I SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 207 endelig udg. 
Bruxelles, den 03.06.1894 
MEDDELELSE EB A KOMMISSIONEN 
INTEGRERET PROGRAM TIL FORDEL FOR SMV 
OG HÅNDVÆRKSFAGENE 
STRATEGISK SAMMENHÉSNG 
HVIDBOGEN 
HVORFOR ET INTEGRERET PROGRAM? 
DET INTEGREREDE PROGRAM- EN NY FREMGANGSMADE 
FRA DEN FØRSTE TIL DEN ANDEN GENERATION AF ERHVERVSPOLTEK 
I. DEN EKSISTERENDE RAMME 
1. Der eksisterer allerede en bred vifte af fællesskabsforanstaltninger 
til fordel for SMV i form af en række fællesskabspolitikker. 
2. Takket være den saltvandsindsprøjtning, de europæiske institutioner 
de sidste 18 måneder har givet, kan man nu gå fra første til anden 
generation af erhvervspolitikken. 
3. Dette stærke, politiske engagement har allerede givet sig udslag i konkrete 
foranstaltninger 10 
11 
n DE NYE AKTIONER 
DE S AMORDENDE AKTIONER 14 
1. KOORDINERINGSINTTIATIV TIL FORENKLING AF 
ERHVERVSMILJØET 
2. SAMORDNING AF rMTIATTVER TIL STØTTE FOR 
VIRKSOMHEDERNE 14 
16 
B. UNIONEN BIDRAG 20 
1. FORBEDRING AF ERHVERVSMILJØET 21 
1.1 Hensyn til virksomhedernes behov, når fælles love skal udarbejdes. 21 
1.2 Bedre vilkår ved overdragelse af virksomheder. 22 
1.3 Bedre fiskalt miljø for SMV 23 
1.4 Strammere betalingsfrister virksomhederne imellem 25 
1.5 At gøre det muligt at skabe et miljø, der fremmer jobskabelse i forbindelse med 
hjemmeserviceydelser 27 
2. STØTTEFORANSTALTNINGER TIL FORDEL FOR 
VIRKSOMHEDERNE 
2.1 Nemmere adgang til finansiering og kreditgivning 
2.2 Stolte til samarbejde virksomhederne imellem 
2.3 Stolte til bedre kvalitet i ledelsen 27 
29 
30 
33 
KONKLUSION 35 
4€L 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE OM GENNEMFØRELSE AF ET 
INTEGRERET PROGRAM TIL FORDEL FOR SMV 
STRATEGISK SAMMENHÆNG 
HVIDBOGEN 
1. Den tredobbelte problematik omkring vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse har 
højeste prioritet i Den europæiske Union. I Hvidbogen defineres de strategiske 
rammer for de samlede aktioner, som både på kort og mellemlangt sigt skal opfylde 
disse prioriteter. Der i dag enighed om den altafgørende rolle, som de små og 
mellemstore virksomheder (SMV) bør spille for at ni målsætningen. 
2. Ifølge den tredje rapport "Virksomheder i Europa" beskæftiger 92,4% af Unionens 
virksomheder under 10 personer, medens 7,5% beskæftiger mellem 10 og 499. 
Virksomheder med over 500 ansatte udgør blot 0,1% af alle virksomheder. 
Mikrovirksomhederne (0-9 beskæftigede) bidrager i højere grad til beskæftigelsen 
end de store virksomheder (hhv. 33,3% og 24,7%), medens SMV på 10 til 499 
beskæftigede giver arbejde til 42% af arbejdsstyrken. 
3. Flere elementer tyder på, at det vigtigste beskæftigelsespotentiale i hahfemseme 
ligger hos SMV: 
Det fremgår af SMV-Observationscentrets rapport, at væksten i beskæftigel­
sen i Unionen i høj grad kan tillægges mikro- og småvirksomhederne. 
Servicesektoren, der domineres af SMV, har i de senere år været særdeles 
jobskabende. Desuden erkendes det generelt, at servicesektoren stadig har et 
beskæftigelsespotentiale, f.eks. tjenester til privatpersoner og inden for 
turisme. 
De aktiviteter, der er mindst følsomme over for international konkurrence, 
ligger ofte hos små virksomheder, der er stærkt afhængige af lokalmiljøet. Det 
gælder i særlig grad en mængde håndværksfag. 
SMV beskæftiger tilsammen flere unge og kvinder end de store virksomheder, 
og det er netop de unge og kvinderne, der er hårdest ramt af arbejdsløsheden. 
SMV beskæftiger flere på deltid end de store virksomheder og vil derfor 
kunne bidrage væsentligt til en bedre "arbejdsdeling". 
De store virksomheders praksis inden for spredning og outsourcing fremmer 
udadretningen af deres tjenester eller produktion til SMV og kan stimulere til 
sidstnævntes udvikling og dermed være medvirkende til at fastholde beskæfti­
gelsesniveauet. 
De store virksomheder står over for omstrukturering, udadretning eller 
udflytning. 
SMV har derfor mange trumfer på hånden til at møde den udfordring, de nu står 
overfor. Imidlertid har SMV nogle svagheder, der hindrer fuld udnyttelse af deres 
vækst- og beskæftigelsespotentiale. Ophørskvotienten for SMV synes at stige i de 
fleste medlemsstater (35-45% af virksomhederne er lukket 3 år og 60% 8-10 år 
efter starten) og giver anledning til bekymring. 
En af disse svagheder består i, at SMV har vanskeligt ved at magte det kompli­
cerede juridiske og administrative miljø, som de befinder sig i, og som bliver 
mere og mere kompliceret. Samtidig med, at dette miljø kompliceres mere og mere, 
udvikles SMV s strukturer på dette område ikke i samme takt, og de fleste ledelses­
funktioner varetages stadig af virksomhedslederen selv. Disse byrder hviler særlig 
tungt på de selvstændige, som alene repræsenterer 16,4 millioner mennesker i 1991. 
I mange tilfælde skal virksomheden udføre et administrativt arbejde, der normalt 
ville påhvile den offentlige administration (moms, kildeskat og sociale ydelser). 
Tilpasning til nye regler og procedurer i forbindelse med det indre marked er en 
yderligere, tung byrde for visse SMV. 
I øvrigt er SMV s finansieringsproblemer ofte en hæmsko, både ved en 
virksomheds start og på visse stadier i dens udvikling. 
Endelig skyldes mange af SMVs problemer både med det komplicerede, 
administrative miljø og med at få adgang til finansieringskilderne, at deres 
ledelseskapacitet er strukturelt svag. 
HVORFOR ET INTEGRERET PROGRAM? 
5. At et sådant integreret program til fordel for SMV og håndværkerfagene er 
nødvendigt, fremgår både af hvidbogens analyse af den økonomiske situation og af 
Rådets ovennævnte resolution af 22. november 1993. 
Ganske vist kan SMV s betydning som beskæftigelseskilde navnlig tilskrives 
virksomhederne selv, men alle medlemsstaterne har dog også på nationalt, regionalt 
eller lokalt plan udviklet en mængde aktioner til at afhjælpe de største SMV-svag-
heder, som ellers vil lægge en dæmper på deres dynamik på grund af deres lidenhed 
(jf. afsn. 4 ovenfor). 
Disse foranstaltninger - der naturligvis skal overholde Unionens regler for bistand -
skal generelt: 
Lempe de byrder, der hviler på virksomhederne og især SMV pga. komplek­
siteten i det administrative og juridiske miljø; 
søge at løse virksomhedernes finansieringsproblemer; 
støtte virksomhederne i deres bestræbelser på at klare de indviklede 
ledelsesopgaver og udvikle strategiske retningslinjer; kompleksiteten skyldes 
bl.a, at størsteparten af ledelsesfunktionerne i de små virksomheder varetages 
af virksomhedslederen selv. 
Til den ende har medlemsstaterne alt i alt udstyret sig selv med et meget komplet 
sæt instrumenter, som blev afprøvet for første gang på konferencen "Gateways to 
Growth" arrangeret i Birmingham den 29. og 30. oktober 1992 på det britiske 
formandsskabs initiativ. Hovedindtrykket fra denne konference er et imponerende 
antal individuelle foranstaltninger, hvilket må tages som udtryk for forskelligheden i 
de situationer, man møder i marken, og som netop derfor fører til relativt dårligt 
profilerede foranstaltninger, hvis de ikke følger en makroøkonomisk prioritering. 
Visse medlemsstater har for nylig taget adskillige initiativer for at søge at råde bod 
på denne tilstand. Således vedtog den franske regering i begyndelsen af 1994 en lov 
om "initiativ og den individuelle virksomhed". Den britiske regering har på sin side 
samtidig offentliggjort et lovforslag om "deregulering" ("The Deregulation and 
Contraction Out Bill") og har lige offentliggjort en hvidbog om konkurrenceevne 
indeholdende en række særlige initiativer til fordel for SMV inden for uddannelse og 
innovation^). Spanien har netop vedtaget et støtteprogram til fordel for SMV, og 
initiativer af denne type drøftes ligeledes i Tyskland, Danmark, Italien og 
Nederlandene. 
1 UK White Paper on "Competitiveness - Helping business to Win" 24 May, Cm 2563 
På fællesskabsplan bebudedes i 1992 nogle initiativer inden for rammerne af 
vækstinitiativet, som resulterede i konklusionerne fra Det Europæiske Råd i 
Edinburgh. Det fælles aktionsprogram om erhvervspolitik, vedtaget den 14. juni 
1993, indgår i denne tankegang. Det prioriterede mål var indslusningen af SMV på 
det indre marked. Derfor er de fælles instrumenter, der er udviklet i forbindelse med 
dette flerårige aktionsprogram, hovedsagelig beregnet på at sikre virksomhedernes 
"europæisering". 
Denne prioritering har stadig fuld gyldighed med hensyn til "væksf-målet. 
Imidlertid må man til "væksf-prioriteten nu føje "beskæftigelses"-prioriteten, og 
hovedparten af de foranstaltninger, der indvirker på jobskabelsespotentialet i SMV, 
er stadig af national oprindelse. 
Hidtil har Unionen begrænset sig til at støtte disse nationale foranstaltninger i 
forbindelse med sine strukturpolitikker Kommissionen har undersøgt bestræbelser­
ne på dette område og lader forstå, at medlemsstaterne i for ringe grad udnytter de 
muligheder, der her tilbydes for at fremme SMV s udvikling. Det er disse forhold, 
som det "Fælles initiativ for SMV" og andre fælles initiativer som f.eks. 
"ADAPT'-initiativet skal søge at råde bod på. 
På grund af det forhold, at de fælles initiativprogrammer nødvendigvis er 
koncentreret omkring aktioner til fordel for SMV i de dårligst stillede regioner og 
især dem, der falder ind under mål nr. 1, kan de ikke mobilisere hele det 
jobskabelsespotentiale, der ligger i SMV. Eftersom de forskellige muligheder inden 
for de fælles initiativprogrammer desuden vælges på decentralt plan, garanterer disse 
i sig selv ikke en overensstemmelse mellem aktionerne, navnlig i henseende til 
hvidbogens retningslinjer. Alene kan de ikke garantere, at disse aktioner bliver 
synlige. Hvis det skal ske, skal der opnås en masseeffekt i gennemførelsen af en 
erhvervspolitik på alle planer, hvilket forudsætter, at der udvises et positivt 
engagement i medlemsstaterne, i regionerne og hos alle de parter, der er berørt af 
SMV's udvikling, og som jo har den største indflydelse på erhvervspolitikken. 
Takket være et integreret program til fordel for SMV og håndværksfagene drejer 
det sig altså om at få præsenteret følles aktionsrammer, der omfatter nogle 
indbyrdes afhængige foranstaltninger, som, når de harmoniseres, på afgørende vis vil 
kunne bidrage til at fa løst beskæftigelsesproblemet. 
Kommissionens beretning om koordinering af aktiviteterne til fordel for SMV, 1994. 
