Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens årsrapport om Samhørighedsfonden 1995« (97/C 158/02)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 16. september 1996 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens årsrapport om Samhørighedsfonden 1995«.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Regionaludvikling og Fysisk Planlægning, som udpegede Paulo Barros Vale til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. marts 1997.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 344. plenarforsamling af 19. og 20. marts 1997, mødet den 19. marts 1997, med 87 stemmer for, 4 imod og 7 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. ØSU er igen blevet bedt om at afgive udtalelse om Kommissionens årsrapport om de beslutninger, den traf i 1995 sammen med modtagermedlemsstaterne inden for rammerne af samhørighedsfonden oprettet i medfør af Maastricht-traktaten. Formålet er at styrke den økonomiske og sociale samhørighed via finansiel støtte til Irland, Grækenland, Portugal og Spanien til gennemførelse af projekter på miljø- og transportinfrastrukturområdet. Den finansielle støtte, som beløber sig til 15,15 mia. ecu i 1992-priser, dækker perioden 1993-1999.

1.2. Den finansielle støtte blev lanceret den 1. april 1993, hvor det såkaldte samhørighedsinstrument blev oprettet. Det blev afløst af Samhørighedsfonden den 26. maj 1994, hvor den respektive forordning trådte i kraft. Denne forordning er det formelle grundlag for beslutninger truffet mellem den dato og udgangen af 1994.

1.3. 1995 er således det første år, hvor samtlige mekanismer i samhørighedsfondsforordningen blev anvendt, og 1995-rapporten er den første - siden forordningen trådte i kraft - der dækker et kalenderår.

1.4. ØSU støttede forslagene om oprettelse af samhørighedsinstrumentet og Samhørighedsfonden. En ØSU-udtalelse om beretningen om samhørighedsinstrumentet 1993/1994 og rapporten om Samhørighedsfonden i 1994 blev afgivet af den kompetente sektion og godkendt på plenarforsamlingen den 20. december 1995.

2. Generelle bemærkninger

2.1. ØSU glæder sig over endnu engang at få lejlighed til at afgive udtalelse om årsrapporten om Samhørighedsfonden. Det henleder dog Kommissionens opmærksomhed på to punkter, der har afgørende betydning for, om henstillingerne i denne udtalelse får den ønskede virkning. For det første har Kommissionen ikke afgivet årsrapporten inden for de fastsatte frister, og for det andet har den i visse tilfælde ikke givet et tilstrækkeligt antal sammenlignelige oplysninger, hvilket ikke gør det muligt for ØSU at foretage den bedst mulige analyse af de præsenterede projekters relevans.

2.2. Kommissionen har nemlig atter engang, trods henstillingerne desangående i ØSU's tidligere udtalelse, først afgivet årsrapporten i september 1996, hvilket betydeligt overskrider den maksimale frist på 6 måneder. Derfor har ØSU kun kunnet analysere beslutningerne truffet sidst i den følgende fondsaktivitetsperiode, hvilket gør det umuligt for Kommissionen at analysere og tage ØSU's henstillinger til følge vedrørende den bedste og mest effektive udvikling af aktionerne under Samhørighedsfonden.

2.3. Angående oplysningerne i rapporten er der trods en positiv udvikling fortsat en række mangler. Dette gælder navnlig de manglende sammenlignelige oplysninger om forholdet mellem Samhørighedsfondens medfinansiering og andre offentlige, nationale eller EU-midler, der ville kunne give et samlet overblik over de støttede projekter og den bevilgede støtte set i forhold til andre nationale og EU-midler og -politikker. ØSU mener heller ikke, at oplysninger og konklusioner vedrørende de økonomiske og sociale virkninger af beslutninger truffet inden for rammerne af Samhørighedsfonden er tilstrækkeligt fyldestgørende. Dette gælder også begrundelsen for og rimeligheden i de kriterier, der følges i overensstemmelse med princippet om, at støtten er betinget ifølge artikel 6 i fondsforordningen.

