent med EUROSTAT data __ 
EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 
TABEL 13: Strukturen i svinebesætningerne i EU på regionalt plan 
Antal svinebesætninger i 1008 
BE1 
BE3 
DK 
DE1 
DE2 
OE4 
DE3 
DE7 
DE8 
DE9 
DEA 
OEB 
DEC 
DED 
DEE 
DEF 
DEG 
GR11 
GR3 
GR23 
GR13 
GR21 
GR12 
GR43 
GR22 
GR42 
GR25 
GR24 
GR14 
GR41 
ES61 
ES24 
ES12 
ES53 
ES7 
ES13 
ES42 
ES41 
ES51 
ES52 
ES43 
ES11 
ES23 
ES3 
ES62 
ES22 
ES21 RÊGTONER 
VLAAMS GEWEST • BXL 
REG. WALONNE 
B 
DK 
BADEN WURTEMBERG 
BAYERN 
BRANDENBURG 
HAMBURG, BREMEN, BERLIN 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMME 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THURINGEN 
DEU 
ANATONIKI MACEDONIA & T 
ATTIKI 
DYTIKI ELLADA 
DYTIKI MAKEDONIA 
IPEIROS 
KENTRIKI MAKEDONIA 
KRITI 
NISIA IONIOU 
NOTIO AIGALO 
PELOPONNESOS 
STEREA ELLADA 
THESSALIA 
VOREIO AIGALO 
GR 
ANDALUCIA 
ARAGON 
ASTURIAS 
BALEARES 
CANARIAS 
CANTABRIA 
CASTILLA-LA-MANCHA 
CASTILLA-LEON 
CATALUNA 
COM. VALENCIANA 
EXTREMADURA 
GALICIA 
LA RIOJA 
MADRID 
MURCIA 
NAVARRA 
PAIS VASCO 
ESP 1989 
16 
4 
20 
31 
49 
87 
2 
0 
29 
2 
47 
37 
12 
1 
2 
2 
6 
2 
278 
2 
0 
6 
3 
1 
3 
2 
0 
2 
2 
3 
5 
2 
32 
23 
11 
19 
7 
2 
4 
11 
58 
14 
3 
24 
120 
2 
0 
4 
4 
6 
311 1998 
13 
2 
16 
27 
42 
79 
2 
0 
25 
1 
41 
33 
10 
1 
3 
1 
5 
2 
246 
4 
0 
10 
6 
1 
5 
5 
0 
3 
3 
6 
9 
1 
85 
16 
7 
17 
6 
1 
2 
5 
45 
12 
2 
15 
95 
1 
0 
2 
3 
4 
235 +/-1989/93% 
-20,37% 
-42,31% 
-24,65% 
-14,46% 
-14,24% 
-9,56% 
-10,00% 
-50,00% 
-13,98% 
-12,67% 
-13,04% 
-10,08% 
-15,88% 
-30,00% 
+47,14% 
-28,00% 
-14,83% 
+12,38% 
-11,54% 
+121,00% 
+55,00% 
+67,97% 
+88,53% 
+4,44% 
+79,29% 
+110,91% 
-12,50% 
+36,09% 
+20,00% 
+81,21% 
+88,20% 
-22,78% 
+68,36% 
-29,83% 
-30.19% 
-10,88% 
-11,54% 
-28,89% 
-31,94% 
-57,72% 
-23,63% 
-13,96% 
-33,46% 
-37,50% 
-20,40% 
-18,13% 
-40.00% 
-40,00% 
-20.48% 
-25.08% 
-24,29% ArrtaUvtfi 11000 
1989 
6354 
304 
6667 
8198 
2204 
3669 
1310 
25 
999 
1273 
7069 
5834 
500 
35 
988 
1192 
1437 
821 
27356 
54 
21 
82 
22 
122 
110 
60 
7 
24 
58 
212 
125 
40 
934 