"SMV's anvendelse af strukturfondene", februar 1993 
DET INTEGREREDE PROGRAM - EN NY FREMGANGSMÅDE 
I nærværende integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene 
konkretiseres de målsætninger, der er nedfældet i Hvidbogen både på kort sigt 
(identificere og løse fiskale, sociale, administrative, økonomiske eller andre 
problemer i forbindelse med etableringen og opretholdelsen af SMV samt en 
forbedring af virksomhedernes finansiering) og på mellemlangt sigt (støtte 
samarbejdet mellem virksomheder, øge ledelseskvaliteten, støtte virksomheder med 
stort vækstpotentiale og støtte en stigning i beskæftigelsen i SMV inden for 
servicesektoren). Formålet er at samle de forskellige initiativer - nye og eksisterende 
- inden for en samlet ramme med henblik på at sikre deres sammenhæng og synlig­
hed; der stilles forslag om et skabe et stærkere partnerskab mellem alle de parter, 
der er berørt af SMVs udvikling, både på fællesskabsplan og regionalt plan, for at 
opnå større overensstemmelse mellem aktionerne. 
Således er den største nyhed i den fulgte fremgangsmåde, at medlemsstaterne og alle 
de paner, der er berørt af SMV's udvikling, tilskyndes til at lade deres SMV-ak-
tioner indgå i en praksis afpasset efter den aktuelle økonomiske og politiske 
virkelighed, således at aktionerne får en større synlighed og en bedre sammenhæng, 
uden at deres juridiske fundamenter behøver at ændres. Den Europæiske Union bør 
fremme en sådan udvikling ved at skabe en passende ramme for en række 
harmoniserede aktioner og ved at sørge for, at fællesskabsinstrumenter i henhold til 
forskellige bestemmelser i Traktaten kommer til at indgå i programmet. 
Med henblik herpå opereres der i det integrerede program med to forskellige typer 
aktioner: 
a) Foranstaltninger, der kan fremme medlemsstaternes indbyrdes 
konsultation og indbyrdes koordinering efter behov vedrørende: 
forbedring af erhvervsmiljøet gennem administrativ forenkling, således 
at deres byrder lempes, og deres jobskabelsespotentiale frigøres; 
4 Hvidbogen, s. 90-92 
stimulering af støtteforanstaltninger til de virksomheder, der findes på 
nationalt eller regionalt plan; 
b) identifikation af de bidrag, som Unionen agter at yde til erhvervsud­
viklingen både vedrørende det juridiske og fiskale miljø og med hensyn til 
mere direkte støtteforanstaltninger gennem fælles politikker og aktioner i 
henhold til Traktatens forskellige bestemmelser. 
Om sidstnævnte er det vigtigt at understrege, at deres sammenkobling med 
erhvervspolitikken frem for alt skyldes, at denne politik er horisontal. I realiteten 
handler virksomhederne hver især efter forskellige vedtagelses- og gennem-
førelsesprocedurer. Når en virksomhed indgår i et integreret program, sker det 
dermed ikke på et juridisk grundlag, men snarere med den politiske drejning, som ud 
fra den aktuelle økonomiske og politiske situation bør gives de forskellige aktioner. 
Derfor ses det f.eks. med strukturfondene, at den politiske dialog med medlemssta­
terne om de operationelle programmer kan blive et instrument, der forener 
decentralisering af beslutningerne og behovet for en makroøkonomisk målretning, 
således at foranstaltninger med fællesskabsstøtte får større sammenhæng og 
gennemskuelighed - og det i den udstrækning, som disse mål ikke kunne nås mere 
effektivt med det globale støtteinstrument, som tillader direkte henvendelse til de 
formidlere, der er i kontakt med virksomhederne. 
Som det fremgår, er det integrerede program beregnet på inden for rammerne af de 
finansielle perspektiver at indlægge et sæt fælles foranstaltninger i en fremgangs­
måde, hvis formål er at afpasse igangværende, mikroøkonomiske aktiviteter efter 
hvidbogens makroøkonomiske retningslinjer. Kun på denne måde kan man sikre de 
foranstaltninger, der skal støtte og udvikle beskæftigelsen, den nødvendige (kritiske) 
masse. 
Om den foreslåede målretning synes talrige undersøgelser og megen forskning at 
vise, hvor overordentlig vigtigt det er for operatørernes beslutninger vedrørende 
beskæftigelsen, at der sker en lempelse af de byrder, som påhviler virksomhederne i 
deres juridiske, administrative og fiskale miljø. I øvrigt drejer det sig om at optimere 
de bestræbelser, der gøres i alle medlemsstaterne, således at den eksisterende 
jobmængde bevares samtidig med, at der skabes nye jobs ved hjælp af de mange 
støtteprogrammer til fordel for SMV. 
Som det fremgår af en del nationale statistikker, er det nemlig muligt at stabilisere 
beskæftigelsen gennem en række støttetjenester til virksomhederne , hvis 
ophørskvotient kan reduceres væsentligt, hvis de opsøges i rette tid i deres tre mest 
sårbare faser, dvs. oprettelse, overdragelse og vækst. Desuden gør et fornuftigt valg 
af instrumenter det muligt at følge og støtte navnlig de virksomheder, der er indstil­
let på vækst. 
8. Det integrerede program skal ikke erstatte de forskellige aktioner, der gennemføres 
på nationalt plan eller i Unionen, og heller ikke gribe ind i beslutningsprocessen for 
de forskellige aktioner. Programmets formål er snarere inden for rammerne af en 
slags "beskæftigelsespagt" at mobilisere de enkelte bidrag og sikre, at disse 
anvendes mere effektivt til at få identificeret og udvekslet oplysninger om den 
bedste metode samt til at gøre de aktioner, der finder sted på virksomhedsplan, mere 
synlige og give dem en højere profil. Ud fra ønsket om at overholde 
nærhedsprincippet vil Unionen begrænse sig til at fungere som katalysator, når det 
ikke kan bidrage direkte til at få gennemført det fælles mål. Unionen er dog af den 
opfattelse, at der er fordele ved en harmoniseret aktion i forhold til en rent national 
aktion, for så vidt som politikken til fordel for SMV er en integrerende del af den 
generelle økonomiske politik, der er betinget af en harmonisering inden for 
rammerne af Den Økonomiske og Monetære Union. 
Med det integrerede program, der foreslås i det følgende, vil man søge at påvise 
værdien af en metode ifølge disse retningslinjer. I del I foreslås et sæt harmoniserede 
aktioner. I del II beskrives de bidrag, som Unionen kan yde gennem politikker og 
aktioner baseret på Traktatens forskellige artikler. 
For eksempel har CEEI spillet en værdifuld rolle for etableringen af virksomheder og øget 
beskæftigelse. Siden lanceringen af dette pilotprogram i 1984 og indtil 31. december 1992 er der 
således etableret 2.726 nye virksomheder, der har skabt 15.953 direkte jobs. Den indbyrdes 
indvirkning mellem de forskellige instrumenter i erhvervspolitikken, der er horisontal, vil ligeledes 
gøre det muligt at intensivere CEEI's bidrag til SMV's støtteforanstaltning. 
INTEGRERET PROGRAM TIL FORDEL FOR SMV OG HÅNDVÆRKSFAGENE 
I- HARMONISEREDE AKTXÛN'ER . , 
Formal: SMY's mil ja Indhole Fiaansieriag 
Forbedring af det. administrative NV aktion: -
miljø . Gruppe vedr. administrativ for-
cnkllr.q 
Formål: Støttet;) enester fog S-^ Indhold Finansiering 
Fremme af foranstaltninger -il for- Nve aktioner: 
del for SMV . Harmortlserlngsforum 
I . Stimulering af efterspørgsel J 
2. SIDRAG FRA FZLL5SSKA3ST ____________ ! 
Formål: SMV's mille Indhold Finansiering 
Forbedring af dec administrative ~qanavarep.de aktioner: 
miljø . Impaktanalyse SMV-program 
Nv aktion: 
. Cbst/benefit-analyse SMV-program 
Forbedring af det lovmæssige og Nve aktioner; 
fiskale ail je - Gennemgang af eksisterende lov­
givning SMV-program 
. Overdragelse af virksomheder SMV-program 
. Fiskalt rolljo SMV-proçram 
. Betalingsfrister SMV-program 
^ . Hjemmes-ervice SMV-program 
Formalt Stottetjenester for SMV Indhold . Finansiering 
Forbedret adgang til finansiering Toancvarende aktioner; 
og kredit . SMV's adgang til finansielle in- SMV-program 
strumenter: f.eks. risikovillig 
kapital, selskaber for gensidig 
sikkerhedsstillelse, værdipapir-
markedet 
Nve aktioner; 
. Kapitalmarkeder SMV-program 
Privatkapital til FT'J t. sTî'J-rammeprograrc 
. Nye finansieringsteknikker SKV FIP 
. Rundbordskonference: analyse og 
opfølgning SIB+EIF+SMV FIP 
Forbedring af vilkårene veer. 
fællesskabsinstrumenter Strukturfonde -f- globale EIB-lâr. 
Samarbejde Icanovarende aktioner; 
• Netvark for forskningspartnere 
(BC-NST, SR£) SMV-program 
Direkte partnerskab: Europarte-
nariat, INTERPRISE SMV-program 
. Underleverance; markedets gen­
nemskuelighed og piiotaktioncr SMV-program 
ifrve aktioner; 
. Statte ud over den første kontakt SMV-program Cpiiotaktion, håndværk! 
r SMV FIP 
. Virksomhedsrvet SMV FIP 
. Gruppering i produktion*- eller 
distributionsnet SMV FTP 
. Underleverance: fagudstiliir.ger, 
udviklingspoler, netvark, kvali-
tetsstrategl SMV-program + SMV FX? 
Ledelsens kvalitet, SMV's tilpas- laanaverende aktion«-: 
c.ing til strukturændringer og det . Kjwlpepilotaktion, som SUROV^.NA-
indre marked GEMENT SKV-programmet 
Små virksomheder, hår,dv*ck$fyg, 
handel, samfundsakonorci SMV-programmet 
. rgangsattere og unge SKV-prograramet 
Nve aktioner: 
Formidlernes hjalpepotentiale SKV FIP 
Støtte til vækstvirksomheder 
(fremme af pilotaktioner) SMY-programmet + SMV FIP 
Lederuddannelse og personalets 
tilpasning til ændringer i in­
dustrien SMV FIP + ADAPT 
__________ . Uddannelse lEONRRDO-programmet 
Andre aktioner I'canovarende •-ktionec: 
Udvikling og forbedring af EIC-
netvaerkene SMV-progranmet 
Nve aittlorter; 
Forbedret odgsng til HTU-prcgram-
met 4. FTU-rammeprogram 
I _J _. SMV og " inf ormatioasf a-ilesskabef { SMV FIP (. .. ) • j 
Vasentl icste finansieringskilder; 
. SMV-s. roe rammet, 1S93-1996: 112,2 mio. ECU 
. SMV FIP 19S4-IS99: 1 mia. ECU 
ÀjÛAÇT-initiativet 1994-1999: flere SMV-projekter inden for rammerne af de bevilgede 1,4 nia. ECU 
- <- FTU-rammeprogram 19S5-I99S; flere SMV-projekter inden for rammerne af de bevilgede 12,3 mia. ECU 
. Slobale EÏS-lânt 1 mia. ECU til SMV's konkurrenceevne 
. Rentegodtgørelser (2%); 45 mio- ECU for 1994 - 22,75 mio. ECU for 1SSS 
. EIF; 2 mia. ECU som garantikapital, derefter direkte t-edfin*n»iefing 
C1 
FI^DENF0RS;M 
I DEN EKSISTERENDE RAMME 
1. . Der eksisterer allerede en bred vifte af fællesskabsforanstaltninger til fordel for 
SMV i form af en række fællesskabspolitikker. 
Det flerårige program til fordel for virksomhederne, der blev vedtaget den 14. juni 
1993 på grundlag af Kommissionens memorandum "Virksomhedsdimensionen i 
hjertet af en europæisk vækst" er i overensstemmelse med vækstinitiativet fra 
Edinburgh. Det flerårige program har rent faktisk til formål at lette SMVs 
integration på det indre marked med henblik på at frigøre deres vækstpotentiale. 
Programmets formål er at styrke hovedakserne og konsolidere erhvervspolitikken 
med henblik på at fremme virksomhedernes europæisering og internationalisering, 
navnlig SMVs7. 
