ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (84) 006 
 
 
 
Vol. 1984/0 002 
  
 
Disclaimer  
Conformém ent au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlem ent. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Econom ic 
Communit y and the European Atom ic Energy Communit y (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom  1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgem einschaft (ABI. L 43 vom  15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. Septem ber 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
KOM(84) 6 endelig udg.
Bruxelles, den 7. februar 1984
DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING OG DENS SAMFUNDSMÆSSIGE KONSEKVENSER
(Meddelelse fra Kommissionen til Rådet)
KOM(84) 6 endelig udg.

DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING OG DENS SAMFUNDSMÆSSIGE KONSEKVENSER
(Meddelelse fra Kommissionen til Rådet)

RESUME
Denne meddelelse indeholder forslag til en fælles strategi over for den nye 
teknologi, som sammen med den politik, der allerede føres på industriområdet 
og med hensyn til forskning, udvikling og innovation, skal ses som et svar 
på den udfordring, som den teknologiske udvikling medfører for samfundet 
som helhed.
Først redegøres der for de samfundsmæssige konsekvenser af den teknologiske 
udvikling og for nødvendigheden af en fælles indsats. Derefter fremsættes 
der en række forslag til nye foranstaltninger samt til videreudvikling af 
de eksisterende.
Disse forslag kan inddeles i  tre hovedområder:
I.  Undervisning og uddannelse
Rådets resolutioner fra juni 1983 om indførelse af nye informationsteknologier 
i  undervisningen og om erhvervsuddannelse og nye informationsteknologier 
danner allerede grundlag for Fællesskabets indsats. Imidlertid vil selv de 
mest energiske bestræbelser på forskningens, innovationens og industri­
politikkens område komme ud for problemer og muligvis mislykkes, med mindre 
de suppleres med bestræbelser med sigte på at forbedre grunduddannelsen og 
omskolingen af højt kvalificerede teknikere og andre specialister.
Kommissionen påtænker at træffe nye foranstaltninger med henblik på at 
iværksætte fælles programmer ("partnership programmes") mellem industrien 
og højere læreanstalter og forskningsinstitutioner på det teknologiske 
område. Det er hensigten, at Fællesskabet finansielt skal bidrage til disse 
programmer, der skal udformes under hensyntagen til lokale og regionale behov, 
og som skal føre til en udbygning af de højere uddannelser og bidrage til en 
tilpasning af disse til industriens behov.
Med henblik på at supplere de igangværende foranstaltninger på uddannelses­
området og samtidig etablere en forbindelse til disse "partnership programmes" 
foreslår Kommissionen, at der på forsøgsbasis iværksættes kampagner med 
henblik på bevidstgørelse og orientering om de nye teknologier, dels i  skolerne, 
dels over for den brede offentlighed.
II. Tilrettelæggelse af arbejdstiden samt af arbejds- og levevilkårene
I forbindelse med den teknologiske innovation spiller spørgsmål som ned­
sættelse og omlægning af arbejdstiden og fremme af en prognosebaseret arbejds­
markedsstyring, navnlig på lokalt plan, en stor rolle. Kommissionen vil lægge 
overordentlig stor vægt på forskning vedrørende den teknologiske udviklings 
konsekvenser (både på virksomheds- og brancheniveau) for beskæftigelsen, 
arbejdstiden, lønningerne og for arbejds- og levevilkårene i  det hele taget.

Kommissionen foreslår Ligeledes en samordnet indsats med henblik på en 
øget hensyntagen til de ergonomiske aspekter i  forbindelse med udformning 
og anvendelse af udstyret samt udarbejdelse af fællesskabsnormer pi 
sundheds- og sikkerhedsområdet.
III. Arbejdstagernes medindflydelse på den teknologiske udvikling i  
vi rksomheden
I forlængelse af de konklusioner, Det stående Udvalg for Beskæftigelse drog 
på sit sidste møde i  november 1981, agter Kommissionen at uddybe den forsk­
ning, der allerede er påbegyndt, samt at søge at få arbejdsmarkedsparterne 
til pi fællesskabsniveau at gå sammen om at udarbejde fælles principper, 
som kan danne grundlag for aftaler mellem disse om den praktiske indførelse 
af ny teknologi. Kommissionen agter ligeledes at støtte initiativer, der 
kan øge arbejdsmarkedsparternes indsigt i  teknologisk innovation.
Indsatsen på disse tre områder skal styrkes ved, at man fremmer og udbreder 
kendskabet til nyskabende forsøg og gennem mere systematisk støtte fra de 
eksisterende fonde og finansielle instrumenter, hvis muligheder for at 
fremme omstillingen og den teknologiske innovation der i øvrigt redegøres 
for.
De nyskabende forsøg skal navnlig vedrøre udviklingen af Lokale beskæftigel­
sesinitiativer, der hviler på ny teknologi, og nye produkter og tjeneste­
ydelser, der ved hjælp af den ny teknologi imødekommer behovene på det 
sociale område - f.eks. hos handicappede og ældre.
Bilaget skal betragtes som et oplæg til den debat, Kommissionen finder 
absolut nødvendig på europæisk niveau.

DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING O G DENS SAMFUNDSMÆSSIGE KONSEKVENSER
INDHOLDSFORTEGNELSE
FORSLAG TIL FORANSTALTNINGER Pkt
I. FORMÅL 1 -3
II. DE SAMFUNDSMÆSSIGE KONSEKVENSER AF
DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING 4 -5
III. NØDVENDIGHEDEN AF EN INDSATS PÅ 6 -11
FÆLLESSKABSPLAN 6 -11
IV. VIDEREUDVIKLING AF IGANGVÆRENDE
INITIATIVER OG IVÆRKSÆTTELSE AF NYE
FORANSTALTNINGER 12
IV.1 - Første hovedområde: undervisning 
og uddannelse 13 -16
IV.2 - Andet hovedområde: tilrettelæggelse 
af arbejdstiden og af leve- og 
arbejdsvilkårene 17 -18
IV.3 - Tredje hovedområde: arbejdstagerens 
medindflydelse på den teknologiske 
udvi kling 19 -21
IV.4 - Støtteforanstaltninger:
.  fremme af forsøgsvirksomhed 
og udbredelse af kendskabet 
herti l 22 -23
.  de finansielle instrumenters 
bidrag 24 -28

Bi Lag:BAGGRUNDSINFORMATION
I. DE NYE TEKNOLOGIER OG BESKÆFTIGELSEN 1- 2
1.1 - virkningerne på beskæftigelsesniveauet 3- 12
1.2 - virkningerne pi arbejdsmarkedets struktur
og funktion 13- 17
1.3 - de hårdest ramte grupper 18- 20
1.4 - de nye teknologier og arbejdstiden 21- 23
II. DE NYE TEKNOLOGIER OG UDDANNELSEN 24-37
III. DE NYE TEKNOLOGIER OG ARBEJDS- OG LEVE-
VILKÅRENE
III.1 - arbejdsvilkårene 38- 42
III.2 - levevilkårene 43- 47
IV. INDFØRELSE AF NY TEKNOLOGI I VIRKSOMHEDEN:
INFORMATION OG HØRING AF ARBEJDSTAGERNE 48- 59

- 1  -
A. FORSLAG TIL FORANSTALTNINGER
I. MÅL
1. Det europæiske Fællesskab ma skabe grundlag for en ny økonomisk 
vækst under anvendelse af de muligheder, der ligger i  innovatio­
nen. Den europæiske industris overlevelse og den absolut nødven­
dige styrkelse af dens konkurrenceevne i en fri markedsøkonomi 
forudsætter nødvendigvis en tilpasning til de nye former for 
efterspørgsel og til de nye teknologier, især på informations­
området .
2. Det økonomiske genopsving kan imidlertid ikke baseres udelukkende 
på vor evne til at udvikle nye produkter og nye tjenesteydelser 
eller mere generelt på en frigørelse af et vækstpotentiel, det 
være sig i  form at øget produktivitet eller erobring af nye 
markeder. Det forudsætter også en optimering af de samfunds­
mæssige konsekvenser af den teknologiske udvikling, samt at
man finder et positivt svar på de samfundsmæssige udfordringer, 
i første række arbejdsløsheden, men også ønsket om en bedre 
fordeling af aktiviteterne, både i  tid (arbejdets tilrette­
læggelse), i  rum (regionale uligheder) og mellem enkeltpersoner 
(adgang til beskæftigelse).
3. Hensigten med denne meddelelse er at fremlægge forslag til en 
fællesskabsstrategi, der sammen med de strategier, der er 
iværksat på industriområdet og inden for forskning, udvikling 
og innovation, kan imødekomme disse behov.

- 2 -
I meddelelsen redegøres der for de samfundsmæssige konsekvenser 
i af den teknologiske udvikling samt for nødvendigheden af en
fælles indsats. Dernæst fremsættes der en række forslag om 
videreudvikling af eksisterende aktiviteter og iværksættelse 
af nye foranstaltninger.
Kommissionen forventer, at Fællesskabet helt og fuldt påtager 
sig sit ansvar og gør sit til, at der kan opnås bred enighed 
i  samfundet om de nye teknologier, og bidrager til at styrke 
innovationen og industriens konkurrenceevne. Kommissionen 
gør i  denne forbindelse de bekymringer, der især er kommet 
til udtryk fra Europa-Parlamentets og arbejdsmarkedsparternes 
side, tit sine egne.
II. DE SAMFUNDSMÆSSIGE KONSEKVENSER AF DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING
4. Dette spørgsmål er langt fra nyt. Der er gennemført talrige
studier og undersøge Iser på dette område. Der skal ikke her fore­
tages en gentagelse af den analyse, hvis elementer man kan finde 
i vedlagte bilag, med det skal blot fremhæves, at det er ind­
lysende, at de nye teknologier ændrer og ligefrem kan føre til 
en omvæltning af de traditionelle mønstre for beskæftigelse 
og levevilkår.
Arten og omfanget af disse ændringer afhænger af en lang række 
beslutninger, der nu skal tages under hensyntagen til følgende 
faktorer:
i) - Virkningerne af den teknologiske innovation på 
omfanget og arten af beskæftigelsen afhænger i  
første række af selve denne innovations karakter: 
procesinnovation, der mindsker produktionsomkost­
ningerne og styrker det givne produkts konkurrence­
evne, er hyppigst den nødvendige forudsætning for

- 3 -
at den økonomiske aktivitet kan fastholdes eller  
ligefrem udvides. Men den fører i  adskillige  
tilfælde til en formindskelse af beskæftigelsen,  
især i  en situation, der er præget af økonomisk  
stagnation. Pa den anden side åbner innovation  
med hensyn til produkter og tjenesteydelser nye  
markeder, der generelt kan føre til oprettelse  
af nye arbejdspladser.
ii) - Den stadig hurtigere udbredelse af nye teknologier  
fører til en omstrukturering af beskæftigelsen i  
de forskellige brancher, der bl.a. fører til over­
førsel af arbejdstagere mellem de forskellige  
sektorer, hvorved visse kategorier berøres krafti­
gere end andre.
iii) - Indførelsen af nye teknologier forstærker ændring­
erne i beskæftigelsesstrukturen derved, at der  
sker en reduktion af industribeskæftigelsen, en  
relativ forøgelse af beskæftigelsen i  service­
sektoren og mere generelt ved, at stadig flere  
funktioner i  fremstillingsindustrien bliver  
"serviceprægede" (forøgelse af opgaver i  forbindelse  
med konstruktion, kontrol, vedligeholdelse, admi­
nistration — ). Allerede i dag er mellem 65 og  
70% af alle erhvervsaktive i  Europa beskæftiget  
ved servicefunktioner.
iv) - Samtidig med at de nye teknologier ændrer indholdet  
af arbejdet i  et stigende antal erhvervsgrene,  
fører de til nye kvalifikationskrav og herigennem  
også til nye uddannelseskrav, især inden for de nye

