DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 13.12.2013  
COM(2013) 934 final 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG 
RÅDET 
Anvendelse af finansielle nettokorrektioner over for medlemsstater i forbindelse med 
landbrugspolitikken og samhørighedspolitikken 
 
 
2 
 Indhold 
 
1. Indledning ...........................................................................................................3  
2. Generelle rammer for anvendelse af  finansielle korrektioner.......................4  
2.1. Lovgivning og regler om finans ielle nettokorrektioner.......................................4  
2.2. Budgetmæssig og bogføringsmæssig behand ling af beløb, der er omfattet af 
finansielle nettokorrektioner – formålsbestemte indtægter..................................................6  
3. Sektorspecifikke regler for finansielle nettokorrektioner ..............................7  
3.1. Landbrug ............................................................................................................7  
3.1.1.  I lovgivningsbestemmelserne indgår d er altid finansielle nettokorrektioner 7 
3.1.2.  Lovgivningsmekanismerne for finans ielle nettokorrektioner vil blive 
konsolideret yderligere ......................................................................................9  
3.1.2.1.  Fokus på mere risikoprægede udgifter ...................................................9  
3.1.2.2.  Ingen skønsbeføjelser og få faste korrektioner ....................................10  
3.1.2.3.  Kortere overensstemmelsesprocedure ..................................................11  
3.1.3.  Afbrydelse og suspension af betali nger under den fælles landbrugspolitik 
tilpasses politikken for Samhørighedsfonden ...............................................13  
3.2. Samhørighedspolitikken....................................................................................14  
3.2.1.  Nye lovgivningsbestemmelser, der gør  det muligt for Kommissionen at 
gennemføre finansielle nettokorrekt ioner over for en medlemsstat ..................14  
3.2.2.  Finansielle korrektioner pga. uregelmæ ssigheder/mangler påvist inden den 15. 
februar hvert år ..................................................................................................15  
3.2.3.  Kommissionens vurdering af lovli gheden og rigtighede n på baggrund af 
regnskaber, revisionserklær ing og ledsagende dokument er, der indsendes senest 
den 15. februar hvert år .....................................................................................15  
3.2.4.  Påvisning, ved EU-revision, af urege lmæssigheder, der indikerer alvorlige 
mangler efter den 15. februar hvert år ...............................................................16  
3.2.5.  Konvergens mellem gode former for prak sis i forbindelse med Kommissionens 
kontrolsystem under delt forvaltning.................................................................20  
 
3 
  
1. Indledning  
 
Som reaktion på den højere fejlsats, der blev rapporteret i Revisionsre ttens årsberetning for 
regnskabsåret 2012, sendte dechargeordføreren og koordinatorerne for de  vigtigste politiske 
grupper i Europa-Parlamentets budge tkontroludvalg et brev til Kommissionens formand José 
Manuel Barroso, hvori Kommissionen blev anmodet om i en meddelelse tydeligt at redegøre 
for, hvordan den i finansieringsperioden 2014-2020 ag ter at indføre mere effektive finansielle 
nettokorrektioner over for medlemsstater, hvor der konstate res svagheder under programmer 
med delt forvaltning1. Finansielle nettokorrektioner betyder, at der foretages en definitiv 
reduktion af midlerne til den pågældende medlemsstat. 
Nærværende meddelelse efterkommer denne anmodning og redegør dels for, hvorledes 
Kommissionen påtænker at anvend e nye instrumenter og krav i forbindelse med finansielle 
nettokorrektioner, som er fastsat i lovgivni ngen for finansieringsperioden 2014-2020, dels 
hvilke konsekvenser dette v il få for medlemsstaterne. 
På landbrugsområdet var det i forvejen fast prak sis, at finansielle nettokorrektioner førte til 
tab af EU-midler for de pågældende medlemsstater. Med de nye regler for 
finansieringsperioden 2014-2020 opretholdes denne  praksis samtidigt med, at der fokuseres 
på konsolidering af eksisterende mekanismer.  
For samhørighedspolitikkens vedkommende var det en undtagelse , at finansielle 
nettokorrektioner resulterede i, at tidligere udbe talte beløb førtes tilbage til EU-budgettet. For 
den nye programmeringsperiode 2014-2020 er der tale om en større ændring i den nye 
lovgivning, der skal vedtages, hvorve d Kommissionens beføjelser til at iværksætte finansielle 
nettokorrektioner over for medlemsstater udvide s, hvis der påvises alvorlige mangler ved 
forvaltnings- og kontrolsystemerne. De ramm er for finansielle nettokorrektioner, der 
planlægges anvendt for perioden 2014-2020, give r ikke Kommissionen skønslige beføjelser 
med hensyn til vedtagelse af korrektionsafgørel ser. Finansielle nettoko rrektioner bliver en 
standardforanstaltning i tilfælde af alvorlige ma ngler, og de vil blive anvendt ud fra et klart 
sæt gennemsigtige kriterier og betingelser. 
Ved anvendelse af finansielle nettokorrektione r på foranstaltninger og programmer i    
finansieringsperioden 2014-2020 vil de berørte tjenester gennem br ug af bedste praksis sikre, 
at dette vigtige korrektionsinstrument anvendes generelt og effektivt på disse to områder med 
henblik på at beskytte EU's budget. En sådan generel anvendelse af bedste praksis vil også 
omfatte afbrydelse og suspensi on af betalinger. Denne model, som er blevet anvendt med 
                                                            
1 Brevet indeholdt også en henvisning til meddelelsen om beskyttelse af EU-budgettet (COM(2013)682 final/2), 
som blev offentliggjort den 30. september 2013 efter, at Europa-Parlamentet havde anmodet herom i sin 
beslutning om budgetdecharg e for regnskabsåret 2011. 
 
