EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 20.7.2021 SWD(2021) 703 final ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE Rapport om retsstatssituationen 2021



Landekapitel om Bulgarien Ledsagedokument til MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Retsstatssituationen i Den Europæiske Union {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sammendrag Reformerne i Bulgarien på områder som retsvæsen og korruption blev først fulgt af Kommissionen gennem samarbejds- og kontrolmekanismen og følges nu via retsstatsmekanismen. Som svar på rapporten om retsstatssituationen 2020 vedtog de bulgarske myndigheder en specifik handlingsplan, som dækker spørgsmål inden for alle fire søjler. Reformen af retsvæsenet i Bulgarien har været en gradvis proces med betydelige konsekvenser for retsvæsenets uafhængighed og offentlighedens tillid, men der udestår udfordringer. En ny lov om rigsadvokaten og dennes stedfortrædere var trådt i kraft. I mellemtiden er denne lov blevet anfægtet ved forfatningsdomstolen, som har erklæret den forfatningsstridig. Dermed består udfordringen vedrørende rigsadvokatens ansvarlighed og strafferetlige ansvar fortsat. Der hersker også fortsat bekymring om det øverste domstolsråds sammensætning og funktion. Der var blevet fremsat et reformforslag herom i et udkast til en ny forfatning, men dette blev i sidste ende ikke vedtaget. Generalinspektøren og inspektørerne ved inspektoratet ved det øverste domstolsråd fortsætter deres arbejde, på trods af at deres mandat ophørte i april 2020. Ordningen for forfremmelse i retsvæsenet vækker bekymring, da udnævnelser af dommere til højere stillinger ikke har fundet sted efter den almindelige procedure med en udvælgelsesprøve. Trods en lovgivningsmæssig indsats halter digitaliseringen af retssystemet fortsat bagefter i praksis. Effektiviteten af retssystemet på det forvaltningsretlige område udviser klare fremskridt. Gennemførelsen af de institutionelle reformer til bekæmpelse af korruption er blevet konsolideret. Strategien for korruptionsbekæmpelse for perioden 2021-2027 blev godkendt med et nyt sæt prioriteter, nemlig styrkelse af kapaciteten til bekæmpelse af korruption, skærpelse af de lokale myndigheders ansvarlighed og etablering af et miljø til bekæmpelse af korruption, som kan reagere rettidigt. Der er fortsat store udfordringer med hensyn til effektiviteten af foranstaltninger vedrørende integriteten i den offentlige forvaltning, lobbyvirksomhed og beskyttelse af whistleblowere, hvor der ikke findes nogen specifik lovgivning. Trods den tiltagende efterforskningsaktivitet og de styrkede ressourcer er antallet af endelige domfældelser i højt profilerede korruptionssager fortsat lavt, og der mangler stadig at blive opnået solide resultater i form af endelige domfældelser i denne henseende. For så vidt angår mediepluralisme er den bulgarske retlige ramme baseret på en række forfatningsmæssige sikkerhedsforanstaltninger og lovgivningsmæssige foranstaltninger. Der er blevet vedtaget ny lovgivning til gennemførelse af direktivet om audiovisuelle medietjenester, som har til formål at styrke medietilsynsmyndigheden, rådet for elektroniske medier. Manglende gennemsigtighed i ejerskabet til medierne er fortsat en kilde til bekymring. Arbejdsmiljøet og sikkerheden for journalister synes ikke at have forbedret sig. Covid-19-pandemien har påvirket mediepluralismen og beskyttelsen af journalister i økonomisk henseende, navnlig for så vidt angår regional journalistik, men der er ikke blevet indført specifikke støtteforanstaltninger. Med hensyn til den demokratiske kontrol og balance giver den begrænsede anvendelse af konsekvensanalyser og offentlige høringer i lovgivningsprocessen fortsat anledning til bekymring, især i forbindelse med lovforslag fremsat af parlamentet. Der hersker tilsvarende bekymring over praksis med at indføre væsentlige ændringer ved hjælp af ændringsforslag til andre, ikke dermed forbundne retsakter, hvorved kravene om offentlig høring og konsekvensanalyse omgås. Nødordningen vedrørende covid-19-pandemien er fortsat på plads. De nationale menneskerettighedsinstitutioners ressourcer er blevet øget. Lovforslaget om udenlandsk finansiering af NGO'er blev opgivet, men civilsamfundets råderum i landet er fortsat indsnævret. Samarbejds- og kontrolmekanismen blev oprettet ved tiltrædelsen af Den Europæiske Union i 2007 som en overgangsforanstaltning for at lette Bulgariens fortsatte indsats for at reformere retsvæsenet og intensivere bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet . I overensstemmelse med beslutningen om oprettelse af mekanismen og som understreget af Rådet nedlægges samarbejds- og kontrolmekanismen, når alle de benchmarks, der gælder for Bulgarien, er opfyldt på tilfredsstillende vis . I sin seneste rapport om samarbejds- og kontrolmekanismen, der blev vedtaget i oktober 2019, konstaterede Kommissionen, at Bulgarien havde indgået en række yderligere forpligtelser, og den konkluderede, at de fremskridt, der var gjort inden for rammerne af samarbejds- og kontrolmekanismen, var tilstrækkelige til at opfylde Bulgariens tilsagn på tidspunktet for landets tiltrædelse af EU. Som Kommissionen også understregede, vil Bulgarien være nødt til fortsat konsekvent at arbejde på at omsætte de forpligtelser, som specificeres i rapporten, til konkret lovgivning og at fortsætte gennemførelsen. Enhver beslutning om at nedlægge samarbejds- og kontrolmekanismen vil tage behørigt hensyn til den holdning, som Rådet og Europa-Parlamentet giver udtryk for . I.Retssystemet Retssystemet i Bulgarien omfatter i alt 182 domstole, både almindelige og særlige domstole. Som hovedregel behandler de almindelige domstole sager i tre instanser, og domstolssystemet omfatter 113 kredsdomstole, 28 regionale domstole og fem appeldomstole. De særlige domstole omfatter militærdomstole, straffedomstole og forvaltningsdomstole. Den øverste kassationsdomstol er sidsteinstansdomstol i sager, som behandles af de almindelige domstole, militærdomstolene og de særlige domstole i straffesager, mens den øverste forvaltningsdomstol er sidsteinstansdomstol i forvaltningssager. Retsvæsenet omfatter også anklagemyndigheden, mens Bulgariens forfatningsdomstol ikke er en del af det . Anklagemyndigheden har en ensartet struktur og ledes af rigsadvokaten. Bulgarien deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed. Det øverste domstolsråd er den øverste administrative myndighed i det bulgarske retsvæsen. Det har ansvaret for at forvalte retsvæsenet og sikre dets uafhængighed. Dommere, anklagere og efterforskere udnævnes, forfremmes, overflyttes og afskediges af deres respektive kammer (for dommere eller anklagere) i det øverste domstolsråd. Det øverste advokatråd er et uafhængigt og selvstyrende organ, der er oprettet ved lov . Uafhængighed Graden af opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed i Bulgarien er fortsat lav blandt borgerne og middel blandt virksomhederne og er faldet en smule sammenlignet med 2020. Kun 31 % af befolkningen er af den opfattelse, at den er "rimelig god" eller "meget god". Opfattelsen af uafhængigheden blandt virksomhederne er fortsat middel, idet 43 % betragter den som "rimelig god" eller "meget god" . Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed har konsekvent været lav blandt borgerne gennem de seneste fem år. Blandt virksomhederne var graden af opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed meget lav frem til 2019, og siden da har den været middel trods mindre udsving. Den nye lov om rigsadvokatens og dennes stedfortræderes ansvarlighed og strafferetlige ansvar er blevet erklæret forfatningsstridig, og der er fortsat udfordringer. Den manglende mulighed for en effektiv strafferetlig efterforskning af rigsadvokaten og dennes stedfortrædere har længe været et problem, som ikke kun er blevet taget op af Kommissionen , men også af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og Europarådet . Kombinationen af rigsadvokatens beføjelser og dennes position i det øverste domstolsråd betyder, at den pågældende har betydelig indflydelse i anklagemyndigheden, potentielt i det øverste domstolsråd (i både anklagerrådet og i plenarforsamlingen) og inden for dommerstanden. Den 29. januar 2021 godkendte parlamentet en lov om fuldbyrdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i Kolevi-sagen, hvorved der blev oprettet en ny ramme for enhver efterforskning mod rigsadvokaten og dennes stedfortrædere. Den nye mekanisme pålagde en særlig anklager at stå for enhver efterforskning vedrørende rigsadvokaten og dennes stedfortrædere. Enhver afvisning af at indlede en efterforskning fra den særlige anklagers side kunne prøves ved den særlige domstol i straffesager i første instans. Efter forslag fra Europarådet indeholdt den nye lov bestemmelser om, at den særlige anklager skulle udnævnes af det øverste domstolsråds plenarforsamling og ikke af domstolsrådets anklagerkammer. Den 10. februar 2021 anfægtede republikkens præsident den nye lovs forfatningsmæssighed ved forfatningsdomstolen. Det øverste domstolsråds plenarforsamling besluttede følgelig at indstille proceduren for udvælgelse af den særlige anklager, mens man afventede forfatningsdomstolens afgørelse. Den 11. maj 2021 kom forfatningsdomstolen med sin afgørelse, hvori den erklærede de bestemmelser, som republikkens præsident havde anfægtet, forfatningsstridige, og hvorved den dermed opfattede hele mekanismen som forfatningsstridig. Derudover anmodede de bulgarske myndigheder på Kommissionens anbefaling den 23. februar 2021 Venedigkommissionen om en ny udtalelse om denne lov. På grund af forfatningsdomstolens afgørelse vil den planlagte udtalelse dog ikke blive afgivet. Europarådet har identificeret en række andre problemer i forbindelse med denne lov. Disse stammer fra rigsadvokatens betydelige indflydelse, der er nævnt ovenfor, som kan medføre, at der føres kontrol med ansøgningerne til stillingen som særlig anklager og dennes udnævnelse. Den 11. marts 2021 understregede Europarådets Ministerkomité vigtigheden af at mindske rigsadvokatens indflydelse i anklagemyndigheden og enhver potentiel indflydelse i det øverste domstolsråd og inden for dommerstanden for at gøre det muligt at indføre en effektiv efterforskningsmekanisme, bl.a. ved at udvide domstolsprøvelsen til alle afvisninger fra anklagernes side af at indlede efterforskninger. Den manglende domstolsprøvelse af en anklagers beslutning om ikke at indlede en efterforskning vækker bekymring. Den 11. marts 2021 gentog Europarådets Ministerkomité sin anbefaling om indførelse af domstolsprøvelse af anklageres afvisning af at indlede en efterforskning sammen med foranstaltninger for at undgå en overdreven ekstra arbejdsbyrde for domstole og anklagere. Denne anbefaling blev fremsat i forbindelse med Europarådets øgede tilsyn, som blev udløst efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse, i hvilken den manglende effektivitet i de strafferetlige efterforskninger opfattes som et systemisk problem. Der hersker fortsat bekymring om det øverste domstolsråds sammensætning og funktion. Den situation, hvor det samlede antal dommere, som er valgt af deres kolleger, ikke udgør et flertal, er uændret . Som forklaret ovenfor spiller rigsadvokaten desuden fortsat en afgørende rolle i anklagerkammeret og har stor indflydelse på plenarforsamlingen og potentielt også på dommerkammeret , idet lægdommere, som vælges til dommerkammeret af parlamentet, også kan hentes blandt anklagerne . Afstemningspraksis påviser den begrænsede indflydelse, som de dommere, der er valgt af deres kolleger, har på det øverste domstolsråds beslutningstagning, og den potentielle indflydelse, som rigsadvokaten har på det øverste domstolsråd. Uanset de fremskridt, der er gjort gennem tidligere reformer, er situationen vedrørende det øverste domstolsråd fortsat en kilde til bekymring i Europarådet og hos forskellige interessenter . Selv om reformerne har udmøntet sig i en mere afbalanceret sammensætning af det øverste domstolsråd , vækker anklagernes og især rigsadvokatens involvering i forvaltningen af dommere fortsat bekymring . De ændringsforslag, der blev fremsat i september 2020 for at ændre forfatningen og dermed det øverste domstolsråds sammensætning, skulle delvist have afhjulpet disse bekymringer. Afhjælpningen af problemet med det øverste domstolsråds sammensætning er blevet et mere presserende anliggende, da det aktuelle system ville påvirke det kommende valg af medlemmer til det øverste domstolsråd, da de nuværende mandater snart ophører, og også ville påvirke andre vigtige positioner i retsvæsenet. For så vidt angår det øverste domstolsråds funktion har indførelsen af et online register over de holdninger, som det øverste domstolsråd, herunder plenarforsamlingen og de to kamre, har indtaget over for trusler mod retsvæsenets uafhængighed, været en positiv udvikling. Registret omfatter imidlertid kun sager, hvor det øverste domstolsråd eller andre af retsvæsenets organer har indtaget en holdning, og ikke alle sager om angreb på retsvæsenets uafhængighed, hvilket nogle interessenter finder utilstrækkeligt. Derudover har interessenter også påpeget sager, hvor nogle af de holdninger, som det øverste domstolsråd har givet udtryk for, går imod medlemmerne af retsvæsenet. Den handlingsplan, der blev vedtaget for at tackle visse udfordringer, der blev givet udtryk for i rapporten om retsstatssituationen 2020, omfatter bl.a. en reform af retsvæsenet. Den 6. november 2020 offentliggjorde regeringen en handlingsplan med henblik på at færdiggøre reformen vedrørende rigsadvokatens ansvarlighed og strafferetlige ansvar, forbedre inspektoratet ved det øverste domstolsråds funktion og sammensætning, revidere kriterierne for yderligere vederlag til dommere og tackle udfordringerne med hensyn til retsvæsenets uafhængighed.

