Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2022/C 56/04)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE AF EN STANDARDÆNDRING TIL ÆNDRING AF ENHEDSDOKUMENTET

»Colinele Dobrogei«

PGI-RO-A0612-AM02

Meddelelsesdato: 3. november 2021

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Tilføjelser til listen over primære druesorter

Der er tilføjet nye sorter til produktspecifikationen for hvidvine, rosévine og rødvine. Semillon og Viognier er blevet medtaget blandt de sorter, der kan anvendes til at fremstille hvidvine, mens listen over sorter, der kan anvendes til at fremstille rødvine og rosévine, er blevet udvidet til at omfatte Malbec, Mourvèdre, Negru de Drăgășani, Petit Verdot og Sangiovese, som er særlig velegnede til at fremstille rødvine med en god tanninstruktur kombineret med et særlig frugtagtigt aromatisk potentiale (af modne røde skovfrugter).

Afsnit IV i produktspecifikationen og punkt 7 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

2. Medtagelse af produkter fremstillet af de nye sorter og ændringer af udbyttet for visse druesorter til vinfremstilling

Eftersom der vil blive dyrket nye vinsorter, var det nødvendigt at ændre produktspecifikationen og medtage det tilsvarende udbytte.

Desuden var det nødvendigt at sætte det angivne udbytte op for andre sorter i produktspecifikationen, da drueudbyttet — ikke bare for de nye sorters vedkommende, men også for de andre sorter — kvantitativt set er blevet større, uden at nogen af de specifikke kvalitetskendetegn for BGB-produktet er gået tabt.

Denne stigning kan forklares med, at nogle sorter er blevet plantet som led i omlægnings-/omstruktureringsprogrammer for vinmarkerne, som indebærer brugen af klonudvælgelse med et større udbytte, og de specifikke betingelser i det afgrænsede område (varme somre, der sikrer en langsom modning, kortvarige perioder med frost, let skrånende bakker osv.) bidrager også til et maksimalt udbytte, hvor gennemsnittet ligger på ca. 15 000 kg/ha.

Afsnit V og VI i produktspecifikationen og punkt 5.2 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

3. Tilføjelse af byer og landsbyer til det afgrænsede geografiske område

Produktspecifikationen er blevet ændret, så den medtager nye byer og landsbyer i det administrative område i amterne Constanța og Tulcea, hvor jorden beplantes med »ædle sorter« (Vitis vinifera), som er velegnede til at give BGB-kvalitet. Disse nye byer og landsbyer befinder sig i nærheden, og de har samme miljø- og klimaforhold som de byer og landsbyer, der allerede er angivet for den beskyttede geografiske betegnelse »Colinele Dobrogei«. De er angivet i det nationale vinmarkregister som jord med »ædle« vinstoksorter og jord beplantet med vinstokke gennem EU-finansierede sortsomlægningsprogrammer.

Afsnit III i produktspecifikationen og punkt 6 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

4. Undtagelse vedrørende vinfremstilling uden for det afgrænsede område

Blanding, som udføres i henhold til gældende lovgivning, er nu tilladt i produktspecifikationen for denne BGB.

Der er ligeledes indført en undtagelse, som gør det muligt at fremstille vine med denne beskyttede geografiske betegnelse i området i umiddelbar nærhed af det afgrænsede område, inden for samme administrative enhed, inden for en tilstødende administrativ enhed eller i naboområder med geografiske betegnelser. Den kompetente myndighed skal underrettes 48 timer, inden der gøres brug af denne undtagelse.

Afsnit IX i produktspecifikationen og punkt 5.1 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

5. Tilføjelse af en henvisning til, hvordan rosévine fremstilles

Produktspecifikationen henviser nu også til muligheden for at fremstille rosévine af de druesorter, der anvendes til fremstilling af rødvine, ved hjælp af teknikken med kort udblødning, og idet kendetegnene for den eller de anvendte sorter bevares.

Afsnit IX i produktspecifikationen og punkt 5.1 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

6. Tilføjelse af vinenes fysiske og kemiske værdier

Eftersom der ikke er fastsat noget maksimalt totalt alkoholindhold for BGB-vinene, og henvisningen til denne parameter er obligatorisk, er produktspecifikationen blevet ændret, så der henvises til de lovbestemte grænser.

