Henstilling med henblik på

RÅDETS AFGØRELSE

om konstatering af, at Ungarn ikke har truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 7. juli 2009

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 8,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til traktatens artikel 126 skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

(2) Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse. Stabilitets- og vækstpagten omfatter Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud[1], der blev vedtaget for at fremme en hurtig korrektion af uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

(3) Rådet, der træffer afgørelse på grundlag af en henstilling fra Kommissionen, fastslog den 5. juli 2004 i overensstemmelse med traktatens artikel 104, stk. 6, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn[2]. Samme dag, og ligeledes på basis af en henstilling fra Kommissionen, vedtog Rådet henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, hvori de ungarske myndigheder blev bedt om at tage skridt til på mellemlang sigt at reducere underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2008.

(4) I januar 2005 konstaterede Rådet i henhold til artikel 104, stk. 8, i TEF, at Ungarn ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af dets henstilling, og udstedte en ny henstilling efter artikel 104, stk. 7, i TEF i marts 2005, hvori det bekræftede fristen, nemlig 2008, for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud. Efter en betydelig forværring af de budgetmæssige udsigter i Ungarn fastslog Rådet i november 2005, at Ungarn for anden gang havde undladt at efterkomme henstillinger i henhold til artikel 104, stk. 7, i TEF. Rådet rettede derfor en tredje henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7, i TEF til Ungarn i oktober 2006, hvori fristen for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud blev udsat til 2009. I juli 2009 konkluderede det, at de ungarske myndigheder kunne anses for at have truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af henstillingerne fra oktober 2006. På baggrund af den alvorlige nedgang i forbindelse med den økonomiske og finansielle krise offentliggjorde det en revideret (tredje) henstilling efter artikel 104, stk. 7, i TEF.

(5) Rådets henstilling fra juli 2009 opfordrede de ungarske myndigheder til at bringe situationen med det uforholdsmæssigt store underskud til ophør senest i 2011. Ungarn blev specifikt opfordret til at begrænse forværringen af budgetsituationen i 2009 ved at sikre en fuldstændig gennemførelse af vedtagne og bebudede korrigerende foranstaltninger for at opfylde målet på 3,9 % af BNP. Desuden blev det henstillet, at landet fra 2010 strengt skulle gennemføre de nødvendige konsolideringsforanstaltninger for at sikre et fortsat fald i det strukturelle underskud og et nyt fald i det samlede underskud med en øget anvendelse af strukturelle foranstaltninger, så der sikres en varig forbedring af de offentlige finanser. Rådet henstillede også til, at der i rette tid præciseres og vedtages foranstaltninger, som er nødvendige for at opnå en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2011 og mindst sikre en kumuleret finanspolitisk indsats på 0,5 % af BNP i 2010 og 2011. Det blev ligeledes henstillet til de ungarske myndigheder at sikre, at den offentlige gældskvote blev bragt ind på en støt nedadgående kurs.

(6) Den 27. januar 2010 vedtog Kommissionen en meddelelse til Rådet, hvori den konstaterede, at på grundlag af de oplysninger, der var til rådighed på det tidspunkt, fandt den, at Ungarn havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstillinger af juli 2009, navnlig under hensyntagen til konsolideringsforanstaltninger på 1½ % af BNP for at opfylde underskudsmålet i 2009 på 3,9 % af BNP, strukturreformer af pensions- og socialsikringssystemet som støtte til virkeliggørelsen af målet for underskuddet i 2010 på 3,8 % af BNP og fremskridt med hensyn til gennemførelsen af den nye finanspolitiske ramme, men advarede samtidig mod betydelige risici.

(7) En ny vurdering af de foranstaltninger, som Ungarn havde truffet for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2011 til opfølgning af Rådets henstilling i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, baseret på bl.a. 9. situationsrapport om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som blev fremsendt til Kommissionen og Rådet den 15. december 2011, fører til følgende konklusioner:

