Forslag til RÅDETS FORORDNING om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Protokollen, der er knyttet som bilag til fiskeriaftalen mellem EF og Republikken Guinea, udløb den 31. december 2001. Den er blevet forlænget to gange fra henholdsvis 1. januar til 31. december 2002 og 1. januar til 31. december 2003 i afventning af afslutningen af forhandlingerne om fornyelse af den.

For at EF-flåden fortsat kan fiske i Guineas farvande, har Kommissionen med Guinea forhandlet en ny fiskeriprotokol, der skal afløse den nugældende og træde i kraft den 1. januar 2004. Forhandlingerne var baseret på resultaterne af en direkte vurdering af de guineanske bestande på grundlag af et trawlfiskeri i videnskabeligt øjemed, der fandt sted i oktober 2002, og en evaluering af den nugældende protokol samt en analyse af den kommende protokols virkninger.

Forhandlingerne afsluttedes med, at der blev paraferet en ny protokol den 27. juni 2003 i Bruxelles.

Den nye protokol kommer til at gælde for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008. Den tildeler fiskerimuligheder på 2 500 BRT pr. måned i årsgennemsnit til fiske- og blækspruttetrawlere, 1 500 BRT pr. måned i årsgennemsnit til rejetrawlere, til 34 notfartøjer til tunfiskeri med fryseanlæg, til 14 stangfiskerfartøjer til tunfiskeri og til 9 langlinefartøjer med flydeline.

Fiskerimulighederne til fiske- og blækspruttetrawlere kan i 2005 og 2006 forhøjes til maksimalt 3 500 BRT, hvis følgende tre betingelser er opfyldt:

- der skal foreligge videnskabelige oplysninger, som dokumenterer, at bestandene er i god stand

- kvoten af licenser, der er udstedt uden for aftaler, skal mindskes tilsvarende

- fiskerimulighederne udnyttes tilfredsstillende.

Den finansielle modydelse er på 3 400 000 EUR, heraf 2 000 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 400 000 EUR til foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer. Disse beløb kan i 2005 forhøjes til maksimalt 3 825 000 EUR og i 2006 til maksimalt 4 250 000 EUR i forhold til ovennævnte forhøjelser af fiskerimulighederne.

Ud over ovennævnte finansielle modydelse vil der i protokollens to første år blive udbetalt henholdsvis 500 000 EUR og 300 000 EUR til køb af mindst to overvågningsfartøjer med henblik på at bekæmpe ulovligt fiskeri.

Den nye protokol er i tråd med de to parters ønske om at styrke deres fiskerirelationer ved at fremme udviklingen af et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri i Guinea baseret på udviklingen af en effektiv overvågning med afskrækkende virkning og en effektiv fiskeriforskningspolitik.

I protokollen lægges der bl.a. vægt på nødvendigheden af at bevare fiskeressourcerne og sikre traditionelt ikke-industrielt fiskeri fortrinsret. Endvidere skal den bidrage til fødevaresikkerheden, ved at genudsætning reduceres mærkbart og der indføres et system med indsamling af fangster fra EF-fartøjer, som skal landes i Guinea. Protokollen støtter fiskeriaftalen som ramme for udviklingen af fiskeriet i Guinea.

Den nye protokol vil kunne fremme virksomhedspartnerskaber mellem EF-erhvervsdrivende og guineanske erhvervsdrivende med henblik på fælles og ansvarlig udnyttelse af de guineanske fiskeressourcer.

EF-rederne vil således kunne fortsætter deres fiskeri (især efter rejer, demersale fisk, blæksprutter og tun) i Guineas eksklusive økonomiske zone (EEZ).

Endvidere er eksklusivitetsklausulen (EF-fartøjer må kun fiske i Guinea i henhold til aftalen) og den sociale klausul medtaget i protokollen.

Generelt vil EF forsøge at spille en ansvarlig rolle ved at hjælpe Guinea med at bevare fiskeressourcerne og udvikle landets egen industrielle fiskerikapacitet og tilknyttede aktiviteter.

På denne baggrund foreslår Kommissionen, at Rådet i form af en forordning vedtager indgåelsen af den nye protokol.

Et forslag til Rådets afgørelse om midlertidig anvendelse af den nye protokol indtil aftalens endelige ikrafttræden behandles ved en særskilt procedure.

2003/0290 (CNS)

Forslag til RÅDETS FORORDNING om indgåelse af protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, sammenholdt med artikel 300, stk. 2, og stk. 3, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen [1],

[1] EUT C [...] af [...], s. [...].

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet [2], og

[2] EUT C [...] af [...], s. [...].

ud fra følgende betragtninger:

(1) I overensstemmelse med artikel 15, stk. 2, i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Guineas regering om fiskeri ud for Guineas kyst [3] har de to parter ført forhandlinger for at fastlægge de ændringer eller supplerende bestemmelser, der skal indføjes i aftalen, når gyldighedsperioden for den protokol, der er knyttet til aftalen, udløber.

[3] EFT L 111 af 27.4.1983, s. 1.

(2) Som resultat af disse forhandlinger blev der den 27. juni 2003 paraferet en ny protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i nævnte aftale, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008.

(3) Det er i EF's interesse at godkende denne protokol.

(4) Metoden for fordeling af fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne bør fastlægges på grundlag af den traditionelle fordeling inden for rammerne af fiskeriaftalen -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og regeringen for Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008, godkendes på EF's vegne.

Teksten til protokollen er knyttet til denne forordning.

Artikel 2

1.- De fiskerimuligheder, der er fastsat i protokollen, fordeles mellem medlemsstaterne på følgende måde:

>TABELPOSITION>

2.- De fiskerimuligheder, der er fastsat i protokollen for fiskeri efter fisk og blæksprutter for 2004, fordeles mellem medlemsstaterne på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Forhøjes fiskerimulighederne fra 2005 i forhold til 2004 i henhold til artikel 1 i protokollen, fordeles de supplerende mængder i forhold til ovennævnte fiskerimuligheder for 2004.

3.- Hvis de fiskerimuligheder, der er fastsat i protokollen, ikke opbruges med licensansøgningerne fra disse medlemsstater, kan Kommissionen tage licensansøgninger fra andre medlemsstater i betragtning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den

På Rådets vegne

Formand

PROTOKOL

om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Guinea om fiskeri ud for Guineas kyst, for perioden 1. januar 2004 til 31. december 2008

Artikel 1

Fra den 1. januar 2004 og fem år frem fastsættes de fiskerimuligheder, der indrømmes i henhold til aftalens artikel 2, således:

1) fiske- og blækspruttetrawlere:

- 2 500 BRT pr. måned i årsgennemsnit i 2004

- 3 000 BRT pr. måned i årsgennemsnit i 2005

- 3 500 BRT pr. måned i årsgennemsnit i 2006

- 3 500 BRT pr. måned i årsgennemsnit i 2007

- 3 500 BRT pr. måned i årsgennemsnit i 2008.

De supplerende fiskerimuligheder, der gælder fra 2005 for fiske- og blækspruttetrawlere, er betinget af følgende:

- der skal foreligge videnskabelige oplysninger, som dokumenterer, at bestandene er i god stand

- kvoten af licenser, der er udstedt uden for aftaler, skal mindskes tilsvarende

- og fiskerimulighederne skal udnyttes tilfredsstillende.

2) rejetrawlere: 1 500 BRT pr. måned i årsgennemsnit

3) notfartøjer til tunfiskeri med fryseanlæg: 34 fartøjer

4) stangfiskerfartøjer til tunfiskeri: 14 fartøjer

5) langlinefartøjer med flydeline: 9 fartøjer.

Den blandede kommission, der nedsættes ved aftalens artikel 10, undersøger muligheden for og beslutter i givet fald, i det omfang ressourcerne tillader det, at indrømme supplerende fiskerimuligheder, indføre nye fiskerikategorier og fastlægge de tekniske og finansielle vilkår for EF-fartøjers udnyttelse af disse kategorier.

Artikel 2

1) Den finansielle modydelse, der omhandles i aftalens artikel 8, for fiskerimulighederne i artikel 1, fastsættes således:

til 3 400 000 EUR for 2004 (heraf 2 000 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 400 000 EUR til de foranstaltninger, som omhandles i artikel 3 i denne protokol)

til 3 825 000 EUR for 2005 (heraf 2 200 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 625 000 EUR til de foranstaltninger, som omhandles i artikel 3 i denne protokol)

til 4 250 000 EUR for 2006 (heraf 2 300 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 950 000 EUR til de foranstaltninger, som omhandles i artikel 3 i denne protokol)

til 4 250 000 EUR for 2007 (heraf 2 300 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 950 000 EUR til de foranstaltninger, som omhandles i artikel 3 i denne protokol)

til 4 250 000 EUR for 2008 (heraf 2 300 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 950 000 EUR til de foranstaltninger, som omhandles i artikel 3 i denne protokol).

Den finansielle godtgørelse skal betales senest den 30. september det første år (2004) og senest den 1. februar hvert af de følgende år (2005, 2006, 2007 og 2008).

Hvis de supplerende fiskerimuligheder, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, ikke indrømmes, justeres den finansielle modydelse, som EF skal udbetale til Guinea, i forhold til ovennævnte beløb.

2) Anvendelsen af den finansielle godtgørelse henhører udelukkende under den guineanske regerings kompetence.

3) Godtgørelsen indbetales til finansforvaltningen på en konto, som Republikken Guineas regering har anvist.

Artikel 3

De to parter aftaler, hvilke mål der skal nås for så vidt angår bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer. Den andel af den samlede finansielle modydelse, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, skal bruges til efter følgende fordeling at finansiere foranstaltninger til at nå disse mål, som er fastsat i regeringens program for sektoren:

>TABELPOSITION>

De to parter forpligter sig til at fastsætte indikatorer, der skal danne grundlag for at fastslå, i hvilket omfang ovennævnte mål er nået.

Det guineanske fiskeriministerium bestemmer, hvilke foranstaltninger der skal træffes, samt hvor store beløb der årligt skal tildeles til de enkelte foranstaltninger, og underretter Europa-Kommissionen herom.

Disse årlige beløb stilles til rådighed for de berørte strukturer senest den 30. september 2004 for det første år og senest den 2. maj for de følgende år og indbetales på grundlag af den planlagte anvendelse på bankkonti anvist af fiskeriministeriet. Fiskeriministeriet meddeler, hvilke bankkonti beløbene skal indbetales på.

