FORSLAG TIL ÆNDRINGSBUDGET NR. 7 TIL DET ALMINDELIGE BUDGET FOR 2011

OVERSIGT OVER UDGIFTER EFTER SEKTION Sektion III – Kommissionen

Under henvisning til:

– traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a,

– Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget[1], særlig artikel 37

– Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2011, der blev vedtaget den 15. december 2010[2],

– ændringsbudget nr. 1/2011[3], der blev vedtaget den 6. april 2011,

– ændringsbudget nr. 2/2011[4], der blev vedtaget den 5. juli 2011,

– ændringsbudget nr. 3/2011[5], der blev vedtaget den 14. juli 2011,

– ændringsbudget nr. 4/2011, der blev vedtaget den 28. september 2011,

– ændringsbudget nr. 5/2011, der blev vedtaget den 25. oktober 2011,

– forslag til ændringsbudget nr. 6/2011[6], der blev vedtaget den 18. oktober 2011,

forelægger Europa-Kommissionen hermed budgetmyndigheden et forslag til ændringsbudget nr. 7 til budgettet for 2011.

ÆNDRINGER I OVERSIGTEN OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION

Ændringerne af oversigten over indtægter og udgifter efter sektion kan findes på EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-da.htm). En engelsk udgave af ændringerne i oversigten vedlægges til orientering som et budgetbilag.

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning.. 3

2. Anvendelse af EU's Solidaritetsfond.. 3

2.1 Spanien.. 3

2.2 Italien.. 5

3. Finansiering.. 7

4. Sammenfattende oversigt opdelt efter udgiftsområderne i den finansielle ramme. 9

1. Indledning

Forslaget til ændringsbudget (FÆB) nr. 7 til budgettet for 2011 vedrører anvendelsen af et beløb på 37 979 875 EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger fra EU's Solidaritetsfond i forbindelse med jordskælvet i Murcia, Spanien (21 070 950 EUR), og oversvømmelserne i Veneto, Italien (16 908 925 EUR).

2. Anvendelse af EU's Solidaritetsfond

2.1 Spanien

Den 11. maj 2011 blev Lorca ramt af to jordskælv, som blev målt til 5,2 på richterskalaen. Ni mennesker blev dræbt og ca. 300 blev såret. 10 000 mennesker blev evakueret, mens 30 000 måtte tilbringe den første nat i gaderne. Desuden voldte katastrofen omfattende skader på boliger, virksomheder, offentlige bygninger og kulturarvssteder og på vejnettet og de grundlæggende infrastrukturer.

(1) Kommissionen modtog anmodningen den 20. juli, dvs. inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 11. maj 2011. Den modtog en opdateret udgave af anmodningen den 1. august 2011.

(2) Katastrofen er en naturkatastrofe og falder derfor ind under Solidaritetsfondens anvendelsesområde.

(3) Det berørte område omfatter hele Lorca kommune, som er en del af den selvstyrende provins Murcia. De spanske myndigheder anslog de samlede skader til 843 mio. EUR. Dette tal omfatter imidlertid et beløb på 162 000 EUR, som staten har betalt i erstatning til ofrenes familier, og som ikke kan betragtes som "direkte skader". Kommissionen mener derfor, at de samlede direkte skader beløber sig til 842 838 mio. EUR.

(4) Da de samlede skader kun udgør 23,8 % af den normale tærskelværdi for Spanien, som er på 3,535 mia. EUR[7] i 2011, indgav de spanske myndigheder deres anmodningen i henhold til kriteriet om såkaldte "usædvanlige regionale katastrofer", jf. artikel 2, stk. 2, sidste afsnit, i forordning (EF) nr. 2012/2002, som fastsætter betingelserne for at anvende Solidaritetsfonden "under ganske særlige omstændigheder". I henhold til denne bestemmelse kan en region undtagelsesvis modtage midler fra fonden, når regionen er blevet ramt af en usædvanlig katastrofe, fortrinsvis en naturkatastrofe, som berører størstedelen af befolkningen med alvorlige og vedvarende følger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i regionen. Ifølge forordningen skal midlerne fortrinsvis ydes til afsides beliggende eller isolerede regioner som øsamfund og regioner i den yderste periferi, jf. artikel 349, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Desuden hedder det i forordningen, at alle anmodninger indgivet efter kriteriet om en "usædvanlig regional katastrofe" skal "gennemgås meget nøje". Den selvstyrende provins Murcia kan ikke betragtes som en afsides beliggende eller isoleret region.