For at lette virksomhedernes adgang til fællesskabsdata er et netværk bestående af 
210 EURO-INFO-CENTRE fordelt over hele Unionen således blevet styrket og 
udviklet ud fra SMVs nye behov. Formålet med dette netværk er at yde 
specialiseret hjælp og rådgivning, således at virksomhederne kan drage fuld fordel af 
det potentiale, det indre marked tilbyder, samt at lette deres deltagelse i 
fællesskabsprogrammerne (som f.eks. programmer vedrørende forskning, licitationer 
eller bedre miljøbeskyttelse). Nettene for samarbejde mellem virksomheder - BC 
NET og BRE - gør det lettere for virksomhederne at finde 
virksomhedssamarbejdspartnere (inden for områderne teknologi, økonomi eller 
marketing). En evaluering og en rapport om disse forskellige nets fremtid vil blive 
fremlagt af Kommissionen i løbet af første halvår af 1995. INTERPRISE- og 
EUROPARTENARIAT-programmerne samt aktionerne til fordel for transnationale 
underleverancer arbejder i samme retning ved at opfordre til partnerskaber mellem 
virksomheder. Ud over informations- og samarbejdsnetværkene er der blevet 
gennemført pilotaktioner som f.eks. EUROMANAGEMENT og startkapitalplanen. 
Rådets afgørelse nr. 93/379/EØF, EFT L 161 af 02.07.1993. 
Kommissionens 4. rapport vedrørende erhvervspolitik - 1993 - maj 1994 
EUROMANAGEMENT-metoden består i via specialkonsulenter at gennemføre 
evalueringer og at rådgive virksomhederne inden for områder som forskning og 
teknologisk udvikling eller standardisering, certificering samt sundhed og sikkerhed 
på arbejdspladsen. Pilotprojektet vedrørende startkapital, der blev lanceret i 1989 
med henblik på at lette nye vækstvirksomheders finansiering af egenkapital, har sat 
de 24 fonde, der blev oprettet, i stand til at investere 20 mio. ECU i 187 nye 
virksomheder og derved direkte at skabe 1700 nye jobs. 
Det er inden for rammerne af Unionens økonomiske instrumenter, at man finder den 
største andel af fællesskabsstøtten til SMV, enten via strukturfondene i form af 
samfinansiering, hvis formål er at sikre økonomisk og social sammenhæng, eller via 
globale lån fra EDB. Endelig omfatter andre programmer også foranstaltninger til 
fordel for SMV, som f eks. inden for forskning og teknologisk udvikling, 
erhvervsuddannelse, samarbejde med tredjelande eller miljø . 
2. Takket være den saltvandsindsprøjtning, de europæiske institutioner de sidste 18 
måneder har givet, kan man nu gå fra første til anden generation af virksomheds­
politikken. 
I forbindelse med lanceringen af vækstinitiativet fra Edinburgh i december 1992 
placerede Det Europæiske Råd foranstaltninger til fordel for SMV højt på 
ranglisten. I erkendelse af SMVs job- og vækstskabende betydning opfordredes 
medlemsstaterne til at fremme private investeringer især i SMV. Der fremsattes 
forslag om at oprette en europæisk investeringsfond (EIF). Både Rådet og Kommis­
sionen blev anmodet om at sikre en lempelse af de byrder, som EF-lovgivningen 
pålægger SMV, og garantere fuld information til disse virksomheder om de fælles 
foranstaltninger, der træffes til støtte for dem. Endelig anmodede Det Europæiske 
Råd Kommissionen om at fremskynde de aktioner til fordel for SMV, der havde vist 
deres værd på fællesskabsplan. 
I juni 1993 besluttede Det Europæiske Råd i København at hæve EIB's mid­
lertidige låneordning med 3 mia. ECU, hvoraf den ene milliard skal anvendes til at 
styrke de europæiske SMVs konkurrenceevne. Lånene ydes med rentegodtgørelse. 
Kommissionens rapport vedrørende "koordinering af aktiviteterne til fordel for SMV", 1994 
Se også Rådets resolution af 8. juni 1993 vedrørende kvaliteten af ordlyden i Fællesskabets 
lovgivning, EFT C 166 af 17.06.1993, s. 1 
10 
10 
11 
12 Det belgiske formandsskab forelagde i november 1993 et memorandum for Mini­
sterrådet med titlen "SMV - motoren i den europæiske vækst", som gav anledning 
til udstedelse af Rådets resolution af 22. november 1993 om styrkelse af 
virksomhedernes og især SMV's og håndværksfagenes konkurrenceevne og 
om øget beskæftigelse . I denne resolution understreges behovet for et stærkere 
partnerskab mellem alle de parter, der er involveret i SMVs udvikling - på 
fællesskabsplan såvel som på nationalt og regionalt plan - således at man opnår en 
større sammenhæng mellem aktionerne. I resolutionen vises vejen til en "ny ge­
neration" i erhvervspolitikken, og Kommissionen anmodes om så hurtigt som 
muligt at drøfte forslag til et integreret program for SMV og håndværksfagene. 
Kommissionen tager i sin hvidbog "Vækst, konkurrenceevne, beskæftigebe" fra 
slutningen af 1993 denne idé til sig som sin egen og finder det nødvendigt at drøfte 
konkrete forslag, der kan sikre gennemførelse af et integreret SMV-program, 
således at effektiviteten, sammenhængen og gennemskueligheden i SMV-aktionerne 
styrkes i en ramme af udvidede partnerskaber. 
Endelig har Det Europæiske Råd i sine konklusioner fra samlingen den 10. og 11. 
december 1993 erklæret det nødvendigt "bedre end tidligere at mobilisere det job­
skabelsespotentiale, der ligger i de små og mellemstore virksomheder". Bl.a. under­
streges behovet for at støtte udviklingen hen imod en decentraliseret økonomi især 
ved at skabe et fiskalt, administrativt og finansielt SMV-venligt miljø, idet "SMV er 
en af de mest dynamiske faktorer i den fælles økonomi". 
Dette stærke, politiske engagement har allerede givet sig udslag i konkrete foran­
staltninger. 
Hvad SMVs finansieringsproblem angår, besluttede Rådet den 19. april 199411 
formelt at yde EIB-lån med rentegodtgørelse. Den konstituerende generalforsam­
ling i Den Europæiske Investeringsfond vil finde sted den 14. juni 1994. 
Banksektorens rundbordskonference fremlagde sin endelige rapport den 19. maj 
1994. Den indeholder henstillinger til de finansielle institutioner, de små og 
mellemstore virksomheder, medlemsstaterne og Den Europæiske Union . 
EFT C326 af 03.12.1993. 
Afgørelse nr. 94/217/EØF, EFT L107/57 af 28.04.1994 
Se pressemeddelelse nr. IP(94)417 af 19.05.1994 
11 
I 1993 indstiftedes denne rundbordskonference hos EF-kommissær Vanni 
d'Archirafi med henblik på at sætte en overvejelsesproces i gang om SMV-
specifikke finansieringsproblemer samt om, hvilke løsninger de finansielle 
institutioner kunne tilbyde. Rundbordskonferencen drøftede de bedste metoder i 
Unionen, herunder midier til at forbedre forholdet mellem banker og SMV. Desuden 
drøftedes, hvordan man bedst kunne anvende Unionens finansielle instrumenter til 
fordel for SMV 
I øvrigt besluttede Kommissionen i februar 1994 at lancere et fælles initiativ til 
fordel for SMV inden for rammerne af strukturfondene. Dette ny fællesskabsinitia­
tiv, som har faet bevilget 1 mia. ECU, har til formål at fremme indslusningen af små 
og mellemstore virksomheder - hovedsagelig fra mål nr. 1-regioner - i det indre 
markeds dynamik. Disse virksomheder, som i ganske særlig grad stilles over for 
udfordringen til vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, er nemlig også dem, der 
dårligst er i stand til at få en god opstart i en globaliseret økonomi. De skal derfor 
hjælpes til at klare kompleksiteten i det administrative og juridiske miljø, integrere 
innovation, tage de nyeste ledelsesmetoder i brug, udvikle en strategisk holdning og 
forbedre adgangen til finansiering og kreditgivning. 
Fællesskabsinitiativet opfylder til dels Rådets anmodning af 11. november 1993 og 
indgår i hvidbogens retningslinjer om SMV-politikken, hvis hovedretningslinjer 
godkendtes af Det Europæiske Råd i Bruxelles den 10. og 11. december 1993. 
Fællesskabsinitiativet ADAPT, der ligeledes er baseret på Hvidbogen, og som 
vedrører tilpasningen af arbejdsstyrken til ændringerne inden for industrien, har til 
formål at gennemføre et transnationalt aktionsprogram i forbindelse med mål nr. 4. 
ADAPT, der har fået bevilget 1,4 mia. ECU, omfatter 4 målsætninger, der er 
indbyrdes uafhængige: at fremme arbejdsstyrkens tilpasning til ændringerne inden 
for industrien, at øge industriens, servicesektorens og handelsfagenes konkurren­
ceevne, at forebygge arbejdsløsheden gennem en forbedring af arbejdsstyrkens 
kvalifikationer samt at lette udviklingen af nye jobs og aktiviteter. Dette fælles­
skabsinitiativ, der i vid udstrækning er rettet mod SMVs behov, sigter navnlig på at 
udvikle komplementariteten med SMV-initiativet med henblik på at valorisera den 
menneskelige kapital i virksomheden og at øge ledelseskvaliteten i virksomheden. 
Kommissionen vil i nærmeste fremtid vedtage den endelige udgave af 
fællesskabsinitiativerne, herunder den ordlyd, der offentliggøres i EF-Tidende. 
Leonardo-programmet supplerer disse aktionsmidler i form af iværksættelsen af et 
nyt fællesskabsprogram inden for uddannelse. 
12 
Den nylige vedtagelse af det 4. rammeprogram for forskning og teknologisk 
udvikling gør det muligt at gennemføre nye fremgangsmåder, der har til formål at 
fremme SMVs deltagelse i de specifikke FTU-fællesskabsprogrammer, navnlig 
gennem aktioner, der stemmer overens med modellen for samforskning (CRAFT), 
men også ved at indføre hjælp og logistisk og økonomisk støtte til SMV. 
Det må imidlertid konstateres, at disse mange initiativer ganske vist supplerer 
hinanden, men ofte gennemføres de helt isoleret fra hinanden alt efter deres logik og 
støttekriterier uden at skabe en indbyrdes synergieffekt. En bedre koordinering 
mellem disse initiativer ville kunne mobilisere SMVs samlede vækst- og 
beskæftigelsespotentiale. Derfor er det nødvendigt at få fastlagt en integreret 
metode, som inden for en fælles ramme kan skabe en bedre sammenhæng og 
synlighed. Rådets resolution af 22. november 1993 markerede startskuddet for 
lanceringen af nye aktioner, nemlig aktioner harmoniseret med medlemsstaterne 
(eftersom erhvervspolitikken hovedsagelig er et nationalt ansvarsområde) med 
henblik på at opnå en masse-effekt og en større overensstemmelse samt fælles­
skabsbidrag, der er tilpasset Hvidbogens målsætninger. 
13 
IL DE NYE AKTIONER 
A. DE SAMORDENDE AKTIONER 
1. KOORDINERINGSINITIATIV TIL FORENKLING AF ERHVERVSMILJØET 
Baggrund 
Lovgiverne kan pålægge erhvervslivet omkostninger, der risikerer at skade virksom­
hedernes konkurrenceevne og reducere deres investeringsressourcer og jobskabelses­
potentiale. For små og mellemstore virksomheder er disse omkostninger undertiden 
uforholdsmæssigt store, og netop de er dårligst rustede til at afse de ledelsesmæssige 
ressourcer, der kan sikre korrekt efterlevelse af alle de regler og administrative 
procedurer, der pålægges dem. Den samlede byrde af bestemmelser fra forskelligt hold er 
et særlig stort problem for SMV. At minimere disse byrder for virksomhederne er specielt 
vigtigt lige nu i forbindelse med det indre marked, hvor virksomhederne - og især de små 
- kæmper med at finde sig til rette på en ny og anderledes markedsplads, har behov for at 
revidere deres markedsføringsstrategier og forsøger at være konkurrencedygtige på 
tredjelandemarkeder. 
Den bedste måde at støtte virksomhedernes kapacitet med hensyn til at oprette og 
opretholde arbejdspladser er at skabe et juridisk og administrativt miljø, der kan 
begunstige oprettelse og udvikling af virksomheder. 
