FORELØBIGT FORSLAG TIL DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS ALMINDELIGE BUDGET FOR REGNESKAPSÅRET 2005

POLITISK GENNEMGANG

1. Indledning

Mens budgetproceduren for 2004 var præget af, at der skulle tages hensyn til de ti nye medlemsstaters tiltrædelse den 1. maj, og af, at det var det første år, den aktivitetsbaserede budgetlægning (ABB) blev gennemført fuldt ud, vil budgetproceduren for 2005 blive præget af andre større begivenheder som f.eks. valget til Europa-Parlamentet i midten af juni, der vil bringe et antal nye repræsentanter til Europa-Parlamentet. Desuden skal nævnes de ti nye medlemsstaters fulde deltagelse i afstemningerne i både Rådet og Europa-Parlamentet og udnævnelsen af en ny Kommission den 1. november. Dertil kommer, at debatten om de nye finansielle rammer for tiden efter 2006, som Kommissionen startede i februar 2004 [1], og eventuel opnåelse af enighed om den nye forfatning for Den Europæiske Union, som EU's stats- og regeringschefer på Det Europæiske Råd i Bruxelles den 25. og 26. marts 2004 forpligtede sig til at nå inden udgangen af juni, begge vil få indflydelse på budgetprocedurens forløb.

[1] KOM(2004) 101 endelig.

1.1. Et budget for det udvidede EU

Budgettet for 2004 blev vedtaget af budgetmyndigheden i december 2003 for 15 medlemsstater (EU-15) sammen med en politisk aftale om et ændringsbudget, der udelukkende skulle vedrøre udvidelsen og være baseret på de principper, der blev vedtaget på mæglingsmødet den 24. november 2003. Med vedtagelsen af dette ændringsbudget, der træder i kraft den 1. maj 2004, og som indebærer, at udgifterne i forbindelse med udvidelsen integreres i budgettet, vil det udvidede EU (EU-25) være fuldt ud operationelt fra tiltrædelsesdagen.

Det af Kommissionen udarbejdede budget for 2005 omfatter alle 25 medlemsstater og er baseret på de prioriteter, der er vedtaget som led i den årlige politikstrategi (APS).

1.2. Aktivitetsbaseret budgetlægning

2005 bliver andet år af den officielle gennemførelse af aktivitetsbaseret budgetlægning, der kræves i henhold til den nye finansforordning, der trådte i kraft den 1. januar 2003 [2]. Selv om der de seneste tre år er sket en gradvis indførelse af den nye fremgangsmåde og en konsolidering af dens forbindelser med de andre komponenter af aktivitetsbaseret management, herunder den strategiske planlægnings- og programmeringscyklus, bliver budgetproceduren for 2005 første gang, at Kommissionens forslag og budgetmyndighedens afgørelser udelukkende er baseret på ABB-strukturen. Kommissionen forbedrer yderligere de aktivitetsredegørelser, der ledsager FBF, for at lette arbejdet hos begge budgetmyndighedens parter. Alle officielle dokumenter i forbindelse med FBF 2005 anvender derfor ABB-kontoplanen.

[2] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

1.3. Kommissionens politiske prioriteter for 2005

Den 25. februar 2004 vedtog Kommissionen for fjerde år i træk en meddelelse om den årlige politikstrategi (APS).

Formålet med APS-beslutningen er at fastlægge de politiske prioriteter for det følgende år, at identificere de vigtigste initiativer, der bidrager til realiseringen af de fastsatte prioriteter, at vedtage de budgetmæssige rammer og retningslinjer for det pågældende år, så de prioriterede initiativer får tildelt de nødvendige midler, og at fastlægge retningslinjer for den vejledende flerårige finansielle programmering. APS danner rammen om udarbejdelsen af både det foreløbige budgetforslag og generaldirektoraternes og tjenesternes operationelle programmering.

2005 vil imidlertid frembyde en ganske særlig situation. Det vil være det første år med den nye Kommission og et vigtigt år for gennemførelsen af alle foranstaltninger vedrørende de nye finansielle overslag, herunder de lovgivningsmæssige forslag vedrørende den næste generation af strukturfonde, der skal vedtages inden udgangen af 2005. Det vil være et afgørende år, når det drejer sig om at sikre, at det udvidede EU kommer til at fungere tilfredsstillende, og det vil være nødvendigt at afsætte de nødvendige midler for at klare denne udfordring.

For at opnå kontinuitet og sammenhæng i de politikker, som Kommissionen har ansvaret for, og for at sikre, at Kommissionen opfylder sine institutionelle forpligtelser, har denne ved udformningen af APS-beslutningen taget hensyn til, at der skal sikres en smidig overgang til den nye Kommission og sammenhæng med prioriteterne for de finansielle overslag for perioden efter 2006.

Under hensyntagen hertil besluttede kommissærkollegiet under sin debat om de politiske prioriteter for 2005, at det skal være en vigtig operationel prioritet dels at sikre, at udvidelsen bliver en succes, dels at udforme Europas fremtid. Ifølge APS-beslutningen betyder dette, at "man skal sikre, at det udvidede EU fungerer tilfredsstillende, og at politikker og regler anvendes fuldt ud i alle medlemsstater". Foruden denne operationelle prioritet har Kommissionen identificeret de politiske prioriteter for 2005 med henblik på et udvidet EU med 25 medlemsstater, set i sammenhæng med de prioriteter, der blev fastlagt de foregående år.

Kommissionens hovedprioritet vil være at sætte ny gang i den økonomiske vækst med afsæt i øget konkurrenceevne og samhørighed; målet at sikre stabilitet og sikkerhed vil blive opretholdt gennem bestræbelser på at forbedre sikkerheden og EU-borgerskabet; EU vil også få et nyt ansvar udadtil, med hovedvægt på naboskabsdimensionen, gennem styrkelse af EU's nye kontinentale legitimitet.

1.3.1. Konkurrenceevne og samhørighed

I løbet af det sidste årti er vækstraten i EU faldet til et niveau på kun 2 %. Samtidig er EU i færd med at byde velkommen til ti nye medlemsstater, som tegner sig for 20 % af EU's befolkning, men kun for 6 % af dens BNI. I betragtning af de beskedne økonomiske resultater, som EU har kunnet notere på det seneste, og de vedvarende utilfredsstillende produktivitets- og beskæftigelsesrater, og i betragtning af vores ønske om en succesfuld integration af de nye medlemsstater, vil en stigning i væksten være den vigtigste politiske prioritet for Kommissionen, der til stadighed vil forsøge at forbedre den europæiske models konkurrenceevne, samtidig med at velstand, beskæftigelse, samhørighed og miljøbeskyttelse bevares som integrerende elementer i dagsordenen for en bæredygtig udvikling. Stabiliteten i de makroøkonomiske rammer, den konkrete gennemførelse af vækstinitiativet og videreførelsen af de strukturreformer, der ligger i Lissabon-strategien, vil være af afgørende betydning. Afgørende i denne sammenhæng er det, at det udvidede indre marked fungerer korrekt, og at den gældende fællesskabsret gennemføres og anvendes fuldt ud.

Der bør lægges særlig vægt på:

-- industripolitikken, herunder både fremstillings- og servicesektoren. Serviceydelser udgør i dag 2/3 af BNI og størstedelen af de nye job, der skabes i EU; det er den sektor, som har det største potentiale for produktivitetsforbedringer og yderligere jobskabelse, og som bidrager til opretholdelsen af et solidt industrielt grundlag

-- reduktion af den eksisterende kløft mellem Europa og dets vigtigste handelspartnere med hensyn til forskningsindsatsen og udviklingen af menneskelig og teknologisk kapital (herunder informations- og kommunikationsteknologi, informationssamfundet, livslang uddannelse og Erasmus Mundus)

-- styrkelse af forbrugernes tillid til tværnational og elektronisk handel

-- udjævning af forskellene i det udvidede EU: en effektiv samhørighedspolitik vil være af afgørende betydning, når det drejer sig om at mindske ulighederne og bidrage til at øge vækstpotentialet.

Konkurrenceevne og samhørighed: nøgleinitiativer for 2005

Kommissionen har udvalgt følgende nøgleinitiativer:

-- Fremme en bedre økonomisk styring og styrke mulighederne for overvågning af den makroøkonomiske og finansielle situation.

-- Udvikle og iværksætte modne projekter, som er blevet identificeret inden for rammerne af vækstinitiativet, især gennem udvidelse af de transeuropæiske net, forskningsbestræbelser samt udvikling af menneskelig og teknologisk kapital.

-- Udforme en ny social- og arbejdsmarkedspolitisk dagsorden for perioden efter 2006.

-- Lægge særlig vægt på kontrollen med statsstøtte i det udvidede EU.

-- Fremsætte et lovforslag, der skal styrke håndhævelsen af princippet om gensidig anerkendelse på vareområdet.

-- Fremsætte et forslag om klagemuligheder i forbindelse med offentlige indkøb.

-- Prioritere, at lovgivningsmyndighedens to parter hurtigt vedtager direktivforslaget om tjenesteydelser, og intensivere de bilaterale forhandlinger for at give europæiske servicevirksomheder adgang til tredjelandes markeder.

-- Fremlægge tre forslag til lovgivning inden for finansielle tjenesteydelser: om clearing og afvikling, om forsikringsselskabers solvens og om aktionærrettigheder i børsnoterede selskaber.

-- Fremlægge nye forslag til lovgivning om selskabsskat efter udvidelsen af det indre marked med henblik på at fjerne skattemæssige forhindringer for tværnationale aktiviteter og forenkle momsbestemmelserne.

-- Fremlægge lovgivningsforslag på forsvarsområdet vedrørende overførsler inden for Fællesskabet og udbudsprocedurer i forbindelse med offentlige indkøb.

-- Sikre udvikling og implementering af nye administrationssystemer for luftfarten, som understøtter moderniseringen af sektoren inden for rammerne af initiativet vedrørende det fælles europæiske luftrum.

-- Foreslå en styrket finansiering af transeuropæiske energi- og transportnetværk samt oprettelse af et europæisk garantiinstrument, som gør det muligt at skaffe offentlige og private investeringer til konkrete projekter.

-- Fremlægge forslag om samspillet mellem industripolitik og andre fællesskabspolitikker og om, hvordan disse politikker kan bidrage til at forbedre konkurrenceevnen. Dybtgående analyse af sektorerne ICT, forsvar og råvarer og derefter fremsættelse af konkrete forslag til foranstaltninger, som skal forbedre disse sektorers konkurrenceevne.

-- Fremlægge forslag til bedre og forenklet lovgivning inden for vigtige industrisektorer, hvorved deres konkurrenceevne styrkes (f.eks. biler, byggematerialer, kosmetik), og forslag om fortsat gennemførelse og revurdering af politikken til fremme af informationssamfundet (de retlige rammer for elektronisk kommunikation, eEurope-initiativet).

-- Fortsætte det forberedende arbejde for en fælles referenceramme for europæisk aftaleret

-- Vedtage forslag om det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling.

-- Fremme det europæiske rumprogram.

-- Inden for miljø, foreslå en overordnet fremgangsmåde baseret på områdestrategier (luftkvalitet, bæredygtig anvendelse og forvaltning af ressourcer, havmiljø, bymiljø) samt integrerede løsninger (herunder lovgivningsforslag).

1.3.2. Sikkerhed og unionsborgerskab

EU skal forvalte en landgrænse på 6 000 km og en søgrænse på 85 000 km. Det samlede antal tredjelandsstatsborgere bosat i EU overstiger 14 mio., og der ankommer årligt næsten 1,5 mio. yderligere. Desuden vil udvidelsen øge mangfoldigheden af kulturer og folkeslag, hvilket udgør en ny udfordring set i relation til unionsborgerskabet som en ny dimension i EU.

Udvidelsen af EU's område og den øgede befolkning stiller krav om en skærpet indsats og en bedre koordination i forbindelse med forvaltningen af de nye fælles grænser, den øgede mobilitet for enkeltpersoner inden for dette område samt nødvendigheden af, at deres sikkerhed garanteres. Kommissionen har på dette punkt taget skridt til at oprette et europæisk område med sikkerhed, frihed og retfærdighed i overensstemmelse med det mandat, som den fik på Det Europæiske Råd i Tammerfors i oktober 1999. Denne strategi vil gå ind i sin anden fase i 2005.

Efter den 11. september 2001 og de ødelæggende togbomber i Madrid har EU stået over for en stigende frygt for truslen om terrorangreb, hvilket yderligere har øget behovet for sikkerhed. Dette blev bekræftet af de europæiske stats- og regeringschefer på topmødet den 25. og 26. marts 2004, der besluttede at udnævne en første koordinator af terrorbekæmpelsen og lovede hinanden i højere grad end hidtil at udveksle oplysninger indsamlet af efterretningstjenesterne.

Desuden opfordres EU stadig oftere til at supplere eller optræde på vegne af medlemsstaterne for at beskytte borgerne mod risici for naturkatastrofer og miljømæssige eller epidemiske kriser, når problemerne antager en fælleseuropæisk dimension. Til det formål administrerer Kommissionen talrige programmer vedrørende beskyttelse, sikkerhed, folkesundhed, fødevaresikkerhed, forebyggelse og kontrol samt solidaritetsfonde og krisestyringsfonde.