- 4 -
udviklingsområder. En af bremserne for en uhindret  
udvikling af de nye teknologier, er, at der til  
trods for de hidtidige bestræbelser eksisterer  
en alvorlig kvantitativ og kvalitativ forsinkelse,  
hvad angår undervisning og uddannelse i  de nye  
teknologier.
v) - De nye teknologier, især informationsteknologierne,  
bidrager til at lette decentraliserirgen af  
erhvervsaktiviteterne, selv om de regioner og de  
erhverv, der har størst behov for at blive stimu­
leret, samtidig er dem, der hidtil har tiltrukket  
færrest beskæftigelsesfremmende teknologiinveste­
ringer. Endvidere letter disse teknologier en  
eksternalisering af en række aktiviteter (f.eks.  
underentrepriser), der især er til fordel for  
udviklingen i små og mellemstore virksomheder,  
omend det må indrømmes, at de jobs, der herved  
skabes, ofte er af en usikker karakter.
vi) - Indførelsen af nye teknologier i  en virksomhed  
ændrer både arbejdstidens fordeling, længde og  
tilrettelæggelse. Herigennem kan der ske en forø­
gelse af fritiden, hvilket kan have en gunstig  
indvirkning på efterspørgslen efter goder og  
tjenesteydelser i  fritidssektoren. De første  
til at nyde godt heraf vil være elektronikindu­
strien samt turisterhvervet, der er særdeles  
arbejdskraftintensivt.

- 5 -
vii) - De nye teknologier kan, især takket være en
hensigtsmæssig ergonomisk udformning af udstyr  
og en ny tilrettelæggelse af arbejdsopgaverne,  
forbedre arbejdsvilkårene, f.eks. også ved at  
gøre arbejdstiden mere fleksibel.
viii) - Indførelsen af nye teknologier i virksomhederne  
øger nødvendigheden af en dialog mellem de  
berørte parter, der er så meget mere vanskelig,  
som de løsninger, der kan lette en konsensus på  
virksomhedsplan, måske på kort sigt indebærer  
øgede omkostninger.
5. Især på baggrund af disse forhold og på baggrund af de over­
vejelser, der er redegjort for i  bilaget, finder Kommissionen  
det uhyre vigtigt, at der gennemføres en række foranstaltninger  
vedrørende de samfundsmæssige konsekvenser af den teknologiske  
udvikling i grænseområderne mellem industripolitikken, forsknings-,  
udviklings- og innovationspolitikken og arbejdsmarkeds- og  
socialpolitikken.

- 6 -
iii. NØDVENDIGHEDEN ÅF EN INDSATS PÅ FÆLLESSKABSPLAN
6. At tillægge Fællesskabet det samme ansvar som medlemsstaterne  
ville ikke blot være at glemme dettes begrænsede kompetence  
og begrænsede midler, men ville også føre til unødvendigt  
dobbeltarbejde. Selv om det bidrag, Fællesskabet skal yde pi  
det pågældende område, derfor kun er partielt, er det ikke  
desto mindre af central betydning. Fællesskabet har allerede  
taget visse initiativer i  forbindelse med den tekr,ologi ske  
udvikling og på arbejdsmarkeds- og socialpolitikkens område,  
især vedrørende beskæftigelse, arbejdsvilkår, uddannelse samt  
industriel innovation og forskning. Skemaet på side 7 giver i  
en nødvendigvis meget kortfattet form en oversigt over de  
vigtigste igangværende initiativer og foranstaltninger på  
disse områder.
7. Det er nødvendigt at videreudvikle de igangværende aktiviteter  
og iværksætte nye foranstaltninger. Det bliver stadig vanske­
ligere for medlemsstaterne enkeltvis at leve op til udfoi—  
dringerne på verdensplan på grund af bl.a. den teknologiske  
udviklings karakter og markedernes størrelse. Ikke alene  
derfor, men også som følge af de voksende økonomiske udfor­
dringer i medlemsstaterne bliver Fællesskabets bidrag
stadig mere afgørende: initiativerne på fællesskabsplan gør  
det muligt at undgå en forværring af den økonomiske og  
arbejdsmarkedsmæssige opsplitning i Fællesskabet, ligesom  
de gør det muligt at reducere vore handicaps i konkurrencen  
på verdensplan.

FÆLLESSKABETS VIGTIGSTE FORANSTALTNINGER OG INITIATIVER VEDRØRENDE
DEN TEKNOLOGISKE UDVIKLING OG DENS SAMFUNDSMÆSSIGE KONSEKVENSER
TEKNOLOGISK OG INDUSTRIEL UDVIKLING BESKÆFTIGELSES-, ARBEJDSVILKÅRS- OG UDDANNELSESPOLITIK
- Stimulering af Fællesskabets videnskabelige og  
tekniske potentiel, KOM(82) 808 endelig udg.
- Rammeprogram 1984-87, K0MC83) 260 endelig udg.
- ESPRIT, K0MC83) 258 endelig udg.
~ Bioteknologi, K0MC83) 672 endelig udg.
- T'?lekommunikation, KOMC83) 573 endelig udg.
- Flerårigt forsknings- og udviklingsprogram  
vedrørende teknisk grundforskning og anvendelse  
af nye teknologier, K0MC83) 350 endelig udg.
- Flerårigt handlingsprogram på databehandlings­
området, K0MC82) 356 og K0M(83) 658
- Fællesskabsstrategi for udvikling af  
industrien i Europa, K0M(81) 639 endelig udg.
INNOVATION OG TEKNOLOGIOVERFØRSEL
- Industriel udvikling og innovation,
K0MC80) 755 endelig udg.
- En politik for industriel innovation -  
strategiske retningslinjer for et fælles­
skabsinitiativ, K0MC81) 620 endelig udg.
- Anvendelsen af resultaterne af Fællesskabs­
finansieret forskning og udvikling, K0MC83)
18 endelig udg.
- Udvikling af en europæisk infrastruktur for  
innovation og teknologioverførsel,
KOM(83 277 endelig udg.
- Forslag til afgørelse om finansiering af  
innovation, K0MC83) 241 endelig udg.- De nye informationsteknologier og deres følger for  
beskæftigelse, arbejdsvilkår, uddannelse og erhvervs­
uddannelse, K0M(81) 578 endelig udg.
- Erhvervsuddannelsespolitikken i  Det europæiske Fællesskab  
i 1980'erne, EFT C 193 af 11.7.1983
- Erhvervsuddannelse og nye informationsteknologier,
EFT C 166 af 25.6.1983
- Indførelsen af nye informationsteknologier i  undervisningen,  
EFT C 256 af 24.9.1983
- Handlingsprogram til fremme af lige muligheder for mænd  
og kvinder, K0MC81) 758 endelig udg.
- Beskæftigelsen af unge, K0M(83) 211 endelig udg.
- Udkast til henstilling om nedsættelse og omlægning af  
arbejdstiden, K0M(83) 543 endelig udg.
- Lokale beskæftigelsesinitiativer, K0MC83) 662 endelig udg.
- Afgørelse om Socialfondens virksomhed, EFT L 289 af  
22.10.1983
- Retningslinjer for forvaltningen af Socialfonden 1984-86,  
EFT C 5 af 10.1.1984

- 8 -
8. Det er ikke Længere nødvendigt at påvise betydningen af  
undervisning, uddannelse og omskoling som forudsætninger for  
en vellykket gennemførelse af de nødvendige arbejdsmarkeds­
mæssige og sociale ændringer. Der skal kun erindres om, at  
det er nødvendigt for Europa at ride over videnskabelige og  
tekniske kvalifikationer på højt niveau. I denne forbindelse  
skal tre krav fremhæves:
(i) - indholdet af undervisningen og af grund- og efterud­
dannelserne bør tilpasses til den nyeste videnskabelige  
udvikling;
(ii) - barriererne mellem grunduddannelse og voksenuddannelse  
må nedbrydes;
(i i  i) - de videregående uddannelser må betragtes som en etape  
i  en fortløbende uddannelses-, omskolings- og videre­
uddannelsesproces, der varer hele en persons erhvervs­
aktive tilværelse.
9. Tilrettelæggelsen af arbejdstiden og herigennem af leve- og  
arbejdsvilkårene griber i adskillige henseender ind i  den  
økonomiske omstillingsproces:
(i) - en omlægning og nedsættelse af arbejdstiden, dvs.
arbejdets tilrettelæggelse i bredeste forstand, kan  
lette indførelsen af nye teknologier og, forudsat det  
ikke fører til en forringelse af virksomhedernes  
konkurrenceevne, bidrage til opretholdelsen af  
beskæftigelsesniveauet.
(ii) - de nye teknologier kan gøre det Lettere at imødekomme
individuelle ønsker om en mere fleksibel arbejdstid.

~ 9 -
(iii) - en ofte betydelig forbedring af arbejdsvilkårene
takket være de nye teknologier samt en nedsættelse  
af risici og andre problemer i forbindelse med  
anvendelsen af disse teknologier er en forudsætning  
for deres vellykkede indførelse i  virksomhederne og  
mere generelt for, at der opnås økonomiske og sociale  
fordele ved de teknologiske ændringer.
(iv) - de nye teknologier kan have en positiv indvirkning på  
levevilkårene, f.eks. ved at øge fritiden, lette en  
bedre anvendelse af kollektiv service og kollektive  
faciliteter og ved at bidrage til den sociale inte­
grering af handicappede.
10. Hvad angår arbejdstagernes medindflydelse, på de teknologiske  
ændringer, har erfaringerne vist, at den europæiske industris  
konkurrenceevne ofte forudsætter, at arbejdsmarkedets parter  
tager deres indbyrdes forhold op til fornyet overvejelse.
Hvor man har konsulteret det pågældende personale og appel- __
le
rei til dets indsigt og engagement, har den teknologiske  
innovation kunnet foregå effektivt og beskæftigelsen kunnet  
bevares, uden at dette i  øvrigt har anfægtet arbejdsgivernes  
ret til at træffe afgørelser om indførelsen af nye teknologier.
11. En indsats på fællesskabsplan efter disse retningslinjer kan  
bidrage til udviklingen af både arbejdsmarkeds- og social­
politikken og industripolitikken, forsknings-, udviklings-  
og innovationspolitikken, således som det fremgår af  
omstående skema:

- 10 -
INDUSTRIPOLITIK ARBEJDSMARKEDS- OG
F&U- SAMT INNOVATIONSPOLITIK SOCIALPOLITIK
Undervisning - øget produktivitet - smidighed på
og arbejdsmarkedet
uddannelse
- udviklingskapacitet i - øget jobtiIfredshed
de mest avancerede - bedre sociale
sektorer viIkir
TiIrettelæg- - øget fleksibilitet - imødekommelse af
gelse af i  produktionssystemet ønsker om øget
arbejdstiden livskvalitet
- en anden fordeling  
af arbejdet
Arbejdstagernes - bedre udnyttelse af - holdningsændringer
medindflydelse det moderne udstyr
pi de teknolo-- bedre definition
giske ændringeraf behovene

