EUROPA-KOMMISSIONEN Strasbourg, den 24.10.2017 COM(2017) 650 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Kommissionens arbejdsprogram for 2018 En dagsorden for en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union



I. En mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union Europa er tydeligvis ved at genvinde sin styrke. Den Europæiske Union er nu i det femte år med en økonomisk genopretning, som når ud i hver eneste medlemsstat. Med en vækst, der overstiger 2 % for EU som helhed – og 2,2 % for euroområdet – er EU's økonomi vokset hurtigere end USA's i de seneste to år. Der er skabt næsten 8 mio. arbejdspladser i løbet af denne mandatperiode til dels takket være EU-institutionernes tiltag, bidraget fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Ungdomsgarantien, de europæiske struktur- og investeringsfonde samt Den Europæiske Centralbanks pengepolitik. Tilliden til Den Europæiske Union vender tilbage. Lederne erklærede i Rom i marts måned, at de er fast besluttet på at gøre Den Europæiske Union stærkere og mere robust gennem endnu større enhed og solidaritet og respekt for fælles regler. Det er nu, EU har muligheden for at handle, og det er nu, den skal gribes. For at udnytte den aktuelle fremdrift bedst muligt fremsender Kommissionen sit arbejdsprogram for de kommende 14 måneder frem til udgangen af 2018. Dette bygger på køreplanen for en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union, som kommissionsformand Jean-Claude Juncker forelagde i forbindelse med sin tale om Unionens tilstand den 13. september 2017. Det vil medvirke til at holde EU på ret kurs ved at sikre, at der fortsat opnås resultater med den positive dagsorden, og, at EU fastholder fokus på de vigtige områder, hvor en europæisk indsats har en klar og påviselig merværdi. Kommissionen har allerede fremsat mere end 80 % af de forslag, som har afgørende betydning for at færdigetablere det digitale indre marked, energiunionen, kapitalmarkedsunionen, bankunionen, sikkerhedsunionen og en samlet europæisk migrationspolitik. Der må nu lægges vægt på at omsætte forslag til lovgivning og få lovgivningen gennemført. Jo før Europa-Parlamentet og Rådet afslutter den lovgivningsmæssige proces, desto hurtigere vil borgere og erhvervslivet mærke fordelene ved vores fælles arbejde. Kommissionen vil forstærke sin indsats for at støtte de to lovgivere hele vejen. Arbejdsprogrammet for 2018 har et tvedelt fokus. For det første fastsætter arbejdsprogrammet et begrænset antal målrettede lovgivningsmæssige foranstaltninger, således at vi kan fuldføre vores arbejde inden for højt prioriterede politikområder i de kommende måneder. Kommissionen vil fremsende alle lovgivningsforslag senest i maj 2018. Dette giver Europa-Parlamentet og Rådet tid til at afslutte deres lovgivningsarbejde, før de europæiske borgere i forbindelse med valget til Europa-Parlamentet i juni 2019 afsiger deres demokratiske dom over, hvad vi sammen har opnået. For det andet indeholder arbejdsprogrammet også en præsentation af en række initiativer, som har et mere langsigtet perspektiv, idet den nye Union med 27 medlemmer lægger sine planer for tiden frem til 2025. Disse initiativer afspejler de drøftelser, som blev lanceret med Kommissionens hvidbog om Europas fremtid og talen om Unionens tilstand. De kan alle virkeliggøres ved at gøre fuld brug af det uudnyttede potentiale i Lissabontraktaten. Vi vil levere på alle disse initiativer inden udløbet af mandatet. I lighed med tidligere år indeholder arbejdsprogrammet også en række forslag, der følger af REFIT-revisioner (målrettet og effektiv regulering) af den gældende lovgivning under hensyntagen til REFIT-platformens udtalelser. Med henblik på at lade de to lovgivere fokusere på at gennemføre de væsentligste forslag indeholder arbejdsprogrammet et betydeligt antal lovgivningsforslag, som er under behandling, og