Fiskeriministeriet sender senest tre måneder, efter at protokollen er taget i anvendelse, Europa-Kommissionens delegation en udførlig rapport for det første år og en detaljeret rapport for de følgende år om, i hvilket omfang ovennævnte mål er nået på grundlag af de fastsatte indikatorer. Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at anmode fiskeriministeriet om yderligere oplysninger om disse resultater og til at foretage en fornyet gennemgang af de berørte betalinger under hensyntagen til den faktiske gennemførelse af foranstaltningerne.

Artikel 4

Republikken Guinea forpligter sig til at udvikle fiskeriovervågningen. Med henblik herpå yder EF et tilskud til at forbedre fiskeriovervågningen i Republikken Guinea på 500 000 EUR i 2004 og 300 000 EUR i 2005 til køb af mindst to overvågningsfartøjer. Den guineanske regering indkøber disse fartøjer efter den procedure, der gælder i den guineanske administration, og konsulterer under hele udvælgelsesprocessen, og inden fartøjerne indkøbes, Europa-Kommissionens tjenestegrene.

Artikel 5

Hvis EF ikke foretager de indbetalinger, der er nævnt i artikel 2 og 3, kan denne protokol suspenderes.

Artikel 6

Hvis alvorlige omstændigheder, undtagen naturbegivenheder, gør det umuligt at udøve fiskeri i Republikken Guineas eksklusive økonomiske zone, kan EF suspendere betalingen af den finansielle modydelse for den pågældende periode, efter at der er afholdt forudgående konsultationer mellem de to parter.

Betalingen af den finansielle modydelse genoptages, når forholdene igen er blevet normale, og efter konsultationer mellem de to parter, som bekræfter, at situationen tillader, at der igen kan fiskes.

Artikel 7

De to parter forpligter sig til at fremme oprettelsen af midlertidige fællesforetagender mellem EF-erhvervsdrivende og guineanske erhvervsdrivende med henblik på fælles udnyttelse af fiskeressourcerne i Republikken Guineas eksklusive økonomiske zone.

EF-redere, der er partnere i disse midlertidige fællesforetagender, har i så fald fortrinsret ved tildelingen af fiskerilicenser, og afgifterne nedsættes som et incitament. Den guineanske regering forpligter sig til at indrømme de faciliteter, der er fastsat i investeringslovgivningen.

I øvrigt skal disse redere i Guinea lande al den fisk, som ikke er bestemt til det europæiske marked.

Artikel 8

Bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Guineas regering om fiskeri ud for Guineas kyst ophæves og afløses af bilaget til denne protokol.

Artikel 9

Denne protokol træder i kraft på dagen for undertegnelsen.

Den anvendes fra den 1. januar 2004.

BILAG Betingelser for EF-fiskerfartøjers udøvelse af fiskeri i Republikken Guineas fiskerizone

1. Formaliteter vedrørende ansøgning om og udstedelse af licenser

EF's myndigheder forelægger via Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea senest 30 dage før datoen for den ønskede gyldighedsperiodes begyndelse fiskeriministeriet en ansøgning for hvert fartøj, som ønsker at udøve fiskeri i medfør af denne aftale.

Ansøgningerne udfærdiges i overensstemmelse med den formular, fiskeriministeriet udleverer til dette formål (jf. tillæg 1).

Hver licensansøgning vedlægges kvittering for indbetaling af afgiften for licensens gyldighedsperiode og kopi af målebrevet. Beløbet indbetales på den dertil åbnede konto i Republikken Guineas finansforvaltning.

Alle fartøjer skal lade sig repræsentere af en agent af guineansk nationalitet, etableret i Republikken Guinea. Agentens navn og adresse skal anføres i licensansøgningen.

Afgifterne indbefatter alle nationale og lokale afgifter undtagen havneafgifter og udgifter til tjenesteydelser.

Når kvitteringen for indbetalingen af afgiften er modtaget, underskrives licensen. Fiskeriministeriet udsteder licenserne senest 30 dage efter have modtaget ovennævnte kvittering til rederne eller deres repræsentanter via Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea. Hvis EF-delegationens kontor er lukket på det tidspunkt, hvor licensen underskrives, udleveres den direkte til fartøjets agent med kopi til delegationen.

Licensernes gyldighedsperiode fastlægges på basis af følgende etårige perioder:

- første periode: 1. januar 2004 til 31. december 2004

- anden periode: 1. januar 2005 til 31. december 2005

- tredje periode: 1. januar 2006 til 31. december 2006

- fjerde periode: 1. januar 2007 til 31. december 2007

- femte periode: 1. januar 2008 til 31. december 2008.

Gyldighedsperioden kan ikke begynde i løbet af en etårig periode og slutte i løbet af den følgende etårige periode.

I henhold til aftalens artikel 4, stk. 1, må fartøjer, der sejler under en EF-medlemsstats flag, kun udøve fiskeri i Guineas fiskerizone, hvis de har en fiskerilicens, som er udstedt inden for rammerne af denne protokol efter ovennævnte regler.

Licensen udstedes for et specifikt fartøj og kan ikke overdrages. I tilfælde af påvist force majeure og efter anmodning fra EF erstattes licensen for et fartøj dog med en ny licens, der udstedes for et andet fartøj med tilsvarende kendetegn. Rederen for det fartøj, der skal erstattes, skal indlevere den annullerede licens til fiskeriministeriet via Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea.

I den nye licens anføres:

- udstedelsesdatoen

- gyldighedsperioden for den nye licens, der dækker perioden fra erstatningsfartøjets ankomstdato til datoen, hvor gyldighedsperioden for det erstattede fartøjs licens udløber.

I dette tilfælde skal der ikke betales nogen afgift som fastsat i aftalens artikel 5, stk. 2, for den resterende del af gyldighedsperioden. Erstatningsfartøjet skal til syn i Conakrys havn i henhold til punkt 1.1, nr. 1, hvis det endnu ikke er sket.

Licensen skal til enhver tid forefindes om bord.

1.1. Bestemmelser vedrørende trawlere

1. Alle fartøjer skal en gang om året, inden licensen udstedes, fremvises til inspektion i Conakrys havn i overensstemmelse med gældende forskrifter. Disse inspektioner gennemføres udelukkende af behørigt bemyndigede personer og skal finde sted senest 24 arbejdstimer efter fartøjets ankomst til havnen, hvis ankomsten var meddelt mindst 48 arbejdstimer i forvejen. I tilfælde af fornyelse af licensen i samme kalenderår fritages fartøjet for kravet om inspektion.

Udgifterne til syn afholdes af rederne og må højst andrage 250 EUR pr. fartøj om året.

2. a) Licenserne udstedes for perioder af 3, 6 eller 12 måneder. De kan fornys. Udnyttelsen af de fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 1 i protokollen, beregnes under hensyntagen til licensernes gyldighedsperiode.

Gyldighedsperioden for kvartårlige licenser begynder 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober.

Gyldighedsperioden for halvårlige licenser begynder 1. januar og 1. juli.

Gyldighedsperioden for årlige licenser begynder 1. januar.

b) De afgifter, rederne skal betale, fastsættes således i euro pr. BRT:

- for de årlige licenser:

fiskerfartøjer // 197 EUR/BRT

blæksprutte fiskerfartøjer // 219 EUR/BRT

rejefiskerfartøjer // 279 EUR/BRT

- for de halvårlige licenser:

fiskerfartøjer // 102 EUR/BRT

blæksprutte fiskerfartøjer // 113 EUR/BRT

rejefiskerfartøjer // 144 EUR/BRT

- for de kvartårlige licenser:

fiskerfartøjer // 52 EUR/BRT

blæksprutte fiskerfartøjer // 58 EUR/BRT

rejefiskerfartøjer // 73 EUR/BRT

Disse afgifter forhøjes med 2,5 % fra 2006.

1.2 Bestemmelser vedrørende tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer med flydeline

Licensen skal til stadighed opbevares om bord; fiskeriet kan dog påbegyndes, så snart Republikken Guineas fiskeriministerium har modtaget Europa-Kommissionens meddelelse om forudbetalingen. Fartøjet opføres på en liste over fartøjer med autorisation til at drive fiskeri, og denne liste meddeles de guineanske myndigheder, der har til opgave at kontrollere fiskeriet. Indtil den egentlige licens er modtaget, kan der sendes en kopi heraf pr. telefax; denne kopi skal opbevares om bord.

De årlige afgifter fastsættes til 25 EUR pr. ton, der tages i Republikken Guineas fiskerizone.

Licenserne udstedes efter forudindbetaling til Republikken Guineas finansforvaltning af et årligt beløb på 2 500 EUR pr. notfartøj til tunfiskeri, 400 EUR pr. stangfiskerfartøj til tunfiskeri og 1 000 EUR pr. langlinefartøj med flydeline svarende til afgifterne for:

- 100 tons tun om året pr. notfartøj til tunfiskeri

- 16 tons om året pr. stangfiskerfartøj til tunfiskeri

- 40 tons om året pr. langlinefartøj med flydeline.

Ved udgangen af hvert kalenderår udarbejder Europa-Kommissionen og det guineanske fiskeriministerium i fællesskab den endelige opgørelse over de skyldige afgifter for fangståret på grundlag af ovennævnte forskud og afgifter. Opgørelsen udarbejdes på grundlag af den fangstopgørelse, der laves på grundlag af de enkelte rederes fangsterklæringer. Fangstopgørelsen skal bekræftes af et videnskabeligt institut med ansvar for efterprøvelse af fiskeridata som fx Institut de Recherche pour le Développemen (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto Português de Investigação Marítima (IPIMAR) og Centre national des Sciences Halieutiques de Boussoura (CNSHB dg@cnshb.org.gn). Opgørelsen meddeles fiskeriministeriet og rederne på samme tid. Rederne foretager eventuelle supplerende indbetalinger senest 30 dage efter meddelelsen af den endelige opgørelse på den i Republikken Guineas finansforvaltning åbnede konto.

Er det i opgørelsen anførte beløb mindre end det indbetalte forskud, får rederen dog ikke forskellen godtgjort.

2. Fangstopgørelser

Alle EF-fartøjer, der har tilladelse til at fiske i Republikken Guineas fiskerizone i henhold til aftalen, skal give fiskeriministeriet meddelelse om deres fangster med kopi til Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea efter følgende bestemmelser:

- Trawlere opgiver deres fangst på grundlag af vedlagte formular (tillæg 2). Fangsterklæringerne udarbejdes for hver måned og skal indgives mindst en gang hvert kvartal.