– I 2010 overskred det faktiske budgetunderskud målet med 0,4 % af BNP, mens den økonomiske vækst var stærkere i 2010 end forudset i Kommissionens forårsprognose fra 2009, som dannede grundlag for Rådets henstillinger af juli 2009. I 2011 forventes det (ifølge både regeringen og Kommissionens prognose fra efteråret 2011), at den offentlige saldo vil give overskud, men kun takket være engangsindtægter på 9¾ % af BNP i forbindelse med overførslen af pensionsaktiver fra de private pensionsordninger til den statslige søjle og på 0,9 % af BNP fra sektorbestemte afgifter (på telekommunikation, energi, detailhandel og finansielle sektorer). Uden engangsforanstaltninger ville underskuddet have nået omkring 6 % af BNP og langt oversteget traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. I deres indberetning i anledning af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud fra efteråret 2011 forventede de ungarske myndigheder et overskud på 3,9 % af BNP. I Kommissionens efterårsprognose fra 2011 forventes der et noget lavere overskud (3,6 % af BNP), især fordi den omfattede overtagelsen af en del af de offentlige selskabers gæld (0,2 % af BNP). Baseret på de seneste oplysninger om engangsforanstaltninger modtaget efter skæringsdatoen for efterårsprognosen fra 2011 kan overskuddet endog blive lavere. Det strukturelle underskud forværredes med 1½ % i 2010 og med 1¼ % i 2011, kumuleret 2¾ % af BNP, i strid med Rådets henstilling om at sikre mindst en kumuleret finanspolitisk indsats på 0,5 % af BNP i disse to år, som er nødvendig for at korrigere underskuddet på en holdbar måde senest i 2011. Denne strukturelle forværring er en afspejling af, at skattelettelser på over 2 % af BNP ikke i tilstrækkelig grad opvejedes af strukturforanstaltninger.

– Hvad angår 2012 sigtes der i budgetudkastet mod et underskud på 2,5 % af BNP i overensstemmelse med 2011-opdateringen af konvergensprogrammet. For at opnå dette indeholder budgetforslaget en række foranstaltninger, som i alt beløber sig til næsten 4 % af BNP ifølge myndighederne, mens der afsættes 0,7 % af BNP som en ekstraordinær reservestødpude. I modsætning hertil forventes det offentlige underskud i 2012 ifølge Kommissionens efterårsprognose fra 2011 at nå op på 2,8 % af BNP. I forhold til budgetudkastet afspejler dette højere underskudstal bl.a. en lavere fremskrivning af den økonomiske vækst for 2012 med 1 procentpoint samt en mere forsigtig vurdering af indtægts- og udgiftsudviklingen. Samtidig antages det i overensstemmelse med den relevante lovgivning, at den ekstraordinære reserve ikke forventes at blive brugt. Tærsklen på 3 % af BNP overholdes imidlertid kun på grundlag af en engangsindtægt på tæt ved 0,9 % af BNP fra ovennævnte ekstraordinære afgifter.

– Ifølge Kommissionens prognose fra efteråret 2011 og på grundlag af den sædvanlige antagelse om en uændret politik forventedes budgetunderskuddet atter at blive forværret til 3,7 % i 2013. Dette skyldes primært, at udfasningen af de ekstraordinære afgifter på ca. 0,9 % af BNP ikke forventes at blive opvejet af de yderligere besparelser som følge af strukturreformprogrammet for det pågældende år.

– Baseret på budgetudviklingen siden offentliggørelsen af efterårsprognosen fra 2011 forekommer 2012-fremskrivningen på 2,8 % af BNP stadig at være plausibel (uden hensyntagen til den seneste forværring i det makroøkonomiske miljø). Dette skyldes, at den underskudsbegrænsende virkning af den nye konsolideringspakke på 0,4 % af BNP, som regeringen vedtog den 15. december 2011, stort set opvejes af de underskudsforøgende ændringer af budgetudkastet samt af nettobudgetudgifterne ved aftalen med banksektoren af 15. december 2011, som endnu ikke i tilstrækkelig grad udlignes af supplerende konsolideringsforanstaltninger.