- 11 -
IV: VIDEREUDVIKLING AF IGANGVÆRENDE INITIATIVER OG IVÆRKSÆTTELSE AF  
NYE FORANSTALTNINGER
12. Kommissionen har til hensigt at videreudvikle allerede igangværende  
initiativer, bl.a. i  forlængelse af konklusionerne fra Det stående  
udvalg for Beskæftigelse fra november 1981, samt at foreslå nye  
foranstaltninger, fortrinsvis på følgende tre hovedområder:
- undervisning og uddannelse
- tilrettelæggelse af arbejdstid og arbejdsvilkår
- arbejdstagernes medindflydelse på de teknologiske  
ændringer i virksomhederne
Kommissionen skønner, at disse foranstaltninger, hvis de skal  
være fuldt effektive, bør styrkes:
- gennem en indsats med henblik på at udbygge og  
udbrede kendskabet til nyskabende forsøg på disse  
områder,
- gennem en mere systematisk anvendelse af de forskel­
lige fonde og andre eksisterende finansierings-  
instrumenter (ESF, EFRU, NIC, EIB osv __)

IV. 1. FØRSTE HOVEDOMRÅDE: UNDERVISNING OG UDDANNELSE
13. Den resolution, der blev vedtaget i juni 1983 af Rådet og undervis­
ningsministrene forsamlet i Rådet om foranstaltninger i forbindelse  
med indførelse af den nye informationsteknologi i  undervisningen
(1) , udgør det grundlag, der gør det muligt for Fællesskabet  
at supplere medlemsstaternes indsats. Kommissionen kan nu pi  
fællesskabsplan iværksætte eller støtte initiativer, der tager  
sigte på indførelse af de nye informationsteknologier i  undervis­
ningen og i  læreruddannelserne, eller som tager sigte på udvikling  
af programmel- og maskinelsystemer samt på udveksling af erfaringer.  
Det er nødvendigt, at medlemsstaterne hurtigt gennemfører de  
forslag til foranstaltninger, der er udarbejdet i  forlængelse
af denne resolution, og som er oversendt til uddannelsesudvalget
(2)  .
14. Rådets resolution om erhvervsuddannelsesforanstaltninger i foi—  
bindelse med indførelsen af ny informationsteknologi (3) udgør  
en anden side af Fællesskabets indsats. Hovedpunkterne i denne  
resolution vedrører:
- iværksættelse af demonstrationsprojekter,
- en undersøgelse af form og indhold for en række uddannelses­
retninger med henblik på en øget overensstemmelse mellem uddan­
nelserne og kvalifikationsbehovene. I denne forbindelse bør  
Radet snarest vedtage det udkast til afgørelse, som det har
ti l behandling (4).
(1) EFT C 256 af 24.9.1983.
(2)
(3) EFT C 166 af 25.6.1983.
(4) K0MC83) 482 endelig udg.

- 13 -
Disse aktiviteter Ligger inden for de mere generelle rammer,  
der er afstukket i Rådets resolution vedrørende erhvervsuddan­
nelsespolitikken i  Det europæiske Fællesskab i  1980'erne (1).
15. I betragtning af den mangel på tværfaglige kvalifikationer, der  
har kunnet konstateres på de nye udviklingsområder, påtænker  
Kommissionen at iværksætte nye foranstaltninger med henblik  
på at forbedre og udbygge uddannelsen og omskolingen af højtkva­
lificerede teknikere og andre specialister.
Det drejer sig først og fremmest om i  forlængelse af indsatsen  
til stimulering af Fællesskabets videnskabelige og tekniske  
potentiel (2) at støtte og iværksætte fælles programmer ("partner­
ship programmes") mellem industrien og højere læreanstalter  
og forskningsinstitutioner på det teknologiske område med henblik  
på at udbygge de højere uddannelser og bidrage til en tilpasning  
af disse til industriens udviklingsbehov; det er hensigten,  
at Fællesskabet finansielt skal bidrage til disse programmer,  
der skal udformes under hensyntagen til lokale og regionale  
behov og iværksættes samtidig i flere medlemsstater. Der vil  
blive lagt vægt på inddragelse af små og mellemstore virksomheder  
med betydeligt innovationsberedskab, hvorved der kan tilveje­
bringes de menneskelige ressourcer, der er en forudsætning for  
en lokal og regional udvikling, der er orienteret mod de nye  
teknologier. De tekniske retningslinjer for disse programmer  
skal i vid udstrækning følge dem, der gælder for forsknings-  
og udviklingsprogrammerne på fællesskabsplan. Herigennem vi  
disse foranstaltninger også hjælpe deltagerne til at spille  
en mere aktiv rolle i  fællesskabsprogrammerne.
(1) EFT C 193 af 11.7.1983.
(2) EFT L 181 af 6.7.1983.

- 14 -
Et sådant initiativ forudsætter endvidere en styrkelse af Kom­
missionens observations- og analysekapacitet med henblik pi  
en løbende evaluering af arten og omfanget af de nye behov for  
højt kvalificeret personale på teknologiudviklingens område.
16. Med henblik på at supplere de igangværende foranstaltninger  
pi uddannelsesområdet og samtidig etablere en forbindelse til  
disse "partnership programmes" foreslår Kommissionen, at der  
pi fællesskabsplan pi forsøgsbasis iværksættes kampagner med  
henblik på bevidstgørelse og orientering om de nye teknologier,  
dels i  skolerne, dels over for den brede offentlighed.
Disse tiltag omfatter især indførelse af mikrodatamater i under­
visningen og udformning af specifikke informatikuddannelser.

- 15 -
IV. 2. ANDET HOVEDOMRÅDE :  TILRETTELÆGGELSE AF ARBEJDSTIDEN OG AF  
LEVE- OG ARBEJDSVILKÅRENE.
17. De principper for nedsættelse og omlægning af arbejdstiden, som  
omhandles i Kommissionens udkast til henstilling (1) gælder
i særlig grad i  forbindelse med indførelse af nye teknologier,  
fordi disse har virkninger pi beskæftigelsens niveau og struktur  
samt pi arbejdsvilkårene og på arbejdspladsens organisation  
i  det hele taget i hver enkelt virksomhed.
Ligesom der i aftalerne om arbejdstiden må kunne tages hensyn  
til indførelse af nye teknologier, må der i  aftalerne om ind­
førelse og anvendelse af disse teknologier findes bestemmelser  
om udnyttelse af de muligheder, som nedsættelse og omlægning  
af arbejdstiden indebærer.
I den forbindelse agter Kommissionen at lægge stor vægt på,  
at der forskes i  de nye teknologiers virkninger på arbejdsmarke­
det og i deres samfundsmæssige følger såvel pa virksomheds-  
og sektorplan som med hensyn til fritidens anvendelse.
18. Der foreslås følgende foranstaltninger:
i) - fortsættelse af overvejelserne og bestræbelserne  
sammen med arbejdsmarkedets parter for på fælles­
skabsplan at finde løsninger, der, samtidig med  
at de tilgodeser virksomhedernes konkurrenceevne
(1) K0MC83) 543 endelig udg.

- To -
og arbejdstagernes interesser, kan gøre det muligt at forbedre  
arbejdsvilkårene i  forbindelse med anvendelse af nye teknologier;
ii) - fremme af en prognosebaseret arbejdsmarkedsstyring med aktiv
deltagelse af alle berørte parter på lokalt og regionalt niveau,
iii) - forstærkning af Kommissionens bestræbelser for at kortlægge  
og iagttage den teknologiske udviklings konsekvenser på kort  
og på mellemlang sigt for beskæftigelsen, arbejdstiden, lønnin­
gerne og andre elementer af arbejds- og levevilkårene under  
hensyn til udviklingen i  de enkelte sektorer.
iv) - iværksættelse på fællesskabsplan - i  forlængelse af det flerårige  
datamatikprogram (1) - af en samordnet indsats med henblik  
pi en forbedring af arbejdsvilkårene, især for så vidt angår  
det fysiske arbejdsmiljø, de ergonomiske aspekter i  forbindelse  
med udformningen og anvendelsen af anlæg og udstyr.
v) - supplering af handlingsprogrammet vedrørende sikkerhed og
sundhed pi arbejdspladseni form af udarbejdelse af fællesskabs­
normer på dette område.
(1) K0M(82) 356 og K0MC83) 573 endelig udg.

- 17 -
vi) - foranstaltninger med henblik pi at tilskynde de berørte  
kredse til at lette de handicappedes integration i  
samfundet og forbedre deres levevilkår ved i fællesskab  
at finde frem til, hvorledes man kan anvende de nye  
teknologier i forbindelse med udformning og anvendelse  
af udstyr.
(1) EFT C 347, 31.12.1981.

- 18 -
IV.3. TREDJE HOVEDOMRÅDE: ARBEJDSTAGERNES MEDINDFLYDELSE PÅ DEN  
TEKNOLOGISKE UDVIKLING
19. Hvis indførelsen af nye teknologier skal have en positiv  
virkning på virksomhedernes konkurrenceevne, beskæftigelsen,  
arbejdskraftens kvalifikationer og arbejdsvilkårene, er
det vigtigt, at arbejdstagerne og deres repræsentanter ind­
drages i  de beslutninger, som vedrører dem.
20. De direktiver, som sikrer en bedre information og høring af  
arbejdstagerne i forbindelse med kollektive afskedigelser (1)  
eller overdragelse af virksomheder (2), viser allerede,  
hvorledes disse problemer kan løses. Andre direktivforslag (3),  
der allerede er oversendt til Rådet, tager sigte på at  
beskytte arbejdstagerne, når der i almindelighed træffes  
beslutninger om "vigtige ændringer i  arbejdspladsens orga­
nisation" eller "indførelse af nye arbejdsmetoder".
21. Inden for disse rammer og i  forlængelse af de konklusioner,  
som Det stående udvalg for Beskæftigelse nåede frem til i  
november 1981, agter Kommissionen:
i) - at støtte forskningen og udbredelsen af oplysninger  
.  om forsøg og praksis med hensyn til arbejdstagernes  
medindflydelse for så vidt angår indførelse af nye  
teknologier i  virksomhederne;
(1) Direktiv 75/129/EØF, 17.2.1975.
(2) Direktiv 77/187/EØF, 14.2.1977.
(3) EFT C 240, 9.9.1983 og EFT C 217, 12.8.1983.

- 19 -
ii) - at fremme bestræbelserne for, at arbejdsmarkeds­
parterne på europæisk plan udarbejder fælles prin­
cipper, som kan gøre det muligt for dem under  
hensyntagen til gældende love og overenskomster at  
indgå aftaler om anvendelse af de nye teknologier  
i  virksomheden;
iii) - at støtte initiativer til styrkelse af arbejdsmar­
kedsparternes indsigt i problemerne vedrørende den  
teknologiske innovation.