1049 
1512 
52 
70 
33 
13 
475 
1787 
3825 
605 
621 
632 
87 
38 
693 
299 
50 
11843 1998 
6831 
291 
7122 
11568 
2280 
3809 
923 
8 
971 
907 
7186 
5812 
461 
30 
705 
849 
1368 
732 
26041 
64 
7 
63 
38 
43 
118 
49 
4 
31 
84 
126 
172 
9 
808 
1103 
1928 
54 
73 
19 
11 
437 
1963 
4469 
691 
682 
584 
77 
51 
547 
344 
31 
13064 */, 1989/93% 
+7,51% 
-4,10% 
+6,98% 
+25,76% 
+3,45% 
+3,81% 
-29,56% 
-67,59% 
-2,84% 
-28,73% 
+1,67% 
-0,39% 
-7,74% 
-15,37% 
-28,59% 
-28,81% 
-4,77% 
-10,91% 
-4,81% 
+19,05% 
-65,50% 
-22,37% 
+67,46% 
-65,06% 
+7,81% 
-18,34% 
-43,00% 
+30,21% 
+45,37% 
-40,33% 
+37.96% 
-76,48% 
-13,55% 
+5,11% 
+27,48% 
+2,90% 
+4.28% 
-41,92% 
-15,04% 
-8.00% 
+9,80% 
+16.83% 
+14,24% 
+9.86% 
-7.53% 
-11,65% 
+33.98% 
-21,08% 
+14.97% 
-37,23% 
+10,31% Antal *vlr»/b*s*<n1na 
1889 
395 
78 
333 
293 
45 
42 
596 
125 
34 
849 
151 
159 
42 
39 
470 
596 
239 
391 
99 
27 
105 
14 
7 
136 
39 
27 
18 
10 
26 
64 
25 
22 
29 
45 
141 
3 
11 
19 
4 
42 
31 
275 
233 
26 
5 
55 
126 
187 
71 
8 
38 1999 
533 
129 
473 
431 
54 
48 
466 
81 
38 
693 
177 
176 
46 
48 
228 
589 
268 
310 
106 
14 
23 
6 
6 
45 
24 
10 
11 
10 
32 
21 
18 
7 
15 
68 
258 
3 
13 
15 
5 
91 
44 
374 
400 
45 
6 
59 
281 
246 
103 
7 
55 +M989/98% 
+35,02% 
+66,22% 
+41,98% 
+47,02% 
+20,63% 
+14,79% 
-21,73% 
-35,18% 
+12,95% 
-18,39% 
+16.91% 
+10.78% 
+9,68% 
+20,90% 
-51,47% 
-1,13% 
+11,82% 
-20,72% 
+7,62% 
-46,13% 
-77,74% 
-53,78% 
-11,18% 
-66,54% 
-39,87% 
-61,28% 
-34,86% 
-4,32% 
+21,14% 
-67,07% 
-26.69% 
-69.55% 
•48,65% 
+49.79% 
+82.61% 
+15,46% 
+17,89% 
-18,33% 
+24,84% 
+117,60% 
+43,78% 
+35,78% 
+71,69% 
+75,78% 
+16.17% 
+7,91% 
+123.30% 
+31,53% 
+44.58% 
-16.22% 
+45,71% 
Kilde: EUROFARM O/ 
Antal svinebesætninger i 1000 
FR42 
FR61 
FR72 
FR25 
FR26 
FR52 
FR24 
FR21 
FR83 
FR43 
FR23 
FR1 
FR81 
FR63 
FR41 
FR62 
FR3 
FR51 
FR22 
FR53 
FR82 
FR71 
IE 
IT71 
IT92 
IT311 
IT93 
IT8 
IT4 
IT33 
IT6 
IT13 
IT2 
IT53 
IT72 
IT11 
IT91 
ITB 
ITA 
IT51 
IT312 
IT52 
IT12 
IT32 
LU 
NL1 
NL2 
NL3 
NL4 REGIONER 
ALSACE 