I 2005 foreslås det:

-- At konsolidere det europæiske område med sikkerhed, frihed og retfærdighed, som blev lanceret gennem Tammerfors-programmet, hvilket vil indebære vedtagelse af supplerende lovgivningsmæssige instrumenter. Asyl og indvandring samt bekæmpelse af organiseret kriminalitet og terrorisme figurerer blandt de vigtigste spørgsmål.

-- At fokusere på konsolidering af den enkeltes ret til beskyttelse (mod natur- eller miljøkatastrofer gennem forbedring og udbygning af det udvidede EU's civilbeskyttelsesberedskab - og mod sundhedsmæssige eller nukleare kriser) og til adgang til grundlæggende offentlige ydelser (sundhed, fødevaresikkerhed, uddannelse, transport, forbrugerbeskyttelse og et rent og sundt miljø).

-- At fremme initiativer, der bringer EU tættere på dets borgere.

Sikkerhed og unionsborgerskab: nøgleinitiativer for 2005

Kommissionen har udvalgt følgende nøgleinitiativer:

-- Forberedelse af det fælles asylsystems anden fase (herunder gennemførelse af Den Europæiske Flygtningefond II).

-- Styrkelse af den fælles visumpolitik og af sikkerheden ved rejsedokumenter (herunder biometri): gennemførelse af VIS (Visa Information System), når Rådet har vedtaget retsakten, samt koordination, udformning og udvikling af SIS II (Schengen Information System).

-- Forbedring af Det Europæiske Politiakademis (Cepol) rolle og kompetence i forbindelse med uddannelse af ledende EU-politiansatte, navnlig ved at omdanne Cepol til et EU-organ.

-- Etablering af et egentligt europæisk civilretligt område, herunder videreudvikling af det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område.

-- Etablering af et egentligt europæisk strafferetligt område, herunder vedtagelse af fælles definitioner af lovovertrædelser og straffe for alvorlige forbrydelser samt udvikling af projektet "Erasmus for dommere".

-- Iværksættelse af den nye handlingsplan mod narkotika.

-- Iværksættelse af nye initiativer vedrørende forvaltning af borgernes elektroniske identitet for at forebygge informationsteknologiens potentielle indgriben i privatlivets fred og i fortrolige og intime forhold.

-- Forslag til ændring af Rådets forordning om kontrol med handelen med varer med dobbelt anvendelse, så forordningen kan fungere så effektivt som muligt i et udvidet EU.

-- Effektivisering af kontrol og overvågning ved det udvidede EU's ydre grænser.

-- Fremme af initiativer vedrørende forskning i sikkerhed (med henblik på etablering af et omfattende program til styrkelse af den europæiske sikkerhed gennem forskning og teknologi).

-- Forbedring af sikkerheden til søs ved at overvåge forbuddet mod udskylning af skibstanke på havet.

-- Forslag til lovgivning om en fællesskabsramme for sikkerheden i forbindelse med forbrugertjenesteydelser.

-- Udvidelse af sundhedsoplysningssystemer, harmonisering af beredskab ved trusler mod sundheden, anvendelse af standardprocedurer for tidlige varslingssystemer.

-- Sikre kontrol med fødevaresikkerhed og plantesundhed, harmoniseret sundhedskontrol med importerede dyr og sikkerhed i forbindelse med importerede fødevarer og foderstoffer.

-- Sikring af en harmoniseret strategi for afprøvning af og kontrol med kemiske og biologiske forurenende stoffer gennem et netværk af fællesskabsreferencelaboratorier.

-- Gennemførelse af nye rammebestemmelser for mærkning af foderstoffer og udvidelse af det eksisterende hurtige varslingssystem for fødevarer og foderstoffer til at omfatte lande uden for EU.

-- Ændring af direktivet om fjernsyn uden grænser.

-- Forhandling af en international konvention om kulturel mangfoldighed inden for rammerne af UNESCO.

1.3.3. Udenrigspolitisk ansvar: naboskab og partnerskab

EU's nye dimension og de nye ydre grænser, som udvidelsen resulterer i, gør det nødvendigt at etablere stabile politiske rammer for et omfattende samarbejde med nabolandene i syd og øst. I det øjeblik udvidelsen bliver en realitet, vil iværksættelsen af dette andet område for velstand og stabilitet blive den vigtigste udenrigspolitiske prioritet.

I den forbindelse vil Kommissionen lancere en ny naboskabspolitik for EU og bestræbe sig på at fremme samarbejdet mellem regionerne. Denne nye politik er rettet mod de nabostater, som (med undtagelse af landene i det vestlige Balkanområde) ikke kandiderer til optagelse i EU. Denne tilgang vil blive støttet gennem relevante forslag, som Kommissionen vil forelægge inden sommerferien, omfattende bl.a. et nyt instrument for nabolandene.

For så vidt angår landene i det vestlige Balkanområde vil stabiliserings- og associeringsprocessen fortsat være den politiske hjørnesten.

Derudover vil Kommissionens indsats udadtil i 2005 være rettet mod følgende målsætninger:

-- At bidrage til gennemførelsen af den igangværende udvidelsesproces og derefter til forberedelsen af Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse. Desuden vil Kommissionen, i lyset af de beslutninger, der træffes i 2004, fortsætte gennemførelsen af førtiltrædelsesstrategien med Tyrkiet og muligvis indlede aktive forhandlinger med Kroatien.

-- Det udvidede EU kan og bør påtage sig et større globalt ansvar. Kommissionen vil skulle spille en større rolle med hensyn til at fremme en bæredygtig udvikling i overensstemmelse med Europas internationale forpligtelser, herunder 2015-målene, som skal revideres i 2005. EU's vigtige rolle for udviklingen og dets integrerede handelspolitik betyder, at EU må påtage sig et større ansvar i forbindelse med den multilaterale styring.

-- Endelig vil EU's ekspansion medføre et større internationalt ansvar og kræve endnu større sammenhæng i EU's optræden udadtil opnået gennem anvendelse af alle eksisterende instrumenter. Denne øgede sammenhæng vil give EU bedre mulighed for at imødegå de trusler og udfordringer, Europa står over for, sådan som det blandt andet fremgår af den europæiske sikkerhedsstrategi [3]. Der skal desuden etableres en tilstrækkelig krisestyringskapacitet, som kombinerer civile og militære midler, samtidig med at det sikres, at den humanitære hjælp forbliver uafhængig af politiske overvejelser.

[3] Vedtaget af Det Europæiske Råd i december 2003.

Udenrigspolitisk ansvar: naboskab og partnerskab: nøgleinitiativer for 2005

Kommissionen har udvalgt følgende nøgleinitiativer:

-- Der vil blive lagt særlig vægt på stabiliserings- og associeringsprocessen med landene i det vestlige Balkanområde. Kapaciteten til at foretage økonomisk overvågning af og yde rådgivning til landene i regionen skal styrkes.

-- Indlede en aktiv fase i naboskabspolitikken, baseret på retningslinjer, som ventes vedtaget i foråret 2004, navnlig ved at udforme handlingsplaner med en række af de pågældende lande baseret på fælles værdier, navnlig demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincipper og respekt for minoriteter. Skabe mere produktive rammer for handel og investering, herunder oprindelsesbestemmelser, på regionalt plan. Styrke den økonomiske overvågning i regionen. Styrke dialogen om lovgivning og fremme udviklingen af "ACAA'er" (Accreditation and Conformity Assessment Agreements). Udvide det europæiske charter for små virksomheder til at omfatte disse lande.

-- Udvide det indre marked for energi og transport til at omfatte landene på Balkan og i Middelhavsområdet.

-- Fortsætte oprettelsen af fire fælles områder med Rusland (et økonomisk område; et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; et område for samarbejde om ekstern sikkerhed; et område for forskning og uddannelse, herunder kultur) gennem udarbejdelse af en fælles handlingsplan, som desuden omfatter specifikke henvisninger til energipolitik. I den forbindelse skal det positive samarbejde på særlige områder udnyttes (f.eks. tilnærmelse af lovgivningerne på toldområdet).

-- Afslutte handelsforhandlingerne med Mercosur.

-- Styrke EU's relationer med landene i Golfen, især Iran, og forsøge at afslutte forhandlingerne med Golfsamarbejdsrådet.

-- Sikre EU's bidrag til genopbygningsprocessen i Irak.

-- Udvide og implementere internationale fiskeriaftaler.

-- Revision og opgradering af EU's bidrag til 2015-målene.

-- Støtte de afrikanske bestræbelser på at sikre fred og stabilitet på det afrikanske kontinent og at gøre fredsfaciliteten for Afrika operationel.

-- Iværksætte en EU-vandfacilitet til gennemførelse af det EU-vandinitiativ, der blev stillet forslag om på topmødet i Johannesburg i 2002.

-- Sikre EU's rolle som en af de vigtigste bidragydere på FN's verdenstopmøde om informationssamfundet II, der afholdes i Tunis i november 2005.

-- Forelægge Rådet et revideret forslag til forordning om den hurtige reaktionsmekanisme med henblik på at anvende denne så effektivt som muligt i krisesituationer. Øge Europas kapacitet mod masseødelæggelsesvåben og for så vidt angår destruering af postkonflikt-lagre af konventionelle våben.

-- Med henblik på at forbedre den internationale styring: fremme udviklingen af dialoger om lovgivning for finansmarkederne, databeskyttelse og faglige kvalifikationer.

2. Den finansielle ramme

2.1. Rammerne for 2005-budgettet ifølge de finansielle overslag

De finansielle overslag for perioden 2000-2006, som indgår i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren [4], er fortsat det vigtigste referencepunkt for budgetproceduren sammen med de rammebeløb, der er fastlagt i de retsgrundlag, som er vedtaget efter den fælles beslutningsprocedure. Det er yderst vigtigt, at lofterne i de finansielle overslag for hvert af udgiftsområderne, der repræsenterer brede udgiftskategorier, overholdes. Det er især de margener, der er tilbage under lofterne, som gør det muligt at reagere på uforudsete begivenheder i løbet af budgetproceduren eller under gennemførelsen. I dette afsnit fremlægges og kommenteres de relevante tal.

[4] EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1.

Lofterne i de finansielle overslag er fastsat i 1999-priser og skal derfor omregnes til det nuværende prisniveau ved anvendelse af deflatorer, i overensstemmelse med punkt 15 i den interinstitutionelle aftale [5]. Denne tekniske justering foretages hvert år af Kommissionen, forud for budgetproceduren, på grundlag af de seneste foreliggende økonomiske prognoser. Med hensyn til 2005-proceduren blev justeringen gennemført i december 2003 [6] og indebar en reduktion af den anvendte deflator. Resultatet er en væsentlig nedsættelse af lofterne i løbende priser, især for udgiftsområde 3, 4 og 5, hvor nedsættelserne er på henholsdsvis 134 mio. EUR, 76 mio. EUR og 94 mio. EUR.

[5] Den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren, EFT C 172 af 18.6.1999, s. 1. Hvad angår loftet for udgiftsområde 1 og tallet for strukturfondene under udgiftsområde 2, anvendes der en standarddeflator på 2 % pr. år. Med hensyn til lofterne for de andre udgiftsområder anvendes der en deflator baseret på BNP (bruttonationalproduktet).

[6] KOM(2003) 785.

Tabellerne med tal for de enkelte udgiftsområder i de finansielle overslag, både bevillinger til forpligtelser og bevillinger til betalinger, er vist i bilaget med talmæssige oplysninger.

Hvad angår "landbrug"(udgiftsområde 1) er loftet for underudgiftsområde 1a på 44 598 mio. EUR svarende til en stigning på 4,3 % i forhold til 2004, og for underudgiftsområde 1b er loftet på 6 841 mio. EUR svarende til en stigning på 4,7 % i forhold til 2004.

Hvad angår strukturforanstaltninger (udgiftsområde 2) var der i 2000 en underudnyttelse, der førte til genopførelse på budgettet af 6 153 mio. EUR. Der blev i 2000 ikke indgået forpligtelser for dette beløb, der derfor blev genopført på budgettet og fordelt over årene 2002-2006. I overensstemmelse hermed blev de finansielle overslag justeret ved en afgørelse truffet af budgetmyndigheden i maj 2001, hvorved loftet for 2005 blev forhøjet med 1 395 mio. EUR sammenlignet med Berlin-profilen.

Det samlede loft for bevillinger til forpligtelser for 2005 udgør derfor nu 42 441 mio. EUR. Af dette samlede beløb udgør tildelingen til Samhørighedsfonden 5 194 mio. EUR (12 % af det samlede beløb). Der er afsat forpligtelsesbevillinger på 7 749 mio. EUR til de lande, der tiltræder EU den 1. maj 2004, og heraf er 2 394 mio. EUR (31 %) tildelt Samhørighedsfonden. Den procentdel, der tildeles Samhørighedsfonden, er derfor noget højere for de nye medlemsstater end for EU-15.

