16. 3. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 68/13 
Udtalelse om forslag til Rådets beslutning om indførelse af en yderligere fællesskabsaktion med 
henblik på udryddelse af brucellose, tuberkulose og leukose hos kvæg (*) 
(87/C 68/08) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 10. november 1986 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 43 og 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
ovennævnte emne. 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede at pålægge Hugh Storie-Pugh at udarbejde den 
pågældende udtalelse i egenskab af hovedordfører. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 242. plenarforsamling den 16. december 1986, uden 
stemmer imod og med 3 stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse: 
Det økonomiske og sociale Udvalg godkender Kommissionens forslag. 
(•) EFT nr. C 292 af 18. 11. 1986, s. 2. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1986. 
Fons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om lokale beskæftigelsesinitiativer 
(87/C 68/09) 
Det økonomiske og sociale Udvalg besluttede den 19. december 1985 i henhold til forretningsorde­
nens artikel 20, stk. 4, at udarbejde en udtalelse om ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Sektionen for social-, familie-, uddannelses- og kulturspørgs­
mål, som udpegede E. Brian Roycroft og Tomas Roseingrave til ordførere. Sektionen vedtog sin 
udtalelse den 13. november 1986. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 242. plenarforsamling, mødet den 17. december 
1986, med 108 stemmer for, 6 imod og 23 hverken for eller imod, følgende udtalelse: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Ifølge Det økonomiske og sociale Udvalg må den 
kraftige forøgelse af antallet af lokale beskæftigelsesinitiati­
ver i de senere år ses i lyset af den ligeledes stærke stigning i 
arbejdsløsheden i Europa i samme tidsrum. De lokale 
beskæftigelsesinitiativers nettojobskabelseseffekt og deres 
indvirkning på lokale arbejdsmarkedsforhold er derfor selv­
sagt af primær betydning. Dog er det svært at opgøre det 
samlede antal nyoprettede arbejdspladser og kvaliteten 
heraf, samt den deraf affødte økonomiske aktivitet. 1.1.1. På den ene side synes de projekter, der beskrives i 
rapporten, og den kendsgerning, at mange lokale beskæfti­
gelsesinitiativer har tendens til at udvikle sig i områder uden 
en optimal blanding af erhvervsvirksomhed, at være et bevis 
for, at de lokale beskæftigelsesinitiativer kan: 
— »skabe« nye arbejdspladser på lokalt plan, 
— »redde« lokale arbejdspladser, 
— fremkalde et kollektivt eller kooperativt engagement i at 
udvikle yderligere lokale beskæftigelsesinitiativer, 
Nr. C 68/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 87 
— åbne nye og eksisterende markeder for varer og tjeneste­
ydelser, herunder sociale og rekreative ydelser, 
— give den lokale ungdom dens første erhvervserfaring eller 
overgangsuddannelse, 
— udvikle sig på baggrund af en solidaritetsfølelse. 
1.1.2. På den anden side findes der ikke nogen tilfreds­
stillende samlet opgørelse over: 
— jobforskydningsfaktoren (undergravning af markedet og 
jobmulighederne andre steder), 
— jobsubstitutionsfaktoren (erstatning af varige beskæfti­
gelsesformer med tidsbegrænsede ansættelsesforhold), 
— de grå områder, som opstår i forbindelse med visse 
(bestemte »alternative«) projekter og de makroøko­
nomiske virkninger heraf på det offentliges indtægter og 
udgifter til den beskæftigelsesfremmende politik som 
helhed, 
— det store antal ansatte eller »medvirkende« i »alternative« 
projekter, som i første omgang havde eller har »fast« 
beskæftigelse, men som søger et anderledes socio-kultu-
relt felt. 
1.2. Udvalget har gentagne gange peget på social samhø­
righed og solidaritet som væsentlige faktorer for vækst i 
beskæftigelsen ('). 