AQUITAINE 
AUVERGNE 
BASSE-NORMANDIE 
BOURGOGNE 
BRETAGNE 
CENTRE 
CHAMPAGNE-ARDENNE 
CORSE 
FRANCHE-COMTE 
HAUTE-NORMANDIE 
ILE-DE-FRANCE 
LANGUEDOC-ROUSILLON 
LIMOUSIN 
LORRAINE 
MIDI-PYRENEES 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
PAYS-DE-LA-LOIRE 
PICARDIE 
POITOU-CHARENTES 
PAC 
RHONE-ALPES 
F 
IRL 
ABRUZZI 
BASILICATA 
BOLZANO-BOZEN 
CALABRIA 
CAMPANIA 
EMILIA ROMAGNA 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
LAZIO 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
MARCHE 
MOUSE 
PIEMONTE 
PUGLIA 
SARDEGNA 
SICILIA 
TOSCANA 
TRENTO 
UMBRIA 
VALLE D'AOSTA 
VENETO 
IT 
LUX 
NOORD NL 
OOST NL 
WESTNL 
ZUID NL 
NL 1989 
4 
19 
10 
4 
4 
22 
4 
2 
- 1 
2 
1 
0 
2 
9 
5 
22 
5 
11 
2 
8 
1 
12 
149 
3 
27 
18 
8 
37 
56 
11 
7 
37 
1 
15 
29 
13 
9 
3 
20 
5 
12 
1 
14 
0 
22 
346 
1 
1 
14 
4 
10 
29 1993 
3 
14 
8 
2 
3 
15 
3 
1 
1 
1 
1 
0 
1 
6 
3 
17 
4 
8 
1 
5 
1 
8 
106 
3 
22 
16 
8 
34 
59 
5 
3 
27 
0 
10 
25 
7 
5 
3 
18 
6 
7 
1 
14 
0 
15 
286 
1 
1 
13 
3 
10 
27 +M989/93% 
-28,50% 
-24,29% 
-21,96% 
-43,41% 
-36,14% 
-30,00% 
-20,26% 
-40,00% 
-27,50% 
-26,67% 
-24,44% 
+0,00% 
-21,58% 
-33,76% 
-30,85% 
-23,78% 
-25,38% 
-30,56% 
-35,00% 
-35,36% 
-25,56% 
-34,92% 
-28,89% 
-10,69% 
-19,15% 
-12,66% 
-8,21% 
-6,29% 
+5,32% 
-53,24% 
-62,08% 
-25,92% 
-48,75% 
-35,78% 
-14,19% 
-40,48% 
-38,86% 
+4,69% 
-8,87% 
+3,33% 
-38,38% 
-14,44% 
-3,94% 
-20,00% 
-34,37% 
-17,40% 
-5,66% 
-14,29% 
-9,08% 
-6,94% 
-6,76% 
-8,26% ,.. AntarsvfcMtOOO < 
1988 
72 
472 
243 
351 
198 
6612 
290 
101 
33 
107 
148 
16 
59 
158 
74 
610 
681 
1025 
174 
332 
38 
408 
12204 
1302 
133 
75 
25 
141 
162 
1896 
207 
178 
4 
2880 
248 
58 
756 
38 
258 
100 
293 
8 
352 
1 
581 
8393 
77 
576 
4819 
824 
7630 
13849 1993 
67 
457 
280 
410 
214 
7740 
402 
86 
24 
103 
188 
14 
52 
171 
85 
629 
635 
1474 
159 
339 
32 
366 
13929 
1570 
122 
71 
25 
135 
150 
1896 
197 
154 
1 
2940 
234 
53 
810 
31 
255 
94 
265 
4 
322 
0 
637 
8396 
72 
585 
5128 
879 
8373 
14964 •/«1989fl»% 
-7,90% 
-3,28% 
+15.18% 
+16,66% 
+7,97% 
