EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.7.2020 COM(2020) 342 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET i overensstemmelse med artikel 14, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/880 af 17. april 2019 om indførsel og import af kulturgenstande















Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING 2. MÅL, DER SKAL NÅS 3. PROJEKTSTRUKTUR OG PLANLÆGNINGSTILGANG 4. OVERBLIK OVER FREMSKRIDT 5. RISIKO FOR FORSINKELSER 6. KONKLUSIONER Bilag I: Flerårig strategisk planlægning Bilag II: Tidslinje for de vigtigste projektfaser og kritiske milepæle



1.INDLEDNING Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/880 af 17. april 2019 om indførsel og import af kulturgenstande ("forordningen") har til formål at forhindre ulovlig handel med kulturgenstande, navnlig hvis denne handel bidrager til finansiering af terroraktiviteter, og at forbyde import til Unionens toldområde af kulturgenstande, der ulovligt er eksporteret fra tredjelande. I henhold til forordningen skal import af visse kulturgenstande, der anses for at være særlig truet kulturarv, være omfattet af importlicenser, og andre kulturgenstande, som anses for at være mindre truede, skal være omfattet af importørerklæringer, og de skal underlægges ensartet kontrol ved deres import til Unionen. Endvidere forbydes enhver fysisk indførsel i Unionen, f.eks. via transit, af kulturgenstande, der ulovligt er fjernet fra det tredjelands område, hvor de er skabt eller fundet, i strid med det pågældende lands gældende love og bestemmelser (den såkaldte "regel om generelt forbud"). Forordningens materielle anvendelsesområde er inspireret af UNESCO-konventionen fra 1970 og defineret i bilaget hertil i form af en liste over de kategorier af kulturgenstande, som reglen om generelt forbud finder anvendelse på (del A), og de kulturgenstande, der er underlagt krav om henholdsvis importlicenser (del B) og importørerklæringer (del C). Kommissionens oprindelige forslag gav – uden at indeholde en specifik tidsramme – mulighed for at udvikle et elektronisk system med henblik på at lette det administrative samarbejde mellem myndighederne i de medlemsstater, der er ansvarlige for gennemførelse af forordningen. Efter anmodning herom fra Europa-Parlamentet og Rådet under forhandlingerne om vedtagelsen blev der i forordningen indført en forpligtelse for Kommissionen om at etablere et centraliseret elektronisk system inden for en specifik tidsramme. Det centraliserede elektroniske system skal være i drift senest inden for seks år fra forordningens ikrafttræden (28.6.2019), dvs. senest den 28. juni 2025. Endvidere vil systemet ikke blot fungere som et middel til lagring og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes forvaltninger, men også som et middel for aktører til at overholde de krævede formaliteter, nemlig indgivelse af ansøgninger om importlicenser til medlemsstaternes kompetente myndigheder, udstedelse af disse licenser og indgivelse af importørerklæringer til toldmyndighederne. Endvidere er udvikling og idriftsættelse af det centraliserede system for importen af kulturgenstande (herefter "ICG-systemet") tæt forbundet med et andet større initiativ fra Kommissionen på toldområdet: EU's one-stop-shop til certifikatudvekslingssystemet (EU CSW-CERTEX).