I Traktatens art. 130 stk. 1 erkendes dette måls betydning udtrykkeligt. I overens­
stemmelse med Rådets resolution af 3. december 1992 om administrativ forenkling har 
Kommissionen alierede tidligere udøvet en vis koordineringskontrol ved at følge arbejdet 
med administrativ forenkling både på Fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater . 
Dette arbejde har været genstand for en bred diskussion på konferencen "Gateways to 
Growth", der afholdtes i Birmingham den 29. og 30. oktober 1992 under det britiske 
formandsskab. 
I den senere tid har flere medlemsstater (Belgien, Frankrig, Tyskland og Det Forenede 
Kongerige) pustet nyt liv i deres virke på dette prioriterede område. Ser man på den 
økonomiske sammenhæng, kunne man ønske, at de øvrige medlemsstater ville følge 
eksemplet. 
Anden rapport om arbejdet med administrativ forenkling til fordel for virksomhederne og især SMV 
inden for Fællesskabet - SEK(92)1867 af 27.10.1992. 
14 
Forslag 
En af de bedste metoder til at forfølge målet vil være at starte en områdespecifik aktion -
harmoniseret medlemsstaterne imellem - hvortil Kommissionen kan bidrage med egne 
bestræbelser hen imod en administrativ forenkling. Denne harmoniserede aktion skal også 
omfatte de administrative formaliteter og lovbestemmelser (administrative, fiskale, sociale, 
miljømæssige eller vedrørende forbrugerbeskyttelse), som påvirker virksomhedernes 
aktiviteter. 
Der bør skabes en konsultations- og harmoniseringsramme for en sådan aktion, således at 
den får en makroøkonomisk, politisk profil, hvilket er det bedste værn mod faren for at 
drukne i bureaukrati. Inden for harmoniseringsrammen vil medlemsstaterne kunne søge 
oplysninger om deres prioritering med hensyn til gennemgang af eksisterende love, der 
hæmmer start eller udvikling af virksomhederne og gennembrud på nye aktivitetsområder 
bl.a. servicefagene. De vil kunne udveksle deres bedste erfaringer og metoder, som er 
gennemprøvet i den ene eller den anden medlemsstat, således at alle år størst muligt 
udbytte, samtidig med at de bevarer fuld selvstændighed i beslutningsprocessen. 
Kommissionen er overbevist om, at medlemsstaterne på denne måde vil kunne støtte 
hinanden i løsningen af en opgave, som er lige så vigtig, som den er kompliceret. Analysen 
af lovgivningens eller de administrative bestemmelsers indvirkning på virksomhedernes 
udvikling er et bredt, generelt arbejde, som både vedrører SMV og andre. Imidlertid 
udgør SMV 99,9% af samtlige virksomheder og lider under et strukturelt handicap i 
forhold til det lovgivende og administrative miljø. Af denne årsag vil det vatre til gavn for 
samtlige virksomheder, at der tages hensyn til SMVs behov. 
Det er en kendsgerning, at størsteparten af den lovgivning og dermed den byrde, der 
påhviler virksomhederne, falder ind under medlemsstaternes kompetence. Unionen vil 
kunne bidrage til arbejdet i den udstrækning, som den fælles lovgivning har indflydelse på 
erhvervsmiljøet, og som Unionens institutioner kan nå til enighed med hensyn til 
nødvendigheden af en revidering med henblik på større enkelhed og deraf følgende 
lempelser i virksomhedernes administrative byrder (jf. nedenstående kapitel B, afsn. 1.1). 
For øvrigt betyder omsætningen af Unionens direktiver til national lovgivning undertiden 
en øget byrde for virksomhederne, fordi de nye love gå ud over de fastsatte mål. 
15 
i 
\ 
Kommissionen er af den opfattelse, at nedsættelsen af en gruppe bestående bl.a. af 
repræsentanter for de organer, der i medlemsstaterne har en koordinerende kompetence 
eller funktion inden for administrativ forenkling vil gøre det muligt at skabe den mest hen­
sigtsmæssige ramme for en sådan harmonisering. Denne gruppes høring af højtstående 
repræsentanter for erhvervslivet ville kunne give den en højere profil og og en mere 
konkret forståelse for de problemer, SMV står overfor. På grundlag af gruppens arbejde 
vil Kommissionen udarbejde en rapport til Rådet, hvis formål navnlig er at fastholde det 
nødvendige politiske pres. Rådets støtte til dette initiativ fra Kommissionen er af største 
betydning for at sikre gruppen den politiske vægt og effektivitet, som Kommissionen 
ønsker. 
2. SAMORDNING AF INITIATIVER TIL STØTTE FOR VIRKSOMHEDERNE 
Baggrund 
Medlemsstaterne råder alle over en imponerende vifte af foranstaltninger til at støtte 
virksomhederne, både når de etablerer sig og i andre særlig vanskelige situationer, f.eks. 
når de overdrages. Det er foranstaltninger af både national, regional og lokal oprindelse. 
Oftest har de været utilstrækkeligt koordineret og lider - netop på grund af deres mang­
foldighed og fragmentering - af en vis mangel på gennemskuelighed og tiltrækningskraft. 
Virksomhederne taber modet, når de oplever de mange vanskeligheder ved bare at 
indhente oplysninger om støttemulighederne eller de komplicerede procedurer, der skal til 
for at få adgang til støtten. De har derfor tendens til at opgive eller betvivle enhver ekstern 
instans' evne til at hjælpe dem. 
Som eksempel kan anføres, at alene støtteforanstaltninger til virksomhedsstarter ifølge det 
oplyste opdeler staterne i to grupper inden for Unionen. Den første gruppe tilbyder 
omkring 35 foranstaltninger, den anden helt op til 60.1 en publikation fra december 1993 
med titlen "Vækstmuligheder for franske SMT anbefaler bevægelsen "Virksomhed og 
fremskridt", at man "gennem en salgsaktion rettet mod SMI i klart sprog oplyser om 
nogle af de gode, eksisterende foranstaltninger, som de fleste SMI-ledere endnu ikke 
kender til". 
16 
Imidlertid er det påvist, at et godt akkompagnement til virksomhederne i betydelig grad 
øger deres chancer for at overleve og ekspandere. Det erkendes f.eks., at grundlæggerens 
forudgående uddannelse (niveau og type) samt en eventuel ekstern rådgivning har stor 
betydning for, om virksomheden skal overleve eller gå konkurs (ud af et panel af 16000 
franske virksomhedef grundlagt i 1984-85 og adspurgt i 1990 var 59% af de virksom­
heder, der aldrig havde søgt råd fra anden side, lukket efter fem år, medens kun 19% af 
dem, der havde konsulteret flere eksterne eksperter, havde måttet lukke). På samme måde 
på finansieringsområdet, hvor en virksomhed, der kan udarbejde en korrekt finansierings­
plan, langt lettere får adgang til finansieringskilder, der forresten ofte er dårligt udnyttet. 
I sin resolution af 22.11.1993 anmoder Rådet Kommissionen og medlemsstaterne om 
"inden for rammerne af udvidede partnerskaber at styrke sammenhæng og gennem­
skuelighed i aktionerne til fordel for de små og mellemstore virksomheder, idet der 
ligeledes tages hensyn til den strategiske dimension ved virksomhedernes størrelse". 
Ligeledes antydes det i hvidbogen "Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse", som 
Kommissionen forelagde på Det Europæiske Råd den 10. og 11. december 1993, at "Det 
er nødvendigt i et samarbejde med medlemsstaterne og de konsulære myndigheder at 
opfordre til, at virksomhederne søger information, uddannelse og rådgivning, så de 
vanskeligheder, der specifikt kan opstå internt i en virksomhed, kan overvindes, idet 
passende rådgivning kan øge en virksomheds overlevelsesevne betydeligt**. Med henblik 
herpå "skal alle de ressourcer, der findes i støttestrukturerne for virksomhederne, 
mobiliseres. I denne forbindelse kunne Unionen undersøge mulighederne for at forbedre 
udbudet af direkte rådgivning til virksomhederne om de forskellige aspekter i deres 
løbende drift". 
I henhold til den prioritering, som hvidbogen giver den bedre ledelse af SMV, vil det 
fælles initiativ til fordel for SMV give Unionen mulighed for finansiel støtte til nationale 
projekter om rådgivning og hjælp til SMV især med hensyn til definition af 
moderniseringsstrategier, etablering af totale kvalitetssikringssystemer, projektering af 
samarbejde, forskning og deltagelse i offentlige kontrakter eller faglig uddannelse. 
17 
Forslag 
a) Samordningsforum for tjenester til virksomhederne 
Ganske vist er det klart, at det hovedsagelig påhviler medlemsstaterne (og eventuelt andre 
aktører inden for landenes grænser) at udarbejde foranstaltninger til fordel for SMV, men 
alligevel ser det ud, som om staterne vil have interesse i at indlede en indbyrdes 
konsultation for at effektivisere deres aktioner. Der er nemlig ikke foretaget nogen form 
for sammenlignende analyse på fællesskabsplan for at finde frem til de bedste metoder. 
Grunden hertil er sandsynligvis den meget store mængde initiativer på vidt forskellige 
niveauer og med forskellige vilkår, der er afstemt både efter administrative strukturer og 
efter virksomhedernes forhold i de enkelte medlemslande. 
Der foreslås en metode, der består i at oprette et eller flere fora til udveksling af erfaringer 
medlemsstaterne imellem, således at man kan bestemme de "bedste metoder" til at hjælpe 
og støtte SMV i disses nøglefriser, nemlig etablering, vækst og overdragelse. Her er de 
foranstaltninger, der skal støtte væksten, særlig interessante i den udstrækning, de formår 
at bidrage til at øge og ikke blot stabilisere beskæftigelsen. I betragtning af, at kun en lille 
del af virksomhederne (5-6%) har en vækstambition, så er det inden for de 
foranstaltninger, der baserer sig på disse virksomheders spontane tilkendegivelse og 
indgår i en vækstpraksis, at en sammenligning ville være rigtig interessant. Kommissionen 
kunne for sin part bidrage gennem et eksempel på nogle pilotaktioner, som har bevist 
deres værd i denne forbindelse (Euromanagement, FTU og Platon). 
Blandt de "bedste metoder" er det ligeledes vigtigt at undersøge de foranstaltninger, der 
kan give SMV lettere adgang til finansieringskilderne, som f. eks. de kilder, der er 
afprøvet inden for rammerne af pilotplanen vedrørende startkapital, idet denne faktor er 
afgørende i alle virksomheders udviklingsfaser. 
Endnu et særlig interessant emne er udviklingen i servicefirmaernes produktivitet. Disse 
virksomheder er nemlig et af de største potentialer, når det drejer sig om beskæftigelse og 
vækst. Hvis samordningen viser, at der endnu ikke findes en samnenhængende metode til 
at opfylde dette for den europæiske økonomis globale konkurrenceevne så væsentlige mål, 
skal der iværksættes en fælles overvejelsesproces med det formål at få defineret en 
passende strategi. 
18 
Endelig bør udvekslingen af erfaringer omfatte et bedre kendskab til de markeder, som 
virksomhederne efterspørger oftere og oftere for at kunne komme ind på det indre 
marked. Blandt de nye markeder, der kan nævnes, udgør miljøet et område med store 
muligheder for virksomhederne, herunder for SMV. SMV bør i særlig høj grad opfordres 
til at gøre som de virksomheder, der allerede har tilpasset deres virksomhedsstrategi til 
miljøkravene og det stigende behov for miljøvenlige produkter. 
Med denne udveksling af erfaringer vil medlemsstaterne, samtidig med at de finder frem til 
de bedste metoder, kunne påvise de eventuelle mangler ved deres støtteordninger. 
En sådan samordningsramme kunne bestå i en eller flere konferencer arrangeret af 
Kommissionen, som kan rapportere tilbage til Rådet. Vedrørende de eksisterende 
støtteforanstaltninger på regionalt plan synes Regionsudvalget at være vel placeret til at 
arrangere disse konferencer. 