+17,05% 
+38,91% 
-14,89% 
-26,67% 
-3,37% 
+27,03% 
-13,58% 
-11.09% 
+8,64% 
+14,25% 
+3,01% 
-6,68% 
+43,77% 
-8,37% 
+2,31% 
-17,21% 
-10,11% 
+14,14% 
•20,57% 
-8,56% 
-4,24% 
-0,28% 
-4,72% 
-7,30% 
+0,01% 
-5,12% 
-13,06% 
-82,50% 
+2,09% 
-5,93% 
-7,75% 
+7.15% 
-17,59% 
-1,07% 
-6,39% 
-9,33% 
-45,06% 
-8,57% 
-54,00% 
+9,55% 
+0,04% 
-6,57% 
+1,60% 
+6,40% 
+6,65% 
+9,74% 
+8,06% ..*^f***««tf*tf* 
.1988 : 
18 
25 
24 
80 
45 
305 
76 
44 
42 
71 
165 
162 
31 
19 
16 
28 
131 
95 
109 
39 
43 
34 
82 
449 
5 
4 
3 
4 
3 
171 
29 
5 
5 
187 
9 
5 
86 
12 
13 
19 
25 
9 
25 
3 
26 
24 
145 
411 
342 
229 
748 
473 1£tô, 
23 
32 
35 
165 
76 
510 
133 
62 
42 
94 
277 
140 
35 
30 
26 
38 
164 
197 
153 
62 
47 
47 
132 
606 
6 
4 
3 
4 
3 
365 
72 
6 
2 
297 
9 
7 
151 
9 
1.4 
17 
37 
5 
24 
1 
44 
29 
144 
488 
400 
262 
880 
557 &miïm-
+28,81% 
+27,76% 
•47,60% 
•106,14% 
+69,06% 
+67,22% 
•74,21% 
+41,86% 
+1,15% 
+31,77% 
+68,13% 
-13,58% 
+13,37% 
+64,03% 
+65,23% 
+35,15% 
+25,07% 
+107,03% 
+40,97% 
+58,27% 
+11,21% 
+38,11% 
•60,51% 
+35,00% 
+13,10% 
+9,65% 
+8,65% 
+1,68% 
-11,99% 
+113,89% 
+150,24% 
+17,37% 
-65,85% 
+58,96% 
+9,63% 
+55,00% 
+75,26% 
-21,28% 
+8,56% 
-9,41% 
+47,13% 
-35,79% 
-4,82% 
-42,50% 
+66,91% 
+21,12% 
•0,97% 
+18,54% 
+17,03% 
+14,61% 
+17,70% 
+17,78% 
Kilde: EUROFARM 
/*_ 
PT2 
PT14 
PT15 
PT12 
PT13 
PT3 
PT11 
UK4 
UK3 
UK1 
UK8 
UKB 
UKA 
UK5 
UK6 
UK9 
UK7 
UK2 Arttal *vtnebe«etninflerl 10D0 
REGIONS 
OS 
ACORES 
ALENTEJO 
ALGARVE 
CENTRO 
LISBOA & VALE DO TEJO 
MADEIRA 
NORTE 
PORT 
FIN 
SWE 
EAST-ANGLIA 
EAST MIDLANDS 
NORTH 
NORTHWEST 
NORTHERN IRELAND 
SCOTLAND 
SOUTH EAST 
SOUTH WEST 
WALES 
WEST MIDLANDS 
YORKSHIRE & HUMBERSIDE 
UK 1989 
10 
13 
8 
102 
26 
6 
74 
239 
2 
1 
0 
1 
3 
1 
2 
3 
1 
1 
3 
17 1993 
122 
9 
8 
5 
76 
18 
5 
52 
173 
11 
12 
2 
1 
1 
1 
2 
1 
2 
3 
1 
1 
2 
16 +/* 1999/93 % 
-10,00% 
-39,02% 
-32,63% 
-25.16% 
-32,24% 
-17.81% 
-29,84% 
-27,64% 
-3,13% 
-7,27% 
+32,50% 
-26,00% 
-18,52% 
-8,89% 
+11,88% 
-2,86% 
•0,00% 
+2,73% 
-0,80% 
-4,26% Antal«v1oJi«X) > *. 