som vi foreslår at trække tilbage, i lyset af at der ikke er udsigt til, at Europa-Parlamentet og Rådet når til enighed, at de ikke længere tjener deres formål, eller at de er teknisk set forældede. I arbejdsprogrammet videreføres desuden processen med at ophæve dele af lovgivningen, som er blevet forældet. Sideløbende offentliggør vi en oversigt over Kommissionens dagsorden for bedre regulering og resultaterne heraf sammen med REFIT-resultattavlen med en udførlig beskrivelse af, hvordan vi følger op på REFIT-platformens udtalelser, og af de igangværende bestræbelser på at evaluere og revidere eksisterende love. II. Gennemførelse af Juncker-Kommissionens 10 prioriteter Ny fremdrift i beskæftigelse, vækst og investeringer Den øgede tillid og fornyede vækst i investeringerne i hele EU har haft central betydning for de forbedrede økonomiske udsigter. Det har skabt beskæftigelse og vækst i hele EU og har understøttet ny infrastruktur — både fysisk og digital — og bidraget til, at EU har kunnet øge tempoet i omstillingen til renere energi. Vi må nu fortsætte bestræbelserne på at øge investeringerne. Investeringsplanen for Europa spiller en vigtig rolle for iværksættelsen af projekter, støtten til små og mellemstore virksomheder og den øgede beskæftigelse. For at kunne bygge videre på den, skal vi hurtigt gennemføre "EFSI 2.0"-forslaget og Omnibusforslaget, således at det bliver lettere at kombinere de europæiske struktur- og investeringsfonde med Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. De øgede investeringer vil ikke være holdbare uden ledsagende strukturreformer. Vi vil foretage en analyse af sådanne reformer med det formål at fremme investeringerne. Kommissionen vil fortsat gøre brug af Det Europæiske Semester for at koordinere økonomiske politikker og fremme en vækststrategi, der sikrer investeringer, forsvarlige offentlige finanser og strukturreformer. EU's økonomi afhænger af dets industrielle konkurrenceevne, og med afsæt i interessenternes synspunkter forelagde Europa-Kommissionen en fornyet strategi for EU's industripolitik. Vi vil tilstræbe at støtte innovation, beskæftigelse og vækst gennem vores strategi for den cirkulære økonomi, der kan medføre betragtelige fordele for vores økonomi, konkurrenceevne og miljø. Vi vil forelægge et begrænset antal forslag for at styrke indsatsen på dette område. Disse vil navnlig fokusere på, hvordan vi fremstiller og bruger plast, idet der arbejdes på, at al plastemballage skal kunne genanvendes senest i 2030, og hvordan vi genbruger vand og forvalter drikkevandet. Vi vil derudover foreslå en ramme for, hvordan fremskridt med hensyn til den cirkulære økonomis udvikling kan overvåges. Som led i vores sektorspecifikke tilgang til bedre regulering vil vi håndtere de juridiske, tekniske og praktiske flaskehalsproblemer, der opstår, hvor kemikalie-, produkt- og affaldslovgivning støder sammen. Vi vil fortsat evaluere bioøkonomistrategien fra 2012, og vi vil undersøge, hvordan den bedst bringes videre, og hvordan anvendelsesområdet udvides. Selv om den generelle økonomiske situation er forbedret i betydelig grad, må Den Europæiske Union stadig håndtere efterdønningerne af krisen og omsætte højere vækst til nye arbejdspladser, retfærdighed og nye muligheder for alle. Denne Kommission har lagt fundamentet for at håndtere denne udfordring, f.eks. med dagsordenen for færdigheder i Europa. Vi skal nu videreføre denne dagsorden på nationalt og regionalt niveau med støtte fra Den Europæiske Socialfond, idet der lægges særlig vægt på grundlæggende færdigheder og digitale færdigheder. Et forbundet digitalt indre marked. Europa har med sine 360 mio. borgere, der bruger internettet hver eneste dag til at arbejde, studere, handle eller være opkoblet, behov for et ægte digitalt indre marked. Siden maj 2015 har Kommissionen allerede fremlagt 24 lovgivningsforslag med dette