Etablering af et eller flere fora for samordning ville i høj grad blive støttet af Rådet. 
b) Samordnet aktion med henblik på at stimulere virksomhedernes behov for 
information, uddannelse og rådgivning 
Mange af de seneste standpunkter vedrørende erhvervspolitik understreger den mangel på 
gennemskuelighed i støtteforanstaltningerne for virksomhederne, der nævnes i oven­
stående baggrund, og som i vid udstrækning skyldes det store antal støtteprogrammer, der 
sandsynligvis er uundgåeligt på grund af de meget forskelligartede forhold . Dette 
standpunkt viser klart nedvendigheden af en målrettet, systematisk aktion, der tydeliggør 
merværdien af en samordning på fællesskabsplan; en sådan samordning ville i høj grad øge 
effektiviteten af de foranstaltninger, der skal træffes i forbindelse med kommunikationen 
med virksomhederne. Det drejer sig her om 
for det første at forbedre gennemskueligheden gennem en mere målrettet og 
gennemsigtig præsentation ("repackaging") af de tjenester, der tilbydes 
virksomhederne i deres tre kritiske livsfaser. For at lette promotionen af disse 
tjenester, vil det være hensigtsmæssigt at fremlægge samtlige tilbud i et sprog, 
SMV kan forstå; 
14 Jf. navnlig det europæiske initiativ, der sigter mod at styrke SMV's innovations- og investerings­
kapacitet samt at fremme etableringen af virksomheder inden for Gemeinschaftsauschuss der 
Deutschen gewerblichen Wirtschaft, maj 1994, navnlig afsn. 5; SMV i Storbritannien, forskning 
foretaget af Economic and Social Research Council med deltagelse af Department for Trade and 
Industry. 
19 
) 
i 
for det andet at iværksætte en aktion, der skal stimulere den svage dialog og 
kommunikation og dermed styrke kontakten mellem igangsætteren og de 
forskellige tjenestestrukturer og således sikre, at man i tide anmoder om 
assistance fra disse tjenester. 
Ved at forene et ensartet budskab på fællesskabsplan og den nødvendige decentrali­
sering i distributionen med henblik på, at budskabet kan trænge igennem alle 
virksomhedslag, kunne der igangsættes en massiv kommunikationsproces uden 
yderligere omkostninger. Dette forudsætter en aktiv harmonisering af alle 
deltagende parter i form af et omfattende partnerskab, der skal arrangeres på 
fællesskabsplan, men som skal bygge på frivillige bidrag fra alle støtteorganer. 
Der burde kunne opnås politisk enighed om et sådant initiativ på medlemsstatsniveau samt 
aktiv deltagelse af de vigtigste formidlere af tjenester til virksomhederne. Desuden 
tilskynder bestemmelserne om information og offentlighed tilskynder i forbindelse med 
strukturfondenes interventioner1 • til at fremme aktionerne, herunder aktioner på 
Unionens initiativ. 
B. UNIONENS BIDRAG 
Det integrerede program hviler på et synergikoncept blandt alle de aktører, der har en 
rolle at spille i udviklingen af SMV, samt på konceptet om stærkere partnerskaber. I første 
del af det integrerede program lægges der vægt på samordningen mellem 
medlemsstaterne, idet det er dem, der sidder inde med de vigtigste aktionsmidler til 
udnyttelse af SMVs vækst- og beskæftigelsespotentiale. Dermed være ikke sagt, at ikke 
også Unionen råder over talrige juridiske og finansielle midler til at påvirke det miljø, hvor 
virksomhederne opererer, og de tjenester, der stilles til deres rådighed. 
Disse midler hviler ikke blot på det flerårige handlingsprogram fra juni 1993 til fordel for 
virksomhederne, men også på fælles politikker i henhold til forskellige bestemmelser i 
Traktaten. Det gælder om at integrere de forskellige aktioner i nærværende Integrerede 
Program. 
15 
Kommisionens beslutning nr. C (94) 1351 angående informations- og offentlighedsaktioner, der skal 
gennemføres af medlemsstaterne, vedrørende strukturfondenes og IFOP. 
20 
1. FORBEDRING AF ERHVERVSMILJØET 
1.1 Hensyn til virksomhedernes behov, når fælles love skal udarbejdes 
Baggrund 
Kommissionen har en stående forpligtelse til at forbedre og styrke sit system for 
evaluering af den fælles lovgivning (jf. erklæring vedrørende de anslåede udgifter til 
Kommissionens forslag) . Når et lovforslag fra Kommissionen formodes at få betydelige 
konsekvenser for erhvervslivet, skal det ansvarlige generaldirektorat gennemføre en 
konsekvensbedømmelse. 
Omkostninger og andre administrative byrder ved at efterleve lovforslaget skal vurderes i 
forhold til de potentielle goder, der som regel består i grundlæggende beskyttelse f.eks. 
inden for sikkerhed og sundhed eller kontrol på miljøområdet. 
Under forhandlingerne op til traktaten om Den Europæiske Union i Maastricht var der 
betydningsfulde drøftelser om fællesskabslovgivningen og den beslutningsproces, der fører 
til Kommissionens vedtagelse af lovforslag. Disse drøftelser fandt sted på baggrund af 
medlemsstaternes fokusering på nærhedsprincippet især med hensyn til konceptet om for­
holdsmæssighed i lovgivningen. 
Med henblik på at gennemføre den til Traktaten om Den Europæiske Union vedlagte 
erklæring overvejer Kommissionen for indeværende nye retningslinjer for lovgivnings­
politikken, herunder vedrørende den metodologi, der skal følges i forbindelse med en 
cost/benefit-analyse af de planlagte foranstaltninger. Endvidere er Kommissionen i færd 
med at foretage en revision af den eksisterende fællesskabslovgivning på foranledning af 
Det Europæiske Råd i Bruxelles den 11. og 12. december 1993. 
Forslag 
På grundlag af lovgivningsarbejdet og en evaluering af den eksisterende praksis i form af 
en konsekvensbedømmelse vil Kommissionen revidere og stramme sin interne 
forretningsorden i relation til evaluering af effekt og impakt af egne lovforslag, således at 
også cost/effectiveness eller cost/benefit-analyse medtages, med henblik på at udarbejde 
en mere fuldstændig konseskvensbedømmelse med særlig reference til SMV; denne 
analyse vil være en integrerende del af det forslag, der forelægges Kommissionen og 
efterfølgende Rådet, Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. 
For så vidt angår den eksisterende lovgivning, vil Kommissionen stille forslag om 
kodificeringer, hver gang dette er nødvendigt, for at forenkle anvendelsen af den fælles 
lovgivning, samt stille de nødvendige forslag for at tage hensyn til de eksisterende 
erfaringer i forbindelse med gennemførelsen af sekundær lovgivning. 
Bilag til Traktaten om Den Europæiske Union, s. 230 
21 
1.2. Bedre vilkår ved overdragelse af virksomheder 
Baggrund 
Selv om SMV spiller en vigtig rolle for vækst og beskæftigelse, hvilket Kommissionen og 
medlemsstaterne i vid udstrækning anerkender, ser man alligevel tusindvis af SMV 
forsvinde hvert år, fordi de ikke har kunnet klare problemerne i forbindelse med 
overdragelsen. Det anslås således, at næsten 10% af konkurserne i Unionen skyldes et 
dårligt forberedt generationsskifte, dvs. at mindst 30 000 virksomheder og 300 000 jobs 
går tabt hvert år på denne baggrund. Denne form for lukning findes i alle medlemsstaterne, 
og den vil gøre sig stærkt gældende i de kommende år, fordi generationen af iværksættere 
fra efterkrigstiden nu er ved at nå pensionsalderen. Det er derfor tilsyneladende 
nødvendigt at træffe foranstaltninger til af lempe overdragelsen af virksomheder og 
dermed bevare SMV-systemet med tilhørende arbejdspladser. 
Kommissionen samlede eksperter fra alle medlemsstater til et symposium i Bruxelles den 
29. og 30. januar 1993. Det viste sig her, at overdragelsesproblemerne til dels skyldes sel­
skabsretten på medlemsstatsplan, som både er negativ over for kontinuiteten i ansvarlige 
selskaber og mangler smidighed over for kapitalselskaberne. Heller ikke arveretten har 
udviklet sig i årtier, og den er derfor ikke tilpasset aktuelle krav, hvilket specielt kan 
mærkes, når virksomheder ikke er i selskabsform. Oveni disse problemer kommer så et 
meget højt skattetryk, som svækker virksomhedens aktiver betydeligt. Eksperterne 
bekræftede endvidere nødvendigheden af fælles aktioner til at gøre overdragelse lettere og 
stillede en række konkrete foranstaltninger, som Kommissionen agter at følge op med 
nedenstående forslag. 
Forslag 
Det er helt nødvendigt, at der findes rådgivningstjenester for iværksættere til at gøre dem 
bevidste om overdragelsen og hjælpe dem med at definere en overdragelsesstrategi. Der 
bør slås til lyd for en sådan strategi inden for rammerne af en harmoniseret aktion for 
tjenester til virksomhederne i medlemsstaterne (jf. A.2. ovenfor). 
Dog er disse tjenester ikke nok til at sikre vellykkede overdragelser, så længe juridiske og 
fiskale hindringer af national oprindelse stiller sig i vejen. Derfor er det et meget stort 
ønske, at SMVs juridiske og fiskale miljø nu forbedres. Kommissionen agter til den ende 
at bidrage til at udbrede kendskabet til de bedste metoder fra nogle lande, uden at med­
lemsstaterne derfor pålægges strenge vilkår. 
22 
Kommissionen vil lancere en omfattende høring af de berørte parter vedrørende en række 
elementer, der sigter mod at tilbyde virksomhederne et mere overdragelsesvenligt juridisk 
og fiskalt miljø ved bl.a.: 
At gøre det nemmere at videreføre en individuel virksomhed eller et ansvarligt 
selskab, når virksomhedslederen eller en parthaver dør; 
at fremme omdannelse af selvstændige virksomheder og ansvarlige selskaber 
til kapitalselskaber med henblik på overdragelse og det på grundlag af en 
samlet gennemgang af de mest velegnede regler; 
at gøre det nemmere for SMV at overgå til aktieselskabsformen gennem en 
lempelse af de administrative formaliteter og en reduktion af de dermed 
forbundne omkostninger, uden at parthaveres eller tredjemands interesser 
derved skades; 
at lempe den skattebyrde, der hviler på arvinger, der viderefører virksom­
heden; 
Efter denne høring vil Kommissionen tilstille medlemsstaterne en henstilling, hvis formål 
er at fjerne de største hindringer for vellykkede overdragelser, hvilket bør ske ved på 
fællesskabsplan generelt at udbrede de initiativer, der hidtil har været meget sporadiske i 
de enkelte medlemsstater. Gennemføres en sådan henstilling, vil henstillingen bidrage til at 
sikre fortsat eksistens både for virksomhederne og de dertil hørende arbejdspladser. 
Problemet omkring dobbeltbeskatning af arv, som kan opstå, når den afdøde, arvingen og 
aktiverne befinder sig i forskellige medlemsstater, skal også gøres til genstand for en 
høring med henblik på at få fastslået, om Kommissionen skal vedtage en henstilling eller 
stille forslag om en anden relevant aktion. 
1.3. Bedre fiskalt miljø for SMV 
Bâggamâ 
Som regel har SMV ikke de samme muligheder som store virksomheder for at opnå en 
passende finansiering til nødvendige investeringer. For at udnytte SMVs vækst- og 
beskæftigelsespotentiale bedst muligt må deres selvfinansieringskapacitet styrkes samtidig 
med andre initiativer, der kan fremme deres adgang til eksterne finansieringskilder (jf. 2.1. 
nedenfor). 
23 
Det har imidlertid vist sig, at den aktuelle beskatning af SMV under visse omstændigheder 
kan bremse udviklingen af deres selvfinansieringskapacitet, alt efter om virksomhederne er 
kapitalselskaber eller ej. Det er nemlig således, at selvstændige virksomheder og 
ansvarlige selskaber på grund af deres juridiske form, hvor der ikke skelnes mellem 
udbetalt eller geninvesteret overskud, ofte beskattes af den samlede indkomst, dvs. med en 
marginal indkomstskat, der ofte er højere end selskabsskatten. Derfor risikerer 
selvstændige virksomheder og ansvarlige selskaber at være ringere rustet til selvfinan­
siering end kapitalselskaber af samme størrelse, der betaler mindre i skat. 