Afsnit XI i produktspecifikationen og punkt 4 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

7. Medtagelse af de organoleptiske kendetegn for vine fremstillet af de nye druesorter

Da der er tilføjet nye sorter til listen over druer til vinfremstilling, er produktspecifikationen også blevet ændret for at medtage de organoleptiske kendetegn for BGB-vine fremstillet af disse nye sorter.

Afsnit XI i produktspecifikationen og punkt 2 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

8. Medtagelse af bestemmelser om emballering, aftapning, præsentation og mærkning af vine

Produktspecifikationen er blevet ændret for at medtage en undtagelse fra kravet om, at vinene skal emballeres og aftappes i det afgrænsende område. Disse processer kan nu foretages inden for samme administrative enhed, inden for en tilstødende administrativ enhed eller i naboområder med geografiske betegnelser. I så fald skal enten producenten eller aftapningsvirksomheden og aftapningsstedet være angivet på etiketten alt efter omstændighederne.

Hvad aftapningen angår — og som svar på den kommercielle efterspørgsel fra EU-markedet og eksportmarkedet — er produktspecifikationen også blevet ændret for at muliggøre salg af uaftappede vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Colinele Dobrogei«. Den kompetente myndighed skal underrettes om salg af uaftappede vine, som skal ledsages af de relevante papirer samt dokumentation for retten til at anvende den beskyttede geografiske betegnelse.

Af klarhedshensyn medtager produktspecifikationen nu også yderligere information om obligatoriske og frivillige mærkningsoplysninger.

Afsnit XII i produktspecifikationen og punkt 9 i enhedsdokumentet er blevet ændret tilsvarende.

9. Ændring af reglerne for fremstillede vine i tilfælde af opdagelsen af manglende overensstemmelse

For at håndtere de tilfælde, hvor det efter producentens vurdering af, om den fremstillede vin har de BGB-specifikke egenskaber og kendetegn, konstateres, at vinen skal klassificeres som en anden kvalitetskategori, skal produktspecifikationen medtage regler for omklassificering af vine, der ikke længere opfylder BGB-standarderne.

Afsnit IV i produktspecifikationen er således blevet ændret. Enhedsdokumentet berøres ikke.

10. Ændring af oplysningerne om den kompetente myndigheds kontrol

Oplysningerne i produktspecifikationen om, hvordan den kompetente myndighed foretager overensstemmelseskontrol af vindyrkningen og vinfremstillingen, er blevet ændret af klarhedshensyn.

Afsnit XV i produktspecifikationen er således blevet ændret. Enhedsdokumentet berøres ikke.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Colinele Dobrogei

2. Type geografisk betegnelse

BGB — Beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

1. Hvidvine og rosévine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvine og rosévine

Farve: grøngul, undertiden i retning af gylden, strågul og svagt/moderat laksefarvet. Duft og smag: aroma af nyslået hø, akacieblomster, en bouquet med strejf af søde mandler. Et godt sukkerindhold giver vinene en fyldig, rund karakter med noter af fersken, abrikos og mango. En afbalanceret smag, hvor den fyldige krop ikke er for markant. I næsen har vinene noter af engblomster, honning, ristet brød og roser med et let strejf af citrus, som er typisk i de aromatiske sorter, og langvarige noter af bikage i de lagrede vine (af aromatiske sorter).

GENERELLE ANALYTISKE KENDETEGN

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

15,00

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,00

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

200

2. Rødvine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Rødvine

Farve: rubinrød, granatrød, purpurrød og mørkerød. Duft og smag: Vinene har med deres kraftige farver friske aromaer af skovfrugter, et strejf af svesker, en fløjlsblød fornemmelse og fyldig smag i munden, aromaer af friske hindbær, ribs, tranebær, surkirsebær, kryddernelliker, brombær og blåbær. Vinene har tanninstruktur og karakter med en veludviklet bouquet af blåbær og kryddernelliker, med pebrede/krydrede noter, noter af vanilje ved kort lagring, noter af sorte kirsebær og et optimalt syreindhold. De er velegnede til lagring på egefade.

GENERELLE ANALYTISKE KENDETEGN

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

15,00

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,00

Minimalt totalt syreindhold

3,5 g/l udtrykt i vinsyre

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

20

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

5. Vinfremstillingsmetoder

5.1. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1. Fremstilling uden for det afgrænsede område

Relevante restriktioner for vinfremstillingen

Det er ligeledes tilladt at fremstille vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Colinele Dobrogei« i området i umiddelbar nærhed af det afgrænsede område, inden for samme administrative enhed, inden for en tilstødende administrativ enhed eller i naboområder med geografiske betegnelser. Det nationale kontor for vinavl og vin (ONVPV) skal underrettes 48 timer, inden der gøres brug af denne undtagelse.