for øje. Indtil videre har de to lovgivere blot vedtaget seks af disse forslag. Europa-Parlamentet og Rådet må nu give forrang til at komme videre med de udestående forslag så hurtigt som muligt, navnlig hvad angår kodeksen for elektronisk kommunikation, den foreslåede reform af ophavsret og direktivet om digitalt indhold. EU har behov for et styrket samarbejde om frekvensadministration med det formål at opnå fast- og mobilnet med meget høj hastighed (5G) i verdensklasse og en stadig mere koordineret adgang til frekvensressourcer senest i 2020 på ensartede lovgivningsmæssige og økonomiske betingelser. For at fuldføre det digitale indre marked vil vi også fremsætte et forslag om retfærdighed inden for platform-til-virksomhedsforbindelser, et initiativ til imødegåelse af falske nyheder og reviderede retningslinjer vedrørende virksomheder med en stærk markedsposition inden for elektronisk kommunikation. Det digitale indre markeds succes afhænger i sidste instans af europæernes tillid. Cyberangreb intensiveres, og europæerne står nu over for nye og forskelligartede trusler på internettet. Allerede den 13. september fremsatte Kommissionen en række forslag for at imødegå disse trusler med henblik på at beskytte borgerne bedre mod trusler, som kan opstå ved anvendelsen af nye teknologier. Vi vil færdiggøre denne pakke og beskytte vore økonomiers og demokratiers stabilitet mod cybertrusler ved at oprette et net af kompetencecentre inden for cybersikkerhed. Kommissionen vil samtidig fastholde sit fokus på en optimal udnyttelse af mulighederne i nye teknologier såsom højtydende databehandling og selvkørende biler. Vi vil også søge at få mest muligt ud af kunstig intelligens, som vil spille en stadig større rolle i vore økonomier og samfund. En modstandsdygtig energiunion med en fremadskuende politik for klimaforandringer Vi har gjort betydelige fremskridt med at virkeliggøre energiunionen. Der lægges nu vægt på at få vedtaget pakken om ren energi til alle europæere, der blev forelagt i december 2016, og forslagene, der skal opdatere vores klimapolitikker. Kommissionen vil fortsat arbejde på at forbedre energiforsyningssikkerheden og det indre markeds funktion. Vi vil foreslå fælles regler for gasrørledninger, der er tilkoblet det europæiske indre gasmarked. Vi vil forhandle med Rusland om de vigtigste principper for driften af gasrørledningsprojektet Nord Stream 2, når Rådet har vedtaget det stærke mandat, som vi anbefalede. På transportområdet vil Kommissionen koncentrere sin indsats om nye CO2-standarder for personbiler, varevogne og tunge køretøjer. Vi vil fortsætte arbejdet med batterier og med infrastruktur for alternative brændstoffer, i anerkendelse af deres strategiske rolle i omstillingen til ren mobilitet og ren energi. Et dybere og mere retfærdigt indre marked med et styrket industrigrundlag Et velfungerende indre marked er kernen i det europæiske projekt. Det giver større bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital. Det skaber muligheder for europæiske virksomheder og tilbyder forbrugerne et større udvalg og lavere priser. Kommissionen vil i det kommende år rette sin indsats mod en revision af EU's selskabsret for at støtte virksomheder med klare, moderne og effektive regler. Vi vil fortsat gøre en indsats for at beskytte de nationale budgetter mod skadelig skattepraksis. Dette omfatter moderniserede regler for fastsættelse af momssatser, nye regler for administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne på momsområdet, et forslag om at forenkle momsordningen for SMV'er og bestemmelser om at beskatte det overskud, som multinationale selskaber genererer i den digitale økonomi. Kommissionen vil desuden foreslå foranstaltninger for at forbedre fødevareforsyningskædens virkemåde og dermed hjælpe landbrugerne med at styrke deres stilling på markedet og beskytte dem mod fremtidige chok.

