ARCHIVES HISTORIQUES 
DE LA COMMISSION 
 
 
 
COLLECTION RELIEE DES 
DOCUMENTS "COM" 
 
 
 
 
COM (85) 3 20 
 
 
 
Vol. 1985/0 132 
  
 
Disclaimer  
Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 
concernant l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique 
européenne et de la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, 
p. 1), tel que modifié par le règlement (CE, Euratom) n° 1700/2003 du 22 septembre 2003 
(JO L 243 du 27.9.2003, p. 1), ce dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents 
classifiés présents dans ce dossier ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit 
règlement. 
In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 
concerning the opening to the public of the historical archives of the European Economic 
Community and the European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as 
amended by Regulation (EC, Euratom) No 1700/2003 of 22 September 2003 (OJ L 243, 
27.9.2003, p. 1), t his file is open to the public. Where necessary, classified documents in this 
file have been declassified in conformity with Article 5 of the aforementioned regulation.  
In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. 
Februa r 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen  
Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983,  
S. 1), geändert durch die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1700/2003 vom 22. September 2003  
(ABI. L 243 v om 27.9.2003, S. 1), ist diese Datei der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit  
erforderlich, wurden die Verschlusssachen in dieser Datei in Übereinstimmung mit Artikel 5  
der genannten Verordnung freigegeben.  
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
K0MC85) 320 endelig udg.
Bruxelles, den 24 Juni- 1985
OM STYRKELSE AF
DET TEKNOLOGISKE SAMARBEJDE I EUROPA
MILANO 28.-29. JUNI 1985
KOMC85) 320 endelig udg.

MOD ET TEKNOLOGI FÆLLESSKAB
I. UDFORDRINGEN
1. Udbygning af det teknologiske grundlag i  Fællesskabet
2. Den europæiske reaktion
a) Fællesskabsdimensionen
b) Sikring af at medlemsstaternes og Fællesskabets indsats er til 
gensidig støtte
11.  RAMMERNE FOR DET EUROPÆISKE TEKNOLOGI FÆLLESSKABS VIRKE
1. Omgående iværksættelse af storstilede igangsættende projekter
2. Samarbejdsformer
3. Definering af EF-projekter
4. Tilvejebringelse af finansielle midler
5. Autonomi, decentralisering og ansvar
6. Ledsageforanstaltninger
III. DET EUROPÆISKE RÅDS POLITISKE ENGAGEMENT
BILAG: Foreslåede emner

MOD ET TEKNOLOGI FÆLLESSKAB ‘  ;
I. UDFORDRINGEN
‘ - „r-'·
1. Udbygning af det teknologiske grundlag i  Fællesskabet
Den teknologiske udvikling spiller en fremtrædende rolle i  vort samfund 
på grund af dens indflydelse på den økonomiske vækst og jobskabelse, 
på den sociale og kulturelle udvikling, på miljøet og på sikkerheden.
Den kommer mere og mere i  forgrunden som en strategisk faktor, som Fæl­
lesskabet, således som Kommissionen understregede i  meddelelsen til 
Det europæiske Råd i  Bruxelles i  marts 1985, må have herredømmet over, 
dels for at kunne genoprette konkurrenceevnen og skabe grundlag for 
en kraftigere og mere stabil vækst og dels for i  højere grad at kunne 
skabe overensstemmelse mellem de forskellige økonomiske sektorer gennem 
en stigende innovationskapacitet i  alle medlemsstaterne.
Det drejer sig for Fællesskabet altså om hurtigst muligt at få organiseret 
sig med henblik på at vende den udvikling, der i  dag fører til tab af 
markedsandele, færre arbejdspladser, stigende teknologisk afhængighed 
og udvandring af de bedste forskere. Denne indsats, for at europæerne 
i  fællesskab kan få kontrol over de nye teknologier, skal ses som en 
forlængelse af de perspektiver, der blev åbnet ved Schuman-erklær i  ngen, 
som opfordrede de europæiske nationer til i  Fællesskab at udnytte det 
materielle grundlag for industriens formåen.
Derfor finder Kommissionen, at det europæiske svar på den teknologiske 
udfordring i  dag bør have form af oprettelse af et europæisk teknologi­
fællesskab.

-  2 -
2. Den europæiske reaktion
Hvis dette svar eller denne reaktion skal virke effektiv og troværdig, 
skal to kriterier være opfyldt:
- fællesskabsdimension må udnyttes mest muligt
- der bør lægges særlig vægt på det bedst mulige samvirke mellem de 
enkelte medlemsstaters indsats og Fællesskabets indsats.
a) Fællesskabsdimensionen
Fællesskabsdimensionen indebærer følgende fordele:
- Den sikrer, at den efterspørgsel efter produkter og tjenesteydelser, 
der dækkes af de europæiske projekter, vil kunne udvikle sig dyna­
misk ved tilsvarende offentlige udbud samt ved vedtagelse af intei— 
nationale standarder, som modvirker en opsplitning af markederne
og begrænser konkurrencemulighederne.
Der er således en nøje forbindelse mellem de forslag, som Kommis­
sionen har fremsat for at få oprettet et stort marked, og forslagene 
vedrørende oprettelse af et europæisk teknologi fæl lesskab.
- Fællesskabet sørger for, at den teknologiske indsats kommer til 
at hænge nøje sammen med Fællesskabets politik på de forskellige 
områder, herunder navnlig handelspolitikken og konkurrencepolitikken.
- Takket være samarbejdet og samhandelen øger den potentiellet for 
de rent nationale teknologiske programmer og giver muligheder for
at begrænse det spild, der er forbundet med unyttigt dobbeltarbejde.