1.2.1. I denne forbindelse kan det fastslås, at lokale 
beskæftigelsesinitiativer og kollektive iværksættergrupper 
kan bidrage til at: 
— stimulere virkelysten og engagementet på lokalt plan, 
— omdanne økonomisk betrængte lokalsamfund til udvik­
lingsområder, 
— stabilisere, involvere og integrere ugunstigt stillede grup­
per eller marginalgrupper i lokalsamfundet, 
— forbedre lokale offentlige faciliteter, servicefunktioner, 
produkter og miljøet. 
1.2.2. En ensidig og kritikløs holdning til sådanne lokale 
beskæftigelsesinitiativer indebærer dog visse risici og kan 
bidrage til at: 
— fjerne eller reducere sociale initiativer på andre niveauer 
eller fra det offentliges side, 
(') Jf. f.eks. Udvalgets udtalelse om den sociale udvikling i Fælles­
skabet i 1983 og 1984 (EFT nr. C 307 af 19. 11. 1984 og EFT 
nr. C 218 af 29. 8. 1985). — fremkalde en overoptimistisk og ovérengageret holdning 
blandt visse sårbare eller særligt motiverede enkeltperso­
ner, hvilket i sidste ende kan belaste disse personligt, 
— fremme en tendens til at randgrupper skaber et aflukket 
»kollektiv« eller indtager en isoleret holdning, 
— tjene som dække for farlige eller endda halvkriminelle 
aktiviteter blandt problemgrupper. 
1.3. Den forvirrende mangfoldighed af retlige og under­
tiden halvretlige former for lokale beskæftigelsesinitiativer, 
der er blevet iværksat i Det europæiske Fællesskab, siger 
noget om deres særlige og ofte midlertidige karakter. 
1.3.1. I denne sammenhæng eksisterer følgende hindrin­
ger: 
— i visse medlemsstater mangler et klart defineret og 
tilstrækkeligt bredt baseret og fleksibelt retsgrundlag, der 
kunne fremme udviklingen af forskellige former for 
lokale beskæftigelsesinitiativer, 
— i visse medlemsstater støder nye grupper af selvstændige, 
som mangler faglige kvalifikationer eller anerkendelse, 
på konkrete juridiske vanskeligheder, 
— i andre medlemsstater opstår problemer ved at personer, 
som ønsker at oprette et arbejderkooperativ, enten ikke 
er omfattet af loven eller betragtes som selvstændige og 
har dermed ikke krav på arbejdsløshedsunderstøttelse 
eller sygeforsikring, 
— ugunstige lovbestemmelser om arbejderkooperativers 
størrelse og struktur eller om beskatningsmæssige incita­
menter og incitamenter til overdragelse af underleveran­
dørkontrakter, 
— arbejdstageres overtagelse af konkursramte virksomhe­
der støder på vanskeligheder, da man i praksis i tilfælde af 
insolvens sjældent tager hensyn til de berørte arbejdsta­
gere; det centrale punkt er de juridiske uoverensstemmel­
ser mellem kreditor og debitor og ikke spørgsmålet om, 
hvordan man i en ny form kan skabe liv i virksomhe­
den, 
— alt for stramme konkursretlige bestemmelser, 
— da »alternative« projekter er uden ejer og har en »neutral« 
kapitalstruktur, lønnen ofte beregnes efter »sociale 
behov«, og den sociale beskyttelse varetages af den 
pågældende gruppe, støder de ofte på konkrete proble­
mer i forbindelse med anerkendelse, registrering og 
ansvar, 
— det politiske klima på lands- og lokalplan bidrager til 
tider ikke til at skabe det partnerskab, der er væsentligt 
for skabelsen af nye virksomheder, 
— alt for centraliserede bureaukratiske krav. 
16. 3. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 68/15 
1.4. Naturligvis er fremgangsmåderne mangeartede, når 
der skal oprettes lokale beskæftigelsesinitiativer. Desuden 
betragtes lokale beskæftigelsesinitiativer undertiden som en 
mere motiverende form for beskæftigelse end »traditionelle« 
storforetagender både inden for den private og den offentlige 
sektor. 