- Notfartøjer og stangfiskerfartøjer til tunfiskeri og langlinefartøjer med flydeline fører en fangstjournal i overensstemmelse med tillæg 3 for hver fiskeriperiode i Republikken Guineas fiskerizone. Formularen skal senest 45 dage efter fangstårets udløb sendes til fiskeriministeriet via Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea.

Fangsterklæringerne skal udfyldes på læselig måde og underskrives af fartøjets fører. De skal udfyldes for alle fartøjer, som har fået licens, også selv om de ikke har fisket.

Overholdes denne bestemmelse ikke, forbeholder fiskeriministeriet sig ret til at suspendere det pågældende fartøjs licens, indtil formaliteterne er opfyldt, og i gentagelsestilfælde at afvise at udstede nye licenser til dette fartøj. I så fald informeres Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea herom.

Den blandede kommission, der nedsættes ved aftalens artikel 10, vil i givet fald undersøge mulighederne for at udstyre EF-fiskerfartøjerne med elektroniske kommunikationsmidler til formidling af fiskeridata.

3. Landing af fangster

For at bidrage til den guineanske befolknings forsyning med fisk skal trawlere, som har tilladelse til at fiske i Republikken Guineas fiskerizone, gratis lande 200 kg fisk pr. BRT om året.

Landingerne kan ske individuelt eller kollektivt med angivelse af de pågældende fartøjer.

4. Bifangster

4.1 Fiskerfartøjer må højst have 9 % krebsdyr og 9 % blæksprutter om bord af den samlede fangst taget i Republikken Guineas fiskerizone.

Blækspruttefiskerfartøjer må højst have 9 % krebsdyr og 35 % fisk om bord af den samlede fangst taget i Republikken Guineas fiskerizone.

Rejefiskerfartøjer må højst have 15 % fisk og 10 % blæksprutter om bord af den samlede fangst taget i Republikken Guineas fiskerizone.

4.2 Disse maksimumsmængder kan dog midlertidigt overskrides op til de i punkt 5, litra a), punkt 5, litra b), og punkt 5, litra c), anførte procenter på betingelse af, at de myndigheder, som fiskeriministeriet har udpeget, får meddelelse om enhver overskridelse, så ministeriet kan foranstalte overskydende fangster indsamlet på havet eller beordre fangsterne midlertidigt opbevaret om bord med henblik på senere indsamling eller beordre dem genudsat. I førstnævnte tilfælde fastsætter ministeriet en rimelig maksimumsfrist, inden for hvilken fangsterne bliver indsamlet efter reglerne i tillæg 4. Efter fristens udløb må overskydende bifangster ikke længere opbevares om bord.

4.3 Alle overskridelser af de maksimumsmængder, der er nævnt i punkt 4.1, meddeles straks de myndigheder, som er nævnt i punkt 4.2. Hvis disse myndigheder beslutter at beordre overskydende bifangster midlertidigt opbevaret om bord med henblik på senere indsamling, sendes endnu en meddelelse, når bifangsterne er nået op på de procenter, der er nævnt i punkt 5, litra a), punkt 5, litra b), og punkt 5, litra c). Disse procenter må under ingen omstændigheder overskrides, og yderligere fangster skal straks genudsættes. Efter den anden meddelelse kan de myndigheder, der er nævnt i punkt 4.2 enten foranstalte overskydende fangster indsamlet på havet eller beordre dem genudsat. Fartøjets fører kan dog vælge at lande disse fangster gratis i havn.

4.4 De meddelelser, der er nævnt i punkt 4.2 og 4.3, gives under skibsførerens ansvar under hensyntagen til de oplysninger, som den ombordværende observatør, der er udpeget af fiskeriministeriet, har indsamlet. Selv om der eventuelt ikke er nogen observatør om bord, fritager det ikke skibsføreren for pligten til at sende disse meddelelser.

4.5 De fangster, der indsamles på havet, eller som landes i henhold til punkt 4.2 og 4.3, overdrages gratis til forsyning af lokalbefolkningen. Disse fangster medregnes i de 200 kg fisk pr. BRT om året, som der er pligt til at lande gratis, jf. punkt 3.

5. Genudsætning

Det er forbudt at genudsætte fisk, krebsdyr og blæksprutter, der kan sælges, medmindre de guineanske fiskerimyndigheder giver udtrykkelig tilladelse til det, eller hvis bifangsterne af disse arter når op på følgende:

a) For fiskerfartøjer 13,5 % krebsdyr og 13,5 % blæksprutter af den samlede fangst taget i Republikken Guineas fiskerizone.

b) For blækspruttefiskerfartøjer 13,5 % krebsdyr og 52,5 % fisk af den samlede fangst taget i Republikken Guineas fiskerizone.

c) For rejefiskerfartøjer 22,5 % fisk og 15 % blæksprutter af den samlede fangst taget i Republikken Guineas fiskerizone.

6. Påmønstring af sømænd

Redere, til hvem der udstedes fiskerilicenser i henhold til aftalen, bidrager til praktisk erhvervsuddannelse af guineanske statsborgere, på følgende vilkår og inden for følgende rammer:

6.1. For hver trawler påtager rederen sig at påmønstre:

- to guineanske sømænd for hvert fartøj på op til 200 BRT

- tre guineanske sømænd for hvert fartøj på mellem 200 BRT og 350 BRT

- fire guineanske sømænd for hvert fartøj med en tonnage på over 350 BRT.

6.2. For flåden af notfartøjer til tunfiskeri påmønstres der permanent seks guineanske sømænd.

6.3. For flåden af stangfiskerfartøjer til tunfiskeri påmønstres der fem guineanske sømænd i den periode, fartøjerne er til stede i de guineanske farvande, dog højst en sømand pr. fartøj.

6.4. For flåden af langlinefartøjer med flydeline forpligter rederne sig til at beskæftige to guineanske sømænd pr. fartøj i den periode, fartøjerne er til stede i de guineanske farvande.

6.5. Disse sømænds løn fastsættes ved gensidig overenskomst mellem rederne eller deres repræsentanter og fiskeriministeriet, inden licenserne udstedes; den betales af rederne og skal også indbefatte udgifterne til den socialsikringsordning, som sømanden er tilsluttet (bl.a. livs- og ulykkesforsikring og sygesikring).

Påmønstres der ikke sømænd, skal rederne af notfartøjer til tunfiskeri, stangfiskerfartøjer til tunfiskeri og langlinefartøjer med flydeline til fiskeriministeriet indbetale et fast beløb svarende til lønnen til de sømænd, der ikke er påmønstret i henhold til punkt 6.2, 6.3 og 6.4.

Dette beløb anvendes til oplæring af guineanske havfiskere og indbetales på en særlig konto, som anvises af fiskeriministeriet.

6.6 ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet gælder fuldt ud for søfolk påmønstret EF-skibe. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv.

6.7 Repræsentanten/-erne for rederne og for søfolkene og/eller deres fagforeninger eller deres repræsentanter forhandler om de lokale søfolks arbejdskontrakter, som de underskrivende parter modtager en kopi af, efter aftale med de lokale myndigheder. Disse kontrakter skal sikre, at søfolkene er tilknyttet den socialsikringsordning, de hører under, og som omfatter livsforsikring, sygeforsikring og ulykkesforsikring. De lokale søfolks lønvilkår må ikke være ringere end dem, der er gældende for besætningsmedlemmer i den stat, som har undertegnet fiskeriaftalen med EF, og under ingen omstændigheder ringere end de af ILO fastsatte bestemmelser herfor.

6.8 Hvis arbejdsgiveren er et lokalt selskab, skal rederens navn og flagmedlemsstaten fremgå af arbejdskontrakten.

6.9 Rederen sikrer den påmønstrede lokale sømand leve- og arbejdsvilkår om bord, som svarer til dem, der er gældende for søfolk i EF.

7. Observatører

7.1. Alle trawlere skal medtage en observatør, der udpeges af fiskeriministeriet.

Observatøren må normalt ikke forblive længere om bord end to på hinanden følgende fangstrejser.

7.2 På anmodning fra de guineanske myndigheder medtager notfartøjer til tunfiskeri og langlinefartøjer med flydeline en observatør. De guineanske myndigheder fastsætter, hvor længe observatøren skal opholde sig om bord, uden at opholdets varighed generelt må være længere end den periode, der er nødvendig for at observatøren kun udføre sine opgaver.

7.3. Observatøren behandles som officer om bord. Observatøren skal:

- observere fiskerfartøjernes fiskeri

- kontrollere positionen for de fartøjer, der driver fiskeri

- udtage biologiske prøver i forbindelse med videnskabelige programmer

- udarbejde en optegnelse over de anvendte fiskeredskaber

- kontrollere logbogens data om fangster i den guineanske zone

- kontrollere bifangstprocenterne og udarbejde et skøn over de udsatte mængder af salgbare fisk, krebsdyr og blæksprutter

- en gang om ugen pr. radio indberette fangstdata, herunder ombordværende hoved- og bifangster.

Under sit ophold om bord skal observatøren:

- træffe de fornødne foranstaltninger til, at hans på- og afmønstring og ophold om bord ikke medfører, at fiskeriet afbrydes, eller at der lægges hindringer i vejen for fiskeriet

- respektere de goder og det udstyr, der befinder sig om bord, og respektere, at alle skibspapirerne er fortrolige

- udarbejde en aktivitetsrapport, der skal sendes til de guineanske myndigheder med kopi til Europa-Kommissionens delegation.

Betingelserne for hans ombordtagning fastlægges af rederen eller dennes agent og de guineanske myndigheder i fællesskab. Observatørens løn og socialsikringsudgifter afholdes af fiskeriministeriet. Rederen betaler gennem sin agent Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches 15 EUR for hver dag, der er en observatør om bord på en trawler, og 10 EUR for hver dag, der er en observatør om bord på et notfartøj til tunfiskeri eller et langlinefartøj med flydeline. Udgifterne i forbindelse med observatørens mobilisering og demobilisering afholdes af rederen, hvis denne ikke er i stand til at tage observatøren om bord og sætte ham i land i en guineansk havn, der er aftalt med landets myndigheder.

Hvis observatøren ikke er på det aftalte sted og tidspunkt og ikke ankommer inden for de efterfølgende 12 timer, løses rederen automatisk fra sin forpligtelse til at tage denne observatør om bord.