Der er blevet nedsat en arbejdsgruppe om en mulig reform af inspektoratet ved det øverste domstolsråds sammensætning og funktion. Som led i regeringens ovennævnte handlingsplan nedsatte justitsministeren i december 2020 en arbejdsgruppe, som fik til opgave at udarbejde lovforslag til afhjælpning af de inspektoratsrelaterede problemer, der blev identificeret som bekymrende i rapporten om retsstatssituationen 2020 og af Venedigkommissionen . For indeværende kontrollerer inspektoratet retsvæsenets aktiviteter, udfører kontroller af dommeres og anklageres integritet og potentielle interessekonflikter og fremsætter forslag til det øverste domstolsråd om at indlede disciplinærsager mod dommere og anklagere. Inspektoratet består af en generalinspektør og ti inspektører, som er uafhængige og valgt af nationalforsamlingen . Arbejdsgruppens mandat omfatter en gennemgang af integritetskontroller, dommeres disciplinæransvar, oprettelse af et deontologisk forebyggelsessystem, indberetninger af aktiver og interesser og formalisering af den nuværende praksis, der bemyndiger parlamentet til at udnævne generalinspektøren og inspektørerne blandt de personer, der er blevet udnævnt af de øverste domstoles plenarforsamlinger og faglige organisationer. Der er imidlertid ikke nogen fast tidsfrist for ændringernes gennemførelse, og de bekymringer vedrørende retsvæsenets uafhængighed og udøvelsen af pres på dommere, der blev givet udtryk for i rapporten om retsstatssituationen 2020 og af Venedigkommissionen, består. Generalinspektøren og inspektørerne arbejder fortsat på et mandat, der er udløbet , ud fra princippet om kontinuitet . Det skal bemærkes, at andre institutioner står i samme situation. Fem andre uafhængige myndigheder og tilsynsmyndigheder arbejder på et udløbet mandat. I andre tilfælde har ændringer i valgreglerne og mandaterne gjort det muligt at genvælge de nuværende direktører automatisk. Ordningen for forfremmelse af dommere giver fortsat anledning til bekymring. Dommere forfremmes normalt efter at have bestået en udvælgelsesprøve. I praksis er der imidlertid ikke blevet gennemført nogen udvælgelsesproces til forfremmelse af dommere i mere end tre år. Ud over den almindelige forfremmelsesproces ved en udvælgelsesprøve kan lægdommere, som er medlem af det øverste domstolsråd, forfremmes ved deres mandats ophør. Den øverste kassationsdomstols plenarforsamling anfægtede den nye lovs forfatningsmæssighed ved forfatningsdomstolen , da den mente, at der var tale om automatisk forfremmelse. Den 11. maj 2021 fastslog forfatningsdomstolen, at loven om forfremmelse af lægdommere, som er medlem af det øverste domstolsråd, ved deres mandats ophør er i overensstemmelse med forfatningen, da det øverste domstolsråd stadig er involveret i beslutningen. Interessenter kritiserede den manglende afholdelse af regelmæssige udvælgelsesprøver til forfremmelse og mekanismen til forfremmelse af det øverste domstolsråds medlemmer. Manglen på regelmæssige udvælgelsesprøver har medført et stigende antal udstationeringer. Interessenter berettede navnlig, at antallet af udstationerede dommere er steget siden 2017 lige som antallet af længerevarende udstationeringer (med samtykke), nogle gange i op til 90-100 måneder eller mere, for at besætte højere stillinger. Europæiske standarder fremhæver meritbaseret forfremmelse og midlertidig udstationering med samtykke, som kun anvendes under særlige omstændigheder. En situation, hvor der ikke finder regelmæssige meritbaserede forfremmelser sted, kan påvirke retsvæsenets uafhængighed. Der er også givet udtryk for bekymringer for så vidt angår den planlagte reform af domstolsstrukturen, hvor dommere fra kredsdomstole, som vil blive en del af de regionale domstole, automatisk vil blive forfremmet til højere stillinger.Da drøftelserne befinder sig på et tidligt stadie, er der plads til at afholde en bred høring om reformen af domstolsstrukturen. Derudover er det vigtigt, at enhver reform af domstolsstrukturen er baseret på en grundig vurdering af dens sandsynlige virkninger og opretholder retsvæsenets uafhængighed og adgangen til domstolsprøvelse. Det øverste domstolsråd ændrer kriterierne for afgørelser om yderligere vederlag. Hvad angår Europarådets bekymringer angående domstolenes præsidenters vide skønsbeføjelser med hensyn til tildelingen af yderligere vederlag til dommere, er der blevet nedsat to arbejdsgrupper. Udkastet til regler blev udarbejdet i marts 2020, men de er ikke blevet drøftet i det øverste domstolsråds plenarforsamling og er ikke blevet offentliggjort. Det er derfor for tidligt at vurdere, hvorvidt der i lyset af Europarådets anbefalinger er blevet taget hånd om de forhold, der gav anledning til bekymring. Det er vigtigt, at der ved enhver ændring tages hensyn til Europarådets anbefalinger. Det online register over dommeres medlemskab af faglige organisationer er blevet fjernet. Kravet om, at dommere skal gøre opmærksom på deres medlemskab af faglige organisationer , blev fjernet i 2020. På tidspunktet for offentliggørelsen af rapporten om retsstatssituationen 2020 var den online database over dommere, der var medlem af faglige organisationer, stadig tilgængelig på det øverste domstolsråds websted. Myndighederne har i mellemtiden taget hånd om dette problem, og registret har ikke været tilgængeligt online siden den 14. januar 2021. Kvalitet Retsafgifterne for indgivelse af krav online er blevet sænket. Ændringer af den civile retsplejelov medførte en sænkelse af afgifterne på 15 %, når ansøgningen om beskyttelse og bistand er indgivet elektronisk. Foranstaltningen er dog stadig for begrænset til i væsentlig grad at sænke retsafgifterne for indledning af en retssag , da den kun vedrører sager, som indgives elektronisk, og ikke alle sager. Desuden vedrører denne foranstaltning ikke tærsklen for retshjælp, og den fritager ikke modtagere af retshjælp fra retsafgifter . Den manglende digitalisering risikerer også at sætte reformens virkning over styr. Derudover har FN's Komité for Afskaffelse af Diskrimination mod Kvinder udtrykt bekymring over den begrænsede adgang til domstolsprøvelse for kvinder og piger. Der blev indført ændringer for at tillade anvendelse af videokonferencer i civil- og forvaltningsretlige sager samt straffesager. Den 17. december 2020 blev der vedtaget ændringer til den civile retsplejelov, den administrative retsplejelov og strafferetsplejeloven. De giver mulighed for anvendelse af videokonferencer i civil- og forvaltningsretlige