1.4.1. Motivation, kreativitet og tilfredshed i jobbet kan 
ganske vist opnås i sådanne konventionelle virksomheder, 
men det er dog værd at understrege, at: 
— lokale beskæftigelsesinitiativer kan stimulere kreativite­
ten og iværksættertalenterne hos enkeltpersoner, 
— lokale beskæftigelsesinitiativer kan give de involverede 
personer en stimulerende følelse af lokal identitet og 
bevidsthed om at være til gavn for lokalsamfundet, 
— lokale beskæftigelsesinitiativer kan erstatte de undertiden 
fremmedgørende og delvis konfliktfyldte arbejdstager/ 
arbejdsgiverforhold i »traditionelle« former for ejerfor­
hold med en motiverende følelse af solidaritet og fælles 
indsats, 
— lokale beskæftigelsesinitiativer kan ligeledes give et 
almennyttigt, igangsættende og produktivt udtryk for 
egen personlighed og kan måske forhindre, at visse 
marginale grupper bliver fuldstændig fremmedgjorte og 
udelukkende påtager sig illegal beskæftigelse, 
— lokale beskæftigelsesinitiativer kan med udbytte kombi­
nere faglig og ledelsesmæssig uddannelse under beskyt­
tede arbejdsvilkår. 
1.4.2. De lokale beskæftigelsesinitiativer rummer også 
risici og farer, herunder: 
— ringere normer med hensyn til løn, arbejdsvilkår (især for 
unge), forsikring og tryghed i ansættelsen samt en 
undertiden kort levetid, 
— den generelle mangel på og undertiden modstand imod 
formelle fagforeningsstrukturer og repræsentation inden 
for lokale beskæftigelsesinitiativer og dermed faren for, 
at indtjeningsmulighederne og arbejdsvilkårene mind­
skes yderligere, 
— den høje grad af »selvudnyttelse« i »alternative« virk­
somheder og den mulige risiko for at fremme »den sorte 
økonomi«, 
— risikoen for at uddannelsesniveauet i et lokalt beskæfti-
gelsesinitiativ ikke overvåges korrekt eller ikke anerken­
des efter beskæftigelse i et sådant projekt. 
Derudover er det nødvendigt at påpege følgende: 
— visse arbejdsløse ser i de lokale beskæftigelsesinitiativer 
en let måde at få et job på uden at tage hensyn til andre 
mulige motiverende faktorer eller eventuelle risici, 
— dertil kommer, at ikke alle arbejdssøgende har det* 
nødvendige talent, faglige viden, motivation og stærke ønske til at forsøge at blive en »ny« entreprenør eller 
medarbejder i et kooperativ, 
— ikke alle i en sådan situation, især ikke de med umiddel­
bare familiemæssige forpligtelser, føler sig fri til, på kort 
sigt, at risikere deres ringe finansielle ressourcer eller 
»sikkerhedsstillelse« i et forsøg på at eksperimentere med 
LBI-aktiviteter, 
— visse mennesker foretrækker at arbejde i en større, måske 
mindre sårbar privat eller offentlig virksomhed. 