(5) Som anført i årsberetningen om Solidaritetsfonden (2002-2003)[8] mener Kommissionen, at det, for at de specifikke kriterier for regionale katastrofer skal give mening i den nationale kontekst, er nødvendigt at sondre mellem alvorlige regionale begivenheder og begivenheder af mere lokal art. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet henhører sidstnævnte under de nationale myndigheder, mens førstnævnte kan komme i betragtning til støtte fra Solidaritetsfonden. Jordskælvet ramte hele Lorca kommune hårdt, og de to jordskælv, som fandt sted den 11. maj, havde virkninger i det meste af Murciaregionen, herunder i Cartagena, Águilas, Murcia, Mazarrón og mange byer i Albacete, Jaén, Almeria og Alicante. Lorca er den tredjestørste by i Murciaregionen.

(6) I henhold til forordning (EF) nr. 2012/2002 er en af forudsætningerne for, at der kan ydes ekstraordinær støtte fra Solidaritetsfonden, at størstedelen af befolkningen i den region, anmodningen vedrører, er berørt. Det område, som den spanske anmodning vedrører, er hele Lorca kommune i den selvstyrende provins Murcia med en samlet befolkning på 92 694 indbyggere (Murcias samlede befolkning er på 1 461 979). Hele befolkningen i Lorca (og et større område omkring kommunen) blev ramt af katastrofen. Under jordskælvet blev ni mennesker dræbt, 300 blev såret, ca. 10 000 indbyggere blev evakueret, og omkring 30 000 måtte tilbringe den første nat i gaderne. Resten af byens indbyggere søgte tilflugt i udkanten af byen eller langs kysten. Der blev oprettet tre felthospitaler, som blev drevet af Røde Kors, over 5 000 mennesker blev indkvarteret i tre lejre, og der blev uddelt 15 000 tæpper. Desuden anføres det i anmodningen, at ca. 80 % af bygningerne led skade, og at mange virksomheder og skoler midlertidigt blev lukket. Ud fra oplysningerne i anmodningen kan det konkluderes, at betingelsen om, at størstedelen af befolkningen skal være berørt, helt klart er opfyldt.

(7) Med hensyn til kravet om alvorlige og vedvarende følger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i regionen henvises der i anmodningen især til alvorlige skader på de grundlæggende infrastrukturer og faciliteter, private boliger, virksomheder og industri samt ødelæggelsen af de lokale vejnet. Jordskælvet skadede også et stort antal offentlige skoler, det offentlige bibliotek og musikkonservatoriet. De indsendte oplysninger viser, at der ikke er tilstrækkelig kapacitet til at huse de nye studerende, som ankommer til det sundhedsvidenskabelige fakultet i Lorca, når det nye studieår begynder i september, idet det understreges, at de studerende udgør en vigtig økonomisk faktor for regionen. Skaderne på byens historiske bygningsværker har også en stor indvirkning på den vigtige turistsektor i regionen. Ca. 708 butikker, 50 håndværksvirksomheder, 482 servicevirksomheder og 210 hoteller og restauranter blev ramt. Et fald i turismen udgør et alvorligt problem for området. Desuden var Lorca inden jordskælvet et regionalt center og knudepunkt for erhverv, sundhed, uddannelse og kulturelle aktiviteter, som tiltrak mennesker fra byer i et større område med over en kvart million indbyggere. Katastrofen har derfor i alvorlig grad påvirket den socioøkonomiske situation i et større område omkring Lorca, hvor den økonomiske aktivitet er blevet drastisk reduceret eller er gået helt i stå. Anmodningen indeholder en detaljeret analyse af jordskælvets virkning og en oversigt over de samlede anslåede skader efter sektor.

(8) Omkostningerne i forbindelse med de tiltag, der er støtteberettigede efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, anslås til 104 mio. EUR og kan opdeles i fire kategorier: A) omgående udbedring af infrastruktur, B) midlertidig indkvartering og nødhjælp, C) forebyggende infrastrukturer og umiddelbar beskyttelse af kulturarv og D) rensning af katastroferamte områder.

(9) Den berørte region er berettiget til tilskud som "udfasningsregion" under strukturfondene (2007-2013). De spanske myndigheder har ikke meddelt Kommissionen, at de ønsker at udnytte andre EU-finansieringskilder til at afhjælpe konsekvenserne af jordskælvet.