4 
 succes under samhørighedspolitikken, tages også i brug på landbrugsområdet i perioden 
2014-2020 med de nødvendige ændringer.   
Kommissionen finder, at al le finansielle korrektione r, herunder også dem, hvor 
medlemsstaterne har mulighed for at introducer e nye projekter og nye udgifter med henblik 
på genanvendelse af de korrige rede beløb, medvirker til at beskytte budgettet. Finansielle 
nettokorrektioner, som ikke gør det muligt for me dlemsstaterne at genanvende korrigerede og 
inddrevne beløb, og derfor indebærer, at de mist er midlerne, har imidlertid en klart større 
præventiv effekt. De tilskynder medlemsstaterne til selv at påvise og korrigere fejlene og 
bidrager derfor til at forbedre forvaltnings- og kontrolsystemerne. 
2. Generelle rammer for anvendelse af finansielle korrektioner  
2.1. Lovgivning og regler om finansielle nettokorrektioner 
I overensstemmelse med artikel 317 i TEUF er lovgivningen om  anvendelse af finansielle 
nettokorrektioner fastsat i finans forordningen og yderligere specifi ceret i de sektorspecifikke 
forordninger, der er vedtaget af Europa -Parlamentet og Rådet. Inden for disse 
lovgivningsrammer vedtager Kommissionen delege rede retsakter og ge nnemførelsesretsakter 
og kan også udstede retningslinjer, so m tydeliggør særlige spørgsmål.  
Nedenstående diagram giver et overblik over de forskellige ni veauer inden for de generelle 
rammer for anvendelse af finansielle korrektioner: 
 
 
5 
 Med den nye finansforordning indf øres der en kohærent ramme for alle politikområder, som 
navnlig omfatter principperne for finansielle  korrektioner over for medlemsstaterne.   
Artikel 80 i finansforordningen - Reglerne vedrørende inddrivelse 
… 
4. Kommissionen anvender finansielle korrektioner over for medlemsstater for at udelukke udgifter, 
der er afholdt i strid med gældende lovgivning,  fra EU-finansiering. Kommissionen baserer sine 
finansielle korrektioner på påvisning af uretmæssi gt anvendte beløb og fina nsielle konsekvenser for 
budgettet. Hvis disse beløb ikke kan identificeres pr æcist, kan Kommissionen anvende ekstrapolerede 
eller faste korrektionssatser i henhold til de sektorspecifikke regler.   
Kommissionen tager, når den fastsætter beløbet for den finansielle korrektion, hensyn til arten og 
omfanget af overtrædelsen af de n gældende lovgivning og de fina nsielle konsekvenser for budgettet, 
herunder mangler i forvaltnings- og kontrolsystemer. 
Kriterierne for fastsættelse af finansielle korre ktioner og den procedure, der skal anvendes, kan 
fastsættes i de sektorspecifikke regler. 
5. Metoden til at anvende ekstrapolerede eller f aste korrektionssatser fastsættes i overensstemmelse 
med de sektorspecifikke regler med henblik på at gøre det muligt for Kommissionen at beskytte 
Unionens finansielle interesser. 
Som fastsat i artikel 80 i fi nansforordningen og sektorspeci fikke forordninger anvender 
Kommissionen følgende type r finansielle korrektioner:   
1. Finansielle korrektioner i individuelle sa ger, som er baseret på en præcis 
identifikation af uretmæssigt anvendte bel øb og finansielle konsekvenser for budgettet 
2. Ekstrapolerede finans ielle korrektioner   
3. Faste finansielle korrektioner.   
Ekstrapolerede og faste finansielle korrektione r kan kun anvendes, hvis det ikke er muligt at 
fastslå det præcise korrektionsbe løb. Ekstrapolerede finansielle korrektioner skal være baseret 
på en repræsentativ stikprøve, som gør det muli gt at kvantificere det pågældende beløb med 
tilstrækkelig sikkerhed.  
Det nedenstående diagram giver et overblik ove r de relevante mekanismer til anvendelse af 
finansielle korrektioner:   
 
 
6 
 Finansielle korrektioner 
Artkel 80 i FF og sektorspecifikke regler
Kan det finansielle 
korrektionsbeløb 
identificeres præcist?
Ja
Individuel korrektionNej
Kan det pågældende beløb 
kvantificeres på grundlag af 
en repræsentativ statistisk 
stikprøve med tilstrækkelig 
sikkerhed?
Ja
Ekstrapoleret korrektionNej
Fast korrektionssats
 
Afsnit 3 i denne meddelelse indeholder mere de taljerede oplysninger om gennemførelsen af 
finansielle korrektioner på de forske llige politikområder med delt forvaltning. 
2.2. Budgetmæssig og bogføringsmæssig behand ling af beløb, der er omfattet af 
finansielle nettokorrektioner – formålsbestemte indtægter  
Finansielle korrektioner skaber  indtægter fra tilbagebetaling af uretmæssigt udbetalte beløb 
og behandles som formålsbestemte indtægter (artik el 21. stk. 3, litra c), i finansforordningen).  
Når der ses bort fra to undtagelser, indeholder finansforordningen2 ikke specifikke 
bestemmelser om, hvordan formålsbestemte i ndtægter, der hidrører  fra en finansiel 
nettokorrektion, kan anvendes.  
   
                                                            
2 Hvad angår Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL), opføres bevillingerne under "indtægternes  
oprindelse" (artikel 174, stk. 1, i finansforordningen) og for finansielle instrumenter under "det samme finansielle instrument" (artikel 14 0, stk. 6 i finansforordningen). Finansiel 
nettokorrektion Formålsbestemte indtægter 
Artikel 21, stk. 3, litra c),  
i finansforordningen 
 
7 
 I henhold til artikel 7 i gennemførelsesbestemme lserne til finansforo rdningen skal det i 
budgetanmærkningerne anføres, under hvilke poster bevillingerne svarende til 
formålsbestemte indtægter vil kunne opføres.  De finansielle nettokorrektionsbeløb, der 
kommer tilbage til EU i form af formålsbestemt e indtægter, er således ikke øremærkede til 
bestemte medlemsstater.  
 
 
  
3. Sektorspecifikke regler for finansielle nettokorrektioner 
3.1. Landbrug 
3.1.1.  I lovgivningsbestemmelserne i ndgår der altid finansielle 
nettokorrektioner 
Kommissionens finansielle korre ktioner over for medlemsstaterne  efter gennemførelse af en 
efterprøvende regnskabsafslut ning har i overensstemmelse med lovgivningen om den fælles 
landbrugspolitik lige siden den første afgørelse  om regnskabsafslutning fra 1976 altid været 
og vil også fortsat være nettokorrektioner for både Den Europæiske Garantifond for 
Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbr ugsfond for Udvikling af Landdistrikterne 
(ELFUL) eftersom:  
- korrektionsbeløbene rent faktisk tilbagebet ales af medlemsstaterne til EU-budgettet, 
og 
- de modtagne beløb behandles som formål sbestemte indtægter i EU-budgettet. De 
anvendes til at finansiere udgi fter til den fælles landbrugsp olitik under ét og er ikke 
øremærkede til nogen bestemt medlemsstat (se også tekstboks nedenfor).  
Kommissionen vedtager hvert år melle m 2 og 4 afgørelser om efterprøvende 
regnskabsafslutning for en pa kke af individuelle finansie lle korrektioner. Kommissionen 
vedtog i 2013 fire sådanne afgørelser om fattende 147 individuelle finansielle 
nettokorrektioner til et samlet beløb på 1,1 mi a. EUR (2 % af de budgetterede udgifter for 
2013 under den fælles landbrugspolitik). De tte bekræfter den stigende tendens, 
Revisionsretten omtalte i punkt  4.29 sin årsberetning for 20123. 
                                                            
