Resumé I henhold til interoperabilitetsforordningerne (2019/817 og 2019/818) skal Kommissionen forelægge en årsrapport for Europa-Parlamentet og Rådet om status med hensyn til forberedelserne til den fuldstændige gennemførelse af forordningerne. Dette er Kommissionens anden rapport. Implementeringen af den nye IT-arkitektur på området for migration, grænser og sikkerhed er grundlaget for etableringen af en af de mest moderne grænseforvaltningssystemer i verden. For at opnå fuldstændig og rettidig implementering skal EU-medlemsstaterne, de associerede Schengenlande, EU-agenturerne og Kommissionen i fællesskab gøre fremskridt. Forsinkelse hos én vil medføre forsinkelser for alle og øger sandsynligvis også omkostningerne. Siden sin sidste rapport har Kommissionen fortsat med i de relevante udvalg og ekspertgrupper at drøfte en række gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter, som er nødvendige for udviklingen af interoperabilitetskomponenterne. På nuværende tidspunkt er der 24 retsakter, som befinder sig i forskellige faser af vedtagelsesproceduren, og som allerede er blevet forelagt eller snart vil blive forelagt til formel afstemning i interoperabilitetsudvalgene. De to sidste retsakter er under forberedelse. I alt er der behov for 74 gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter til udviklingen af den nye IT-arkitektur. Siden 2019 har Kommissionen indkaldt til halvårlige interoperabilitetsforummer på højt niveau for at samle alle relevante interessenter. Målet er at drøfte, hvordan man fremskynder forberedelserne og paratheden, at kortlægge risici og løsninger og at give al den fornødne støtte for at sikre, at interoperabilitetsrammen er fuldt ud implementeret inden skæringsdatoen ved udgangen af 2023. Følgende blev fremhævet på det femte interoperabilitetsforum, der fandt sted i april 2021: Kommissionen har anvendt sit system for hurtig varsling (RAP-IT) til at overvåge medlemsstaternes fremskridt. På denne baggrund fortsatte og intensiverede Kommissionen bilaterale kontakter med de medlemsstater, der har problemer. Dette indebar, at der blev afholdt flere møder, og at der blev sendt breve på politisk niveau. På særlige møder fortsatte Kommissionen med at fremlægge materiale for medlemsstaterne for at sætte dem i stand til at informere og oplære slutbrugere om anvendelsen af interoperabilitetsrammen og komponenterne. Arbejdet med en praktisk håndbog er påbegyndt. Det sjette interoperabilitetsforum fandt sted den 28. oktober 2021. Kommissionen og eu-LISA fortsætter deres kontakter med de omhandlede medlemsstater og står klar til at yde den fornødne støtte. -Implementeringen af ind- og udrejsesystemet og revisionen af Schengeninformationssystemet (SIS) befinder sig i en kritisk fase med den nært forestående planlagte idriftsættelse af disse systemer (henholdsvis maj 2022 og februar 2022). -Ind- og udrejsesystemet risikerer forsinkelser i forhold til den aftalte implementeringstidsplan. Nogle medlemsstater udfordres af tidsplanen, især på grund af forsinkede udbudsprocedurer. Siden forummet i april har forsinkelser i kontrahenters leverancer på centralt plan givet lignende udfordringer. Til revisionen af Schengeninformationssystemet (SIS) er Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA) og medlemsstaterne med en forsinkelse på halvanden måned begyndt at teste, om de nationale systemer er parate. Testaktiviteterne forventes afsluttet i december 2021. Der bør fortsat gennemføres alle de fornødne, afhjælpende foranstaltninger for at sikre, at alt er klart til den rettidige lancering af disse systemer og den ny interoperabilitetsarkitektur. -Medlemsstaterne bør sideløbende prioritere at færdiggøre deres udbudsprocedurer i relation til det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og at oprette deres nationale ETIAS-enheder. Idriftsættelsen af dette system (december 2022) er tillige nært forestående.





1.Indledning

Den 11. juni 2019 trådte interoperabilitetsforordningerne i kraft. Forordningerne har til formål at opgradere EU-informationssystemerne vedrørende sikkerhed-, grænse- og migrationsforvaltning og at få dem til at samarbejde på en mere intelligent og effektiv måde. Med henblik herpå blev der skabt interoperabilitet mellem EU-informationssystemerne for derved at forbedre effektiviteten af kontrollen ved de ydre grænser samt bidrage til forebyggelsen af irregulær migration og til et højt, internt sikkerhedsniveau inden for EU's område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Interoperabiliteten har også til formål at forbedre gennemførelsen af den fælles visumpolitik, bistå ved gennemgangen af ansøgninger om international beskyttelse, bidrage til forebyggelse, opdagelse og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger og lette identifikationen af ukendte personer.

Da interoperabilitetsforordningerne blev vedtaget, var der allerede tre EU-informationssystemer i drift, nemlig Schengeninformationssystemet, visuminformationssystemet (VIS) og Eurodac, systemet til sammenligning af asylansøgeres fingeraftryk. Tre andre EU-informationssystemer er i øjeblikket i deres udviklingsfase, nemlig ind- og udrejsesystemet, det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse og det europæiske informationssystem til udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere (ECRIS-TCN).