(10) De spanske myndigheder har oplyst, at der ikke er mulighed for forsikringsdækning af de støtteberettigede omkostninger.

2.2 Italien

I perioden fra den 31. oktober til den 2. november 2010 blev Venetoregionen i Nordøstitalien ramt af voldsomme regnskyl. Virkningerne af de voldsomme regnskyl blev forværret af en varm "Sirocco-vind" fra Middelhavet, som smeltede sneen i de nærtliggende bjerge. Denne meteorologiske situation fik floderne til at gå over deres bredder og oversvømme store områder, hvilket forårsagede skader på vej- og infrastrukturnettene, landbruget, erhvervslivet og private boliger. Der var store skader i hele Veneto, men Bacchiglionebækkenet, herunder byområderne Vicenza og Padova, blev særlig hårdt ramt.

(11) Kommissionen modtog anmodningen den 7. januar 2011, dvs. inden for fristen på 10 uger efter registreringen af den første skade den 31. oktober 2010. En stærkt revideret udgave af anmodningen med en opdateret og finpudset skadesvurdering og nye tal blev modtaget den 11. august 2011.

(12) Katastrofen er en naturkatastrofe og falder derfor ind under Solidaritetsfondens hovedanvendelsesområde.

(13) Den oprindelige anmodning, som blev indgivet i januar, var baseret på kriteriet om såkaldte "usædvanlige regionale katastrofer", jf. artikel 2, stk. 2, sidste afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002, og den var derfor begrænset til det centrale katastrofeområde langs Bacchiglionefloden med anslåede samlede skader på 994,9 mio. EUR. Anmodningen var imidlertid ufuldstændig og indeholdt ingen dokumentation for hovedparten af skaderne. Vurderingen af anmodningen kunne derfor ikke afsluttes.

(14) Som svar på en anmodning fra Kommissionens tjenestegrene indsendte de italienske myndigheder den 11. august en opdateret anmodning med omfattende nyt materiale og en ny vurdering af skaderne. De nye skadetal vedrører hele Venetoregionen og lyder på i alt 3,717 mia. EUR. Dette beløb ligger 182 mio.EUR over den tærskelværdi på 3,536 mia. EUR (dvs. 3 mia. EUR i 2002-priser), som gælder for anvendelse af Solidaritetsfonden for Italien i 2011. På grundlag af disse tal er katastrofen berettiget til støtte efter kriteriet om en "større naturkatastrofe", jf. Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002.

(15) Som et alternativ til "scenariet om en større naturkatastrofe" fremlægges der i den reviderede anmodning af 11. august også opdaterede oplysninger på grundlag af kriteriet om en såkaldt usædvanlig regional katastrofe. Uden at dette anføres udtrykkeligt, ser det ud til, at disse oplysninger gives for det tilfældes skyld, at anmodningen ikke accepteres på grundlag af kriteriet om en større katastrofe.

(16) De skadetal, som de italienske myndigheder har anført under scenariet om en "større katastrofe", er opdelt i fire hovedkategorier: 1) skader anmeldt af offentlige myndigheder (kommuner, provinser, præfekturer, den regionale skovstyrelse m.v.): 588 mio. EUR, 2) skader forårsaget af efterfølgende jordskred: 124 mio. EUR, 3) omkostninger ved genopretning af det hydrauliske sikkerhedssystem: 2 732 mio. EUR og 4) yderligere "gennemførelsesomkost­ninger": 273 mio. EUR. De skader, som er anført under punkt 1) og 2), virker plausible, men det fremgår klart af anmodningen, at punkt 3) og 4) i vidt omfang omfatter omkostninger til forbedring af vandforvaltningssystemet for at imødekomme det behov for en bedre beskyttelse, som oversvømmelserne bragte for en dag. Kun en mindre del af disse omkostninger vedrører reparation af skader, som direkte er forvoldt af oversvømmelserne. Omkostninger til forebyggende foranstaltninger kan imidlertid ikke komme i betragtning ved vurderingen af anmodninger til Solidaritetsfonden. Ud fra de indsendte oplysninger er det ikke muligt at fastsætte nøjagtige beløb, men der er ingen tvivl om, at de omkostninger i anmodningen, som vedrører forebyggelse, og ikke genopretning, langt overstiger 182 mio. EUR. De samlede skader ligger derfor under ovennævnte tærskelværdi, og Kommissionen konkluderer, at oversvømmelserne i Veneto ikke kan betegnes som en større katastrofe.