3 I 2012 traf Kommissionen tre afgørelser om efterprøvende regnskabsafslutning, som førte til 
finansielle korrektioner på 651 millioner EU R (503 millioner EUR vedrørende EGFL og 
148 millioner EUR vedrørende ELFUL). I gennemsnit har de finansielle korrektioner i den seneste 
femårsperiode (2008-2012) været 30 % højere end i den foregående periode (2003-2007), når der 
tages hensyn til budgetstigningen mellem de to perioder. Formålsbestemte indtægter 
Artikel 21, stk. 3, litra c),  
i finansforordningen Bevilling i EU-budgettet 
Artikel 7 i gennem-
førelsesbestemmelserne til  
finansforordningen  
 
8 
  
 
 
 
Finansielle nettokorrektioner, der blev vedtaget i 2013 (beløb i EUR) : 
Afgørelse: 40. 41. 42. 43. I ALT 
EGFL 285 582 274 -130 136 896,33 -142 637 397 -303 566 912 -861  923 480 
ELFUL -104 699 558 -88 444 255 -32 467 218 -10 598 290 -236  209 321 
DIVERSE -7 091 796 -8 757 551 -2 661 224 -121,357 -18 631 930 
I ALT -397 373 628 -227  338 703 -177  765 840 -314  286 560 -1 116 764 733 
70 % af de finansielle korrektioner, der blev vedtaget i 2013, er koncentreret i 4 
medlemsstater (GR, UK, FR og PL). Koncentrati onen på de fire medlem sstater er imidlertid 
ikke et stabilt fænomen, men kan derimod ændre sig fra år til år afhængigt af kvalitetsudviklingen inden for de nationale  eller regionale kontrolsystemer.  
For EGFL's vedkommende gennemføres de fina nsielle korrektioner ved at fratrække de 
pågældende beløb fra de månedlige betalinge r, der foretages af Kommissionen den anden 
måned efter Kommissionens afgørelse om en finansiel korrektion over for den berørte 
medlemsstat.   
Hvad angår ELFUL, gennemføres de finansiell e korrektioner ved en indtægtsordre, hvorved 
den pågældende medlemsstat anmodes om at  tilbagebetale beløbene til EU-budgettet. 
Behandling af formålsbestemte indtægter 
De beløb, der korrigeres og inddrives af Kommissionen, krediteres EU-budgettet som 
formålsbestemte indtægter under sæ rlige budgetposter (67 01 for EG FL og 67 01 for ELFUL).     
Hvad angår EGFL, kan de formålsbestemte indtægte r, der bliver resultatet heraf, anvendes til at 
finansiere budgetposter til dækning af enhver ty pe EGFL-udgift - uden at være bestemt til nogen 
specifik medlemsstat. Budgetanmærkningerne til kap. 05 02 (markeder) og 05 03 (direkte betalinger) 
viser tydeligt, at finansieringsbehovene for EG FL systematisk reduceres under budgetproceduren med 
et beløb, der repræsenterer de skønnede formålsb estemte indtægter, som vil blive tilgængelige fra 
finansielle korrektioner i løbet af det pågælde nde regnskabsår. For eksempel blev der for 2012-
budgettet budgetteret med finansielle  korrektioner på 600 mio. EUR,  mens de formålsbestemte 
indtægter rent faktisk endte med at beløbe sig til 647,8 mio. EUR, som blev anvendt det samme 
regnskabsår.  
 
9 
 For ELFUL’s vedkommende gælder det, at eftersom  de budgetmæssige forplig telser allerede var 
opfyldt af medlemsstaten, da den anmeldte udgifter  med henblik på Kommissionens godtgørelse, kan 
de inddrevne beløb ikke længere anvendes. Betalings bevillingerne hidrørende fra de formålsbestemte 
indtægter kan anvendes til betalinger under budge tposten for ELFUL. De kan anvendes til enhver 
åben betaling til ethvert landdistriktudviklingsprog ram. Formålsbestemte ELFUL-indtægter reducerer 
således det samlede behov for betalingsbevillinger og er blevet anvendt til at begrænse anmodninger 
om yderligere betalingsbevillinger. De formålsbestem te indtægter hidrørende  fra ELFUL's finansielle 
korrektioner beløb sig i 2012 til 55 mio. EUR.  
Finansielle nettokorrektioner læ gger et reelt pres på medlem sstaternes nationale budgetter. 
Der er derfor indført en mulighe d for, at korrektioner af en vis størrelse kan gennemføres ved 
hjælp af tre årlige rater, hvis den pågældende medlemsstat anmoder om det. Der er indtil 
videre godkendt betaling i ra ter for Bulgarien, Grækenland, Portugal, Rumænien, Spanien og 
Litauen. Hertil kommer, at medlemsstater, de r modtager finansiel EU-bistand, én gang kan 
anmode Kommissionen om udsættelse af de finans ielle korrektioner i en  periode på op til 18 
måneder, hvis der gennemføres målrettede afhjælpende handlingsplaner. Efter udløbet af 
udsættelsen gennemføres korrektionerne ved hjælp af årlige rater. Indtil videre har Portugal 
og Grækenland fået bevilliget udsættelse. Ud sættelserne udløber den 31. december 2013 for 
Grækenland og den 31. maj 2014 for Portugal. 
Konsekvenser af finansielle netto korrektioner for medlemsstaterne 
I alle medlemsstater er de nationale og regiona le myndigheder med ansvar for gennemførelse af den 
fælles landbrugspolitik direkte berørt af EU's finans ielle nettokorrektioner. Så danne korrektioner, som 
vedrører udgifter, medlemsstaterne har afholdt de foregående budgetår,  fører til en reduktion af EU-
finansieringen i det indeværende regnskabsår. Dette kræver, at medlemsstaterne i mange tilfælde 
tilvejebringer finansielle midler, der er nødvendige for at kompensere finansielt, ved at foretage 
budgetoverførsler eller ændre budge tter. Finansielle nettokorrekti oner har derfor medført konkrete 
budgetmæssige og administrative reaktioner 
- i Tyskland blev forfatningen efter gentagne tv ister mellem forbundsstaten  og delstaterne f.eks. 
ændret i 2006 med henblik på at afklare byrdeforde lingen i forbindelse med finansielle korrektioner, 
og 
- efter en betydelig finansiel korrektion i 2009 er der for nyligt i Danmark indført en specifik 
mekanisme til fordeling af byrder melle m finansministeriet og landbrugsministeriet.     
  
