Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse om forslag til retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1998« (98/C 19/28)

Den 3. oktober 1997 sendte kommissær Padraig Flynn følgende dokument til Det Økonomiske og Sociale Udvalg om det ovennævnte emne og meddelte, at han var overbevist om, at han kunne regne med ØSU's støtte.

Den Fælles Beskæftigelsesrapport for 1997, der er baseret på medlemsstaternes flerårige programmer, udgør sammen med Rapporten om Beskæftigelsen i EU i 1997 (KOM(97) 479 endelig udg.), der ligeledes er tilsendt ØSU, og Forslaget til Retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik i 1998 et vigtigt bidrag til det ekstraordinære Europæiske Råd den 20. og 21. november i Luxembourg og til den opfølgning af mødet, der skal ske i henhold til den nye procedure i beskæftigelseskapitlet.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede på plenarforsamlingen, mødet den 1. oktober 1997, i henhold til forretningsordenens artikel 11, stk. 4, og artikel 19, stk. 1, at nedsætte et underudvalg til at forestå det forberedende arbejde i denne sag.

På grund af den meget korte frist, ØSU har haft til at yde sit bidrag til beskæftigelsestopmødet, har underudvalget udarbejdet sit forslag til udtalelse efter hasteproceduren og med udgangspunkt i den udtalelse, der blev vedtaget den 1. oktober 1997 om Det europæiske Råd om beskæftigelsen (CES 991/97), og som er blevet tilsendt formanden for Rådet.

Underudvalget udarbejdede sit forslag til udtalelse den 21. oktober 1997 (Ordfører: H.C.H. van den Burg).

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 349. plenarforsamling af den 29. og 30. oktober 1997, mødet den 30. oktober 1997, med 123 stemmer for, 7 stemmer imod og 13 stemmer hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Generelle bemærkninger

1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg sætter stor pris på Kommissionens forberedende arbejde i forbindelse med Rapporten om Beskæftigelsen i EU i 1997 og Den Fælles Beskæftigelsesrapport og det bagvedliggende research- og statistikarbejde, der har ført til det forslag til retningslinjer for beskæftigelsespolitikken, der skal diskuteres på beskæftigelsestopmødet i november. Disse dokumenter bør ses dels som et bidrag til den succes, det ekstraordinære topmøde forventes at blive, dels som et første forsøg på allerede nu at gøre brug af den procedure, der er fastsat i beskæftigelseskapitlet i den nye traktat.

1.2. I sin udtalelse om Det europæiske Råd om beskæftigelsen (CES 991/97) understregede ØSU vigtigheden af en helhedsstrategi, der også omfatter en bred makroøkonomisk ramme. Beskæftigelsestopmødet bør være mere end en konference om medlemsstaternes arbejdsmarkedspolitik. Topmødet skal tilvejebringe et solidt beskæftigelsesorienteret grundlag, som skal integreres i det makroøkonomiske policy-mix, der er fastlagt i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, som hvert år opstilles i henhold til traktatens artikel 103.

1.3. ØSU noterer sig, at det er Kommissionen i sin helhed, der har fremsat dette forslag om retningslinjer, der først og fremmest handler om arbejdsmarkedspolitik. ØSU ser frem til tilsvarende vigtige bidrag til topmødet på andre politikområder, især vedrørende bæredygtig udvikling og investeringer samt på skatteområdet. ØSU har bemærket, at Den Europæiske Investeringsbank arbejder på at fremlægge en mere detaljeret udgave af det program, der blev påbegyndt på Amsterdam-topmødet, og at der er en stigende bevidsthed i ECOFIN-Rådet og i medlemsstaterne om, at det er nødvendigt hurtigt at udtænke nogle hensigtsmæssige foranstaltninger, herunder skatteforanstaltninger, der kan forbedre beskæftigelsessituationen i medlemsstaterne. Den samordningspagt for vækst og beskæftigelsespolitik, som ØSU gerne ser indgået på topmødet, bør dække dette bredere spektrum af forpligtelser.

1.3.1. Når man for fremtiden skal udarbejde retningslinjer for beskæftigelsespolitikken inden for rammerne af traktatens procedure, er det bydende nødvendigt, at man i retningslinjerne kan beskæftige sig med alle de relevante politikområder. Det må ikke på forhånd afgøres eller afgrænses, hvilke områder der skal satses særligt på i de kommende år. ØSU går stærkt ind for, at der skabes et sådant integreret og bredere grundlag for indholdet af retningslinjerne for beskæftigelsespolitikken.

1.4. Med henvisning til det forslag, som Jean-Claude Juncker har stillet om, at trojkaen af rådsformænd fremover hvert halve år skal afholde et møde på højt plan med de europæiske arbejdsmarkedsorganisationer, opfordrer ØSU endnu en gang til, at bidragene fra de parter, der er nævnt i beskæftigelseskapitlet, samordnes med henblik på at fastlægge en effektiv samarbejdsprocedure og -struktur for en europæisk beskæftigelsespolitik. På dette punkt bør der som oplæg til topmødet udarbejdes et forslag med angivelse af den fremtidige kurs. ØSU er på sin side rede til straks at påbegynde de aktiviteter, det foreslog i sin tidligere udtalelse.