- 3 -
- Den skaber større udsigter for universiteter, individuelle forskere 
og specialiserede sma og mellemstore virksomheder, som rent mellem­
statsligt samarbejde undertiden har en tendens til at forsømme
pi grund af den komplicerede karakter af industriens opbygning 
og institutionernes strukturer.
- Endvidere står Fællesskabets F&U-instrumenter øjeblikkeligt til 
rådighed, og de kan under hensyntagen til den hastende karakter 
tilpasses de forskellige projekters behov. Visse løbende programmer 
(ESPRIT, BRITE og RACE-definitionsfasen) kan tilvejebringe de fornødne 
rammer for behandlingen af disse projekter, der virker som de pågæl­
dende programmers naturlige forlængelse, som for eksempel informa­
tionsteknologier, bredbåndsnet og nye materialer.
Over for fordelene ved fællesskabsdimensionen kan man være fristet 
til at stille den komplicerede og tunge beslutnings- og forvaItnings- 
proces i  Fællesskabet. I stedet bør man sætte sig det mål at udnytte 
alle mulighederne i  traktaterne - og om fornødent ændre bestemmelserne 
heri - således at det samtidig sikres, at der tages hensyn til alles 
interesser og til behovet for en hurtig beslutning, en smidig og 
decentraliseret forvaltning og tilvejebringelse af tilstrækkelige 
finansielle midler.
t > )  Sikring af,· at medlemsstaternes og Fællesskabets indsats er til 
gensidig støtte
Der ma bygges bro mellem de programmer, der iværksættes på de forskel­
lige niveauer - nationale, mellemstatslige og Fællesskabets - men 
som bidrager til fælles videnskabelige og teknologiske mål, således 
at programmerne integreres i  en virkelig fællesskabsstrategi på

- 4 -
teknologiområdet. Det drejer sig om at samordne virkningerne af 
projekter omfattet af:
- egentlige fællesskabsprogrammer
- rent nationale programmer
- visse staters, inklusive tredjelandes sammenlagte nationale aktio­
ner, som eventuelt kan omfatte et supplerende bidrag fra Fællesska­
bet
- samvirke mellem nationale programmer og fællesskabsprogrammer, 
som har samme målsætning.
Det vil således ikke være rigtigt at begrænse Fællesskabets indsats 
til den del af den offentlige forskning og udvikling, der finansieres 
via Fællesskabets egne indtægter, selv om denne del bør øges betyde­
ligt.
II. RAMMERNE FOR DET EUROPÆISKE TEKNOLOGI FÆLLESSKABS VIRKE
1. Omgående iværksættelse af storstilede igangsættende projekter 
sådanne projekter skal:
- indebære betydelige teknologiske fremskridt og væsentlige økonomiske 
og samfundsmæssige fordele, således at virksomhedernes interesse 
vækkes og den offentlige mening giver sin støtte
- være tilstrækkelig konkrete til, at de kan føre til industrielle 
nyskabelser, der passer til EF's virksomheders markedsstrategi eller 
sammen med sociale eller uddannelsesmæssige foranstaltninger

- 5 -
- udnytte den avancerede teknologi, der allerede findes i  Europa
- tiltrække de bedste intellektuelle kræfter og samle dem om tværfaglige 
emner.
Med udgangspunkt i  ovennævnte kriterier er der indkredset en række emner, 
som er omhandlet i  bilaget.
De leder tanken hen på projekter af forskellig karakter, som støtter 
og supplerer hinanden, f.eks.
- strategisk betonede projekter med en nøjagtig målsætning, såsom store 
datamater og højhastighedstog
“ avanceret forskning inden for kompetencegivende teknologier - en forud­
sætning for at gennemføre de storstilede projekter - såsom superledende 
materialer og 64 Mbit chips
“ store forskningsanlæg og teknologiudstyr, såsom en digitaliseret vind­
tunnel og anlæg til studier af materialer i  kondenseret fase som f.eks. 
synchrotronen.
2. Samarbejdsformer
Til virkeliggørelse af dette ambitiøse program må EF's rammeprogram 
udvides, og der ma inden for denne ramme søges.samarbejdsformer,
- hvorigennem der omkring hvert projekt kan samles de parter - stater, 
virksomheder og forskningscentre - som vil gå ind i  et samarbejde, 
vel vidende, hvilke omkostninger og fordele det indebærer