1989 
41 
345 
74 
589 
1146 
18 
227 
2439 
1437 
601 
172 
315 
626 
459 
799 
861 
101 
416 
1766 
7652 1?M 
3781 
47 
401 
56 
553 
1344 
26 
190 
2618 
1381 
2777 
1438 
628 
186 
293 
613 
547 
804 
849 
106 
422 
1877 
7763 •M9M/931i 
+16,09% 
+16,19% 
-23,69% 
-6,02% 
+17,32% 
+39,45% 
-16,14% 
+7,32% 
+0,08% 
+4,64% 
+8,05% 
-7,12% 
-2,13% 
+19,04% 
+0,58% 
-1,34% 
+4,83% 
+1,48% 
+6,33% 
+2,79% i<y.rArMpvMrtMritna i >\ 
ym 
4 
26 
.10 
6 
44 
3 
3 
10 
898 
546 
430 
315 
232 
510 
500 
307 
84 
378 
706 
447 1993 
31 
5 
49 
11 
7 
77 
5 
4 
15 
128 
226 
928 
616 
351 
395 
278 
667 
449 
312 
88 
373 
757 
480 >M9M/931» 
+28,99% 
+90,54% 
+13,28% 
+25,58% 
+73,14% 
+69,68% 
+19,52% 
•48,12% 
+3,31% 
+12,85% 
-18,45% 
+25,51% 
+20,11% 
+30,66% 
-10,10% 
+1,56% 
+4,83% 
-1,21% 
+7,19% 
•7,36% 
Kilde: EUROFARM 42 
TABEL 14: Antal KE (svin og kvæg) pr. ha landbrugsjord 
KEkvfcg 4te*Vfo£,; jKBft«* :*'A^f^^^^^'^ 
bel ÔELGIQUE-BÊLG1E 1994 ' 1,64 • Ï^OO - 2,84 - WÊÊÊÊÊëmM 
bel 
be2 
be3 REG.BRUXELLES-CAP7BRUSSELSHFDST.GEW. 
VLAAMS GEWEST 
REGION WALLONNE 0,60 
1.91 
1,42 0,00 
2,12 
0,07 0,60 
4,03 
1,49 +23,25% 
-8,96% 
dk DANMARK 1994 0,84 0,68 1,22 ,"' *2t38% 
de ŒUTSCHLAND 1894 , 0,66 tøg 0,93 < *'. ï>, < ' 
del 
de2 
de3 
de4 
de5 
de6 
de7 
de8 
de9 
dea 
deb 
dec 
ded 
dee 
def 
deg BADEN-WUERTTEMBERG 
BAYERN 
BERLIN 
BRANDENBURG 
BREMEN 
HAMBURG 
HESSEN 
MECKLENBURG-VORPOMMERN 
NIEDERSACHSEN 
NORDRHEIN-WESTFALEN 
RHEINLAND-PFALZ 
SAARLAND 
SACHSEN 
SACHSEN-ANHALT 
SCHLESWIG-HOLSTEIN 
THUERINGEN 0,69 
... ,- 0,91 
0,56 
0,39 
0,99 
0,41 
0,55 
0,35 
0,75 
0,77 
0,08 
0,60 
0,54 
0,29 
0,92 
0.44 0,26 
0,21 
0,22 