2. Fremstillingsmetode

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Blanding er tilladt. Den skal foretages i henhold til gældende lovgivning.

3. Ønologisk fremgangsmåde

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Det er ligeledes tilladt at fremstille rosévine af de druesorter, der anvendes til fremstilling af rødvine, ved hjælp af teknikken med kort udblødning, og idet kendetegnene for den eller de anvendte rødvinssorter bevares.

5.2. Maksimale udbytter

1. Druer af sorterne Petit Verdot og Sangiovese

14 000 kg druer pr. hektar

2. Druer af sorten Viognier

14 500 kg druer pr. hektar

3. Druer af sorten Negru de Drăgășani

15 000 kg druer pr. hektar

4. Druer af sorterne Cabernet Sauvignon, Malbec og Mourvèdre

15 400 kg druer pr. hektar

5. Druer af sorterne Chardonnay og Pinot Gris

16 300 kg druer pr. hektar

6. Druer af sorten Semillon

16 600 kg druer pr. hektar

7. Druer af sorterne Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare og Băbească Neagră

17 100 kg druer pr. hektar

8. Druer af sorterne Sauvignon, Riesling italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă og Tămâioasă Românească

18 000 kg druer pr. hektar

9. Druer af sorterne Traminer aromat, Traminer roz, Crâmpoşie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iaşi og Rkaţiteli

18 000 kg druer pr. hektar

10. Druer af sorterne Saint Emilion, Novac, Mamaia, Cristina og Alicante Bouschet

18 000 kg druer pr. hektar

11. Druer af sorterne Petit Verdot og Sangiovese

105 hektoliter pr. hektar

12. Druer af sorten Viognier

109 hektoliter pr. hektar

13. Druer af sorten Negru de Drăgășani

112 hektoliter pr. hektar

14. Druer af sorterne Cabernet Sauvignon, Malbec og Mourvèdre

115 hektoliter pr. hektar

15. Druer af sorterne Chardonnay og Pinot Gris

122 hektoliter pr. hektar

16. Druer af sorten Semillon

124 hektoliter pr. hektar

17. Druer af sorterne Muscat Ottonel, Pinot Noir, Syrah, Burgund mare og Băbească Neagră

128 hektoliter pr. hektar

18. Druer af sorterne Sauvignon, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Merlot, Fetească Neagră, Fetească Regală, Fetească Albă og Tămâioasă Românească

135 hektoliter pr. hektar

19. Druer af sorterne Traminer roz, Traminer aromat, Crâmpoşie, Columna, Aligoté, Iordană, Aromat de Iaşi og Rkaţiteli

135 hektoliter pr. hektar

20. Druer af sorterne Saint Emilion, Novac, Mamaia, Cristina og Alicante Bouschet

135 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Constanța amt

— lokaliteterne Murfatlar og Siminoc i byen Murfatlar

— landsbyen Valu lui Traian i kommunen Valu lui Traian

— landsbyerne Poarta Albă og Nazarcea i kommunen Poarta Albă

— byen Ovidiu og landsbyen Poiana i kommunen Ovidiu

— landsbyen Ciocârlia i kommunen Ciocârlia

— lokaliteterne Medgidia, Remus Opreanu og Valea Dacilor i byen Medgidia

— landsbyerne Castelu, Cuza Vodă og Nisipari i kommunen Castelu

— landsbyen Siliştea i kommunen Siliştea

— landsbyen Tortoman i kommunen Tortoman

— landsbyerne Peştera og Ivrinezu Mi i kommunen Peştera

— landsbyerne Mircea Voda, Satu Nou, Ţibrinu, Saligny, Stefan cel Mare og Gherghina i kommunen Mircea Voda