– Under hensyntagen til en række yderligere præciseringer af det strukturelle reformprogram (relaterede stats- og parlamentsbeslutninger er nærmere beskrevet i situationsrapporten fra december 2011), den positive basiseffekt fra 2012 og nettoomkostningerne som følge af aftalen med banksektoren kunne den fremskrivning af underskuddet for 2013, som er indeholdt i efterårsprognosen fra 2011, sænkes fra 3,7 % af BNP til 3¼ % af BNP, hvilket stadig er klart over underskudstærsklen på 3 %. Forskellen mellem denne opdaterede vurdering og det officielle mål (2,2 % af BNP) skyldes navnlig, at i mangel af særlige foranstaltninger kunne omkring halvdelen af strukturreformprogrammet ikke tages i betragtning. Den resterende forskel i forhold til det officielle mål hænger sammen med højere forventede udgifter, især i forbindelse med statsejede transportvirksomheder og vedligeholdelse af veje, og omfatter desuden visse forskelle i vækstantagelser.

– Risiciene i forbindelse med disse opdaterede mellemfristede fremskrivninger er negative. Der er en vis positiv risiko, navnlig som følge af fortsat bedre end forventede indtægter i 2012 og 2013. Den forventes imidlertid at blive mere end opvejet af negative risici. Navnlig rentesatserne for alle løbetider er steget, valutakursen er svækket, og de økonomiske udsigter på mellemlang sigt synes at være blevet værre, siden efterårsprognosen fra 2011 blev offentliggjort den 10. november 2011. Hvis disse faktorer blev taget i betragtning, ville fremskrivningerne af underskuddet i både 2012 og 2013 samlet set blive øget yderligere med ½ % af BNP, hvilket fører til underskud på lige over henholdsvis 3 % af BNP og 3¾ % af BNP.

– Ifølge prognosen fra efteråret 2011 forventes den offentlige bruttogæld, i betragtning af de forventede underskudstal og antagelserne om vekselkursen, igen at stige til næsten 77 % af BNP i 2013, efter et midlertidigt fald i 2011 på grund af overtagelsen af de private pensionsaktiver. Hvis de mellemsigtede budgetfremskrivninger blev ajourført udelukkende på grundlag af nye foranstaltninger vedtaget efter skæringsdagen for prognosen, ville den fremskrevne gældskvote for 2012 blive stort set uændret og kun forbedres lidt i 2013. Yderligere mulige revisioner i budgetfremskrivningerne, under hensyntagen til navnlig de øgede udbytter, vekselkursen mellem HUF/EUR på 311 ved udgangen af 2011 (hvilket er ca. 12 % lavere end den tekniske antagelse, der blev anvendt i prognosen fra efteråret) samt det dårligere makroøkonomiske miljø, vil resultere i en gældskvote på omkring 80 % i 2011, hvorefter den vil stabilisere sig på ca. 78,5 % i både 2012 og 2013, mens Rådet anbefalede, at bruttogældskvoten skulle bringes ind på en støt nedadgående kurs.

(8) Den samlede konklusion er, at mens Ungarn formelt overholder referenceværdien på 3 % af BNP i 2011, er dette ikke baseret på en strukturel og holdbar korrektion. Budgetoverskuddet i 2011 afhænger af betydelige engangsindtægter på over 10 % af BNP og er ledsaget af en kumuleret strukturel forværring i 2010 og 2011 på 2¾ % af BNP i forhold til en anbefalet kumuleret finanspolitisk forbedring på 0,5 % af BNP. Mens myndighederne gennemfører betydelige strukturelle foranstaltninger i 2012, overholdes referenceværdien på 3 % af BNP endvidere igen blot takket være engangsforanstaltninger på tæt ved 1 % af BNP. Endelig forventes underskuddet i 2013 (3¼ % af BNP) på ny at overstige referenceværdien i traktaten selv under hensyntagen til de supplerende foranstaltninger, der er bebudet siden Kommissionens efterårsprognose fra 2011. Det højere underskud i 2013 hænger hovedsagelig sammen med det forhold, at midlertidige engangsindtægter udfases som planlagt, mens ikke alle planlagte strukturreformer er tilstrækkeligt specificerede. Dette støtter som helhed den konklusion, at de ungarske myndigheders opfølgning af Rådets henstilling i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 har været utilstrækkelig -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Ungarn har ikke truffet virkningsfulde foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling i henhold til traktatens artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Ungarn.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11.1.2012.

På Rådets vegne

Formand

[1] EFT L 209 af 2.8.1997, s. 6.

[2] EUT L 389 af 30.12.2004, s. 27. Alle dokumenter vedrørende proceduren i forbindelse med det uforholdsmæssigt store underskud i Ungarn kan findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_en.htm