2.4. ØSU glæder sig som nævnt over, at 1995 var fondens første komplette aktivitetsår og at den foreliggende rapport som anbefalet ovenfor for første gang dækker aktiviteterne i et helt kalenderår.

2.5. ØSU glæder sig ligeledes over den positive tendens til stabilisering af de juridiske og administrative normer og procedurer, som har ført til betydelige forbedringer, hvilket også fremgår af selve rapporten, navnlig hvad angår forvaltning og drift samt evaluering og overvågning af projekterne.

2.6. ØSU glæder sig over, at nogle af henstillingerne i dets seneste udtalelse er blevet taget til følge, men foreslår dog, at Kommissionen i fremtidige rapporter henviser mere eksplicit til ØSU's anbefalinger.

2.7. Med forbehold af den mere indgående undersøgelse nedenfor glæder ØSU sig over, at det endnu engang er lykkedes for Kommissionen og medlemsstaterne at disponere over hele den finansielle bistand, der var opført på EU-budgettet som forpligtelsesbevillinger for 1995 og for første gang alle betalingsbevillinger.

2.8. ØSU konstaterer ligeledes med forbehold af mere detaljerede overvejelser nedenfor den positive udvikling vedrørende projektevaluering, overvågnings- og kontrolaktioner og dialogen mellem institutionerne, men der er fortsat lang vej igen, navnlig hvad angår en bedre inddragelse af arbejdsmarkedets parter.

2.9. ØSU påpeger endnu engang, at det er hensigtsmæssigt og vigtigt, at der i rapporten redegøres for, hvordan man forestiller sig, at fonden skal fungere efter 1999, idet der bør tages hensyn til den store indsats, det vil kræve af samhørighedslandene at opfylde og overholde de såkaldte konvergenskriterier, samt til den positive betydning en fortsættelse af Samhørighedsfonden kan få for opfyldelsen af denne målsætning.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Det hedder i fondsforordningens artikel 10, stk. 2, at der »skal sikres en passende balance mellem henholdsvis miljø- og transportinfrastrukturprojekter«. Kommissionen har siden 1993 smidigt efterlevet dette princip.

Balancen mellem de to samhørighedsfondssektorer er i de seneste år blevet realiseret på følgende måde:

3.1.1. Fordeling på de to sektorer

>TABELPOSITION>

Fordelingen pr. modtagerland er følgende:

>TABELPOSITION>

ØSU glæder sig over, at dets tidligere henstilling om, at den i forordningen krævede passende balance bør have en referenceperiode på mere end et kalenderår, er taget til følge. Det er netop i den kontekst, Kommissionens smidighedskriterium bør anskues.

Kommissionen har accepteret denne opfattelse og præciserede spørgsmålet den 22. november 1995 (Samhørighedspolitikken og miljøet - KOM(95) 509).

ØSU slår ikke desto mindre atter engang til lyd for en bedre balance mellem de to sektorer, idet der trods forbedringen i de samlede beløb (1993-1995) i 1995 kan konstateres en mindre forringelse i forhold til 1994.

ØSU anbefaler ligeledes en bedre overholdelse af 50-50 %-reglen i de forskellige medlemsstater.

3.1.2. Fordeling pr. land

ØSU glæder sig over, at budgettets forpligtelsesbevillinger fortsat ligger meget tæt på den midterste værdi af den vejledende fordeling for hver enkelt medlemsstat:

>TABELPOSITION>

ØSU henleder dog Kommissionens opmærksomhed på, at dette ikke er tilfældet for så vidt angår betalingsbevillingerne, hvilket - trods det er forståeligt i denne fase - ikke bør undslippe Kommissionens og medlemsstaternes opmærksomhed i fremtiden:

>TABELPOSITION>

3.2. Fordeling i transportsektoren

Angående fordelingen på transportområdet anbefaler ØSU på linje med dets tidligere udtalelse en bedre balance mellem de forskellige transportformer med hovedvægt på de mest miljøvenlige.

I modsætning til, hvad der anføres i rapportens indledning, kan der ikke konstateres nogen forbedringer i den retning, idet vejtransporten fortsat vejer tungere end andre transportformer, navnlig jernbanetransport.