- 20 -
IV. 4. STØTTEFORANSTALTNINGER
22. Med henblik på at styrke sin indsats på ovennævnte områder  
mi Fællesskabet iværksætte foranstaltninger til fremme
af forsøgsvirksomhed og udbredelse af kendskaber hertil  
samt til forbedring af udnyttelsen af Fællesskabets finan­
sielle instrumenter.
i) Fremme af forsøgsvirksomhed og udbredelse af kendskabet  
herti l
23. Den modvilje og den afvisende holdning, der udvises over  
for de nye teknologier, skyldes oftest en negativ opfat­
telse af deres sociale følger, især fordi der ikke findes  
tilstrækkelig mange alternative arbejdspladser. Med henblik  
på at imødegå dette bør fællesskabsforanstaltningerne på  
europæisk plan understøtte og udbrede kendskabet til resul­
taterne af fornyende projekter, der gennemføres på lokalt  
plan, og som f.eks. vedrører:
- oprettelse af virksomheder og styrkelse i almindelighed  
af jobskabende initiativer, der tager nye teknologier i  
anvendelse;
- nye varer og tjenesteydelser, som med udgangspunkt i de  
nye teknologier opfylder visse sociale behov, bl.a. hos  
handicappede og ældre;

- 21 -
- programmer, der under benævnelsen "landsby - teknologi -  
beskæftigelse" kan fremme beskæftigelsen i  landdistrik­
terne;
- handicappedes adgang til højteknologiske arbejdspladser.
ii) Styrkelse af de finansielle instrumenters bidrag
24. Den europæiske Socialfond kan ved at støtte uddannelsesfor­
anstaltninger spille en vigtig rolle i  forbindelse med de  
teknologiske og sociale forandringer. De retningslinjer  
for forvaltningen af Socialfonden i  regnskabsårene 1984-1986,  
som vedtoges af Kommissionen den 21. december 1983 (1),  
tager netop sigte på at bidrage til at tilpasse arbejdskraf­
tens kvalifikationer til de ændringer, der finder sted på  
arbejdsmarkedet som følge af den teknologiske udvikling.
I henhold til disse retningslinjer gives der prioritet til  
bl .a.:
- beskæftigelsesfremmende foranstaltninger i  forbindelse med  
omlægning eller omstrukturering;
- foranstaltninger vedrørende erhvervsuddannelse af personer,  
der er beskæftiget i  små og mellemstore virksomheder, og  
som har behov for omskoling som følge af indførelsen af
ny teknologi;
- erhvervsuddannelsesforanstaltninger for undervisere på  
området for ny teknologi.
(1) EFT C 5/2, 10.1.1984.

- 22 -
25= Kommissionen anmoder om, at medlemsstaterne pa grundlag  
af disse retningslinjer indgiver ansøgninger:
- der tager sigte pi førstegangsanvendelse i  en medlemsstat  
af en ny teknologi, der kan være til gavn for en hel  
branche;
- vedrørende uddannelsesforanstaltninger, der tager sigte  
på kvalifikationer af fornyende karakter, i  forbindelse  
med gennemførelse af foranstaltninger, de" medfører  
oprettelse af nye arbejdspladser i  ekspanderende brancher,  
såfremt der inden for disse er en sådan mangel på  
arbejdskraft, at der er fare for, at indførelsen af ny  
teknologi eller fremstillingsteknik vil kunne hæmmes  
heraf.
26. I forbindelse med de fornyende foranstaltninger vil fonden  
ligeledes kunne give tilskud til uddannelsesprojekter, der  
bl.a. på området for ny informationsteknologi tager sigte  
på at fremme udviklingen af "lovende eksempler på nyska­
belse (1) og at støtte udvekslingen af erfaringer til gavn  
for medlemsstaternes politik og virksomhed f.eks. på  
følgende områder:
- behovet for uddannelse i  ny informationsteknologi i  
virksomhederne, navnlig i mindre og mellemstore virk­
somheder, herunder andelsforetagender, samt hos perso­
nalet i  andre virksomheder, der i særlig grad berøres  
af indførelsen af disse teknologier;
(1) EFT C 166, 25.6.1983.

- 23 -
- Ledige unges erhvervsindpasning, navnlig unge med util­
strækkelige kvalifikationer eller kvalifikationer, der  
ikke er behov for, ved hjælp af passende uddannelses­
initiativer inden for ny teknologi;
- ledige eller ikke-ledige faglærte arbejderes forbliven  
i  arbejde eller genindpasning på arbejdsmarkedet, i  
særdeleshed ældre arbejdere, hvis beskæftigelse er berørt  
eller truet af strukturomlægningen inden for industrien,  
ved at fremme deres faglige mobilitet;
- omskoling eller erhvervsindpasning af kvinder, hvis  
beskæftigelse er truet pi grund af indførelsen af ny  
teknologi, eller som ønsker at vende tilbage til arbejds­
markedet;
- uddannelse af undervisere med henblik på anvendelse af  
ny teknologi i  samarbejde med erhvervslivet.
27. Når den revision, som Kommissionen har foreslået, engang  
er vedtaget, vil EFRU kunne intervenere mere effektivt med  
henblik på fjernelse af hindringerne for udvikling af nye  
økonomiske aktiviteter, idet den ved hjælp af fællesskabs­
programmer eller nationale programmer af interesse for  
Fællesskabet vil kunne lette udbredelsen af de nye tekno­
logier.

- 24 -
Ved at udnytte erfaringerne, bl.a. fra de kvotafrie foran­
staltninger, vil EFRU ikke blot kunne fremme nyskabelser  
inden for forskning og produktion, men den vil også kunne  
støtte f.eks.:
- oprettelse eller udvikling af konsulentfirmaer eller  
rådgivningsorganer vedrørende ledelse og organisation
(direkte eller indirekte støtte). Disse firr.aer eller  
organer vil ligeledes kunne yde virksomhederne midler­
tidig bistand med henblik på den praktiske gennemførelse  
af deres forslag og ideer;
- oprettelse eller udvikling af fælles faciliteter for  
flere virksomheder, der ønsker at anvende ny teknologi;
- foranstaltninger til fremme af udbredelsen af ny teknolog  
i  industri- og servicevirksomheder, især:
.  indsamling af oplysninger om nyskabelser, for si vidt  
angår varer og teknologi og udbredelse af disse  
oplysninger i  virksomhederne, samt forsøgsvirksomhed  
med hensyn til disse nyskabelser;
.  fremme af iværksættelsen af nyskabelser, for så vidt  
angår varer og fremstillingsprocesser;

- 25 -
28. Med henblik pi at supplere de bestående finansielle instru­
menter har Kommissionen ligeledes foreslået Rådet, der  
forventes snarest at træffe afgørelse herom, at der ind­
føres en fællesskabsfinansiering af innovationer, "det  
europæiske innovationslån". Ifølge dette forslag, der med  
hensyn til størrelsen af de økonomiske midler er beskedent,  
skal Det nye Fællesskabsinstrument (NIC) kunne finansiere  
små og mellemstore virksomheders markedsføring af innova­
tioner, hvad enten der er tale om varer eller tjenesteydel­
ser. Dette vil kunne få stor multiplikatorvirkning.  
Herigennem vil der kunne ydes et væsentligt bidrag til at  
fremme innovationen, ikke mindst fordi der skabes specielle  
finansielle strukturer til finansiering heraf.

- 1 -
BILAG :  BAGGRUNDSINFORMATION
I. DE NYE TEKNOLOGIER OG BESKÆFTIGELSEN
1. Spørgsmålet vedrørende teknologiens indvirkning på beskæftigelsen  
er langtfra nyt, men ikke desto mindre stadig centralt i  debatten  
om integreringen af de nye teknologier i samfundet. Af de talrige  
tidligere undersøgelser af dette forhold kan der drages to helt  
klare konklusioner:
- relationerne mellem beskæftigelsen og den teknologiske udvikling  
er komplekse og kan ikke betragtes isoleret fra den generelle  
økonomiske situation^
- de beskæftigelsesmæssige følger af en eventuel afvisning af de  
nye teknologier vil på mellemlang og lang sigt være langt alvoi  
ligere end de umiddelbare konsekvenser af teknologiens indtrængen.
2. Sigtet med dette bilag er at beskrive visse tendenser og prognoser  
vedrørende beskæftigelsen (både i de sektorer, der anvender, og i  dem,  
der producerer de nye teknologier) samt at redegøre for, hvorledes  
samfundet bør reagere på de ændringer i arbejdsmarkedets struktur,  
som den teknologiske innovation medfører. Dokumentet indeholder  
endvidere en analyse af og visse betragtninger vedrørende den tekno­
logiske udviklings samfundsmæssige konsekvenser på andre områder,  
såsom undervisning og uddannelse, leve- og arbejdsvilkår samt arbejds­
tagernes medindflydelse ved indførelsen af ny teknologi.
1.1. Virkningerne på beskæftigelsesniveauet
(a) De sektorer, der anvender den nye teknologi
3. Det skal først og fremmest bemærkes, at undersøgelserne på dette  
område fører til forskellige konklusioner, dels afhængigt af i hvil­
ket led de er foretaget (virksomhed, sektor, branche), dels afhængigt  
af om den nye teknologi inkorporeres i  produkterne eller i  fremstil­
lingsprocesserne.
4. På virksomhedsniveau registrerer de brugere, der har inkorporeret ny  
teknologi i  et nyt produkt, generelt en let stigning i  antallet af  
arbejdspladser som følge af øget efterspørgsel efter det nye produkt.  
Når teknologien er knyttet til fremstillingsprocesserne, er indvirk­
ningen på beskæftigelsen mere usikker :  det afhænger af,om den øgede  
afsætning, som skyldes færre omkostninger eller forbedret kvalitet,  
er tilstrækkelig til at opveje den nye fremstillingsmetodes arbejds-  
besparende virkning, eller om de nedlagte arbejdspladser kompenseres  
med nye stillinger knyttet til planlægning, overvågning og vedlige­
holdelse.

- 2 -
5. På sektorniveau er det vanskeligere at bedømme de direkte og indirekte  
virkninger af de nye teknologier, eftersom de virksomheder, der ikke  
anvender disse teknologier, risikerer at tabe deres markedsandele,  
uden at de deraf følgende negative virkninger opvejes af øget beskæf­
tigelse i  de mere konkurrencedygtige virksomheder.
6. Udsigterne er gunstigere for de sektorer, hvor de nye teknologier  
kan inkorporeres i produkterne.  Man har således anslået, at indbyg­
ningen af mikroprocessorer i  elektriske husholdningsapparater vil  
kunne medføre en stigning på 75 000-165 000 jobs i  Fællesskabet i  
tiden indtil 1995. Denne stigning er betydelig i  forhold til det  
nuværende beskæftigelsesniveau (fra 100 til 500% alt efter produkt),  
men beskeden i  absolutte tal.
7. Inden for metal- og maskinindustrien, hvor der især er sket en inno­
vation i  fremstillingsprocesserne - robotter, numerisk styrede værk­
tøjsmaskiner, datamatstøttet konstruktion, fleksible produktions­
systemer - anslås det, at indførelsen af robotter og automatiseret  
udstyr vil kunne reducere antallet af jobs, der er direkte knyttet  
til produktion, med 160 000-400 000 (1). Det samme fænomen gør sig  
gældende i  et stigende antal industrisektorer, hvor stadig flere  
processer automatiseres (kemi, tekstil og beklædning, farmaceutiske  
produkter osv.). Det samme er tilfældet inden for service- og kontoi—  
fagene, hvor anvendelsen af ny teknologi kan medføre en betydelig  
produktivitetsforøgelse.
8. Selv om de direkte virkninger i  disse sidstnævnte sektorer kan være  
negative, vil den samlede indvirkning på beskæftigelsesniveauet af­
hænge af en række faktorer, såsom måden, hvorpå teknologien anvendes,  
efterspørgselsniveauet og de pågældende virksomheders konkurrence­
dygtighed på de nationale og internationale markeder. Nogle virksom­
heders forsøg på at ride stormen af på trods af reduceret kapacitets­
udnyttelse (ofte på grundlag af nye teknologier) kan måske betyde, at  
de vil være i  stand til at imødekomme en stigning i efterspørgslen  
med en relativ beskeden forøgelse af deres faste investeringer eller  
arbejdskraft.
(b) De industri sektorer, der producerer nye teknologier
9. I disse sektorer sker ændringerne så hurtigt og er konkurrencen så  
hård, at der ikke på noget område er sikkerhed for beskæftigelsen på  
Lang og selv pa meiiemlang sigt. I de stærkt konkurrencedygtige sek­
torer for komponenter og mikroprocessorer er der således registreret  
tab af arbejdspladser som følge af lukningen af en række virksomheder,
(1) Bulletin nr. 10 fra EPOS (Pool Européen des Etudes) "Sociale og
teknologiske ændringer i Europa", december 1982.