0,11 
0,04 
0,04 
0,23 
0,09 
0,52 
0,72 
0,11 
0,07 
0,13 
0,13 
0,24 
0,17 0,95 
1.12 
0,78 
0,50 
f,03 
0,46 
0,77 
0,44 
1,27 
1,49 
0,19 
0,68 
0,67 
0,42 
1.16 
0,60 -3,85% 
•4,69% 
•42,86% 
-50,00% 
-50,00% 
-21,00% 
, 
-4,45% 
-7,39% 
-27,03% 
-32,10% 
-16,27% 
gf ELLADA 1993 0,11 0,95 J0,17 +2,61% 
gn 
gr2 
gr3 
gr4 VOREIA ELLADA 
KENTRIKI ELLADA 
ATTIKI 
NISIAAIGAIOU, KRITI 0,17 
0,06 
0,07 
0,06 0,04 
0,08 
0,05 
0,04 0,21 
0,14 
0,12 
0,10 : 
ëil|;É$PÂNA::::!|ii993|:::::;:|||ll 
es1 
es11 
es12 
es13 
es2 
es21 
es22 
es23 
es24 
es3 
es4 
es41 
es42 
es43 
es5 
es51 
es52 
es53 
es6 
es61 
es62 
es63 NOROESTE 
GALICIA 
ASTURIAS 
CANTABRIA 
NORESTE 
PAIS VASCO 
NAVARRA 
RIOJA 
ARAGON 
MADRID 
CENTRO (E) 
CASTILLA-LEON 
CASTILLA-LA MANCHA 
EXTREMADURA 
ESTE 
CATALUNA 
COMUNIDAD VALENCIANA 
BALEARES 
SUR 
ANDALUCIA 
MURCIA 
CEUTA Y MELILLA 1,06 
1,21 
0,82 
1,08 
0,10 
0,60 
0,12 
•0,15 
0,04 
0,11 
0,10 
0,15 
0.03 
0.10 
0.17 
0.26 
0,04 
0,12 
0.08 
0.09 
0.04 
0,00 0,11 
0,18 
0,03 
0,02 
0,19 
0,04 
0,11 
0,09 
0,23 
0,03 
0,08 
0.10 
0,03 
0,11 
0,56 
0,83 
0.26 
0.06 
0.13 
0.09 
0.44 
0.00 1,16 
1,39 
0,85 
1,10 
0,29 
0,64 
0,24 
0,23 
0,27 
0,14 
0,17 
0,25 
0,06 
0,21 
0,73 
1,10 
0.30 
0.18 
0,21 
0,18 
0,48 
0.00 -61,81% 
-62,97% 
-41,36% 
-66,10% 
+22,11% 
-49,73% 
-13,24% 
-25,23% 
+33,76% 
-47,50% 
+6,82% 
-5,13% 
-2,03% 
+46,26% 
+10,77% 
+10,97% 
+23,63% 
-56,72% 
+21,69% 
+44.43% 
-8.27% 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv: Fra 1993 oversigten vedr. EU'svinebesaetningsstrukturer, anslaaet KE for Irland) 
' 
es7 
fr/ 
fr1 
fr2 
fr3 
fr4 
frS 
fr6 
fr7 
fr6 
fr9 
I*'-' 
It. 