EU CSW-CERTEX har til formål at forbinde EU's centraliserede systemer for ikketoldrelaterede formaliteter i Unionen med de nationale toldsystemer med henblik på at tillade digital udveksling af understøttende dokumentation, resultater af kontroller og resultater af toldprocedurer og ikketoldrelaterede procedurer. Aktørerne får glæde af denne mekanisme, da de ikke længere skal fremvise fysiske kopier af dokumenter, og de kompetente myndigheder behøver ikke længere verificere ægtheden af importørerklæringer og importlicenser. For at opnå disse mål fastsættes der i forordningen krav om, at Europa-Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesbestemmelser skal etablere ordninger for implementering, drift og vedligeholdelse af det centraliserede elektroniske ICG-system samt fastsætte nærmere regler for indgivelse, behandling, opbevaring og udveksling af oplysninger mellem myndighederne i medlemsstaterne gennem samme elektroniske system. Selv om projektet skrider fremad på flere planer på samme tid, kan det figurativt inddeles i tre faser: ·Fase 1 – Konceptualisering: I denne fase skal Kommissionen undersøge, hvordan ICG-systemet skal fungere, og fastsætte de detaljerede regler for indgivelse, behandling og opbevaring af oplysninger mellem myndighederne i medlemsstaterne. På baggrund af denne fase udarbejder Kommissionen en gennemførelsesretsakt og et parallelt sæt af tekniske dokumenter, der er anført i tabel 1 (se bilag I). ·Fase 2 – Systemudvikling: I henhold til bestemmelserne i gennemførelsesretsakten og de tekniske dokumenter, der beskriver systemkravene, skal Kommissionen udarbejde detaljerede tekniske systemspecifikationer, udvikle ICG-systemet og dets forbindelser til EU CSW-CERTEX (EU-kvikskranken til certifikatudvekslingssystemet). ·Fase 3 – Implementering og drift: Denne sidste fase består af implementering og test af ICG-systemet, herunder specifikke uddannelsesaktiviteter i den enkelte medlemsstat for at sikre, at alle aktører og kompetente myndigheder inden den 28. juni 2025 er i stand til at anvende og uddannede i at bruge systemet. Denne fase efterfølges af en seks måneders efterbehandlingsperiode, hvor systemet finjusteres, så det stemmer overens med de driftsbehov, der måtte opstå, når et IT-system bliver obligatorisk, samt for at sikre, at driften kører uden problemer. I forordningen fastsættes det, at Europa-Kommissionen fra den 28. juni 2020 og hvert år, indtil det elektroniske system er sat i drift, skal forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om de fremskridt, der er gjort med hensyn til vedtagelsen af de relevante gennemførelsesbestemmelser og etableringen af det elektroniske system. I den første årlige statusrapport fokuseres der primært på fase 1, og udviklingen gennem det første år efter forordningens ikrafttræden beskrives. Den indeholder en analyse af de fremskridt, der er gjort, og en beskrivelse af, hvilke mål der skal nås, projektstrukturen og planlægningstilgangen. På baggrund heraf fremhæves risikoen for potentielle forsinkelser samt de forventede afhjælpende foranstaltninger. Den overordnede vurdering af de fremskridt, der er gjort, sammenfattes i denne rapports konklusion. 2.MÅL, DER SKAL NÅS Det elektroniske system skal være i drift senest den 28. juni 2025, da det på denne dato bliver obligatorisk for alle aktører at indhente importlicenser eller indgive importørerklæringer gennem det elektroniske system for lovligt at kunne importere kulturgenstande til Unionen. Forordningen trådte i kraft den 28. juni 2019, og den endelige tidsfrist for vedtagelse i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren af gennemførelsesbestemmelser, der fastsætter de nærmere regler for det elektroniske system, er fastsat til den 28. juni 2021. Efter vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelserne varer udviklingsfasen for det elektroniske system omkring to år, hvorefter den tredje fase starter, hvor ICG-systemet forbindes med EU CSW-CERTEX for at muliggøre udveksling af dokumenter med medlemsstaternes toldsystemer. Der vil blive afholdt uddannelsessessioner for at gøre forvaltningerne bekendte med systemernes operative funktioner. Sammen med andre af Kommissionens aktiviteter på toldområdet er projektet om import af kulturgenstande også nøje planlagt gennem revideringen i 2019 af den flerårige strategiplan for elektronisk told (MASP-C rev. 2019). MASP-C er et forvaltnings- og planlægningsinstrument baseret på eksisterende lovgivning eller internationale aftaler, der udarbejdes af Kommissionen i fællesskab med medlemsstaterne i overensstemmelse med e-toldbeslutningens artikel 8, stk. 2. Et uddrag af planlægningen af projektet om import af kulturgenstande fra MASP-C rev. 2019 findes i bilag I til denne rapport. En del af projektet om import af kulturgenstande udvikles også inden for EU-kvikskrankemiljøet for told (MASP-C rev. 2019 ark 1.13), hvor EU CSW-CERTEX er det vigtigste IT-system. Et uddrag af planlægningen af EU CSW-CERTEX fra MASP-C Ark 1.13 findes i bilag I til denne rapport. Faktisk kræver import af kulturgenstande et tæt samarbejde mellem de nationale kompetente myndigheder, der udsteder importlicenserne, og toldmyndighederne, der skal bruge disse licenser for at kunne fortolde kulturgenstande ved grænsen. Kommissionen har udført (med start allerede i første kvartal af 2017) en indledende analyse af den mulige forbindelse mellem ICG-systemet og toldmyndighederne. Denne analyse var baggrunden for det indledende arbejde i konceptualiseringsfasen for ICG-systemet og fremskridt i forhold til de milepæle, der er anført i tabel 1 (se bilag I). 3.PROJEKTSTRUKTUR OG PLANLÆGNINGSTILGANG Projektstrukturen er baseret på den angivne metode i MASP-C rev. 2019 og dens bilag, herunder forvaltningsordningen, EU's politik for modellering af toldforretningsprocesser og IT-strategien. En omfattende køreplan med de vigtigste projektfaser og de vigtigste milepæle er anført i bilag II. Fase 1 – Konceptualisering: Arbejdet med at udvikle IT-systemer omfatter adskillige faser. Til at starte med udarbejdes en forretningscase, der indeholder en projektbegrundelse og definerer budgetkravene. Typisk indeholder forretningscasen en forretningskontekst, problembeskrivelse, projektbeskrivelse og -omfang, mulige alternative løsninger, omkostninger og tidsplan.