Der blev skabt interoperabilitet mellem EU-informationssystemerne, for at disse systemer kan supplere hinanden, lette den korrekte identifikation af personer og bidrage til bekæmpelse af identitetssvig, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder, især databeskyttelseskravene.

Interoperabilitetsforordningerne fastsætter endvidere bestemmelser om Kommissionens og eu-LISA's overvågning og evaluering. I december 2019 forelagde eu-LISA den første rapport om status med hensyn til udviklingen af interoperabilitetskomponenterne efterfulgt af den anden rapport i juli 2020 og den tredje i december 2020 .

I henhold til artikel 78, stk. 5, i forordning (EU) 2019/817 og artikel 74, stk. 5, i forordning (EU) 2019/818 skal Kommissionen forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om status med hensyn til forberedelserne til den fuldstændige gennemførelse af interoperabilitetsforordningerne. Rapporten skal indeholde detaljerede oplysninger om de afholdte udgifter og oplysninger om eventuelle risici, der kan have indvirkning på de samlede omkostninger. Kommissionen forelægger tilsvarende rapporter hvert år, indtil datoerne for idriftsættelsen af interoperabilitetskomponenterne fastlægges ved hjælp af de gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i artikel 72 i forordning (EU) 2019/817 og artikel 68 i forordning (EU) 2019/818.

Kommissionen forelagde den første rapport den 21. august 2020 .

2.Interoperabilitetsforordningernes gennemførelsesretsakter

Interoperabilitetsforordningerne fastsætter, at der skal vedtages gennemførelsesretsakter for at supplere og gennemføre visse detaljerede tekniske aspekter af forordningerne. Nogle af disse retsakter er nødvendige for fuldt ud at sætte eu-LISA i stand til at påbegynde udformningen og udviklingen af interoperabilitetskomponenterne inden for rammerne af den overordnede IT-systemarkitektur, især da dette kræver fastlæggelse af tekniske specifikationer og forberedelse af udbudsprocedurer med henblik på samarbejde med kontrahenter. Et sådant kommissorium skal baseres på klare og fuldstændige tekniske specifikationer, der fastsættes i de nødvendige indkaldelser af tilbud. Der er behov for andre retsakter for at fastlægge de tekniske krav, som gør det lettere for medlemsstaternes relevante myndigheder og EU-agenturerne at fungere i praksis, f.eks. gennem anvendelse af standardformularer og udarbejdelse af samarbejdsprocedurer med henblik på at håndtere sikkerhedshændelser.

Siden rapporten fra 2020 har Kommissionen i de relevante udvalg og ekspertgrupper fortsat drøftelserne om en række udkast til gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter, som er nødvendige for udviklingen af interoperabilitetskomponenterne. På nuværende tidspunkt er der 12 retsakter, som befinder sig i forskellige faser af vedtagelsesproceduren, og som allerede er blevet forelagt eller snart vil blive forelagt til formel afstemning i interoperabilitetsudvalgene . De to sidste retsakter er under forberedelse. I alt er der behov for 74 gennemførelsesretsakter og delegerede retsakter til udviklingen af den nye IT-arkitektur, således som det fremgår af nedenstående tabel.

Forordning Retsaktstype Vedtaget Under formel vedtagelse Hos udvalg eller gruppe Ikke påbegyndt ETIAS Delegerede retsakter 5 2 3 Gennemførelsesretsakter 10 2 3 1 Ind- og udrejsesystemet Delegerede retsakter Gennemførelsesretsakter 13 1 SIS Delegerede retsakter 1 (valgfri) Gennemførelsesretsakter 5 2 Interoperabilitet Delegerede retsakter 2 4 Gennemførelsesretsakter 12 6 2

Som krævet i henhold til interoperabilitetsforordningerne har Kommissionen endvidere vedtaget to positive udtalelser om de af eu-LISA tilvejebragte tekniske specifikationer for udviklingen af IT-systemerne. Den ene vedrører det centrale register for rapportering og statistik og den anden vedrører den europæiske søgeportal, det fælles identitetsregister og multiidentitetsdetektoren.

I rapporteringsåret (2020/2021) nåede Europa-Parlamentet og Rådet endvidere til politisk enighed om konsekvensændringerne af det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse. Efter medlovgivernes formelle vedtagelse af konsekvensændringerne vil Kommissionen skulle ændre nogle af de allerede vedtagne afledte retsakter, som følger af interoperabilitetsforordningerne.

I december 2020 nåede Europa-Parlamentet og Rådet til foreløbig enighed om Kommissionens forslag om at revidere og opgradere visuminformationssystemet. Den nye forordning blev vedtaget af medlovgiverne i juli 2021. Nogle af de afledte retsakter, som er vedtaget til dato inden for interoperabilitetsrammen, vil skulle ændres efter denne forordnings ikrafttrædelse. Kommissionen er begyndt at gennemgå de omhandlede retsakter. Efter planen skal det nye visuminformationssystem sammen med de øvrige nye og opgraderede EU-informationssystemer være operationelt og fuldt interoperabelt inden udgangen af 2023.

3.Kontrol med medlemsstaternes og EU-agenturernes gennemførelse