it1 
It11 
it 12 
it 13 
it2 
it3 
it31 
it32 
R33 
it4 
its 
it51 
it52 
tt53 
m 
K7 
R71 
It72 
it8 
K9 
it91 
it92 
it93 
ita 
Kb 
$11 
till 
nil 
nl2 
nl3 
nl4 
PI 
pt1 
pt11 
pt12 
pt13 
pt14 
pt15 
pt2 
pt3 - - - '~'WM&&fiffl$ 
CANARIAS | 
FRANCS 1993 W'^#t&6åÉ^£^4m>'&^ 
ILE DE FRANCE 
BASSIN PARISIEN 
NORD-PAS-DE-CALAIS 
EST 
OUEST 
SUD-OUEST • • j 
CENTRE-EST 
MEDITERRANEE 
DEPARTEMENTS D"OUTRE-MER 
metAND , m±%My&%&*>; ** *<*>"#;**£ "& 
*TAU* V* *rø%^^A >/&>> ^--
NORD OVEST 
PIEMONTE 
VALLE D'AOSTA 
LIGURIA 
LOMBARDIA 
NORD EST 
TRENTINO-ALTO ADIGE 
VENETO 
FRIULI-VENEZIA GIULIA 
EMILIA-ROMAGNA 
CENTRO (1) 
TOSCANA 
UMBRIA 
MARCHE 
LAZIO 
ABRUZZO-MOLISE 
ABRUZZO 
MOLISE 
CAMPANIA 
SUD 
PUGUA 
BASILICATA 
CALABRIA 
SICILIA 
SARDEGNA 
i^XEMBOURG (GR^D^CHÉ) 1994 
W^n^^§(M^^^mmmmmmmmW^ 
NOORD-NEDERLAND 
OOST-NEDERLAND 
WEST-NEDERLAND 
ZUID-NEDERLAND 
'PoRni<^m^imm-mmWm: 
CONTINENTE 
NORTE 
CENTRO (P) 
LISBOA E VALE DO TEJO 
ALENTEJO 
ALGARVE 
ACORES 
MADEIRA Wf$8?< 
0,21 
Æ^Vs-sM*« 
0,05 
0,44 
0.65 
0,62 
0,78 
0,50 
0,60 
0,11 
- "**»# 1j6p> 
s;^ - o^« 
0,58 
0,63 
0,29 
0,18 
1,26 
0,63 
1,06 
0,81 
0,38 
0,52 
0,13 
0.11 
0,16 
0,14 
0,30 
0,17 
0,15 
0,20 
0,35 
0,11 
0,09 
0,11 
0,17 
0,21 
0,15 
iiiiliiiil IllIÉlÉllill 
1,41 
2,22 
1,12 
2,03 
0,24 
0,21 
0.44 
0.31 
0.21 
0,10 
0.07 
1.19 
0.82 
KE kvæg •" ptCfvaAA 
0,12 
, '/ - 'i't&k 
0,01 
0,04 
0,15 
0,03 
0,34 
0,06 
0,05 
0,02 
/'•";* 0,M 
* ' *,13 
0,13 
0,15 
0,00 
0,00 
0,61 
0,12 
0,04 
0,16 
0,17 
0,33 
0,10 
0,06 
0,20 
0,10 
0,05 
0,06 
0,06 
0,06 
0,06 
0,02 
0,01 
0,03 
0,05 
0,01 
0,05 
1:111111111 
Ilillllill 
0,16 
1,40 
0,27 
3,39 
lifllllllibll 
0.12 
0.05 
0,17 
0,42 
0,04 
0,10 
0,06 
0,32 
KE svin pr^haAA 
0,331 
+ ;*:.> ote 
0,05 
0,48 
0,80 
0,65 
1,11 
0,56 
0,65 
0,13 
- . AM 
0,4* 
0J1 
0,78 
0,30 
0,19 
1,88 
0,75 
1,10 
0,98 
0,55 
0,85 
0,23 
0,17 
0,36 
0,24 
0,35 
0,23 
0,21 
0,26 
0,41 
0,14 
0,10 
0,14 
0,22 
0,22 
0,20 
:mmm,m. 
iliiiiiiii: 1,57 
3,62 
1,39 
5,42 
0,36 
0,33 
0.49 
0.47 
0,63 
0,14 
0,18 
1,25 
1.14 
KE i alt /Eiidrlngt^inebestandene 
-44,20% 
o'--*,, *—V,,* 42S#I% 
-4,15% 
+33,10% 
+7,70% 
'i <* ," " < *44,7e% 
* , ' ' , ' "' ^23% 
+10,35% 
+10,97% 
-33,33% 
-70,00% 
+2,90% 
-3,18% 
-29,73% 
-5,64% 
+11,81% 
-20,48% 
-18,22% 
-33,01% 
-6,38% 
-12,42% 
-14,58% 
+10,08% 
+20,66% 
-5,84% 
-24,38% 
-39,42% 
-44,36% 
-45,65% 
-32,97% 
-5,69% 
+5,59% 
^§^^•^^^^^•^11 
: mmmmmmieflAv. 