8. Inspektion og kontrol

Alle EF-fartøjer, der fisker i Republikken Guineas zone, skal tillade embedsmænd fra Republikken Guinea med ansvar for inspektion og kontrol at komme om bord og bistå dem i udførelsen af deres opgaver. Disse embedsmænd må ikke opholde sig længere om bord end den tid, det tager dem at gennemføre deres stikprøvekontrol af fangsterne og foretage enhver anden fiskeriinspektion.

9. Fiskerizoner

9.1 Alle de i protokollens artikel 1 omhandlede fartøjer, herunder stangfiskerfartøjer til tunfiskeri, der bruges til at sikre forsyninger af levende agn, har tilladelse til at udøve fiskeri i farvandene uden for tisømilegrænsen.

9.2 Republikken Guinea forpligter sig til i sin fiskeriplan for 2004 og følgende år i protokollens gyldighedsperiode at indsætte en bestemmelse om, at den fiskerizone, der strækker sig fra kysten ud til 20-metersdybdelinjen, og hvis denne dybdelinje strækker sig ud over 12-sømilegrænsen, den zone, der strækker sig fra kysten til 12-sømilegrænsen, er forbeholdt den guineanske ikke-industrielle fiskerflåde.

For at undgå forskelsbehandling af EF skal denne bestemmelse først anvendes over for EF-fiskerflåden, når den anvendes over for alle industrielle fiskerflåder uden undtagelse.

Republikken Guinea meddeler en måned i forvejen Kommissionen, fra hvilken dato foranstaltningen skal anvendes. Indtil den dato er EF-flådens fiskerizone den, der er fastsat i punkt 9.1.

10. Tilladt mindstemaskestørrelse

Mindstemaskestørrelsen for trawlposen (udstrakt maske) er følgende:

a) 40 mm for rejer

b) 70 mm for blæksprutter

c) 70 mm for fisk

d) 16 mm ved fiskning af levende agn til brug med snurpenot.

Disse maskestørrelser gælder også for trawl, der anvendes til fiskeri med udriggerbom.

11. Ind- og udsejling af zonen

Alle EF-fartøjer, der agter at sejle ind i eller ud af den guineanske eksklusive økonomiske zone, skal mindst 8 timer i forvejen underrette radiostationen på Centre National de Surveillance des Pêches (CNSP). De meddeler dato og tidspunkt samt deres postion ved hver indsejling i og udsejling fra Republikken Guineas fiskerizone.

Radiostationens radiokaldesignal og arbejdsfrekvenser meddeles rederne af CNSP ved udstedelsen af licensen.

Hvis denne radiostation ikke kan anvendes, kan fartøjerne benytte andre kommunikationsmidler såsom telefax (CNSP: 224-41 36 60 eller fiskeriministeriet: 224-41 43 10) eller e-mail (cnsp94_gn@yahoo.fr).

12. Procedure i tilfælde af opbringelse

12.1. Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea underrettes inden for en frist på 48 timer, såfremt et fiskerfartøj, som fører en EF-medlemsstats flag, og som driver fiskeri i henhold til denne aftale eller en aftale mellem EF og et tredjeland, opbringes i Republikken Guineas fiskerizone, og modtager samtidig en kortfattet rapport om omstændighederne ved og årsagerne til opbringelsen.

12.2. For fartøjer, der har tilladelse til at fiske i guineanske farvande, afholdes der, inden der træffes eventuelle foranstaltninger over for fartøjets fører eller besætning eller foretages noget andet indgreb over for fartøjets last og udrustning, undtagen for at sikre bevis for den påståede overtrædelse, inden for en frist på 48 timer efter modtagelsen af ovennævnte oplysninger et samrådsmøde mellem Europa-Kommissionens delegation, fiskeriministeriet og kontrolmyndighederne, eventuelt med deltagelse af en repræsentant for den pågældende medlemsstat.

Under dette samråd udveksler parterne alle relevante dokumenter eller oplysninger, navnlig beviser for automatisk registrering af fartøjets positioner under den igangværende fangstrejse indtil opbringelsen, som kan bidrage til at klarlægge sagens faktiske omstændigheder.

Rederen eller dennes repræsentant underrettes om resultatet af dette samråd samt om alle foranstaltninger, som opbringelsen kan give anledning til.

12.3 Inden der tages stilling til sagsanlæg, søges spørgsmålet om den påståede overtrædelse løst ved en mæglingsprocedure. Denne procedure afsluttes senest tre arbejdsdage efter opbringelsen.

12.4. Har sagen ikke kunnet afgøres ved en mæglingsprocedure, og indbringes den for en kompetent retsinstans, stiller rederen senest 48 timer efter mæglingsprocedurens afslutning en bankgaranti, som myndighederne har fastsat, i afventning af retsafgørelsen. Denne garanti må højst svare til den bøde, der i den nationale lovgivning er fastsat for den pågældende påståede overtrædelse. Myndighederne tilbagefører bankgarantien til rederen, så snart sagen er afsluttet, uden at der er afsagt dom over det pågældende fartøjs fører.

12.5. Fartøjet og dets besætning frigives:

- efter samrådet, såfremt resultaterne heraf tillader det, eller

- efter at de forpligtelser, som følger af mæglingsproceduren, er opfyldt, eller

- efter at rederen har stillet bankgaranti (retssag).

Tillæg 1

FORMULAR TIL ANSØGNING OM LICENS TIL AT DRIVE FISKERI

Forbeholdt myndighederne // Bemærkninger:

Nationalitet:...................................................

Licensnummer: ........................................

Underskrevet den ................................................(dato)

Udstedt den .................................. (dato)

// ...............................................................

................................................................

.................................................................

.................................................................

ANSØGER

Firmanavn: .....................................................................................................................

Nr. i handelsregister: ....................................................................................

Den ansvarliges efternavn og fornavn: ....................................................................................

Fødested og -dato: ....................................................................................................................

Stilling:......................................................................................................................................

Adresse: ...............................................................................................................

........................................................................................................................................

Antal beskæftigede: .............................................................................................................

Agentens navn og adresse:

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

FARTØJ

Type: ............................... Registreringsnummer: ........................................

Nuværende navn: ................................ Tidligere navn: .....................................

Byggested og -dato: ..........................................................................................................

Nationalitet ved bygning:...................................................

Længde: ................................. Bredde: .............................. Dybde:....................................

Bruttoregistertons: ............................... Nettoregistertons: ...............................

Byggemateriale: ...............................................................

Hovedmotorens mærke: .................................Type: .....................................Effekt i hk: ............

Skrue: Fast: | | Indstillelig: | | Skruedyse: | |

Fart: .............................................................................................................................

Kaldesignal: ....................................... Frekvens: ...........................................................

Udstyr til ekkolodning/fiskefinding, navigering og transmission:

Radar: | | Sonar: | | Ekkolod, netsonde: | |

VHF: | | SSB: | | Satellitnavigation: | | Andet:

Antal sømænd: .................................................................................................

OPBEVARING

Is: | | Is + køling: | |

Nedfrysning: i saltlage: | | i tør tilstand: | | i nedkølet havvand: | |

Total kølekapacitet (fg):.............................................................................

Frysekapacitet pr. 24 timer, i tons: ............................................................................

Lastrumskapacitet: .....................................................................................................

TYPE FISKERI: ...............................

A. Demersalt fiskeri

Kystfiskeri: | | Dybvandsfiskeri: | |

Trawltype: ............................... til blæksprutter: | | til rejer: til fisk: | |

Trawlets længde:............................ Overtællens længde:..........................................

Maskestørrelser i fangstposen: ......................................................................................

Maskestørrelser i vingerne: ......................................................................................

Trawlingshastighed: ..................................................................................................

B. Fiskeri efter store pelagiske fisk (tunfiskeri)

Stangfiskeri: | | Antal stænger: | |

Notfiskeri: | | Nettets længde:............................ Dybde: ...........................

Antal tanke: .......................................... Kapacitet i ton: .................................................................

C. Line- og rusefiskeri

i overfladen: | | ved bunden: | |

Linelængde: ..................................Antal kroge: ...........................................

Antal liner: .............................................................................................................

Antal ruser: .............................................................................................................

ANLÆG PÅ LAND

Adresse og autorisationsnummer: ..........................................................................................

........................................................................................................................................

Firmanavn: .....................................................................................................................

Aktiviteter:

Fiskehandel på hjemmemarkedet: | | fiskeeksport: | |

Arten af og nummer for bevilling til at drive fiskehandel: ..................................................................

Beskrivelse af anlæg til behandling og opbevaring:

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

........................................................................................................................................

Antal beskæftigede: .............................................................................................................

NB: Sæt kryds i de relevante rubrikker.

Tekniske bemærkninger

Autorisation fra fiskeriministeriet

Tillæg 2

>TABELPOSITION>

Tillæg 3

>TABELPOSITION>

Tillæg 4

GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER FOR INDSAMLING AF FANGSTER

1. De guineanske myndigheder indsætter et fartøj (i det følgende benævnt "indsamlingsfartøj") til indsamling af fangster, der er taget af fiskerfartøjer i Guineas eksklusive økonomiske zone, og som skal landes i Guinea.

2. Indsamlingsfartøjet sørger for at indsamle overskydende bifangster og fangster, der ikke er bestemt til EF's marked, fra fiskerfartøjer, som sejler under en EF-medlemsstats flag, jf. punkt 4 i bilaget.

3. Indsamlingsfartøjet udrustes og finansieres af den guineanske regering.

4. Hvis de guineanske myndigheder beslutter at indsamle de fangster, der er nævnt i punkt 2, og som et EF-fartøj har givet meddelelse om i henhold til punkt 4.2 eller 4.3 i bilaget til protokollen, meddeler de skibsføreren, hvornår indsamlingen senest vil finde sted.

5. EF-fartøjets fører foreslår de guineanske myndigheder, hvor fangsterne kan omlades samt dato og tidsrum herfor. Dato og tidsrum aftales mellem de to parter, så indsamlingsfartøjet i tide kan nå frem til det aftalte sted.

6. Ved omladningen udleverer den ansvarlige for indsamlingsfartøjet en kvittering med angivelse af de omladede mængder samt tid og sted for omladningen.

7. Indsamlingsomkostningerne afholdes af Guinea. Omkostningerne ved opbevaring om bord af den fisk, der skal omlades, afholdes af rederen.

8. Den omladede fisk skal bruges til at forsyne markedet til støtte for fødevaresikkerheden.

9. De to parter fastsætter på forslag af den guineanske regering de praktiske bestemmelser, som vil blive meddelt rederne hurtigst muligt.