For at fuldføre kapitalmarkedsunionen vil vi stille forslag vedrørende samspillet mellem finans og teknologi, og vi vil foreslå regler for crowdfunding og peer-to-peer funding. Vi vil lette anvendelsen af dækkede obligationer og nedbringe hindringerne for investeringsfondes distribution på tværs af landegrænser, og vi vil fremlægge et initiativ om bæredygtig finansiering. Vi vil foreslå nye bestemmelser om grænseoverskridende betalinger, der dækker andre valutaer end euroen. Dette vil medvirke til at sikre, at alle europæere betaler færre gebyrer, når de overfører penge til udlandet eller hæver penge i kontantautomater, når de er på ferie. Der skal stadig gøres meget for at sikre, at social retfærdighed og arbejdstagerrettigheder er kendetegnende for det indre marked. Kommissionen vil tage fat på udfordringerne vedrørende arbejdstageres mobilitet og koordinering af den sociale sikring ved at stille forslag om en europæisk arbejdsmarkedsmyndighed og et europæisk socialsikringsnummer til flere formål, hvilket vil forenkle borgernes kontakt med forvaltninger på en bred vifte af områder. Vi vil foreslå at modernisere de sociale sikringsordninger under hensyntagen til nye former for arbejde for at lukke huller, således at alle arbejdere, uanset ansættelsesforholdet, kan bidrage og få adgang til socialsikring. For yderligere at beskytte og sikre arbejdstagere i det indre marked vil Kommissionen foreslå skærpede forpligtelser til at sørge for, at ansatte oplyses skriftligt om deres arbejdsvilkår. Vi er også nødt til at beskytte borgerne bedre, og til dette formål vil vi forelægge en fælles handlingsplan for nationale vaccinationspolitikker. Dette vil støtte medlemsstaternes gennemførelse af vaccinationsprogrammer, mindske modviljen over for vacciner og styrke vaccineforsyningen. En mere udbygget og retfærdig økonomisk og monetær union For at fastholde fremdriften i genopretningen vil Kommissionen anbefale en stort set neutral finanspolitisk kurs for euroområdet og fastholde fokus på at styrke den økonomiske og sociale konvergens og modstandsdygtighed. Vi vil også fortsætte bestræbelserne på at skabe en mere udbygget og retfærdig økonomisk og monetær union og øge dens demokratiske ansvarliggørelse. Den økonomiske og monetære union er vores bedste redskab til at gøre Europa mere velstående og beskytte europæerne mod fremtidige økonomiske chok. Kommissionen vil foreslå en omfattende pakke af foranstaltninger inden udgangen af 2017 for at føre dette arbejde videre. Som led i denne pakke vil vi foreslå at inddrage den europæiske stabilitetsmekanisme i det gældende EU-regelkompleks for at gøre den mere demokratisk ansvarlig og samtidig styrke dens rolle og beslutningstagning. Vi må sigte efter at råde over en ægte europæisk monetær fond, der kan reagere på kriser og fungere sideløbende med den etablerede daglige koordinering af den økonomiske politik og overvågningsredskaberne. Vi vil også foreslå at oprette en særlig budgetpost vedrørende euroområdet på EU's budget med fire formål, nemlig at yde støtte til strukturreformer, fungere som stabilitetsfunktion, fungere som bagstopper for bankunionen og fungere som konvergensinstrument med henblik på at yde førtiltrædelsesbistand til medlemsstater, der arbejder på at blive medlem af euroområdet. Vi vil også foreslå at indarbejde indholdet af traktaten om stabilitet, samordning og styring i Den Økonomiske og Monetære Union i de EU-retlige rammer, således som det blev aftalt i 2012, samtidig med at der tages behørigt hensyn til den fleksibilitet, som findes i stabilitets- og vækstpagten, og som Kommissionen har fremhævet siden januar 2015. Vores Økonomiske og Monetære Union vil kun blive stærkere, hvis solidaritet og ansvarliggørelse går hånd i hånd. Fuldførelsen af bankunionen, hvormed der opnås både risikoreduktion og risikodeling i vores banksektor, udgør en anden central søjle i dette arbejde. Kommissionen har for nylig fastlagt en ambitiøs, men realistisk vej til at sørge for enighed om alle udestående elementer af bankunionen – navnlig om den europæiske indskudsforsikringsordning – på grundlag af eksisterende tilsagn fra Rådet, og vi vil fremsætte yderligere forslag angående håndtering af misligholdte lån og udviklingen af EU-værdipapirer med sikkerhed i statsobligationer. En fuldført bankunion vil sammen med kapitalmarkedsunionen bidrage til at opbygge