sager samt i straffesager med henblik på bevisoptagelse. Det viser sig imidlertid i praksis, at systemet endnu ikke er blevet indført. Der er varslet yderligere forbedringer gennem to projekter inden for rammerne af Bulgariens nationale genopretnings- og resiliensplan. Uanset disse reformer og planer er det for øjeblikket ikke muligt for retspersonale og dommere at arbejde sikkert hjemmefra, og sikker elektronisk kommunikation er kun tilgængelig i forbindelse med kommunikation mellem domstolene, men ikke med andre af retssystemets aktører. Det er ganske vist muligt at få adgang til elektroniske dokumenter i verserende og afsluttede sager og indhente oplysninger om retsafgifter online, men det er stadig ikke muligt at anlægge sag online eller at indgive en ansøgning om retshjælp online, og officielle sagsakter kan ikke forkyndes elektronisk . Projektet om udvikling af en model for optimering af retsvæsenet og de bulgarske domstole og anklagemyndigheder og et fælles informationssystem for domstolene, som blev finansieret via Den Europæiske Socialfond (2016-2020), omfatter i alt syv aktiviteter, herunder to, som specifikt er knyttet til digitalisering og e-justice. Gennemførelsen af et fælles informationssystem for domstolene uden en fuld digitaliseringsproces har vakt bekymring . Covid-19-pandemien har vist, at retssystemet er mangelfuldt med hensyn til digitalisering. Under nødretstilstanden blev behandlingen af retssager suspenderet i en måned, undtagen i hastesager . Da ministerrådet havde erklæret nødretstilstanden den 13. marts 2020, vedtog det øverste domstolsråds dommerkollegium en ny arbejdsorganisation ved domstolene for at begrænse smitten. Der er dog kun blevet afholdt virtuelle retsmøder i meget begrænsede sager af de specifikke domstoles egen drift, og hjemmearbejde har været en undtagelse. De finansielle og menneskelige ressourcer ved den særlige domstol i straffesager er blevet øget. Den særlige domstol i straffesager i første instans, som har haft problemer med mangel på menneskelige eller finansielle ressourcer, har fået tildelt yderligere to dommerstillinger. Dette er en positiv udvikling, som har afhjulpet de bekymringer, der blev givet udtryk for i landekapitlet om Bulgarien i rapporten om retsstatssituationen 2020. Der er meldt om tiltagende investeringer i retssystemet i de seneste år . Ny lovgivning har ændret ordningen for advokatfirmaer. I februar 2021 blev der indført ændringer til advokatloven, som gjorde det muligt at oprette enkeltmandsadvokatfirmaer og fjernede forbuddet mod, at advokater fungerer som ledere og administrerende direktører i handelsselskaber. Disse ændringer giver mulighed for oprettelse af flere advokatfirmaer, hvilket igen vil skærpe konkurrencen mellem advokater og sikre øget adgang til jurister. Effektivitet Forvaltningsdomstolenes effektivitet forbedres fortsat. Forvaltningsdomstolene er blandt de mest effektive i EU hvad angår sagernes varighed. Manglen på oplysninger om effektiviteten af civil- og handelsretlige sager, hvor der henholdsvis foreligger en tvist eller ikke foreligger en tvist (første og anden instans), gør det ikke muligt at foretage en egentlig evaluering af retssystemets samlede effektivitet . Hvad angår sagernes varighed ved den øverste kassationsdomstol klarer Bulgarien sig fortsat godt i forhold til de øvrige medlemsstater . Med hensyn til effektiviteten inden for særlige områder af EU-retten afsluttes sagerne desuden hurtigt inden for området elektronisk kommunikation og forbrugerbeskyttelse. II.Ramme for bekæmpelse af korruption Som opfølgning på den omfattende reform i 2017 og 2018 oprettede Bulgarien kommissionen for bekæmpelse af korruption og beslaglæggelse af ulovlige aktiver (i det følgende benævnt "kommissionen for korruptionsbekæmpelse"). Denne kommission har primært ansvaret for såvel forebyggende som repressive tiltag i forbindelse med højt profileret korruption, vedligeholdelse og forvaltning af det offentlige register over indberetninger af aktiver, overvågning af og rådgivning om problemer i forbindelse med interessekonflikter og konfiskation af ulovligt erhvervede aktiver. Den foretager også vurderinger af institutionelle korruptionsrisici med henblik på at udarbejde skræddersyede handlingsplaner for integriteten i institutioner. Efter denne vurdering er de anbefalinger, der udstikkes til offentlige institutioner, bindende, og de opfølgende tiltag skal regelmæssigt indberettes til kommissionen for korruptionsbekæmpelse. Kompetencen i sager om korruption på højt niveau er blevet overdraget til de særlige domstole i straffesager, og efterforskningen af sådanne sager foregår under tilsyn af den særlige anklagemyndighed. Eksperter og virksomhedsledere opfatter fortsat graden af korruption i den offentlige sektor som høj. I Transparency Internationals korruptionsindeks for 2020 scorer Bulgarien 44/100 og ligger nr. 19 i EU og nr. 69 på verdensplan. Opfattelsen af korruption har ligget relativt stabilt gennem de seneste fem år. Kommissionen for korruptionsbekæmpelse har yderligere strømlinet sin organisationsstruktur. Den rationaliserede de finansielle ressourcer, som blev øget primo 2021. Den fortsatte også sin personaleforøgelse, herunder ved nye ansættelser af inspektører i direktoratet med ansvar for bekæmpelse af korruption. I 2020 konfiskerede kommissionen for korruptionsbekæmpelse for 6,2 mio. EUR ulovligt erhvervede aktiver, mens 30 personer blev sanktioneret for interessekonflikter. I forhold til 2019 har der været et fald (på ca. 20 %) i antallet af udførte inspektioner og i de modtagne indberetninger om angivelige korruptionsrelaterede overtrædelser. Den nye strategi for korruptionsbekæmpelse for 2021-2027 blev vedtaget i marts 2021. På grundlag af erfaringerne fra den tidligere strategi er der blevet opstillet nye prioriteter for så vidt angår højrisikosektorer, herunder styrkelse af kapaciteten til bekæmpelse af korruption, skærpelse af de lokale myndigheders ansvarlighed og etablering af et miljø til bekæmpelse af korruption, som kan reagere rettidigt. Strategien indeholder også en liste over relevante mål, resultatindikatorer og gennemførelsesansvarlige enheder. Den handlingsplan, som blev vedtaget i november 2020 for at tackle visse udfordringer, der blev givet udtryk for i rapporten om retsstatssituationen 2020, dækker også korruptionsrelaterede spørgsmål. Handlingsplanen har til formål at forbedre efterforskninger og fortsat styrke kommissionen for korruptionsbekæmpelses