"Ruding-udvalget" bestående af højtstående erhvervsskatteeksperter gjorde i 1992 
Kommissionen opmærksom på disse problemer. 
Overvejelser er i gang for at råde bod på denne tingenes tilstand. Man kan enten forestille 
sig en begrænsning af skatten på den del af indkomsten, der forbliver i de selvstændige 
virksomheder eller ansvarlige selskaber i overensstemmelse med bestemmelser, der vælges 
af medlemsstaterne, eller man kan forestille sig en lettelse af disse selskabers omdannelse 
til et kapitalselskab. 
I øvrigt vil SMVs finansieringsvilkår forbedres, når der indføres en skatteligning for 
investorer og især fonde af risikovillig kapital, som garanterer mod den dobbelte er-
hvervsbeskatning, der ellers kan forekomme i finansieringskæden. 
Ud over denne rolle i finansieringsprocessen omkring SMVs investeringer, kan 
beskatningen, fordi den er så ulige fordelt på Unionens område, ligeledes få betydning -
endog i negativ retning - for den måde, hvorpå en virksomhed udvikler sig. Man 
konstaterer således ofte, at SMV viger tilbage for at udvide deres aktiviteter med fast 
etablering i andre medlemsstater af frygt for den ekstra byrde, det vil betyde for admini­
strationen, når virksomheden skal efterleve en ny skattelovgivning. Derfor undersøger 
Kommissionen muligheden for i opstartfasen at lade nyetablerede filialer i andre 
medlemsstater følge den skattelovgivning, der gælder i hovedsædets hjemland. 
Forslag 
Som bebudet i strategiprogrammet for det indre marked forelægger Kommissionen 
samtidig medlemsstaterne en meddelelse om forbedring af skattemiljøet for SMV. 
Formålet hermed er at mindske hindringerne for virksomhedernes udvikling og dermed 
forbedre deres jobskabelsespotentiale. Denne meddelelse suppleres med en henstilling 
vedrørende beskatningen af virksomhederne. 
24 
For så vidt angår den indirekte beskatning, er der blevet truffet nogle foranstaltninger, der 
sigter mod at mindske de administrative byrder, der forårsages af overgangsbestemmel­
serne for merværdiafgifter. Desuden vil Kommissionen inden årets udgang stille forslag 
om en revision af det nuværende momssystem. 
1.4 Strammere betalingsfrister virksomhederne imellem 
Baggrund 
Man har i de senere år kunnet iagttage, hvorledes flere og flere og længere og længere 
udsættelser afbetalingerne vækker alvorlig bekymring i erhvervskredse. En undersøgelse, 
der for nylig blev offentliggjort af et stort revisionsfirma, bekræfter yderligere denne 
tendens, idet 65% af de adspurgte, europæiske virksomheder mente, at der var sket en 
forværring i 1993. 
I visse virksomheder udnyttes forsinkede betalinger systematisk som optimeret 
økonomistyring. En overdreven forlængelse af betalingsfristerne er globalt skadelig for 
virksomhederne og især SMV. Lange betalingsfrister øger de finansielle og administrative 
byrder, svækker det økonomiske mønster og bringer talrige virksomheders liv i fare. 
I 1993 foretog Kommissionens tjenester en omfattende konsultation i alle berørte kredse. 
Konsultationen var baseret på et arbejdsdokument . Der indsamledes kommentarer fra 
Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og mere end 130 erhvervs­
organisationer. En offentlig høring om emnet fandt sted i Bruxelles den 7. og 8. juli 1993. 
Drøftelserne viste, at der var stor opbakning bag Unionens initiativer, idet betalingspro-
blemerne i høj grad føltes som en bremse på virksomhedernes og især SMVs udvikling og 
som en hæmsko for det indre markeds funktion. 
Rundbordskonferencen for topfolk fra banksektoren, der er anført i indledningen, fandt, at 
denne "business-to-business"-kreditgivning var et af nøgleproblemerne for SMV-finan-
sieringen. Konferencen henstillede, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der skal 
opfordre til og måske endog pålægge overholdelse af betalingsfristerne, samt foran­
staltninger til at fremme passende finansielle instrumenter på vilkår, der er rimelige for 
SMV. 
Rådets direktiv nr. 92/1 Il/EØF af 14.12.1992, EFT L 384 af 30.12.1992, s. 47, KOM(94)58, 
endelig udgave, EFT 107 af 15.4.1994, s.7 
18 SEK(92)2214 af 18.11.1992. 
25 
Kommissionen bebuder i sit strategiprogram for det indre marked, at forslag på dette 
område vil blive fremsat i andet kvartal af 1994. Kommissionen gennemgår inden for 
samme rammer ligeledes spørgsmålet om grænseoverskridende betalinger, da om­
kostningerne og forsinkelserne i forbindelse hermed er en byrde for virksomhedernes 
likviditet. 
Konsultationen har klart påvist: 
At problemet med betalingsfrister har en vis indvirkning på, om det indre marked 
fungerer tilfredsstillende, navnlig for så vidt angår grænseoverskridende betalinger; 
at problemernes art og de mulige løsninger er forskellige alt efter, om det drejer sig 
om forlængelse af aftalte frister eller udskudte betalinger, hvoraf sidstnævnte 
kategori bør prioriteres; 
at de offentlige myndigheder bør underlægges en særlig disciplin; 
at kun med en "pakke" af både juridiske og praktiske foranstaltninger af forskellig 
art kan man gøre sig håb om at forbedre situationen. 
Forslag 
Ud fra disse bemærkninger og samtlige de forslag, der indsamledes under konsultationen, 
agter Kommissionen i første omgang at adressere en henstilling til medlemsstaterne. 
Med denne henstilling ønsker Kommissionen især at forbedre den etablerede, juridiske 
ramme på de punkter, hvor denne ikke findes at give de dårlige betalere tilstrækkelige 
advarsler. Den vil i særdeleshed omfatte ret til morarenter, regresret ved ubestridte 
fordringer og opstramning af de offentlige myndigheders betalingsdisciplin. Valget af dette 
ikke specielt krævende, juridiske instrument bør gøre det muligt for medlemsstaterne at 
træffe foranstaltninger, der er bedre tilpasset deres egen juridiske ramme og landets 
handelsmæssige sædvaner. Viser det sig imidlertid, at denne henstilling ingen effekt har, 
forbeholder Kommissionen sig muligheden for at stille forslag af mere bindende art. 
Om de særlige problemer ved handel over grænserne, f.eks. i forbindelse med fuldbyrdelse 
af domme afsagt i en anden medlemsstat, undersøger Kommissionen muligheden for at 
gennemføre en fælles aktion for alle medlemsstater inden for rammerne af 
Maastricht-traktatens tredje søjle (afsnittet om juridisk samarbejde) for at gøre det 
hurtigere at opnå et eksekutionsgrundlag til inddrivning af ubestridte fordringer. 
26 
I øvrigt agter Kommissionen at påbegynde aktioner til at gøre erhvervsorganisationer og 
virksomhedsformidlere bevidste om deres betydning for SMVs information om og 
uddannelse i økonomistyring og betalingsfrister. Organisationerne vil blive opfordret til at 
promovere anerkendte og respekterede normer på området, og det kan de f.eks. gøre 
gennem professionelle aftaler. 
1.5. At gøre det muligt at skabe et miljø, der fremmer jobskabelse i forbindelse med 
hjemmeservicevdelser 
Baggrund 
I forbindelse med opfølgningen af hvidbogen arbejder Kommissionen på at finde nye 
muligheder for jobskabelse, navnlig i de sektorer, der tydeligvis har et endnu ikke udnyttet 
potentiale for nye jobs, såsom hjemmeserviceydelser eller miljøbeskyttelse. 
Forslag 
Kommissionen identificerer modeller for serviceaktiviteter (som for eksempel check-
service) og støtter eventuelt deres spredning. Formålet er at analysere midlerne til at støtte 
disse serviceaktiviteter, idet det sikres, at de ikke er i konflikt med eksisterende 
virksomheders serviceaktiviteter. En sammenfattende rapport vil blive forelagt Det 
Europæiske Råd på dets møde i Essen i december 1994. 
2. STØTTEFORANSTALTNINGER FOR VIRKSOMHEDER 
At støtte SMVs udvikling og tilpasning er et væsentligt moment både til at sikre det 
indre marked fuld effektivitet og vore virksomheder en passende konkurrenceevne. 
Til den ende vil en række foranstaltninger være til rådighed på fællesskabsplan ud over det 
flerårige program 1993-1996, der allerede er nævnt i kapitel I. Det drejer sig om følgende: 
a. Strukturpolitiske tiltag og navnlig det fælles initiativ til fordel for SMV med det 
formål især i mål nr. 1-regionerne at hjælpe virksomhederne med at klare det 
administrative og juridiske miljø, integrere innovation og modernisering og anvende 
de mest moderne ledelsesmetoder sammen med en strategisk fremgangsmåde. Andre 
fælles initiativer med støtte fra strukturfondene, herunder navnlig uddannelsesaktio­
ner med sigte på beskæftigelsen; her vil gennemførelsen af ADAPT-initiativet om 
tilpasning til industrielle ændringer især være møntet på SMV. 
27 
b. Det 4. FTU-rammeprogram, der nyligt er blevet vedtaget af Rådet og Europa-
Parlamentet. I dette program anerkendes SMVs rolle og behov inden for forskning 
og teknologisk innovation; det sigter navnlig mod at fremme SMVs deltagelse i de 
fælles FTU-programmer samt at stimulere spredningen af forskningsresultater i 
SMV ved at lette overførslen af viden og know-how; dette skal ske ved at tilbyde 
SMV øget assistance til udarbejdelsen af sagsakter . 
c. Gennemførelsen af LEONARDO-programmet, der blev forelagt af Kommissionen 
den 22. december 1993, positivt modtaget af Europa-Parlamentet den 4. maj 1994, 
og som snarest vil blive gjort til genstand for en fælles holdning over for Rådet. Der 
vil fortsat blive gjort en indsats for at fremme adgangen til uddannelse, og 
forbindelsen med en bred grunduddannelse er en forudsætning for at forbedre 
arbejdstagernes kvalifikationer og støtte SMVs konkurrenceevne 
d. Igangværende arbejde i forbindelse med etableringen af informationsUnionen (la 
Société de l'information); i den forbindelse er formidlingen af fremtidens teknologi 
stadig utilstrækkelig til, at SMV kan benytte alle de former for information, de har 
brug for med henblik på at forbedre virksomhedsledelsen; det er derfor vigtigt, at 
der gøres en indsats for at gøre det muligt for SMV at få adgang til de avancerede 
telematiktjenester, såsom elektronisk post, videokonferencer, elektronisk 
dataudveksling (edi). Takket være informationsmotorvejene er det rent faktisk 
muligt i real time at få adgang til forskellige netværk: regnskab, finansinstitutioner, 
marketing, eller uddannelse. Fælles informations- og samarbejdsnet, der er etableret 
gennem erhvervspolitikken, skal være medvirkende til en sådan udvikling. På 
grundlag af den senere udvikling i arbejdet vedrørende "informationsselskabet", vil 
Kommissionen iværksætte de nødvendige initiativer vedrørende SMV. 
Støtteaktionerne bør navnlig opfylde tre prioriterede mål, som fastsættes allerede i 
Hvidbogen, dvs.: 
nemmere adgang til finansiering og kreditgivning, 
støtte til samarbejde virksomhederne imellem, 
støtte til bedre kvalitet i ledelsen. 
19 Her er det relevant at nævne MINT-aktionen (Managing the Integration of New Technologies), der 
er lanceret inden for rammerne af SPRINT-programmet. MINT har til formål at fremme SMV's 
tilpasning til de nye teknologier ved hjælp af konsulenter, der er specialiserede i styring af 
innovation, navnlig teknologisk evaluering, kvalitet, design, værdianalyse samt transnationalt 
teknologisk samarbejde mellem virksomhederne. Efter den evaluering, der gennemføres inden for 
rammerne af MINT, kan SMV få adgang til den regionale, nationale eller fælles støtteordning, der 
er relevant for virksomhedens behov. 