1.5. Der findes nu etableringshjælp og finansieringsmu­
ligheder til støtte af potentielle lokale beskæftigelsesinitiati­
ver i medlemsstaterne, herunder f.eks.: 
— tilskud og lån til virksomheder, 
— rådgivningskontorer, der i indkøringsperioden bidrager 
med støttestrukturer og finansiel og ledelsesmæssig 
bistand for at være de lokale beskæftigelsesinitiativer 
behjælpelige med støt at udvikle sig til levedygtige former 
for selvstændig beskæftigelse, 
— fremme af lokale virksomhedskontorer via virksomheder 
og banker for i samarbejde med kommunale myndighe­
der at stille lån, personale og rådgivningsfaciliteter til 
rådighed for nystartede lokale beskæftigelsesinitiativer, 
— mere udbredt anvendelse af den private sektors finansie­
rings- og marketingsfaciliteter samt ressourcer, 
— rådgivning om faglige sammenslutninger, tilvejebringelse 
af midler og uddannelsesfaciliteter, 
— ydelse af lån gennem kreditkooperativer eller kredit-
garantisammenslutninger, tilskud, sikkerhedsstillelse og 
andre faciliteter til fremme af lokale kooperativer, 
— statsstøttet uddannelse på arbejdspladsen og løntilskud 
til unge, 
— uddannelseskurser i virksomhedsledelse, 
— støtte til lokale tidsbegrænsede beskæftigelsestilbud til 
unge arbejdsløse. 
1.5.1. På trods af disse programmer er det fortsat centrale 
problemer tilbage som f.eks.: 
— vanskeligheder ved at gennemføre og finansiere feasibili-
ty-studier, 
— den ret ringe beredvillighed hos banker og offentlige 
finansieringsinstitutioner både på lokalt, såvel som på 
nationalt plan til at tage risici i forbindelse med direkte 
finansiering af specifikke LBI-projekter, 
— mangel på en relevant og klar orientering af de lokale 
myndigheder om, hvordan de skal søge om og opnå 
tilskud fra de nationale fonde og EF-fondene, 
— manglende inddragelse af lokalsamfundene i beslutninger 
vedrørende fordelingen og anvendelsen af de forhånden-
Nr. C 68/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16. 3. 87 
værende EF-midler samt det velkendte problem, at visse 
centralregeringer forsinker fordelingen af disse midler, 
eller at de føres tilbage til statskassen igen, 
— særlige vanskeligheder i denne sammenhæng for arbejds­
tagere over 25 år, da 75 % af ESF-midlerne til jobska-
belsesprogrammer og faglige uddannelsesprogrammer 
samt subventionerede arbejdsmuligheder i hele Fælles­
skabet skal anvendes på unge under 25 år, 
— den pludselige fortabelse af krav på arbejdsløshedsunder­
støttelse og lignende sociale ydelser inden for de fleste 
systemer, også selv om man kun forsøgsvis starter 
selvstændig aktivitet, 
— vanskelighederne ved at rejse kapital til »alternative« 
projekter grund af deres »ejerløse« struktur, 
— vanskelighederne ved at udvikle lokale beskæftigelses­
initiativer i de regioner, der ligger i grænseområder. 
2. Konklusioner/forslag 
2.1. Det økonomiske og sociale Udvalg anerkender den 
væsentlige og undertiden livsvigtige rolle, som de lokale 
beskæftigelsesinitiativer spiller, især i kommuner og regioner 
med akutte arbejdsløshedsproblemer. Fra et lokalt eller 
mikro-økonomisk synspunkt kan lokale beskæftigelsesini­
tiativer dog ikke betragtes som et universalmiddel mod 
arbejdsløshed. Deres samlede beskæftigelseseffekt kan ikke 
fastlægges klart. 
2.2. Lokale initiativer opstår og udvikler sig normalt med 
en lokal atmosfære præget af fælles forpligtelser, engagement 
og kollektiv selvtillid som grobund. I denne sammenhæng 
spiller græsrodsgrupper ofte en afgørende rolle. 
2.3. Gennem målrettede understøttelsesforanstaltninger 
kan man maksimere beskæftigelseseffekten og den sam­
fundsmæssige værdi af de lokale beskæftigelsesinitiativer, 
men dette bør dog ikke aflede de politisk ansvarliges 
opmærksomhed fra behovet for makro-økonomiske beskæf­
tigelsespolitiske foranstaltninger, På samme måde man und­
lade at tillægge blotte livsstilseksperimenter for stor 
opmærksomhed og finansiel støtte. Stabile arbejdspladser og 
forbedring af de lokale sociale forhold bør fortsat være et 
centralt argument for at støtte lokale beskæftigelsesinitiati­
ver. 