3.1.2.  Lovgivningsmekanismerne for finansie lle nettokorrektioner vil blive 
konsolideret yderligere 
3.1.2.1.  Fokus på mere risikoprægede udgifter  
GD AGRI's revisionsaktiviteter byg ger på risikoanalyse, dvs. flere revisioner fokuserer på 
medlemsstater, foranstaltninger og progr ammer, hvor risikoen er størst. GD AGRI 
gennemfører én gang om året en central risikoa nalyse, der dækker alle udgifter til den fælles 
landbrugspolitik i alle medlemsstater: dokumentation fra tidligere GD AGRI-revisioner, fra 
Revisionsretten, fra OL AF og fra nationale certificerings organer samles og behandles med 
 
10 
 henblik på at afgrænse de områder, hvor der er  størst risici, og som de fremtidige revisioner 
skal fokusere på. Som følge af den højere fejl sats, der blev indberette t af Revisionsretten i 
forbindelse med DAS 2011 og DAS 2012, blev an tallet af ELFUL-revisioner f.eks. øget 
signifikant i 2013 (35), og det vi l blive øget yderligere i 2014 (t il 45), hvilket udgør en 
fordobling i forhold til 2012 (23). En anden konse kvens er, at visse medlemsstater revideres 
hvert år, indtil alle alvorlige mangler er afhjul pet som illustreret i det nedenstående eksempel.  
Eksempel på intens overvågning 
GD AGRI-revisioner af det integrerede forv altnings- og kontrolsystem (IFKS) i 2008 og 2009 
afslørede og bekræftede alvorlige mangler: kontrollen på stedet var forsinket og 
markidentifikationssystemet (LPIS) var forældet og ikke præcist nok. Det blev efter et kontrolbesøg i 
marts 2011 konkluderet, at den indledende handlin gsplan, Kommissionen havde anmodet om for at 
afhjælpe disse mangler senest i 2011, kun var blev et gennemført delvist. Den manglende rettidige 
gennemførelse af afhjælpende foranstaltninge r gav anledning til et forbehold i GD AGRI's 
aktivitetsrapport for 2010, der var ledsaget af en ny  handlingsplan, som skulle afhjælpe manglerne 
senest i 2013. I GD AGRI’s aktivitetsrapport for 2012 bl ev det oplyst, at et kontrolbesøg i marts 2013 
havde bekræftet, at handlingsplanen kunne betr agtes som afsluttet, men GD AGRI opretholdt sit 
forbehold, fordi der ikke ville  kunne foreligge solid dokumenta tion for, at det opdaterede LPIS 
anvendes korrekt, inden den første runde ans øgninger/kontroller/betalinger var overstået. I 
mellemtiden blev der gennemført en indledende fi nansiel korrektion i forbindelse med tilknyttede 
udgifter for 2008 og en anden for 2009. Den ef terprøvende regnskabsafslutning for 2010, 2011 og 
2012 vil være afsluttet ved udgangen af 2014, og en  anden efterprøvende regnskabsafslutning for 
2013 vedrørende tilknyttede udgifter sku lle være afsluttet ved udgangen af 2015.  
Revisionsstrategien for perioden 2014-2015 vil blive baseret på et styrket treårigt 
risikoanalyseprogram, som vil si kre en bedre dækning af de sa mlede udgifter. Mere intensive 
revisionsaktiviteter vil imidlertid fortsat dække de mest risikobetonede områder.  
3.1.2.2.  Ingen skønsbeføjelser og få faste korrektioner 
Enhver identificeret risiko for EU-budgettet aff øder automatisk en finansiel nettokorrektion. 
Kommissionen har ingen skønsbefø jelser til ikke at gennemfør e korrektion, da den i henhold 
til lovgivningen skal udelukke enhver identific eret ulovlig udgift fra EU-finansiering. For 
både EGFL's og ELFUL's vedkommende er de finansielle korrektioner omfattet af den nye 
horisontale forordning om den fælles landbrugspolit ik, som fastsætter en dnu skrappere regler, 
der indebærer, at metoden og kriterierne til fa stsættelse af størrelsen af de finansielle 
korrektioner nu vil være omhandlet af en delege ret retsakt. Vedtagelse n af denne delegerede 
retsakt forventes at finde st ed i første kvartal af 2014.  
Som fastsat i den horisontale fo rordning vil der med den delege rede retsakt blive fastsat 
kriterier til vurdering af risikoen for EU -budgettet (se bilag 1). Anvendes der faste 
korrektionssatser, skal det specificeres, hvo rledes manglernes alvor skal vurderes under 
hensyn til deres art (nøglekontrol eller støtte kontrol) og deres hyppighed (tilbagevendende fra 
det foregående år uden forbedring) samt til, om de optræder sammen med andre mangler (der 
er sandsynlighed for, at risikoen for fejl er stør re, hvis der er flere mangl er). Revisionsrettens 
 
11 
 konstatering i dens årsberetning for 2012 i punkt 4.304 vil således blive behandlet, navnlig 
med hensyn til situationer, hvor der optræder flere mangler for den samme population. Når 
den delegerede retsakt er i kraft, vil Kommissi onens retningslinjer beskrive de mere tekniske 
elementer nærmere.  
Både ved finansforordninge n og den nye horisontale forordning om den fælles 
landbrugspolitik fastsættes der en rangorden for finansielle korre ktioner, hvor faste 
korrektioner kun kan anvendes, hvis de beregnes , eller ekstrapolerede korrektioner ikke kan 
fastsættes proportionelt. 
Beregnede og ekstrapolerede korrektioner er  på nuværende tidspunkt baseret på GD AGRI-
revisorernes undersøgelsesresu ltater og oplysninger fremlagt af medlemsstaterne under den 
kontradiktoriske procedure. GD AGRI vil i fremtid en få flere oplysninger, som det kan lade 
indgå i processen, fra de årlige udtalelser, de r skal afgives fra ansøgningsåret 2014 af de 
certificeringsorganer, der varetager den nye opga ve, de er pålagt med hensyn til at gennemgå 
repræsentative stikprøver af transaktioner. 
3.1.2.3.  Kortere overensste mmelsesprocedure 
Det er i henhold til lovgivningen obligatorisk at  gennemføre en kontradiktorisk procedure, 
inden der kan gennemføres finansielle korrektione r. Forud for gennemførelsen af en finansiel 
korrektion skal Kommissionen derfor give me dlemsstaterne mulighed for at fremlægge 
dokumentation og argumenter, der kan være i modstrid med dens  indledende konklusioner. 
Den nuværende finansforordning5 om den fælles landbrugspo litik og den nye horisontale 
forordning om den fælles landbrugs politik fastsætter således, at medlemsstaterne skal have 
lejlighed til at godtgør e, at det faktiske om fang af den manglende overholdelse er mindre end 
det, der fremgår af Kommissionens vurdering . Princippet med en kont radiktorisk proces for 
revisoren og den reviderede er også et cen tralt element i revisionskvalitetsnormerne.  
Ud over den kontradiktoriske procedure fastsætt es det ved artikel 52, stk. 3, i den horisontale 
forordning om den fælles landbrugspolitik, at de r kan indledes en forligsprocedure, hvis man 
ikke når frem til en aftale efter den kontradikt oriske procedure. Forligsproceduren som sådan 
er begrænset til 4 måneder. Men hele processen – fra den berørte medlemsstats indgivelse af 
anmodningen til det endelige re sultat af Kommissionens anal yse af anbefalingerne fra 
forligsorganet – tager mindst 6 måneder6.  
                                                            