operationer. Derudover er der, som varslet i handlingsplanen, en overvejelse i gang om at forbedre effektiviteten af efterforskninger og retssager. Den 30. marts 2021 fik en arbejdsgruppe til opgave at anbefale ændringer til straffeloven for at forbedre effektiviteten af efterforskninger og retssager. Trods øget efterforskningsaktivitet er resultaterne i form af endelige domfældelser i korruptionssager på højt niveau fortsat dårlige, og der mangler en solid historik med endelige domfældelser. I 2020 afsagde den øverste kassationsdomstol 33 afgørelser i generelle korruptionssager. I 19 sager blev afgørelserne stadfæstet, i otte sager blev appeldomstolenes akter ophævet og henvist til fornyet behandling, i fire sager blev appelinstansens afgørelser ændret, og i to af dem blev straffesagerne genoptaget. Den 17. december 2020 anbefalede OLAF, at der blev inddrevet næsten 6 mio. EUR efter angiveligt magtmisbrug i et bulgarsk ministerium. Endelig mangler der stadig solid historik med endelige domfældelser i korruptionssager på højt niveau. Der findes begrænsede beviser for effektiviteten af foranstaltninger vedrørende integriteten i den offentlige forvaltning. Håndhævelsen af adfærdskodeksen for embedsmænd henhører under de institutionelle disciplinærudvalg i de forskellige offentlige tjenester. Udarbejdelsen af etiske adfærdsnormer for højtstående embedsmænd (herunder ministre og borgmestre), systemer til kontrol af integritet og hjælp til at gennemføre dem henhører under kommissionen for korruptionsbekæmpelses ansvarsområde. Etiske bestemmelser for parlamentsmedlemmer findes i Rules of organisation and procedure of the national assembly , hvis gennemførelse et af nationalforsamlingens udvalg har ansvaret for. Lovbestemmelserne er på plads, men der er ikke noget faktisk bevis for deres gennemførelse eller effektivitet . For så vidt angår medlemmerne af retsvæsenet er der hverken bevis for, at de uddannes i bekæmpelse af korruption, eller at der er nedsat et rådgivende udvalg vedrørende etiske spørgsmål. Hvad angår politistyrken har indenrigsministeriets inspektorat siden 2021 anvendt et nyt system for videooptagelse af sikkerhedsvagters og færdselspatruljers handlinger. Bevis for brud på integritetsregler, herunder korruption, indsamlet via et videooptagelsesinstrument er blevet brugt til at iværksætte disciplinærforanstaltninger, sanktioner eller til at dømme politibetjente fra forskellige afdelinger . Der er indført et kontrolsystem for indberetning af aktiver og interessekonflikter. I 2020 gennemførte kommissionen for korruptionsbekæmpelse 21 587 kontroller af højtstående embedsmænds indberetninger af aktiver og økonomiske interesser (sammenlignet med 9 900 kontroller i 2019), herunder indberetninger fra personer, som deltog i lokalvalget. Indberetningerne er offentligt tilgængelige via registret over højtstående offentlige embedsmænd på kommissionen for korruptionsbekæmpelses websted. Der er fastlagt foranstaltninger for embedsmænd i forbindelse med interessekonflikter og uforenelighed (finder anvendelse på ansatte i central- og lokalforvaltningen) i embedsmandsloven, arbejdsloven, loven om indenrigsministeriet, loven om statsagenturet for national sikkerhed, toldloven og andre organiske love.

Der findes stadig ingen specifik lovgivning om lobbyvirksomhed. Selv om reguleringen af lobbyvirksomhed er en del af den nationale handlingsplan som svar på rapporten om retsstatssituationen 2020, mangler der fortsat at blive gjort konkrete fremskridt. Der findes ikke nogen specifik lov om beskyttelse af whistleblowere. Den eksisterende straffelovgivning, som finder anvendelse på vidner, yder imidlertid mutatis mutandis beskyttelse af personer, som indberetter strafbare forhold, herunder korruption. Anonyme klager er hverken tilladt eller beskyttet, og kommissionen for korruptionsbekæmpelse kan altså ikke bruge oplysninger, der kommer fra ukendte personer eller ikke offentliggjorte kilder. Myndighederne har iværksat nogle foranstaltninger for at modvirke korruptionsrisici i forbindelse med foranstaltninger under covid-19-pandemien. Disse foranstaltninger dækker sektorer med høj korruptionsrisiko, såsom sundhed og offentlige indkøb. Der blev iværksat hasteprocedurer for offentlige indkøb med udbredt anvendelse af procedurer med forhandling uden offentliggørelse og forenklede procedurer (dvs. med en enkelt sælger eller en sælger uden forhåndsdokumenteret erfaring eller virksomhedskapacitet til den specifikke kontrakt). Som led i den politiske tilgang til håndtering af covid-19-pandemien mødes repræsentanter for indenrigsministeriet, sundhedsministeriet og kontrolmyndighederne regelmæssigt for at udveksle operationelle oplysninger og træffe afgørelse om foranstaltninger, der skal iværksættes, herunder til modvirkning af risikoen for korruption. Der er blevet oprettet en særskilt enhed i indenrigsministeriets generaldirektorat til bekæmpelse af organiseret kriminalitet for at modvirke korruption i sundhedssektoren. III.Mediepluralisme og mediefrihed Den bulgarske retlige ramme er baseret på en række forfatningsmæssige sikkerhedsforanstaltninger og lovgivningsmæssige foranstaltninger, såsom loven om radio- og tv-virksomhed . Loven om information af offentligheden regulerer adgangen til offentlig information og videreanvendelse af information fra den offentlige sektor. Medietilsynsmyndigheden, rådet for elektroniske medier (CEM), er oprettet ved og fungerer i overensstemmelse med loven om radio- og tv-virksomhed. Der er blevet vedtaget ny lovgivning for at styrke uafhængigheden af medietilsynsmyndigheden, CEM, og der tages skridt til at øge dens ressourcer. Nationalforsamlingen vedtog i december 2020 loven om ændring af lov om radio- og tv-virksomhed til gennemførelse af det reviderede direktiv om audiovisuelle medietjenester (AVMS-direktivet). Dette vil styrke CEM's uafhængighed, navnlig ved at sikre, at den følger den offentlige interesse, og iværksætte tiltag til beskyttelse af tale- og informationsfriheden og -pluralismen og medietjenesteudbydernes uafhængighed. Den stigning i CEM's budget på 574 867 EUR (1,12 mio. BGN), der er planlagt i statens budget for 2021, har til formål at afhjælpe de bekymringer, der blev givet udtryk for i rapporten om retsstatssituationen 2020 vedrørende CEM's mangel på ressourcer til at udføre sine opgaver effektivt . Selv om dette er en glædelig udvikling, reducerede regeringen for nylig i marts og april 2021 tilsynsmyndighedens budget. Derudover