Tages der hensyn til den tekniske justering af de finansielle overslag for 2005, stiger loftet for interne politikker (udgiftsområde 3) nominelt med 290 mio. EUR svarende til 3,3 %. Stigningen er betydeligt mindre (134 mio. EUR), hvis der sammenlignes med de overslag, der blev lavet under den seneste budgetprocedure, og som udgjorde grundlaget for en tilpasning af de samlede bevillinger til de i fællesskab vedtagne programmer som følge af udvidelsen. Kommissionen tilpassede derfor sin finansielle programmering for at være i overensstemmelse med beslutningerne om en udvidelse af de nuværende politikker og programmer til at omfatte de nye medlemsstater, og om de tre nye programmer, der blev besluttet i København: et program om nuklear sikkerhed med henblik på nedlukning af atomkraftværker i de nye medlemsstater; en mekanisme vedrørende opbygning af institutioner, med henblik på at forøge deres administrative kapacitet, så de på korrekt måde kan forvalte de EU-politikker og -programmer, som henhører under deres ansvarsområde; og en "Schengen"-facilitet, der skal bringe dem op på det niveau, der kræves i forbindelse med Schengen-aftalerne om grænsekontrol.

Hvad angår foranstaltninger udadtil (udgiftsområde 4) udgør loftet 5 119 mio. EUR svarende til en stigning på 1 % i forhold til 2004.

Loftet for administrationsudgifter (udgiftsområde 5) udgør 6 185 mio. EUR (eller 6 360 mio. EUR, hvis man indregner 175 mio. EUR svarende til personalets indbetalinger til pensionsordningen), hvilket er en stigning på 3,4 % i forhold til 2004, til dels som følge af forhøjelsen af loftet i faste priser på grund af udvidelsen.

Udgiftsområde 6 (reserver) opererer med samme beløb, 223 mio. EUR, som de finansielle overslag, både til nødhjælpsreserven og garantireserven.

Loftet for førtiltrædelsesstøtte (udgiftsområde 7) er på 3 472 mio. EUR, en stigning på 7,1 %.

Endelig falder loftet for kompensationer (udgiftsområde 8) fra 1 410 mio. EUR til 1 305 mio. EUR.

Det samlede loft for betalingsbevillinger for 2005 er på 114 235 mio. EUR , hvilket svarer til 1,08 % af BNP.

2.2. Samlet vækst i forpligtelser og disponible margener

Som vist i tabellen over forpligtelsesbevillinger udgør disse i alt 117 213,5 mio. EUR, en stigning på +5,2 % i forhold til 2004-budgettet. Stigningen er 8,2 % for obligatoriske udgifter og 3,3 % for ikke-obligatoriske udgifter.

Til landbrug (udgiftsområde 1) foreslår Kommissionen opført 50 675 mio. EUR, en stigning på 8,3 % i forhold til 2004, hvilket især skyldes, at landbrugsudgifterne stiger til 43 834 mio. EUR (+8,9 %), mens udgifterne til udvikling af landdistrikterne stiger med 4,7 %, svarende til stigningen i loftet for underudgiftsområde 1b. Margenen under udgiftsområde 1 er således på 764 mio. EUR.

Loftet for og udgifterne til strukturfondene ligger i 2005 ca. 3,3 % højere end i 2004. En væsentlig del af denne stigning skyldes forhøjelsen af de forpligtelsesbevillinger, der er til rådighed for de nye medlemsstater i henhold til strukturfondsprogrammerne, en forhøjelse på ca. 40 % i forhold til 2004. For de eksisterende medlemsstater er forhøjelsen for strukturfondene 1,1 %.

Udgifterne via Samhørighedsfonden bliver derimod mindre for både eksisterende og nye medlemsstater, når der sammenlignes med 2004. Hvad de nye medlemsstater angår følger dette af den aftale, der blev indgået i København. For de eksisterende medlemsstater er der tale om en let nedskæring af bevillingerne sammenlignet med Berlin-profilen. Det skyldes, at Irland ikke længere er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden efter den midtvejsrevision, der er omhandlet i artikel 2 i Rådets forordning nr. 1164/1994 om oprettelsen af Samhørighedsfonden (KOM(2004)191 af 24. marts 2004).

Som følge af, at Irland ikke længere er berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden, falder det budgetterede beløb til denne fond med 55 mio. EUR (i 1999-priser) (se KOM(2004)191). Dette svarer i 2005-priser til et fald på ca. 62 mio. EUR. Det beløb, der opføres til Samhørighedsfonden på 2005-budgettet, efterlader således en margen under loftet i de finansielle overslag svarende til dette beløb.

I FBF for 2005 foreslås der også for EU-10 opført det nøjagtige beløb, der følger af tiltrædelsesforhandlingerne, nemlig 7 748 991 718 (i 2005-priser). De finansielle overslag udtrykkes imidlertid pr. konvention i hele millioner. Opførelsen af det nøjagtige beløb efterlader derfor en yderligere lille margen under loftet i de finansielle overslag, men af rent teknisk art.

De foreslåede udgifter til interne politikker (udgiftsområde 3) udtrykt i forpligtelsesbevillinger stiger med 254 mio. EUR i forhold til 2004-budgettet (fra 8 705 mio. EUR i 2004 til 8 959 mio. EUR foreslået for 2005), dvs. +2,9 %. Der fokuseres altså på de nøgleforanstaltninger, der blev identificeret i Lissabon-strategien, herunder SMV. Den resulterende margen er på 53,4 mio. EUR. I betragtning af nedsættelsen af loftet for udgiftsområde 3 med 134 mio. EUR i forhold til overslagene baseret på den tekniske justering for 2004, måtte Kommissionen gøre en betydelig indsats for at begrænse udgifterne (113 mio. EUR i forhold til den finansielle programmering) for at kunne forelægge budgetmyndigheden en margen, der giver denne mulighed for at foretage forhøjelser eller tilføjelser, især vedrørende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger.

For udgiftsområde 4 (foranstaltninger udadtil) indebærer de foreslåede forpligtelsesbevillinger (5 234 mio. EUR) en stigning på 1,1 % eller 57,5 mio. EUR i forhold til 2004-budgettet. Dette beløb overstiger loftet i de finansielle overslag med 115 mio. EUR. Kommissionen foreslår derfor at anvende fleksibilitetsinstrumentet for at kunne videreføre støtten til stabiliserings-, demokratiserings- og genopbygningsprocessen i Irak, som ikke var programmeret.

Udgiftsområde 5 (administrationsudgifter) stiger med 3,9 % for alle institutioner taget under et. De overslag, der er modtaget fra institutionerne, giver grundlag for at antage, at loftet for administrationsudgifter kan overholdes trods denne stigning. Dette blev muliggjort gennem den omprogrammering, som alle generalsekretariater har foretaget, og som førte til den ajourførte rapport fra marts 2004. Der blev fundet yderligere besparelser under udarbejdelsen af FBF.

Hvad angår udgiftsområde 6 (reserver) svarer begge instrumenter nøjagtig til loftet i de finansielle overslag.

Hvad angår udgiftsområde 7 (førtiltrædelsesstøtte) er der programmeret et samlet beløb på 1 856 mio. EUR til støtte for Bulgariens, Rumæniens og Tyrkiets vej mod tiltrædelse. Det svarer til en stigning på 7,1 % i forhold til 2004-budgettet.

2.3. Betalingsbevillinger og udestående forpligtelser

FBF for 2005 omfatter betalingsbevillinger på 109 539 mio. EUR svarende til en stigning på 9,8 % i forhold til 2004-budgettet, jf. tabellen i bilaget. Dette beløb svarer til 1,03 % af BNP, hvorved der bliver en margen på 4,7 mia. EUR under loftet i de nuværende finansielle overslag (1,08 %). Det er resultatet af en omhyggelig og stringent analyse af følgende to elementer: mængden af 2005-forpligtelsesbevillinger, der vil blive betalt i 2005, og mængden af udestående forpligtelser (RAL), der vil blive afviklet i det år.

Stigningsmønsteret for betalingsbevillinger udviser dette år større overensstemmelse for så vidt angår ikke-obligatoriske udgifter (+11 %) sammenlignet med obligatoriske udgifter, der stiger med 8,2 %.

Stigningen i bevillingerne er særlig stor dette år på grund af virkningerne af udvidelsen, især for udgiftsområde 1 (+ 2 131 mio. EUR) og 2 (+ 1 914 mio. EUR). Udvidelsen er således forklaringen på en samlet stigning på 3,8 mia. EUR, hvilket svarer til næsten halvdelen af den samlede stigning i betalingsbevillingerne.

Hvad angår landbrug er det udgifterne til udvikling af landdistrikterne, der stiger mest (+15,3 %), men der er også en væsentlig stigning i landbrugudgifterne på 8,9 %. Dette skyldes imidlertid ikke blot udvidelsen, men også vekselkursen mellem EUR og USD. På den ene side er det foreløbige budgetforslag (FBF) 2005 baseret på den euro-dollar-vekselkurs, der blev konstateret i de første tre måneder af 2004 (1 EUR = 1,25 USD), således som foreskrevet i artikel 8, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 2040/2000 om budgetdisciplin. Sammenlignet med den kurs, der blev anvendt i 2004-budgettet (1 EUR = 1,12 USD), betyder dette en opskrivning af euroen med 0,13, hvilket vil medføre et ekstra bevillingsbehov på 240 mio. EUR, især til korn, sukker og bomuld. På den anden side kan næsten halvdelen (2,1 mia. EUR) af en stigning på 4,42 mia. EUR (+ 9,7 %) sammenlignet med 2004, forklares som konsekvenserne af udvidelsen som vist i følgende tabel. Dertil kommer, at nettoomkostningerne ved reformen af den fælles landbrugspolitik vil løbe op i 1,3 mia. EUR i 2005. Resten af stigningen for EU-15 kan for en stor dels vedkommende forklares ved en tilbagevenden til normale markedsbetingelser.

(beløb i mio. EUR)

>TABELPOSITION>

Betalingsbevillingerne for udgiftsområde 2 i 2005 andrager 35 396 mio. EUR. Dette beløb vedrører både strukturfondene og Samhørighedsfonden for både EU-10 og EU-15. Opdelingen mellem EU-15 og EU-10 giver forklaringen på den væsentlige stigning inden for denne kategori. For EU-15 andrager de samlede betalingsbevillinger 31 662 mio. EUR sammenlignet med 28 962 mio. EUR i 2004 (+9,2 %), mens beløbet for EU-10 ligger på 3 774 mio. EUR sammenlignet med 1 859,9 mio. EUR i 2004, hvilket udgør en stigning på 102,9 %.

Følgende tabel viser klart udvidelsens virkninger på betalingsbevillingerne under udgiftsområde 2.

(beløb i EUR)

>TABELPOSITION>

Hvad angår udgiftsområde 3 (interne politikker) stiger betalingsbevillingerne med 2,9 % i forhold til 2004 eller med 218 mio. EUR, men det skal understreges, at dette skyldes en stabilisering af betalingsbevillingerne efter den store stigning sidste år (+ 20,9 %) på grund af forberedelsen af udvidelsen ("Schengen"-faciliteten, nedlukning af nukleare anlæg og affaldsforvaltning og overgangsfaciliteten), der imidlertid kun udviser en mindre stigning på 63 mio. EUR.

Med hensyn til førtiltrædelsesstøtte anslås behovet for betalingsbevillinger til 3 179,9 mio. EUR svarende til en stigning på 11,3 % i forhold til 2004. Dette skyldes hovedsagelig afvikling af forpligtelser indgået under programmerne vedrørende Sapard, Ispa og Tyrkiet. Der er afsat et beløb på 1 532 mio. EUR til udfasning af førtiltrædelsesstøtten til de nye medlemsstater (Sapard: 290 mio., Ispa: 500 mio. og Phare: 742 mio. EUR), hvortil skal lægges et beløb på 21 mio. EUR til Cypern og Malta.

Til gengæld faldt kompensationen for nye medlemsstater med 105 mio. EUR.

Ved at sammenlægge stigningerne i betalingsbevillinger vedrørende EU's forpligtelser over for EU-10 (+ 3,9 mia. EUR), ansøgerlandene (+ 0,5 mia. EUR), virkningen af euro-dollar-vekselkursen (+ 0,24 mia. EUR) og nettoomkostningerne ved reformen af den fælles landbrugspolitik (+ 1,3 mia. EUR), forklares mere end 5,9 mia. EUR af stigningen. Hvis der tages hensyn til den nødvendige stigning i betalingsbevillingerne for EU-15 under udgiftsområde 2 (+ 2,7 mia. EUR) og stigningen under udgiftsområde 1 for EU-15 (+ 0,4 mia. EUR) som følge af tilbagevenden til normale forhold efter tørken i 2003, er de øvrige nettostigninger under de forskellige udgiftsområder begrænset til 0,7 mia. EUR.

Kommissionen vil gerne understrege, at de tal, der foreslås i dette FBF, svarer til reelle behov. Der er således taget hensyn til, ikke kun at uindfriede forpligtelser eventuelt kan frigøres, men også at særlige forvaltningstiltag vil kunne føre til øget afvikling af forpligtelser. Kommissionen er klar over den bekymring over betalingsbevillingernes størrelse, som specielt Rådet har givet udtryk for, nemlig i dets resolution vedtaget på ECOFIN-mødet den 16. marts 2004. Rådet understreger, at det er vigtigt at opretholde en generel budgetdisciplin, og påpeger endnu engang betydningen af at have et fast greb om betalingsbevillingerne. I den forbindelse mener Rådet, at overtildelingen af betalingsbevillinger under budgetproceduren de seneste år, der har ført til et betydeligt overskud hvert år, ikke bør forekomme igen, og det opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige forholdsregler, når den udarbejder det foreløbige budgetforslag for 2005.