2.4. Denne støtte bør baseres på en gensidig forståelse 
mellem LBI-iværksættere, de koncessionerede selskaber og 
lokale myndigheder for at sikre overholdelsen af normer og et 
demokratisk forpligtende udbud af vigtige offentlige tjene­
steydelser. Desuden er arbejdsmarkedsparternes engage­
ment en væsentlig forudsætning for, at man kan stimulere lokalbefolkningens iværksætterånd og sikre gode arbejdsbe­
tingelser og rimelige konkurrencevilkår. 
2.5. Medlemsstaterne og Det europæiske Fællesskab bør 
fastlægge et mere vidtgående og mere fleksibelt retsgrundlag, 
der kan fremme udviklingen af forskellige former for lokale 
beskæftigelsesinitiativer. 
2.6. Det økonomiske og sociale Udvalg understreger 
endnu en gang, at udviklingen af lokale beskæftigelsesinitia­
tiver ikke bør fremme den »sorte økonomi«. Desuden bør 
man undgå enhver udnyttelse af arbejdsløsheden baseret på 
uorganiseret arbejdskraft eller arbejdsvilkår, som bl.a. kan 
føre til illoyal konkurrence. Det er derfor vigtigt at skabe den 
rette politiske og administrative holdning, som bidrager til at 
løse op for menneskelige ressourcer, samtidig med at man 
fastlægger visse vilkår for en hurtig og tidsbegrænset over­
gangsfase inden indførselen af rimelige arbejdsvilkår og 
normer såvel inden for den offentlige som private sektor. 
2.7. Det økonomiske og sociale Udvalg fremsætter føl­
gende konkrete forslag: 
2.7.1. Medlemsstaterne bør give Fællesskabet pålidelige 
data om nettobeskæftigelseseffekten af lokale beskæftigel­
sesinitiativer og oplysning om, hvordan man i de pågældende 
lokaløkonomier kan skabe mere varig beskæftigelse. 
2.7.2. Medlemsstaterne bør ikke gøre lokale grupper, 
kommuner og regioner mindre, men derimod mere motive­
rede til at sikre sig en rimelig medindflydelse og en vis ret til at 
udtale sig om fordelingen og anvendelsen af midler fra EF- og 
øvrige fonde, der er til rådighed for den økonomiske og 
sociale udvikling i deres eget område, frem for alt gennem 
støtte til lokale beskæftigelsesinitiativer. 
2.7.3. Man bør ikke blot anstille overvejelser over, 
hvordan Den europæiske Social- og Regionalfonds virkemå­
de og finansiering kan forbedres, men også over muligheden 
for at oprette en ny europæisk beskæftigelsesfond baseret på 
kreditydelse, for at fremme væksten og beskæftigelsen inden 
for alle tænkelige områder, som allerede nævnt i Det 
økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om »Udviklingen i 
den sociale situation i EF i 1985« (J). 
2.7.4. Det ville være lettere, hvis »startfinansieringen« til 
levedygtige lokale beskæftigelsesinitiativer blev udbetalt som 
et stort engangsbeløb ved et projekts begyndelse, da dette i 
visse tilfælde kunne anvendes til at udarbejde professionelle 
feasibility-studier med henblik på at gøre projekterne mere 
acceptable for potentielle långivere. Finansieringsinstitutter 
kunne sammen med arbejdsmarkedets parter ligeledes over­
veje, hvordan de bedre kunne sikre levedygtige projekter de 
nødvendige garantier. 
2.7.5. Fællesskabet burde fremme oprettelsen af ekspert­
rådgivningstjenester til udvikling af lokale beskæftigelses-
(]) Dok. CES af 17. september 1986, punkt 4.2.2.2 og 4.2.2.3 
(EFT nr. C 328 af 26. 12. 1986). 