det stabile og integrerede finansielle system, som borgerne og erhvervslivet har brug for. Den europæiske søjle for sociale rettigheder vil sætte skub i konvergensprocessen i retning af bedre arbejds- og levevilkår blandt medlemsstaterne. Det vil fremme EU's sociale dagsorden på alle niveauer og hjælpe til at få en fælles forståelse af, hvad der er social retfærdighed i vores indre marked – på vejen mod en union med sociale normer i overensstemmelse med kommissionsformand Jean-Claude Junckers opfordring i talen om Unionens tilstand i 2017. Vi ser frem til proklamationen af den europæiske søjle for sociale rettigheder på det sociale topmøde i Göteborg i november. Vi vil integrere den nye sociale resultattavle, som ledsager den europæiske søjle for sociale rettigheder, i Det Europæiske Semester, således at vi kan måle fremskridtene på disse områder korrekt. En afbalanceret og progressiv handelspolitik for at styre globaliseringen Som verdens største handelsmagt er EU afhængig af åben og fair handel med partnere verden over. Vi tilsigter at gennemføre en progressiv og ambitiøs dagsorden, der tager hensyn til såvel ønsket om åbenhed og gensidighed som ønsket om at håndhæve sociale og miljømæssige standarder. EU's handelsaftaler vil skabe vækst og beskæftigelse, og vi vil videreføre forhandlingerne med Mercosur og Mexico og arbejde sammen med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne om at sørge for, at aftalerne, bl.a. med Japan, Singapore og Vietnam, indgås og gennemføres korrekt, således at disse fordele virkeliggøres. Vi ønsker også at fremme handelsforhandlingerne med Australien og New Zealand, når Rådet har godkendt de mandater, som Kommissionen har anbefalet. Vi går dog ikke kritikløst ind for frihandel. I år vil vi fortsætte vore bestræbelser på at bevare og fremme EU's høje standarder over for tredjelande og sørge for lige konkurrencevilkår for EU's virksomheder og arbejdstagere. Det er i den forbindelse afgørende, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigt vedtager de foreliggende forslag om modernisering af de handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og overvågning af udenlandske direkte investeringer i EU. Et område med retfærdighed og grundlæggende rettigheder baseret på gensidig tillid Det indre markeds succes afhænger i sidste instans af tillid. Denne tillid kan let sættes over styr, hvis forbrugerne føler, at de ikke kan stille noget op i tilfælde af, at de lider skade. Kommissionen vil derfor forelægge en ny aftale for forbrugerne med henblik på at forbedre juridisk håndhævelse og udenretlig tvistbilæggelse på forbrugerrettighedsområdet og lette de nationale forbrugermyndigheders koordination og effektive tiltag. Vi vil også fortsætte indsatsen for at beskytte whistleblowere. Unionen tilstræber at fremme borgernes velfærd ved at medvirke til at øge deres sikkerhed. Den har spillet en central rolle i beskyttelsen af borgerne mod naturkatastrofer i det seneste år, og det skal den også gøre fremover. Den Europæiske Unions civilbeskyttelsesmekanisme vidner om europæisk solidaritet både inden for og uden for Unionens grænser. Vi vil foreslå at styrke mekanismen og udstyre den med sin egen operationelle kapacitet for at sørge for, at Unionen med størst mulig effektivitet og et minimum af bureaukrati kan yde bedre støtte til borgerne i krise- og nødsituationer. Fuldførelsen af sikkerhedsunionen prioriteres højt. Vi har allerede gjort reelle fremskridt med hensyn til bekæmpelse af terrorisme, men vi vil forelægge forslag til at forbedre de retshåndhævende myndigheders adgang på tværs af landegrænser til elektronisk bevismateriale og finansielle data. Vi vil endnu en gang skærpe reglerne mod de udgangsstoffer til eksplosivstoffer, som terrorister anvender til hjemmelavede våben. Vi vil fortsat fremme samarbejdet med virksomhederne inden for de sociale medier om at afsløre og fjerne terrorrelateret og andet ulovligt indhold fra internettet, og vi vil om nødvendigt foreslå lovgivning om, at terrorrelateret indhold skal fjernes. Kommissionen vil fortsat støtte medlemsstaterne i deres bestræbelser på at bekæmpe radikalisering og i deres gennemførelse af handlingsplanen til støtte for beskyttelsen af offentlige steder. Den arbejder på yderligere foranstaltninger, hvormed jernbanepassagerernes sikkerhed styrkes. Vi vil styrke bestræbelserne på at gøre EU