er det stadig uklart, om den planlagte budgetstigning er tilstrækkelig i lyset af de supplerende opgaver, der er forbundet med gennemførelsen af det reviderede AVMS-direktiv . Den manglende gennemsigtighed med hensyn til medieejerskab er fortsat en kilde til bekymring. Trods de regelmæssige ajourføringer af CEM's offentlige register over lineære og ikkelineære medietjenester, der er nævnt i rapporten om retsstatssituationen 2020, offentliggøres oplysningerne om medieejerskab stadig ikke i deres helhed. Nogle interessenter har udtrykt bekymring over, at problemet med mediernes gennemsigtighed kan blive forværret af den omfattende koncentration af nyhedsmedier, der fandt sted i 2020 . Manglen på lovmæssige garantier for en retfærdig og gennemsigtig fordeling af statslige reklamer giver fortsat anledning til bekymring. Derudover har interessenter fremhævet, at gennemsigtigheden i fordelingen af midler til medieforetagender fortsat er problematisk. Den politiske indblanding i medierne er fortsat et presserende problem. Manglen på lovgivning, som forhindrer politikere og partier i at eje medieforetagender, synes at være en væsentlig faktor, og der blev registreret en højere risiko i denne henseende i tv- og avissektoren. Myndighederne har præsenteret en handlingsplan, der omfatter dette problem, som en af prioriteterne i Bulgariens nationale udviklingsprogram 2030. Der er dog endnu ikke blevet angivet konkrete foranstaltninger. Covid-19-pandemien har påvirket mediepluralismen negativt, og der er ikke blevet iværksat foranstaltninger, som direkte støtter mediesektoren. Pandemien har primært påvirket mediepluralismen og beskyttelsen af journalister i økonomisk henseende på grund af lønnedskæringer og forsinkede betalinger og har, som interessenter har fremhævet, haft en alvorlig indvirkning på den regionale journalistik . Det rapporteres, at nogle af de mindre, regionale medier er gået konkurs som følge af pandemien. Arbejdsmiljøet og sikkerheden for journalister giver fortsat anledning til bekymring . Adgangen til offentlige oplysninger er fortsat vanskelig, og journalister står fortsat over for politisk pres og selvcensur . Der er blevet registreret seks nye indberetninger vedrørende angreb på og chikane mod journalister på Europarådets platform til fremme af beskyttelse af journalistik og journalisters sikkerhed siden sidste rapport, heriblandt en indberetning vedrørende en sag om en journalist, som angiveligt var blevet slået af politiet og tilbageholdt i 24 timer, hvilket anklagemyndigheden nægtede at efterforske. De øvrige indberetninger vedrører angreb på og chikane mod journalister og andre medieaktører samt urimelige retssager. Derudover medførte covid-19-pandemien, at arbejdet med den køreplan, som Journalister uden Grænser i marts 2020 sendte til de bulgarske myndigheder for at tage fat på problemer med pressefriheden i Bulgarien, herunder aspekter såsom journalisters sikkerhed, adgang til oplysninger, fordeling af statslige reklamer og mediefinansiering, blev indstillet. IV.Andre institutionelle spørgsmål vedrørende den demokratiske kontrol og balance Bulgarien er en republik med repræsentativt demokrati med en direkte valgt præsident, en nationalforsamling bestående af ét kammer og en forfatningsdomstol med ansvar for prøvelse af lovenes forfatningsmæssighed. Nationalforsamlingen har den endelige beslutningsbeføjelse med hensyn til vedtagelse af love . Bulgarien har to nationale menneskerettighedsinstitutioner. For det første er ombudsmanden et uafhængigt forfatningsmæssigt organ, der vælges af nationalforsamlingen og har til opgave at fremme og beskytte menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. For det andet er kommissionen for beskyttelse mod forskelsbehandling et organ, der gennemfører politikker vedrørende ligestilling og bekæmpelse af forskelsbehandling. Udarbejdelsen af en opfølgningsmekanisme er endnu ikke afsluttet. Som anført i rapporten om mekanismen for samarbejde og kontrol fra oktober 2019 og gentaget i rapporten om retsstatssituationen 2020 har regeringen besluttet at etablere en supplerende, mere omfattende mekanisme for national overvågning, der centreres omkring et koordinations- og samarbejdsråd ("rådet for efterfølgende kontrol"). Rådets sigte er at vurdere Bulgariens fremskridt med reformen af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet på en uafhængig, gennemsigtig og objektiv måde . Rådet indleder sit virke, så snart samarbejds- og kontrolmekanismen formelt er nedlagt. Oprettelsen af borgerrådet — et organ i koordinations- og samarbejdsrådet, der omfatter medlemmer af civilsamfundet, og hvortil der var indledt en udvælgelsesprocedure — er imidlertid blevet indstillet, og den øverste domstol i forvaltningsretlige sagers afgørelse i en appelsag om emnet afventes. Den handlingsplan, der blev vedtaget som svar på rapporten om retsstatssituationen 2020, indeholder foranstaltninger, som sigter mod at tackle nogle identificerede udfordringer med hensyn til den demokratiske kontrol og balance. Dette omfatter tiltag for at øge midlerne til de nationale menneskerettighedsinstitutioner og for at forbedre beslutningstagningsprocessen. I forbindelse med sidstnævnte blev der overvejet to initiativer, nemlig udarbejdelse af en vejledning i efterfølgende konsekvensanalyse og udførelse af efterfølgende konsekvensanalyser af centrale love. En ny undersøgelse bekræfter den begrænsede brug af offentlig høring og konsekvensanalyse, navnlig i forbindelse med lovforslag stillet af parlamentsmedlemmer. En undersøgelse foretaget af det nationale center for parlamentarisk forskning, som er en del af nationalforsamlingen, ser på nationalforsamlingens lovgivningsaktivitet fra april 2017 til marts 2021. De væsentligste konklusioner bekræfter det stigende antal lovforslag stillet af parlamentsmedlemmer uden obligatorisk høring af interessenter, konsekvensanalyse og kontrol af foreneligheden med EU-lovgivningen, som finder anvendelse på lovforslag stillet af regeringen. Myndighederne forpligtede sig til at overholde de nyligt skærpede regler og til at fortsætte regeringens praksis med at indgive lovforslag til parlamentet med en fuld eller delvis konsekvensanalyse . Denne indsats for at forbedre kvaliteten af konsekvensanalyse og offentlig høring gælder imidlertid ikke lovforslag, som stilles af parlamentsmedlemmer. Desuden er lovgivningsmæssige indgreb kun i forbindelse med et begrænset antal lovforslag baseret på videnskabelig