(17) Da de samlede skader ligger under den normale tærskelværdi, blev anmodningen vurderet ud fra kriteriet om en såkaldt "usædvanlig regional katastrofe", jf. artikel 2, stk. 2, sidste afsnit, i forordning (EF) nr. 2012/2002, som fastsætter betingelserne for at anvende Solidaritetsfonden "under ganske særlige omstændigheder". I henhold til disse kriterier kan en region undtagelsesvis modtage midler fra fonden, når regionen er blevet ramt af en usædvanlig katastrofe, fortrinsvis en naturkatastrofe, som berører størstedelen af befolkningen med alvorlige og vedvarende følger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i regionen. Ifølge forordningen skal midlerne fortrinsvis ydes til afsides beliggende eller isolerede regioner, som øsamfund og regioner i den yderste periferi, jf. artikel 349, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Venetoregionen falder ikke ind under denne kategori. Desuden hedder det i forordningen, at alle anmodninger indgivet efter kriteriet om en "usædvanlig katastrofe" skal "gennemgås meget nøje".

(18) Som anført ovenfor fremlagde de italienske myndigheder også dokumentation, som var begrænset til det hårdest ramte område langs Bacchiglionebækkenet med henblik på at opfylde kriteriet om en "regional katastrofe" som et alternativ til scenariet om en større katastrofe. For det pågældende område anslår de italienske myndigheder, at de samlede direkte skader, som er opstået på grund af oversvømmelserne, beløber sig til 1 156,86 mio. EUR. Dette samlede skadetal består af 1) skader indberettet af kommunerne (herunder skader på privat ejendom og virksomheder, skader i landbruget, udgifter til midlertidig indkvartering, skader på kulturarven og udgifter til nødhjælpstiltag) på 178,612 mio. EUR, 2) skader på forsyningsnet på 2,035 mio. EUR, 3) lokale bygge- og anlægsarbejder på 50,562 mio. EUR, 4) skader på A4-motorvejen på 1, 308 mio. EUR, 5) sundhedsmæssige og dyresundhedsmæssige foranstaltninger på 0,639 mio. EUR, 6) løn til frivillige inden for civilbeskyttelse på 1,800 mio. EUR og 7) "omkostninger til sikkerhedsforanstaltninger i de berørte områder" på 921,912 mio. EUR. Skadetallene i punkt 1-6) forekommer troværdige, mens punkt 7) – i lighed med det, der blev fremlagt under scenariet om en større katastrofe – omfatter tiltag, som ikke blot skal reparere direkte skader, men også forbedre den samlede sikkerhedsstandard for vandforvaltningssystemet (herunder skove og beskyttelse mod jordskred). I de fremlagte oplysninger sondres der imidlertid mellem "uopsættelige", "meget hastende", "hastende" og "nødvendige" tiltag. Man må gå ud fra, at de tiltag, der kategoriseres som "uopsættelige" og "meget hastende", svarer til øjeblikkelige reparationer af skader, som er forvoldt af oversvømmelserne. Det beløb, som er anført for disse kategorier, er på 492,506 mio. EUR (inkl. 51,105 mio. EUR, som allerede indgik i de bygge- og anlægsomkostninger, som kommunerne har afholdt, der skal trækkes fra). På dette grundlag mener Kommissionen, at de samlede direkte skader kan anslås til 676,357 mio. EUR. Dette beløb udgør 19 % af den normale tærskelværdi for anvendelse af Solidaritetsfonden, der gælder for Italien i 2011.

(19) I henhold til forordning (EF) nr. 2012/2002 er en af forudsætningerne for, at der kan ydes ekstraordinær støtte fra Solidaritetsfonden, at størstedelen af befolkningen i den region, anmodningen vedrører, er berørt. Det pågældende område omfatter dele af 14 kommuner. Der er 28 391 registrerede indbyggere i disse 14 kommuner, og det hævdes, at 20 068 personer (dvs. 70,6 % af befolkningen) i væsentlig grad er ramt af oversvømmelserne. Det blev rapporteret, at 2 800 personer midlertidigt måtte forlade deres hjem. Over 2 000 huse blev ramt af oversvømmelserne, og mange garager og 450 biler blev beskadiget. I anmodningen beskrives de forskellige måder, hvorpå befolkningen blev ramt af personskader, afbrydelser af økonomisk aktivitet, sammenbrud i de vigtigste forsynings- og telekommunikationsnet og trafiksammenbrud. Man kan derfor konkludere, at hovedparten af befolkningen var berørt af oversvømmelserne.