til et mere sikkert samfund under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder ved at forelægge et forslag om interoperabilitet mellem informationssystemer. Udvekslingen af oplysninger og data er et væsentligt træk ved vores samfund og foregår i stigende omfang på tværs af landegrænserne. Kommissionen vil færdiggøre sin vejledning om vejen frem vedrørende dataopbevaring. I begyndelsen af 2018 påtænker Kommissionen desuden at vedtage en afgørelse om datakilders egnethed for Japans vedkommende, således at personoplysninger frit kan udveksles mellem EU og Japan som en integrerende del af vores styrkede økonomiske partnerskab. Kommissionen gentager sin opbakning til Schengensystemet og giver udtryk for hensigten om hurtigst muligt at vende tilbage til et normalt fungerende Schengensystem, samtidig med at den fuldt ud tager hensyn til medlemsstaternes krav om sikkerhed. Det er til dette formål afgørende, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigt vedtager Kommissionens forslag om revisionen af Schengengrænsekodeksen. Mod en ny migrationspolitik Vi er på rette spor med hensyn til gennemførelsen af den europæiske dagsorden for migration. Europa-Parlamentet og Rådet må give forrang til behandlingen af de allerede forelagte forslag. Dublin-reformen har en særlig central betydning for det fælles europæiske asylsystem, der bygger på solidaritet og sikrer, at ansvaret deles. Kommissionen støtter Europa-Parlamentets og Rådets indsats for at færdiggøre arbejdet med at reformere det fælles europæiske asylsystem senest i juni 2018. Migrationspartnerskabsrammen vil få afgørende betydning for at opnå resultater med hensyn til migrationspolitikkens eksterne komponent. En mere effektiv EU-indsats i henseende til at sende de mennesker tilbage, som ikke har ret til at opholde sig i EU, forudsætter en resolut indsats fra medlemsstaternes side i samarbejde med tredjelandene. Vi har udarbejdet en plan for eksterne investeringer, hvormed der ydes støtte til en ny generation af investeringer i vores nabolande og det afrikanske kontinent, og vi vil nu handle hurtigt for at få den gennemført til fordel for bæredygtige lokale projekter. Europa har behov for effektive lovlige veje som alternative muligheder for de mennesker, der risikerer deres liv og udnyttes af smuglernetværk. En optrapning af genbosætningen vil være en troværdig reaktion fra EU's side over for de mennesker, der har behov for beskyttelse. Europa er et aldrende kontinent og har brug for lovlig migration til at afhjælpe demografiske og kompetencerelaterede mangler. På dette område står vi stærkere ved, at EU handler i fællesskab, end hvis EU-medlemsstaterne handler hver for sig. Der bør hurtigt opnås enighed om forslaget vedrørende tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse ("det blå EU-kort"). Kommissionen vil endvidere fremsætte de nødvendige forslag i 2018 for at ændre visumkodeksen og visuminformationssystemet, og den trækker i den forbindelse sine forslag om en visumkodeks og et rundrejsevisum tilbage.

En stærkere global aktør Europa er fortsat et lysende eksempel på fred og stabilitet, men vi bør aldrig tage vores egen sikkerhed for givet. Vi må samarbejde mere på forsvarsområdet ved at mobilisere alle de værktøjer, vi har til rådighed, herunder EU-budgettet. Der er solide virksomheds- og sikkerhedspolitiske argumenter for, at den europæiske forsvarsindustri skal innovere og samarbejde mere. Den Europæiske Forsvarsfond må spille en central rolle i dette arbejde. Kommissionen vil tillægge det høj prioritet, at fonden og forslaget om den europæiske forsvarsindustris udviklingsprogram gennemføres hurtigt. Vi vil videreføre og styrke forbindelserne med centrale partnere som f.eks. Indien og Latinamerika. For at forbedre forbindelserne med Asien generelt vil vi foreslå en strategi for at styrke konnektiviteten mellem vore kontinenter. Vort mangeårige partnerskab med lande fra Afrika, Vestindien og Stillehavet er meget værdifuldt. Vi vil arbejde hen imod en fornyelse af dette partnerskab i 2020, tilpasse det til den hurtigt skiftende globale kontekst og omdanne det til en stærk og moderne politisk alliance. Vi vil samarbejde om fælles interesser og for en styrket og regelbaseret global orden. Den historiske atomaftale med Iran har banet vejen for en fornyelse af forbindelserne mellem EU og Iran generelt. Vi vil også