- 3 -
der var sakket agterud i  deres forskning og udvikling pi området for  
mikroelektronik. Der skabes imidlertid nye virksomheder inden for  
dette felt, hvilket stimulerer den lokale udvikling og gavner vel­
standsudviklingen i  almindelighed, skønt de beskæftigelsesmæssige  
konsekvenser heraf er usikre.
10. Også for mikrodatamater og hjemmedatamater er udsigterne gode. I  
FAST-programmets prognoser for denne sektor regnes der således med  
50 000 nye jobs i  Fællesskabet.
11. For udviklingen af programmel er udsigterne for beskæftigelsen endnu  
mere opmuntrende, eftersom denne sektor især består af små og mellem­
store virksomheder, som er i  stand til at udnytte nye muligheder og  
imødekomme brugernes behov på både det industrielle, kulturelle og  
uddannelsesmæssige område. Det anslås, at 900 000 arbejdstagere i  EF,  
Spanien og Portugal var beskæftiget med konstruktion eller produktion  
af programmel i  1981, idet væksten i  beskæftigelsen på dette område  
er ca. 10% pr. år. Af undersøgelser foretaget inden for rammerne af  
FAST-programmet fremgår det, at 1,7 - 2,1 mio personer i  Europa vil  
være beskæftiget i  sektoren for programmel i  begyndelsen af 1990'erne,  
hvis de forskellige beregninger og formodninger vedrørende de euro­
pæiske virksomheders konkurrencemæssige stilling bekræftes.
12. De ovennævnte vurderinger vedrører allerede eksisterende produkter og  
tjenesteydelser. Det er imidlertid muligt, at den vigtigste kilde  
til skabelse af nye jobs vil være nye produkter og tjenesteydelser  
knyttet til de nye teknologier.  Med hensyn til informationsteknologi  
og telekommunikation vil anvendelsen af satellitter og kabler til  
fjernsynstransmission skabe nye beskæftigelsesmuligheder i sektoren  
for audiovisuelt materiale, medens de avancerede kabelsystemer des­
uden åbner mulighed for tovejskommunikation og dermed for en hel ny  
udvikling i servicesektoren. Produkter på basis af biomasse og nye'  
materialer kan ligeledes blive en kilde til nye jobs; imidlertid er  
der ingen sikker viden om, hvor stort det samlede potentiel for alle  
disse sektorer er. I henhold til prognoserne i den sammenfattede rap­
port om FAST-programmet vil der i  tiden indtil 1995 kunne skabes
4-5 mi Ilioner jobs.
1.2. Virkningerne på arbejdsmarkedets struktur og funktion
13. Ud over de kvantitative følger for beskæftigelsen har de nye teknolo­
gier en anden uhyre betydningsfuld virkning, nemlig en forandring i  
selve beskæftigelsens art og struktur. Navnlig de nye informations­
teknologier synes at skærpe tendensen i  retning af beskæftigelsesned­
gang i  fremstillingssektoren og øget beskæftigelse i  servicesektoren -  
herunder servicebetonet arbejde i  fremstillingssektoren. Informations­
teknologien indvirker endvidere på de store virksomheders politik med  
hensyn til decentralisering eller brug af underleverancer. Herved frem­
mes udviklingen af små virksomheder, selv om den således skabte beskæf­
tigelse i  visse tilfælde kan vise sig at være ustabil.

- 4 -
14. Den geografiske fordeling af de nye teknologier har i  øvrigt ofte  
været medvirkende til at skærpe de regionale skævheder. De nye tek­
nologier er ikke knyttet til de lokale råstofkilder eller produktions­
faktorer i  samme grad som visse industrier såsom jernindustrien og  
beklædningsindustrien; og de regioner, hvor der er behov for øget  
beskæftigelse (det være sig traditionelle industriområder eller land­
brugsområder), er samtidig de mindst tiltrækkende for jobs.kabende  
teknologiinvesteringer på grund af mangel på såvel faciliteter og  
støtte til innovation som kvalificeret arbejdskraft på stedet.
15. Disse tendenser, der gør sig gældende generelt og inden for de for­
skellige sektorer, giver sig i  praksis udslag i  en ændring i beskæf­
tigelsens omfang og struktur i  virksomhederne og i  de forskellige  
lokalområder. Det er bl.a. her, der må sørges for en tilpasning af  
arbejdsmarkedet til de nye behov, som den nye teknologi har skabt.  
Fællesskabet har allerede påvist nødvendigheden af en såkaldt prog­
nosebaseret styring af arbejdsmarkedet (1), ved at den offentlige  
arbejdsformidling og arbejdsmarkedets parter indgår et snævrere sam­
arbejde på lokalt plan. Virkningerne af den teknologiske udvikling  
har bedst kunnet udnyttes dér, hvor en sådan forebyggende og prognose­
baseret strategi har givet mulighed for:
- langsigtet beregning af den kvantitative og kvalitative udvikling  
i virksomhederne og i  den samlede beskæftigelse;
- forebyggende foranstaltninger (ny tilrettelæggelse af arbejdet og  
omskoling) og støtteforanstaltninger fra det offentliges side  
(f.eks. tilskyndelse til jobskabelse og oprettelse af virksomheder);
- fremme af lokale initiativer (2) med støtte i  en positiv indstilling  
fra de lokale og regionale myndigheders side og med bistand fra  
lokale konsulentfirmaer og udviklingsrådgivningsorganer.
16. Forstået som et initiativ med sigte på at integrere beskæftigelses­
problematikken i  den lokale udviklingsstrategi har denne prognose­
baserede styring en dobbelt funktion, nemlig
1) at øge kendskabet til relationerne mellem det lokale miljø og virk­
somheden samt mellem virksomhederne indbyrdes;
2) at kaste lys over de menneskelige ressourcer, arbejdskraftens be­
vægelse på arbejdsmarkedet og de uddannelsesbehov, denne udvikling  
skaber.
17. En sådan prognosebaseret beskæftigelsespolitik forudsætter, at virk­
somhederne betragter arbejdskraftfaktoren (beskæftigelsesniveau og  
kvalifikationsbehov) som et lige så afgørende element i  virksomhedens  
samlede strategi som de finansielle og tekniske faktorer og ikke blot  
som en følge heraf.
(1) K0M(80) 186 Retningslinjer for en arbejdsmarkedspolitik på fælles­
skabsplan.
(2) K0M(83) 662 endelig udgave - lokale beskæftigelsesinitiativer.

- 5 -
Desuden kræver en effektiv gennemførelse af denne politik, at virk­
somhederne, fagforeningerne, de regionale og lokale myndigheder, ud­
dannelsesinstitutionerne og de øvrige lokale instanser, som er berørt  
af den økonomiske og sociale udvikling, inddrages aktivt heri pi  
linje med de offentlige arbejdsformidlingskontorer.
I.3. De hårdest ramte grupper
18. I de næste 10-15 ir vil indførelsen af ny teknologi medføre dybtgående  
ændringer på arbejdsmarkedet, skønt det ikke på nuværende tidspunkt  
er muligt nøjere at angive arten af disse ændringer. Det er imidler­
tid sikkert, at risikoen for arbejdsløshed er større for de mest ud­
satte grupper, nemlig de unge og kvinderne (navnlig de dårligst kva­
lificerede), de vandrende arbejdstagere og arbejdstagerne nær pensions­
alderen.
19. Der er allerede iværksat foranstaltninger på nationalt plan og på  
fællesskabsplan for disse forskellige erhvervskategorier, og udbredel­
sen af ny teknologi medfører snarere, at disse foranstaltninger bør  
udbygges, end at nye områder inddrages. Det må imidlertid understreges,  
at navnlig de kvindelige arbejdstageres situation er foruroligende (1),  
selv om det i begyndelsen så ud til, at de nye teknologier havde en  
forholdsvis positiv indflydelse på kvindernes beskæftigelsesmuligheder  
- ganske vist udelukkende som følge af udviklingen i elektroniksek-  
toren, der anvender megen kvindelig, men lidet kvalificeret arbejds­
kraft. I servicesektoren, hvor kvindernes arbejde generelt består i  
informationsbehandling, påvirkes deres beskæftigelsesmuligheder af,
at rutinemæssigt kontorarbejde gradvis falder bort, og at der indføres  
mere effektivt udstyr, som ofte kræver nye kvalifikationer. På samme  
måde forholder det sig i  industrisektoren, hvor kvinderne især er be­
skæftiget med det rutinemæssige og mindst kvalifikationskrævende  
arbejde, der netop er lettest at automatisere. Kvindernes svage stil­
ling skyldes også, at kun en meget ringe det af de unge piger vælger  
en teknisk eller naturvidenskabelig uddannelse, hvilket har en uhel­
dig virkning på deres senere integrering på arbejdsmarkedet og deres  
erhvervsmæssige chancer i en verden, hvor teknologisk sagkundskab og  
know how er af så stor betydning.
20. For de ældre arbejdstagere bør der i  første række tilrettelægges  
uddannelsesforanstaltninger, der kan hjælpedem til at klare den tek­
nologiske omvæltning i virksomheden eller omskole sig med henblik på  
andre erhvervsgrene. Hvor en sådan omstilling er for vanskelig, bør  
de ældre arbejdstageres faglige kunnen og erfaring søges udnyttet i  
andre funktioner (tilrettelæggelse af uddannelsen af unge, der ansæt­
tes i  virksomheden; glidende tilbagetrækning, hvorved de ældre har  
mulighed for at vende sig mod andre interessefelter.
(1) K0M(83) 853 endelig udg. "Kvindearbejdsløsheden".