Herefter udarbejdes et visionsdokument, der indeholder mere detaljerede oplysninger om projektdefinitionen, for så vidt angår struktur, omkostninger, tid og risici, samt oplysninger som milepæle, delmål og projektorganisation. Efterfølgende anvendes der, for at give en fælles forståelse og analyse, modellering af forretningsprocesser, som er en praksis, hvorved forretningsprocesser fra lovgivningen repræsenteres grafisk i procesflows eller procesmodeller med henblik på at udvikle de funktionelle specifikationer til systemet. Fase 2 – Systemudvikling: Derefter udarbejdes de tekniske specifikationer, der mere detaljeret fastlægger, hvordan systemet skal udformes, hvilken arkitektur der skal anvendes, hvilke meddelelser der skal indgives af aktører, grænseflader til andre systemer, testplaner osv. Når designet af systemet ud fra et konceptuelt perspektiv er klart, og de anførte delmål i tabel 1, milepæl 1 og 3 (se bilag I), er gennemført, starter et mere omfattende arbejde, og de mere tekniske aspekter tages i betragtning i dokumenterne med applikations- og tjenestespecifikationerne og de tekniske systemspecifikationer, hvilket er en naturlig udvikling af de delmål, der gennemføres i forretningsanalyse- og projektindledningsfaserne. Fase 3 – Implementering og drift: Endelig begynder den faktiske IT-udviklingsfase (konstruktionsfasen), der efterfølges af en overgangsfase, hvor de tidlige versioner af systemet gradvist rulles ud til forskellige grupper af brugere, og der udføres tests. Parallelt med udrulning og test gennemføres uddannelsesaktiviteter og kommunikation om systemets funktioner. For så vidt angår det elektroniske system til import af kulturgenstande (ICG) forventes det ikke, at tjenesten integreres med de nationale licensordninger, der allerede findes i nogle medlemsstater, og der gennemføres heller ikke en national teknisk implementering heraf, hvilket skyldes, at ICG-systemet vil blive styret fra centralt hold af Kommissionen. Både aktørerne og de kompetente myndigheder vil kunne få adgang til og anvende systemet via den grafiske brugergrænseflade (GUI), der stilles til rådighed af Kommissionen. Fra et politisk synspunkt anses dette valg for at være den bedst egnede løsning set i lyset af kompleksiteten af de kulturgenstande, der gøres til genstand for handel. Faktisk er toldsystemer alene dårligt udrustet til at kunne give en fuldstændig, detaljeret beskrivelse af det enkelte stykke kulturarv, der i de fleste tilfælde er unikt i sig selv. På den anden side bliver ICG-systemet forbundet med medlemsstaternes toldmyndigheder via EU CSW-CERTEX for at give dem mulighed for automatiske kontroller af dokumenter udstedt til import af kulturgenstande. Denne aktivitet kræver overensstemmelsesafprøvning. 4.OVERBLIK OVER FREMSKRIDT Høringer og drøftelser I den første fase forbereder Kommissionen vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelserne for etableringen af det elektroniske system. For at kunne få et bedre perspektiv med hensyn til den praktiske implementering afholder Kommissionen regelmæssigt høringer om de politiske løsningsmodeller med medlemsstaternes delegerede i ekspertgruppen vedrørende toldspørgsmål i forbindelse med kulturgenstande. Ekspertgruppen er et forum for drøftelse af spørgsmål om gennemførelse af EU-lovgivning om kulturgenstande vedrørende told, og navnlig forordningen om udførsel af kulturgoder – en række regler, der også omfatter et licenssystem ved eksport, og som har været i kraft siden 1993. Kommissionen underretter kunstmarkedsforeninger om fremskridtene ved enhver lejlighed, lytter til deres bekymringer og har taget deres meninger med i overvejelserne med henblik på at sikre, at den praktiske gennemførelse af forordningen er tilpasset virkeligheden på markedet. Mens arbejdet med udkastet til gennemførelsesretsakten fortsætter, gennemfører Kommissionen de endelige høringer med udvalget for forordning 2019/880, da den endelige afstemning om gennemførelsesretsakten vil finde sted i dette organ.