-8.36% 
-5,97% 
-16,74% 
+6,27% 
iiiiiliiillliliiii^iiiiii* 
+1,06% 
-32,90% 
+5,67% 
+7,24% 
+6,01% 
-12,05% 
-19,57% 
-45,28% 
mellem 1987 og 93/94 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv: Fra 1993 oversigten vedr. EU svinebesaetningsstrukturer, anslaaet KE for Irland) or 
ufc 
uk1 
uk2 
uk3 
uk4 
uk5 
uk6 
uk7 
uk8 
uk9 
uka 
ukb 
IP& 
at1 
at11 
at 12 
at 13 
at2 
at21 
at22 
at3 
at31 
at32 
at33 
at34 
om 
11:11 
se01 
se02 
se03 
se04 
se05 
se06 
se07 
se08 ftegfarter 
UNITED KINGDOM 1994 
NORTH 
YORKSHIRE AND HUMBERSIDE 
EAST MIDLANDS 
EAST ANGUA 
SOUTH EAST (UK) 
SOUTH WEST (UK) 
WEST MIDLANDS 
NORTH WEST (UK) 
WALES 
SCOTLAND 
NORTHERN IRELAND 
OESTERRËICH 1894 
OSTOESTERREICH 
BURGENLAND 
NIEDEROESTERREICH 
WIEN 
SUEDOESTERREICH 
KAERNTEN 
STEIERMARK 
WESTOESTERREICH 
OBEROESTERREICH 
SALZBURG 
TIROL 
VORARLBERG 
SUOMI/FINLAND 1994 
SVERIGE 1993 
STOCKHOLM 
ÔSTRA MELLANSVERIGE 
SMALAND MED ÔARNA 
SYDSVERIGE 
VÅSTSVERIGE 
NORRA MELLANSVERIGE 
MELLERSTA NORRLAND 
ÔVRE NORRLAND pivhaAA 
*,S0 
0,63 
0,47 
0,41 
0,16 
0,41 
0,98 
0,78 
1.12 
0,68 
0,25 
1,03 
*•> 0,48 
0,35 
0,13 
0,40 
0,00 
0,51 
0,43 
0,57 
0,59 
0,89 
0,44 
0,34 
0,41 
0,32 
0,28 
0,15 
0,22 
0,40 
0,27 
0,32 
0,23 
0,27 
0,27 pr.haAA 
% 6,fl« 
0,04 
0,34 
0,11 
0,31 
0,11 
0,10 
0,13 
0,13 
0,01 
0,02 
0,10 
0,20 
0,20 
0,12 
0,21 
0,00 
0,27 
0,11 
0,38 
0,17 
0,38 
0,02 
0,02 
0,03 
0,10 
0,08 
0,03 
0,05 
0,05 
0,17 
0,11 
0,03 
0,01 
0,03 ' pf.h&AA -
6,59 
0,67 
0,81 
0,52 
0,48 
0,51 
1,08 
0,91 
1,24 
0,69 
0,27 
1,13 
0,69 
0,55 
0,25 
0,62 
0,00 
0,78 
0,54 
0,95 
0,75 
1,27 
0,46 
0,36 
0,44 
0,42 
0,36 
0,18 
0,27 
0,45 
0,44 
0,43 
0,26 
0,28 
0,30 , , - -' gfttVTtit "V^ * s< '^ * 
^ S>4'x^*m% 
-5,54% 
•9,13% 
-4,21% 
+4,42% 
-16,37% 
+2.85% 
+23,80% 
-24,09% 
-26,56% 
+35,86% 
-2,88% 
* 4^ 
' 
+ 
EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv: Fra 1993 oversigten vedr. EU svinebesaetningsstrukturer, anslaaet KE for Irland) 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 434 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 08 09 10 
Katalognummer : CB-CO-98-446-DA-C 
ISBN 92-78-38031-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
Ti