ekspertviden, selv om udarbejdelsen af en konsekvensanalyse har været et obligatorisk skridt i lovgivningsprocessen siden 2016. For at råde bod på dette forpligtede myndighederne sig til at begynde at udføre efterfølgende konsekvensanalyser af central lovgivning, i hvilket øjemed vejledningen blev vedtaget af ministerrådet den 3. december 2020. Derudover er offentlig høring og feedback fra interessenter også en integreret del af processen. I de fleste udkast til lovgivning er der imidlertid ingen oplysninger om offentlige høringer eller drøftelser afholdt af parlamentets medlemmer eller regeringen for at fastslå, hvilke problemer og grunde der ligger bag lovforslagets vedtagelse. Endvidere omfattede grundene til vedtagelse af en lov kun i meget få af de stillede lovforslag nogle eller samtlige interessenters holdninger. Praksis med at indføre lovændringer gennem ændringer af andre retsakter giver fortsat anledning til bekymring. Lovgivningsmetoden med at anvende overgangsbestemmelserne i én retsakt til at indføre omfattende ændringer i en anden, ikke dermed forbundet retsakt er blevet videreført. Dette underbygger de bekymringer, der blev givet udtryk for i rapporten om retsstatssituationen 2020, da sådanne ændringer tilsidesætter kravene om offentlig høring og konsekvensanalyse. Der er desuden en anden tendens, som blev identificeret i rapporten om retsstatssituationen 2020 og fortsat vækker bekymring, og det er den lovgivningspraksis, hvor omfattende ændringer vedtages mellem første- og andenbehandlingen i nationalforsamlingen uden offentlig høring. Nødretsordningen vedrørende covid-19-pandemien er fortsat på plads. Som opfølgning på vedtagelsen af ordningen for nødretstilstand fra den 13. marts til den 13. maj 2020 blev der den 12. maj 2020 vedtaget en ændring af sundhedsloven , som indførte en ny nødretsordning ("nødret under epidemien") . Den 13. maj 2020 besluttede ministerrådet på grundlag af et forslag fra sundhedsministeren at indføre nødret under epidemien i en måned, som regelmæssigt er blevet forlænget, og som stadig er i kraft indtil [den 31. juli 2021]. Denne nye nødretsordning blev behandlet af forfatningsdomstolen , som den 23. juli 2020 afgjorde, at ordningen er i overensstemmelse med forfatningen . Nationalforsamlingen vedtog regler for at sikre kontinuiteten under covid-19-pandemien. For at tilpasse sig situationen fortsatte nationalforsamlingen sit almindelige arbejde og vedtog den 6. november 2020 regler, som gør det muligt at deltage i plenarmøder via videokonference for parlamentsmedlemmer, som er i obligatorisk isolation eller karantæne som følge af covid-19. Den 23. november 2020 anfægtede 54 parlamentsmedlemmer disse reglers forfatningsmæssighed ved forfatningsdomstolen, som fandt dem i overensstemmelse med forfatningen. De nationale menneskerettighedsinstitutioners finansielle og menneskelige ressourcer er blevet øget. Budgettet til ombudsmanden og kommissionen for beskyttelse mod forskelsbehandling er blevet øget. De bulgarske myndigheder oplyste, at budgetoverslaget for perioden 2021-2023 omfatter en stigning på 10 % i midlerne til personale i begge institutioner. Derudover er der indført yderligere udgifter i budgetforslaget for at forbedre ombudsmandsinstitutionens kapacitet.

Lovforslaget om øget gennemsigtighed i udenlandsk finansiering af NGO'er er ikke blevet videreført. Det lovforslag, der blev fremsat den 3. juli 2020 , og som ville medføre nye forpligtelser for nonprofitorganisationer, havde givet anledning til bekymring blandt interessenter for så vidt angik dets overensstemmelse med EU-retten . Efter offentliggørelsen af rapporten om retsstatssituationen 2020 er lovforslaget ikke blevet drøftet yderligere. Civilsamfundets råderum er imidlertid fortsat indsnævret, og nogle gange ser det ud til, at medlemmer af civilsamfundet bliver sat under pres med smædekampagner, intimidering og negativ omtale. I november 2020 modtog Bulgarien i forbindelse med den universelle regelmæssige gennemgang flere henstillinger vedrørende nødvendigheden af at forbedre civilsamfundets råderum og tackle intimidering og trusler.



Bilag I: Liste over kilder i alfabetisk rækkefølge* * Listen over indkomne bidrag i forbindelse med høringen om rapporten om retsstatssituationen 2021 kan findes på https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (2020), Coronavirus COVID-19 outbreak in the EU Fundamental Rights Implications ( https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/bulgaria-report-covid-19-april-2020_en.pdf ). Agenturet for Grundlæggende Rettigheder (2021), Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Bulgaria. Bulgarian Centre for Not-for-profit Law (2021), Bidrag fra Bulgarian Centre for Not-for-profit Law til rapporten om retsstatssituationen 2021. Bulgarian Donation Forum (2021), Bidrag fra Bulgarian Donation Forum til rapporten om retsstatssituationen 2021. Bulgarian Helsinki Committee (2021), Bidrag fra Bulgarian Helsinki Committee til rapporten om retsstatssituationen 2021. Bulgarian Institute for Legal Initiatives Foundation (2021), Bidrag fra Bulgarian Institute for Legal Initiatives Foundation til rapporten om retsstatssituationen 2021. Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media pluralism monitor 2021 — Report on Bulgaria. CEPEJ (2013), Revised Guidelines on the Creation of Judicial Maps to Support Access to Justice within a Quality Judicial System ( https://rm.coe.int/european-commission-for-the-efficiency-of-justice-cepej-revised-guidel/168078c492 ). CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States. Civicus, Monitor tracking civic space — Bulgaria ( https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ ). Den bulgarske regering (2021), Input fra Bulgarien til rapporten om retsstatssituationen 2021. Den bulgarske regering (2021), Udkast til den nationale strategi for forebyggelse og bekæmpelse af korruption (2021-2027) ( https://www.strategy.bg/PublicConsultations/View.aspx?lang=bg-BG&Id=5828 ). Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, dom af 5.2.2010, Kolevi mod Bulgarien. Den øverste kassationsdomstol i Bulgarien (2019), Årsberetning 2020. Den øverste kassationsdomstol i Bulgarien (2021), Bidrag fra den øverste kassationsdomstol i Bulgarien til rapporten om retsstatssituationen 2021. Det amerikanske finansministerium (2021), Specially designated nationals list update — 2. juni 2021 ( https://home.treasury.gov/policy-issues/financial-sanctions/recent-actions/20210602 ).