1.5. ØSU noterer med tilfredshed, at der er indkaldt til et fælles rådsmøde (økonomi- og finansministre og social- og arbejdsministre), der skal afholdes inden topmødet, således som ØSU har anbefalet. Rådet skal på dette møde:

- vurdere den nuværende makroøkonomiske og beskæftigelsesmæssige situation og forberede et udkast til en beskæftigelsespolitik, der er integreret i det makroøkonomiske policy-mix med henblik på at forbedre vækstens beskæftigelsesintensitet;

- samordne de politikområder, der skal drøftes på topmødet;

- udvikle en fortløbende og effektiv samarbejdsmetode med angivelse af rollefordelingen mellem de forskellige rådgivende organer.

2. Særlige bemærkninger

2.1. I sin tidligere udtalelse foreslog ØSU, »at der fastsættes klare mål og præstationskriterier samt passende tidsplaner og overvågningsmekanismer, hvori indgår nationale rapporter og evalueringer« (CES 991/97, punkt 2.1.3). ØSU glæder sig over, at Kommissionen har fastlagt klare mål for den gennemsnitlige stigning i beskæftigelsesfrekvensen og for en reduktion i arbejdsløshedsprocenten i EU over de kommende fem år. Disse mål kan betragtes som en udmøntning af traktatens artikel 2, og kan kun nås, hvis EU og medlemsstaterne rent faktisk iværksætter de nødvendige beskæftigelsespolitiske foranstaltninger og har held til at opretholde den nuværende og forventede BNP-vækst på omkring 3 % om året. ØSU understreger atter, at der er brug for en helhjertet indsats for at nå disse mål, både hvad angår et vækststimulerende makroøkonomisk policy-mix og med hensyn til de foreslåede foranstaltninger, der skal gøre væksten mere beskæftigelsesintensiv og fremme indpasningen på arbejdsmarkedet af arbejdssøgende, som er svagere stillet på jobmarkedet.

2.2. ØSU påpeger, at de foreslåede retningslinjer ikke omfatter mål, som er specifikt tilpasset situationen i de enkelte medlemsstater. Det er indlysende, at de særlige nationale forhold bør være bestemmende for de forskellige medlemsstaters mål og fastlæggelsen af en hensigtsmæssig kombination af politikker, der er afpasset efter den pågældende medlemsstats særlige behov. En sådan national politik vil skabe større sammenhæng og konvergens i EU, således at de overordnede generelle mål for hele EU kan opfyldes.

2.3. ØSU noterer med tilfredshed, at Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at fokusere på følgende fire hovedpunkter i deres beskæftigelsespolitik:

- iværksætterkultur;

- beskæftigelsesevne;

- omstillingsevne; og

- lige muligheder.

Disse foranstaltninger skal indgå i en samlet strategi, som kan skabe såvel fleksibilitet som jobtryghed.

ØSU anerkender betydningen af en afbalanceret tilgang til de ændringer, der skal foretages. Under hvert af de fire hovedpunkter er de vigtigste udfordringer skitseret på en sådan måde, at økonomiske og sociale behov sammenkædes. ØSU understreger nødvendigheden af en integreret strategi, som tager højde for alle områder på én gang, i stedet for at der »vrages og vælges« mellem dem. Hver enkelt medlemsstat vil naturligvis udarbejde sin egen kombination af mål og midler, men der er under alle omstændigheder behov for en nøje afstemt balance mellem fleksibilitet og jobtryghed.

2.4. ØSU værdsætter også, at der flere steder i forslaget sættes tal på retningslinjerne for konkrete foranstaltninger såsom deltagelsen i uddannelses- og arbejdsmarkedsforanstaltninger. Også her er der behov for differentiering og specificering ud fra den enkelte medlemsstats situation. Når man sætter tal på, bør man således afstemme ambitionsniveauet efter den konkrete situation.

2.5. ØSU noterer sig forbindelsen mellem kapitlet om iværksætterkultur og Den Europæiske Investeringsbanks handlingsplan. EIB har en vigtig opgave at udføre ved at stimulere vækst og investeringer, ikke mindst i små og mellemstore virksomheder. ØSU anmoder EIB om at indtage en mere risikovillig holdning og sikre en mere målrettet tilgang til projekter, der kan øge beskæftigelsesintensiteten og forbedre jobkvaliteten under behørig hensyntagen til projekternes rentabilitet.