— landsbyerne Adamclisi, Abrud, Haţeg, Urluia og Zorile i kommunen Adamclisi

— byen Cernavodă i kommunen Cernavodă

— landsbyerne Seimeni og Seimenii Mici i kommunen Seimeni

— landsbyerne Rasova og Cochirleni i kommunen Rasova

— landsbyerne Mihai Viteazu og Sinoie i kommunen Mihai Viteazu

— landsbyerne Istria og Nuntaşi i kommunen Istria

— landsbyerne Cogealac, Tariverde og Fântânele i kommunen Cogealac

— byen Mangalia

— byen Hârşova

— landsbyen Chirnogeni i kommunen Chirnogeni

— landsbyen 23 August i kommunen 23 August

— landsbyerne Horia og Tichileşti i kommunen Horia

— landsbyen Crucea i kommunen Crucea

— landsbyen Topalu i kommunen Topalu

— landsbyen Ciobanu i kommunen Ciobanu

— landsbyen Gârliciu i kommunen Gârliciu

— landsbyen Saraiu i kommunen Saraiu

— landsbyen Viişoara i kommunen Cobadin

Tulcea amt

— byen Babadag

— landsbyerne Enisala, Visterna, Zebil og Sabangia i kommunen Sarichioi

— landsbyerne Valea Nucarilor, Agighiol og Iazurile i kommunen Valea Nucarilor

— byen Tulcea

— landsbyerne Ostrov og Piatra i kommunen Ostrov

— landsbyerne Somova, Mineri og Parcheş i kommunen Somova

— landsbyen Niculiţel i kommunen Niculiţel

— landsbyerne Izvoarele og Alba i kommunen Izvoarele

— landsbyen Valea Teilor i kommunen Valea Teilor

— landsbyerne Teliţa og Poşta i kommunen Frecăţei

— byen Isacea

— landsbyen Luncaviţa i kommunen Luncaviţa

— landsbyen Văcăreni i kommunen Văcăreni

— landsbyen Jijila i kommunen Jijila

— byen Măcin

— landsbyen Greci i kommunen Greci

— landsbyen Cerna i kommunen Cerna

— landsbyen Carcaliu i kommunen Carcaliu.

7. Primær(e) druesort(er)

Alicante Bouschet N — Alicante Henri Bouschet

Aligoté B — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Aromat de Iași B

Burgund Mare N — Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Băbească Neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B — Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Columna B

Cristina N

Crâmpoşie B

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama Fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Iordană B — Iordovană, Iordan

Malbec N — Cotes rouges, Pied de Perdrix, Plant d’Arles

Mamaia N

Merlot N — Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B — Muscat Ottonel blanc

Negru de Drăgăşani N

Novac N

Petit Verdot N

Pinot Gris G — Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund Mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Riesling de Rhin B — Weisser Riesling, White Riesling

Riesling Italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Rkatiteli B — Dedali Rkatiteli, Korolioc Rkatiteli

Saint Emilion B — Trebbiano Toscano, Ugni blanc

Sangiovese N — Brunello di Montalcino, Morellino

Sauvignon B — Sauvignon verde

Syrah N — Shiraz, Petit Syrah

Semillon B — Semillon blanc

Traminer Roz Rs — Rosetraminer, Savagnin Roz, Gewürztraminer

Traminer aromat alb B

Tămâioasă românească B — Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B — Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8. Tilknytning til det geografiske område

8.1. Oplysninger om det geografiske område

Området ligger i Dobrogea i det sydøstlige Rumænien, der afgrænses af den nedre del af Donau (mod vest og nord), Sortehavet (mod øst) og den bulgarske grænse (mod syd). Det kendetegnes ved dominansen af plateauagtige terrænformer med en undergrund af løss og ved at have økologiske forhold, jordbunds- og klimaforhold, der klassificeres i steppe- og skovsteppekategorierne. Alle disse faktorer er med til at skabe et økologisk miljø, der er velegnet til vindyrkning.

De fleste af vinmarkerne ligger på en geologisk undergrund af løss (med en tykkelse på 3-40 m), som delvist dækker hårde, gamle klipper (fra præ-Palæozoikum, Palæozoikum, Mesozoikum og Tertiær), der er oprindelige klipper eller vandreblokke.

Det nordlige Dobrogea er meget bjergrigt (højlandsområder med beskyttede lavninger, der ligger mellem 100 m og 467 m over havets overflade), mens det sydlige Dobrogea har et strukturelt, tabulært plateaulandskab (under 200-300 m). Disse to landskaber adskilles af det i overvejende grad bakkede erosionsplateau i det centrale Dobrogea (250-350 m).

Det er den region i Rumænien, hvor der er størst knaphed på nedbør og grundvand. Tilgængeligheden er uregelmæssig, og vandet er ofte mere mineraliseret. For at afhjælpe denne situation anvendes der opmagasinering, vandindvinding og vanding.