Samtidig har Kommissionen oprettet en "Told 2020-projektgruppe om import af kulturgenstande", der fungerer som en debatplatform, hvor eksperter fra de nationale toldmyndigheder og kompetente (kultur)myndigheder med erfaring inden for gennemførelse af licensformaliteter inden for kulturarv, navnlig digitalt, kan mødes og yde bistand med hensyn til udarbejdelsen af udkastet til gennemførelsesretsakten ved at definere parametrene og udarbejde kriterierne for systemets funktionelle specifikationer. Projektgruppen består af 18 delegerede fra 11 medlemsstater (AT, BE, BG, ES, LV, PT, RO, DE, NL, IT og FR) og har indtil nu mødtes seks gange. Mere specifikt yder projektgruppen bistand og bidrager med deres ekspertise inden for: (a)udarbejdelse og progressiv finjustering af gennemførelsesretsakten for så vidt angår oprettelsen af et centraliseret elektronisk system (b)udvikling af systemfunktioner til et interoperabelt elektronisk licenssystem på EU-plan for at sikre ensartet kontrol med import af kulturgenstande efter deres indførsel i Unionens toldområde

(c)tekniske ordninger for implementering og vedligeholdelse af det centraliserede elektroniske system samt detaljerede regler for indgivelse, behandling, opbevaring og udveksling af oplysninger mellem nationale myndigheder (d)roller og ansvarsområder for de aktører, der er involveret i behandlingen af importlicensprocedurer for kulturgenstande (e)udarbejdelse af en elektronisk standardskabelon til importlicenser og udvikling af formatet for importørerklæringen (f)procedureregler for indgivelse og behandling af ansøgningen om importlicensen og registrering af importørerklæringen (g)rådgivning om forretningscasen med henblik på fremtidig systemudvikling. Designudfordringer Der har været adskillige udfordringer med hensyn til designet af det elektroniske systems arkitektur. En af disse udfordringer er, hvordan ansøgere (for importlicenser) og klarerere (for importørerklæringer) bedst kan beskrive en kulturgenstand i lyset af produktets særlige og unikke karakter, der adskiller det fra almindelige handelsvarer, som let kan beskrives ved hjælp af den fælles toldtarifs nomenklatur. De kulturgenstande, der ligger inden for forordningens anvendelsesområde, er ikke masseproducerede produkter og deres skabelse og historiske oprindelse kan dateres flere århundreder tilbage, hvis ikke årtusinder. Dette er årsagen til, at de standarddatasæt, der skal udbydes af aktører, skal være særligt nøje tilpasset for på den ene side at tillade en passende identificering af genstandene med henblik på e-licenser og -erklæringer og på den anden side at tage hensyn til virkeligheden på markedet og vanskelighederne ved i visse tilfælde at indhente alle de nødvendige oprindelsesoplysninger. Kommissionen gør i samarbejde med projektgruppen en indsats for at definere disse kernedata. En anden udfordring er designet af importlicensens "levetidsfaser" på en sådan måde inden for rammerne af denne digitale ramme, at alle mulige eventualiteter og behov hos ansøgere og kompetente myndigheder imødegås, samtidig med at procedurerne og de relaterede gennemførelsesbestemmelser ikke bliver for komplicerede og fortsat er brugervenlige, navnlig med hensyn til ansøgere, der kun lejlighedsvist importerer kulturgenstande, og som ikke er professionelle på kunstmarkedet. En tredje udfordring, der skal overvejes, er kompatibiliteten med eksisterende nationale administrative procedurer og praksis, da alle medlemsstater siden 1993 har gennemført EU-lovgivningen om tilladelse af eksport af EU-kulturgenstande, hvilket også omfatter en licensordning. Selv om disse eksportlicenser stadig skal udstedes på papir, har et stort antal medlemsstater udviklet en elektronisk metode til at behandle disse ansøgninger. Faktisk har visse medlemsstaters erfaring med eksportlicenssystemet og kontrol af handel med kulturgenstande generelt været særlig nyttig