I 2005 kan tendensen imidlertid være omvendt. Hvis udligningen af forsinkelsen med at få gennemført strukturfondsprogrammerne for 2000-2006 viser sig at gå endnu hurtigere end observeret for nylig og fører til et øget behov for betalingsbevillinger, vil Kommissionen, efter en grundig undersøgelse af mulighederne for omfordeling, herunder overførsler, forelægge enten en ændringsskrivelse til det foreløbige budgetforslag for 2005, under hensyntagen til budgetgennemførelsen i 2004, eller et ændringsbudget i løbet af regnskabsåret 2005.

Sideløbende hermed overvåger Kommissionen til stadighed de uindfriede forpligtelser, RAL. Selv om RAL er steget markant de seneste år, er de fleste uindfriede forpligtelser, således som påpeget af Kommissionen ved flere lejligheder, ikke unormale, men snarere den forudseelige konsekvens af de flerårige forpligtelser: sådanne "normale" RAL vil findes, så længe de underliggende forpligtelser endnu ikke er betalt, eller indtil de frigøres. Ved udgangen af 2003 udgjorde RAL ca. 104,5 mia. EUR. Når det drejer sig om strukturfondene, vil udviklingen i RAL afspejle det forhold, at langt de fleste foranstaltninger fra før 2000 vil blive afsluttet ved udgangen af 2004.

Blandt alle disse uindfriede forpligtelser er nogle blevet karakteriseret som "potentielt unormale", dvs. sovende forpligtelser, hvor der ikke er foretaget betalinger i de seneste to regnskabsår, og gamle forpligtelser, der har figureret på budgettet i mindst fem regnskabsår. Budgetmyndigheden har anmodet Kommissionen om at undersøge sådanne tilfælde under de budgetposter, der er opregnet i et bilag til de fælles erklæringer fra 2001 og 2002, men det skal understreges, at Kommissionens tjenestegrene derudover regelmæssigt gennemgår alle forpligtelser, der henhører under denne kategori. I begyndelsen af 2003 havde Kommissionen identificeret ca. 14 500 potentielt unormale forpligtelser til et samlet beløb på 17,3 mia. EUR. Ved udgangen af 2003 var praktisk taget alle disse tilfælde blevet gennemgået af Kommissionens tjenestegrene og var på behørig vis blevet enten afsluttet, betalt, frigjort eller fortsat opført i regnskaberne. Arbejdet fortsætter i 2004.

I år vil Kommissionen, ligesom i 2002 og 2003, sammen med FBF sende budgetmyndigheden en detaljeret rapport om resultaterne af arbejdet med at overvåge potentielt unormale RAL i 2003.

Samtidig vil Kommissionen indsende budgetgennemførelsesplanen for 2004. Kommissionen vil jævnligt rapportere om faktiske gennemførelsestal og også sammenligne disse med overslagene, og den vil begrunde alle væsentlige afvigelser. Dette vil udgøre et vigtigt forvaltningsværktøj og et tidligt varslingssystem for tjenestegrenene, og det vil give budgetmyndigheden mulighed for at overvåge den aktuelle budgetgennemførelse.

2.4. Budgetposter for teknisk og administrativ bistand

Såkaldte "BA-poster" (der nu findes i XX 01 04-artikler) findes for mange operationelle programmer. De finansierer teknisk og administrativ bistand til forvaltning og gennemførelse af den specifikke foranstaltning, aktivitet eller program, til gensidig fordel for Kommissionen og modtageren. Siden ændringsskrivelse 1/2001 har de også, i form af reserver, dækket udgifter til udfasning af kontorer for teknisk bistand. I specifikke budgetanmærkninger angives stadig grunden til, at udgifter til eksternt personale afskrives på bevillinger under BA-poster.

I FBF-2005 udgør de samlede bevillinger under BA-poster og strukturfondenes "minibudgetter" 357 mio. EUR. Dette beløb ligger betydeligt over (+ 6,6 %) de 335 mio. EUR, der blev bevilget i 2004-budgettet. Det samlede antal BA-poster stiger til 121 mod 111 i 2004-budgettet. Ca. 58 % af de bevillinger, der anmodes om, vedrører eksterne foranstaltninger og førtiltrædelsesstøtte; yderligere 29 % vedrører interne politikker, og de resterende 13 % dækker bevillinger til landbrug og strukturpolitikker. Hvad angår førtiltrædelsesstøtte, herunder udlægning af opgaver til delegationer, er beløbet på BA-poster faldet med 30 % i forhold til 2004, hovedsageligt som følge af tiltrædelsen. Der er afsat ca. 5 mio. EUR til forvaltningsorganet for intelligent energi, mens der er oprettet nye poster uden bevillinger med henblik på de planlagte forvaltningsorganer for uddannelses- og kulturprogrammer henholdsvis sundheds- og forbrugerprogrammer.

2.5. Finansforordningen og poster uden retsgrundlag

I den reviderede udgave af finansforordningen fra 2002 [7] har man indarbejdet bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 vedrørende retsgrundlag (og gennemførelse af budgettet). I artikel 49 hedder det, at "anvendelsen af bevillingerne på budgettet til fællesskabsforanstaltninger kræver forudgående vedtagelse af en basisretsakt". En sådan basisretsakt defineres som "en retsakt henhørende under den afledte ret, der giver et retligt grundlag for en fællesskabsforanstaltning eller EU-foranstaltning og for afholdelsen af den dertil svarende udgift, der er opført på budgettet". Derved udelukkes akter uden retsvirkning som f.eks. meddelelser, resolutioner, konklusioner og erklæringer. Der nævnes i finansforordningen tre typer af undtagelser: pilotprojekter og forberedende foranstaltninger med indtil 32 mio. EUR henholdsvis 75 mio. EUR, foranstaltninger gennemført på grundlag af de institutionelle prærogativer og de særlige beføjelser, der tillægges Kommissionen ved traktaterne, eller som følger af institutionens administrative autonomi. Når det drejer sig om pilotprojekter og forberedende foranstaltninger kan Kommissionen, i kraft af sin initiativret, foreslå nye budgetposter eller aktiviteter.

[7] Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1).

I henhold til den interinstitutionelle aftale skal Kommissionen ved forelæggelsen af FBF fremlægge en rapport vedrørende de pågældende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger. Rapporten skal angive foranstaltningens mål og give en evaluering af resultaterne og en plan for det videre forløb. Gennemførelsen af aftalen på dette område indebærer derfor, at der udarbejdes detaljerede oplysninger til budgetmyndigheden i form af et arbejdsdokument, der knyttes til FBF.

Med hensyn til de særlige beføjelser, som traktaterne tillægger Kommissionen, indeholder artikel 33 i gennemførelsesbestemmelserne [8] en liste over de artikler i EF- traktaten og Euratom-traktaten, som tillægger den sådanne beføjelser. I overensstemmelse med artikel 33, stk. 3, udvider dette foreløbige budgetforslag listen med følgende:

[8] Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (EFT L 367 af 31.12.2002, s. 1).

-- EF-traktaten, artikel 131-134 (handelspolitik, post 20 02 01 og 20 01 04): til et samlet beløb på 10,7 mio. EUR i 2005.

Den interinstitutionelle aftale kræver også, at Kommissionen, når den forelægger sit FBF, skal tage højde for mulighederne for nye aktiviteter af denne art (ved at afsætte en tilstrækkelig margen) eller for videreførelse af flerårige foranstaltninger, der er ved at være afviklet, på grundlag af en vurdering af, om der kan udstedes en basisretsakt (punkt 28 i den interinstitutionelle aftale). De pågældende forslag i FBF, især vedrørende pilotprojekter, er i overensstemmelse med bestemmelserne og lofterne i finansforordningen, og der er - især under udgiftsområde 3 - en rigelig margen (28 mio. EUR). Hvad angår forberedende foranstaltninger er margenen på 11,885 mio. EUR på grund af den væsentlige stigning under post 18 03 08 vedrørende det finansielle instrument for forvaltning af tilbagesendelse på indvandringsområdet (op til 15 mio. EUR) og post 08 14 01 vedrørende aktionen til fremme af Europas sikkerhedsforskning (op til 24 mio. EUR).

VIGTIGE ASPEKTER VED FBF 2004 FORDELT PÅ UDGIFTSOMRÅDERNE I DE FINANSIELLE OVERSLAG

For hvert af de otte udgiftsområder i de finansielle overslag gives der en gennemgang af budgetforslaget, opbygget på følgende måde: oversigtstabel, vigtige aspekter og generel gennemgang.

3. Landbrugsudgifter: Udgiftsområde 1

3.1. Oversigtstabel

(Beløb i mio. EUR i løbende priser)

>TABELPOSITION>

3.2. Vigtige aspekter af udgiftsområde 1

2005-budgettet er det første, hvor de 10 nye medlemsstater er med hele året. Til finansiering af denne udvidede Union foreslår Kommissionen, at der opføres 50 676 mio. EUR under udgiftsområde 1, hvoraf 43 835 mio. EUR går til de fælles markedsordninger for landbrugsvarer og veterinære udgifter (underudgiftsområde 1a) og 6 841 mio. EUR går til udvikling af landdistrikter (underudgiftsområde 1b). Dette efterlader en margen på 764 mio. EUR under loftet i de finansielle overslag for EU-25 efter justeringen i december 2003 [9]. Det foreslåede budget for 2005 indebærer en stigning på 8,3 % eller 3 894 mio. EUR sammenlignet med bevillingerne på 2004-budgettet. Denne stigning kan opdeles i 3 589 mio. EUR til underudgiftsområde 1a og 305 mio. EUR til underudgiftsområde 1b.

[9] Lofterne i de finansielle overslag er fastsat i 1999-priser og justeres hvert år af Kommissionen på grundlag af de seneste foreliggende økonomiske prognoser. For 2005-proceduren kan justeringen findes i KOM(2003) 785.

Hvad angår udvidelsen vil der blive betalt mere end 1,4 mia. EUR i direkte støtte til landbrugere i de nye medlemsstater.

2005-budgettet er det første, hvor der mærkes en væsentlig finansiel virkning af 2003-reformen af den fælles landbrugspolitik. Nye eller ændrede former for direkte støtte, der hovedsagelig vedrører mælk- og mejerisektoren, ris, markafgrøder og nødder, medfører ekstraudgifter på 2005-budgettet på over 1,9 mia. EUR. Tages der imidlertid hensyn til de udgiftsreducerende virkninger af 2003-reformpakken bliver nettoomkostningerne ved landbrugsreformen 1,3 mia. EUR i 2005.

Ses der bort fra virkningen af den direkte støtte, der skal betales i de nye medlemsstater, og nettoomkostningerne ved reformen af den fælles landbrugspolitik, er der stadig en betydelig stigning for underudgiftsområde 1a i forhold til 2004-budgettet. Dette skyldes imidlertid i vidt omfang en tilbagevenden til normale markedsbetingelser. I 2003 blev der - som forskud på præmier til sektorerne for okse-, fåre- og gedekød - betalt 404 mio. EUR til visse regioner, der var berørt af tørke eller skovbrande, et beløb, der normalt først skulle udbetales i 2004. Stigningen skyldes også en tilbagevenden til et normalt produktions- og eksportniveau for visse markafgrøder.

Kommissionen har i sinde at anvende den mulighed, som den interinstitutionelle aftale giver for at revurdere behovene i forbindelse med ændringsskrivelsen i oktober 2004. Dette giver Kommissionen mulighed for at basere sine budgetforslag på ajourførte økonomiske data og de seneste markedsoplysninger.

3.3. Generel beskrivelse af udgiftsområde 1

3.3.1. Markedsordninger for landbrugsvarer og veterinære udgifter - underudgiftsområde 1a

I regnskabsåret 2005 vil Fællesskabet for første gang skulle betale direkte støtte til de 10 nye medlemsstater. Den generelle arealbetalingsordning for de nye medlemsstater forventes at koste 1 394 mio. EUR. Udvidelsens virkninger tegner sig for mere end en tredjedel af stigningen under underudgiftsområde 1a for 2005.

Ligesom tidligere tager FBF hensyn til de finansielle aspekter af de lovgivningsforslag, som Kommissionen har fremlagt. Reformforslagene vedrørende tobaks-, olivenolie-, bomulds- og humlesektorerne, som Kommissionen vedtog i november 2003, vil ikke have nogen finansielle virkninger i 2005.

Reformen af den fælles landbrugspolitik, der blev formelt vedtaget af Rådet (landbrugsministrene) den 29. september 2003, vil få betydelige budgetmæssige virkninger i 2005. Dette gælder især sektorerne for mælk, ris, korn, hård hvede og nødder. Den for nylig indførte mælkepræmie og de supplerende betalinger til mælkeproducenter vil således føre til en ekstraomkostning for 2005-budgettet på henholdsvis 959 mio. EUR og 431 mio. EUR. I 2005 vil den ændrede afgrødespecifikke betaling for ris medføre ekstraudgifter på 321 mio. EUR i forhold til 2004-budgettet. Inden for sektoren for markafgrøder vil nye eller forhøjede direkte betalinger som f.eks. den specifikke kvalitetspræmie for hård hvede, den regionale støtte til tørring, præmien for proteinafgrøder og støtte til energiafgrøder koste 2005-budgettet yderligere 226 mio. EUR. Den nye arealbetaling for nødder budgetteres til 97 mio. EUR. På den anden side har omkostningsbesparende foranstaltninger ført til reducerede udgifter, f.eks. en reduktion på 104 mio. EUR for så vidt angår hård hvede. Landbrugsreformen giver endvidere interventionsbesparelser inden for sektorerne for mælk, korn, ris og tørfoder på 630 mio. EUR. Alt i alt kan landbrugsreformen siges at medføre en nettostigning i udgifterne på ca. 1 300 mio. EUR.