(20) Med hensyn til indvirkningen og følgerne af oversvømmelserne og kravet om, at det skal dokumenteres, at oversvømmelserne havde alvorlige og vedvarende følger for livsvilkårene og den økonomiske stabilitet i regionen, henviser anmodningen navnlig til destabiliseringen af det naturlige miljø og den økonomiske stabilitet i hele Venetoregionen. Venetos økonomiske struktur er baseret på små og mellemstore virksomheder, hvoraf mange er familieforetagender og hovedsagelig eksportorienterede. Det blev anført, at over 2 500 små og mellemstore virksomheder mistede deres infrastruktur, maskiner og arbejdsredskaber. I hele Veneto er der 40 400 virksomheder, som er i fare på grund af oversvømmelserne; heraf er 9 900 små virksomheder med ca. 250 000 medarbejdere. På landbrugsområdet blev der rapporteret om en række tab af husdyr og om landbrugsjord, som blev dækket af mudder.

(21) Som anført i årsberetningen om Solidaritetsfonden (2002-2003)[9] mener Kommissionen, at det, for at de specifikke kriterier for regionale katastrofer skal give mening i den nationale kontekst, er nødvendigt at sondre mellem alvorlige regionale begivenheder og begivenheder af mere lokal art. I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet henhører sidstnævnte under de nationale myndigheder, mens førstnævnte kan komme i betragtning til støtte fra Solidaritetsfonden. Den dokumentation, som de italienske myndigheder har indsendt, viser, at oversvømmelseskatastrofen ramte Venetoregionen hårdt og havde alvorlige følger, især i Bacchiglionebækkenet.

(22) Omkostningerne i forbindelse med de tiltag, der er støtteberettigede efter artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2012/2002, anslås til 779,06 mio. EUR og kan opdeles i fire kategorier: A) omgående udbedring af infrastruktur, B) midlertidig indkvartering og nødhjælp, C) forebyggende infrastrukturer og umiddelbar beskyttelse af kulturarv og D) rensning af katastroferamte områder. Da det kun er en del af de anmeldte skader, der kan accepteres som direkte skader (jf. punkt 18), skal beløbet for støtteberettigede tiltag korrigeres til højst 573,225 mio. EUR.

(23) Den berørte region er støtteberettiget efter målet om regional konkurrenceevne og beskæftigelse under strukturfondene (2007-2013). De italienske myndigheder har ikke meddelt Kommissionen, at de ønsker at udnytte andre EU-finansieringskilder til at afhjælpe konsekvenserne af oversvømmelserne.

(24) Ifølge de italienske myndigheder er der ikke nogen forsikringsdækning for de tilskudsberettigede omkostninger.

3. Finansiering

Det samlede årlige budget for Solidaritetsfonden er på 1 mia. EUR. Eftersom solidaritet var den helt afgørende begrundelse for at oprette fonden, mener Kommissionen, at støtten fra fonden bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der ligger over tærskelværdien (0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2002-priser, idet det laveste af beløbene anvendes), ifølge tidligere praksis bør støttes med en højere sats end skader op til tærskelværdien. De satser, der hidtil er blevet anvendt til beregning af tildelingerne til større katastrofer, er 2,5 % for de samlede direkte skader under tærskelværdien og 6 % for skader over tærskelværdien. Metoden for beregning af tilskuddet fra Solidaritetsfonden blev fastsat i Solidaritetsfondens årsberetning for 2002-2003 og godkendt af Rådet og Europa-Parlamentet.

Det foreslås at omfordele betalingsbevillingerne fra budgetpost 05 04 05 01 — Programmer for udvikling af landdistrikter under hensyntagen til forskellene mellem betalingsoverslagene fra medlemsstaterne, som blev opdateret i september 2011, og de udgiftsanmeldelser, som er blevet indsendt i november 2011.