4 Revisionens årsberetning for 2012 , punkt 4.30: Når der anvendes fast e korrektioner, tages der ikke i 
tilstrækkelig grad hensyn til overtrædelsens art og gr ovhed, eftersom der anvende s samme faste korrektion på 
5 %, uanset om de konstaterede svagheder vedrørte en enkelt nøglekontrol eller mange sådanne kontroller. 
5 Denne dato kan i undtagelsestilfælde forlænges til den 1. marts på anmodning fra medlemsstaten, jf. artikel 
59, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets finansforordning (EU, Euratom) nr. 966/2012.  
6 Det kan tage endnu længere, hvis hele sagen skal gennemgås på ny. 
 
12 
 Kommissionen har iværksat og vil fortsat iværksæ tte foranstaltninger, der skal forenkle hele 
proceduren. Den nye horisontale forordning be skriver for det første arten, rækkevidden og 
rækkefølgen af de forskellige skridt samt de forskellige typer finansielle korrektioner. 
Bestemmelser i den delegerede retsakt (metode og kriterier til beregning af den finansielle 
korrektion) og gennemførelsesretsakt er (detaljerede oplysninger om 
overensstemmelsesproceduren med obligatoris ke frister) skal for det andet forenkle 
lovgivningen yderligere og begræn se risikoen for unødvendige forsinkelser. GD AGRI vil for 
det tredje på dette forbedrede grundlag styrke sin kontrol med 
overensstemmelsesprocedurernes forløb for at sikre fuld overholdelse af fristerne.  
Bilag 1 indeholder nærmere oplysninger om de n planlagte procedure for anvendelse af 
finansielle nettokorrektioner unde r den fælles landbrugspolitik. 
 
Det følgende diagram beskriver de forskellig e skridt i forbindelse med den efterprøvende 
regnskabsafslutning, der fører frem til en fina nsiel nettokorrektion under den nye horisontale 
forordning for den fælles landbrugspolitik. Som angivet i Kommissionens svar vedrørende 
punkt 4.317 i Revisionsrettens årsberetning  for 2012 angående den for lange 
regnskabsafslutningsprocedure er der mulighe d for at anvende en betydeligt hurtigere 
procedure, således at der i de  gængse tilfælde kan træffes afgørelse om de finansielle 
transaktioner to år efter, at de n indledende revision fandt sted.  
                                                            
7 Kommissionens svar vedrørende punkt 4.31 i Revisio nens årsberetning for 20 12: "Navnlig som led i 
forberedelsen af gennemførelsen af reformen af den fælles landbrugspolitik vil Kommissionen fortsætte sine bestræbelser på at forbedre og fremskynde processen under hensyntagen til behovet for at opretholde kvalitetsstandarder og medlemsstaternes berigtigelsesret". 
 
13 
 År Måned Fase i procedure Fase i procedureDen finansielle 
korrektions dækning
2014 J INDLEDNING AF PROCEDURE
F Kontrolbesøg
M
A
M
J
J
A
S
OBilateralt møde med medlemsstat for at drøfte påviste mangler, 
foranstaltninger, der skal træffes, og risikoen for EU-budgettet
N
D
2015 J
F
M
AMeddelelse af finansiel korrektion til medlemsstaten og 
indledning af forligsprocedure
M
J
J
A
S
O
N
D korrektion
2016 J AFSLUTNING AF PROCEDURE
F
M Kommissionens afgørelse om finansiel korrektion
A
M
J Medlemsstatens tilbagebetaling til EU-budgettetGD AGRI - Efterprøvende regnskabsafslutning i forbindelse med finansielle nettokorrektioner
Komitologiprocedure og 
Kommissionens 
afgørelsesprocedure Kontradiktorisk fase med 
medlemsstatForligsfase for medlemsstat
Den finansielle 
korrektion kan 
dække udgifter, 
der er afholdt 24 
måneder forud 
for meddelelsenDen finansielle korrektion kan dække 
udgifter, der er afholdt i perioden efter 
meddelelsen af resultater, indtil der er 
truffet afhjælpende foranstaltningerEksempel på forløbet af en revision med kontrol på stedet i februar 2014 
Rapportering om kontrolbesøg og meddelelse af resultater til 
medlemsstat
        Forligsprocedure (hvis medlemsstaten anmoder herom)      
Forligsorganet er uafhængigt af Kommissionen og 
medlemsstaterne.  Dets opgave er at søge at opnå forlig mellem 
parterne. Dets konklusioner er ikke bindende for Kommissionen
 
3.1.3.  Afbrydelse og suspension af betali nger under den fælles landbrugspolitik 
tilpasses politikken for Samhørighedsfonden  
Efter lovgiverens vedtagelse af den nye  horisontale forordning om den fælles 
landbrugspolitik træder der i 2014 ny lovgivning i kraft om afbrydelse og suspension af 
midler under den fælles landbrugspolitik, og dette tiltag vil øge Kommissionens beføjelser til 
at suspendere EU-finansiering i tilfælde, hvor der er påvist ri sici for uretmæssige betalinger.  
Kommissionen kan således reducere eller suspendere månedlige (EGFL) eller 
mellemliggende betalinger (ELFUL ) på følgende betingelser: 
hvor " en eller flere nøglekomponenter i det pågældende nationale kontrolsystem … [ikke]…  
findes eller… [ikke]…  fungerer på grund af de konstaterede manglers alvorlige eller 
vedvarende karakter"  (eller der er lignende alvorlige mangler i systemet til inddrivelse af 
uretmæssige betalinger) og: 
- manglerne enten har en vedvare nde karakter og a llerede har givet anledning til to 
afgørelser om finansielle korrektioner,  
 