for arbejdet med at analysere kravene til et elektronisk importsystem. I forbindelse med processen for design af arkitekturen af det elektroniske system til import af kulturgenstande tages der hensyn til, at det samme system i fremtiden, forudsat at de nødvendige menneskelige og finansielle ressourcer bliver tilgængelige, skal være skalerbart for også at muliggøre digitalisering og elektronisk udstedelse af eksportlicenser. Operationelle overvejelser og funktioner Da projektgruppen består af repræsentanter fra både told- og kulturmyndigheder med erfaring inden for kulturgenstande, har de bidraget aktivt ved at analysere og drøfte forslag fra Kommissionen og ved at formidle statistikker/oplysninger om, hvordan procedurer, der involverer kulturgenstande, er designet på nationalt plan. Projektgruppen gav især et nyttigt indblik i, hvordan man udarbejder et skøn over det antal importlicenser, ICG-systemet kunne ende med at administrere hvert år, samt den gennemsnitlige estimerede værdi pr. licens. I 2019 skønnes det estimerede antal licenser at være 49 610 for en gennemsnitlig samlet værdi på 29,4 mia. EUR, begrænset til de 11 medlemsstater, der deltager i projektgruppen. Endvidere arbejder projektgruppen på et masterdokument med ofte stillede spørgsmål for at hjælpe den efterfølgende kommunikationsproces og imødegå potentielle hindringer og mangler i udviklingen af ICG-systemet. Endelig gennemser projektgruppen løbende og kommer med feedback til datasættene og de modeller for forretningsprocesser, der produceres til systemet, samt med innovative tilgange til beskrivelsen af kulturgenstande gennem billedgenkendelse og kunstig intelligens. 5.RISIKO FOR FORSINKELSER Projektsammendrag Kommissionen har fået til opgave at udvikle et centraliseret elektronisk licenssystem med en grænseflade til de nationale toldmyndigheder senest 6 år efter forordningens ikrafttræden. To administratorstillinger (AD) i GD TAXUD skal gennemføre dette initiativ som fastlagt i den relevante finansieringsoversigt. Risikotitel og -beskrivelse

Leveringen af ICG-systemet afhænger af, at medlemsstaterne og Europa-Parlamentet godkender den relevante finansiering for det toldprogram, der skal efterfølge Told 2020 i den næste flerårige finansielle ramme (FFR), og af at der tildeles ressourcer i GD TAXUD under hensyntagen til de forskellige udfordringer som generaldirektorat står overfor. Risiko 1 – Tildeling af medarbejdere Det oprindelige forslag fra Kommissionen omfattede ikke oprettelsen af et IT-system. Ressourcerne blev derfor ikke tildelt i overensstemmelse hermed. Under forhandlingerne og på anmodning herom fra medlovgiverne blev oprettelsen af et ICG-system imidlertid inkluderet i forordningen, hvilket medførte et på daværende tidspunkt uventet behov for yderligere ressourcer. Dette seksårige projekts behov med hensyn til IT-udviklingspersonale i GD TAXUD blev på tidspunktet for de endelige politiske triloger i december 2018 vurderet til at være to fuldtidsansatte administratorstillinger. Baseret på de finansielle ressourcer i den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR) kunne der imidlertid kun bevilliges en kontraktansat fra sidst i september 2019. Endvidere betød projektets objektive kompleksitet, den krævede specifikke viden om politik samt de tekniske værktøjer, der anvendes til udviklingen af ICG-systemet, at der var brug for markant længere tid til oplæring og uddannelse, før en medarbejder kunne arbejde på en fil. Fremskridtene med hensyn til forretningsfunktionelle specifikationer og systemdesign er kun lettere forsinket. Risiko 2 – Disponibelt budget Budgetusikkerheden som følge af forhandlingerne om den nye FFR gør fremskridt meget vanskeligt. Afhængigt af resultatet af FFR-forhandlingerne, og i tilfælde af det værst tænkelige scenarie, risikerer udviklings- og udrulningsfaserne at blive sat på hold eller blive væsentligt forsinkede, og