videreføre vore forbindelser med Irak. En Union med demokratiske forandringer Det at levere en Union med demokratiske forandringer har været et centralt tilsagn fra denne Kommissions side. Kommissionen har i betydelig grad styrket sine bestræbelser på at inddrage borgerne via 312 borgerdialoger, ved at høre alle interessenter i stadig større omfang som led i vores dagsorden for bedre regulering og ved at foreslå en revision af det europæiske borgerinitiativ for at gøre det lettere tilgængeligt og lettere at anvende. Vi lancerede det europæiske solidaritetskorps for mindre end for et år siden, og det tilbyder allerede nye muligheder for tusinder af unge i hele Den Europæiske Union. Dette bidrager til, at de unge engagerer sig i samfundet omkring dem, og til at udvikle deres viden og færdigheder i begyndelsen af deres karrierer. Det må nu forsynes med et solidt retsgrundlag inden årets udgang. Gennemsigtighed og ansvarliggørelse har også central betydning for den demokratiske legitimitet. Kommissionen viser det gode eksempel i sine forbindelser med interesserepræsentanter og tilskynder Europa-Parlamentet og Rådet til hurtigt at nå til enighed om den interinstitutionelle aftale om et obligatorisk åbenhedsregister for alle tre institutioner. Vi vil indgå i konstruktive drøftelser med Europa-Parlamentet og Rådet for at opnå en aftale om de foreslåede ændringer af forordningen om udvalgsproceduren og om statutten for og finansieringen af europæiske politiske partier og fonde. III. Virkeliggørelse senest i 2025 af en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union Samtidig med at vi fuldfører vores aktuelle dagsorden, må vi forberede morgendagens Union. I dette arbejdsprogram skitseres, hvad vi er nødt til at gøre i fællesskab i løbet af de næste fjorten måneder, men det indeholder også en række forslag til initiativer, der skuer længere frem — til 2025 og tiden derefter. Et nyt EU med 27 medlemsstater vil se dagens lys den 30. marts 2019. Vi har en mulighed for at forme dette nye EU. Blot få uger derefter, i juni 2019, vil EU-borgerne gå til stemmeurnerne. Vort arbejde indtil da skal sikre, at når de afgiver deres stemme, opfylder dette nye EU deres forventninger og leverer resultater på de områder, som betyder mest for dem. Kommissionen har fastsat denne målsætning i køreplanen frem til Sibiu for en mere forenet, stærkere og mere demokratisk Union, og den afspejles nu i "ledernes dagsorden", som blev aftalt på Det Europæiske Råd den 19. oktober, og som skal føre til konkrete resultater på et særligt topmøde i Rumænien den 9. maj 2019. Kommissionens politiske bidrag til denne køreplan er, hvad vi opnår med dette arbejdsprogram. Der må ageres nu, og derfor vil alle disse fremadrettede initiativer blive forelagt inden for denne mandatperiode, samtidig med at de nuværende traktaters endnu uudnyttede potentiale tages i anvendelse, hvilket giver os mulighed for at fortsætte vores ambitiøse og ihærdige indsats. Vi vil samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet samt de nationale parlamenter for at drøfte og udvikle denne køreplan og i fællesskab arbejde på disse initiativer. I hele processen vil vi bygge videre på den demokratiske og brede debat, der blev lanceret med hvidbogen om Europas fremtid og de efterfølgende debatoplæg, hvori mulighederne på centrale områder blev belyst. Enhver borger har mulighed for at bidrage til EU's fremtid og give direkte feedback om, hvordan vi i fællesskab kommer videre. En mere forenet Union Vi vil i løbet af denne Kommissions mandatperiode tage alle nødvendige skridt til at udvide Schengenområdet med fri bevægelighed til Bulgarien og Rumænien for dér at opnå de samme muligheder, som andre nyder godt af. Vi bør også lade Kroatien blive fuldt medlem af Schengenaftalen, når det opfylder alle kriterier. Tilsvarende er euroen tænkt som en fælles valuta for Den Europæiske Union som helhed. Euroen skal forene snarere end adskille vores kontinent. Den skal være mere end en udvalgt gruppe landes valuta. Medlemsstater, der ønsker at tilslutte sig euroen, skal være i stand til at gøre dette, og vi vil derfor foreslå et nyt eurotiltrædelsesinstrument, som omfatter både teknisk og finansiel bistand. Det står klart, at der ikke bliver tale om en yderligere udvidelse af EU i denne Kommissions og dette Europa-Parlaments mandatperiode, fordi ingen af kandidatlandene