Der er også en betydelig stigning i finansieringsbehovet som følge af en "tilbagevenden til det normale" for så vidt angår direkte støtte og forventningen om en normal høst i 2005. "Tørke"-forskuddene på 404 mio. EUR betalt i 2003 i stedet for 2004 har nedsat de udbetalte beløb i indeværende år, men dette er kun et midlertidigt fænomen. Også de øgede bevillinger til eksportrestitutioner til korn skyldes en tilbagevenden til det normale. Kombinationen af de øgede mængder byg, der er til rådighed til eksport, de lavere verdensmarkedspriser på byg og den højere euro/dollar-vekselkurs medfører, at eksportrestitutionerne for byg stiger med 102 mio. EUR til trods for halveringen af de månedlige stigninger i interventionsprisen som følge af landbrugsreformen af 2003. Interventionsmængderne stiger også, hvilket resulterer i yderligere omkostninger.

De øgede udgifter inden for sektoren for frugt og grøntsager skyldes, hvis man ser bort fra de tidligere nævnte direkte betalinger for nødder, at der i 2005 vil blive stillet yderligere 138 mio. EUR til rådighed for producentorganisationer i form af aktionsmidler.

Bevillingerne til veterinære foranstaltninger ændres kun lidt i forhold til 2004 (+ 24 mio. EUR). Ændringen skyldes følgende tre faktorer: (1) en ny forordning om officiel kontrol med fødevarer og foder, der skal træde i kraft inden sommeren 2004 og finde anvendelse fra den 1. januar 2005, vil øge behovet med næsten 6 mio. EUR, (2) det obligatoriske program for slagtning af dyr i kølvandet på BSE-krisen blev, indtil 2004-budgettet, finansieret under AGRI-posten 05 03 02 10. Fra 2005 bliver de, af hensyn til gennemsigtigheden, finansieret via SANCO-posten 17 04 01 (+ 20 mio. EUR), (3) der er opnået en beskeden besparelse på det fytosanitære område.

Den gennemsnitlige euro-dollar-vekselkurs på 1 EUR = 1,25 USD, der anvendes i forbindelse med 2005-budgettet, ligger 11,6 % over den kurs, der blev anvendt i forbindelse med 2004-budgettet, nemlig 1 EUR= 1,12 USD. Nedskrivningen af dollaren forventes at medføre et øget behov for bevillinger på ca. 240 mio. EUR.

3.3.2. Udvikling af landdistrikter - Underudgiftsområde 1b

Et samlet beløb på 6,8 mia. EUR er øremærket til den anden søjle i den fælles landbrugspolitik.

De bevillinger, der er afsat til udvikling af landdistrikter for EU-15, er fastsat på præcist samme niveau som loftet i de finansielle overslag (4 910 mio. EUR). Den gode udnyttelse i 2003 kunne tyde på, at medlemsstaterne vil anvende hele det beløb, der tildeles for 2005.

Det skal bemærkes, at fordelingen af bevillingerne på forskellige ordninger for udvikling af landdistrikter, som er baseret på de planer, der er fremlagt af medlemsstaterne og vedtaget af Kommissionen, kun er vejledende. I overensstemmelse med nærhedsprincippet kan medlemsstaterne nemlig inden for visse grænser omfordele bevillingerne mellem de forskellige ordninger.

De forpligtelsesbevillinger, der foreslås for udgifter vedrørende EU-10, svarer til det beløb, der blev aftalt i København (1 931 mio. EUR). Disse bevillinger til udvikling af landdistrikter vil blive opdelte bevillinger. De tilsvarende betalingsbevillinger på 1 369 mio. EUR er også blevet opført.

Følgende tabel viser budgetlofterne og behovene for udgiftsområde 1, fordelt på ABB-aktiviteter.

(beløb i mio. EUR)

>TABELPOSITION>

4. Strukturforanstaltninger: Udgiftsområde 2

4.1. Oversigtstabel

(Beløb i mio. EUR i løbende priser)

>TABELPOSITION>

4.2. Vigtige aspekter af udgiftsområde 2

-- Det vigtigste aspekt er den generelle forhøjelse af betalingsbevillingerne, som ligger ca. 14,8 % over 2004-budgettet. En stor del af denne forhøjelse skyldes fordoblingen af betalingsbevillingerne til de nye medlemsstater i overensstemmelse med København-aftalen. Bevillingerne for 2004 var imidlertid relativt lave (7 % lavere end i 2003).

-- De foreslåede betalingsbevillinger for programmerne for 2000-2006 i EU-15 repræsenterer 95 % af forpligtelserne til mainstream-programmer og 80 % af den gennemsnitlige årlige tranche til fællesskabsinitiativer. Disse procentsatser er højere end sidste år, men stigningen ligger på linje med tendenserne i bevillingsudnyttelsen.

-- De uindfriede forpligtelser for programmerne 2000-2006 forventes at stige en smule i løbet af 2005, idet betalingsbevillingerne anslås til 95 % af forpligtelserne for hovedparten af programmerne.

-- De foreslåede forpligtelsesbevillinger til strukturforanstaltninger for EU-25 er helt i overensstemmelse med de finansielle overslag, der som bilag er knyttet til den interinstitutionelle aftale, og med formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd i København.

-- For Samhørighedsfondens vedkommende falder forpligtelsesbevillingerne med 9,7 % i forhold til 2004. Hovedparten af denne ændring sker i tildelingen til de nye medlemsstater og er en følge af København-aftalen. Der sker et fald på ca. 61 mio. EUR (2005-priser) for EU-15 på grund af, at Irland ophører med at være berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden.

4.3. Generel beskrivelse af udgiftsområde 2

Der er programmeret et samlet beløb på 195 010 mio. EUR til strukturfondene (EU-15) for perioden 2000-2006, og der er tildelt et beløb på 18 000 mio. EUR (EU-15) til Samhørighedsfonden for samme periode (begge dele i 1999-priser). For de nye medlemsstaters vedkommende tildelte Det Europæiske Råd i København 14 156 mio. EUR til strukturfondene og 7 591 mio. EUR til Samhørighedsfonden (også i 1999-priser) for perioden 2004-2006.

Ifølge strukturfondsforordningen når man frem til de årlige tildelinger til strukturfondene i løbende priser ved at indeksregulere de nævnte beløb i 1999-priser med en fast sats på 2 % pr. år. Bevillingerne til Samhørighedsfonden indeksreguleres også hvert år, men her anvendes den sats, som anvendes til den tekniske justering af de finansielle overslag. Det er derfor forholdsvis enkelt at fastlægge det samlede budget.

Udgiftsområde 2 i de finansielle overslag dækker strukturfondene, dvs. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF), Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF) og Samhørighedsfonden.

Udgiftsområdet omfatter følgende ABB-politikområder:

-- Regionalpolitik (EFRU og Samhørighedsfonden)

-- Beskæftigelse og sociale anliggender (ESF)

-- Landbrug og udvikling af landdistrikter (EUGFL, Udviklingssektionen)

-- Fiskeri (FIUF).

4.3.1. Strukturfondene

I perioden 2000-2006 anvendes ca. 94 % af strukturfondsmidlerne til EU-25 til de vigtigste programmer (enhedsprogrammeringsdokumenter eller operationelle programmer), mens der er afsat 5,35 % af den samlede bevilling til fællesskabsinitiativerne. Resten af bevillingen (0,65 %) anvendes til nyskabende aktioner (indtil 0,4 %) og teknisk bistand (indtil 0,25 %).

For 2005 beløber forpligtelsesbevillingerne for EU-25 i 2005-priser sig til 37 246 mio. EUR, inklusive genopførelser på 1 395 mio. EUR hidrørende fra uudnyttede bevillinger fra 2000.

(Beløb i mio. EUR i løbende priser)

// Foreløbigt forslag til budget 2005

Vigtigste programmer // 34 868

Fællesskabsinitiativer // 2 259

Teknisk bistand/Fornyende aktioner // 120

I alt // 37 247

4.3.1.1. Vigtigste programmer

De vigtigste mål for strukturfondene er:

-- Mål 1: fremme af udviklingen og den strukturelle tilpasning i mindre udviklede regioner

-- mål 2: fremme af den økonomiske og sociale omstilling i områder med strukturelle problemer

-- mål 3: støtte til tilpasningen og moderniseringen af politikker og systemer for almen uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse samt

-- Strukturforanstaltninger inden for fiskerisektoren uden for mål 1-regioner

I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København og tiltrædelsestraktaterne tildeles der i 2005 følgende beløb (i 2005-priser) til hovedmålene i de nye medlemsstater:

-- Mål 1, finansieret af de fire strukturfonde: 5 014,9 mio. EUR

-- Mål 2, finansieret af EFRU og ESF: 45,5 mio. EUR

-- Mål 3, finansieret af ESF: 41,9 mio. EUR

-- Der er afsat et beløb på 1,1 mio. EUR til FIUF uden for mål 1.

Fordelingen af bevillinger mellem fondene inden for mål 1 og 2 afhænger af resultatet af de nye medlemsstaters programmering, som skal godkendes af Kommissionen.

For EU-15 giver den generelle forordning for strukturfondene basis for følgende fordeling i 2005 på hovedmålene:

-- Mål 1 (inkl. overgangsstøtte), finansieret af de fire fonde: 22 218,1 mio. EUR

-- Mål 2 (inkl. overgangsstøtte), finansieret af EFRU og ESF: 3 498,8 mio. EUR

-- Mål 3, finansieret af ESF: 3 869,1 mio. EUR

-- FIUF (uden for mål 1): 178,9 mio. EUR

Mål 1 omfatter også støtte til det særlige program for fredsprocessen i Nordirland (Peace) og et særligt tillægsprogram for visse svenske regioner.

De regioner, der var støtteberettigede under mål 1 i den foregående periode (1994-1999), og som ikke længere opfylder støttekriterierne for perioden 2000-2006, modtager i hvert fald frem til 2005 overgangsstøtte under mål l fra alle strukturfondene. Tilsvarende modtager de regioner, der var støtteberettigede under mål 2 eller 5b i 1999, og som ikke er støtteberettigede under det nye mål 2, overgangsstøtte under mål 2 fra EFRU indtil 2005.

Fordelingen af bevillingerne mellem fondene inden for mål 1 og 2 følger af den programmering, der er fastlagt i partnerskab med medlemsstaterne.

I de første måneder af 2004 vil medlemsstaterne tildele og programmere den "resultatreserve", der blev etableret ved strukturfondsforordningen. Reserven på 4 % af det samlede rammebeløb for 2000-2006 tilbageholdes for at kunne tildele yderligere beløb til de programmer, der giver de bedste resultater ifølge midtvejsrevisionen af programmerne i 2003. Den nøjagtige fordeling af det samlede beløb mellem fondene vil derfor vise sig, efterhånden som anvendelsen af reserven programmeres.

Nedenstående tabeller viser den forventede fordeling af forpligtelsesbevillingerne. Tabellen for EU-25 forudsætter en fordelingsnøgle efter politikområde for EU-10, som er identisk med den, der fremgår af den hidtil observerede programmering for EU-15. Denne antagelse må revideres i lyset af den faktiske fordeling på politikområder af programmeringen for EU-10 og programmeringen af resultatreserven for EU-15.

Forpligtelsesbevillinger i 2005 (inklusive genopførelser fra 2000)

(Beløb i mio. EUR i løbende priser)

>TABELPOSITION>

Inden for hvert politikområde er der specifikke budgetposter, der dækker færdiggørelsen af tidligere programmer. For forpligtelsernes vedkommende er der ud for disse budgetposter opført et "p.m.". Det er kun betalingerne, der er relevante i forbindelse med disse budgetposter, og de er marginale, eftersom de fleste uindfriede forpligtelser for disse posters vedkommende forventes at blive indfriet i 2004.

4.3.1.2. Fællesskabsinitiativerne

Der er fire fællesskabsinitiativer, der hver især finansieres af en enkelt fond:

1) Interreg-initiativet, der skal fremme samarbejdet på tværs af grænserne i grænseområder samt mellem medlemsstater og regioner, finansieres af EFRU

2) Leader+-initiativet, der skal fremme udviklingen af landdistrikterne, finansieres af EUGFL, Udviklingssektionen

3) Equal-initiativet, der skal fremme udviklingen af menneskelige ressourcer under overholdelse af princippet om lige muligheder, finansieres af ESF og

4) Urban-initiativet, der skal fremme den økonomiske og sociale genopbygning af byer og byområder i krise med henblik på at fremme en bæredygtig byudvikling, finansieres af EFRU.

For de nye medlemsstaters vedkommende besluttede Det Europæiske Råd i København, at kun Interreg og EQUAL skulle støttes.