det vil være umuligt at nå de lovpligtige tidsfrister for etablering af ICG-systemet. Udover de kortlagte risici ovenfor påvirker folkesundhedskrisen med covid-19 i en vis grad teamets evne til at levere resultater, og navnlig også projektaktiviteterne og møderne med ekspertgruppen og projektgruppen med medlemsstaterne. Mere specifikt blev et møde i ekspertgruppen aflyst, som havde direkte indflydelse på projektgruppens fremskridt med arbejdet, og det næste møde i projektgruppen kan kun afholdes som fjernmøde, der kun varer en tredjedel af den oprindeligt planlagte tid. Endvidere medførte folkesundhedskrisen, at medlemsstaterne var tvunget til at foretage nye prioriteringer, som dermed begrænsede deres kapacitet til at komme med input og feedback til filen. Hvor stor denne indvirkning bliver, afhænger af varigheden af folkesundhedskrisen. Afhjælpende foranstaltninger Risiciene er blevet dokumenteret i GD TAXUD. Der er blevet bevilliget en stilling som administrator (AD) for en midlertidig periode (to år). 6.KONKLUSIONER I denne første fremskridtsrapport fra Kommissionen vedrørende udviklingen af et centraliseret elektronisk system for import af kulturgenstande (ICG) registreres de handlinger, der er foretaget indtil nu, nemlig (a)de igangværende forberedelser til vedtagelse af de nødvendige gennemførelsesbestemmelser (b)høringen af medlemsstaterne via ekspertgruppen vedrørende toldspørgsmål i forbindelse med kulturgenstande og den projektgruppe for import af kulturgenstande, der specifikt er etableret til dette formål. Kommissionen har indtil videre konstateret følgende potentielle risici for forsinkelse af leveringen af ICG-systemet inden for den fastsatte deadline den 28. juni 2025, nemlig usikkerheden omkring tildeling af medarbejdere til projektet, da dette afhænger af det aktuelle disponible budget, de overordnede IT-udviklingsprioriteter på toldområdet og den fremtidige bevilling i den næste FFR.



Bilag I: Flerårig strategisk planlægning MASP-C sikrer en effektiv og sammenhængende styring af IT-projekter ved både at fastsætte en strategisk ramme og milepæle. Den godkendes endeligt af medlemsstaterne i gruppen for toldpolitik baseret på ekspertrådgivning fra den elektroniske toldkoordineringsgruppe og høringer med erhvervslivet i gruppen for kontakt til erhvervslivet. Planlægningen af det elektroniske system har været drøftet og godkendt af medlemsstaterne og er detaljeret beskrevet i ark 1.18 i MASP-C rev. 2019. Tabel 1 nedenfor viser et uddrag af planlægningen af projektet om import af kulturgenstande fra MASP-C rev. 2019 ark 1.18. Tabel 1 – Uddrag af MASP-C rev. 2019 ark 1.18 Milepæle Estimeret dato for afslutning 1 Forretningsanalyse og forretningsmodellering – Forretningscasedokument 4. kvartal 2020 – Niveau 3 (brugerkrav for modellering af forretningsproces) 1. kvartal 2022 – Niveau 4 (detaljerede funktionskrav for modellering af forretningsproces) 1. kvartal 2022 2 Juridiske bestemmelser – Nuværende vedtagne betingelser* 2. kvartal 2019 – Fremtidige vedtagne betingelser** 2. kvartal 2021 3 Projektindledningsfase – Visionsdokument 2. kvartal 2021 – Beslutning om klarmelding 2. kvartal 2021 4 IT-projekt – Applikations- og tjenestespecifikationer 2. kvartal 2023 – Tekniske systemspecifikationer 2. kvartal 2023 Konstruktionsfase – Implementering af centrale tjenester 3. kvartal 2024 – Tjenesteintegration i nationale systemer Ikke relevant – National gennemførelse Ikke relevant Overgangsfase – Implementering og udrulning 4. kvartal 2024 – Overensstemmelsesafprøvninger 2. kvartal 2025 5 Drift – Kommissionen, medlemsstaternes administrationer og erhvervsdrivende 2. kvartal 2025 – Ikke-EU-lande og ikke-EU-erhvervsdrivende (hvis påkrævet) Ikke relevant 6 Støtte til gennemførelse (uddannelse og kommunikation) – Centralt udviklet uddannelse og kommunikation 4. kvartal 2024 – National uddannelse og kommunikation 4. kvartal 2024