14 
 eller 
- Kommissionen konkluderer, at den pågældende  medlemsstat ikke er i stand til at 
gennemføre de nødvendige afhjælpende fora nstaltninger i den nærmeste fremtid 
efter en handlingsplan med klare indika torer for fremskridt, der fastlægges i 
samråd med Kommissionen.  
Det første led svarer til den nuværende situ ation under forordning (E F) nr. 1290/2005, og det 
det andet er nyt. Det er i hove dsagen det lovgivningsmæssige sv ar på Europa-Parlamentets 
henstilling i dets dechargebeslutning for 2011, hvor der blev slåe t til lyd for, at 
suspensionsreglerne under den fælles la ndbrugspolitik tilpasses reglerne for 
Samhørighedsfonden. 
I henhold til de nye regler kan de månedlige betalinger for EFGL’s ve dkommende fortsætte, 
indtil betingelserne for en afgørelse om su spension er opfyldt. Rytmen med de månedlige 
betalinger ville ikke gøre det muligt at anvende  en procedure med afbrydelse. Hvad angår 
ELFUL, fastsætter den nye forordning om fæ lles bestemmelser imidlertid, at den 
anvisningsberettigede ved delegation (dvs. ge neraldirektøren) som en yderligere hurtig 
foranstaltning kan afbryde mellemliggende beta linger, hvis der er tv ivl om betalingernes 
lovlighed og formelle rigtighed. 
Kombinationen af både præventive foransta ltninger (afbrydelse af ELFUL og suspension 
under begge fonde) og finansiell e nettokorrektioner vil gøre de t muligt for Kommissionen at 
handle hurtigt og effektivt og at beskytte EU -budgettet: der vil ikke blive foretaget nye 
betalinger, eller de vil blive reduceret i fo rhold til den skønnede risiko under suspensionen. 
Uretmæssige betalinger, der allerede er foreta get, vil være dækket fu ldt ud ved finansielle 
korrektioner. 
3.2. Samhørighedspolitikken  
3.2.1.  Nye lovgivningsbestemmelser, der gør det muligt for Kommissionen at 
gennemføre finansielle nettokorrekt ioner over for en medlemsstat 
Der indføres en signifikant ændring i programmeringsperioden 2014-2020. Under visse 
omstændigheder, der er omhandlet i artik el 145, stk. 6, i forordningen om fælles 
bestemmelser, skal Kommissionen vedtage en  afgørelse om anvendelse af finansiel 
nettokorrektion. I sådanne tilfælde forsvinde r medlemsstaternes nuværende mulighed for at 
acceptere korrektionen og genanvende de EU-midler, der på den måde gøres tilgængelige.   
Inden for den nye finansielle forvaltningscykl us er den 15. februar efter hvert regnskabsår8 
skæringsdatoen for anvendelse af den nye best emmelse om finansiell e nettokorrektioner for 
så vidt angår udgifter, der vedr ører det foregående regnskabsår . Medlemsstaterne skal senest 
                                                            
 8 Denne frist kan i undtagelsestilfælde forlænges til den 1. marts på anmodning fra medlemsstaten, jf. artikel 
59, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets finansforordning (EU, Euratom) nr. 966/2012. 
 
15 
 på denne dato indsende deres programregnskaber, forvaltnings erklæring, revisionserklæring 
og tilhørende rapporter til Komm issionen. Dette betyder, at a lt nationalt kontrolarbejde skal 
være afsluttet, således at medlemsstaten kan attestere lovligheden og den formelle rigtighed 
af udgifter, der indgår i årsregnskaberne. 
3.2.2.  Finansielle korrektioner pga. uregel mæssigheder/mangler påvist inden  
den 15. februar hvert år 
Reglerne for programmeringsperioden 2014-2020 vedrørende finansielle korrektioner for 
uregelmæssigheder, der blev påvist inden den 15 . februar hver år, er de samme som dem, der 
har været gældende i den nuværende programme ringsperiode og fundet generel anvendelse 
uanset datoen for deres påvisning. Formål et er at oprethold e incitamenter for 
medlemsstaterne til at påvise og korrigere uregelmæssigheder og udel ukke beløb fra udgifter, 
der er anmeldt til Kommissionen, og således undgå tab af EU-mid ler (se punkt 3.2.5).  
Uregelmæssige udgifter, der påvi ses ved national kontrol eller revision, skal fratrækkes i 
regnskaber, som skal indsendes til Kommissionen senest den 15. februar hvert år. Når det er 
sket, vil medlemsstaten være i stand til at ge nanvende de således kor rigerede beløb til nye 
støtteberettigede foranstaltni nger under programmet - på sa mme måde som i indeværende 
programmeringsperiode. 
I tilfælde af EU-revisioner, der vedrører udgifter  inden attesterede regnskaber indsendes til 
Kommissionen, og som påviser ureg elmæssigheder, der kræver fi nansielle korre ktioner, er 
der to mulige scenarier som i indeværende periode. Hvis medlemsstaten er enig i den 
finansielle korrektion, der skal fo retages, og træffer foranstaltninge r, vil den være i stand til at 
genanvende de korrigerede beløb til nye støttebe rettigede foranstaltninger (artikel 145, stk. 4, 
i forordningen om fælles bestemmelser.) Hv is medlemsstaten ikke er enig, vedtager 
Kommissionen en afgørelse om fi nansiel korrektion efter den kont radiktoriske procedure, der 
er fastsat i artikel 145 i foro rdningen om fælles bestemmels er. Denne endelige finansielle 
korrektion vil altid være en  nettokorrektion, og programmet og tildelingen til medlemsstaten 
reduceres forholdsmæssigt. Det vil ikke være muligt for medlemsstaten at genanvende dette 
beløb. 
3.2.3.  Kommissionens vurdering af lovlighe den og rigtigheden på baggrund af 
regnskaber, revisionserklæring og le dsagende dokumenter, der indsendes 
senest den 15. februar hvert år 
Indførelsen af den nye bestemmelse om medlem sstatens årlige indberetning og om finansielle 
nettokorrektioner indebærer æ ndringer af den måde, som Ko mmissionen vil varetage sit 
ansvar på. Kommissionen vil vurdere og gennemgå revisionserklæringerne (elementer 
vedrørende den måde, systemerne fungerer på , og lovligheden og rigtigheden) og årlige 
kontrolrapporter, herunder indber ettede fejlsatser, samt forval tningserklæringer og årlige 
resuméer senest tre måneder ef ter modtagelsen af disse dokume nter, der er indsendt senest 
den 15. februar. Kommissionen gennemfører  på dette grundlag sin risikovurdering og 
 