28 
2.1. Nemmere adgang til finansiering og kreditgivning 
Baggrund 
Den Europæiske Union har oprettet adskillige finansielle instrumenter, som kan komme 
SMV til gode. Ud over støtten til virksomhederne i forbindelse med forskellige fælles 
programmer (f.eks. inden for forskning, uddannelse og finansieringsteknik), drejer det sig 
især om støtte gennem Unionens strukturfonde og globallån fra Den Europæiske Inve­
steringsbank (EIB). 
Disse instrumenter er ganske vist af stor værdi for virksomhederne, men undersøgelser 
viser, at SMV ikke udnytter denne mulighed godt nok. 
Desuden er der taget nye initiativer på dette område under de europæiske topmøder i 
Edinburgh og København. Det drejer sig dels om beslutningen om at skabe en Europæisk 
Investeringsfond (EIF) på 2 mia. ECU, som skal kunne yde garantier for lån til SMV og 
de transeuropæiske net. Dels er en særlig tranche af ETB's långivning beregnet på SMV: 
Det drejer sig om et beløb på 1 mia. ECU med rentegodtgørelse. Hvordan vilkårene for 
disse instrumenter fastsættes, bliver afgørende for, om de kan interessere SMV. 
I den rapport, rundbordskonferencen bestående af topfolk fra banksektoren og SMV har 
udarbejdet, fremhæves desuden vigtigheden af, at en stor del af EIF's aktioner navnlig skal 
koncentreres om finansiering af SMV. EIF skal arbejde så fleksibelt som muligt og skal 
endvidere kunne støtte de eksisterende garantisystemer i medlemsstaterne. Vedrørende 
rentegodtgørelserne på EBB-lån, gav rundbordskonferencen udtryk for forbehold over for, 
at disse rentegodtgørelser skal være betinget af jobskabelse. Den henstiller endvidere, at 
godtgørelserne på 2% udelukkende skal komme SMV til gode, og at formidleren skal 
være specialiseret i SMV-finansiering. Rundbordskonferencens rapport indeholder 
ligeledes henstillinger til medlemsstaterne, bankverdenen og SMV; den vil blive 
offentliggjort senere. 
Endelig giver det fælles initiativ til fordel for SMV, der blev godkendt af Kommissionen 
den 16. februar 1994, mulighed for samfinansiering af nationale foranstaltninger, som skal 
støtte SMVs adgang til kreditgivning og finansiering, således som det bestemmes i artikel 
le i EFRU-forordningen2 for samtlige foranstaltninger inden for regionalpolitikken. 
20 
Rådets forordning (EØF) nr. 2083/93 af 20. juli 1993 vedrørende den Europæiske Fond for 
Regional Udvikling, EFT L 193 af 31.07.1993, s. 34. 
29 
Aktioner 
Kommissionen fortsætter i forbindelse med eksisterende fælles programmer støtten til 
pilotprojekter med det formål at indføre nye finansielle instrumenter (f.eks. inden for 
gensidig kautionering og risikovillig kapital) eller at forbedre finansmarkedernes funktion 
på fællesskabsplan (f.eks. ved at stimulere udviklingen af kapitalmarkeder til fremme af 
investeringer i SMV). Inden for rammerne af strukturfondene og det fælles initiativ til 
fordel for SMV, vil Kommissionen gennem samfinansiering fremme nationale foranstalt­
ninger, der navnlig skal have til formål at støtte SMVs adgang til risikovillig kapital og 
andre nye instrumenter inden for finansieringsteknikken. 
Vedrørende EIB's globallån er Kommissionen særligt opmærksom på at forbedre 
vilkårene for disse fællesskabsinstrumenter til fordel for SMVs finansiering samt at de 
kombineres med samfinansiering fra strukturfondene. Valget af formidlere er særdeles 
vigtigt i denne sammenhæng. 
Kommissionen vil gennemgå rundbordskonferencens henstillinger og den eventuelle 
opfølgning heraf. 
2.2. Støtte til samarbejde virksomhederne imellem 
Baggrund 
Opfordring til partnerskaber og alliancer - der naturligvis skal overholde konkurren­
cebestemmelserne - mellem europæiske, virksomheder modsvarer behovet for at forbedre 
SMVs konkurrenceevne, når de stilles over for globalisering og internationalisering af 
produktion og handel. Det gælder især de mindst udviklede lande i Unionen. Dette mål 
kan nås gennem en vifte af aktioner på de nedenfor anførte områder. 
Aktioner 
2.2.1 Unionen kan fremover styrke sin aktion til fremme af samarbejde mellem 
virksomhederne ved at forlænge sin hjælp og støtte ud over den første fase 
(opsøgning af partnere). Det har allerede gennemført aktioner (bl.a. BC-NET, BRE, 
Europartnerskab, INTERPRISE, underleverancer og SPRINT-netværket), som især 
skulle fremme opsøgning af partnere og den første kontakt med iværksættere. 
Meget ofte kræver dog opfølgning af de første faser i en tilnærmelsesproces en 
støtte tæt på virksomhederne (nationalt eller regionalt plan) og en passende 
vejledning af en vis varighed. 
30 
Den første pilotaktion er under udvikling inden for rammerne af det flerårige 
SMV-program til fordel for håndværksvirksomhederne. Det bør ligeledes under­
streges, at samfinansiering fra Unionen indgår i de støtteberettigede foranstaltninger 
i det fælles initiativprogram til fordel for SMV til fremme af det interregionale og 
transnationale samarbejde mellem disse virksomheder, en samfinansiering, der skal 
støtte opsøgning af partnere ud over den første kontakt, dvs. indtil der eksisterer et 
kontraktforhold. 
2.2.2 Dertil kan komme en støtte til SMVs bestræbelser på at deltage i virksomhedsnet 
med det formål f.eks. at oprette fleksible og specialiserede produktionssystemer. Det 
fælles initiativ til fordel for SMV åbner i øvrigt mulighed for at støtte udviklingen af 
virksomhedsnet og specielt knytte forbindelse mellem virksomheder i de avancerede 
regioner og virksomheder i de mindre udviklede regioner, hvilket bidrager til at 
skabe økonomisk og social sammenhæng. 
Denne overvejelse er i tråd med et vigtigt tema i det bidrag, som enkelte lande -
Østrig bl.a.- har ydet til hvidbogen, og Unionen kan hjælpe til at forstærke og 
udbrede metoder, der er udviklet i visse af Unionens regioner. F.eks. har den danske 
regering støttet gruppering af virksomheder i mindre koncerner, således at de kan 
følge fælles strategier for markedsføring, design og reklame. Ligeledes har Holland i 
dens nordlige provinser støttet dannelse af SMV-grupper for at fremme disse 
virksomheders tilpasning til kravene om certificering i henhold til standard EN 
29000. 
2.2.3 For så vidt angår SMVs adgang til offentlige licitationer, kan det konstateres, at 
det stadig er vanskeligt for dem på grund af de administrative byrder og nødvendig­
heden af at finde pålidelige partnere i den medlemsstat, som får kontrakten. Der vil 
blive søgt gennemført foranstaltninger, som skal skabe adgang til netværk som BC-
NET og BRE med henblik på at skabe partnerskaber mellem virksomheder, således 
at de enten direkte eller som underleverandører kan deltage i licitationerne. Der vil 
blive tilbudt en forbedret information om disse licitiationer gennem SIMAP-
projektet (Informationssystem vedrørende licitationer) . 
21 Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, "Hvordan det indre marked bedst udnyttes", det strategiske 
program, KOM(93), 632, endelig udgave, af 22.12.1993, s. 42-43. 
31 
2.2.4 Desuden bør de små og mellemstore virksomheder tilskyndes til at gøre deres 
produktions- eller distributionsnet til en succes, så de bliver velorganiserede og 
konkurrencedygtige efter det indre markeds målestok, f.eks. efter den strategiske 
metode, der danner grundlag for aktionen "Handel 2000". Det gælder f.eks. om 
at fremme de små og mellemstore handelsvirksomheders muligheder for at indgå i 
indkøbsnetværk med elektroniske logistiksystemer, hvilket de kun kan gøre ved at 
indføre ny informations- og styringsteknologi samt passende ledelsessystemer. 
I den udstrækning, hvor medlemsstaterne f.eks. tager nogle af pilotprojekterne som 
"Handel 2000" op, kan der blive tale om en samfinansiering gennem det fælles 
initiativ til fordel for SMV og især den afdeling, der handler om telematik. 
2.2.5 Et begreb, der er blevet en nøglekomponent i udviklingen af ny relationer på tværs 
af erhvervslivet og spiller en større og større rolle for virksomhedernes konkurren­
ceevne, er underleverancer. Dette fænomen styrkes af den udadvendte politik, som 
føres af de store koncerner, når de koncentrerer sig om deres hovedaktiviteter og 
overlader det til SMV at stå for en stor del af både design og produktion af såvel 
komponenter som komplette systemer. 
Udviklingen kræver etablering af en samlet strategi for total kvalitetsstyring samt 
forbedring og modernisering af styringssystemer og produktionsapparater. 
Et tæt samarbejde mellem ordregivere og underleverandører bør også stimuleres. 
Således bliver virkningerne af "fagudstillinger", der arrangeres ud fra ordregivernes 
tilbud og ikke underleverandørernes, udviklet i forhold til resultaterne fra de første 
forsøg. 
Desuden vil samarbejdet mellem underleverandør-SMV blive støttet især på 
nøgleområder som automobilindustrien, således at der bliver taget større hensyn til 
de store forandringer, der sker i disse sektorer. 
I denne forbindelse vil det endvidere være gunstigt at stimulere oprettelsen af 
udviklingspoler (promotion centre) vedrørende underleverancer, baseret på 
udviklingen af komplementariteten mellem økonomiske regioner. De flerårige 
program til fordel for SMV samt aktioner fra strukturfondene vil gøre det muligt at 
finansiere sådanne aktioner. 
22 Handel 2000 er et pilotprojekt, hvis formål er at fremme samarbejdet mellem SMV gennem 
indførelse af moderne ledelsesmetoder og ny teknologi inden for handel og distribution (EFT C 
277/93 af 15.10.1993, s. 14) 
32 
Unionens støtte til programmer, der skal samle underleverandørvirksomhederne i 
net, kan få en særdeles god virkning, især for de små virksomheder, der kan hjælpes 
til at leve op til de store ordregiveres krav. Disse virksomheder vil her finde 
betydelig styrke ved at samles om fælles aktioner især på områderne kvalitet, design 
og markedsføring. 
Endvidere vil ordregiverne fremover i stadig højere grad kræve af underleveran­
dørerne, at disse overholder strenge kvalitetskrav. Et af hovedmålene for det fælles 
initiativprogram til fordel for SMV er at forbedre produktions- og organisa­
tionssystemerne i SMV med henblik både på kvalitetsstyring og samarbejde. 
2.3. Støtte til bedre kvalitet i ledelsen 
Baggrund 
Det er en kendsgerning, at de fleste ledelsesfunktioner i SMV udføres af virksomheds­
lederen, selvom han ikke altid har de nødvendige kvalifikationer til det. Som følge deraf er 
en forbedring af iværksætternes kvalifikationer, dels når de forbereder en virksom-
hedsstart, dels når de skal afhjælpe SMVs strukturelle svagheder, en afgørende friktor for 
at bevare SMVs konkurrenceevne og dermed deres beskæftigeiseskapacitet på langt sigt. 
Aktioner 
2.3.1 Effektiviteten af de allerede gennemførte aktioner på dette område vil kunne 
forbedres væsentligt, dersom en samordnet aktion med alle involverede lægger vægt 
på en række nøgleproblemer, således at SMV-lederen bliver bevidst om de 
forandringer, hans funktion behøver. 
Til den ende skal hele det potentiale, der findes blandt virksomhedernes formidlere, 
inddrages i operationen. Her vil Unionen desuden kunne undersøge mulighederne 
for et bedre udbud af rådgivning til virksomhederne om forskellige aspekter ved den 
daglige ledelse samt nytteværdien af en europæisk standard, der definerer de 
kvalitetskriterier, der skal overholdes af de konsulenter, som ønsker at deltage i 
fællesskabsprogrammerne. 
Det fælles initiativprogram til fordel for SMV, der hovedsagelig er koncentreret om 
immaterielle investeringer, vil kunne yde aktiv støtte til definition af passende 
kvalifikationer for virksomhedsledere. 