- 6 -
1.4= De nye teknologier og arbejdstiden
21. De principper for nedskæring og omlægning af arbejdstiden, som ligger  
til grund for Kommissionens udkast til henstilling (1) får særlig  
betydning, når de ses i  sammenhæng med indførelsen af nye teknologier på  
grund af den betydning, disse kan få, ikke blot for beskæftigelsen,
men også for tilrettelæggelsen af arbejdet inden for hver enkelt virk­
somhed. Indførelsen af nye teknologiske metoder eller systemer nødven­
diggør allerede i sig selv, at man tager arbejdets tilrettelæggelse op  
til fornyet overvejelse og vil oftest medføre en omlægning heraf,  
som frembyder muligheder for en større fleksibilitet. Omlægningen af  
arbejdstiden kan gøre det muligt at nedsætte den individuelle arbejdstid,  
hvilket, såfremt det ikke bringer virksomhedernes konkurrenceevne i  
fare, kan medvirke til at bevare eller oprette arbejdspladser.
22. Ligeledes kan indførelsen af nye teknologier medføre øgede muligheder  
for deltidsarbejde. I denne forbindelse bør man lægge mærke til, at  
mere deltidsarbejde også nødvendiggør en forbedring af de berørte  
arbejdstageres status, hvilket yderligere understreger, hvor vigtigt det  
er, at Rådet vedtager direktivudkastet om dette spørgsmål.
23. Omlægningen og nedsættelsen af arbejdstiden kan også lette indførelsen af  
de nye teknologier og hjælpe virksomhederne til at opnå det bedst mulige  
afkast af deres investeringer på grund af en mere rationel udnyttelse
af deres apparaturer og kortere produktionsfrister.
II. UDDANNELSE OG NY TEKNOLOGI
II.1. Uddannelse i  forbrugervirksomhederne
24. Det bør først fastslås, at forholdet mellem nuværende og fremtidigt
arbejdsindhold og uddannelse hverken er noget direkte eller noget enkelt  
forhold. Vi taler her ikke blot om indre tekniske ændringer, men om ny  
kompetence, der forlanger nye kvalifikationer og færdigheder. De sociale  
ændringer, som det teknologiske fremskridt forårsager, nødvendiggør, at  
man tager både den grundlæggende og den videregående uddannelses  
stilling og indhold op til fornyet overvejelse, og frem for alt, at man  
sørger for, at de foranstaltninger, der træffes på dette område, ikke  
betragtes som en underordnet sag. En kraftig og varig indsats er så meget  
mere påkrævet, som uddannelses- og undervisningssystemet reagerer lang­
somt, medens den teknologiske udvikling foregår så hastigt, at supple­
rende uddannelse eller omskoling hele tiden er nødvendig.
(1) K0MC83) 543 endelig udg.

- 7 -
25. Det andet grundlæggende forhold, som ikke må tabes af syne, er, at lige­
som det ikke er teknologien, der alene bestemmer beskæftigelsesniveauet,  
er det heller ikke den teknologiske fornyelse, som alene afgør, hvilke  
kvalifikationer og i  forbindelse dermed hvilken uddannelse, der er brug  
for. Der er stadig en vis bevægelsesfrihed. Hvilke teknologiske aspek­
ter, der skal lægges vægt på, varierer efter hvilke sociale grupper,  
som berøres, og afhænger af beskæftigelses- og arbejdsmæssige ønsker,  
såvel som af de socio-økonomiske vilkår, hvorunder afgørelserne træffes.  
Ændring af blot et enkelt af disse elementer kan meget afgørende forandre  
kravene til kvalifikationer og uddannelse.
26. Det er i denne saiiwienhang,- man må se nogle tendenser, der gør sig  
gældende i industri- og tertiærsektoren. Selve arten af den menneskelige  
indgriben i  produktionsprocesserne er her undergået forandringer, som  
både er meget betydningsfulde og vanskelige at definere, og som afhænger  
af, hvor vidt fremskreden automatiseringen er, og af denne automatise­
rings placering i  produktionskæden, foruden af produkternes eller tjene­
steydelsernes art:
1) i  industri med kontinuerlige produktionsprocesser, hvor den produkt­
mængde, som fremstilles i  løbet af et givet tidsrum, ikke afhænger  
af arbejdsmetoden, men hvor det især gælder om at overvåge, at de  
fysiske og kemiske processer forløber normalt, opstår de nye beskæf­
tigelsestyper og kvalifikationskrav i  forbindelse med disse overvåg­
nings- og vedligeholdelsesopgaver. Det er derfor nødvendigt, at  
arbejdstagerne er forholdsvis alsidige, idet den næsten fuldstændige  
automatisering af den kontinuerlige produktion nødvendiggør, at de er  
i  stand til at forstå de signaler, som afgives langs hele produk­
tionskæden.
2) i  serieindustrien, hvor produktiviteten endnu ikke kan adskilles  
fra arbejdsrytmen og -tempoet, er den ny teknologis indflydelse  
forskellig efter de enkelte arbejdsopgavers art: det er i  forbin­
delse med samling og især bearbejdning, at automatiseringen kan  
medføre nedlæggelse af et større antal arbejdspladser for special­
arbejdere og faglærte, samtidig med at der opstår nye inden for over­
vågning og kontrol samt programmering og vedligeholdelse. I forbin­
delse med denne ændring inden for beskæftigelse og dermed kvalifi­
kationskrav kan man iagttage, at et fag glider i  retning af et  
andet, hvad der undertiden indebærer en dekvalificering (maskinme­
steren bliver maskinpasser), undertiden det modsatte (montøren  
overtager komplicerede vedligeholdelses-, diagnosticerings- og  
reparationsopgaver).
3) i  servicesektoren (bankvirksomhed, forsikring og handel, men også  
forvaltning samt i  øvrigt servicefunktionerne på de virksomheder,  
som henhører under de to foregående sektorer) kan man iagttage en  
lignende proces i  retning af omlægning og polarisering af opgaverne,  
som medfører dybtgående ændringer inden for beskæftigelsestyper
og de dertil nødvendige kvalifikationer. Jo mere standardiseret

- 8 -
arbejdet bliver, desto mere medfører indskrænkningen af opgaverne  
faglig dekvalifikation, medens der omvendt stilles større krav  
om kompetence inden for omrader som analyse, programmering,  
marketing og forvaltning. Man bør tilføje, at denne polarisering  
og dekvalificering også foregår inden for de fag, som selve den ny  
teknologi medfører.
27. Enhver analyse af de teknologiske ændringers virkninger inden for kva­
lifikationsområdet må række ud over de forandringer, som har med den  
enkelte arbejdstagers færdigheder at gøre. Også andre faktorer med­
fører en radikal omstrukturering af arbejdet: produktionsprocesserne  
bliver mere serviceprægede, der benyttes i  stigende grad under Leveran­
dører og skifteholdsarbejde, og alt dette er af betydning for arbejds­
tagernes faglige og sociale integrationsevne.
28. Disse ændringer viser, hvor vigtigt det er, at kvalifikationer, som den  
teknologiske udvikling nødvendiggør, omfatter sociale egenskaber og  
adfærdsmønstre i  lige så høj grad som på særlige anlæg for at kunne til­
passe sig nye former for tilrettelæggelse af arbejdet. Derfor ml disse  
nye kvalifikationer og den uddannelse, der er nødvendig for at erhverve  
dem, være et af de vigtigste emner, som arbejdsmarkedets parter må tage  
hensyn til.
29. Udtrykket "nye kvalifikationer" må imidlertid ikke misforstås: den  
uddannelse, den ny teknologi nødvendiggør, medfører ikke, at alle hidtil  
erhvervede færdigheder bliver forældede, tværtimod. Det er bedre at lære  
en tekniker programmering end at gøre en programmør til tekniker, og  
inden for de nye jobs, som er opstået i  forbindelse med den tekniske  
udvikling, er der stadig brug for tidligere opnået faglig erfaring. I  
forbindelse med førnævnte tanke om sociale færdigheder taler dette til  
fordel for at bibeholde de nuværende uddannelser, således at en eventuel  
"polarisering" af uddannelseskravene kan undgås.
30. Som følge af disse ændringer bliver det også nødvendigt i højere grad
at tage sig af uddannelsen af dem, der kommer i  direkte berøring med den  
ny teknologi på virksomhederne, først og fremmest arbejdsledere og  
arbejderrepræsentanter.
De ændringer i  virksomhedernes interne struktur, som den ny teknologi  
medfører, forudsætter en grundig uddannelse af lederne, saledes at de  
ikke blot behersker de nye maskiners teknik, men også den ny teknologis  
sociale aspekter. Det samme gælder arbejdstagerne, og det bliver her  
nødvendigt at sætte ind på tre områder, som supplerer hinanden. For det  
første må der gøres en indsats for, at samtlige arbejdstagere bliver  
fortrolige med konsekvenserne af den nye teknologi, for det andet må  
der sørges for en mere videregående indførelse for dem, som direkte  
inddrages i  information og høringsprocedurer i  virksomhederne og endelig  
bliver en uddannelse af fagforeningsledere påkrævet.

- 9 -
31. Foruden særlige foranstaltninger for de enkelte befolkningsgrupper  
(unge, voksne, kvindelige arbejdere osv.) under forskellige former  
(undervisning, uddannelse osv.) er det hos hele befolkningen, der mi  
skabes bevidsthed om den ny teknologi, som kommer til at betyde en  
dybtgående ændring af den enkeltes forhold til sine omgivelser. Den  
opsplitning, som allerede har været nævnt kan også gøre sig gældende  
pi det sociale område. Bestræbelserne for at fremkalde initiativ og  
selvstændighed f.eks. på lokalt plan (1) kan udmærket forenes med  
fortroliggørelsen med den ny teknologi, der vil føles så meget mere  
naturlig, som de unge hører til de mest interesserede i  denne udvikling.
II.2. Uddannelse på højt niveau
32. Et andet væsentligt aspekt af udviklingen inden for uddannelse i  for­
bindelse med de ny teknologier, er de behov, som er direkte forbundet  
med forskning og fornyelse på selve teknologiområdet.
33. De informationer, Kommissionen råder over, er ufuldstændige, men viser  
dog, at der er en alvorlig og vedvarende mangel på højt kvalificerede,  
som er i  stand til på grænseområdet mellem ren og anvendt forskning
at arbejde på udvikling af produkter, tjenesteydelser osv. baseret på  
de nye teknologier. Der er ikke meget, der tyder på en umiddelbart  
forestående ændring af denne tingenes tilstand. Tværtimod er man inden  
for både erhvervsliv og forskning mere og mere bekymret over, at der  
ikke er truffet forskningsmæssige og praktiske foranstaltninger for på  
mellemlang og lang sigt at dække behovet for arbejdskraft, som er i  
rivende udvikling inden for de højteknologiske industrier.
34. Man må gøre sig klart, at selv de mest energiske anstrengelser, der  
udfoldes inden for forskning, industriudvikling og industripolitik, vil  
støde på vanskeligheder og måske helt mislykkes, hvis de ikke suppleres  
med en lignende indsats inden for grunduddannelse og omskoling af spe­
cialister og teknikere på højt niveau. Det er i  særlig høj grad tilfældet  
inden for de nyudviklede områder, hvor der er brug for tværfaglige  
kvalifikationer på grund af de funktionssammenfald, der er karakteris­
tiske for de nye teknologier: sammenfald mellem telekommunikation og  
informatik, elektronik og mekanisk konstruktion, systemplanlægning og  
adfærdsvidenskab, biokemi og landbrug.
35. Foruden at det er nødvendigt at skabe mange flere muligheder for grund­
uddannelse og omskoling inden for visse nøgleområder såsom informations­
teknologi og bioteknologi, er der også brug for nye uddannelsestyper
og videregående uddannelse, som kan bygge bro over den kløft, der alt  
for ofte eksisterer mellem de højere undervisningsanstalter, industrien  
og forskningsinstitutionerne, således at forskning og udvikling,  
industrifornyelse og uddannelse kan følges ad.
(1) K0M(83) 662 endelig udg. - lokale initiativer til oprettelse af arbejdspladser.