16 
 fastlægger sin revisionsplan med de krævede risikobaserede revisione r rettet mod udvalgte 
programmer.  
Kommissionen gennemfører sine  risikobaserede revisioner ved udgangen af det kalenderår, 
hvor medlemsstaten indsendte revisionserklæri nger, forvaltningserklæringer og tilhørende 
dokumenter. Ved skrivebordskontrol, kontrol på  stedet og efterprøvende gennemgang af 
stikprøver fra nationale revisi oner vil den vurdere, om de i ndsendte oplysninger er pålidelige 
og således udgør et tilstrække ligt grundlag til at kunne opnå  sikkerhed for lovlighed og 
formel rigtighed. Der gives prioritet til revisionsprogrammer, som har væsentlig indvirkning 
på Kommissionens betalinger til den på gældende fond i regnskabsåret. Ved den 
risikobaserede opstillin g af revisionsprioriteter vil der også blive taget hensyn til 
medlemsstaternes tidligere resultater. 
3.2.4.  Påvisning, ved EU-revision, af uregelmæssigheder, der indikerer alvorlige 
mangler efter  den 15. februar hvert år 
Hvis EU (Kommissionen eller Revisionsretten) ve d revisioner, der gennemføres efter den 15. 
februar hvert år, påviser uregelmæssigheder, som er udtryk for en alvorlig mangel, der 
berører det pågældende regnskabsår, er Kommi ssionen forpligtet til at træffe en formel 
afgørelse om anvendelse af en finansiel korrekt ion, hvis forordningens be tingelser er opfyldt. 
Kommissionen har ingen skønsmæssige beføje lser i sådanne tilfælde. Den anvendte 
finansielle korrektion vil altid være en nettokorrektion.  Dette  betyder, at tildelingen til 
programmet og medlemsstatens samlede ti ldeling automatisk reduceres med 
korrektionsbeløbet - også selv om medlemsst aten under den kontradi ktoriske procedure 
accepterer revisionsresultaterne og den finans ielle korrektion. Som følge heraf kan den 
pågældende medlemsstat ikke genanvende det beløb, der er genstand fo r en sådan finansiel 
nettokorrektion, under et andet program.  
De betingelser, som forordningen fastsætter, og som forpligter Kommissionen til at anvende 
finansielle nettokorrektioner, er følgende: 
− De uregelmæssigheder, der er påvist ved EU -revision, viser en al vorlig mangel, som 
berører en regnskabsperiode, for hv ilken medlemsstaten indsendte en 
forvaltningserklæring og en revisionserklær ing, som ikke identificerede problemet.   
− Efter den 15. februar og forud for påvisninge n ved EU-revision har medlemsstaten ikke 
identificeret problemet i andre revisionsrappor ter, der er indsendt til Kommissionen (med 
passende foranstaltninger) eller har ikke truffet passende afhj ælpende foranstaltninger.   
 
17 
 Senest den 15. februar indsender nationale 
programansvarlige myndigheder til 
Kommissionen:
- regnskaberne
- forvaltningserklæringen og det årlige resumé
- revisionsudtalelsen og den årlige 
kontrolrapport
Efter den 15. februar påvises der ved EU-
revision uregelmæssigheder, der afspejler 
alvorlige mangler, der berører regnskabsperioden, og som ikke var blevet 
påvist i forvaltningserklæringen, den årlige 
Har medlemsstaten allerede identificeret problemet i andre revisionsrapport, der er 
indsendt til Kommissionen (med passende 
JA
Medlemsstaten har mulighed for 
at korrigere og genanvende de 
korrigerede beløbKommissionenvil anvende en 
finansiel nettokorrektion. 
Korrigerede beløb kan ikke NEJ
 
Når betingelserne for en finansiel nettokorrek tion er opfyldt, har medlemsstaten ret til at 
fremføre sine synspunkter inden for en frist på to måneder9 og eventuel yderligere 
revisionsdokumentation i en høring, inden Ko mmissionen træffer afgørelse om finansiel 
korrektion. Køreplanen for denne kontradiktoris ke procedure med medl emsstaten er klart 
angivet i forordningen. Uafhængigt af, om medlem sstaten i sidste ende accepterer eller ikke 
accepterer Kommissionens holdning for så vidt angår den krævede finansielle korrektion, 
skal Kommissionen endelig vedtage en formel afgørelse senest seks måneder efter høringen 
af medlemsstaten.  
Definition af en alvorlig mangel 
For at garantere retssikkerhede n defineres begrebet "en alvor lig mangel i et forvaltnings- og 
kontrolsystems funktionsmåde" i forordningen om fælles bestemmelser  (artikel 2). Det 
                                                            
9  I tilfælde af foreslået ekstrapoleret korrektion eller fast korrektion råder medlemsstaten over yderligere to 
måneder til at godtgøre, at uregel mæssighedens faktiske omfang er mind re end vurderet af Kommissionen.  
 
18 
 betyder, at hvis manglen med hensyn til et af syst emets centrale krav, er af en sådan art, at 
den indebærer en risiko for væsentlige fejl, så er det en alvorlig mangel. 
Artikel 2, stk. 39, i forordningen om fælles bestemmelser 
… 
"alvorlig mangel i et forvaltnings- og kontrolsys tems effektive funktionsmåde": med henblik på 
gennemførelsen af fondene og (E HFF) under fjerde del, en mangel, som kræver væsentlige 
forbedringer i systemet, og som udsætter f ondene og EHHF for væsentlig risiko for 
uregelmæssigheder, og hvis eksistens er uforen elig med en revisionserklæring uden forbehold 
vedrørende forvaltnings- og kont rolsystemets funktionsmåde. 
… 
Kommissionen har i henhold til fo rordningen om fælles bestemme lser beføjelse til ved en 
delegeret retsakt at fastsætte gennemførelsesbes temmelser vedrørende kriterier til vurdering 
af forvaltnings- og kontrolsyste mernes funktionsmåde, herunder de vigtigste typer alvorlige 
mangler, kriterier til fastsættelse af omfanget af de finansielle korrektioner, der skal 
anvendes, og kriterierne for anvendelse af fa ste korrektionssatser eller ekstrapolerede 
finansielle korrektioner. Den delegerede retsak t finder generel anvendel se uanset tidspunktet 
for manglernes påvisning. 
Den delegerede retsakt vil blive baseret på de nuværende retningslinjer  for vurdering af de 
centrale krav til forvaltnings - og kontrolsystemerne og fo r fastsættelse af de faste 
korrektionssatsers størrelse. Kommissionen vil derfor have et styr ket retligt grundlag i 
forhold til den nuværende programmeringsperi ode og har til hensigt at vedtage den 
delegerede retsakt i starte n af februar 2014. Kriterierne for vurdering og de faste 
korrektionssatser vil derfor være velke ndte i forvejen for alle programdeltagere. 
Kommissionen vil med den planlagte frem gangsmåde drage sine konklusioner om 
forekomsten af en alvorlig mangel på grundlag af  en vurdering af de centrale systemkrav (se 
diagram nedenfor), når mindst et af de central e krav (angivet med fede typer i nedenstående 
diagram) eller to af de andre centrale krav an ses for at være opfyldt delvist eller ikke er 
opfyldt. I sådanne tilfælde vil den anvende en finansiel korrek tion med fast sats, medmindre 
medlemsstaten inden for en frist på fire må neder kan fremlægge et mere præcist skøn over 
risikoen ved revision af en pa ssende og repræsentativ stikprøve fra de berørte udgifter som 
grundlag for en ekstrapoleret korrektion.   
Det er hensigten at opretholde de nuværende faste korrektionssatser: 5 %, 10 %, 25 % og 
100 %. Denne fremgangsmåde ved anvendel se af faste korrek tionssatser er i 
overensstemmelse med Domstolens retspraksis.  
I forbindelse med afgørelsen om anvendelse af en  finansiel korrektion af en given størrelse 
skal der imidlertid tages hensyn til proportiona litet og den resterende  risiko for EU's budget 
som fastsat i forordningen om fælles best emmelser. Kommissionen ka n derfor i særlige 
tilfælde anvende andre faste korrektionssatser (f.eks. 50 % eller 20 %). 
 