Forpligtelsesbevillingerne for de fire fællesskabsinitiativer for EU-25 i 2005 andrager 2 259 mio. EUR i 2005-priser, hvoraf 2 022 mio. EUR er øremærket til EU-15. I overensstemmelse med strukturfondsforordningen, Kommissionens retningslinjer for de enkelte initiativer og konklusionerne fra København er fordelingen af 2005-tildelingen som følger:

(Beløb i mio. EUR i løbende priser)

// Foreløbigt forslag til budget 2005

Interreg // 1 110

Leader // 402

EQUAL // 615

URBAN // 132

Total // 2 259

Der er også en separat budgetpost til dækning af betalinger fra tidligere programmeringsperioder, som omfatter alle de tidligere fællesskabsinitiativer.

4.3.1.3. Fornyende foranstaltninger og teknisk bistand.

Disse bevillinger (jf. tabel under punkt 2.3.1) dækker fornyende aktioner på fællesskabsplan, såsom undersøgelser, forsøgsprojekter og erfaringsudveksling samt teknisk bistand i form af forberedelses-, opfølgnings-, evaluerings- og kontrolforanstaltninger. Teknisk bistand af administrativ art i forbindelse med strukturfondene er nu fuldt ud budgetteret under kapitel 1, undtagen hvad angår betaling af uindfriede forpligtelser i tilknytning til tidligere opdelte bevillinger (kapitel 49).

I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i København andrager forpligtelsesbevillingerne til teknisk bistand og fornyende aktioner for de nye medlemsstater 14,4 mio. EUR i 2005-priser. For EU-15 andrager forpligtelsesbevillingerne 105,1 mio. EUR i 2005-priser. Det samlede rammebeløb er derfor på 119,5 mio. EUR.

4.3.1.4. Betalingsbevillinger

Nye programmer 2000 - 2006

EU-15

For de nye programmer vil betalingerne i 2005 næsten udelukkende være godtgørelser. For det sjette år af gennemførelsen af de nye programmer foreslås et beløb på 28 544 mio. EUR (hvilket repræsenterer en stigning på 13,2 %).

Det antages, at betalingerne i 2005 i gennemsnit vil udgøre 95 % af den gennemsnitlige årlige tranche af forpligtelsesbevillinger. Dette er højere end den antagelse, der blev anvendt i forbindelse med FBF-2004 (80 %). Stigningen fra 2004 til 2005 ligger imidlertid stort set på linje med stigningstendensen for betalinger udtrykt som procentdel af den gennemsnitlige tranche af forpligtelser. Betalingerne steg fra 66 % af den gennemsnitlige årlige tranche i 2002 til 78 % i 2003.

Hvad angår EF-initiativerne, hvis gennemførelse halter bag efter hovedprogrammerne, forventes betalingerne at komme til at ligge på 80 % af den gennemsnitlige årlige tranche. Dette svarer stort set til 2003-gennemførelsen af hovedprogrammerne. Hvad angår teknisk bistand/fornyende aktioner er betalingsbevillingerne baseret på en vurdering foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

Med hensyn til Peace II-programmet udgør betalingsbevillingerne 101 mio. EUR.

Betalingsbehovet i 2005 vil delvis afhænge af gennemførelsen i 2004. Kommissionen vil derfor vurdere budgetgennemførelsen i juli 2004 og om nødvendigt træffe korrigerende foranstaltninger.

EU-25

De samlede betalinger for de nye programmer (2000 - 2006) andrager 31 637 mio. EUR ud af de i alt 32 391 mio. EUR, der er afsat til strukturfondene som helhed. Betalingerne for de nye programmer er opdelt på mål i følgende tabel:

(beløb i mio. EUR i løbende priser)

>TABELPOSITION>

"Af disse samlede beløb svarer den del, der er betalingsbevillinger for EU-10, fuldstændig til konklusionerne af Det Europæiske Råd i København. Betalingerne for EU-10 svarer til 6 % af det samlede rammebeløb til forpligtelser for perioden 2004-2006 plus 40 % af de gennemsnitlige årlige forpligtelser for denne treårsperiode."

Tidligere programmer fra før 2000

For disse programmer, der for størstepartens vedkommende skal afsluttes i 2004, afsættes der kun en beskeden mængde betalingsbevillinger med henblik på forsinkede betalinger. Der er afsat bevillinger på 754 mio. EUR, hvilket stort set svarer til 10 % af de uindfriede forpligtelser ved udgangen af 2003.

4.3.2. Samhørighedsfonden

Forpligtelsesbevillingerne andrager 5 132 mio. EUR for EU-25, heraf er 2 738 mio. EUR til EU-15 og 2 394 mio. EUR til EU-10. For EU-10 svarer disse tal til konklusionerne af Det Europæiske Råd i København. Inden for EU-15 vil Irland ikke længere være berettiget til nye forpligtelser, eftersom landet i 2004 ophørte med at være berettiget til støtte fra Samhørighedsfonden. Som følge heraf er det beløb, der afsættes til Samhørighedsfonden for 2005, 61 mio. EUR lavere end i de finansielle overslag.

Betalingsbevillingerne andrager 3 006 mio. EUR for EU-25 og 2 335 mio. EUR for EU-15. Tallet for EU-10 er baseret på konklusionerne fra København og repræsenterer 3 % af forpligtelsestranchen for 2005 plus 21 % af den årlige forpligtelsestranche for 2004. Beløbet for EU-15 er ca. 17 % lavere end det beløb, der var afsat til EU-15 i 2004-budgettet.

5. Internal policies: heading 3

5.1. Oversigtstabel

(beløb i mio. EUR i løbende priser)

>TABELPOSITION>

5.2. Vigtige aspekter af udgiftsområde 3

De foreslåede bevillinger for udgiftsområde 3 dækker især to af de tre politiske prioriteter, som Kommissionen har foreslået for 2005 på basis af 25 medlemsstater: "Konkurrenceevne og samhørighed" og "Sikkerhed og unionsborgerskab".

Hvad angår den første prioritet, "Konkurrenceevne og samhørighed", tager de aktiviteter, der finansieres via udgiftsområde 3, især sigte på at styrke forskningsindsatsen og udvikle de menneskelige og teknologiske ressourcer ved at sikre respekt for miljøet og den sociale dimension.

Hvad angår den anden prioritet, "Sikkerhed og unionsborgerskab", vil bidraget via udgiftsområde 3 fokusere på konsolidering af det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i overensstemmelse med Tammerfors-programmet og med borgernes ret til beskyttelse mod natur- og miljøkatastrofer og deres ret til adgang til grundlæggende goder (sundhed, forbrugersikkerhed, fødevaresikkerhed, transportsikkerhed og sikkerhed i forbindelse med telekommunikation og informationsnetværk).

For regnskabsåret 2005 indebærer Kommissionens forslag, når det drejer sig om udgifter til dækning af interne politikker, en forhøjelse til i alt 8 958,6 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og 7 728,6 mio. EUR i betalingsbevillinger. Det svarer til en stigning på 2,9 % i forhold til 2004. Det medfører en margen på 53,4 mio. EUR.

Den foreslåede nettostigning på 254 mio. EUR i forhold til 2004-budgettet skyldes hovedsagelig følgende:

-- omprogrammeringen af 6. rammeprogram for FTU indebar en forhøjelse på 33 mio. EUR i 2003 og en tilsvarende nedsættelse i 2005 af de bevillinger, der var afsat i finansieringsplanen fra maj 2003. Dette beløb tildeles derfor til andre politikområder i 2005.

-- ca. 144 mio. EUR, sammenlignet med den finansielle programmering, kan tildeles andre politikområder. Disse bevillinger tages hovedsagelig fra politikområderne økonomiske og finansielle anliggender, landbrug og udvikling af landdistrikter, fiskeri samt energi og transport.

Disse besparelser er med til at muliggøre væsentlige forhøjelser, sammenlignet med 2004-budgettet, på følgende politikområder:

-- Forskning og teknologisk udvikling (+232 mio. EUR)

-- Nedlukning af nukleare anlæg og affaldsforvaltning (+ 51 mio. EUR).

-- Retlige og indre anliggender (+ 44 mio. EUR)

-- Uddannelse og kultur (+ 37 mio. EUR)

-- Transport og energi (+ 35 mio. EUR)

-- Sundhed og forbrugerbeskyttelse (+ 13 mio. EUR)

-- Informationssamfundet (+ 9 mio. EUR)

-- Beskatning og toldunionen (+ 8 mio. EUR)

5.3. Generel beskrivelse af udgiftsområde 3

Forskning og teknologisk udvikling (FTU): 6. rammeprogram blev etableret ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2002/1513/EF og Rådets afgørelse nr. 2000/668/Euratom. Begge afgørelser er blevet ændret i overensstemmelse med den aftale, der blev indgået på mæglingsmødet den 24. november 2003. 6. rammeprogram blev vedtaget med det formål at bidrage til at nå de mål, der er fastsat i traktatens artikel 163, stk. 1, nemlig at "styrke det videnskabelige og tekniske grundlag for Fællesskabets industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne samt at fremme alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i medfør af andre kapitler i denne traktat".

Rammeprogrammet er stadig den største udgiftspost under dette udgiftsområde, idet de samlede bevillinger ligger på 5 047 mio. EUR, hvilket er en stigning på 232 mio. EUR. Programmet er et centralt led i udviklingen inden for EU af en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund, der er nøglen til innovation, konkurrenceevne og beskæftigelse, bæredygtig økonomisk vækst og social samhørighed.

Tabellen viser fordelingen af bevillingerne til 6. rammeprogram på politikområder:

(beløb i mio. EUR i løbende priser)

>TABELPOSITION>

Støtten fra Det Fælles Forskningscenter (FFC) til EU's politikker vil hovedsagelig tage form af videnskabelig og teknisk støtte på områderne miljøbeskyttelse, befolkningens sikkerhed og bæredygtig udvikling. Disse aktiviteter omfatter risikovurdering, afprøvning, godkendelse og forbedring af metoder, materialer og teknologier og tager sigte på at støtte en række politikker lige fra fødevaresikkerhed til beskyttelse mod svig, kemiske stoffer, miljø og bæredygtig udvikling samt nuklear sikkerhed. Denne støtte vil blive sikret gennem et nært samarbejde med laboratorier og forskningscentre i medlemsstaterne og i tredjelande.

Hvad angår udvidelsen vil FFC's specifikke aktioner tage sigte på at fremme integrationen af de nye medlemsstaters forskningsinstitutter og forskningspersonale i FFC's netværk og projekter, især på områder som f.eks. miljø, fødevaresikkerhed og nuklear sikkerhed, hvor disse lande stadig må gennemløbe en udvikling for at kunne opfylde kravene i fællesskabsretten. FFC vil også fortsætte sine informationsforanstaltninger og promotionen af sine aktiviteter i de tre resterende ansøgerlande og vil i stigende grad åbne op for landene på det vestlige Balkan. Det vil også yde videnskabelig og teknisk støtte til EU's nye naboskabspolitik.

Hvad angår aktiviteten "Historiske forpligtelser som følge af nukleare aktiviteter udført af Det Fælles Forskningscenter (FFC) under Euratom-traktaten", har Kommissionen siden 1999 gennemført en handlingsplan med henblik på nedlukning og afvikling af alle de nukleare anlæg, der hidrører fra tidligere nukleare aktiviteter.

Handlingsplanen omfatter opførelse af affaldsbehandlingsanlæg i Ispra (I) og bygning af et oplagringscenter samme sted, idet der ikke findes et sådant center i Italien. Planen fortsætter med den eksisterende affaldsbehandling og nedlukning af alle anlæg, herunder behandling og oplagring af det herved opståede affald.

Gennemførelsen af handlingsplanen vedrører i første omgang FFC-centret i Ispra, hvor næsten alle nukleare aktiviteter nu er afsluttet. Centrene i Petten (NL), Geel (B) og Karlsruhe (D), der stadig er aktive, vil gennemføre deres handlingsplan efter nedlukningen af deres nukleare anlæg, hvilket kunne blive omkring 2015 for Pettens vedkommende og omkring 2025 for Geels og Karlsruhes vedkommende.

Evalueringen af Kommissionens program, der blev udført i 2002 og 2003 af et konsortium af eksterne virksomheder, bekræftede de af FFC påtænkte retningslinjer og gav et nyt overslag over omkostningerne ved programmet, som de samtidig foreslog fremskyndet. Enhver udsættelse eller forlængelse af projektets varighed vil medføre ekstraomkostninger. Resultatet er en forøgelse af bevillingsbehovet for 2005, med det formål at kunne returnere bestrålet brændsel af amerikansk oprindelse - der for øjeblikket befinder sig i Petten - til USA (det skal ske før 2006, hvor denne mulighed forsvinder) og at bygge affaldsoplagringscentret i Ispra. Sidstnævnte er en forudsætning for at kunne igangsætte aktiviteterne vedrørende affaldsbehandling og nedlukning.

De foreslåede bevillinger for 2005 til nedlukning af nukleare anlæg og affaldsforvaltning andrager 66,9 mio. EUR, hvilket skyldes følgende arbejdsopgaver:

-- 27,5 mio. EUR svarende til de bevillinger, der allerede er afsat til:

-- Færdiggørelse af affaldsforvaltningsanlæggene i Ispra (bygning, istandsættelse)

-- Udtagning og behandling af gammelt affald i Ispra (i overensstemmelse med FFC's forpligtelser over for sikkerhedsmyndighederne).