- 10 -
Det er nødvendigt ikke blot at forbedre selve uddannelsen, men også at  
tilskynde til en særlig indsats, hvorved industrien og universiteterne  
kan hjælpe hinanden indbyrdes.
36. De ny fællesskabsinitiativer inden for forskning, industriel udvikling  
og industripolitik - specielt ESPRIT - er ikke begrænsede aktioner, men  
en del af en vigtig langfristet indsats udsprunget af nødvendigheden
af samarbejde og sammenlægning af ressourcer på fællesskabsniveau.
37. De foranstaltninger, der er iværksat inden for Fællesskaberne på uddan­
nelsesområdet i  forbindelse med de ny teknologier, bidrager ganske  
vist til, men kan ingenlunde i  sig selv sikre, at der faktisk er de  
nødvendige menneskelige ressourcer til, at disse initiativer kan lykkes.  
I denne forbindelse er mulighederne for tilskud fra den europæiske  
socialfond begrænsede, da modtagerne (bortset fra unge under 25 år)
i  almindelighed skal være beskæftigelsessøgende eller registreret  
arbejdsløse. Under alle omstændigheder er fonden først og fremmest et  
beskæftigelsespolitisk instrument, og det er ikke dens opgave at finan­
siere gensidige hjælpeaktioner mellem højere undervisningsanstalter,  
industri og forskningsinstitutioner.
Skønt en begrænset indsats indgår i  nogle af Fællesskabets forsknings­
programmer - specielt inden for biomolekylær teknik - for at gøre det  
muligt for forskerne at forbedre deres kundskaber ved de udvekslinger,  
som indgår i  programmerne, er det på den anden side heller ikke Fælles­
skabernes forskningsprogrammers opgave at forsøge på at dække behovet  
for arbejdskraft ved at fremskaffe uddannelsesmuligheder lige fra grund­
uddannelse til stærkt specialiseret teknikeruddannelse.
III. ARBEJDS- OG LEVEVILKÅR I FORBINDELSE MED DE NY TEKNOLOGIER
III.1. ArbejdsviIkår
38. Ligesomdet er tilfældet med beskæftigelse og uddannelse er forholdet  
mellem de ny teknologier og arbejdsvilkårene heller ikke skæbnebestemt,  
men afhænger af hvilke valg, der træffes på forskellige områder: forskning  
og udvikling, udformning af produktet eller systemet og den praktiske  
anvendelse.

- 11 -
39» De nye teknologier kan bidrage til at forbedre de almindelige ar­
bejdsvilkår, især på grund af automatiseringen af anstrengende,  
farlige eller uhygiejniske samt ensformige og mekaniske opgaver.  
Udviklingen på dette område går imidlertid så stærkt, at det er  
nødvendigt med forskning, overvågning og kontrol for bedre at  
forstå hvilke risici, der kan true arbejdstagernes sundhed og  
sikkerhed og indføre normer på dette område for at sikre, at de  
nye teknologier fuldt ud bliver anvendt til at forbedre arbejds­
vilkårene.
40. Det er i  denne forbindelse nyttigt at dele spørgsmålene angående  
sundhed, sikkerhed og arbejdsvilkår op i  tre kategorier: nye mate­
rialer og fremgangsmåder, bioteknologi og anvendelsen af mikroelek­
tronik og informationsteknologi.
(i)  N^e_mater 2aler_og_fremgangsm|der
Eksempler på disse fremgangsmåder, hvoraf nogle sandsynligvis i  stærkt  
stigende grad vil blive anvendt, er udviklingen af laserteknologi,  
elektronstrålesvejsning, elementarpartikelteknologi og anden ikke-  
ioniserende stråling. Både disse teknikker og andre, såsom udnyttel­
sen af elektromagnetiske felter, radiofrekvenser og mikrobølger  
inden for industrien frembyder fare for arbejdstagerne sundhed og  
sikkerhed, men de informationer, der foreligger herom, gør det  
endnu ikke muligt at afgøre hvilke beskyttelsesforanstaltninger,  
der bør træffes.
Andre teknikker i  forbindelse med metallisering, polymerer, kom-  
positter og andre materialer, der f.eks. anvendes som katalysato­
rer, nødvendiggør grundige toksikologiske undersøgelser, for at  
sundhedsfaren kan blive nedsat til et minimum. Et eksempel på den  
forskning, der er nødvendig på dette område, angår zeolitter, der  
bruges som katalysatorer, idet forskningen nylig har vist, at visse  
af dem kan være kræftfremkaldende.
(i i) Bioteknologi
De hurtige fremskridt, der er sket inden for bioteknologi i  de  
sidste år, har i  visse kredse vakt bekymringer over farerne for en  
ukontrolleret udbredelse af nye produkter og fremgangsmåder. Disse  
kredse frygter, at ændringer i  den genetiske struktur vil medføre  
alvorlige skader, således at regler for forsvarlig praksis er blevet  
udarbejdet for overvågningen af eksperimenter inden for gensplejs­
ning. De undersøgelser og bedømmelser, der er foretaget hidtil, synes

- 12 -
at tyde pa at faren er blevet overdrevet. Men nøjagtige sikkerheds­
regler er nødvendige på dette område, hvor man har med mikroorga­
nismer at gøre, som kan være farlige for mennesket. Som ved alle  
operationer er det først ved at have fuldstændigt kendskab til  
opgavernes art og en god uddannelse at man kan undgå farerne uden  
at blive overforsigtig. Efter Kommissionens mening bør de frem­
skridt, der er gjort på området, følges nøje ikke mindst ved hjælp  
af de undersøgelser OECD og Europarådet har gennemført, således at  
man, når tiden er inde, kan indføre de nødvendige forholdsregler.
(i  i  i) Mi!<£oelektronik_og_i nf ormat ionstekno logi^
Der er kun få områder, hvor disse teknologier kan bringe arbejdsta­
gernes sundhed og sikkerhed i  fare. De undersøgelser, som allerede  
er foretaget om de problemer, som specielt dataskærme frembyder, bør  
fortsættes, for at man kan afgøre hvilke sundhedsbeskyttende for­
anstaltninger og forsigtighedsregler, der bør indføres i  fremtiden.
Den voksende mængde af information om ulykker, som skyldes automati­
sering og anvendelsen af robotter, tyder på, at det er nødvendigt at  
tage hensyn til sundheds- og sikkerhedsaspektet allerede ved begyndel­
sen af udformningsarbejdet. Det bliver dog nødvendigt at behandle  
disse problemer i  den mere omfattende sammenhæng som man kan kalde  
samspillet mellem menneske og maskine, hvor den ergonomiske udformning  
er væsentlig, men hvor psykologiske hensyn er mindst lige så vigtige  
som rent fysiske. For at løse de sikkerhedsproblemer, der er for­
bundet med automatiseret apparatur allerede på udformningsstadiet,  
kan det blive nødvendigt at konsultere ikke blot den, der skal bruge  
apparaturet men også ergonomer og maskindesignere, som kan tage både  
de tekniske præstationer og arbejdstagernes evner og begrænsninger  
i  betragtning. Lignende hensyn gør sig gældende med hensyn til ud­
formningen og anvendelsen af systemer inden for informationsteknologi,  
hvor den koncentration, som forlanges af brugerne og de vanskelig­
heder, der er forbundet med at anvende datamatsprog eller program­
mel, som ikke egner sig for brugeren, kan give anledning til stress­
problemer.
Man må ikke glemme ovennævnte forhold, når man herfra går over til  
at se på arbejdsbetingelser og arbejdskvalitet i  videste betydning.
Det bliver på lang sigt inden f or forskning og udvikling, at det  
vigtigste arbejde bliver udført, som kan gøre det muligt, at de nye  
informationsteknologier bidrager til en forbedring af arbejdsbetin­
gelserne: fra en bedre tilpasning af datamatsproget til den menne­
skelige tanke til bedre hypoteser om arbejdsmetoder og menneskelig  
kommunikation, der kan lægges til grund for fremtidens kontorautoma-  
ti sering.

- 13 -
Pa kortere sigt forlanger de store informationssystemer, der er ved 
at blive installeret, ofte en betydelig menneskeliggørelse af maski­
nel og programmel på udformningsstadiet. I så fald kan man også 
allerede på dette tidspunkt tage hensyn til konstaterede uheldige 
virkninger under det igangværende arbejde.
Når det kommer til den rent praktiske indførelse af mikroelektronik 
og informationsteknologi må man heller ikke glemme, at det er 
muligt at træffe forskelLige valg med hensyn^til automationsudstyr 
og -processer, særlig med henblik på at undgå en polarisering eller 
alt for hermetisk opdeling af opgaverne, hvilket kunne gøre nogle 
af dem endnu mere anstrengende og monotone. De case studies som 
er fremkommet i forbindelse med FAST-programmet viser, at indførel­
sen af ny teknologi lykkedes bedst, når disse afgørelser blev truf­
fet således, at man gav den enkelte arbejdstager eller grupper af 
arbejdstagere større ansvar samt udnyttede deres allerede erhvervede 
kompetence og gjorde arbejdsforholdene smidigere.
41. Foruden at det bliver nødvendigt at fortsætte arbejdet på at opstil­
le sundheds- og sikkerhedsnormer i forbindelse med Fællesskabernes 
handlingsprogram, viser den forudgående kortfattede gennemgang, at 
yderligere fire betragtninger trænger sig på:
a) det bliver nødvendigt at lægge stor vægt på de ergonomiske as-^ 
pekter og samspillet mellem menneske-maskine (eller brugervenlig­
hed) i de forskningsprogrammer, der angår kontorautomatisering 
eller produktionsteknologi (på fællesskabsniveau f.eks. de til­
svarende kapitler i ESPRIT-programmet);
b) det bliver nødvendigt at uddanne specialister i ergonomi og i
de tekniske anvendelsesbetingelser inden for de enkelte sektorer;
c) det bliver nødvendigt at arbejdsbetingelser og de nye teknolo­
gier indgår i forvaltnings- og managementuddannelse, herunder 
også indføring i metoderne i systemudformning, idet man lader 
brugerne af systemerne selv deltage i udformningen;
d) det bliver nødvendigt på fællesskabsniveau at samle og udveksle 
praktiske eksempler til efterfølgelse og vellykkede eksperimen­
ter med at benytte de nye teknologier til at forbedre arbejds­
betingelserne i de pågældende sektorer.
42. Vi må også nævne, at det bliver nødvendigt at regne med det, man 
kalder distancearbejde, dvs. at en større eller mindre del af opga­
verne i en virksomhed eller i en organisation bliver decentraliseret 
og uddelegeret til mindre lokale enheder eller til enkeltpersoner, 
som arbejder hjemme, og som via de nye kommunikations- og kontor- 
teknologier står i  forbindelse med virksomheden samt eventuelt med 
hinanden.