2.6. Betydningen af uddannelse og træning under hovedpunktet beskæftigelsesevne - og generelt af en højnelse af den europæiske arbejdsstyrkes kvalifikationsniveau - kan ikke understreges kraftigt nok. Såvel set ud fra et makroøkonomisk konkurrenceevne- og innovationssynspunkt som ud fra, hvad der er i den enkelte arbejdstagers egen interesse, er det af afgørende betydning, at regeringerne, arbejdsmarkedets parter og andre relevante aktører i erhvervs- og samfundslivet gør så meget som muligt på dette område. ØSU kan kun gentage opfordringen til arbejdsmarkedets parter om at indgå (ramme-)aftaler, fx om lærlingeuddannelser og betingelserne for livslang uddannelse, idet det gør opmærksom på, at det især er vigtigt at involvere den enkelte virksomhed og - hvor det er hensigtsmæssigt - brancheorganisationer og fremme et større engagement på decentralt niveau. Det understreger samtidig, hvor vigtigt det er, at det generelle uddannelsessystem fornys og tilpasses til disse udfordringer. Man kunne eventuelt opfordre undervisningsministrene til at tage spørgsmålene vedrørende beskæftigelsesegnethed og livslang uddannelse op til drøftelse i Rådet.

2.7. Under hovedpunktet om modernisering af arbejdstilrettelæggelsen kommer meddelelsen ind på ændringer i ansættelseskontrakter. Det fremhæves med rette, at hvis arbejdsmarkedet skal gøres mere fleksibelt, er det nødvendigt med mere og bedre jobtryghed. Også på dette område er det presserende med velafbalancerede (ramme-)aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på forskellige niveauer samt initiativer på medlemsstats- eller EU-plan vedrørende ny lovgivning og justering af eksisterende, navnlig hvad angår atypiske ansættelsesforhold. ØSU foreslår, at Kommissionen udarbejder et nyt socialt handlingsprogram, hvori den fremlægger sine egne initiativer og udnytter de muligheder, som protokollen om social- og arbejdsmarkedspolitikker - som fuldt ud er integreret i Amsterdam-traktaten - giver. ØSU opfordrer i denne forbindelse arbejdsmarkedets parter til at gøre deres del af arbejdet.

2.8. Under hovedpunktet om lige muligheder foretages en kobling mellem arbejdsmarkedet og demografiske krav. Det er selvindlysende, at en politik, der gør det nemmere at forene arbejde og familieliv, kan være et virkningsfuldt redskab til at forbedre beskæftigelsesgraden og nedbryde kønsopdelingen af arbejdsmarkedet. I den forbindelse henviser ØSU på ny til sin udtalelse fra oktober 1995 om arbejdstid (), hvor der efterlyses velafstemte metoder til at reducere arbejdstiden eller tilrettelægge den på en ny måde, herunder fremme af mulighederne for differentieret arbejdstid på frivillig basis - navnlig i de sektorer, job og funktioner, hvor lange arbejdsuger er reglen. En større differentiering af arbejdstiden kan samtidig gøre det lettere at forene arbejde og familieliv, ligesom det kan medvirke til en omfordeling af de eksisterende job og til fleksibilitet i arbejdstilrettelæggelsen. Medlemsstaternes målsætninger kan forventes at blive flere og mere ambitiøse for så vidt angår det fjerde hovedpunkt, fx i form af et større udbud af børnepasningsmuligheder af høj kvalitet. Endelig er det vigtigt, at kvinder opmuntres til et differentieret uddannelsesvalg for i højere grad at sikre lige muligheder for kvinder og mænd.

2.9. Beskatning

I ØSU's tidligere udtalelse blev der lagt meget vægt på beskatning som en metode til at stimulere jobskabelsen og nedbringe arbejdsløsheden. I Den Fælles Rapport er gengivet flere eksempler på skatteforanstaltninger i medlemsstaterne - navnlig foranstaltninger, som fremmer ansættelse af ledige kortuddannede personer, og foranstaltninger, som skaber »nye« job til disse kategorier ved hjælp af sociale sikringsmidler. ØSU opfordrer til, at man på topmødet indleder en evaluering og vurdering af sådanne foranstaltninger, f.eks. ved at nedsætte en ekspertgruppe, og meget snart fremsætter forslag til en bedre struktureret tilgang med henblik på at nedbringe de indirekte arbejdskraftomkostninger og øge vækstens beskæftigelsesintensitet.

2.10. Investeringspolitik

2.10.1. ØSU fremhæver betydningen af at tilskynde til investeringer i EU. Topmødet bør opfordre medlemsstaterne til at tage alle nødvendige skridt i den retning. En sådan indsats vil styrke det økonomiske grundlag og tilliden, hvilket er nødvendige betingelser for jobskabelse.

2.10.2. ØSU tillægger Den Europæiske Investeringsbank stor betydning og ser derfor frem til, at denne fremlægger sit særlige Amsterdam-handlingsprogram. ØSU opfordrer EIB til at inddrage arbejdsmarkedets parter samt andre relevante organisationer og arbejdsmarkedseksperter i udviklingen og evalueringen af såvel kvantitative som kvalitative kriterier for beskæftigelsesintensive investeringer. ØSU anmoder om at blive hørt om fremtidige tiltag på dette område.

Bruxelles, den 30. oktober 1997.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT C 18 af 22. 1. 1996.