-  6 -
- som fører til oprettelse af industrikonsortier og til etablering af 
mellemstatsligt samarbejde, således at den højeste sagkyndighed drages 
frem
- som hviler pi et europæisk net af forskningscentre og universiteter, 
der har et stabilt forhold til hinanden og kan fungere som kraftcentre 
for forskning og teknologi
- hvori parter fra tredjelande kan deltage.
3. Definering af EF-projekter
.  Da der er tale om projekter på EF-initiativ, må Kommissionen til defi­
neringen kunne søge støtte hos
- en gruppe på meget højt niveau bestående af repræsentanter for 
regeringerne med henblik på fastlæggelse af de strategiske valg­
muligheder og emner
- og for hvert emne en gruppe bestående af eksperter fra industri- 
og forskningskredse med henblik på definering af de enkelte aktio­
ner samt deres målsætninger, omkostninger og tidsrammer.
.  Fællesskabet kunne endvidere koble sig på de initiativer, flere med­
lemsstater har taget for at gennemføre nøje afgrænsede projekter.

- 7 -
4. Tilvejebringelse af finansiel le midler
Finansieringen af projekterne vil komme til at påhvile de enkelte 
stater, virksomhederne, forskningsinstitutterne samt Fællesskabet.
Det europæiske Rad har på sine sidste fire møder vedtaget de politiske 
retningslinjer og de finansielle principper, der kan bane vej for 
betydelig EF-støtte til gennemførelsen af projekter af fællesskabs­
interesse, uden at loftet for de egne indtægter derved hæves ud over 
de rammer, som Det europæiske Råd selv har fastlagt.
Derved kan budgettets rammer overholdes samtidig med, at der sker en 
kraftig vækst i  de EF-midler, der er afsat til forskning og udvikling.
Men enhver kan forestille sig, hvor omfattende finansielle midler der 
er nødvendige for at kunne modstå konkurrencen fra andre lande, og det 
er saledes let at se det nødvendige i  en optimal tildeling af ressoui—  
cer. Derfor skal følgende indgå i  overvejelserne:
- de finansielle bidrag fra medlemsstaterne (inden for rammerne af den 
nye afgørelse om egne indtægter);
- de øvrige finansieringsformer og -instrumenter (lån, EIB,...).
5. Autonomi, decentralisering og ansvar
Hvert projekt eller gruppe af projekter må gennemføres af så små 
forskerhold som muligt og inden for rammerne af organisationer, der 
er tilstrækkeligt autonome, og som styres effektivt af en ledelse, 
der kan gennemføre projekter efter forud fastlagte kriterier og inden 
for frister, der tager højde for tidligere videnskabelige og tekniske 
resultater. Etablering af institutioner å la joint venture eller

-  8 -
fælLesskabsagenturer vil kunne opfylde dette krav om decentralisering 
af forvaltningen.
6. Ledsageforanstaltninger
Fællesskabets reaktion på den teknologiske udfordring og den vældige 
kvalitative udvikling, som denne medfører, kræver en betydelig styrkelse 
af bestræbelserne på at etablere et reelt "Forskernes Europa".
I lyset af de begrænsninger, som stiller sig hindrende i  vejen for et 
effektivt europæisk system inden for udvikling og forskning, har 
Kommissionen til hensigt at intensivere sin indsats navnlig med henblik 
på følgende:
- udnyttelse af de menneskelige ressourcer, især ved etablering af et 
samarbejde mellem industrien og de højere læreanstalter;
- støtteforanstaltninger til fordel for innovative virksomheder, navn­
lig små og mellemstore virksomheder;
- videreformidling og udvikling af et frit informationsmarked;
- styrkelse af fællesskabsretten for så vidt angår intellektuel ejendoms­
ret ;
III. DET EUROPÆISKE RÅDS POLITISKE ENGAGEMENT
Der kan tænkes forskellige institutionelle løsningsmodeller for opret­
telsen af et Europæisk Teknologi fæl lesskab. Disse modeller er undersøgt 
i  et særskilt dokument.

Men til grund for alle disse alternativer ligger imidlertid et 
højtideligt politisk engagement, hvorved medlemsstaterne har for­
pligtet sig til at overdrage deres Fællesskab kompetence og midler 
til at handle på dette område. Det er dette højtidelige engagement 
som Kommissionen beder Det europæiske Råd om at stadfæste i  Milano.
Et første skridt må allerede siges at være gjort, idet Kommissionen 
har fået pålagt straks at iværksætte en procedure til fastlæggelse 
af prioriterede projekter, således at visse projekter kan blive 
vedtaget inden årets udgang.

-  10  -
BILAG
Foreslåede emner
1. Informationsteknologierne og deres hovedanvendelsesområder, som f.eks. 
datamatstøttet produktion, kunstig intelligens og superdatamat
2. Bioteknologier, især genteknik og biomolekylær teknik og deres anvendel­
ser inden for sundhedsvæsenet og det agroindustrielle kompleks
3. Nye materialer, som f.eks. superledere og keramik
i4. Optik og laser
5. Store videnskabelige instrumenter, som f.eks. partikel-/strålingskiIder 
og avancerede vindtunel1er.
6. Bredbåndstelekommunikation
7. En ny generation af transportmidler
8. Udnyttelse af rummet
9. Erobring af havmiljøet og udforskning af jordskorpen
10. Undervisnings- og uddannelsesteknologi