Det Europæiske Netværk af Domstolsadministrationer, Independence and Accountability of the Judiciary (2019) — ENCJ Survey on the independence of judges. Det finske formandskab for Rådet for Den Europæiske Union (2019), Presidency report ( https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14856-2019-INIT/en/pdf ). Det øverste advokatråds kritik af reformen af domstolsstrukturen — https://www.vas.bg/bg/a/predlozheniyata-za-reforma-na-sdebnata-karta . Domstolens dom af 18.6.2020, Kommissionen mod Ungarn, C-78/18. Europa-Kommissionen (2019), Rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om Bulgariens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol, COM(2019)498. Europa-Kommissionen (2020), Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union. Europa-Kommissionen (2021), EU's resultattavle for retlige anliggender. Europa-Kommissionen: Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, OLAF recommends recovery of nearly €6 million after alleged abuse of power at Bulgarian ministry — EU press release No. 04/2021 ( https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/01-02-2021/olaf-recommends-recovery-nearly-eu6-million-after-alleged-abuse-power_en ). Europa-Parlamentet (2020), Beslutning om retsstatsprincippet og de grundlæggende rettigheder i Bulgarien (2020/2793(RSP). Europa-Parlamentet, Member states must stop selling EU passports immediately, MEPs demand — Pressemeddelelse, 22.10.2020 ( https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20201016IPR89564/member-states-must-stop-selling-eu-passports-immediately-meps-demand ). Europarådet, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/bulgaria ). Europarådet: Afdelingen for fuldbyrdelse af domme afsagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol (2021), Memorandum H/Exec(2021)9. Europarådet: Venedigkommissionen (2010), Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges (CDL-AD(2010)004). Europarådet: Venedigkommissionen (2017), Bulgaria — Opinion on the judicial system act (CDL-AD(2017)018). Europarådet: Venedigkommissionen (2019), Bulgaria — Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act, concerning criminal investigations against top magistrates (CDL-AD(2019)031). Europarådet: Venedigkommissionen (2020), Bulgaria — Urgent interim opinion on the draft new constitution opinion (CDL-AD(2020)035). Europarådet: Venedigkommissionen (2020), Poland — Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on amendments to the Law on the Common courts, the Law on the Supreme court and some other Laws, (CDL-AD(2020)017). Europarådets Ministerkomité (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities. Europarådets Ministerkomité (2019), beslutning CM/Notes/1362/H46-6. Europarådets Ministerkomité (2019), foreløbig beslutning CM/ResDH(2019)367.

Europarådets Ministerkomité (2020), beslutning CM/Del/Dec(2020)1377bis/H46-9. Europarådets Ministerkomité (2021), beslutning CM/Notes/1398/H46-6 af 9.-11.3. ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=0900001680a1abfa ). Finansministeriet (2019), Bulgariens nationale udviklingsprogram 2030 ( https://www.minfin.bg/upload/46720/National%2BDevelopment%2BProgramme%2BBULGARIA%2B2030.pdf ). FN's Højkommissariat for Menneskerettigheders regionale kontor for Europa (2021), Bidrag fra FN's Højkommissariats regionale kontor for Europa til rapporten om retsstatssituationen 2021. Forfatningsdomstolens afgørelse nr. 6 af 2021 i sag nr. 15 af 2020 http://www.constcourt.bg/bg/Acts/GetHtmlContent/96c8d204-d2eb-4785-beac-7133ed3b6cd2 . Forfatningsdomstolens sag nr. 15 af 2020 — http://www.constcourt.bg/bg/Cases/Details/585 . Generaldirektoratet for Kommunikation (2019), Flash Eurobarometer-undersøgelse 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU. Generaldirektoratet for Kommunikation (2020), Særlig Eurobarometerundersøgelse 502: Corruption. Greco (2015), Fourth Evaluation Round – Evaluation report on Bulgaria on corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=09000016806c983f ). Institute for Market Economics (IME) (2021), Study on secondment of magistrates ( https://ime.bg/bg/articles/komandirovane-na-magistrati-ili-kadruvane-tihomylkom/#ixzz6pUEALbxu ). Journalister uden Grænser — Bulgarien ( https://rsf.org/en/bulgaria ). Magistrats Européens pour la Démocratie et les Libertés (2021), Bidrag fra Magistrats Européens pour la Démocratie et les Libertés til rapporten om retsstatssituationen 2021. Ministerrådet (2020), Vejledning i efterfølgende konsekvensanalyse. ( https://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=320&y=&m=&d ). Pressemeddelelse fra den øverste kassationsdomstol om det nationale institut for domstolsforvaltning — http://www.vks.bg/novini/nip.html . Pressemeddelelse vedrørende det åbne brev til det øverste domstolsråd mod den valgte model for reform af domstolsstrukturen, som 500 dommere havde underskrevet — https://news.lex.bg/564 . Republikken Bulgariens nationalforsamling (2017), Rules of organisation and procedure of the National Assembly ( https://www.parliament.bg/en/rulesoftheorganisations ). Republikken Bulgariens nationalforsamling (2020), Beslutning om forlængelse af nødretstilstand — 3. april 2020 ( https://www.parliament.bg/bg/desision/ID/157396 ). Republikken Bulgariens nationalforsamling (2020), Beslutning om indførelse af nødretstilstand — 13. marts 2020 ( https://www.parliament.bg/bg/desision/ID/157374 ). Rådet for Den Europæiske Union (2017), Council conclusions on the Cooperation and Verification Mechanism ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/20171212-st15587_en.pdf ). Transparency International (2021), Corruption Perceptions Index 2020.

Bilag II – Landebesøg i Bulgarien Kommissionens tjenestegrene afholdt i marts 2021 virtuelle møder med: ·Access to Information Programme ·Advokatsamfundet i Sofia ·Bulgarian Institute for Legal Initiatives ·Centre for the Study of Democracy ·Den audiovisuelle tilsynsmyndighed — CEM ·Den bulgarske dommerforening ·Den særlige anklagemyndighed ·Den særlige domstol i straffesager ·Den øverste kassationsdomstol ·Det Europæiske Journalistforbund — Bulgarien ·Det øverste advokatråd ·Det øverste domstolsråd ·Direktoratet for modernisering af forvaltningen ·Fonden til bekæmpelse af korruption ·For the truth project

·Indenrigsministeriet ·Inspektoratet ved det øverste domstolsråd ·Institute for Market Economics ·Justitsministeriet ·Kommissionen for bekæmpelse af korruption og beslaglæggelse af ulovligt erhvervede aktiver ·Kulturministeriet ·National Council for Journalistic Ethics ·Rigsadvokaten ·Rådet for korruptionsbekæmpelse ·Sammenslutningen af anklagere i Bulgarien ·Union of Publishers in Bulgaria * Kommissionen mødtes også med følgende organisationer på en række horisontale møder: ·Amnesty International ·Center for Reproductive Rights ·CIVICUS ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe ·Conference of European Churches ·EuroCommerce