Det foreslås at anvende de samme procentsatser i dette tilfælde og at yde følgende beløb i støtte:

|| || || || || (EUR)

|| Accepterede direkte skader || Tærskelværdi || Beløb baseret på 2,5 % || Beløbet baseret på 6 % || Samlet foreslået EU-støtte

Spanien – jordskælv i Lorca || 842,838 mio. || 3 536 mio. || 21 070 950 || - || 21 070 950

Oversvømmelser i Veneto || 676,357 mio. || 3 536 mio. || 16 908 925 || - || 16 908 925

I alt || || || || || 37 979 875

4. Sammenfattende oversigt opdelt efter udgiftsområderne i den finansielle ramme

Udgiftsområde/underudgiftsområde i den finansielle ramme || Finansiel ramme 2011 || Budget 2011 (inkl. ÆB 1-5 og FÆB 6) || FÆB 7/2011 || Budget 2011 (inkl. ÆB 1-5 og FÆB 6-7/2011)

FB || BB || FB || BB || FB || BB || FB || BB

1. BÆREDYGTIG VÆKST || || || || || || || ||

1a. Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse || 12 987 000 000 || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758 || || || 13 520 566 270 || 11 523 944 758

1b. Samhørighed for vækst og beskæftigelse || 50 987 000 000 || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626 || || || 50 983 843 784 || 42 060 394 626

I alt || 63 974 000 000 || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384 || || || 64 504 410 054 || 53 584 339 384

Margen[10] || || || -30 410 054 || || || || -30 410 054 ||

2. BESKYTTELSE OG FORVALTNING AF NATURRESSOURCER || || || || || || || ||

Heraf markedsrelaterede udgifter og direkte betalinger || 47 617 000 000 || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841 || || || 42 868 061 900 || 42 788 499 841

I alt || 59 688 000 000 || || 58 659 248 389 || 56 378 918 184 || || -37 979 875 || 58 659 248 389 || 56 340 938 309

Margen || || || 1 028 751 611 || || || || 1 028 751 611 ||

3. UNIONSBORGERSKAB, FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED || || || || || || || ||

3a. Frihed, sikkerhed og retfærdighed || 1 206 000 000 || || 1 180 030 263 || 857 199 845 || || || 1 180 030 263 || 857 199 845

3b. Unionsborgerskab || 683 000 000 || || 879 831 486 || 842 903 486 || 37 979 875 || 37 979 875 || 917 811 361 || 880 883 361

I alt || 1 889 000 000 || || 2 059 861 749 || 1 700 103 331 || 37 979 875 || 37 979 875 || 2 097 841 624 || 1 738 083 206

Margen[11] || || || 26 072 737 || || || || 26 072 737 ||

4. EU SOM GLOBAL AKTØR[12] || 8 430 000 000 || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574 || || || 8 759 300 431 || 7 242 528 574

Margen || || || -70 439 377 || || || || -70 439 377 ||

5. ADMINISTRATION[13] || 8 144 000 000 || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289 || || || 8 172 839 289 || 8 171 544 289

Margen || || || 53 160 711 || || || || 53 160 711 ||

I ALT || 142 125 000 000 || 133 440 000 000 || 142 155 659 912 || 127 077 433 762 || 37 979 875 || 0 || 142 193 639 787 || 127 077 433 762

Margen || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238 || || || 1 112 135 628 || 6 544 566 238

[1] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

[2] EUT L 68 af 15.3.2011, s. 1.

[3] EUT L 172 af 30.6.2011, s. 1.

[4] EUT L 213 af 19.8.2011, s. 1.

[5] EUT L 251 af 27.9.2011, s. 1.

[6] KOM(2011) 674 endelig.

[7] Dvs. 3 mia. EUR i 2002-priser.

[8] Årsberetning 2002-2003 og rapport om de indhøstede erfaringer efter ét års anvendelse af det nye instrument, KOM(2004) 397 endelig af 26.5.2004.

[9] Årsberetning 2002-2003 og rapport om de indhøstede erfaringer efter ét års anvendelse af det nye instrument, KOM(2004) 397 endelig af 26.5.2004.

[10] Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF) er ikke medtaget ved beregningen af margenen under udgiftsområde 1a (500 mio. EUR). 34 mio. EUR over loftet finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.

[11] Beløbet fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) opføres ud over de beløb, der er fastsat for de relevante udgiftsområder i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 (EUT C 139 af 14.6.2006).

[12] Ved beregning af margenen for udgiftsområde 4 for 2011 er ikke medregnet bevillingerne til nødhjælpsreserven (253,9 mio. EUR). 71 mio. EUR over loftet finansieres ved anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet.

[13] Ved beregningen af margenen under loftet for udgiftsområde 5 er der taget hensyn til fodnote 1 i den finansielle ramme for 2007-2013 med et beløb på 82 mio. EUR for personalets indbetalinger til pensionsordningen.