Derfor henleder ØSU Kommissionens opmærksomhed på, at der bør foretages en bedre fordeling af investeringerne på dette område, og der bør som nævnt lægges hovedvægt på de mest miljøvenlige sektorer, som ligeledes bidrager bedst til den økonomiske udvikling og til en mere afbalanceret fysisk planlægning, hvilket forekommer at være tilfældet med kombineret og multimodal transport. Det foreslås derfor, at Kommissionen overvejer at indføre differentierede EU-støttesatser alt efter, i hvor høj grad projekterne tager hensyn til de omtalte aspekter.

>TABELPOSITION>

Også på transportområdet, og navnlig hvad angår evalueringen af virkningerne af de midler, der er anvendt på de forskellige transportformer, anbefaler ØSU Kommissionen sammen med medlemsstaterne at overveje at fastlægge en fælles metode til vurdering af de foreslåede projekters forrentning.

3.3. Fordeling på miljøområdet

Hvad angår fordelingen på miljøområdet findes der i rapporten, undtagen for Spaniens vedkommende, ingen oplysninger om fordelingen af investeringerne på dette område, og ØSU anbefaler derfor Kommissionen også at formidle disse informationer om de øvrige lande i de kommende rapporter.

De foreliggende oplysninger tilsiger imidlertid, at man fastholder henstillingen til Kommissionen og medlemsstaterne om, at der på baggrund af de fortsat store risici for ørkendannelse i visse medlemsstater gives større opmærksomhed til investeringer i naturbevarelse, som stadig ligger på et meget lavt niveau.

4. Andre bemærkninger

4.1. Også hvad angår fordelingen af midler anbefaler Regionsudvalget Kommissionen at henlede medlemsstaternes opmærksomhed på behovet for en bedre regional fordeling under særlig hensyntagen til de mest afsidesliggende regioner, således som det blev påpeget i ØSU's tidligere udtalelse.

4.2. ØSU udtrykker tilfredshed med den forbedrede præsentation af denne rapport og mere generelt med den tydelige indsats, der er gjort for at formidle bedre og mere detaljerede informationer.

Rapporten indeholder således bedre informationer om finansierede projekter og de af medlemsstaterne anvendte kriterier for vurdering samt, som anbefalet af ØSU, kort i bilaget, der gør det muligt, for så vidt angår de transeuropæiske net, at få et samlet overblik over, hvordan de godkendte investeringer svarer til de fastsatte prioriteter.

4.3. ØSU vil dog ikke desto mindre foreslå en bedre filtrering af informationerne i rapporten, således at visse aspekter af mindre interesse på grund af deres beskaffenhed og meget detaljerede karakter udgår til fordel for anbefalingerne i denne udtalelse og mere generelt, at der udarbejdes en oversigt over resultaterne af samtlige investeringer i perioden.

4.4. ØSU anerkender også den positive ændring i tilpasningen af investeringerne til nationale og EU-mål. Det forekommer imidlertid ØSU, at der ud over de klart begrundede overvejelser i rapporten om dobbeltfinansiering i kommende rapporter bør gøres en yderligere indsats for at tydeliggøre Samhørighedsfondens bidrag til, at de omtalte nationale og EU-målsætninger nås.

4.5. Som anført i sin tidligere udtalelse støtter ØSU Kommissionens bestræbelser og aktiviteter inden for rammerne af »Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger - teknisk bistand«, men mener dog på trods af fremskridtene, at underudnyttelsen af bevillingerne under denne post stadigvæk er et problem.

4.6. ØSU glæder sig ligeledes over Kommissionens fælles initiativ med London School of Economics og håber, at undersøgelsen trods forsinkelser med udgivelsen vil stå mål med rapportens forventninger. ØSU anbefaler imidlertid Kommissionen i fremtidige rapporter ikke blot at henvise til undersøgelser, men ligeledes at præsentere et sammendrag af sådanne undersøgelsers hovedkonklusioner.