Det typiske fastlandsklima er delvist tempereret som følge af Sortehavets, Donaumarsklandets og Donaudeltaets nærhed. Den årlige gennemsnitstemperatur ligger på ca. 11 °C med et temperaturinterval på over 25 °C mellem gennemsnitsværdierne for januar og juli og over 75 °C udtrykt i absolutte ekstremværdier over flere år. Den gennemsnitlige årlige nedbørsmængde er ofte under 400 mm. Området nyder godt af gode varmeforhold, da det ligger i en af Rumæniens varmeste regioner (med en solstråling på over 120-125 kalorier pr. cm2, over 2 200 solskinstimer og daglige positive gennemsnitstemperaturer på op til 4 000-4 200 °C i årets løb). Dette sikrer, at druerne kan blive modne og endda overmodne.

Zonal jord er langt den mest dominerende jordkategori i vindyrkningsarealerne. Der er tale om steppemollisoler (kastanozemer og chernozemer) og skovsteppemollisoler (calciumchernozemer og, hvilket er sjældnere, illuviale lerchernozemer, rendzina og greyzemer), som oftest er dannet på en undergrund af løss.

8.2. Oplysninger om produktet

Vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Colinele Dobrogei« kan være hvidvine, rødvine eller rosévine.

Hvidvinene og rosévinene har et klart udseende, er grøngule til gyldengule eller svagt/moderat laksefarvede og har en fløjlsblød smag.

Hvad smagen og duften angår, er der overvejende tale om blomsternoter. Vinene har et godt sukkerindhold. De er runde og har noter af honning, roser, citrus (for de aromatiske sorters vedkommende) og undertiden bikage i de lagrede vine, der fremstilles af aromatiske sorter.

Rødvinene giver en fløjlsblød fornemmelse i munden og har en rubinrød, granatrød, dyb purpurrød eller mørkerød farve.

Duften og smagen bærer præg af godt modne skovfrugter med et strejf af svesker, en fløjlsblød fornemmelse og fyldig smag i munden samt aromaer af friske hindbær, ribs, tranebær, brombær og blåbær. Vinene har tanninstruktur og karakter samt en bouquet af blåbær og kryddernelliker, og de har undertiden markante pebernoter, mens en kort lagring frembringer vaniljearomaer. De er velegnede til lagring på egefade.

8.3. Årsagssammenhæng

Den særlige karakter, som vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Colinele Dobrogei« har, skyldes den most, der anvendes til fremstillingen. Dette hænger sammen med druesorterne, som nyder godt af de mange solskinstimer — takket være varmeforholdene, der er de gunstigste i Rumænien — og den ringe nedbør. Disse faktorer bidrager til en god modning af druerne, hvilket resulterer i most med et højt sukkerindhold. Påvirkningen fra havet kan mærkes i området. Det har især en gavnlig virkning om efteråret, da det virker temperaturregulerende. Donaus tilstedeværelse har indflydelse på Cernavodă, navnlig på de vinmarker, der ligger tættest på Donau. Jorden, som er rig på calciumcarbonat, er en vigtig faktor for vinkvaliteten. Vinenes kvalitet bærer præg af den gavnlige indflydelse fra de nærliggende søer Razim og Sinoe, den velegnede jord til vindyrkning og den kendsgerning, at vinene har et afbalanceret alkohol- og syreindhold og har veludtrykte organoleptiske kendetegn (noter af blomster/skovfrugter og krydrede noter).

9. Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Betingelser, som er gældende for det færdige produkt

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Ved behørig underretning af de kompetente myndigheder er det tilladt at emballere og aftappe vinene uden for vindyrkningsområdet.

Disse processer kan finde sted inden for samme administrative enhed, inden for en tilstødende administrativ enhed eller i naboområder med geografiske betegnelser.

I så fald skal producenten eller aftapningsvirksomheden og aftapningsstedet være angivet på etiketten alt efter omstændighederne.

Hvad aftapningen angår — og som svar på den kommercielle efterspørgsel fra EU-markedet og eksportmarkederne — er det tilladt at sælge uaftappede vine med den beskyttede geografiske betegnelse »Colinele Dobrogei«.

Myndighederne skal underrettes om salg af uaftappede vine via det lokale kontrolorgan. Ved salg skal uaftappede vine ledsages af de relevante papirer og en attest, der dokumenterer retten til at anvende den beskyttede geografiske betegnelse ved markedsføringen af vinen.

Link til produktspecifikationen

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_colinele_dobrogei_modif_cf_notificarii_1797_din_05.08.2016_cerere_3_2021_modif_anterioare_no_track_changes.pdf

(1) EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.