FINANSIERINGSOVERSIGT

Politikområde: Fiskeri

Aktiviteter: 1103 Internationale fiskeriaftaler

Foranstaltningens betegnelse

Ny fiskeriprotokol mellem EU og Guinea

1. BUDGETPOST (nummer og betegnelse)

B78000: "Internationale fiskeriaftaler"

2. SAMLEDE TAL

2.1 Samlet rammebevilling (del B):

3 900 000 EUR det første år; 4 125 000 EUR det andet år; 4 250 000 EUR om året det tredje, fjerde og femte år som forpligtelsesbevillinger.

2.2 Gennemførelsesperiode:

Denne protokol, der indeholder bestemmelser om fiskerimulighederne og den finansielle modydelse, er indgået for fem år fra ikrafttrædelsestidspunktet (1.1.2004-31.12.2008).

2.3 Samlet flerårigt skøn over udgifterne:

minimum: 17 800 000 EUR

maksimum: 20 775 000 EUR

a) Forfaldsplan for forpligtelses-/betalingsbevillinger (finansieringstilskud) (jf. punkt 6.1.1)

Mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

b) Teknisk og administrativ bistand og støtteudgifter (jf. punkt 6.1.2)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

c) Personale- og andre driftsudgifters samlede budgetvirkninger (jf. punkt 7.2 og 7.3) (EUR)

>TABELPOSITION>

Mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

2.4 Forenelighed med den finansielle programmering og de finansielle overslag

|X| Forslaget er foreneligt med den nuværende finansielle programmering.

| | Forslaget kræver omprogrammering af de relevante poster i de finansielle overslag

| | Omprogrammeringen kan betyde, at bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale må tages i brug.

2.5 Virkninger for budgettets indtægtsside

|X| Ingen (vedrører tekniske aspekter ved en foranstaltnings gennemførelse)

3. BUDGETSPECIFIKATIONER

>TABELPOSITION>

4. RETSGRUNDLAG

- Traktatens artikel 37, sammenholdt med artikel 300, stk. 2 og stk. 3, første afsnit.

- Fiskeriaftalen mellem EF og Republikken Guinea (EFT L 111 af 27.4.1983).

5. BESKRIVELSE OG BEGRUNDELSE

5.1 Behov for EU-foranstaltninger

Den nuværende protokol om fiskeriaftalen mellem EF og Republikken Guinea udløber den 31. december 2003 [4]. For at EU-flåden fortsat kan fiske i Guineas farvande, har Kommissionen med Guinea forhandlet en ny fiskeriprotokol, der skal afløse den nugældende og træde i kraft den 1. januar 2004. Forhandlingerne var baseret på resultaterne af en direkte vurdering af de guineanske bestande på grundlag af et trawlfiskeri i videnskabeligt øjemed, der fandt sted i oktober 2002, og en evaluering af den nugældende protokol samt en analyse af den kommende protokols virkninger.

[4] Rådets forordning (EF) nr. 445/2001 af 26.2.2001 (EFT L 64 af 6.3.2001). Forlænget i 2002 ved forordning (EF) nr. 924/2002 af 30.5.2002 (EFT L 144 af 1.6.2002. Denne protokol forlænges endnu engang i 2003, og proceduren for vedtagelse af den pågældende forordning er i gang.

5.1.1 Mål

Den nye protokol er i tråd med de to parters ønske om at styrke deres fiskerirelationer ved at fremme udviklingen af et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri i Guinea baseret på udviklingen af en effektiv overvågning med afskrækkende virkning og en effektiv fiskeriforskningspolitik.

I protokollen lægges der bl.a. vægt på nødvendigheden af at bevare fiskeressourcerne og sikre traditionelt ikke-industrielt fiskeri fortrinsret. Endvidere skal den bidrage til fødevaresikkerheden, ved at genudsætning reduceres mærkbart og der indføres et system med indsamling af fangster fra EU-fartøjer, som skal landes i Guinea. Protokollen støtter fiskeriaftalen som ramme for udviklingen af fiskeriet i Guinea.

Den nye protokol vil kunne fremme virksomhedspartnerskaber mellem EU-erhvervsdrivende og guineanske erhvervsdrivende med henblik på fælles og ansvarlig udnyttelse af de guineanske fiskeressourcer.

EU-rederne vil således kunne fortsætte deres fiskeri (især efter rejer, demersale fisk, blæksprutter og tun) i Guineas eksklusive økonomiske zone (EEZ).

Generelt vil EU forsøge at spille en ansvarlig rolle ved at hjælpe Guinea med at bevare fiskeressourcerne og udvikle landets egen industrielle fiskerikapacitet og tilknyttede aktiviteter.

For at få et mere detaljeret overblik over den nye protokols mål og indikatorerne for en senere bedømmelse, jf. forhåndsevalueringen i bilaget.

5.1.2 Dispositioner, der er truffet på grundlag af forhåndsevalueringen

Kommissionens tjenestegrene har foretaget de analyser, der var nødvendige for at forberede forhandlingerne af den nye protokol. Analyserne omfattede en midtvejsevaluering/efterfølgende evaluering af den nugældende fiskeriprotokol mellem EF og Republikken Guinea (2000/2001-protokollen, der blev forlænget fra 1.1.2002 til 31.12.2002 og fra 1.1.2003 til 31.12.2003) samt en analyse af den kommende fiskeriprotokols indvirkning på bæredygtigheden, herunder en forhåndsevaluering. For at gennemføre disse opgaver støttede Kommissionen sig til en undersøgelse gennemført af en ekstern konsulent, som GD Fiskeri havde stillet til rådighed, før forhandlingerne med Republikken Guinea begyndte.

Konklusioner og resultater af forhåndsevalueringen

- Den private fiskerisektor i EU er interesseret i de guineanske farvande (og vestafrikanske farvande i almindelighed) som kilde til værdifulde fangster af fisk, som deres indkomster og beskæftigelse er afhængige af. I øvrigt har EU en dobbelt interesse i at udvikle og bevare fiskerisektoren i Guinea: for det første for at finansiere udviklingen af Guinea, som er medstifter af AVS-gruppen, og dernæst for at skabe et driftigt miljø for EU-flåden, der beskæftiger nationale fiskere og leverer fisk til EU's marked.

- Den guineanske regering er interesseret i sine kystfarvande som fødevarekilde for sin befolkning og som national valutaskabende ressource. Fiskerisektoren er også en potentiel kilde til teknologioverførsel og indtægtsmulighederer fra fiskerirelaterede aktiviteter.

- Den private sektor i Guinea, der hovedsagelig består af ikke-industrielle fiskere og personer, som er beskæftiget med forarbejdning og distribution af fisk eller inden for havnevæsenet, er afhængig af fiskeriet som kilde til beskæftigelse, ernæring og uddannelse.

- Fiskeriet i de guineanske farvande er i et vist omfang ikke reguleret, navnlig i kraft af især asiatiske flåders ulovlige fiskeri. Så længe dette står på, mister den guineanske regering indtægter og løber en risiko for, at fiskebestandene overfiskes og forsvinder. Regeringen har således interesse i og pligt til at træffe foranstaltninger til at indføre en bedre fiskerikontrol.

Der redegøres i detaljer for analyserne vedrørende forhåndsevalueringen i bilaget.

På grundlag af den lære, der er uddraget af den efterfølgende evaluering (jf. punkt 5.1.3), er der i den nye protokol medtaget de elementer, som er nødvendige for at afhjælpe den nugældende protokols mangler og styrke de punkter, som har vist sig positive.

Foranstaltninger, der er medtaget i den nye protokol

Kommissionen har foreslået følgende klausuler, som Guinea har accepteret. Det drejer sig om nyskabende foranstaltninger, der udspringer af den efterfølgende evaluering:

- Bidrag til indførelse af et ansvarligt fiskeri: På grund af overfiskningen i Republikken Guineas kystzone forpligter landet sig til i sin fiskeriplan for 2004 og følgende år i protokollens gyldighedsperiode at indsætte en bestemmelse om, at den fiskerizone, der strækker sig fra kysten ud til 20-metersdybdelinjen, og hvis denne dybdelinje strækker sig ud over 12-sømilegrænsen, den zone, der strækker sig fra kysten til 12-sømilegrænsen, er forbeholdt den guineanske ikke-industrielle fiskerflåde. Se følgende figur:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Guinée Bissau // Guinea Bissau

Guinée // Guinea

Ligne de base // Basislinje

Limite des 10 miles // 10-sømilegrænse

Limite des 12 miles // 12-sømilegrænse

Limite de la ZEE // Grænse for den eksklusive økonomiske zone

Zone de la côte à 10 miles au large (4 900 km2) // Zone, der strækker sig fra kysten til 10-sømilegrænsen (4900 km2)

Zone délimitée par la ligne des 10 miles vers la côte, et la ligne des 12 miles et l'isobathe 20 mètres au large (5033 km2) // Zone, der strækker sig fra 10-sømilegrænsen til 12-sømilegrænsen og 20-metersdybdelinjen (5033 km2)

Figure 6: Carte de la ZEE guinéenne montrant l'impact de la limitation de la zone de pêche industrielle à plus de 12 miles de la côte et à plus de 20 mètres de profondeur // Figur 6: Kort over den guineanske eksklusive økonomiske zone, der viser resultatet af, at den industrielle fiskerizone afgrænses til først at begynde på den anden side af 12-sømilegrænsen og på den anden side af 20-metersdybdelinjen

For at undgå forskelsbehandling af EU skal denne bestemmelse først anvendes over for EU-fiskerflåden, når den anvendes over for alle industrielle fiskerflåder uden undtagelse. Republikken Guinea meddeler en måned i forvejen Kommissionen, fra hvilken dato foranstaltningen skal anvendes. Indtil den dato er EU-flådens fiskerizone den samme som nu (dvs. fra 10 sømil fra kysten).

- Bidrag til at forbedre aftalens socio-økonomiske virkning: For at mindske EU-fartøjernes genudsætning, er der indført et system med indsamling af overskydende fangster. De fangster, der indsamles på havet, eller som landes, overdrages gratis til forsyning af lokalbefolkningen. Disse fangster medregnes i de 200 kg fisk pr. BRT om året, som der er pligt til at lande gratis, jf. punkt 3 i bilaget. Det vil ikke længere være muligt at betale i stedet for at lande denne mængde.

- Bidrag til samarbejde mellem private erhvervsdrivende: De to parter forpligter sig til at fremme oprettelsen af midlertidige fællesforetagender mellem EU-erhvervsdrivende og guineanske erhvervsdrivende med henblik på fælles udnyttelse af fiskeressourcerne i Republikken Guineas eksklusive økonomiske zone. EU-redere, der er partnere i disse midlertidige fællesforetagender, har i så fald fortrinsret ved tildelingen af fiskerilicenser, og afgifterne nedsættes som et incitament. Den guineanske regering forpligter sig til at indrømme de faciliteter, der er fastsat i investeringslovgivningen. I øvrigt skal disse redere i Guinea lande al den fisk, som ikke er bestemt til det europæiske marked.

Endvidere er eksklusivitetsklausulen (EU-fartøjer må kun fiske i Guinea i henhold til aftalen) og den sociale klausul medtaget i protokollen.

Ændringer i den nye protokol i forhold til tidligere

Fiskerimulighederne, den finansielle godtgørelse, afgifterne, systemet til forvaltning af licenser og andre tekniske foranstaltninger indgår i alle fiskeriprotokoller og er resultatet af forhandlinger med EU's partner. De vigtigste ændringer, der indføres med den nye protokol med Republikken Guinea, vedrører protokollens gyldighedsperiode, fiskerimulighederne, den finansielle godtgørelse, ophævelse af den præmie og de afgifter, som rederne skal betale (uden virkninger for EU's budget) for licenser.

- Gyldighedsperiode på fem år (1.1.2004-31.12.2008). Som følge af denne varighed kan ovennævnte foranstaltninger nå at give resultater.

- De supplerende fiskerimuligheder, der gælder fra 2005 for fiske- og blækspruttetrawlere, er betinget af følgende:

* der skal foreligge videnskabelige oplysninger, som dokumenterer, at bestandene er i god stand

* kvoten af licenser, der er udstedt uden for aftaler, skal mindskes tilsvarende

* og fiskerimulighederne skal udnyttes tilfredsstillende.

- Den finansielle godtgørelse pr. BRT er blevet forhøjet fra 740 EUR/BRT til 850 EUR/BRT, hvilket er lidt højere end i protokollen med Guinea-Bissau, men betydeligt mindre end i protokollerne med andre lande i samme område (Angola, Senegal eller Mauretanien). Der er altså tale om en forhøjelse på 15 % efter fire år (2000-2003), hvilket kan betragtes som moderat og som resultatet af rimelige forhandlinger. I faste priser svarer det til 400 000 EUR om året, hvilket i betragtning af de omtrentlige fordele for EU på 90,5 mio. EUR (jf. den efterfølgende evaluering) ikke er ret meget.

- Den nugældende protokols præmie for reduktion af den samlede fiskeriindsats er blevet afløst af to beløb på henholdsvis 500 000 EUR og 300 000 EUR, der i protokollens to første år betales til køb af mindst to overvågningsfartøjer. Denne foranstaltning menes at være nyttigere for at forbedre overvågningen end den tidligere foranstaltning.

- Licensafgifterne for trawlere er blevet forhøjet til samme niveau som i protokollen med Guinea-Bissau (+ 23 % for fisketrawlere, + 25 % for blækspruttetrawlere og + 58 % for rejetrawlere). Forskuddene for tunfiskerfartøjer og langlinefartøjer er også blevet forhøjet (+ 11 % for notfartøjer, + 7 % for stangfiskerfartøjer og mellem + 14 % og + 60 % for langlinefartøjer). Referencebeløbet på 25 EUR/t er dog ikke blevet ændret. Formålet med forhøjelserne er at undgå forskelsbehandling af Guinea Conakry i forhold til et naboland, og de har ingen virkninger for EU's budget (de betales af rederne).

- Gyldighedsperioden for kvartårlige licenser begynder 1. januar, 1. april, 1. juli og 1. oktober. Gyldighedsperioden for halvårlige licenser begynder 1. januar og 1. juli. Gyldighedsperioden for årlige licenser begynder 1. januar. Derved bliver det lettere at forvalte licenserne og forbedre kontrollen med fiskeriindsatsen.

5.1.3 Dispositioner, der er truffet på grundlag af den efterfølgende evaluering

Cost-benefit-analyse af aftalen 2000-2003

a) De største costs for EU er GD Fiskeris betalinger af godtgørelser og EU-redernes betalinger for licenser. Disse omkostninger alene beløber sig til 11,4 mio. EUR over 3 år af et samlet anslået beløb på 13,3 mio. EUR.

b) De vigtigste benefits for EU er knyttet til følgende:

i) Værdien af den fisk, som EU-fartøjerne fanger i de guineanske farvande, og som anslås til 26,4 mio. EUR baseret på landingsprisen. Dertil kommer den anslåede værditilvækst ved forarbejdning og distribution af fisken svarende til 18,9 mio. Det vil sige, at benefits for fisk, der fanges i Guinea, beløber sig til i alt 45,3 mio.

ii) Værdien af den direkte beskæftigelse af EU-borgere, som fiskeriet i Guinea giver (besætninger), og et skøn over den direkte bibeskæftigelse i oprindelseslandene beløber til sig 45,2 mio. EUR.

iii) Den samlede værdi på 90,5 mio. EUR over 3 år fordeler sig således ligeligt mellem den værdi, fangsterne repræsenterer, og værdien af, at der bevares direkte og sekundær beskæftigelse, dvs. en værdi på hver 15 mio. EUR og om året.

c) Guineas benefits er hovedsagelig af finansiel art. EU's betaling af godtgørelser og EU's betaling for licenser udgør 89 % af benefits, der beregnes til 12,7 mio. EUR.

d) Guineas costs i forbindelse med fiskeriaftalen udgør kun 1 % af benefits (128 000 EUR). Den vigtigste post er CNSP's overvågningsomkostninger (hvoraf kun 11 % har med EU's fiskeri at gøre, baseret på antallet af involverede fartøjer ekskl. tunfiskerfartøjer).

Beskrivelse af de vigtigste resultater af den efterfølgende evaluering

Af den efterfølgende evaluering af den foregående protokol kan der uddrages følgende lære, som blev lagt til grund ved udarbejdelsen af den nye protokol:

- De foranstaltninger til forvaltning af fiskeressourcerne, som Guinea har indført, har ikke modvirket overfiskning i kystzonen.

Republikken Guinea forpligter sig til i sin fiskeriplan for 2004 og følgende år i protokollens gyldighedsperiode at indsætte en bestemmelse om, at den fiskerizone, der strækker sig fra kysten ud til 20-metersdybdelinjen, og hvis denne dybdelinje strækker sig ud over 12-sømilegrænsen, den zone, der strækker sig fra kysten til 12-sømilegrænsen, er forbeholdt den guineanske ikke-industrielle fiskerflåde (jf. punkt 5.1.2).

- De tidligere protokoller har ikke resulteret i bedre forsyninger af det lokale marked eller større fødevaresikkerhed for befolkningen. Samtidig er genudsætning spild af ressourcer.

For at reducere EU-fartøjernes genudsætning mest muligt er der indført et system med indsamling af overskydende fangster. De fangster, der indsamles på havet, eller som landes, overdrages gratis til forsyning af lokalbefolkningen (jf. punkt 5.1.2).

- Guineas beskyttelses- og fiskerikontrolforanstaltninger er ineffektive, og med de tidligere protokoller er det ikke lykkedes at mindske det ulovlige fiskeri.

For at råde bod på det, vil der i protokollens to første år blive udbetalt henholdsvis 500 000 EUR og 300 000 EUR til køb af mindst to overvågningsfartøjer (jf. punkt 5.1.2). Der vil blive brugt mindst 400 000 EUR om året til at forbedre fiskeriovervågningen og forvalte fiskeriindsatsen.

- De tidligere protokoller har heller ikke gjort meget for at øge den lokale værditilvækst.

For at bøde på det vil der blive anvendt mindst 175 000 EUR om året til organisering af det ikke-industrielle fiskeri og mindst 150 000 EUR om året til fremme af uddannelse inden for de forskellige videnskabelige, tekniske og økonomiske fiskerifaglige discipliner.

- Guineanerne er i vid udstrækning fortsat kun beskæftiget inden for ikke-industrielt fiskeri.

For at bøde på det forpligter de to parter sig til at fremme oprettelsen af midlertidige fællesforetagender mellem EU-erhvervsdrivende og guineanske erhvervsdrivende med henblik på fælles udnyttelse af fiskeressourcerne i Republikken Guineas eksklusive økonomiske zone. De redere, der arbejder inden for disse foretagender, skal i Guinea lande al den fisk, som ikke er bestemt til det europæiske marked (jf. punkt 5.1.2).

- Det regionale samarbejde med de øvrige vestafrikanske lande har været begrænset.

For at bøde på det vil der blive anvendt mindst 175 000 EUR om året til Republikken Guineas bidrag til og deltagelse i internationale fiskeriorganisationer.

- Manglende oplysninger om fiskeriet i Guinea gør det vanskeligt nøjagtigt at måle fiskeriindsatsen og resultaterne i fiskerisektoren.

For at bøde på det er der indført et strengere system til forvaltning af licenser (jf. punkt 5.1.2).

5.2 Indsatsområder og nærmere bestemmelser for støtten

Den nye protokol kommer til at gælde i 5 år fra den 1. januar 2004.

5.2.1 Nærmere bestemmelser for støtten

Aftalens finansielle midler består af følgende elementer:

| | Den finansielle modydelse, der er nævnt i protokollens artikel 2. Den finansielle modydelse består igen af følgende:

* En finansiel godtgørelse, der betales til regeringen som godtgørelse for de fordele, som EU opnår ved aftalen.

* Finansiering efter den fordeling, der er nævnt i protokollens artikel 3, af foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer, som er fastsat i regeringens program for sektoren.

Det drejer sig om følgende mål:

* Forbedring af kendskabet til fiskebestandene og de biologiske forhold i Republikken Guineas fiskerizone.

* Bedre overvågning af fiskeriet og forvaltning af fiskeriindsatsen.

* Institutionel styrkelse af fiskeriministeriets strukturer.

* Fremme af uddannelse inden for de forskellige videnskabelige, tekniske og økonomiske fiskerifaglige discipliner.

* Republikken Guineas bidrag til og deltagelse i internationale fiskeriorganisationer.

| | To beløb på 500 000 EUR og 300 000 EUR, som i protokollens to første år vil blive udbetalt til køb af mindst to overvågningsfartøjer med henblik på at bekæmpe ulovligt fiskeri.

Den finansielle modydelse fastsættes således:

- For 2004 er den finansielle modydelse på 3 400 000 EUR (heraf 2 000 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 400 000 EUR til foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer).

- For 2005 er den finansielle modydelse på 3 825 000 EUR (heraf 2 200 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 625 000 EUR til foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer).

- For 2006 er den finansielle modydelse på 4 250 000 EUR (heraf 2 300 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 950 000 EUR til foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer).

- For 2007 er den finansielle modydelse på 4 250 000 EUR (heraf 2 300 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 950 000 EUR til foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer).

- For 2008 er den finansielle modydelse på 4 250 000 EUR (heraf 2 300 000 EUR i finansiel godtgørelse og 1 950 000 EUR til foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer).

Nærmere bestemmelser for ydelse af den finansielle godtgørelse

Den finansielle godtgørelse skal betales senest den 30. september det første år (2004) og senest den 1. februar hvert af de følgende år (2005, 2006, 2007 og 2008).

Hvis de supplerende fiskerimuligheder, der er fastsat for 2005 og følgende år, ikke indrømmes, justeres den finansielle modydelse, som EU skal udbetale til Guinea, i forhold til ovennævnte beløb.

Anvendelsen af den finansielle godtgørelse henhører udelukkende under den guineanske regerings kompetence, og den indbetales på en konto, som Republikken Guineas regering har åbnet i Guineas finansforvaltning.

Nærmere bestemmelser for finansiering af foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer

De to parter forpligter sig til at fastsætte indikatorer, der skal danne grundlag for at fastslå, i hvilket omfang målene for bæredygtig udvikling af de guineanske fiskeressourcer er nået. Ved fastsættelsen af disse indikatorer går Kommissionen bl.a. ud fra den metode og den liste over indikatorer, som foreslås i forbindelse med en undersøgelse, som en ekstern konsulent stiller til rådighed for Kommissionen.

5.2.2 Identifikation af den nye protokols virkninger

Det fundamentale spørgsmål, som denne protokol vedrører, er bevarelsen af rimelige fiskerirettigheder for EU's fartøjer i Republikken Guineas territorialfarvande. EU-fartøjerne har haft sådanne rettigheder som led i en aftale mellem EU og Guinea siden 1983, hvor aftalen blev undertegnet første gang, og den er siden blevet fornyet frem til i dag. Siden 2000 har der i aftalen været fastsat visse fiskerimuligheder for EU, som Kommissionen fordeler mellem de medlemsstater, der traditionelt har fisket i dette område.

Følgende samfund og sektorer (med angivelse af deres størrelse) berøres af, om der findes en aftale eller ej, og af dens betingelser:

* Fiskersamfundene i de dele af EU, hvor fiskerfartøjerne normalt har hjemme. For tunfiskeris vedkommende gælder det hovedsagelig Bretagne (Frankrig) og Vizcaya (Spanien), mens det for rejefiskeris vedkommende hovedsagelig gælder Liguria (Italien) og Piræus-regionen (Grækenland). For disse regioner har mulighederne for at fiske i de guineanske farvande økonomisk betydning, selv om den er begrænset, og dermed social betydning. (Flere hundrede personer er direkte berørt, antagelig omkring 1000, hvis man medregner den direkte bibeskæftigelse).

* Kystsamfundene i Guinea (dvs. 3 mio. mennesker), som det kan få miljømæssig eller økologisk betydning for, hvis de guineanske farvande forurenes af EU-fiskeri, eller hvis dette ændrer den økologiske balance.

* Den guineanske befolkning som helhed (7,6 mio.), hvis ressourcerne og fødevaresikkerheden bliver truet, fordi EU's fiskeri reducerer fiskebestandene.

* Hele den guineanske økonomi (BNP: 3,3 mio. EUR), som får tilført godtgørelser fra EU.

* Især fiskerisektoren, som får direkte eller indirekte gavn af de godtgørelser, som EU betaler til fiskeri- og akvakulturministeriet (en organisation med et årsbudget på omkring 2,8 mio. EUR).

* Det guineanske fiskersamfund, der for størstedelens vedkommende er ikke-industrielt, kan blive ramt økonomisk, hvis EU-fiskeriet skader det lokale fiskeri, hvilket vil få sociale konsekvenser. (Det drejer sig om 10 000 fiskere og 70 000 personer, hvis indtægter afhænger af fiskeriet).

* De øvrige industrielle flåder, der fisker i de guineanske farvande, og hvis indsats kan blive berørt af de foranstaltninger, som EU og Guinea iværksætter i forbindelse med den nye aftale. Der kan være tale om direkte virkninger (fx forøgelse eller reduktion af EU's fiskerirettigheder) eller indirekte virkninger (fx hvis nye regler i protokollen kommer til at gælde for hele den industrielle flåde). (Ca. 150 fiskerfartøjer svarende til ca. 50 000 t fisk om året).

* EU's befolkning som helhed (ca. 300 mio.), som det kan få social betydning for, hvis der ikke længere findes fisk på markedet.

Virkningerne af de foranstaltninger, der påtænkes med den nye protokol, og deres betydning kan sammenfattes således:

- Forslaget om at udvide den zone, der er forbeholdt ikke-industrielt fiskeri (fra de nuværende <10 sømil til < 12 sømil og < 20 meters dybde) giver Guinea store fordele både:

- miljømæssigt (genopretning af overfiskede bestande og bevarelse af økosystemet).

- økonomisk (forbedring af den ikke-industirelle sektors udbytte).

- og socialt (som følge af den økonomiske udvikling).

I øvrigt:

- vil den udvidede zone, der er forbeholdt ikke-industrielt fiskeri, blive vedtaget af fiskeri- og akvakulturministeriet og komme til at gælde for alle industrielle flåder med den multiplikatoreffekt, som det indebærer.

Den potentielle negative virkning for EU er ubetydelig (indskrænkning af den fiskerizone, som EU-flåden har adgang til). Tun- og rejefiskeriet bliver ikke berørt (dybhavsfiskeri), mens de andre former for fiskeri bliver berørt i beskeden grad. Virkningen er potentielt mere negativ for de øvrige udenlandske industrielle flåder. Men de negative konsekvenser for disse flåder bliver til gengæld til noget positivt for Guinea og miljøet.

- De forhøjede godtgørelser til fiskeri- og akvakulturministeriet får positive økonomiske og sociale virkninger for Guinea, fordi der bliver afsat flere midler til overvågning. Da det bliver lettere at udøve ikke-industrielt fiskeri i den udvidede zone, vil flere lokale fiskere måske være tilbøjelige til at forsøge sig inden for erhvervet. Det ikke-industrielle fiskeri skal så også kontrolleres, for at det ikke skal tilintetgøre de positive virkninger af beskyttelsesforanstaltningerne i kystzonen.

- Den samlede fiskeriindsats bliver ikke øget, for en eventuel forøgelse af fiskerimulighederne for EU's trawlere er betinget af, at kvoten af licenser, der er udstedt uden for aftaler, mindskes tilsvarende.

- Mindre genudsætning og udnyttelse af fangsterne til forsyning af det lokale marked får både en positiv virkning på miljøet og fødevaresikkerheden.

5.3 Gennemførelsesmetoder

Gennemførelsen af protokollen sorterer udelukkende under Kommissionen, hvis tjenestemænd i Bruxelles op på delegationen i Guinea står for forvaltningen.

6. FINANSIELLE VIRKNINGER

6.1 Samlede finansielle virkninger for del B (hele programperioden)

6.1.1. Finansieringsstøtte: Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

6.2. Beregning af omkostningerne pr. foranstaltning i budgettets del B (hele programperioden)

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

>TABELPOSITION>

7. VIRKNINGER FOR PERSONALERESSOURCER OG ADMINISTRATIONSUDGIFTER

7.1. Personalemæssige virkninger

>TABELPOSITION>

7.2 Samlede finansielle virkninger af personaleforbruget

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

7.3 Andre administrative udgifter som følge af foranstaltningen

>TABELPOSITION>

Beløbene modsvarer de samlede udgifter i en tolvmåneders periode.

>TABELPOSITION>

Behovet for menneskelige og administrative ressourcer dækkes under alle omstændigheder inden for de bevillinger, der er tildelt den pågældende tjenestegren.

Hvis aftalen ikke var blevet indgået (paraferet), ville dette også have medført en betydelig arbejdsbyrde og store udgifter til tjenesterejser og møder.

8. RESULTATOPFØLGNING OG EVALUERING

8.1 Resultatopfølgningssystem

Den finansielle godtgørelse skal betales senest den 30. september det første år (2004) og senest den 1. februar hvert af de følgende år (2005, 2006, 2007 og 2008).

Hvis de supplerende fiskerimuligheder, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, i protokollen, ikke indrømmes, justeres den finansielle modydelse, som EU skal udbetale til Guinea, i forhold til ovennævnte beløb.

Anvendelsen af den finansielle godtgørelse henhører udelukkende under den guineanske regerings kompetence. Den indbetales til finansforvaltningen på en konto, som Republikken Guineas regering har anvist.

Hvad angår finansieringen af foranstaltninger til at nå visse mål, som er fastsat i regeringens program for sektoren, så forpligter de to parter sig til at fastsætte indikatorer, der skal danne grundlag for at fastslå, i hvilket omfang disse mål er nået. Ved fastsættelsen af disse indikatorer går Kommissionen bl.a. ud fra den metode og den liste over indikatorer, som foreslås i forbindelse med en undersøgelse, som en ekstern konsulent stiller til rådighed for Kommissionen.

Det guineanske fiskeriministerium bestemmer, hvilke foranstaltninger der skal træffes, samt hvor store beløb der årligt skal tildeles til de enkelte foranstaltninger, og underretter Europa-Kommissionen herom.

Bestemmelser vedrørende overførsel af midler:

De årlige beløb stilles til rådighed for de berørte strukturer senest den 30. september 2004 for det første år og senest den 2. maj for de følgende år og indbetales på grundlag af den planlagte anvendelse på bankkonti anvist af fiskeriministeriet. Fiskeriministeriet meddeler, hvilke bankkonti beløbene skal indbetales på.

Fiskeriministeriet sender senest tre måneder, efter at protokollen er taget i anvendelse, Europa-Kommissionens delegation en udførlig rapport for det første år og en detaljeret rapport for de følgende år om, i hvilket omfang ovennævnte mål er nået på grundlag af de fastsatte indikatorer. Europa-Kommissionen forbeholder sig ret til at anmode fiskeriministeriet om yderligere oplysninger om disse resultater og til at foretage en fornyet gennemgang af de berørte betalinger under hensyntagen til den faktiske gennemførelse af foranstaltningerne.

8.2 Hvordan og hvor ofte skal der evalueres?

Inden protokollen eventuelt fornyes i 2008, vil den blive evalueret, jf. meddelelse (SEC(2000) 1051) af 26. juli 2000 om bedre evaluering af Kommissionens aktiviteter.

Ved denne evaluering skal der både tages hensyn til direkte økonomiske indikatorer (fangster og deres værdi), indikatorer for virkning (antal nye eller bevarede arbejdspladser og forholdet mellem omkostningerne ved protokollen og fangsternes værdi) og indikatorer for indflydelse på økosystemet.

Med hensyn til foranstaltninger til at nå målene for bæredygtig forvaltning af de guineanske fiskeressourcer henvises der til ovenstående.

9. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Da EU yder den finansielle godtgørelse til gengæld for de tilbudte fiskerimuligheder, bestemmer tredjelandet selv, hvad den skal anvendes til. Det har imidlertid pligt til i henhold til bestemmelserne i protokollen at give Kommissionen meddelelse om, hvordan nogle af bevillingerne anvendes. Kommissionen forbeholder sig ret til at anmode om yderligere oplysninger om, hvilke resultater der er opnået, og at tage udbetalingerne op til fornyet overvejelse, afhængigt af foranstaltningernes faktiske gennemførelse.

Kommissionen forelægger via delegationen i Republikken Guinea senest 30 dage før datoen for den ønskede gyldighedsperiodes begyndelse fiskeriministeriet en ansøgning for hvert fartøj, som ønsker at udøve fiskeri i medfør af denne aftale. GD Fiskeri foretager en første kontrol af, om ansøgningerne er i overensstemmelse med reglerne.

Hver licensansøgning vedlægges kvittering for indbetaling af afgiften for licensens gyldighedsperiode og kopi af målebrevet. Beløbet indbetales på den dertil åbnede konto i Republikken Guineas finansforvaltning.

Alle fartøjer skal lade sig repræsentere af en agent af guineansk nationalitet, etableret i Republikken Guinea. Agentens navn og adresse skal anføres i licensansøgningen.

Når kvitteringen for indbetalingen af afgiften er modtaget, underskrives licensen, og fiskeriministeriet udsteder den til rederne eller deres repræsentanter via Europa-Kommissionens delegation i Republikken Guinea.

Desuden skal de medlemsstater, hvis fartøjer driver fiskeri i forbindelse med aftalen, over for Kommissionen bekræfte rigtigheden af oplysningerne i fartøjernes tonnagecertifikat, så det garanteres, at licensafgiften beregnes på et sikkert grundlag.

Ifølge protokollen har EU-rederne også pligt til at udfylde fangsterklæringer (som skal sendes til Kommissionen og de guineanske myndigheder), der udgør grundlaget for den endelige årsopgørelse af de tunfangster, der er taget i forbindelse med protokollen, og af afgifterne herfor.

BILAG [5]

[5] Dette bilag er udarbejdet på grundlag af oplysninger fra den undersøgelse, som METRA Economic Consulting har foretaget efter anmodning fra Europa-Kommissionen, og som blev forelagt for GD Fiskeri den 20. juni 2003.

Forhåndsevaluering

Indledning

Ved gennemførelsen af denne forhåndsevaluering af den eventuelle nye protokol for 2004-2008 er det forudsat, at aktørerne og parterne er de samme som dem, der indgik i den efterfølgende evaluering og analysen af den nugældende protokols virkninger.

Aktører

Aktører og parter // Ansvars- og interesseområder

1. Europa-Kommissionen // Forvaltning af fiskeriaftalen med Guinea, generelt ansvar for kontrol med udstedelsen af licenser og fangsterklæringer

Betaling af godtgørelser til Guinea

Forvaltning af den tekniske bistand og andre programmer for støtte til Guinea (fra andre GD'er)

2. EU-erhvervsdrivende inden for fiskeri // Betaling for licenser til fiskeri i Guinea

Drift af fiskerflåder i Guinea

3. EU-fiskeriindustrien // Import, forarbejdning og distribution af fisk og marine produkter fra Guinea

4. EU-fiskere // Besætningsmedlemmer på EU-fiskerfartøjer, der fisker i de guineanske farvande

5. Den guineanske regerings udgifter // Udgifter til fiskeri og fiskeriprogrammer og -projekter i Guinea

Politik. Infrastrukturer og organisation for den industrielle fiskerisektor i Guinea

Guineas repræsentation på regionalt og internationalt plan

Aktivitetsrapport til EU og udgifter i forbindelse med fiskeriaftalen mellem EU og Guinea

6. Den guineanske regerings indtægter // Godtgørelser fra EU og betaling for licenser

7. Den guineanske fiskerisektor // Hovedsageligt ikke-industrielt fiskeri på landsbyplan

Forarbejdning (røgning) og lokal distribution

Begrænset forarbejdning (emballering, indfrysning) til eksport til EU

8. Havnetjenester i Guinea // Havnetjenester (reparationer, proviantering, brændstofforsyning, køle-/fryselagring)

Behov (på mellemlang og lang sigt)

For hver af de nævnte aktører er der fundet følgende behov i forbindelse med fiskeriaftalen:

De forskellige aktørers/parters behov

>TABELPOSITION>

De kortsigtede behov svarer til de behov, der allerede findes, og som der skal tages hensyn til i enhver fiskeriaftale. De langsigtede behov er bestemmende for fiskeriets udvikling i Guinea 5-10 år frem.

Mål, forventede resultater og indikatorer

I den foreslåede fiskeriprotokol skal følgende generelle mål tages i betragtning:

Mål, der skal tages i betragtning i den nye protokol

>TABELPOSITION>

Værditilvækst som følge af EU-foranstaltningen

Jf. cost-benefit-analysen.

Risici og alternative løsninger

Udarbejdelsen af en ny fiskeriprotokol er nødvendigvis forbundet med risici. Følgende skema indeholder en oversigt over disse risici og forslag til foranstaltninger til at forsøge at imødegå dem.

Risici i forbindelse med forslagene og alternative løsninger

Risici // Alternative løsninger

Svig: Guineas indtægter fordeles ikke som aftalt // Bedre opfølgning fra EU's side af indtægter og udgifter

De kinesiske og koreanske flåder vedbliver med at lade hånt om licenser og anden form for kontrol // Forbedring af overvågningsfartøjernes kontrol

Håndhævelse af love og bestemmelser ved hjælp af retsforfølgning, bøder og konfiskering af redskaber

Fiskebestandene langs kysten overfiskes fortsat // Udvidelse af den forbeholdte zone, der strækker sig fra kysten til 12-sømilegrænsen og 20-metersdybdelinjen

De ikke-industrielle fiskere vedbliver med at være marginaliserede, og deres andel af fangsterne og deres indkomster stiger ikke // Revidering og forbedring af foranstaltningerne til deres fordel

Manglende investeringer (lokale eller udenlandske) i tiltag, der skal give lokal værditilvækst

// Revidering af betingelserne for udstedelse af licenser ved indførelse af krav om, at de udenlandske flåder skal anvende lokale havnefaciliteter

Revidering af love og initiativer til fordel for investeringer

Revidering af omkostningsfaktoren (vand, elektricitet ...)

Ansvaret for de alternative løsninger påhviler hovedsagelig EU og den guineanske regering.

Konklusioner

I denne evaluering er der blevet behandlet en række spørgsmål, som griber ind i hinanden:

- EU har en dobbelt interesse i at udvikle og bevare fiskerisektoren i Guinea: for det første for at finansiere udviklingen af Guinea, som er medstifter af AVS-gruppen, og dernæst for at skabe et driftigt miljø for EU-flåden, der beskæftiger nationale fiskere og leverer fisk til EU's marked.

- Den private fiskerisektor i EU og fiskerne er interesseret i de guineanske farvande (og vestafrikanske farvande i almindelighed) som kilde til værdifulde fangster af fisk, som deres indkomster og beskæftigelse er afhængige af.

- Den guineanske regering er interesseret i sine kystfarvande som fødevarekilde for sin befolkning og som national valutaskabende ressource. Fiskerisektoren er også en potentiel kilde til teknologioverførsel og indtægtsmuligheder fra fiskerirelaterede aktiviteter.

- Den private sektor i Guinea, der hovedsagelig består af ikke-industrielle fiskere og personer, som er beskæftiget med forarbejdning og distribution af fisk eller inden for havnevæsenet, er afhængig af fiskeriet som kilde til beskæftigelse, ernæring og uddannelse.

- Fiskeriet i de guineanske farvande er i et vist omfang ikke reguleret, navnlig i kraft af især asiatiske flåders ulovlige fiskeri. Så længe dette står på, mister den guineanske regering indtægter og løber en risiko for, at fiskebestandene overfiskes og forsvinder. Regeringen har derfor interesse i og pligt til at træffe foranstaltninger til at indføre en bedre fiskerikontrol.

Alle disse faktorer er indbyrdes afhængige og har derfor betydning ved indførelsen af en ny protokol, som anerkender parternes behov.

Tidligere erfaringer

Af den efterfølgende evaluering af den foregående protokol kan der uddrages følgende lære, som blev lagt til grund ved udarbejdelsen af den nye protokol:

- De foranstaltninger til forvaltning af fiskeressourcerne, som Guinea har indført, har ikke modvirket overfiskning i kystzonen.

- De tidligere protokoller har ikke resulteret i bedre forsyninger af det lokale marked eller større fødevaresikkerhed for befolkningen. Samtidig er genudsætning spild af ressourcer.

- Guineas beskyttelses- og fiskerikontrolforanstaltninger er ineffektive, og med de tidligere protokoller er det ikke lykkedes at mindske det ulovlige fiskeri.

- De tidligere protokoller har heller ikke gjort meget for at øge den lokale værditilvækst.

- Guineanerne er i vid udstrækning fortsat kun involveret i fiskerisektoren på et ikke-industrielt niveau.

- Det regionale samarbejde med de øvrige vestafrikanske lande har været begrænset.

- Manglende oplysninger om fiskeriet i Guinea gør det vanskeligt nøjagtigt at måle fiskerisektorens aktiviteter og resultater.