endnu er rede, men vi må sørge for, at der findes et troværdigt EU-perspektiv for alle lande i det vestlige Balkan. Udsigten til EU-medlemsskab er en reel drivkraft for reformer og stabilitet i regionen. I den forbindelse vil Kommissionen forelægge en strategi for Serbien og Montenegros tiltrædelse af EU med tanke på deres rolle som frontløbere for kandidatlandene på Vestbalkan. En stærkere Union En stærkere Union må udstyres med passende finansielle midler, således at den fortsat kan gennemføre sine politikker. Unionen har ændret sig fundamentalt i de seneste år i lighed med de udfordringer, som den står over for. Unionen har behov for et budget, der kan hjælpe os til at nå vores ambitioner. Den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2020 skal afspejle dette. Foruden de umiddelbare udfordringer som følge af Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen må Unionen rustes til at høste fordelene ved de nye og spirende teknologier, udvikle sig til en fuldgyldig forsvarsunion og tackle sikkerhedsproblemer og migration. Efter de sonderende politiske drøftelser i kollegiet (januar 2018) og blandt EU's ledere (februar 2018) vil vi fremsætte et omfattende forslag til det kommende flerårige EU-budget i maj næste år, bl.a. om egne indtægter, idet der tages højde for henstillingerne i Montirapporten. Vor målsætning er at afslutte forhandlingerne om den nye flerårige finansielle ramme inden for denne Kommissions mandatperiode. Det nye budget vil hjælpe os til at imødekomme borgernes forventninger til et EU, som leverer resultater på de væsentligste områder, og som bidrager til et bæredygtigt EU også på længere sigt. Hvis EU skal blive stærkere, må det blive mere effektivt. Det skal kunne agere hurtigere og mere beslutsomt på en række politikområder, således at borgere og virksomheder mere umiddelbart nyder fordel af EU-retten. Kommissionen vil derfor skitsere, hvordan EU kan gøre brug af de såkaldte "passerellebestemmelser" i de nugældende traktater, hvilket giver os mulighed for at erstatte enstemmighed med kvalificeret flertal på visse områder, hvis alle stats- og regeringschefer er enige om det. Vi vil gøre dette i anliggender vedrørende det indre marked og i forbindelse med visse udenrigspolitiske afgørelser for at sikre, at Unionen er en stærk global spiller med reel vægt i verden, og samtidig være særligt opmærksom på, at disse afgørelser er konsekvente og effektive. Endelig skal et stærkere EU også beskytte sine borgere og sørge for, at terrorister retsforfølges. Vi vil derfor foreslå, at den nyoprettede europæiske anklagemyndigheds opgaver udvides til at omfatte bekæmpelse af terrorisme, forud for et særligt topmøde i Wien i september 2018, der skal handle om sikkerhedsspørgsmål. En mere demokratisk Union Vi må tage et demokratisk spring fremad som følge af borgernes betænkeligheder og forventninger. Som et første skridt må vi sørge for, at valget til Europa-Parlamentet bliver mere end summen af de nationale kampagner og valg i de enkelte medlemsstater. Kommissionens førnævnte forslag om at hjælpe de europæiske politiske partier til at blive mere effektive er et vigtigt skridt i den retning og afspejler idéen med "Spitzenkandidaten", som udmøntede sig i den nuværende Kommission og dens ledelse. På mellemlang sigt må vi gå videre med idéen om tværnationale lister som en vej til at gøre valgene til Europa-Parlamentet endnu mere europæiske og mere demokratiske. Tilsvarende bør vi, når vi overvejer institutionelle reformer, der kan gøre Unionen både mere demokratisk og mere effektiv, fortsat se på muligheden for en fælles formand for Det Europæiske Råd og Kommissionen. Den Europæiske Union er en union af stater såvel som en union af borgere. En fælles formand ville afspejle denne dobbelte legitimitet af Unionen. Kommissionen vil også gøre rede for sine synspunkter angående den mulige oprettelse af en permanent europæisk økonomi- og finansministerpost. Denne stilling vil øge effektiviteten i politikudformningen, idet den samme person koordinerer udformningen af de økonomiske politikker og de centrale budgetinstrumenter på EU- og eurozoneniveau, og det vil styrke den demokratiske ansvarliggørelse, hvis stillingen kombineres med en stilling som næstformand i Kommissionen. Vi vil samtidig forelægge en nærmere undersøgelse af muligheden for at udvikle sikre aktiver i euroområdet.