-- Nedlukning i Karlsruhe af forældede handskekasser og fjernelse af nukleare materialer for at begrænse beholdningen af nukleare materialer (som foreskrevet) og muliggøre nye aktiviteter.

-- 10 mio. EUR, der skal muliggøre tidlig tilbagesendelse til USA af brændsel fra Petten, idet denne mulighed bortfalder i 2006.

-- 20 mio. EUR til dækning af en generel entreprisekontrakt om bygning af interimslageret. Denne løsning med en enkelt kontrakt er at foretrække frem for en løsning med flere kontrakter, men de dermed forbundne udgifter betales over tre år for at optimere ansvarlighed og sikkerhed.

-- 9,4 mio. EUR skyldes behovet for kompaktering af affald enten ved bygning af et kompakteringsanlæg i Ispra eller en anden, ekstern løsning, hvis denne viser sig at være økonomisk fordelagtig.

Størsteparten af stigningen skyldes engangsinvesteringer vedrørende interimslageret, tilbagesendelse af brændsel til USA og kompaktering af affald.

Der skal gøres opmærksom på, at den uafhængige ekspertgruppe vedrørende nedlukning, som rådgiver FFC om programmet, har anbefalet, at programmet gennemføres så hurtigt som muligt for at spare løbende omkostninger vedrørende sikker opbevaring, sikkerhed og vedligeholdelse. Disse omkostninger anslås til ca. 6 mio. EUR om året.

Andre foranstaltninger:

-- Forskningsprogrammet for Kul- og stålforskningsfonden, der finansieres af afkastet af de EKSF-midler, der blev investeret ved EKSF-traktatens udløb.

-- Fremme af Europas industrielle potentiale på området sikkerhedsforskning: denne forberedende foranstaltning, der nu er i sit andet år, ligger i forlængelse af den indsats, der gøres af medlemsstaterne og af andre europæiske institutter på dette område og fokuserer især på udvikling af et forskningsprogram for avanceret sikkerhed. Målet er at undersøge, på hvilke betingelser og på hvilke måder der kan tilvejebringes et mere gunstigt miljø for videnskabelig, teknologisk og industriel konkurrenceevne på området europæisk sikkerhed.

Energi og transport: Til trods for stigningen (eksklusive forskning) på 35 mio. EUR i forhold til 2004-budgettet, hvorved bevillingerne kommer op på 1 047 mio. EUR, sker der på dette politikområde en nedsættelse på 52 mio. EUR i forhold til den tidligere vedtagne finansielle programmering. Dette er en følge af tilbagetrækningen af ændringen af TEN-forordningen for så vidt angår grænseregioner.

Bevillingerne til dette politikområde vil især muliggøre:

-- Udvikling og gennemførelse af modne projekter identificeret under vækstinitiativet gennem en udvidelse af de transeuropæiske netværk. Inden for rammerne af hvidbogen om den fælles transportpolitik blev der nemlig i 2003 vedtaget en ajourføring af Fællesskabets retningslinjer for udvikling af transeuropæiske transportnetværk, med det formål at supplere den liste over prioriterede projekter, der blev forelagt i 2001, med nye projekter, bl.a. vedrørende udvikling af transnationale motorveje til søs, hvorved det samlede antal projekter bringes op på 29. Ajourføringen tager også sigte på at markere, at disse projekter er af europæisk interesse, at indføre en mekanisme, der skal styrke medlemsstaternes operationelle og finansielle koordination og at fastholde 2020 som det årstal, hvor det transeuropæiske netværk skal være fuldført. Retningslinjerne for det transeuropæiske energinetværk blev også revideret for at få opstillet nye prioriteter og sikre større fleksibilitet i forbindelse med vedtagelsen af projekter.

-- Udvikling af en politik for sikkerhed og for beskyttelse af borgerne i forbindelse med energi og transport, især med oprettelse af en ny aktivitet: "sikkerhed og beskyttelse af brugerne af energi og transport". Den omfatter transportsikkerhed, nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse.

-- Vedtagelse af Det Europæiske Jernbanesikkerhedsagentur og gennemførelse af aktiviteter under Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur og Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur. Specielt kan nævnes, at medlemsstaterne - som følge af udvidelsen af sidstnævnte agenturs aktiviteter - får mulighed for at chartre skibe til forureningsbekæmpelse, der kan sættes ind ved havforurening opstået ved uheld eller af mere permanent karakter.

Forhøjelsen af EU-tilskuddet til disse tre agenturer betyder også, at man kan fremskynde deres fuldstændige etablering på de steder, som Det Europæiske Råd vedtog i december 2003.

-- Etablering af et satellitovervågningssystem for søfartøjer med henblik på at overvåge skibe, der forurener EU's farvande. Dette vil bidrage til gennemførelsen af den nye forordning, der forbyder udskylning af skibstanke på havet. Som supplement hertil [10] foreslås der også gennemført en feasibility-undersøgelse og foranstaltninger til koordination af EU's kystbevogtningstjenester.

[10] Som svar på et forslag fremsat af Europa-Parlamentet den 13. januar 2004.

-- Videreførelse af Marco Polo-programmet, der skal fremme fornyende aktioner på markederne for logistik og intermodaliteter.

-- Gennemførelse af programmet "Intelligent Energi - Europa", der skal fremme energibesparelser, især på transportområdet, og udvikling af vedvarende energikilder.

-- Modernisering af den infrastruktur, der anvendes til styring af lufttrafikken (Deploy-projektet).

-- Finansiering (139 mio. EUR) - via foranstaltningerne vedrørende nuklear sikkerhed - af nedlukningen af atomkraftværkerne i Ignalina (Litauen) og Bohunice (Slovakiet).

Et beløb på 242,3 mio. EUR er afsat til aktioner på energi- og transportområdet finansieret via 6. rammeprogram for forskning, i overensstemmelse med den finansielle planlægning af programmet. De valgte prioriteter skal konsolidere europæisk industris position på det aeronautiske område (teknologi i tilknytning til virkeliggørelse af det fælles luftrum) og rumsektoren (Galileo) og medvirke til at udnytte denne sektors potentiale, når det drejer sig om forbedring af sikkerhed og miljøbeskyttelse. Hvad angår energiområdet tager prioriteterne især sigte på at styre energiefterspørgslen, fremme anvendelse i stor målestok af vedvarende energikilder og tilskynde folk til at anvende miljøvenlig offentlig transport og alternative energikilder. Hvad transportsektoren angår opfylder initiativerne behovet for at udvikle miljøvenlige og konkurrencedygtige innovative systemer for alle former for overfladetransport (jernbane, veje og indre vandveje), afbalancere og integrere de forskellige transportmåder og styrke sikkerheden.

Økonomiske og finansielle anliggender: Der foreslås for dette politikområde bevillinger på 49,7mio. EUR, dvs. en nedsættelse på 50 mio. EUR i forhold til 2004-budgettet.

Dette skyldes følgende forhold:

-- De forpligtelsesbevillinger, der på 2004-budgettet var opført til Enterprise-programmet - forbedring af de finansielle betingelser for SMV (MAP) - androg 91 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, der er givet af Den Europæiske Investeringsfond (EIF), forventes dette beløb at blive fuldt ud udnyttet i 2004. Men for 2005 er de foreslåede forpligtelsesbevillinger betydeligt mindre end i 2004. Nærværende forslag tager højde for den forventede strøm af projekter for det sidste år, hvor der kan indgås forpligtelser under MAP-programmet (2001-2005).

Det skal bemærkes, at de finansielle instrumenter i forbindelse med MAP er markedsbestemte. Specielt for ETF-iværksætterordningen gælder det, at nedgangen på børserne, omvurderingen af de hurtigt voksende erhvervsgrene og de deraf følgende store tab for investorerne har bidraget afgørende til den forventede lavere igangsætteraktivitet i 2005, således som det også afspejles i EIF's pipeline for dette år. EIF's pipeline for MAP støtter projekter på tilsammen 44,5 mio. EUR. Dette beløb er baseret på den seneste pipeline-information, som EIF har givet for alle MAP-finansieringsinstrumenter taget under ét, og det må betragtes som et mere realistisk mål end det mål, der er forudsat i den finansielle programmering fra maj 2003 (63,5 mio. EUR). Det repræsenterer projekter, der forventes forelagt til godkendelse indtil udløbet af den periode, hvor der kan indgås forpligtelser vedrørende MAP, og støtteberettigede udgifter i forbindelse med programmerne (f.eks. EIF-forvaltningsgebyrer, marketing og retlige udgifter). For 2005 anmodes der kun om de forpligtelsesbevillinger, der med rimelighed kan forventes anvendt i forbindelse med programmet.

-- Udgifter via budgetposten "Nuklear sikkerhed" på dette politikområde afhænger af, om der indkommer ansøgninger om Euratom-lån, der kan imødekommes inden for de eksisterende udlånsrammer og støttekriterier. I overensstemmelse med budgetmæssig praksis og for at afspejle de nuværende forventninger om mulighederne for at efterkomme ansøgninger, der kræver udgifter via denne budgetpost i 2005, foreslås der i dette FBF anført et p.m. i stedet for et bestemt beløb.

Informationssamfundet: På dette politikområde sker der en forhøjelse, eksl. forskning, på 8,9 mio. EUR i forhold til 2004-budgettet, i overensstemmelse med den finansielle plan.

Dette politikområde består af tre operationelle aktiviteter: kommunikationspolitik, eEurope og forskning og teknologisk udvikling vedrørende informationssamfundet.

Kommunikationspolitikken yder et vigtigt bidrag til virkeliggørelsen af det mål, der blev fastlagt af stats- og regeringscheferne i Lissabon i 2000, nemlig at gøre Europa til verdens mest konkurrencedygtige og dynamiske økonomi i 2010.

Dette bidrag går ud på at muliggøre og fremme udviklingen af et åbent og konkurrencepræget indre marked for kommunikationsnet og kommunikationsydelser, således at vækst, innovation og effektivitet stimuleres.

Politikken vedrørende elektroniske kommunikationstjenester bidrager ikke blot til at skabe konkurrence på markedet, men sætter også borgerne i stand til at drage fordel af informationssamfundet.

eEurope-aktiviteten omfatter flere programmer, der bidrager til gennemførelsen af eEurope-handlingsplanen, der udgør den overordnede politiske ramme. Det overordnede mål for eEurope-handlingsplanen for 2005 er at fremme overgangen til informationssamfundet og sikre, at fordelene herved er tilgængelige for alle borgere. Med det formål omfatter eEurope-aktiviteten:

-- MODINIS (overvågning af eEurope-handlingsplanen 2005, udbredelse af god praksis og forbedring af netværk og informationssamfund)

-- e-Ten - støtte til etablering af "offentlige e-tjenester", som er identificeret i handlingsplanen, ved at sikre, at tjenester af fælles interesse, baseret på elektronisk datatransmission, gøres operationelle.

-- eContent og eContentplus, der støtter udviklingen af europæisk digitalt indhold på globale netværk og derved søger at honorere det vigtige krav om mere udbredt anvendelse af bredbåndsnettet

-- Internet-handlingsplanen og handlingsplanen for et mere sikkert internet, der skal fremme en mere sikker informationsinfrastruktur ved at fremme en mere sikker anvendelse af internettet gennem bekæmpelse af ulovligt og skadeligt indhold

-- Endelig vil Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed være fuldt operationelt og muliggøre en koordineret tilgang til sikkerhedsemner på europæisk plan.

Under forskningstemaet informationssamfundsteknologi, som indgår i det sjette rammeprogram for forskning, fokuseres der på den kommende generation af teknologier, hvor computere og net indbygges i dagligdagens omgivelser. Denne vision sætter brugerne, dvs. mennesker og virksomheder, i centrum for den fremtidige udvikling hen imod et videnbaseret samfund, der er åbent for alle. Der er afsat 1 119,5 mio. EUR til aktiviteten, hvilket svarer til den finansielle programmering i det sjette rammeprogram.

Uddannelse og kultur: Der foreslås et samlet beløb på 884,6 mio. EUR til dette politikområde. Formålet er at styrke Europas menneskelige dimension og samtidig skabe et europæisk videnbaseret samfund, udvikle det europæiske kulturområde og inddrage borgerne i den europæiske integration.

Dette beløb vil specielt gøre det muligt at finansiere:

-- Foranstaltningerne under aktiviteten "uddannelse". Der foreslås en bevilling på 428,6 mio. EUR, hvilket er en stigning på 43,8 mio. EUR i forhold til 2004.

Denne stigning skyldes i et vist omfang forhøjelsen af bevillingerne til Socrates-programmet (der foreslås 361,2 mio. EUR for 2005) i overensstemmelse med programmeringen af den samlede bevilling for hele programperioden (2000-2006). Den skyldes også forøgelsen af bevillingerne til Erasmus Mundus-programmet, som forhøjes fra 8 mio. EUR i 2004 til 27 mio. EUR i 2005.

Derimod nedsættes bevillingerne til eLearning-programmet fra 16 mio. EUR i 2004 til 14 mio. EUR i 2005 for at overholde de samlede bevillinger, som er afsat til programmet for hele programperioden (2004-2006).

For de bevillinger, som foreslås for de øvrige poster under denne aktivitet, der er omfattet af programmet til støtte for de organisationer, som er aktive på uddannelsesområdet, er der ikke nogen større ændringer i forhold til bevillingerne for 2004.