16. 3. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 68/17 
initiativer, samt anvende og udnytte den nyttige »netværks-
og informationsrolle«, som ELISE opfylder. Man kunne 
også drage større fordel af det foreliggende skriftlige vejled­
ningsmateriale. 
2.7.6. Alle LBI-beskæftigede arbejdstagere eller selvstæn­
dige bør have krav på offentlig arbejdsløshedsunderstøttelse 
og andre sociale sikringsydelser både i tilfælde af, at et 
LBI-forehavende mislykkes, og hvis det midlertidigt må 
indstilles. 
2.7.7. Man kunne lette arbejdstagernes overtagelse af 
insolvente og konkursramte virksomheder ved formelt at 
inddrage dem i likvidationsprocedurerne og forhindre en 
»uøkonomisk« lukning af en fabrik enten ved hjælp af en 
forvaltnings- og vedligeholdelseskontrakt indgået efter fælles 
aftale eller ved hjælp af en relevant juridisk procedure i 
retten. Alle de involverede parters interesser skal tages i 
betragtning, men hovedsigtet et at bevare sunde arbejdsplad­
ser. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 1986. 
1. Indledning 
1.1. Det økonomiske og sociale Udvalg har gennem flere 
år interesseret sig for problemerne omkring integrerede 
udviklingsaktioner. Det økonomiske og sociale Udvalg er 
således af den overbevisning, at Fællesskabet bør komme 
underudviklede eller ugunstigt stillede områder til hjælp på 
en sådan måde, at den støtte, der ydes af de forskellige 
EF-instrumenter, samordnes og kombineres såvel indbyrdes 
som med den nationale støtte. 
1.2. Som led i dette engagement vedtog Udvalget den 
30. april 1980 enstemmigt en studie over Lorrain-regio-
nen på basis af ordføreren, Jean Bornard's forberedende 
arbejde. 
1.3. I 1983 blev der, atter med Jean Bornard som 
ordfører, udarbejdet en studie over den samlede problematik 2.7.8. Den organisatoriske ramme om arbejdsmar­
kedsparternes stimulering af lokale beskæftigelsesinitiativer 
og sikringen af rimelige arbejdsvilkår kunne udformes som 
trepartsorganer over hele Europa på lokalt og regionalt plan 
bestående af: 
— arbejdsgivere, arbejdstagere og repræsentanter for andre 
økonomisk-sociale grupper, 
— repræsentanter for de lokale myndigheder, 
— lokale initiativtagere og repræsentanter for LBI-projek-
ter. 
Sådanne organer kunne yde vejledning og bistand, samt 
konstruktivt kontrollere udviklingen i lokale beskæftigel­
sesinitiativer i deres respektive kommuner tillige med den 
arbejdsskabende impuls fra iværksættelsen af store infra­
strukturprojekter, som Rådet har vedtaget til støtte af 
produktion og beskæftigelse. 
Fons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
i forbindelse med de integrerede aktioner. I selve studien blev 
de generelle aspekter ved de integrerede aktioner sat under 
lup, medens man i en række bilag — udarbejdet af med­
ordførerne Alberto Masprone(!), Sean Geoffrey Hall (2), 
Renardo Obnibene (3) samt Heinrich Kolbenschlag (4) — 
foretog en nærmere analyse af de integrerede aktioner, der 
allerede var gennemført i Napoli og Belfast, ligesom man så 
nærmere på nogle projekter, der var under forberedelse i 
nogle andre områder. 
1.4. Senere gav Det økonomiske og sociale Udvalg efter 
anmodning fra en række medlemmer af Regionaludviklings­
sektionen sig endnu en gang i kast med de integrerede 
(') Vedrørende Napoli. 
(2) Vedrørende Belfast. 
(3) Vedrørende ugunstigt stillede landområder. 
(4) Vedrørende Bayerischer Wald. Udtalelse om integrerede udviklingsaktioner: kriterier og gennemførelse 
(87/C 68/10)