4.7. ØSU udtrykker tilfredshed med EIB's inddragelse i finansiering, vurdering og overvågning af Samhørighedsfondens projekter, selv om det atter slår til lyd for bedre oplysninger om EIB's rolle samt hvilke projekter den deltager i.

4.8. ØSU glæder sig ligeledes over, at rapporten indeholder oplysninger om virkningerne på jobskabelsen af samtlige investeringer foretaget i perioden og opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at give den type informationer, som bedre beskriver de indsatte ressourcers virkning og effektivitet samt deres bidrag til en egentlig samhørighed mellem modtagerlandene og de andre EU-medlemsstater.

4.9. I tråd med sin tidligere udtalelse understreger ØSU endnu engang over for Kommissionen, at den i fremtidige rapporter bør formidle generelle oplysninger om, hvor stor en procentdel af projekterne der blev godkendt i forhold til det samlede antal projekter, og ØSU beder ligeledes om flere oplysninger om de vigtigste begrundelser for afvisning af projekter.

4.10. ØSU bifalder oplysningerne om de fire medlemsstaters fremskridt i forbindelse med konvergensprogrammerne. Beretningen giver imidlertid ikke tilstrækkelig information om indholdet og virkningerne af Rådets henstillinger i 1994 og 1995 til de tre medlemsstater, hvis offentlige underskud er uforholdsmæssigt stort, og den nævner intet om de foranstaltninger, som Kommissionen ifølge artikel 6 er forpligtet til at træffe i 1996 i den anledning. ØSU betragter det som en afgørende sikkerhedsforanstaltning, at denne forpligtelse varetages i fuld åbenhed, og opfordrer Kommissionen til i årsberetningen for 1996 at give en grundig redegørelse for de foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 6.

4.11. ØSU anerkender Kommissionens indsats for at øge antallet af kontrolbesøg, selv om der stadigvæk ikke forekommer at være nok af dem i betragtning af det store antal projekter. Som nævnt i ØSU's tidligere udtalelse bør resultaterne ligeledes være mere detaljerede i fremtidige rapporter, navnlig hvad angår forvaltnings- og overvågningsforanstaltninger i medlemsstaterne.

4.12. ØSU anerkender ligeledes, at der er sket forbedringer i form af afholdelse af møder i kontroludvalgene og appellerer til Kommissionen om at gå videre i denne retning for at sikre mødernes effektivitet.

4.13. ØSU understreger endnu engang behovet for, at arbejdsmarkedets parter aktivt inddrages i udformningen af prioriteter og i gennemførelsen og overvågningen af finansierede projekter.

ØSU foreslår i lyset af de ringe fremskridt på dette område, endnu engang at Kommissionen lader sig inspirere af bemærkningerne i artikel 4 i rammeforordningen vedrørende strukturfondene.

ØSU understreger ligeledes, at Kommissionen bør foreslå medlemsstaterne at rådføre sig med de økonomiske og sociale råd i forbindelse med den første fastsættelse af nationale prioriteter inden for rammerne af Samhørighedsfonden.

4.14. ØSU er enig med Kommissionen i, at der på linje med ØSU's anbefalinger bør anspores til sammenlægning af mindre projekter, som ofte præsenteres på miljøområdet.

4.15. ØSU konstaterer, at Kommissionen ikke har berettet om nogen tilfælde af svig i forbindelse med finansiering af projekter. Det understreger dog atter, at der i fremtidige rapporter bør formidles behørige oplysninger om eventuelle uregelmæssigheder eller undladelser i forvaltningen af midlerne.

4.16. ØSU støtter Kommissionens øgede indsats vedrørende information og offentliggørelse som tidligere anbefalet af ØSU.

4.17. ØSU henleder atter Kommissionens opmærksomhed på behovet for i fremtidige rapporter at give mere detaljerede oplysninger om, hvordan og i hvilket omfang Samhørighedsfonden er sammenkædet med andre EU-instrumenter og -programmer samt om de gennemførte investeringers virkninger og relevans, således at man kan tage stilling til, om fonden skal videreføres efter 1999.

Bruxelles, den 19. marts 1997.

Tom JENKINS

Formand forDet Økonomiske og Sociale Udvalg