- 14 -
Dette forhold kan tydeligvis komme til at øve en direkte indflydelse  
på arbejds- og levevilkårene både til det bedre :  der går mindre tid  
med at rejse til og fra arbejdspladsen, arbejdspladser kan bevares  
eller oprettes i  nogle regioner, man opnår Lettere kontakt mellem  
familiemedlemmer og mere fleksibel arbejdstid - eller til det værre,  
hvis man tænker på mangelen på social berøringsflade (særlig hvor  
der er tale om hjemmearbejde), utilstrækkelig stimulans til at holde  
arbejdstagernes interesse fangen samt den almindelige opsplitning  
af forholdet mellem ledere og arbejdstagere. Det bliver nødvendigt  
at gennemføre mere dybtgående undersøgelser for inden for en rimelig  
tid at kunne belyse de sociale og menneskelige konsekvenser af dette  
og indsamle information om virkningerne på jobskabelse, levevilkår,  
sundhed og sikkerhed samt eventuel påvirkning på lønninger, skatte­
forhold og socialsikringsordninger, fagforeningsstruktur og forholdet  
til arbejdstagere. I sidste instans bliver det også nødvendigt at  
undersøge konsekvenserne for myndighederne og arbejdsmarkedets parter.
III.2 LeveviIkår
43. En grundig undersøgelse af de nye teknologiers påvirkning på levevil­
kårene er ikke hensigten med dette dokument. Hensigten med dette  
kapitel er derimod at gøre opmærksom på nogle fænomener, som sandsyn­
ligvis på mellemlang sigt får større og større betydning, og som ikke  
kan undgå at få konsekvenser for arbejdsvilkårene og mulighederne for  
oprettelse af nye økonomiske aktiviteterog nye arbejdspladser i  for­
bindelse med de nye teknologier.
44. Man bør minde om, at den måde mennesket udnytter sin tid på, er  
under bestandig udvikling :  i  1900 udgjorde arbejdstiden over 25%  
af den samlede levetid for en mand med en middel levetid på 50 år.
Nu udgør den kun ca. 10% i  forhold til en middellevetid på 72 år,  
medens fritiden udgør over 25%.
45. Det fremgår heraf hvilken vægt, der bør lægges på forlystelsesindustri  
og turisme og udviklingsbetingelserne på dette område. De nye tek­
nologier kan ikke blot komme til at øge selve fritiden, de kan også  
gøre det lettere at få adgang til nye goder og tjenesteydelser på  
dette område, f.eks. ved oprettelse af særlige informationsnet for  
klubber af enhver art, lokale informationstjenester samt distance-  
undervisning.
46. Et andet forhold, der kan komme til at danne direkte forbindelsesled  
mellem sociale og industrielle strategier i  forbindelse med de nye  
teknologier, er den forestående ekspansion inden for højteknologisk  
industri :  telekommunikation, datamatik, bioteknologi, alternative  
energikilder og nye materialer, der fører til produktion af nye goder  
og tjenesteydelser, der tilsigter opfyldelse af menneskelige behov  
og løsning af menneskelige problemer :  helbred, fritid, livslang  
uddannelse og voksenuddannelse, ældreforsorg, ensomhedsproblemer osv.  
Alle disse områder kan på mellemlang sigt give anledning til mange  
nye arbejdspladser og burde betænkes med støtte fra Fællesskabets  
rente- og finansielle instrumenter.

- 15 -
47. Et område, man allerede kan se, at de nye teknologier kommer til at  
bidrage væsentligt til, er de handicappedes sociale integration.
Hvad enten der gælder mikroelektroder, som kan indsættes i  nærheden  
af de "bevarede" nerveceller hos handicappede, hvis arme og ben  
er lammede, eller videokommunikationsenheder, som kan gøre det muligt  
for bevægelseshæmmede, hvis handicap skyldes hjerneskade, at kommu­
nikere med deres omgivelser, åbner de nye teknologier mange nye  
muligheder for de handicappede - et perspektiv, som allerede er kommet  
til udtryk i  Rådets resolution om handicappedes sociale integration (1)  
samt i resolutionen om indførelsen af nye informationsteknologier i  
undervisningen (2). Da dette område ikke blot er af social, men også  
af kommerciel betydning, og da de fleste resultater på området er  
nået inden for små og mellemstore virksomheder, der ikke råder over  
de nødvendige midler, kan man betragte de handicappede som et priori­
tetsområde for anvendelsen af den ny teknologi på grænseområdet mel­
lem industri- og socialpolitik og specielt med hensyn til revalidering  
og uddannelse.
IV. INDFØRELSE AF NY TEKNOLOGI I VIRKSOMHEDERNE:
INFORMATION OG HØRING AF ARBEJDSTAGERNE
48. Det er flere gange blevet understreget, at de nye teknologier og  
mere generelt den teknologiske udvikling gør det tvingende nødvendigt  
at inddrage arbejdstagerne i  de beslutninger, der vedrører dem, ikke  
mindst på grund af den usikkerhed, denne udvikling indebærer for  
omfanget og betydningen af de ændringer, den uundgåeligt vil føre  
til, især på det beskæftigelsesmæssige plan. Dette antaster dog ikke  
arbejdsgivernes ret til at træffe beslutningerne.
49. Hvis den teknologiske udvikling skal forløbe på socialt acceptable  
vilkår uden ukontrollable følger for samfundsudviklingen, er det  
vigtigt, at arbejdsmarkedets parter når til bred enighed på dette  
punkt. Mangelen på regler for informering og høring af lønmodtagerne  
ved indførelse af ny teknologi kan desuden kun medføre modstand,  
eller ligefrem afvisning, der således bremser virksomhedernes moder­
nisering.
50. I flere medlemsstater har arbejdsmarkedets parter forhandlet "tekno­
logiaftaler". Ved disse aftaler indføres der særlige ordninger og  
procedurer for informering og høring af arbejdstagerne samt beskyttelse  
af arbejdskraften med hensyn til beskæftigelse, er hvervsuddannelse,  
omskoling, arbejdsvilkår, sundhed og sikkerhed og på arbejdspladsen  
osv. Der er i  øvrigt i  nogle medlemsstater foretaget ændringer i  
lovgivningen vedrørende arbejdstagerrespræsentanternes kompetence
og rettigheder med hensyn til informering og høring, således af lø n ­
modtagerne i  visse tilfælde har fået direkte og kollektiv medind­
flydelse på arbejdsvilkårene og arbejdstilrettelæggelsen.
(1) EFT nr. C 347 af 31.12.1981.
(2) EFT nr. C 256 af 24.9.1983.

- 16 -
51. Det stående udvalg for Beskæftigelse anerkendte allerede på sit møde
i  november 1981 nødvendigheden af at inddrage arbejdstagerne og deres  
repræsentanter i  indførelsen af ny teknologi i  virksomhederne. Kommis­
sionen blev dengang anmodet om at fortsætte arbejdet med at sammen­
ligne de gældende bestemmelser på området, da en "fælles erklæring"  
fra arbejdsmarkedets parter syntes at kunne være med til at danne  
grundlag for den fremtidige indsats.
52. På grundlag af disse retningslinjer har Kommissionen bestræbt sig  
på at fremme dialogen mellem arbejdsmarkedets parter ved at afholde  
tværfaglige rundbordskonferencer i  de enkelte medlemsstater i  1982.
På disse møder blev der kastet yderligere lys over reglerne og praksis  
i  medlemsstaterne vedrørende arbejdstagernes medindflydelse på ind­
førelsen af ny teknologi i  virksomhederne, ligesom der blev redegjort  
for de forhold i  de forskellige medlemsstater, der kan være til  
hinder for vedtagelsen af fælles retningslinjer for hele Fællesskabet.
53. Senere arrangerede Kommissionen på grundlag af disse uformelle  
møder to seminarer til udveksling af synspunkter dels med Den europæ­
iske faglige Samarbejdsorganisation dels med CLE og CEEP, hvor for­
målet især var at belyse den nuværende udvikling samt at give en  
nærmere redegørelse for de forskellige parters argumenter.
54. Disse forskellige møder (rundbordskonferencer og seminarer) viste,  
at arbejdsgiverforeningerne var imod og fagforeningerne for en  
fællesskabsløsning, hvor der tages hensyn til samtlige problemer,  
der stiller sig for arbejdstagerne ved indførelsen af ny teknologi,
og som berører alle arbejdsforhold (beskæftigelse, uddannelse, arbejds­
vilkår, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen osv.).
55. Den kendsgerning, at spørgsmålet om lønmodtagernes medindflydelse
på inføreisen af ny teknologi stod i  centrum for ovennævnte drøftel­
ser, bekræfter kun problemets størrelse og de interesser, der står  
på spil. Det, at det er beskæftigelsen, der er truet, hvis der da  
ikke ligefrem umiddelbart bliver tale om afskedigelser, gør efter  
arbejdstagernes mening deres krav om medindflydelse i  teknologi­
spørgsmål berettiget, medens arbejdsgivernes tilsvarende mener at  
have ret til at bevare eneansvaret for investeringer, da en for  
tidlig afsløring af investeringsplanen kan skade virksomhedens  
interesser.

- 17 -
56. Selv om dialogen mellem arbejdsmarkedets parter viste sig at være  
vanskelig på dette område, mener Kommissionen dog, at det er af  
stor betydning, at den fortsætter, uanset hvordan udgangspositio­
nerne er, så der kan blive udarbejdet principper, der inden for  
rammerne af de bestående organer og institutioner kan sikre arbejds­
tagerne medindflydelse på virksomhedernes beslutninger om indførelse  
af ny teknologi. Herved kan der bringes en dialog i  stand, der er
så meget mere presserende og nødvendig, som indførelsen af ny tekno­
logi i  produktionen og i  virksomhedernes interne kommunikationssystemer  
tager mere og mere fart.
57. Det er ønskeligt, at informeringen og høringen af arbejdstagerne  
finder sted pi alle stadier af den teknologiske udviklingsproces  
og på en sådan mide, at der redegøres for eventuelle, konsekvenser  
for arbejdstagerne og tages hensyn til virksomhedens interesser  
(oplysninger af fortrolig karakter), og at arbejdsgivernes ret til  
at træffe beslutningerne ikke anfægtes. Denne dialog bør omfatte  
spørgsmål som afskedigelser og forflyttelser, løn, nødvendig uddan­
nelse og omskoling samt arbejdstilrettelæggelse under skyldig hensyn­
tagen til virksomhedens økonomiske situation.
58. Det synes mest hensigtsmæssigt at inddrage arbejdstagerne i  indfø­
relsen af ny teknologi på virksomhedsniveau, da det er her, der  
bedst kan tages hensyn til de særlige forhold, der måtte gøre sig  
gældende. En sådan inddragelse må foregå så tæt som muligt på arbejds­
stedet, hvis den skat føre til optimale resultater og give parterne  
mulighed for at tage stilling til de sociale konsekvenser.
59. Arbejdsmarkedsparterne bør lægge særlig vægt på uddannelse af eks­
perter i  moderne teknologi inden for fagforeningerne og mere generelt  
på oplysningskampagner for arbejdstagerne. Dette kunne sætte lønmod­
tagerne i  stand til bedre at udnytte mulighederne i  de nuværende  
bestemmelser om informering og høring og således give dem mulighed  
for bedre at forstå - og acceptere - rækkevidden og virkningerne
af den teknologiske fornyelse. I visse tilfælde kan bistand fra  
eksperter udefra vise sig at være nyttig eller ligefrem nødvendig,  
men kan dog også øge de ovenfor nævnte problemer vedrørende oplys­
ningernes fortrolige karakter.