19 
  
JAFaldermindst et af de centrale 
krav 3, 4, 5, 9, 12, 13 eller mindst 
to af de andre krav i kategori 3 
eller 4?JA
En eller flere alvorlige 
manglerIngen alvorlige 
mangler
Kommissionen  foreslår en fast 
finansiel korrektion, medmindre 
medlemstaten kan begrunde et 
mere præcist risikoskønNEJ
Der iværksættes ingen procedure 13 centrale krav til forvaltnings- og 
kontrolsystemer:
1. Passende adskillelse af funktioner og indberetnings-
og kontrolsystemer
2. Passende procedurer til sikring af pålideligt system 
til registrering af oplysninge r
3. Passende procedurer til udvælgelse af aktiviteter
4.Passende forvaltningskontrol
5. Passende revisionsspor
6. Effektiv gennemførelse af foranstaltninger til 
bekæmpelse af svig
7. Passende procedurer i forbi ndel se med forvaltningserklæring og årligt resume
8. Passende procedurer for betalingsanmodninger9. Passende procedurer til opstilling og godkendelse 
af årsregnskaber
10. Passende procedurer til opretholdelse af dataregistre
11. Passende procedurer til bogføring af hævede og inddrevne beløb
12. Passende systemrevisioner og revision af 
aktiviteter
13. Passende procedurer til sikring af pålidelige 
revisionserklæringer og til udarbejdelse af den årlige 4 kategorier til vurdering af opfyldelse og
vurdering af centrale krav
Kategory 1:  fungerer godt, kun behov for 
mindre forbedringer
Kategori 2:   fungerer, men behov for visse 
forbedringer
Kategori 3:  fungerer delvist, men behov for 
væsentlige forbedringer
Kategori 4:  fungerer i bund og grund ikke
Medlemsstaten  fremlægger
inden for en frist på 4 måneder 
NEJ
Kommissionen vedtager 
ekstrapoleret korrektionKommissionenvedtager 
fast korrektion
 
Højere korrektionssats ved gentagne mangler 
Hvis de samme mangler påvises på ny ved EU -revision på trods af en tidligere finansiel 
korrektion, vil Kommissionen inkludere en best emmelse i den delegerede retsakt om en 
korrektionssats, der er højere end ved den første  korrektion. Det vil være  et klart budskab til 
 
20 
 medlemsstaterne om, at de er nødt  til at sikre hurtig og varig ju stering af deres forvaltnings- 
og kontrolsystemer, når der påvises en alvorlig mangel. 
Bilag 2 indeholder nærmere oplysninger om de n planlagte procedure for anvendelse af 
finansielle nettokorrektioner i forb indelse med samhørighedspolitikken. 
3.2.5.  Konvergens mellem gode former for praksis i forbindelse med 
Kommissionens kontrolsystem under delt forvaltning 
For perioden 2007-2013 er det vigtigste pr æventive retlige instrument, der tilskynder 
medlemsstaterne til at indføre effektive forv altnings- og kontrolsystemer, procedurer for 
afbrydelse eller suspension af betalinger til (en del af) et operationelt program. 
Kommissionen vurderer, at disse  procedurer har været medvirk ende til en mærkbar reduktion 
af fejlsatserne sammenlignet med perioden 2000-2006.  
Afbrydelses- og suspensionsprocedurer i perioden 2012-2013 under ét  
 EFRU og Samhørighedsfonden ESF 
Advarsler 175 16 
Afbrydelser 184 60 
Præsuspensioner 137 34 
Suspensionsafgørelser 6, der dækker 13 programmer 11, der dækker 11 programmer
 
De fremskridt, der er gjort med at reducere fe jlsatserne, har imidlert id vist sig at være 
utilstrækkelige, og i den næste programmerings periode vil de eksisterende præventive 
instrumenter blive suppleret med mere effektiv e korrigerende instrumenter, og bedste praksis 
vil blive anvendt på politikområder med delt forvaltning.  
De vigtigste komponenter i Kommissionens  kontrolsystem for programmeringsperioden 
2014-2020 er derfor: 
- Afbrydelser og suspensioner (h enholdsvis artikel 83 og 142 i forordningen om fælles 
bestemmelser), der er gældende for samhørighedspolitikken i den nuværende 
programmeringsperiode 2007-2013  
- Obligatoriske finansielle nettokorrektioner i tilfælde af alvorlige systemmangler på 
grundlag af en ny bestemmelse (artikel  145, stk. 7) i forordningen om fælles 
bestemmelser. 
Fastlæggelsen af retsgrundlaget for obligatoris ke finansielle nettokorrektioner under visse 
omstændigheder i den kommende programmeri ngsperiode afhjælper en svaghed ved den 
nuværende lovgivning, som er angivet af Europa-Parlamentet og Rådet i deres 
dechargehenstillinger for de seneste år. Den pr æventive effekt ved de nye bestemmelser om 
finansielle nettokorrektioner, hvorved medlemsstat erne ikke kan genanvende korrigerede og 
inddrevne beløb og derfor mister midlerne, bliver betydeligt større end i indeværende 
 
21 
 periode, og den vil udgøre en stærk ti lskyndelse til at indføre effektive 
kontrolforanstaltninger. 
Denne konvergens i forhold til allerede eksisterende praksis under den fælles 
landbrugspolitik vil supple re det lovgivningsarsenal, Kommis sionen råder over til udøvelse af 
sin kontrolrolle inden for rammerne af sa mhørighedspolitikken, herunder med hensyn til 
korrektioner, og den vil yderligere styrke harm oniseringen af lovgivningen på tværs af EU's 
budgetområder i forbindelse med delt forvaltning.