-- Fællesskabets vigtigste foranstaltning under aktiviteten "erhvervsuddannelse" vedrører anden fase af LEONARDO DA VINCI-programmet, for hvilket der for 2005 foreslås 208,2 mio. EUR.

Dette kapitel omfatter også tilskuddene til CEDEFOP (der foreslås 16,1 mio. EUR for 2005) og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut i Torino (der foreslås 18,5 mio. EUR for 2005, herunder 2,5 mio. EUR under PHARE-programmet).

-- Fællesskabets vigtigste foranstaltning under aktiviteten "kultur og sprog" er det kulturelle rammeprogram, for hvilket der for 2005 foreslås 34,9 mio. EUR i overensstemmelse med programmeringen af det samlede beløb, der er afsat til hele programperioden (2000-2004, som foreslås forlænget til 2005 og 2006).

For de øvrige poster under denne aktivitet, der er omfattet af programmet til støtte for organisationer, som er aktive på kulturområdet, foreslås der bevillinger, hvis størrelse skal gøre det muligt at overholde det flerårige rammebeløb for programmet.

-- Fællesskabets vigtigste foranstaltning under aktiviteten "audiovisuel politik og sport" er gennemførelsen af programmerne Media Plus og Media Training. For 2005 foreslås der en samlet bevilling på 93,3 mio. EUR i overensstemmelse med programmeringen af de samlede beløb for programmerne for hele programperioden (2001-2005, som foreslås forlænget til 2006).

Faldet i den samlede bevilling til denne aktivitet skyldes især, at bevillingerne for 2004 omfattede 8,6 mio. EUR under det europæiske år for idrættens pædagogiske dimension.

-- For Fællesskabets vigtigste foranstaltning under aktiviteten "ungdom", nemlig programmet Ungdom, foreslås der for 2005 en bevilling på 111,5 mio. EUR, hvilket er grunden til stigningen i bevillingerne til aktiviteten.

-- Endelig foreslås det at oprette et samlet forvaltningsorgan for uddannelses- og kulturområdet. Det skal hjælpe Kommissionen med den løbende programforvaltning, idet alle basisretsakterne indeholder bestemmelser om anvendelse af ekstern bistand. Oprettelsen af organet, som først og fremmest er begrundet i behovet for at erstatte kontorerne for teknisk bistand, giver desuden mulighed for at forbedre programforvaltningen og sikre en bedre service for modtagerne, samtidig med at aktiviteterne i Kommissionens tjenestegrene kan koncentreres om de mere politiske og prioriterede opgaver på dette område.

Informations- og kommunikationsforanstaltningerne er fordelt på flere forskellige politikområder, nemlig presse og kommunikation, uddannelse og kultur, økonomiske og finansielle anliggender, udvidelsen, retlige og indre anliggender, foranstaltninger udadtil og koordinering af Kommissionens politikker. Der foreslås en samlet bevilling på 89,7 mio. EUR, herunder 63,8 mio. EUR til politikområdet presse og kommunikation. Dette beløb vil gøre det muligt at:

-- informere medierne og borgerne om Kommissionens aktiviteter og målene med dens politikker

-- informere Kommissionen om udviklingen i den offentlige mening i medlemsstaterne.

Beskatning og toldunion: Der er afsat et samlet beløb på 58,2 mio. EUR, dvs. en stigning på 8 mio. EUR i forhold til 2004, til dette politikområde, hvilket allerede fremgik af finansieringsplanen; dette beløb vil gøre det muligt at inddrage de nye medlemsstater fuldt ud i de nuværende programmer, specielt:

-- Told 2007 (35,1 mio. EUR): De foranstaltninger, som planlægges for 2005, sigter hovedsagelig mod anvendelsen af fællesskabsretten med henblik på at sikre, at det indre marked fungerer ordentligt i et udvidet Fællesskab. De specifikke mål for programmet tager hensyn til behovet for at sikre, at de eksisterende edb-systemer fungerer gnidningsløst og videreudvikles, og for at styrke bekæmpelsen af svig og mindske efterlevelsesomkostningerne ved at fremme skabelsen af et konkurrencepræget virksomhedsmiljø. Foranstaltningerne vedrører kommunikationssystemer, informationsudveksling, styrings- og projektgrupper, sammenlignende analyser, udveksling af embedsmænd, afholdelse af seminarer og workshops samt uddannelses- og opfølgningsaktiviteter.

Da toldunionen skal udvides med de ti nye medlemsstater, og en stor del af EU's ydre grænser flyttes østpå, vil der blive gjort en indsats for at hjælpe myndighederne i de nye medlemsstater med at indføre en kontrolordning, som beskytter det indre marked i forbindelse med samhandelen med tredjelande.

-- Fiscalis 2007 (14,6 mio. EUR): Dette program sigter mod at få skattesystemerne i det indre marked til at fungere bedre ved at styrke samarbejdet mellem de deltagende lande og deres myndigheder og embedsmænd, og mod at finde frem til de problemer, som vil kunne vanskeliggøre dette samarbejde vedrørende lovgivning og administrativ praksis, og afhjælpe disse problemer. Specielt er der planer om at indføre forskellige foranstaltninger vedrørende kommunikationssystemer og informationsudveksling, udveksling af embedsmænd, arbejdsgrupper, multilaterale seminarer, multilateral kontrol og fælles uddannelsesinitiativer.

Sundhed og forbrugerbeskyttelse: Der er afsat 120,6 mio. EUR til dette politikområde, dvs. en stigning på 12,6 mio. EUR i forhold til 2004.

De vigtigste aktiviteter under dette politikområde på mellemlang sigt er de foranstaltninger, som er fastsat i strategien for forbrugerpolitikken 2002-2006, gennemførelsen af folkesundhedsprogrammet 2003-2008 og færdiggørelsen og gennemførelsen af de foranstaltninger, der er beskrevet i hvidbogen om fødevaresikkerhed samt det generelle arbejde med tilpasning til et Fællesskab med 25 og senere endnu flere medlemsstater.

Blandt de specifikke mål for 2005, som finansieres under udgiftsområde 3, kan specielt nævnes:

-- Gennemførelse af et aktionsprogram under den femårige strategi for forbrugerpolitikken (2002-2006). Denne strategi udstikker en klar politisk kurs ved at fastsætte tre mål på mellemlang sigt: "et højt fælles forbrugerbeskyttelsesniveau", "effektiv håndhævelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne" og "inddragelse af forbrugerorganisationerne i EU's politikker". I 2005 vil man videreføre arbejdet med at opbygge et miljø, hvor forbrugerne føler sig trygge og med hensyn til udvalg og priser nyder godt af det indre marked, som ikke hæmmes af nationale grænser. Dette arbejde bidrager til EU's internationale konkurrenceevne ved at sikre, at konkurrencen fuldt ud slår igennem til fordel for de endelige forbrugere. Der er afsat 20,2 mio. EUR til programmet.

-- Gennemførelse af folkesundhedsprogrammet 2003-2008 (58,9 mio. EUR for 2005) med øget støtte fra et forvaltningsorgan.

-- Udvikling af arbejdet i Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, som skal ligge i Parma i overensstemmelse med den afgørelse, som Det Europæiske Råd traf i december 2003. Det skal sikres, at Fødevareautoriteten kan videreudvikle sit arbejde og opfylde de forskellige krav, som stilles til den. Det vil kræve yderligere finansiel støtte i forhold til det beløb, som var planlagt for 2005, og der anmodes derfor om yderligere 2,5 mio. EUR, hvilket giver et samlet beløb på 36,7 mio. EUR.

-- Oprettelse af det nye europæiske center for forebyggelse af og kontrol med sygdomme (4,8 mio. EUR).

Erhvervspolitik: Foranstaltningerne på dette politikområde sigter især mod at:

-- fremme iværksættervirksomhed og bidrage til en forbedring af erhvervsklimaet

-- sikre varers og tjenesters adgang til markedet, samtidig med at der sikres et højt sikkerheds- og miljøbeskyttelsesniveau

-- bidrage til skabelsen af et miljø, som fremmer innovation og forandring

-- styrke de europæiske virksomheders generelle konkurrenceevne, fremme en bæredygtig produktion og sikre, at den miljømæssige og den sociale søjle i EU's strategi for bæredygtighed er rentable, specielt gennem konsekvensanalyser.

Der er planlagt et beløb på 136,4 mio. EUR, ekskl. forskning, til dette politikområde, specielt med følgende formål:

-- Styrkelse af virksomhedernes vækst og konkurrenceevne og forbedring af virksomhedernes administrative, forskriftsmæssige og finansielle miljø, navnlig via programmet til fremme af initiativ og iværksætterånd, særlig for små og mellemstore virksomheder (26 mio. EUR), og IDA-netværket (29,3 mio. EUR).

-- Udviklingen af det indre marked (19,7 mio. EUR), navnlig gennem indbyrdes tilnærmelse mellem sektorer, forhåndsmeddelelser og certificering, der skal fremme samhandelen mellem EU og dets nye naboer, og standardisering og indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen (18,8 mio. EUR). Der er afsat et beløb på 5,8 mio. EUR til finansiering af det forberedende arbejde i forbindelse med gennemførelsen af EU's nye lovgivningsmæssige rammer for kemikalier, herunder oprettelsen af det nye kemikalieagentur, der som besluttet af Det Europæiske Råd i december 2003 skal ligge i Helsingfors. Dette agentur vil komme til at spille en central rolle i forbindelse med administrationen af REACH-systemet (ny strategi for kemikalier), som prioriteres højt under dette politikområde.

-- Driftstilskuddet til Agenturet for Lægemiddelvurdering, som beløber sig til 29,1 mio. EUR, dvs. +0,6 mio. EUR i forhold til 2004, omfatter et yderligere tilskud på 3,7 mio. EUR til afgiftsfritagelser for sjældne lægemidler.

Aktiviteten FORSKNING - fremme af innovation og forandring under det sjette rammeprogram for FTU skal støtte den teknologiske udvikling, udnyttelsen af forskningsresultater, overførsel af viden og teknologier og oprettelse af teknologivirksomheder i Fællesskabet og i alle dets regioner. Det beløb på 75,6 mio. EUR, som er afsat til denne aktivitet, stemmer overens med den finansielle programmering for det sjette rammeprogram.

Det overordnede mål er at opnå en mærkbar forbedring i Europas innovationsresultater på kort, mellemlang og lang sigt ved at tilskynde til en bedre integration mellem forskning og innovation og ved at arbejde hen imod en mere sammenhængende politik og lovgivning i hele EU. Med hensyn til forskning og innovation kan der kun opnås positive eksterne virkninger ved at supplere de eksisterende nationale aktiviteter med koordinering og foranstaltninger på europæisk plan. Der kan opnås væsentlige stordriftsfordele ved at undgå opsplitning af og overlapning mellem den indsats, som gøres i de enkelte medlemsstater. Disse resultater kan opnås ved at lade koordination og udveksling af bedste praksis spille en fremtrædende rolle, samtidig med at subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet overholdes.

Miljø: Der foreslås en bevilling på 234,5 mio. EUR til dette politikområde, herunder 142,5 mio. EUR til forlængelse af LIFE-programmet i 2005 og 56,9 mio. EUR til gennemførelse af miljøpolitikken og udvikling af nye politiske initiativer.

Kommissionens strategiske mål, som skal sikre et højt miljøbeskyttelsesniveau og en bæredygtig udvikling, er fastsat i det sjette miljøhandlingsprogram 2002-2012 og vil ikke ændre sig grundlæggende i 2005.

Inden for denne strategiske ramme vil klimaændringer, naturressourcernes kvalitet, biodiversitet, bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, miljø og sundhed (luftkvalitet og bymiljø) og globale miljøspørgsmål fortsat have høj prioritet.

Miljøbeskyttelse er et centralt element i alle prioriteterne for 2005. I forbindelse med konkurrenceevne og samhørighed vil investeringer i miljøteknologi sætte skub i økonomien og skabe vækst, samtidig med at den negative indvirkning på sundheden og miljøet mindskes, og livskvaliteten forbedres. Med hensyn til unionsborgerskab og sikkerhed kræver EU-borgerne, at der på EU-plan gøres en indsats for at beskytte dem mod katastrofer og CBRN-trusler (kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare trusler) via en hurtig reaktion i tilfælde af naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer og via forebyggende foranstaltninger, specielt for at sikre, at der føres kontrol med farlige kemikalier. Dette spørgsmål har en vigtig miljødimension og er tæt forbundet med gennemførelsen af miljølovgivningen. Endelig spiller miljøpolitikken en afgørende rolle med hensyn til den tredje prioritet, global sikkerhed og stabilitet, i forbindelse med indsatsen for at fremme den bæredygtige udviklings eksterne dimension.

Retlige og indre anliggender: I 2005 indledes anden fase af indførelsen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, efter at der er foretaget en evaluering af de resultater, som er opnået under Tammerfors-programmet. Det overordnede mål er fortsat at færdiggøre dette område, hvilket vil være et afgørende bidrag til gennemførelsen af Kommissionens anden prioritet for 2005 (sikkerhed og unionsborgerskab).

Der foreslås et beløb på 536,7 mio. EUR til dette politikområde, dvs. en stigning på 44,5 mio. EUR i forhold til 2004. Dette beløb vil specielt gøre det muligt at udvikle det integrerede visuminformationssystem (VIS), Schengen-informationssyste