33 
2.3.2 En anden specifik aktion vil være at vejlede de virksomheder, der ønsker at indlede 
en vækstfase. Et bidrag i form af sagkundskab udefra er i dette tilfælde helt 
nødvendig i betragtning af, hvor meget dette kan betyde for organisation samt 
teknisk og finansiel styring. Det gælder om at finde frem til de rigtige virksomheder 
gennem en metodologi, der hovedsagelig baseres på den fri vilje, og dernæst støtte 
dem i deres moderniserings- og innovationsbestræbelser. 
Euromanagement-metoden, der er iværksat af Kommissionen, hviler på bistand fra 
special-konsulenter til et udsnit af virksomheder, der er motiverede til transnationalt, 
teknisk samarbejde. Interventionsmetodologien er udviklet gennem en overordnet 
koordinator, som sikrer opfølgning og kvalitetskontrol med konsulenternes arbejde i 
samråd med Kommissionens tjenester. Denne kontrol åbner mulighed for at 
overbevise de pågældende virksomheder om deres evne til at deltage i nationale eller 
fælles FTU-programmer. 
Et projekt af samme type er blevet udviklet for aspekter, der især vedrører kvalitet 
og certificering, og som eventuelt kunne vedrøre miljø. 
Desuden kunne visse pilotaktioner, der støttes af Kommissionen - f.eks. Platon-
programmet i Belgien, som anvender erhvervssynergi i vækstens tjeneste - med held 
udvides på nationalt plan for at identificere de virksomheder, der ønsker at vokse, 
og bakke deres bestræbelser op med hjælpeaktiviteter og fadderskaber med storvirk­
somheder. 
Det fælles initiativ til fordel for SMV er specielt velegnet til at støtte bestræbelserne 
hos de SMV, der ønsker at indgå i en vækststrategi med indbygget ledelses- og 
produktionskvalitet og som supplement til en række SMV-foranstaltninger takket 
være Unionens støtterammer. I den udstrækning medlemsstaterne medtager sådanne 
aktioner i deres forslag, kan Unionen støtte prioriterede områder på grundlag af 
medlemsstaternes forslag, og dette kunne ske enten inden for rammerne af de 
operationelle programmer eller gennem de globale støtteordninger til kvalificerede 
formidlere. Derefter kunne en koordinerings- og aktiveringsfunktion videreføres 
med virkning for transnationale netværk. 
34 
KONKLUSION 
Nærværende integrerede program til fordel for SMV og håndværksfagene har til formål at 
samle de forskellige initiativer inden for en samlet ramme med henblik på at sikre deres 
sammenhæng og synlighed, og der stilles i programmet forslag om et stærkere partnerskab 
mellem alle de parter, der er berørt af SMVs udvikling, både på regionalt og nationalt 
plan og på fællesskabsplan, for at opnå en større overensstemmelse mellem disse aktioner. 
En gennemførelse af det integrerede program inden for rammerne af konkretiseringen af 
hvidbogen vil bidrage til vækst og øget konkurrenceevne samtidig med, at beskæftigelses­
situationen forbedres. Med dette formål for øje vil Kommissionen bestræbe sig på at 
aktivere, innovere og supplere viften af eksisterende aktioner i en ny form for partnerskab. 
Dette partnerskab kræver en aktion, der er stramt samordnet mellem Unionen, de 
nationale myndigheder og samtlige formidlende organer, hvad enten det er arbejds­
giversammenslutninger, brancheorganisationer eller konsulære myndigheder, og det med 
henblik på at konkretisere det fælles mål, som er mobilisering af SMV, der tilbyder den 
største fond af potentielle arbejdspladser. 
Det er vigtigt at samle alle kræfter og midler for at sikre, at det integrerede program bliver 
en succes. Programmet hviler dels på harmoniserede initiativer, som, når de tages samlet, 
vil give større sammenhæng i foranstaltningerne til fordel for SMV, dels på efifektiviteten 
af Unionens bidrag gennem samtlige dets aktionsmuligheder, uden at det forudsætter 
yderligere budgetbevillinger. 
35 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN VEDRØRENDE 
GENNEMFØRELSE AF ET INTEGRERET PROGRAM TIL 
FORDEL FOR SMV 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. AKTIONENS NAVN: 
Integreret program til fordel for SMV. 
2. BERØRTE BUDGETPOSTER: 
Se nedenstående pkt. 7.2. 
3. RETSGRUNDLAG: 
Traktaten om Den Europæiske Union, navnlig art. 130. 
4. BESKRIVELSE AF AKTIONEN: 
4.1 Aktionens specifikke mål: 
De europæiske institutioner har indenfor de seneste 18 måneder besluttet at gå indfor 
specifikke foranstaltninger til fordel for SMV i den sammenhæng, som prioriteres af Den 
Europæiske Union, nemlig vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, og ud fra det 
forhold, at det vigtigste beskæftigelsespotentiale i halvfemserne ligger hos SMV, der 
imidlertid står overfor store udfordringer, når de fuldt ud skal udnytte deres potentiale. 
Formålet med det integrerede program er inden for de finansielle perspektiver og 
ovenstående ramme at fastlægge en række foranstaltninger, som beskrives nedenfor, i en 
harmoniseret fremgangsmåde med henblik på at afpasse igangværende mikroøkonomiske 
aktiviteter med de makroøkonomiske retningslinjer, der er fastlagt i hvidbogen. 
IC 
Formålet med det integrerede program er således at bidrage til al konkretisere de i 
hvidbogen anforle mål, nemlig på kort sigt at identificere og mindske de fiskale, sociale, 
administrative, økonomiske eller andre hindringer for etablering eller opretholdelse af 
SMV saml forbedre virksomhedsfinansieringen, og på mellemlangt sigt at støtte 
samarbejdet mellem virksomheder, øge ledelsens kvalitet, støtte virksomheder med stort 
udviklingspotentiale samt støtte en stigning i beskæftigelsen i SMVer inden for 
servicesektoren. 
For at nå disse mål omfatter det integrerede program indenfor rammerne af et stærkere 
partnerskab mellem de parter, der er berørt af SMVs udvikling, to typer aktioner: 
A) Foranstaltninger, der kan fremme medlemsstaternes indbyrdes konsultation og 
indbyrdes koordinering efter behov vedrørende: 
forbedring af erhvervsmiljøet gennem administrativ forenkling, således at deres 
byrder lempes, og deres jobskabelsespotentiale frigøres; 
promotion af støtteforanstaltninger til nationale eller regionale virksomheder. 
B) Identifikation af de bidrag, som Fællesskabet agter at yde til erhvervsudviklingen 
både vedrørende det juridiske og fiskale miljø og med hensyn til mere direkte 
støtteforanstaltninger gennem fælles politikker og aktioner i henhold til Traktatens 
forskellige bestemmelser. 
De foreslåede aktioner falder inden for rammerne af nedenstående afgørelser, 
beslutninger og resolutioner: 
Vækstinitiativet og forslaget om at oprette en Europæisk Investeringsfond (EIF), 
der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Edinburgh i december 1992; 
det flerårige program til fordel for virksomhederne, som Rådet traf afgørelse om 
den 14.juni 1993; 
Det Europæiske Råds beslutning i København om at hæve midlerne til EIB's 
midlertidige låneordning, der blev vedtaget i Edinburgh; 
Rådets resolution af 22. november 1993 om en styrkelse af virksomhedernes og 
især SMVs og håndværkerfagenes konkurrenceevne og om øget beskæftigelse; 
Hvidbogen om Vækst, konkurrenceevne, beskæftigelse, som Kommissionen 
forelagde i slutningen af1993; 
Det Europæiske Råds konklusioner fra samlingen i Bruxelles den 10. og 11. 
december 1993; 
samt flere andre foranstaltninger, der omsætter ovenstående i praksis, navnlig: 
beslutningen om at yde EIB-lån med rentegodtgørelse; 
Kommissionens beslutning fra februar 1994 om at lancere et fælles initiativ til 
fordel for SMV, samt ADAPT-initiativet, der i vid udstrækning er rettet mod SMVs 
behov. 
-*?-
4.2 Varizhed: 1994-1999 
4.3 Den af aktionen omfattede målgruppe: 
Medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, virksomheder (navnlig SMV), 
konsulater osv. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.7 Ikke-obligatoriske udgifter 
x2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstvpe: Intet angivet 
6.UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART: 
Indgrebets form fastlægges i overensstemmelse med bestemmelserne for de enkelte 
foranstaltninger, som fremgår af pkt. 7.2. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER: 
7.1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved aktionen: 
Nærværende integrerede program får ingen nye, budgetmæssige indvirkninger. 
7.2 Omkostningernes fordeling på aktionens elementer: 
Nærværende integrerede program får ingen yderligere budgetmæssige indvirkninger og 
falder inden for de finansielle overslag for 1993-1999. Det integrerede program 
vedrører ligeledes de mere direkte støtteforanstaltninger, der gennemføres gennem 
politikker og aktioner i henhold til de forskellige bestemmelser i Traktaten, navnlig de 
nedenfor anførte foranstaltninger med vejledende angivelse af de midler, der er stillet til 
rådighed i beslutningerne og afgørelserne samt i de finansielle overslag for 1993-1999: 
Det flerårige program for SMV 1993-1996: 112,2 mio. ECU 
Det fælles initiativprogram for SMV 1994-99: 1.000 mio. ECU 
Det fælles initiativprogram ADAPT 1994-99: flere projekter, der tager sigte på 
SMV inden for rammerne af den globale tildeling på 1.400 mio. ECU. 
Globale EIB-lån: 1.000 mio. ECU til SMVs konkurrenceevne 
Rentegodtgørelse (2%): 90 mio. ECU for 1994 og 1995 
EIF: 2 mia. ECU som garantikapital, derefter direkte medfinansiering. 
i* 
FTU-rammeprogrammet 1995-1999: flere projekter, der tager sigte på SMV 
inden for rammerne af de specifikke programmer og midler til gennemførelse 
deraf. 
Strukturfondene 1994-1999: flere projekter, der tager sigte på SMV indenfor de 
fælles støtteforanstaltninger og de operative programmer 
7.3 Driftsudgifter til undersøgelser, ekspertmøder osv. omfattet af del B 
Intet angivet 
7.4 Vejledende forfaldsplan for bevillingerne Intet angivet 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG IAKTIONSFORSLAGET 
Hver foranstaltning, der er beskrevet under pkt. 7.2, omfatter forholdsregler mod svig. 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe: 
Det integrerede program til fordel for SMV har til formål at samle de forskellige 
initiativer inden for en global ramme og udgør et væsentligt element til styrkelse af 
sammenhængen mellem og synligheden af disse initiativer. Med henblik på at opnå størst 
mulig overensstemmelse mellem aktionerne stilles der forslag om et stærkere partnerskab 
mellem alle parter på nationalt og regionalt plan og på fællesskabsplan; forslaget får i 
øvrigt ingen finansielle indvirkninger. 
9.2 Begrundelse for aktionen: 
Med udgangspunkt i de under pkt. 3 anførte mål præciseres det, at det integrerede 
program ikke har tilformål at erstatte de forskellige aktioner på nationalt plan eller 
fællesskabsplan og heller ikke at gribe ind i beslutningsprocessen for de forskellige 
aktioner. Programmets formål er snarere at mobilisere de enkelte bidrag og at sikre en 
mere effektiv anvendelse heraf ved at identificere og udveksle de bedste fremgangsmåder 
og ved at gøre aktionerne mere synlige og give dem en højere profil til gavn for 
virksomhederne. 
- Udgifter: Intet angivet 
- Afledte virkninger: 
Ved at sikre en stærkere sammenhæng mellem de aktioner, der gennemføres af de 
forskellige parter, skal det integrerede program navnlig gøre det muligt for SMV at møde 
de udfordringer, de står over for, at løse problemerne i forbindelse med vækst og 
konkurrenceevne, samt at styrke det store jobskabelsespotentiale, der ligger hos SMV. 
9.3 Evaluering 
Hver foranstaltning, der er beskrevet under pkt. 7.2, omfatter en regelmæssig evaluering 
i overensstemmelse med bestemmelserne herfor. 
*3J 
BSN 0254-1459 
KOM(94) 207 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 08 
Katalognummer : CB-C094-223-DA-C 
ISBN 92-77-69274-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg