KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 393 endelig udg. 
Bruxelles, den 28. juli 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
INVESTERINGER I FÆLLESSKABETS 
KUL- OG STÅLINDUSTRI 
RAPPORT OVER 1992-UNDERSØGELSEN 
Situationen pr. 1. januar 1992 
Indholdsfortegne1se 
1. Indledning Side 
1.1. Omfang og definitioner 
1.1.1. Undersøgelsens omfang 
1.1.2. Definitioner 
1.1.3. Fortolkning af investeringstallene for 1990 og 1991 
1.1.4. Opdeling af produktionsmuligheder og investeringsudgifter 
på områder 
1.2. ECU 
2. Kulindustrien 
2.1. Generelt 
2.2. Investeringer 
2.3. Udvinding og udvindingsmuligheder 
2.4. Meddelelser om investeringer og udtalelser fra Kommissionen 
2.5. Lån til kulinvesteringer 
2.6. Konklusioner 
3. Koksværker 
3.1. Investeringer 
3.2. Produktion og produktionsmuligheder 
4. Jern- og stålindustrien 
4.1. Investeringsudgifter 
4.1.1. Udviklingen i investeringsudgifterne 
4.1.2. Investeringernes fordeling på de forskellige produktionsanlæg 
4.2. Produktion og maksimale produktionsmuligheder 
4.2.1. Sinter og råjern 
4.2.2. Stål og strengstøbte produkter 
4.2.3. Varmvalsede produkter 
4.2.4. Koldvalsede produkter 
4.2.5. Coatede produkter 
4.3. Meddelelser om investeringer og udtalelser fra Kommissionen 
4.4. Konklusioner 
Statistiske tabeller (oversigt næste side). 
-2 - 3 -
Statistiske tabeller 
I. Stenkul 
Tabel 1 
Tabel 2 
Tabel 3 Stenkul - Investeringsudgifter 
Stenkul - Udgifter pr. udvundet ton kul 
Stenkul - Udvinding og udvindingsmuligheder 
II. Koks 
Tabel 4 
Tabel 5 Koks - Investeringsudgifter 
Koks - Produktion og produktionsmuligheder 
III. Sin tring sanlæg 
Tabel 6 
Tabel 7 Stenkulsbriketter - Produktion og 
produktionsmuligheder 
Brunkulsbriketter - Produktion og 
produktionsmuligheder 
IV. Jernminer 
Tabel 8 
Tabel 9 Jernmalm - Investeringsudgifter 
Jernmalm - Udvinding og udvindingsmuligheder 
V. Jern- og stålindustrien 
A — Investeringsudgifter 
Tabel 10 Samlede investeringsudgifter 
Tabel 11 Investeringsudgifter i 1991 (i national valuta) 
Tabel 12.1 Faktiske/budgetterede investeringsudgifter: 
Belgique/België, Danmark 
Tabel 12.2 Faktiske/budgetterede investeringsudgifter: 
Deutschland, Eliada 
Tabel 12.3 Faktiske/budgetterede investeringsudgifter: 
Espana, France 
Tabel 12.4 Faktiske/budgetterede investeringsudgifter: 
Ireland, Italia 
Tabel 12.5 Faktiske/budgetterede investeringsudgifter: 
Luxembourg, Nederland 
Tabel 12.6 Faktiske/budgetterede investeringsudgifter: 
Portugal, United Kingdom 
Tabel 12.7 Faktiske/budgetterede investeringsudgifter: 
EUR 12 
B — Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 13 Malmsinter - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 14 Råjern - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 15 Råstål - I alt - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 16 Råstål - Beregnede produktionsmuligheder 
Tabel 17 Råstål - Produktionsmuligheder efter fremstillingsmetoder 
- Andel pr. fremstillingsmetode 
Tabel 18 Oxygenblæst stål - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 19 Elektrostål - Produktion og produktionsmuligheder 
- 4 -
TaJbel 20 Strengstøbte produkter- Produktion og produktionsmulig­
heder 
Tabel 21 Varmvalsede bredbånd - Produktion og 
produktionsmuligheder 
Tabel 22 Svære profiler - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 23 Handelsstål og lette profiler - Produktion og 
produktionsmuligheder 
Tabel 24 Armeringsjern - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 25 Svære og lette profiler - Produktion og 
produktionsmuligheder 
Tabel 26 Valsetråd - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 27 Bånd fremstillet på specielle valseværker - Produktion og 
produktionsmuligheder 
Tabel 28 Bånd af coils - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 29 Båndstål og rørstål - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 30 Varmvalsede plader fremstillet på specielle valseværker 
- Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 31 Varmvalsede plader af coils - Produktion 
og produktionsmuligheder 
Tabel 32 Varmvalsede plader - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 33 Koldvalsede plader - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 34 Stangstål - I alt - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 35 Flade produkter - Produktion og produktionsmuligheder 
Tabel 36 Varmvalsede produkter - I alt - Produktion og 
produktionsmuligheder 
Tabel 37 Færdigprodukter - I alt - Produktion og 
produktionsmuligheder 
Tabel 38 Færdigprodukter - Årlige gennemsnitlige vækstrater 
Tabel 39 Udnyttelse af produktionsmulighederne fra 1983 til 1991 
Tabel 40 Udnyttelse af produktionsmulighederne efter 
produktionsstadier i 1991 
Tabel 41 Udnyttelse af produktionsmulighederne for råstål i 1991 
Tabel 42 Udnyttelse af produktionsmulighederne efter 
produktionsstadier i 1991 - Opdelt i grupper efter 
udnyttelsesgrad 
Tabel 43 Coatede plader - Produktion og produktionsmuligheder 
- 5 
1. INDLEDNING 
1.1. Omfang og definitioner 
1.1.1. Undersøgelsens omfang 
Undersøgelsen er baseret på oplysninger fra EKSF-virksomhederne, som 
i 1991 dækkede 97% af den samlede kulproduktion og den samlede 
produktion af råstål og de i EKSF-Traktaten omtalte færdigvarer. 
Undersøgelsens resultater er opstillet efter region (kulindustri), 
hhv. efter land (jern- og stålindustri). Data for de enkelte 
fabrikker anvendes ved udarbejdelse af de begrundede udtalelser, som 
afgives i henhold til EKSF-Traktatens artikel 54. 
1.1.2. Definitioner 
1.1.2.1. Klassificering af investeringsprojekter 
Virksomhederne skal i spørgeskemaerne sondre mellem følgende tre 
investeringskategorier og deres indflydelse på investeringsudgifter 
og produktionsmuligheder: 
investeringer, der er foretaget eller påbegyndt før 1. januar 
1992 (kategori A), 
investeringer, der er besluttet, men endnu ikke påbegyndt pr. 
1. januar 1992 (kategori B), 
- andre investeringer, der forventes påbegyndt mellem 1. januar 
1992 og 31. december 1995 (kategori C). 
1.1.2.2. Investeringsudgifter 
Ved investeringsudgifter forstås alle udgifter, der er opført eller 
skal opføres som faste aktiver i regnskabet for det pågældende år 
til de i samme år gældende priser. De indbefatter dog ikke udgifter 
til finansiering af arbejderboliger, erhvervelse af aktier eller 
andele i andre selskaber eller investeringer, som ikke direkte er 
forbundet med de i EKSF-Traktaten omhandlede produkter. 
1.1.2.3. Tekniske data 
De anførte udvindings- og produktionsmuligheder er baseret på, at 
investeringerne i kategori A og B for det pågældende år gennemføres. 
6 -
KUL - UDVINDINGSMULIGHEDER 
De anførte tal viser den maksimale nettoudvinding, som er teknisk mulig, dvs. 
de mængder, som det er muligt at udvinde ved hjælp af de eksisterende 
tekniske anlæg (under og over jorden, vaskeanlæg), under forudsætning af at 
produktionen hverken hæmmes af afsætningsvanskeligheder, strejker eller 
mangel på arbejdskraft. 
Der gøres opmærksom på, at udvindingen for alle lande er angivet i ton. 
En række miner med ringe udvinding, deriblandt de mindre tyske miner og de 
såkaldte "licensed mines" i Det Forenede Kongerige, er ikke medtaget i 
undersøgelsen. Der blev i 1991 udvundet i alt 2,8 mio. t kul i disse miner. 
KOKS - PRODUKTIONSMULIGHEDER 
De anførte tal viser den maksimale årlige koksproduktion, som det er muligt 
at opnå med de på det pågældende tidspunkt fungerende anlæg under hensyn til 
den teknisk kortest mulige forkoksningstid ved en normal sammensætning af 
koksmassen, ovnenes tilstand og hjælpeanlæggenes kapacitet. Det forudsættes, 
at produkterne kan afsættes, og at der er tilstrækkelige råstofforsyninger. 
JERNMALM - UDVINDINGSMULIGHEDER 
De anførte tal viser den maksimale kontinuerlige udvinding under hensyn til 
de forskellige anlægs kapacitet, herunder malmforarbejdningsanlæg under eller 
over jorden, i tilfælde hvor malmen først sælges efter behandling. 
SINTER, RÅJERN, RÅSTÅL OG VALSEDE PRODUKTER - PRODUKTIONSMULIGHEDER 
Med produktionsmuligheder for sinter, råjern, råstål og valsede produkter 
menes den maksimale produktion, der rent faktisk kan opnås i samtlige værker 
under hensyn til eventuelle flaskehalse, som opstår i ét anlæg, og som 
forsinker driften i andre. De maksimale produktionsmuligheder defineres på 
følgende måde: 
"De maksimale produktionsmuligheder" (MPM) er den maksimale produktion, som 
det under normale arbejdsvilkår og med de anlæg, der er til rådighed ved 
årets begyndelse, er muligt at opnå i løbet af året, idet der tages højde for 
reparationer, vedligeholdelse og almindelige ferier. Der tages endvidere 
hensyn til produktion fra nye anlæg, som tages i drift, og produktionsnedgang 
som følge af lukning af eksisterende anlæg i årets løb. 
Produktionsoverslagene baseres på den forventede udnyttelse af de enkelte 
anlæg, og det forudsættes, at der er tilstrækkelige råstoffer til rådighed. 
- 7 -
I de anslåede maksimale produktionsmuligheder for højovne og stålværker 
medregnes leveringer af råjern til alle stålværker og ikke kun til værker, 
der f.eks. er placeret i tilknytning til højovnene. 
Beregningerne af valseværkernes produktionsmuligheder baseres på alle normale 
forsyninger af halvfabrikata til valseværkerne og ikke blot forsyninger fra 
stålværker i umiddelbar nærhed heraf. 
Valseværkernes produktionsmuligheder hænger også sammen med formen, 
kvaliteten og dimensionerne af det materiale, der skal valses, og af de 
produkter, man ønsker at fremstille. I de tilfælde, hvor virksomhederne ikke 
har været i stand til at forudse den fremtidige efterspørgsel, er de blevet 
anmodet om at gå ud fra, at fordelingen på de enkelte valseværker og på de 
forskellige produktionsanlæg forbliver uændret i forhold til 1991. 
1.1.3. Fortolkning af investeringstallene for 1990 og 1991 
Det understreges, at tallene i denne rapport vedrørende 
investeringsudgifter i 1990 og 1991 kan afvige fra de tal, der er 
anført i 1991-rapporten. Der er tre hovedgrunde hertil: 
For 1990 vil virksomhederne eventuelt have revideret deres tal i 
lyset af de afsluttede årsregnskaber. 
For 1991 vil de beløb, som virksomhederne rent faktisk har 
investeret, ofte afvige fra de beløb, der var budgetteret med pr. 
1. januar. 
For 1991 er der endvidere den mulighed, at de faktiske 
omregningskurser mellem de nationale valutaer og ECU afviger fra 
de kurser, hvorefter de budgetterede investeringsbeløb for det 
kommende år var beregnet. 
1.1.4. Opdeling af produktionsmuligheder og investeringsudgifter på områder 
Produktionsområderne i de statistiske tabeller er, ud over dem, der 
er specifikt angivet, følgende: 
Kul 
Yorkshire North Yorkshire, South Yorkshire, 
Barnsley, Doncaster 
Midlands & Kent North Nottinghamshire, South 
Nottinghamshire, North 
Derbyshire, South Midlands 
Leôn Castilla y Leôn 
Nordeste Aragon, Cataluiïa, Baléares 
De britiske og spanske kulminer i åbne brud er klassificeret i en særlig 
kategori uafhængigt af deres geografiske beliggenhed. 
Bemærk: Summen af de anførte tal kan som følge af afrundinger afvige fra de 
angivne totaler. 
- 8 -
1.2. ECU 
ECU er en valutaenhed, der er sammensat af følgende faste beløb i 
Fællesskabets valutaer: 
BFR 3,301 ESC 1,393 LFR 0,130 
DKR 0,1976 FF 1,332 LIT 151,8 
DM 0,6242 HFL 0,2198 PTA 6,885 
DR 1,440 IRL 0,008552 UKL 0,08784 
ECUs modværdi i en anden valuta er lig med summen af modværdien, udtrykt i 
denne anden valuta, af de beløb, hvormed de forskellige valutaer indgår i 
ECU. 
Nedenstående tabel viser, hvilke tal der i gennemsnit anvendes ved omregning 
af tallene. For 1992 og frem er tallene omregnet til ECU-kursen i national 
valuta pr. 2. januar 1992, således som det fremgår af følgende tabel. 
- 9 -
Land 
BR Deutschland 
Belgique/België 
+ Luxembourg 
France 
Italia 
Nederland 
United Kingdom 
Danmark 
Ireland 
Ellas 
Espana 
Portugal Valuta 
DM 
BFR/LFR 
FF 
LIT 
HFL 
UKL 
DKR 
IRL 
DR 
Ptas 
Esc 1989 
2,07 
43,38 
7,02 
1510,47 
2,34 
0,673 
8,05 
0,777 
178,84 
130,41 
173,41 1990 
2,05 
42,42 
6,91 
1521,88 
2,31 
0,714 
7,86 
0,768 
201,43 
129,43 
181,10 1991 
2,04 
42,19 
6,95 
1539,95 
2,31 
0,706 
7,87 
0,768 
214,77 
130,38 
182,05 1992 
og frem 
2,04 
41,94 
6,95 
1540,93 
2,29 
0,715 
7,93 
0,767 
235,39 
129,55 
179,13 
- 10 -
2. KULINDUSTRIEN 
2.1. Generelt 
I 1991 faldt produktionen af kul i Fællesskabet (ekskl. mindre miner 
og "licensed mines" - se 1.1.2.3) med 8 mio. t til 188 mio. t. 
Samtidig steg bruttoforbruget af energi i Fællesskabet med 8,7% i 
forhold til 1990. Forbruget steg markant i Tyskland (25,1%), 
Danmark (9,3%), Spanien (6%), Luxembourg (5,7%), Belgien (4,8%) og 
Frankrig (4,3%). 
EF's samlede energiforbrug steg fra 1 115,1 til 1 212,4 mio. TOÆ^). 
I perioden 1990-1991 faldt forbrugsandelen for stenkul fra 17,9% til 
16,8%, og forbrugsandelen for brunkul steg fra 3% til 5,9%. 
De faste brændselsformers andel i energiforbruget steg således fra 
20,9% til 22,7% efter Tysklands forening først og fremmest som følge 
af det betydelige forbrug af brunkul i det tidligere østtyskland. 
EF's kulproduktion fortsatte sin nedgang (-4,1%). Dette skyldes 
først og fremmest den igangværende omstrukturering af 
mineindustrien. Til gengæld steg kulforbruget med 2%. 
Parallelt hermed steg importen af kul (131,9 mio. t) altså med 13,8% 
og udgjorde ved udgangen af 1991 33,24% af forbruget af fast 
brændsel mod 32,6% i 1990 (i TOÆ/TOÆ). Med undtagelse af Polen (5,9 
mio. t dvs. -1,8 mio. t) øgede de traditionelle leverandører deres 
eksport til Fællesskabet. Således stod USA (52,5 mio. t, dvs. +7,3 
mio. t), Sydafrika (25,1 mio., dvs. +1,2 mio. t), Australien (20,1 
mio. t, dvs. +3,9 mio. t) og Columbia (10,8 mio. t, dvs. +2,4 mio. 
t) for 82,3% (i t/t) af Fællesskabets import. 
2) TOÆ: Ton olieækvivalent er en standardenergienhed, som svarer til et ton 
olie med en nedre kaloriekapacitet på 41 860 kilojoule pr. kg. 
- 11 -
Udvikling i kulindustriens investeringer siden 1986 
(i mio. ECU) 
EUR 12 1986 
1595,5 1987 
1408,8 1988 
1424,0 1989 
1213,7 1990 
1030,6 1991 
892,4 Budgetteret 
1992 
824,4 
2.2. Investeringer1) 
Som det fremgår af ovenstående tabel faldt investeringsudgifterne i 
hele EF (EUR 12) til 892 mio. ECU, altså med 14% i forhold til 1990. 
Investeringsudgifterne for 1991 afveg til en vis grad fra de i 1990 
budgetterede 1 038 mio. ECU. F.eks. var der således i Tyskland en 
forskel mellem gennemførte og budgetterede investeringer i 1991 på 
100,6 mio. ECU, hvilket i værdi repræsenterer en afvigelse på -30%. 
Også i Italien lå de gennemførte investeringer under de 
budgetterede, nemlig med 19,1 mio. ECU eller en afvigelse på -24,4%. 
Det samme var tilfældet i Spanien, hvor de gennemførte investeringer 
i 1991 lå under de budgetterede med en afvigelse på -2,6%. 
Frankrig forøgede i det betragtede år sine faktiske investeringer 
med 2,8 mio. ECU i forhold til de budgetterede, hvilket svarer til 
7,1%. Det Forenede Kongerige forøgede sine faktiske investeringer 
med 1 mio. ECU i forhold til de budgetterede for 1991 (svarende til 
0,3%). 
En undersøgelse af virksomhedernes investeringsudgifter pr. 
produceret t') har vist, at disse for visse virksomheders 
vedkommende afviger væsentligt fra gennemsnittet for virksomheder i 
bestemte regioner. Ser man nærmere på tallene, kan det konstateres, 
at disse virksomheder samtidig har de højeste 
produktionsomkostninger i EF, og Kommissionen har besluttet at 
forstærke sin kontrol af meddelelser om investeringsprogrammer i 
henhold til EKSF-Traktatens artikel 54. 
1) Se statistisk tabel nr. 1, side 
3) Se statistisk tabel nr. 2, side 
- 12 -
2.3. Udvinding og udvindingsmuligheder^) 
Fællesskabets kulmineindustri har igennem flere år gennemgået en 
omstrukturerings-, rationaliserings- og moderniseringsproces, der 
har til formål at gøre kul produceret i EF mere konkurrencedygtigt i 
forhold til andre energikilder og navnlig i forhold til importeret 
kul. 
Fra 1990 til 1991 faldt antallet af kulminer fortsat. 
Produktionskapaciteten faldt fra 201,2 til 184,4 mio. t, dvs. med 
8,3%. 
Ser man nærmere på tallene for de enkelte lande, kan det f.eks. 
konstateres, at nedskæringerne i Tyskland især ramte kuldistrikterne 
i Ruhr, Saar og Aachen i nævnte rækkefølge. Udvindingsmulighederne 
vil falde fra 74,4 mio. t i 1991 til 62,4 mio. t i 1995. Disse tal 
vil dog eventuelt ændre sig i forbindelse med iværksættelsen af 
strukturomlægningsplanen for den tyske kulindustri. 
I Frankrig faldt udvindingsmulighederne fra 10,4 mio. t i 1990 til 
9,1 mio. t i 1991. Der er udsigt til et fortsat fald i 
udvindingsmulighederne mellem 1991 (9,1 mio. t) og 1995 (7,3 mio. 
t). 
I Det Forenede Kongerige var det samlede antal af miner i drift ved 
udgangen af 1991 faldet til 55, og kapaciteten vurderedes til 86,5 
mio. t i 1991 mod 93,6 mio. t i 1990. I undersøgelsen bekræftes det, 
at der er tale om faldende aktivitetsniveau med en produktion på 
87,3 mio. t i 1991 mod 88,7 mio. t i 1990. For perioden 1991-1995 
forudses der i undersøgelsen et fald til 84,7 mio. t, idet denne 
kapacitet evt. vil blive justeret som følge af de aftaler, der i 
1993 er blevet indgået mellem kul- og elektricitetsproducenter. 
Desuden skal der tages hensyn til den britiske regerings 
nyorientering på det energipolitiske område på baggrund af 
perspektiverne for den britiske kulindustri. 
I Spanien vedrører de svar, der er indhentet i forbindelse med 
undersøgelsen, ikke hele produktionen, og det har derfor været 
nødvendigt at supplere med oplysninger fra andre kilder (EUROSTAT). 
Produktionen på 18,3 mio. t repræsenterer en udnyttelsesgrad på 
97,9% af samlede udvindingsmuligheder på 18,7 mio. t. De maksimale 
produktionsmuligheder for perioden 1991-1995 forventes at blive på 
18,7 mio. t i 1991, 18,5 mio. t i 1992 og 17,5 mio. t i 1995 som 
følge af den igangværende omstrukturering, der medfører, at der 
lukkes et antal miner under jorden, mens der til gengæld åbnes miner 
i åbne brud. 
4) Se statistisk tabel nr. 3, side ... 
- 13 -
2.4. Meddelelser om investeringer og udtalelser fra Kommissionen 
Kulvirksomhederne skal i henhold til beslutning 22/66/EKSF, ændret 
ved beslutning 2237/73/EKSF, give Kommissionen meddelelse om deres 
investeringsprogrammer, såfremt disse andrager over 5 mio. ECU, samt 
om deres programmer for nedskæring af produktionskapaciteten. 
Som tidligere nævnt ventes det, at den overvejende del af 
Fællesskabets kulindustri på længere sigt ikke vil kunne konkurrere 
med kul fra tredjelande, som både kan tilbyde rigelige forsyninger, 
leveringssikkerhed og et stort udvalg af produkter. Samtidig er den 
årlige støtte til Fællesskabets kulindustri nu nået op på ca. 6 mia. 
ECU. For at nedbringe denne støtte er der iværksat en 
omstrukturerings-, rationaliserings- og moderniseringsproces i de 
forskellige producentlande. 
Denne proces vil foreløbig fortsætte, indtil EKSF-Traktaten udløber 
i 2002. I denne periode satses der bl.a. på at sikre de mest 
produktive virksomheders konkurrenceevne på længere sigt, således at 
energiforsyningssikkerheden garanteres. Samtidig skal de miner, der 
er dyrest at holde i gang, lukkes. Processen skal foregå i et jævnt 
tempo for at undgå voldsomme sociale og regionale følgevirkninger. 
I løbet af 1991 modtog Kommissionen 1 meddelelse om investering i 
kulindustrien, hvorefter Kommissionen afgav udtalelse. 
2.5. Lån til kulinvesteringer1) 
I henhold til artikel 54, stk. 1, i EKSF-Traktaten kan Kommissionen 
til de i artikel 80 omhandlede virksomheder yde lån til finansiering 
af investeringer, sådanne lån ydes normalt på markedsvilkår. Ved 
meddelelse af 20.5.1988 (EFT nr. C 131) besluttede Kommissionen for 
perioden 1988-1990 at knytte en rentegodtgørelse til visse lån for 
at fremme investeringer i kuludvinding, herunder især investeringer, 
der gennem udvikling af en økonomisk bæredygtig produktionskapacitet 
kan bidrage til omstruktureringen af medlemsstaternes kulindustri. 
I 1991 blev der ydet tre lån med rentegodtgørelse på i alt 75,83 
mio. ECU, hvorom der var truffet beslutning i 1990, til 
investeringsprojekter i Spanien, Frankrig og Det Forenede Kongerige. 
2.6. Konklusioner 
- Der blev i hele Fællesskabet produceret 188,6 mio. t kul i 1991 
(se afsnit 1.1.2.3), hvilket var 7,4 mio. t mindre end det 
foregående år. 
Denne udvikling skyldes i et vist omfang de omstrukturerings- og 
rationaliseringsforanstaltninger, der er truffet i de vigtigste 
producentlande, og som anslås at medføre et nyt fald i 
produktionen i 1992, således at denne vil ligge på omkring 185 
mio. t (-2%) på baggrund af udvindingsmulighederne i 
medlemsstaterne, eller med andre ord et fald på 3,6 mio. t. 
1) Yderligere oplysninger om EKSF's långivningsaktiviteter fremgår af EKSF's 
finansberetning for 1991. 
- 14 -
Imidlertid er der, på grundlag af de almindelige økonomiske 
overslag for Fællesskabet og i særdeleshed for energisektoren, i 
1992 konstateret en økonomisk og industriel lavkonjunktur med 
faldende vækst i bruttonationalprodukt og i produktionen i 
almindelighed. 
Det mest iøjnefaldende er faldet på 7 mio. t i produktionen i Det 
Forenede Kongerige som følge af nye minelukninger i henhold til 
det omstrukturer ingsprogr am, der blev sat i gang i 1985. I 
Belgien, der har en produktion på godt 1 mio. t (-0,9 mio. t), 
forberedes lukningen af den sidste produktionsenhed i det 
nordlige kulminedistrikt. Med et fald i produktionen på 0,9 mio. 
t fortsætter den tyske kulindustri med at gennemføre de 
tilpasningsforanstaltninger, der blev aftalt under 
"kulforhandlingerne" i 1987. Kun i Spanien var produktionen 
stigende i forhold til året før, og denne stigning stammer fra 
miner i åbne brud. 
Målsætningerne for Fællesskabets energipolitik og udviklingen hen 
imod et indre marked for energi gør det nødvendigt, at den 
tildelte støtte gradvis nedskæres, og derfor at Fællesskabets 
kulindustri gøres mere konkurrencedygtig. Der skal navnlig sigtes 
mod at koncentrere kapaciteten på de miner, som økonomisk er mest 
bæredygtige. 
Fællesskabets kulindustri skal ses i et langsigtet perspektiv, 
hvor der tages hensyn til den internationale udvikling på 
kulmarkedet og til leveringsbetingelserne i de lande, som kan 
bidrage til at garantere forsyningssikkerheden i EF. 
Det forventes, at de aktuelle tendenser vil fortsætte, og at 
kulproduktionen således vil falde og importen stige for at 
opfylde det samlede energibehov. 
De udtalelser, som Kommissionen afgiver i henhold til artikel 54 
i EKSF-Traktaten, skal sikre, at investeringerne bidrager til at 
skabe eller vedligeholde en produktionskapacitet på 
tilfredsstillende økonomiske vilkår. Udtalelserne skal ligge 
inden for de rammer, som omstrukturerings-, rationaliserings- og 
moderniseringsplanerne sætter, når medlemsstaterne har givet 
meddelelse om sådanne planer. 
15 -
3. KOKSVÆRKER 
3.1. Investeringer1) 
II 
Udvikling i koksværkernes investeringsudgifter siden 1986, EUR 12 
(i mio. ECU) 
EUR 12 
Grubekoksværker 
Uafhængige 
koksværker 
Stålværkernes 
koksværker 
I alt 1986 Faktiske udgifter 
1987 1988 1989 1990 1991 
52,5 48,9 46,6 65,8 133,5 239,3 
9,3 18,8 12,1 13,9 12,6 4,9 
117,1 121,4 66,2 98,9 170,6 142,1 
178,9 189,1 124,9 178,6 316,7 386,3 Budgetterede 
udgifter 
(kat. A + B) 
1992 1993 
213,7 98,7 
13,4 10,8 
105,5 173,8 
332,4 173,8 
Af de samlede investeringer i 1991 gik 61,9% til grubekoksværker, 36,8% til 
stålværkernes koksværker og 1,3% til uafhængige koksværker. 
Der blev investeret næsten 22% mere i 1991 end i 1990. 
Stigningen i investeringsudgifterne, hvad angår grubekoksværker, var på 79,2% 
fra 1990 til 1991. Næsten 96% af disse udgifter blev afholdt i Tyskland og 
resten i Frankrig og Det Forenede Kongerige. 
I uafhængige koksværker faldt udgifterne med 61% (-7,7 mio. ECU) fra 1990 til 
1991. 
I stålværkernes koksværker faldt investeringsudgifterne med næsten 17% fra 
1990 til 1991. De fleste udgifter blev afholdt i Italien (18,4%), Tyskland 
(19,6%), Det Forenede Kongerige (17,4%), Frankrig (12,1%) og Belgien (10,3%). 
For samtlige koksværker set under ét lå de faktisk afholdte 
investeringsudgifter på 386,3 mio. ECU i 1991, hvor der i 1990-undersøgelsen 
var budgetteret med 334 mio. ECU. 
1) Se statistisk tabel nr. 4, side .. 
16 -
3.2. Produktion og produktionsmuligheder2) 
III 
Udvikling i koksværkernes produktionsmuligheder, EUR 12 
(i mio. t) 
EUR 12 
Grubekoksværker 
Uafhængige 
koksværker 
Stålværkernes 
koksværker 
I alt Produktion 
1990 
13,1 
2,4 1991 
11,2 
2,2 
34,8 32,8 
50,3 46,2 Produktionsmuligheder 
Faktiske 
1990 1991 
14,9 13,6 
2,5 2,8 
40,9 38,0 
58,3 53,2 1992 Anslåede 
1993 1994 
11,0 11,0 11,3 
2,1 2,1 2,1 
37,3 36,4 36,3 199b 
50,4 49,5 49,7 11,1 
2,1 
36,3 
49,5 
Fra 1990 til 1991 faldt EF's koksproduktion fra 50,3 mio. t til 46,2 mio. t. 
Nedgangen skyldes både den faldende stålproduktion og den stigende anvendelse 
af kulinjektion i højovnene, hvilket får koksforbruget pr. t råjern til at 
falde. 
Det kan konstateres, at MPM falder, idet de i 1991 var på 53,2 mio. t og i 
1995 vil være på 49,5 mio. t for hele EF. Den største nedgang vedrorer 
stålværkernes koksværker med 2,1 mio. t i Tyskland og 1,1 mio. t i Det 
Forenede Kongerige. 
Hvad angår Tyskland, kan denne situation imidlertid ændre sig som følge af 
efterspørgslen i stålsektoren i de nye delstater, idet der skal findes en 
erstatning for leverancerne fra østlandene. 
Hvad angår Det Forenede Kongerige, synes de forudsete problemer vanskeligere 
at løse, når situationen i og perspektiverne for jern- og stålindustrien i 
Det Forenede Kongerige og hele EF i de kommende år tages i betragtning. 
2) Se statistisk tabel nr. 5, side 
- 17 -
4. JERN- OG STÅLINDUSTRIEN 
4.1. Investeringsudgifter 
4.1.1. Udviklingen i investeringsudgifterne 
I 1991 steg investeringsudgifterne i Fællesskabets jern- og 
stålvirksomheder med 10,4% i forhold til 1990 og nåede op på 4 971 
mio. ECU. Denne tendens til øgede udgifter blev allerede konstateret 
i forbindelse med den foregående undersøgelse, hvori 
modsætningsforholdet mellem på den ene side tendensen til øgede 
investeringer og på den anden side den faldende aktivitet i jern- og 
stålsektoren, der har fundet sted siden 1990, blev understreget. 
Ikke desto mindre holdt skønnene over udgifterne i EUR 12 for 1991 
stik. 
Hvad angår de enkelte lande, kan det imidlertid konstateres, at 
visse lande afholdt større udgifter end forudset, nemlig Portugal 
(70,4%), Grækenland (61,3%), Italien (21,0%), Spanien (13,2%), 
Nederlandene (9,6%), Frankrig (3,7%) og Det Forenede Kongerige 
(2,7%). Andre landes gennemførte investeringer ligger under det 
forudsete niveau, nemlig Danmark (-41,1%), Tyskland (-21,9%), 
Luxembourg (-16,4%) og Belgien (-2,2%). Hvad angår Østtyskland kan 
der konstateres to ting, nemlig dels en udsættelse af investeringer 
fra 1991 til 1992 og en betragtelig forøgelse af udgifterne i 1992 i 
sammenhæng med ændringerne i ejendomsretten til visse anlæg. Det 
viser sig, at det forventede tal for 1991 på 108 mio. ECU kun blev 
gennemført med 70%. Hvad angår 1992 er det budgetterede tal på 27 
mio. ECU blevet forhøjet til 123 mio. ECU, hvilket set under ét kan 
fortolkes således, at de planlagte investeringer er blevet 
gennemført med en mindre forsinkelse. 
I 1992 kan der forventes et fald i investeringerne på 19,3% i 
forhold til de i 1991 afholdte 4 971 mio. ECU. 
Investeringsgraden for råstål er steget fra 32,1 til 36,3 ECU pr. t. 
4.1.2. Investeringernes fordeling på de forskellige produktionsanlæg 
De samlede investeringsudgifter steg for hele EF reelt fra 4 505 
mio. ECU i 1990 til 4 971 mio. ECU i 1991. Der skete ingen 
væsentlige forskydninger i investeringernes fordeling på de 
forskellige anlæg i denne periode. 
Investeringerne faldt for følgende anlægstyper: Elektrostålværker, 
valseværker for halvfabrikata, grov- og mellemvalseværker, 
finvalseværker og valseværker for bånd. 
Hvad angår investeringsforøgelser, bør følgende anlægstyper 
bemærkes: 
Højovne: + 7,7% til i alt 467 mio. ECU 
Oxygenstålværker: + 26,5% til i alt 261 mio. ECU 
Varmvalseværker for bredbånd + 20,1% til i alt 398 mio. ECU 
Stangstål i alt: + 1,3% til i alt 526 mio. ECU 
Flade produkter i alt: + 20,7% til i alt 1 238 mio. ECU 
18 -
IV 
Investeringsudgifter, kategori A og B 
Jern- og stålindustri, EUR 12 i alt 
(samlede andele) 
(i %) 
Faktiske 
udgifter Budgetterede 
udgifter 
1989 
1) 
Koksværker 2,9 
Sintrings- og 
pelleteringsanlæg 0,9 
Højovne 9,1 
Oxygenstålværker 6,6 
Subtotal flydende fase, 
integrerede værker 19,6 
Direkte reduktion 0,0 
Elektrostålværker 6,5 
Subtotal flydende fase, 
elektroværker 6,5 
Strengstøbningsanlæg 5,8 
Valseværker for halv­
fabrikata 1,9 
Grov- og mellem­
valseværker 4,7 
Finvalseværker 2,6 
Trådvalseværker 3,5 
Varmvalseværker for bredbånd 6,7 
Valseværker for bånd 0,4 
Valseværker for plader 1,6 
Koldvalseværker for bredbånd 14,5 
øvrige valseværker 3,6 
Subtotal valseværker 45,2 
Coatinganlæg 10,2 
Kraftværker osv. og diverse 18,5 
I alt 100,00 
I alt (mio. ECU) 3408,2 1990 
i) 
3,8 
0,8 
9,6 
4,6 
18,8 
0,6 
7,1 
7,8 
5,3 
1,3 
4,9 
3,5 
3,1 
7,4 
0,3 
1,1 
14,0 
3,6 
44,5 
12,8 1991 
2) 
2,9 
0,9 
9,4 
5,2 
18,4 
0,0 
6,3 
6,3 
4,7 
0,6 
4,1 
3,0 
3,5 
8,0 
0,1 
2,4 
14,3 
2,5 
43,3 
11,8 
16,2 20,3 
100,00 100,00 
4504,7 4971,4 1992 
2) 
2,6 
2,0 
12,1 
5,8 
22,5 
0,0 
6,9 
7,0 
3,1 
0,5 
3,4 
3,0 
3,0 
6,8 
0,2 
2,3 
14,1 
3,1 
39,5 
12,8 
18,2 
100,00 1993-1994 
2) 
6,9 
3,2 
18,7 
7,0 
35,8 
0,0 
5,5 
5,5 
6,3 
0,1 
3,8 
1,2 
0,9 
5,3 
0,5 
1,9 
13,0 
2,1 
35,1 
10,4 
13,2 
100,00 
3,4 4013,2 
1) EUR 12 ekskl. de nye tyske delstater. 
2) EUR 12 inkl. de nye tyske delstater. 
19 
Væksten i investeringerne er især mærkbar for flade produkters vedkommende. 
I 1992 forventes der faldende investeringer for alle anlægstyper undtagen 
højovne. 
Hvad angår fordelingen af investeringerne på de forskellige produktionsanlæg 
i 1992, er der tale om en nedgang på kun 1% for subtotalen flydende fase, 
integrerede værker, en nedgang på 28,3% for subtotalen valseværker for 
stangstål og en nedgang på 24,3% for subtotalen valseværker for flade 
produkter. 
Hvad angår udgifterne til coatinganlæg blev der i den sidste undersøgelse 
konstateret en stabilisering. I år er der tale om en tendens til faldende 
investeringer, hvilket hænger sammen med, at sektoren har nået et 
mætningspunkt. 
Investeringsudgifter, kategori A og B 
Jern- og stålindustri, EUR 12 i alt 
(opdelte andele) 
(i %) 
Faktiske udgifter 
1988 1) 1989 1) 1990 1) 1991 2) 
Koksværker 
Sintrings- og pelleteringsanlæg 
Højovne 
Oxygenstålværker 
Subtotal flydende fase, 
integrerede værker 
Grov- og mellemvalseværker 
*" n val se vær ker 
x.. ådvalseværker 9,8 
8,1 
40,4 
41,7 
(%)100,0 
(mio. ECU) 
675,9 
48,8 
26,8 
24,4 14,8 
4,8 
46,5 
33,9 
667,4 
43,3 
24,4 
32,3 
Subtotal valseværker for stangstål (%)100,0 100,0 
(mio. ECU) 
287,7 368,3 
Varmvalseværker for bredbånd 
Valseværker for bånd 
Valseværker for plader 
Koldvalseværker for bredbånd 
Subtotal valseværker for 
flade produkter 25,3 
2,4 
10,4 
61,9 28,8 
1,7 
6,9 
62,6 
(%)100,0 100,0 
(mio. ECU) 
737,3 788,0 
1) EUR 12 ekskl. de nye tyske delstater. 20,2 
4,1 
51,3 
24,3 
845,8 
42,7 
30,5 
26,8 
32,3 
1,1 
5,0 
61,6 15,6 
4,7 
51,2 
28,5 
100,0 100,0 100,0 
913,5 
39,1 
28,1 
32,9 
100,0 100,0 
519,0 525,8 
32,1 
0,5 
9,8 
57,5 
100,0 100,0 Budgetterede udgifter 
1992 2) 1993-1994 2) 
11,6 
9,0 
53,6 
25,7 
100,0 
904,4 
35,7 
32,0 
32,3 
100,0 
376,7 
29,0 
0,7 
9,8 
60,5 
100,0 
1025,3 1237,8 937,4 19,2 
9,0 
52,2 
19,6 
100,0 
1233,7 
66,0 
33,6 
0,5 
100,0 
0,7 
34,1 
10,9 
8,0 
47,1 
100,0 
0,4 
2) EUR 12 inkl. de nye tyske delstater. 
- 20 -
Den samme tendensudvikling kan konstateres hvad angår varmvalseværker for 
bånd, der indtil nu har udgjort et af de højt prioriterede 
investeringsområder, hvilket skyldes den tekniske udvikling inden for 
kvalitetskontrol og den store udnyttelsesgrad af eksisterende anlæg. 
Det fremgår altså, at investeringsprogrammerne for 1992 viser en faldende 
tendens i forlængelse af vanskelighederne i jern- og stålsektoren, der også 
kom til udtryk gennem situationen og de opnåede resultater ved årets udgang. 
VI Råstål og strengstøbning 
Maksimale produktionsmuligheder og produktion i 1991 
(i mio. t) 
Belgique 
Danmark 
Deutchland 
Eliada 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
EUR 12 Råstål 
MPM 
1 
13,8 
0,9 
54,8 
3,7 
20,1 
25,4 
0,5 
38,7 
5,1 
6,4 
0,7 
22,6 
192,7 Produk­
tion 
2 
11,3 
0,6 
41,9 
1,0 
12,8 
18,4 
0,3 
25,1 
3,4 
5,1 
0,5 
16,5 
137,1 Strengstøbning 
MPM 
3 
12,5 
0,8 
48,3 
3,7 
17,9 
22,3 
0,5 
33,1 
1,4 
6,2 
0,4 
18,2 
165,2 Produk­
tion 
4 
10,4 
0,6 
37,6 
1,0 
11,8 
17,5 
0,3 
23,9 
1,2 
4,9 
0,4 
14,1 
123,5 strengstøbt 
stål (%) 
5 = 4:2 
92 
100 
89 
100 
92 
95 
100 
95 
34 
95 
80 
85 
90 
- 21 -
4.2. Produktion og maksimale produktionsmuligheder (MPM) 
4.2.1. Sinter og råjern1) 
I 1991 producerede EF-virksomhederne 112,3 mio. sinter, og MPM var 
142,2 mio. t. Disse tal repræsenterer ved sammenligning med de 
tilsvarende fra året før et fald på 3,7% i produktion og på 2,1% i 
MPM. 
1992-undersøgelsen bekræfter tendensen til faldende MPM også for 
årene 1992-1995 (-1,2% i 1992, -2,6% i 1993 og -0,7% i 1994 og 1995) 
i forhold til 1991. * 
Hvad angår råjern producerede EF-virksomhederne 89,7 mio. t mod 93,6 
mio. t i 1990, hvilket svarer til en nedgang på 4,2%. I 1990 var 
udnyttelsesgraden på 76%, mens den i 1991 kun var på 75%. 
4.2.2. Stål og strengstøbte produkter2) 
Produktionen af råstål i hele EF lå i 1991 på 137,2 mio. t mod 141,9 
mio. t i 1990, hvilket svarer til et fald på 4,7 mio. t. 
I den samme periode faldt MPM fra 197,9 i 1990 til 192,8 i 1991 (-
2,6%), og dette er en ændring i den væksttendens, der var 
konstateret de foregående år. 
Fordelt på lande faldt MPM fra 1990 til 1991 i Tyskland (-1,6 mio. 
t), Italien (-1,3 mio. t), Det Forenede Kongerige (-1,3 mio. t) og 
Nederlandene (-1,1 mio. t). 
Det bemærkes, at nedgangen i stålproduktionen på 3,4% fra 1990 til 
1991 blev fulgt af en nedgang i MPM på 2,6%. Dette første resultat 
af omstruktureringen på de første stadier af produktionen er langt 
fra tilstrækkeligt. 
Andelen af elektrostål i den samlede stålproduktion er steget fra 
31,1% i 1990 til 31,6% i 1991 for hele EF. Elektrostålværkerne stod 
for 33,4% af MPM for råstål i 1991. 
I 1992 vil MPM for råstål i hele EF være på 191 mio. t, heraf 67,8 
mio. t for elektrostålværkernes vedkommende, hvilket udgør 35,5% af 
MPM for råstål. 
I 1995 vil MPM for elektrostål stige yderligere med 2,4 mio. t til 
70,2 mio. t, hvilket svarer til 38,3% af MPM for råstål og vil føre 
til en forøgelse af MPM for strengstøbte produkter, bl.a. i Belgien 
(8%), Italien (4%) og Tyskland (1%). Der forventes derimod et fald i 
Det Forenede Kongerige (-7%) som følge af lukning af et 
produktionsanlæg. 
1) Se statistisk tabel nr. 13 og 14, side 
2) Se statistisk tabel nr. 15-20, side ... 
- 22 -
Det ved strengstøbning producerede stål repræsenterede i 1991 90% af 
den samlede mængde råstål produceret i EF. For visse landes 
vedkommende, f.eks. Luxembourg, har det på grund af tekniske 
omstændigheder knyttet til produkttyperne indtil nu været berettiget 
at bibeholde den traditionelle form for kokille. 
4.2.3. Varmvalsede produkter 
Den samlede produktion i EF-landene lå i 1991 på 118,4 mio. t mod 
120,2 mio. t i 1990 svarende til et fald på 1,8 mio. t (-1,5%). 
MPM for varmvalsede produkter var for hele EF i 1991 167,5 mio. t 
mod 167,6 mio. t i 1990, hvilket svarer til en nedgang på 0,1 mio. 
t. 
Ved udgangen af 1995 forventes MPM at ligge på 170,8 mio. t eller en 
stigning på 3,3 mio. t. 
Den største stigning^) kan findes i Italien, hvor MPM forventes at 
stige fra 35,8 mio. t i 1991 til 38,0 mio. t i 1995. 
VII 
Maksimale produktionsmuligheder 
Varmvalsede produkter - EUR 12 
Varmvalsede coils 
Båndstål 1) 
Varmvalsede plader 1) 
Flade produkter 
Svære profiler 
Handelsstål 
(ekskl. rundt armeringsstål) 
Rundt armeringsstål 
(i stænger eller ringe) 
Valset tråd 
(ekskl. rundt armeringsstål 
i ringe) 
Rund- og firkantjern til 
valsede rør 
Stangstål 
Varmvalsede produkter i alt 1990 
2) 3) 
75,5 
3,6 
13,9 
14,4 
17,3 
22,0 
16,9 
0,7 75,5 
3,6 
14,9 
93,0 94,0 
15,3 
18,1 
22,6 
17,7 
0,9 
71,3 74,6 
164,2 167,6 1991 
74,5 
3,6 
14,7 
92,8 
15,4 
18,2 
23,6 
17,6 
0,8 
75^ 
168,4 (i mio. t) 
1995 
(Anslået) 
76,7 
3,3 
14,4 
94,4 
15,7 
18,6 
24,5 
17,5 
0,8 
77,1 
171,5 
T) Specialvalseværker. 
2) EUR 12 ekskl. det tidligere DDR. 
3) EUR 12 inkl. det tidligere DDR. 
4) Se statistisk tabel nr. 36, side ... 
- 23 - , 
Produktionen af varmvalsede bredbånd lå i 1991 på 60,6 mio. t 
ligesom i 1990. Udnyttelsen af anlæggene steg fra 80,3% i 1990 til 
81,3% i 1991. Også for perioden 1992-1995 forventer virksomhederne 
stigende MPM i alle landene undtagen Frankrig, Spanien og 
Grækenland. 
Hvad angår varmvalsede plader steg MPM for hele EF i 1990 med 1,0 
mio. t på grund af Tysklands forening, men det forventes dog, at en 
tredjedel af dene stigning vil forsvinde. Mellem 1992 og 1995 vil 
MPM svinge mellem 19 mio. t og 18,5 mio. t. Udnyttelsesgraden 
forblev i 1991 på samme lave niveau (55,5%) som i 1990. 
Hvad angår stangstål faldt produktionen i hele EF fra 49 mio. t i 
1990 til 47,6 mio. t i 1991 (-2,8%). MPM steg fra 74,6 mio. t i 1990 
til 75,6 mio. t i 1991, svarende til 1,3%. Udnyttelsesgraden var i 
1991 på 63% mod 65,7% i 1990. I 1995 forventes MPM at nå op på 77,1 
mio. t, altså en stigning på 1,5 mio. t i forhold til MPM i 1991. 
Dette vil være et resultat af betydelige stigninger i Italien, 
Tyskland, Det Forenede Kongerige, Portugal og Luxembourg. 
4.2.4. Koldvalsede produkter2) 
I 1991 lå produktionen af koldvalsede plader på 33,8 mio. t i hele 
EF mod 34,5 mio. t i 1990, svarende til et fald på 2%. 
MPM for koldvalsede plader faldt fra 50,5 mio. t i 1990 til 49,6 
mio. t i 1991. I perioden 1992-1995 vil MPM for hele EF stige fra 
49,5 mio. t til 51,4 mio. t, idet den øgede kapacitet vil være at 
finde i Det Forenede Kongerige, Belgien og Italien, hvor forøgelsen 
skal opvejes af et antal lukninger, der endnu ikke er taget endelig 
stilling til, hvilket bør føre til en stabilisering af MPM for 
koldvalsede plader på 49,6 mio. t i 1995. 
Udnyttelsesgraden for produktionsanlæggene for koldvalsede plader af 
kulstofstål forblev 68,1% som følge af en fastholdt aktivitet i de 
vigtigste brugersektorer (bilindustrien og byggesektoren). 
2) Se statistisk tabel nr. 33, side .... 
- 24 -
4.2.5. Coatede produkter-*) 
For første gang i de senere år kan der konstateres en nedgang i den 
samlede produktionsmængde. Produktionen faldt nemlig fra 16,8 mio. t 
i 1990 til 16,4 mio. t i 1991 (-2,4%). Ser man på de forskellige 
produkttyper, faldt produktionen af varmgalvaniserede plader en 
lille smule, nemlig med en 0,1 mio. t, og lå hermed på 7,7 mio. t i 
1991. Den største nedgang vedrørte elektroforzinkede plader, hvoraf 
produktionen faldt med 0,3 mio. t, hvorefter den endelige produktion 
for 1991 var 2,3 mio. t, især på grund af tendensændringerne i 
automobilindustrien. 
VIII 
Koldvalsede plader og coatede produkter 
MPM og udnyttelsesgrad 
EUR 12 
Koldvalsede plader 
Hvidblik og ECCS 
Varmgalvaniserede proc 
Elektroforzinkede proc 
Andre metalliske 
coatings 
Organiske coatings MPM (i mio. t) 
Faktiske 
1989 
48,1 
6,4 
luk?fe°r 
iukfcer 
1,2 
2,6 1990 
2) 3) 
48,8 
6,5 
8,6 
3,4 
1,4 
3,0 50,5 
6,5 
9,0 
3,4 
1,4 
3,1 1991 
49,6 
6,6 
9,0 
3,4 
1,3 
3,3 Anslåede 
1995 
51,4 
6,8 
12,1 
4,2 
1,7 
3,8 Udnyttelsesgrad 
1989 
72 
75 
92 
79 
100 
81 1990 
2) 3) 
68 
74 
86 
77 
82 
71 68 
74 
86 
77 
82 
71 1991 
68 
74 
78 
68 
100 
64 
2) Før Tysklands forening. 
3) Efter Tysklands forening. 
For så vidt angår MPM, følger virksomhederne denne markedstendens, 
idet der er tale om en større forøgelse af MPM inden for 
varmgalvanisering (2,2 mio. t fra 1991 til 1995) end inden for 
elektrolytiske plader, hvor forøgelsen er på 0,8 mio. t i samme 
periode. Under alle omstændigheder risikerer virkeliggørelsen af 
disse forskellige stigninger at medføre en ringe udnyttelse af 
anlæggene. 
3) Se statistisk tabel nr. 43, side 
- 25 -
Organisk coating af præcoatede plader faldt med 0,1 mio. t fra 2,0 
mio. t i 1990 til 1,9 mio. t i 1991. Den samlede produktion af 
organisk coatede plader var i 1991 på 2,1 mio. t. 
4.3. Meddelelser om investeringer og udtalelser fra Kommissionen 
Virksomhederne skulle i henhold til EKSF-beslutning nr. 3302/81 og 
2093/85 give Kommissionen meddelelse om Deres investeringsprogrammer 
inden den 15. oktober 1991. 
Den 15. oktober 1991 offentliggjorde Kommissionen on ny beslutning 
nr. 3010/91/EKSF1) om oplysninger fra jern- og stålvirksomheder om 
deres investeringer. Af den nye beslutning fremgår det bl.a., at: 
"forhåndsmeddelelse skal gives om investeringsprogrammer tor nye 
anlæg eller bestående anlæg, hvortil de forventede omkostninger 
overstiger 25 mio. ECU, olier i forbindelse med hvilke 
produktionskapaciteten for de i bilag I til EKSF'-Traktaten anførte 
produkter forøges med mere end 50 000 tons/år." 
Kommissionen behandler meddelelserne inden for rammerne af de 
generelle mål for stålindustrien, og forsøger i overensstemmelse med 
sit mandat at fremme en koordineret udvikling af investeringerne. 
IX 
Oversigt over de investeringsprojekter, opdelt efter 
projektkategori, som Kommissionen i løbet af 1989, 1990 og 1991 
afgav udtalelse om eller, i tilfælde hvor det ikke var nødvendigt at 
afgive udtalelse, svarede på 
(i mio. ECU) 
Projektkategori 1989 1990 199 1 
Koksværker 32,0 116,8 17,1 
Højovne 72,3 392,9 407,7 
Elektrostålværker 73,7 434,3 266,0 
Oxygenstålværker 12,1 145,3 127,1 
Strengstøbning 151,5 216,7 198,3 
Valseværker, stangstål 98,1 347,4 198,0 
Valseværker, varmvalsede flade produkter 135,0 463,3 187,2 
Valseværker, koldvalsede flade produkter 331,6 380,5 350,0 
Coatede plader - 761,9 529,8 
Diverse 37,3 433,1 126,4 
Kulminer - 188,8 -
i alt 943,6 3881,0 2407,6 
1) EFT nr. L 286 af 16.10.1991 
- 26 -
På denne baggrund kan Kommissionen afgive udtalelse om de 
programmer, der gives meddelelse om (artikel 54 i EKSF-Trataten). I 
henhold til artikel 54, stk. 1, i EKSF-Trataten kan Kommissionen, 
for at fremme erhvervsinvesteringerne, yde lån på markedsbetingelser 
til finansiering af investeringer, der falder inden for rammerne af 
de generelle mål for stålindustrien. Det er som følge heraf, at de 
virksomheder, der ønsker at få sådanne lån, på forhånd skal give 
meddelelse om deres investeringsprojekter efter de gældende regler. 
I 1991 blev der for stålsektorens vedkommende behandlet 58 
investeringsmeddelelser, hvoraf 14 gav anledning til en udtalelse, 
mens det for 44 ikke var nødvendigt at afgive udtalelse. Ovennævnte 
meddelelser svarede til et samlet beløb på 2 407,6 mio. ECU. Af de 
analyser af meddelelserne, som Kommissionens tjenestegrene har 
foretaget, fremgår det, at de europæiske virksomheder foreslog en 
nettoforøgelse af kapaciteten i stålproduktionen på 1,58 mio. t. Da 
denne forøgelse af MPM ikke blev afvejet af tilsvarende lukninger og 
heller ikke var begrundet af en særlig teknologisk udvikling, kunne 
Kommissionen ikke afgive positiv udtalelse. I overensstemmelse med 
Kommissionens politik var Fællesskabets deltagelse i finansieringen 
af disse investeringer herefter udelukket. 
4.4. Konklusioner 
4.4.1. Undersøgelsens resultater 
Den faldende udnyttelsesgrad i 1991 i næsten alle jern- og 
stålsektorens brancher afspejler sektorens problemer, der i øvrigt 
er fortsat det følgende år. Denne tendens skyldes afmatning og krise 
i de generelle økonomiske aktiviteter såvel som i de vigtigste 
stålforbrugende industrisektorer, f.eks. bilindustrien samt bygge-
og anlægsvirksomhed. På baggrund af denne situation afspejler 
undersøgelsen med rette en afmatning i virksomhedernes 
investeringsstrategi, idet der budgetteres med faldende 
investeringer, nemlig 4 013 ECU i 1992 (-19,3%). Undersøgelsen 
afspejler desuden en udskydelse af de investeringer i jern- og 
stålindustrien, der oprindeligt var planlagt i Østtyskland. 
Hvad angår udviklingen i MPM viser virksomhedernes samlede skøn kun 
en moderat nedgang inden for råjern og modsat rettede tendenser, 
hvad angår stål (fald på 5,1 mio. t for oxygenblæst stål og stigning 
på 3,2 mio. t for elektrostål samt lukning af Siemens-Mart in-
værkerne) . Fra 1991 til 1995 forventes et fald på 3,2 mio. t, 
hvilket tyder på et første resultat af omstruktureringen på de 
første stadier af produktionen, omend dette resultat endnu ikke er 
tilstrækkeligt. 
For så vidt angår dels varmvalsede produkter, som f.eks. bredbånd, 
handelsstål, lette profiler og rundt armeringsstål, dels koldvalsede 
plader, er der fortsat planlagt betydelige kapacitetsforøgelser. Der 
er stadig behov for en betydelig indskrænkning i disse 
bearbejdningsformer, hvis der skal genskabes balance i sektoren. 
- 27 -
4.4.2. Sektorens udvikling 
Medio 1992 stod det klart, at jern- og stålindustrien igen befinder 
sig i en alvorlig krise. Faldet i efterspørgslen i EF og den 
utilstrækkelige udvikling i bruttonationalproduktet i samtlige 
medlemslande, en faldende verdenshandel i kombination med den 
genopståede protektionisme i USA og de tidligere østbloklandes 
insolvens samt importen fra landene i Central- og Østeuropa har 
resulteret i en betydelig uligevægt mellem udbud og efterspørgsel. 
Denne situation har medført et dramatisk fald i EF-priserne for 
stål, som nu er nået ned på niveau med verdensmarkedspriserne. Da 
disse udtrykkes i amerikanske dollar, der faldt særlig meget i værdi 
i forhold til EF-valutaerne op til det amerikanske præsidentvalg, 
har salgspriserne nået et niveau, hvor de end ikke dækker 
omkostningerne i en stor del af virksomhederne, idet størstedelen af 
omkostningerne udtrykkes i EF-valutaer. Valutauroen inden for EMS * en 
har gjort dene situation endnu vanskeligere. 
Af disse grunde præges EF's jern- og stålmarked af et strukturelt 
udbudsoverskud og en stadig mere mat efterspørgsel. 
4.4.3. Omstruktureringsforanstaltninger 
Den 24.11.1992 drøftede Rådet situationen på baggrund af en 
meddelelse fra Kommissionen SEK(92) 2160 af 23.11.1992, hvori det 
konkluderes, at der er behov for en omstrukturering med en betydelig 
nedbringelse af kapaciteten. Der blev på mødet nævnt en målsætning 
om en indskrænkning på 30 mio. t/år beregnet som råstål. Som 
afslutning på drøftelserne pålagde Rådet en ekstern konsulent at 
gennemføre en række undersøgelser sammen med jern- og 
stålproducenterne med henblik på at finde ud af, i hvilken grad der 
regnes med lukning af anlæg. Efter samtaler med lederne af næsten 70 
virksomheder afgav konsulenten rapport til Kommissionen i slutningen 
af januar 1993. På grundlag af lukninger, der er besluttet, og som 
skal gennemføres før udgangen af 1995, og lukninger, der er under 
konkret overvejelse, men som stadig afhænger af visse betingelser, 
når den samlede nedbringelse af MPM op på 25,8 mio. t/år beregnet 
som stål og 17,9 for varmvalsede produkter. De sociale omkostninger 
ved disse lukninger anslås til 2 500 mio. ECU, mens de industrielle 
omkostninger kan nå op på 3 500 mio. ECU. 
Den 25.2.1993 besluttede Rådet, at der skal iværksættes 
ledsageforanstaltninger i tilknytning til omstruktureringen (sociale 
foranstaltninger, foranstaltninger i forhold til tredjelande, 
markedsstabilisering) på grundlag af fremlæggelse af et konkret og 
præcist program for kapacitetsindskrænkninger senest 30.9.1993. 
- 28 -
Disse omstruktureringsforanstaltninger bør ledsages af en forøget 
overvågning, såvel hvad angår lukningernes endegyldige karakter som 
opfølgningen af de eventuelle erstatningsprojekter i virksomhedernes 
investeringspolitik. Kommissionens tjenestegrene har konstateret en 
ændring i den overordnede investeringstendens, men de modtager 
fortsat investeringsmeddelelser, hvis gennemførelse vil give 
betydelige kapacitetsudvidelser, og for disse meddelelser or en 
positiv udtalelse eller finansiering naturligvis udelukket undor ile 
nuværende omstændigheder. 
Den vanskelige situation, jern- og stålindustrien befinder sig i, 
samt den igangværende omstruktureringsproces giver anledning til et 
øget samarbejde mellem virksomhederne og Kommissionens tjenestegrene 
om udarbejdelse af den årlige undersøgelse. Det er desuden 
nødvendigt, at virksomhederne på forhånd giver meddelelse om 
investeringsprogrammer og den anslåede udvikling i MPM, således at 
de begrundede udtalelser fortsat kan være i overensstemmelse med de 
overvejede omstruktureringsforanstaltninger, og sektoren 
forhåbentlig kan komme ind i en positiv udvikling. 
4.4.4. Udviklingen i Østtyskland 
Efterhånden som privatiseringen af jern- og stålvirksomhederne i det 
tidligere DDR er blevet gennemført, har de nye ejere givet 
meddelelse om deres endelige investeringsprogrammer, der erstatter 
de programmer, de tidligere ledere havde givet meddelelse om. 
De meddelte investeringsprogrammer er først og fremmest rettet mod 
en modernisering af anlæggene. Efter nøje behandling står det nu 
klart, at ingen af de meddelte investeringsprogrammer vil fore til 
forøgelse af MPM for varmvalsede produkter. 
Udvikling i MPM (mio. t/år) 
i det tidligere DDR 
1989 1995 Nedgang i MPM 
Råjern 3,1 2,0 1,1 
Råstål 8,7(1) 5,1(2) 3,6 
heraf strengstøbte produkter 3,9 4,1(2) 0,2 
Varmvalsede produkter 5,0 3,8(2) 1,2 
inkl. rund- og firkantjern til rør 
Koldvalsede produkter 1,7 1,3 0,4 
Coatede produkter 0,5 0,5 0,0 
1) Ekskl. uafhængige stålstøberier, der tegnede sig for 0,2 mio. t. 
2) Visse MPM er endnu ikke endeligt bekræftet. 
Ovenstående skema viser en nedgang i MPM for varmvalsede produkter 
på henholdsvis 24% og 28%, alt efter om rund- og firkantjern til 
valsede rør medregnes. Det bemærkes dog, at ikke alle virksomheder 
på nuværende tidspunkt har givet meddelelse om deres endelige 
planer. 
- 29 -
Stenkul 
AiGåvGpanac 
Ste«=nkool - ID 
Investeringsudgifter Aanâveç nâviou KecpaÅafou Investeringsuitgaven (ecu) 
(10e ecu) 
Belgique/Belgle 
Ruhr (1) 
'achen (2) 
Ibbenburèn 
Saar 
BR Deutschland (3) 
Asturlas 
Leon 
Nordes te 
Otras 
Espana 
Nord/Pas-de-Cafals 
Lorraine 
Centre-UIdl 
France 
tal la 
Portugal 
Scot land 
North-East 
Yorkshire 
Midlands and Kent 
Western 
Wales (South) 
Opencast 
United Kingdom 
EUR 12 Faktiske 
ripavucniKéç 
Werkelijke 
i 
7989 1990 1991 
10,9 2,0 
180,0 186,0 162,0 
79,3 44,5 31,0 
5,2 4,0 3,4. 
30,1 40,2 35,9 
294,6 274,7 232,3 
93,0 
43,4 
39,5 
6,7 
182,6 101,4 88,6 
46.6 63,5 
34.7 37 8 
19,1 24,4 
201,6 214,3 
0,1 
29,7 37,2 36,3 
14,7 7,9 5,9 
44.4 45,1 42,2 
42,9 54,8 59,0 
0,9 0,8 0,5 
12,6 5,9 5,0 
30.6 17,2 13.2 
281.2 252.8 177,8 
230.3 126,4 118,5 
47.7 27.6 13.6 
20.2 5,9 
14.7 15.7 16.0 
637,3 451.6 344.1 
1213.6 1030.6 892.4 Beregnede 
ripopAenôucveç 
Verwachte 
7992 
A+B A-hB+C 
209,8 211.8 
25,7 33,1 
4,0 4,0 
82,9 82,9 
322,5 331,8 
79.8 99,5 
87.9 88,4 
22,0 22,8 
5,3 8,7 
195,0 219.4 
17,7 17,7 
6,6 6,6 
24.3 24.3 
44.7 44,7 
0,5 0,5 
4.8 4.8 
8.0 8.0 
76.6 76.6 
125.8 125.8 
4.9 4,9 
17.5 17,5 
237.5 237.5 
824.4 858,2 ' 1993 
A+B A+B+C 
121.6 186,9 
2,5 
2,0 4,6 
40,1 83,7 
163,7 277,7 
57,9 96,9 
83,2 83,8 
20,S 22,2 
5,3 7,2 
167.0 210,1 
19,2 19,2 
6,7 6,7 
26.0 26.0 
75.6 75,6 
4,2 4,2 
11.3 11.3 
62.9 62.9 
122,6 122,6 
6.1 6.1 
11.8 11 .8 
218.9 218.9 
- 651.1 808.2 
C) Eksklusiv udgifter Ira Ruhromradet EBV. 
(2) Inklusiv udgifter fra Ruhromràdet EBV. 
(3) Ingen udvindingsanlaeg i de nye lyske del-
staler. (') Mr) oopii(()iA(i|i(iC]vopiv(jjv lwv Aumiviuv 
\\o TO Tpr^pa Ruhr Tn.ç EBV. 
(2) lupncpiÅauBavouévtov TOJV ôanavwv \ia -o 
Tuf|pa Ruhr Tn,Ç EBV. 
(3) Aev unapx«! avBpaKuipuxtio ora via Lan­
der. (') t xi.lusiut du uily.ivcti van du m tun Ruhrgo-
bied gevestigde ondernemingen van de EBV. 
(3) Inclusief de uitgaven van de in het Ruhrge-
bied gevestigde ondernemingen van de EBV. 
(3) Geen mijnen in de nieuwe deelstaten. 
2. 
Stenkul 
AiØåvSpciKac 
Stec.é* i r,| 
Investeringsudgifter 
pr. produceret ton (1) Aanâveç nâviou KCcpaAaiou 
KOTO eÇopuaoôuevo TÔVO(1) Investeringsuitgaven 
per geproduceerde ton (') 
Bel g I que/Bel g lé 
Ruhr 
Aachen 
Ibbenburen 
Saar 
BR Deutschtand 
'sturlas 
Leon 
Nordeste 
Otras 
Espafia 
Nord/Pas-de-Calal s 
Lorraine 
Centre-UIdl 
France 
Italia 
Portugal 
Scotland 
North-East 
''orkshlre 
J Id lands and Kent 
Western 
Wales (South) 
Opencast 
United Kingdom 
EUR 12 (2) 1988 
4.72 
3,76 
11,59 
12,55 
2,68 
4,60 
17,00 
6,15 
7,89 
9,65 
11,30 
0,73 
3,25 
14,06 
4,84 
n.s. 
8,7 
15.60 
2.97 
11,36 
9.00 
10.28 
8.07 
1,93 
8,00 
6,71 1989 
5,74 
2,94 
19,34 
2,48 
3,17 
3,83 
0,20 
3.31 
6,95 
3,87 
n.s. 
4,0 
8,89 
3.08 
10,75 
8,31 
6,51 
6.92 
0.84 
6.95 1990 
1,88 
3,20 
7,16 
1.94 
4.14 
3.61 
16.71 
9,95 
7.12 
5.41 
10.83 
4,15 
4,31 
4.18 
n.s 
2,41 
2.77 
1.92 
10,28 
4.77 
4.32 
1.84 
0,93 
5.09 
5.02 1991 
2.96 
4,93 
1.67 
3.83 
3.21 
15,65 
11,01 
9,23 
8,77 
11,70 
4,34 
4,39 
4,35 
n.s. 
1,96 
2,25 
1 .75 
6.43 
4.61 
2.44 
0,00 
0,96 
3.94 
4,42 
(') I iBix.-nde priser og til lobende vekselkurser. (') le TD^XOUOCÇ npéç *ai Tp*XOuotç ouvaA- (') Tegen lopende pnjzen en wisselkoersen. 
(?) Ikr.HiiMv Italien. Aayu<niK<n<; loonuitç. (?) 7ondor liaho. 
(?) Mrj ouutKpiAaupavouivri«; ti)<; haAIav 
nU 
Stenkul 
AiØCfvBpciKac 
Steenkool 
Udvinding 
Udvinding 
EÇôpuÇri 
Winning 
7997 
0.6 
54.7 
6,3 
2,0 
9,4 
72,3 
4,3(4) 
6,4(4) 
0,8(4) 
2,3(4) 
4.4 
18,3(4) 
8,4 
1.4 
9.7 
0.1 
0.3 Belglque/België 
Ruhr 
Aachen 
Ibbenburen 
Saar 
BR Deutschland 
Asturlas 
Leon 
Nordeste 
Otras 
Clelo ablerto 
Espana (3) 
Nord/Pas-de-Calais 
Lorraine 
Centre-Midi 
France 
Italia 
Portugal 
2,2 
7 .6 
27 .7 
25.7 
5.6 
1 .9 
16,7 
87 ,3 
188,6 Scotland 
North-East . 
Yorkshlre 
Midlands and Kent 
Western 
Wales (South) 
Opencast 
United Kingdom 
EUR 12 EÇôpuÇn. Winning 
(TO6 t(t = t)) 
Udvindingsmuligheder 
EÇopuKTiKn. ôuvauiKÔTnja 
Winningsmogelijkheden 
7989 7990 7997 
2,3 1,5 1,5 
64,4 62,2 55,4 
4,7 6,7 6,6 
2,1 2,1 2,1 
11,6 11,0 10,4 
86,8 82,1 74,4 
4,4 
6,5 
0,9 
2,3 
4,6 
18,7 
0,6 
8,9 8,5 8.4 
2.2 1,9 0.7 
11,7 10,4 9,1 
0,1 0,1 0.1 
0.2 0.3 0.3 
2.3 
9.9 
29.0 
30.0 
7.7 
5.1 
16.9 2.1 
9.9 
27 .2 
27 .1 
6.8 
3,1 
17 .5 2.1 
8.9 
25.8 
24.7 
6.6 
2.1 
16.2 1992 1993 1994 1995 
(1) 
55.5 52.8 
6,3 2.7 
2,1 2.1 
10.2 10.1 49,8 48.7 
2.7 2.7 
2.1 2,1 
9.8 9.0 
74,2 67,8 64,4 62.4 
4,4 
6,0 
0,6 
2,3 
5,2 3,8 
5,5 
0.4 
2.1 
6,2 3,4 
5.2 
0,4 
2,1 
6.5 3,4 
5.2 
0.3 
2.1 
6,5 
18.5(3)18.0(3)17.5(3)17.5(3) 
8.1 7,8 
0.5 0.3 7.4 
0.3 7.1 
0,2 
8,6 8.1 7.7 7,3 
0,1 0.4 0,5 0.7 
0.2 0.2 0.1 
100.9 93,6 86.5 
219.0 201,2 186,0 2.1 
8,9 
27 .0 
24.7 
6.6 
2.1 
16,0 2.1 
8.9 
28.1 
25.7 
6.6 
2.1 
12.6 2.1 
8.9 
28.3 
26.5 
6.6 
2.1 
10.3 2.1 
8.9 
28,3 
26,4 
6,6 
2,1 
10,3 
87,4 ' 86,1 84,8 84.7 
185,9 177.7 172,5 170.1(2) 
(2) (2) (2) 
C) Under omstrukturering. Forventes lukket i 
1992 
(3) Inklusiv oplysninger vedtorende 1990 for de 
sidste akiive belgiske miner. 
(3) Se tekstens punkt 2 3. 
C) Oplyst af Eurostat (') npaypoTonoieiToi avaôiâpGpujcrr). npoØAi-
nerai va icAcioa TO 1992 
(2) lupnepiAauBavopévuJv TWV TtAeuTaiwv 
ôiaBéoiuujv PeAyiKwv ôcôopévuiv (1990). 
(3) BAén« anpelo 2.3 TOU tceiutvou. 
C) ritjyr): Eurostat. (') Herstructurering gaande. Sluiting gepland in 
1992. 
(2) Inclusief laatste beschikbare Belgische gege-
vens. 
(3) Zie punt 2.3 in tekst. 
(*) Bron: Oeso. 
Koks 
KtOK 
Cokes 34 -
Investeringsudgifter Aanâv€ç naviou KecpaAairiiOU 
Grubekoksværker 
Movâôecj napaycoYÔÇ KUJK nou avrjKouv 
ae opuxefa 
Cokesfabrieken bij de mijnen 
BR D«utschland 
Franc« 
United Kingdom 
EUR 12 
Uafhængige koksværker 
AveÇâpTrpreç uovâôeç napaYuyi'jc; KIOK 
Onafhankelijke cokesfabrieken 
Belgique k Nederland 
Italia 
United Kingdom 
Espaffa 
EUR 12 
Stålværkernes koksværker 
Movâôeç napavujvrit; KIOK nou avrjKouv 
ae xaAuftoupvefa 
Cokesfabrieken bij de hoogovens 
DR Oeutschland 
Belgique k Nederland 
France 
Italia 
United Kingdom 
Espafta 
Portugal 
Koksværker i alt 
Movâôeç napaviovrtç KUJK 
Cokesfabrieken EUR 12 
EUR 12 Faktiske 
ripcrYUcrriKéç 
Werkelijke 
1989 1990 1991 
59.8 
3.8 122.8 
3.4 229.2 
5.7 
2.2 6.2 4.4 
65.8 132.4 239.3 
9.7 9.9 
2.4 U 0.1 
0.7 0.7 0.9 
1.1 0.8 3.9 
13.9 12.6 4.9 Investeringsuitgaven 
Beregnede 
npoRÂ€TTÔU€V€Ç (A+B) 
Verwachte 
1992 1993 
204.1 91.8 
7.2 6.9 
2.4 
213.7 98.7 
7.5 6.4 
5.0 4.4 
1.0 
13.4 10.8 
12.9 (t) 10.2(1) 27.8(2) 26.0(2) 
20.8 40.2 25.8 13.3 
9.2 4.7 
5.6 33.6 17.2 
26.7 60.4 40.3 
28.0 17.6 24.7 
5.0 5.4 2.5 
1.9 3.8 
98.9 
178.6 169.3 
314.2 142.1 6.6 
3.6 
51.7 48.8 
3.9 
1.1 0.6 
0.2 
105.4 
386.3 j 332.5 63.3 
173.8 
(') For Tysklands forening. 
(J) Etter Tysklands forening. (') npiv tqv enovcvonoinon ir\<, Ttppovioc 
(7) Meta tqv cnavevonolnon, Tr)Ç ftppavlaç (') V66r de Duitse heremging. 
(2) Na de Duitse hereniging. 
35 -
Koks 
KIOK 
Coke 
Cokes 
Produktion 
Produktion 
napoYWYH 
Produktie 
1991 
8,7 
1J 
0,8 
1U2 napaYioYri 
7989 Produktie 
l'ioduktioiiMiuiliyhodor 
DupUYUJYiKri ôuvapiKÔTnja 
Produktiemogelijkheden 
7990 7997 7992 7993 (W6 t) 
1994 
Grubekoksværker 
Movâôeç napaytovriç KIOK nou avrjKOUV ae opuxcia 
Cokesfabrieken bij de mijnen 
BR Deutschland 
France 
United Kingdom 
EUR 12 12,1 11,7 10,5 
2,0 2,0 1,9 
1.2 1,2 1,2 
15,3 14,9 13,6 8,3 8.3 8.7 7995 
8.4 
1.9 1.9 1.9 1.9 
0.8 0,8 0,8 0,8 
11,0 11,0 11.3 11,1 
0,8 
0,7 
0.5 
0.2 
2.2 Uafhængige koksværker 
AveÇâpTnTCÇ uovâôeç napayioyfiç KUJK 
Onafhankelijke cokesfabrieken 
Belgique £ Nederland 
Italia 
United Kingdom (1) 
Espana 
EUR 12 0.8 0,8 
1.0 0.7 
0.6 0.7 
0.2 0.2 
2,6 2.5 0.8 
0.7 
7,7 
0.2 
2.8 0.8 0.8 0.8 0.8 
0.7 0.7 
1.1 1,1 0,7 
7.7 
2.1 2.1 0.7 
1.1 
0.2 0.2 0.2 0.2 
2.1 2.1 
(') Uden LTC. C) Mn oupmpiAopBavoptvou TOU KUK xapnAtV; 0* Zonder half-cokes van steenkool 
BcppoKpooioç. 
Koks 
KIOK 
Coke 
Cokes - 36 
Produktion 
Produktion 
napoYUJYn. 
Produktie 
7997 napaYuJYr*! Produktie 
Produktionsmuligheder 
napaYtuyiKi'i ôuvapiKÔTnTa 
Produktiemogelijkheden 
7997 7992 7993 (10e t) 
1994 1995 
Stålværkernes koksværker 
Movâôeç napayioyfiç KIOK nou avrjKOuv ae xa^uBoupyeia 
Cokesfabrieken bij de hoogovens 
7.0 
7,7 
3,6 
5.1 
6.2 
2.9 
0.2 
32.8 
46.2 BR Deutschland 
Belgique £ Nederland 
France 
Italia 
United Kingdom 
Espana 
Portugal 
EUR 12 
Koks 
KIOK 
Cokes £(/D 12 7.7 7.7 ; 7,7 
8,3 8.3 8.2 
5.5 5.5 3.8 
9.0 9.0 7.8 
6.5 6,5 6,6 
3,6 3,6 3,6 
0,3 0,3 0,2 
40,9 40.9 38.0 
58.8 58.3 53.2 7,7 7.7 7,7 7.7 
8,0 8.0 8.0 8.0 
3.7 3.4 3,3 3,3 
7,8 7,8 7,8 7,8 
6,0 5,5 5,5 5,5 
3.6 3,6 3,6 3,6 
0,4 0.4 0,4 0,4 
37,3 36.4 36,3 36,3 
50,4 49,5 49,7 49,5 
6. 
Stenkulsbriketter 
MnpiKCTtç AiôàvGpaKa 
Steenkoolbriketten 3/ -
Produktion 
Produktion 
napaycoyrt 
Produktie 
1991 
0.9 
0.5 
0.8 
2.2 BR Deutschland 
France 
United Kingdom flapaYuJYri 
EUR 12 1989 
1.7 
0.7 
0.7 
3.0 Produktie 
Produktionsmuligheder 
napaYuJY'Kf'l ôuvapiKÔTrjTa 
Produktiemogelijkheden 
7990 7997 
1.7 1.7 
0.6 0.5 
0.5 ; 0.7 
2,8 2.9 1992 1993 (106 t) 
1994 1994 
1.7 1.7 
0,7 
3,1 3.1 U 
0.7 0.7 
3.1 1.7 
0.7 
0.7 0.7 0,7 0,7 
3,1 
- 38 -
Brunkulsbriketter C1) 
MnpiKCTeç AiyvlTH C) 
Bruinkoolbriketten (y) 
Produktion IlapaYiOY^ Produktio 
BR DEUTSCHLAND 
EUR 12 Produktion 
napaycoyn 
Produktie 
7989 7990 (106 t) 
1991 Produktionsmuligheder 
riapaYUJYiKri ôuvauiKÔTnja 
Produktiemogelijkheden 
7992 7993 7994 7995 
5,6 38,9 
5,6(2) 38,9(2) 21,1 17,0 16,0 15.4 12.8 
21.1(3) 17.0(3) 16.0(3) 15.4(3) 12.8(3) 
C) Inklusiv stevkul og brunkulskoks. 
(2) For Tysklands forening. 
(3) Efter Tysklands forening. (') nepiAopBâvcTOi OKÔvri KQI KUJK AiyvlTri. 
(2) npiv THV cnovevonoinon THÏ Teppavioç. 
(3) MCTÔ TQV cnavtvonoinon "rnç. Teppaviaç. (') Inclusief cokesbries en cokes van bruinkool. 
(2) V66r de Duitse hereniging. 
(3) Na de Duitse hereniging. 
- 39 -
8. 
Jernminor 
McTaXÀcùpoTa aiôqpou 
IJzererts 
Invor.tufitKisiidgiftnr Aouovcç nnyiou KC<J>oAoiou 
BR Deutschland 
France 
: Espana 
EUR 12 Faktiske 
npaYMOTiKéç 
Werkelijke 
7989 7990 Invest oringsuitgaven 
(U>r «•< v) 
1991 
0.6 1.2 3.4 
4.6 6.4 6.6 
6.1 4.2 11.1 
11.3 11.8 21.1 Beregnede 
npopAenôueveç 
Verwachte 
7992 
0.9 
2.3 
8.1 
11,3 1993 
1.5 
0.7 
8,2 
10.4 
Jernminer 
MeToAAcûuaTa aiôrjpou 
IJzererts - 40 -
Udvinding 
EÇopuÇn. 
Winning 
7997 
0.2 
7.4 
3,6 
11,2 Udvinding 
BR Deutschland 
France 
Espana E|6pu|n 
EUR 12 1989 Winning 
Udvindingsmuligheder 
ECopuKTiKi*! ôuvauiKÔTryra 
Winningsmogelijkheden 
7990 7997 
0,4 0,4 0,8 
9.6 9.0 8.8 
6.7 4.7 [ 4.7 
17.4 14.1 13.3 1992 7993 
0.8 
7.8 0.8 
6.7 
2.6 3.1 1994 
0.8 
3.1 
6.6 
11.2 10.5 10.5 (io6 o 
- 41 -
Kl 
Jorn- og stålindustrien 
XaAuPoupyia 
Uzer- en staalindustrie 
Samlede investeringer 
Belglque/Belgl'é 
Danmark 
( 9 Deutschland 
v.--
Eliada 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
( cUR 12 luvoAiKéç €n€v6ûo€iç Totaal investeiingsuitgiwen 
(W6 ecu) 
Faktiske 
ripaYpanKéc 
Werkelijke 
7989 7990 7997 
384,0 405,8 517,0 
7.5 12.9 11.7 
762,5^) 984,1^1289,8^ 
11',9 14.5 34.4 
359.8 422.4 386.3 
467.7 634.3 552,4 
1,2 0.9 1.8 
529.0 1072.5 1421,3 
60,5 74.6 62,2 
181.4 244.5 192,6 
24,9 81,2 117.1 
617.6 557,0 384.7 
3408.2 4504,7 4971,4 Beregnede 
flpoBAenouevec 
Verwachte 
7992 7993 
350,6 210,1 
20,8 7,6 
& 1477,9^' 906,3 C2) 
79,7 3.5 
234.7 145,7 
453.8 160,8 
10.4 0.0 
952,3 604.9 
96,5 
120,0 
13,0 
264,2 79,8 
60,0 
9,5 
57.3 
4013.2 2245.5 
(' > For Tysklands forening. 
(*) Efter Tysklands forening. 
NB: Investeringerne i jern* og stålindustrien i 
dat tidligere DDR udgjorde i 1989 66.7 mio. 
ECU og i 1990 96,7 mio. ECU. (') npiv TOV enavcvonoinon TQ^ fcppaviaç. 
(*) Mcrâ T0.V «navcvonolnon Tnç Tcpuavlaç. 
IniJeluKrr): TO 1989 KQI TO 1990 clxav npay-
paTonoiqBcl <rrr\ xaAuBoupyla Tn.ç AVOTO-
Aitcr^ç repuavlaç cn€v6ûoaç ùiyooç 66,7 KOI 
96.7 CKcrr. Ecu. (') V66r Duitse hereniging. 
(2) Na Durtse hereniging. 
Opmerking: in 1989 en 1990 beliepen de 
investeringen van de Oostduitse ijzer- en 
staalindustrie respectievelijk 66,7 en 96,7 
miljoen ecu. 
on 
Ul -
11. 
Jern- og stålindustrien 
XaAuPoupYia 
IJzer- en staalindustrie 
Investeringsudgifter 1991 
(nationale valutaer) 
Belgique/Bel gie 
Danmark 
BR Deutschland 
fy I ad a 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
EUR 12 BFR (10 6) 
DKR (10 6) 
DM (10 6) 
DR (10 6) 
PTA (10 6) 
FF (10 6) 
IRL (10 6) 
LIT (10 9) 
LFR (10 6) 
HFL (10 6) 
ESC (10 6) 
UKL (10 6) 
ECU (10 6) Aanâveç nåyiou KtcpaAaiou 1991 
(oe eGviKÔ vôpiopa) Investeringsuitgaven 1991 
(in nationale valuta) 
Anslåede 
ripoBAenôpeveç 
Verwachte 
(a) 
22 306 
156 
3 383 
4 798 
43 865 
3 712 
0.7 
1 800 
3 141 
406 
12 329 
262 
4 956 Faktiske tal 
npaYPOTiKéç 
Werkelijke 
(b) 
27 827 
92 
2 644 
7 740 
49 656 
3 850 
1.3 
2 179 
2 627 
445 
22 841 
269 
4 971 Realisationsprocent 
nooocTÔ 
npaYUOTonoinQeioujv 
Verwezenlijkt percentage 
(c) = 100(b): (a) 
97.8 
58.9 
78.1 
161.3 
113.2 
103.7 
185.7 
121,0 
83,6 
109,6 
185.3 
102.7 
100,3 
12 
Jern- og stålindustrien: Investeringsudgifter 
XaAuPoupYia: Aanàveç nåY'OU Ktq>aAaiou 
Uzer- en staalindustrie: Investeringsuitgaven 
Investeringsudgifter Aonovtç nâyiou KecpaAaiou Investeringsuitgaven 
1. Koksværker 
2. Sintrings- og pelleteringsanlæg 
3. Direkte reduktionsanlæg 
4. Hejovne 
5. Oxygenstålværker 
6. Elektrostålværker 
7. Stålværker i alt 
8. Strengstobningsanlæg 
9. Valseværker for halvfabrikata 
10. Valseværker for grov- og mellemplader 
11. Finvalseværker 
12. Trådvalseværker 
13. Varmvalseværker for bredbånd 
14. Båndvalseværker 
15. Pladevalseværker 
16. Koldvalseværker for bredbånd 1. Movâôeç napaytoYnc KUK 
2. ErmYiYuaTa Kai oua<t>aipcbpaTa 
3. EyicaTacrrâoeiç âueanç avaYiayriÇ 
4. YtfiiKåpivoi 
5. XaAupoupY€îa u« cpcfxjørjarj OÇUYÔVOU 
6. XaAuBoupYcia qAcKTpiKibv Kopiviov 
7. ZûvoAo xaAupoupYclcov 
8. EYKaTaarâaeiç auvcxoûç xuTeuoqc 
9. 'EAaorpa nM'KcrrcpYaøuéviov npoïôVTuJV 
10. 'EAacnrpa Bapiâç Kai péarjÇ eAaanç 
11. 'EAocrrpa eAacfipâç éAaanç 
12. 'EAacrrpa aupuâTujv 
13. 'EAaorpa Y'O Oep^ir) éAaaq nAanùjv 
Taivitbv 
14. 'EAacrrpa Y'C éAaaq OTCVUIV TOIVIUJV 
15. 'EAaorpa Aauapivujv 
16. 'EAaoTpa Y'O V^XP"8! «Aooq orevibv 1. Cokesfabrieken 
2. Gesinterd erts en pellets 
3. Directe reductie 
4. Hoogovens 
5. Oxystaalfabrieken 
6. Elektrostaalfabrieken 
7. Totaal staalfabrieken 
8. Continugieten 
9. Walsgroepen voor halffabrikaten 
10. Zware en middelzware walsgroepen 
11. Walsgroepen voor staafstaal en licht-
profielstaal in kleine afmetingen 
12. Draadwalserijen 
13. Warmwalserijen voor breedband 
14. Bandstaalwalserijen 
15. Plaatwalserijen 
16. Koudwalserijen voor breedband 
17. Coatinganlæg 
18. Andre valseværker 
19. Valseværker i alt 
20. Kraftværker osv. 
21. Diverse 17. EYKaTacrrâaeiç cniKàAutvnÇ 
18. 'AAAa éAacrrpa 
19. ZûvoAo cAâcrrpuJV 
20. ZïaGpoi napaYujyric nAcKTpiKqç 
cvépyeiac KAn. 
21. AtàQopa 17. Bekledingsinstallaties 
18. Andere walserijen 
19. Totaal walserijen 
20. Centrales, enz. 
21. Diversen 
22. I ait 22. feviKÔ crûvoAo 22. Totaal-generaal 
23. Stangstâl i alt 
(linje 10-12) 
24. Fladstàl i alt 
(linje 13-16) 23. ZûvoAo cniprjKuiv npoïôvTUJV 
(YpOMpéç 10 éujç 12) 
24. ZûvoAo cmnéôwv npoïôvTUJV 
(ypapuéç 13 CUJÇ 16) 23. Totaal lange produkten 
(regels 10-12) ": 
24. Totaal platte produkten 
(regels 13-16) 
Tab 1Z1 V« -
Belgique/ Belgie 
i. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. 1989 Faktiske 
npaYMOTiKéç 
Werkelijke Beregnede 
flpoPAenôpevcç (A+B) 
Verwachte 
10.9 
6.? 
47,5 
24,8 
10.2 
35,0 
7,9 
0,5 
0.1 
0,8 
14.5 
66.3 
5.7 
64.9 
61.2 
18.2 
240,0 
7.0 
37.6 
384.0 
15,4 
136.9 1990 1991 1992 
14,0 
4,8 
0,0 
62,9 
24.3 
20.2 
44,5 
7.2 
0.2 
0,1 
1.9 
2.4 
39,6 
0.0 
4.1 
65.3 
107.2 
12.6 
240,6 
5.0 
33.9 
405.8 
4.4 
109.0 14.7 
10,7 
0.0 
69.0 
21.3 
66.4 
87,7 
7.4 
0,1 
0.0 
0.6 
1.4 
40,9 
0.0 
12.1 
120.5 
87.4 
8.8 
279.3 
5,7 
49.9 
517.0 
2.1 
173,5 9.9 
19,3 
0.0 
32,4 
17.1 
32.7 
49.8 
4.9 
0.5 
0.0 
1.4 
0.7 
38.9 
0.0 
21.1 
105.6 
25.3 
8.3 
206.7 
6,5 
26.0 
350,6 
2.4-
165.6 1993 
6.7 
3.3 
0,0 
15.5 
24,9 
9.5 
34,4 
2.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.7 
30,7 
0,0 
0.0 
72.8 
18.6 
3.0 
127.9 
1.8 
21.6 
210.1 
0.7 
103.5 
Tab 12.1 - 45 -
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
LO. 
LI. 
L2. 
L3. 
L4. 
L5. 
L6. 
L7. 
L8. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. Danmatk 
——•r-
Faktiske 
ripaYMCJTiK^ 
Werkelijke 
1989 
3.7 
3.7 
0.5 
0.2 
0.8 
0.0 
1.5 
0.4 
1.9 
7.5 
0,2 
0,8 1990 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
r 0.0 
4,4 
4.4 
0.6 
0.0 
0.0 
0.0 
1.2 
0.0 
0.0 
0.9 
0.0 
0,0 
2.3 
5.0 
0.2 
3.2 
12.9 
1.2 
0.9 1991 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
3.1 
3.1 
1.0 
0.0 
0.0 
0.0 
4.2 
0.0 
0.0 
1.6 
0.0 
0.0 
0.0 
6.8 
0.1 
1.7 
11.7 
4.2 
1.6 Beregnede 
npo3Aen6|jev€<; (A+B) 
Verwachte 
1992 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
1,7 
1.7 
2.1 
0.0 
0.0 
o.o 
12.0 
0.0 
0.0 
2,2 
0.0 
0.0 
0.0 
16.3 
0.0 
2.8 
20.8 
12.0 
2.2 1993 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,9 
0,9 
3.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.9 
0.0 
0.0 
1.1 
0,0 
0.0 
0.0 
5.1 -
0.0 
1.6 
7.6 
0.9 
1.1 
-il 
a. „ 
F -c o -< 
a S) - > 
•a 
DJ 
-_ * .* 
• i: O n) ^ 5-s CO o> 
O) 
CN 
O) 
CD 
O) 
o 
O) o 
CD 
00 
o> o 
o" o o o 
o" o* o* O CO, 
o o CO 
o" o 
o 
o o 
o o o 
o o 
o tf> tf> CO 
IT T-" O* o 
o 
o 
o* o o 
o" o" 
o o 
o* o" CN 
CO* 
CO 
<o* o o 
o o o o o 
o o" o 
o 
o* o 
o" o o 
o o 
o o o 
o" o* o o 
o* O) 
to" 
«o* CD 
CD CO o o 
o* o <©. 
o ^ o 
o* 
o 
o O O T-
o o" o o 
o o 
o 
CO 
o CN 
co" o 
©" 
o 
o 
CD <D o 
o" O r-
© o 
u> w "* 
CO* (O* o* CN 
CN* 
CD 
o o o 
o o* o 
CO 
o co' 
o 
CN 1- »N. 
o" o* h. 
T— 
CN o 
o to 
CO* 
0. T- CD ^ 
£ o o °2 
CO 
o CO 
o 
CD T- T-
o" o o to 
o 
CO T-
CN O 00 
co" co CM 
co" 
co 
co 
CN 
co 
CN 
co 
o" o 
o" 
o 
h-" 
CD 
CN 
o" 
Tab 12.2 W -
Espåna 
Faktiske 
npaYUcnriKéc; 
Werkelijke 
i. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
H. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
,'.\ . 
22. 
23. 1989 
5,0 
0.7 
6.4 
43,9 
38,6 
82.5 
28.3 
0,0 
24,7 
20,1 
12,6 
26,4 
7,3 
60.1 
14.1 
10.8 
204.5 
13.9 
46.9 
359,8 
57.4 
93,8 1990 1991 
5,4 
0.2 
27.7 
26.7 
4.7 
60,8 
65.5 
8.4 
0.0 
16.0 
61.1 
4.8 
12.1 
0.0 
9.8 
60.8 
55.2 
8,3 
236.5 
15.0 
45.4 
472.4 
81.9 
82,7 Beregnede 
npoBAenôpeveç (A+B) 
Verwachte 
2.5 
0.0 
0.5 
16,9 
27,1 
29.9 
57.0 
7.7 
0.6 
21.6 
33.8 
27.4 
5,1 
0.0 
1.2 
69.1 
85.0 
7,2 
258,6 
18.2 
32.8 
3UG.5 
82.7 
75.4 1992 
1,1 
0,6 
0.0 
2,8 
23.3 
15.8 
39,2 
1.7 
0.0 
10.8 
3.2 
9.7 
3.5 
0.0 
0.9 
54.9 
66.7 
6.1 
157,5 
1,0 
32.6 
234./ 
23.7 
59,3 1993 
0.6 
1.7 
0,0 
14.8 
4.2 
6.0 
10.2 
1.1 
0.0 
0,6 
1.5 
3,0 
1.4 
0.0 
0.7 
35.6 
52.3 
1,9 
97.9 
5.7 
14.7 
145./ 
5.1 
37.6 
i ab 17.3 48 -
France 
Faktiske 
npaYMOTiKéc 
Werkelijke 
i. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. 1989 
5.6 
11.8 
68.3 
15.5 
29.2 
44.7 
8.3 
13.8 
13.1 
7.0 
24.8 
15.0 
61.1 
69.1 
58.9 
271.0 
8.0 
58.3 
467.7 
33.9 
100.9 1990 1991 Beregnede 
npoBAenôpeveç (A+B) 
Verwachte 
' 33.6 
9.9 
0.0 
, 61,7 
13,1 
43.4 
56.5 
15.4 
0.1 
18.2 
21.3 
10.6 
31,0 
0,0 
8.0 
40.2 
144.7 
80.2 
369.7 
9.6 
93.3 
634.3 
50.1 
79.2 17.2 
11.4 
0.0 
65,7 
22.6 
22,0 
44.5 
19.5 
0.0 
17.3 
14.7 
31.8 
16.2 
0,0 
7.7 
27.5 
125.6 
55.7 
316,0 
10.1 
87,3 
552,4 
63.8 
51.4 1992 
9.2 
19.1 
0.0 
35.9 
24,0 
27.0 
51.1 
12.5 
0.1 
31.5 
11.3 
24.4 
17.2 
0.0 
15,1 
31,5 
56.1 
32.7 
232.3 
6.9 
99.4 
453.8 
67.1 
C3.8 1993 
3.6 
13,8 
0.0 
29.5 
9.1 
22,4 
31,4 
6.9 
0.0 
9.0 
2.3 
0.7 
7,2 
0.0 
0.4 
11.9 
9.8 
10.9 
58.9 
0.2 
23,3 
160.8 
12.0 
19.4 
Tab 12.3 49 
i . 
y.. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11 . 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. Germany 
Faktiske 
ripaYpaTiKéç 
Werkelijke 
1989 (1) 
12.9 
3.6 
0.0 
81,7 
85,3 
21.7 
107.0 
43.7 
50.1 
14.5 
9.2 
22.3 
54.0 
9.2 
17.0 
101.9 
37.6 
1.8 
361.4 
43.8 
151.9 
762.5 
46.0 
182.1 1990 (1) 1991 (2) Beregnede 
npo3Aenôp€V€Ç (A+B) 
Verwachte 
1992 (2) 
11.7 
1.4 
0.8 
45.6 
62,4 
38,0 
100,4 
59,1 
32.3 
25,4 
6.1 
32.0 
139.4 
9.1 
17.1 
158.0 
136.6 
3,1 
618.2 
32.5 
173.5 
984.1 
63.5 
323.6 27.8 
4.4 
1.0 
117.8 
59,2 
42,3 
101,5 
65,9 
9.0 
23,9 
20.4 
27.8 
93.0 
4.5 
86.6 
191.4 
187,1 
6.0 
715.7 
41,7 
279,8 
1289.8 
72.1 
375.5 26.0 
6.7 
0.4 
244.7 
62.1 
90.5 
152,6 
57,4 
8.2 
25.2 
69.7 
21.9 
88.8 
3.9 
36.7 
123.7 
228.3 
50.0 
713,9 
64.0 
269.5 
1477.7 
116.8 
253.0 1993(2) 
4.7 
11.9 
0.0 
248.7 
18,4 
12,5 
31,0 
22,2 
1.5 
27.0 
6.8 
1.6 
45.0 
10.8 
5.9 
117.0 
152.7 
36.4 
426.6 
21.2 
162.1 
906,3 
35.3 
178.6 
(') for Tysklands forening 
(') Efu.-i Tysklands loreninjj (') llpiv TQV enavcvonolnon, Tr)Ç Ttppovlaç. 
(7) Mfio inv criovcvonoii)or| tn^ fepuaviav (') V66i do Duitse hereniutni). 
(2) Na d<> Duitse hi'reni()in«j 
I .ih V? A - 50 -
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
LO. 
L1. 
L2. 
L3. 
L4. 
L5. 
L6. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. Ireland 
Faktiske 
npaYMcmKés 
Werkelijke 
1989 
0.3 
0,3 
0.1 
0.1 
0.8 
1.2 
0.1 
0.0 1990 
0 
0.0 
0.0 
r o.o 
0.0 
0.4 
0.4 
0,0 
0.0 
0.1 
0.0 
0.0 
0,0 
\lt\J 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.1 
0.0 
0.4 
0.9 
0.1 
0.0 1991 
0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.6 
0.6 
0.0 
0,0 
0.8 
0,0 
0.0 
0.0 
A n 
0,0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.8 
0.0 
' 0.4 
1.8 
0,8 
0.0 Beregnede 
npopAen6jj€V€^ (A + B) 
Verwachte 
1992 
0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
9.1 
S.1 
0.0 
0.0 
1.1 
0.0 
0,0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
1.1 
0.0 
0.3 
10.4 
1.1 
0,0 1993 
0 
0.0 
0.0 
0.0 
0,0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
0.0 
o.o 
o.o 
0,0 
0.0 
0,0 
o.o 
0.0 
0.0 
o.o 
0,0 
o.o 
o.o 
o.o 
Tab 12.4 - 51 -
i. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. Italia 
1989 
26,7 
6.6 
28.3 
10.2 
88.2 
98.4 
40.8 
1.4 
41,0 
30,5 
15.4 
21.0 
1.0 
4.4 
60,1 
28,9 
10.4 
254.9 
13.4 
100.7 
529.0 
86.9 
86.5 Faktiske 
npoYPOTiKéç 
Werkelijke 
1990 1991 Beregnede 
npopAenôpeveç (A + B) 
Verwachte 
1992 
60.4 
12.5 
0.0 
98.8 
44,8 
132.9 
177.7 
61.2 
8.0 
70.5 
51.6 
19.2 
50.1 
1.4 
7.2 
187.4 
53.1 
24.9 
534.8 
23.4 
164.9 
1072.5 
141.3 
246.2 40.3 
12.2 
0.0 
94.4 
50.7 
120.0 
170.6 
103,7 
7.6 
99.1 
62-1 
32.6 
193.0 
1.2 
10.8 
186.4 
56.8 
14.1 
767,5 
48,5 
287.7 
1421.3 
193.8 
391.5 51.7 
17.9 
0.0 
79.1 
52.7 
54,6 
107.4 
36.5 
6.2 
38.6 
29.9 
17.0 
109.7 
0.9 
15,2 
192.7 
99.0 
10.7 
556.4 
16.3 
123.5 
952.3 
85,6 
318.4 1993 
48,8 
26.1 
0.0 
140.1 
49,8 
52.7 
102.5 
65.4 
1.4 
31,0 
15,5 
2.5 
27,2 
0.4 
24.0 
35.9 
30.9 
6.6 
240.7 
10.1 
36.6 
604,9 
48,9 
87.5 
lab U..l> - 52 -
l uxoinbouiy 
Faktiske 
npoYpaTiKéç 
Werkelijke 
i. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. 1989 
0.3 
0.5 
5.7 
5,7 
0.3 
0.6 
9.3 
7.7 
2.1 
0.6 
2.2 
14,7 
1,5 
39.0 
0.8 
14.2 
60.5 
19.1 
2.8 1990 
0.0 
0.8 
0.0 
15,5 
6,7 
0.0 
6.7 
0.2 
2.4 
10,0 
2.3 
1.0 
0,0 
0.0 
0,0 
1.3 
8.7 
1.7 
27.5 
0.8 
23.3 
74,6 
13.2 
1.3 1991 
0.0 
0.6 
0.0 
0.5 
9.2 
0.0 
9.2 
0.1 
1.0 
8.8 
1.1 
0.4 
0.0 
0.5 
0.0 
1.6 
16.2 
0,1 
30.0 
0.9 
21.0 
62.2 
10.4 
2.1 Beregnede 
ripoBAenôpevecj (A+B) 
Verwachte 
1992 
0.0 
1.9 
0.0 
8.9 
5.7 
19,1 
24,8 
0.7 
1.1 
20,6 
1.3 
11.8 
0.0 
0.8 
0,0 
0.6 
4.2 
0,5 
41,5 
2.3 
17.2 
96.5 
33,7 
1.4 1993 
0,0 
0,4 
0,0 
2.4 
1.2 
46.5 
47.7 
0.0 
0.0 
19,0 
0.6 
0.0 
0.0 
0.2 
0.0 
0.0 
2.9 
0.0 
22.7 
0.2 
6.3 
79.8 
19,0 
0.2 
Tab 12.5 - 53 -
1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
LO. 
LI. 
L2. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. Nederland 
Faktiske 
npaypaTiKéc 
Werkelijke 
1989 
9.9 
1.4 
13.5 
6.8 
0.6 
7.3 
0.1 
0.7 
0.8 
0.6 
0.8 
12.9 
0.0 
66.1 
23.5 
105.5 
5.6 
38.2 
181.4 
2.2 
79,0 1990 
26.3 
3.3 
0.0 
j 46.2 
25.6 
0.3 
25.9 
2.3 
1.0 
0.9 
0.8 
2,6 
7,9 
0.0 
0,2 
64.9 
24.7 
0.0 
105.4 
4.8 
32.5 
244.5 
4.3 
73.1 1991 
11.1 
3.1 
0.0 
47.8 
23.6 
0,8 
24.4 
0.8 
0.4 
1.6 
0.3 
2,9 
7.3 
0.0 
0.5 
49.1 
7.7 
0,0 
70.5 
6.6 
28.9 
192.6 
4.7 
56,9 Beregnede 
npo8A€T76p€V€S (A+B) 
Verwachte 
1992 
3,4 
16,1 
0.0 
5.9 
1.9 
3.2 
5.1 
0,4 
0.3 
0.6 
0.8 
6.2 
3.5 
0,0 
0.2 
24,2 
5.5 
0,0 
41.8 
6.5 
41.1 
120.0 
7.7 
28.0 1993 
0.9 
14.6 
0.0 
5,7 
0.9 
2.2 
3.1 
0.1 
0.2 
0.9 
0.1 
2.7 
1.1 
0.0 
0.1 
5.8 
4.4 
0.0 
15,5 
1.2 
19.0 
60,0 
3.8 
7.0 
CO + < 
> 
vu 
si» 
coca 5 
8 o | 
a) Q. a) 
CO C > 
ro 
CO 
•c 
O 
a. 
CD * £ 
.!2 O ô 
"â| » 1 CO 
O) 
CD 
CN 
CD 
CD 
CO 
CO 
o 
CD 
CD 
CD 
00 
CD O 
©" O 
O* ***! T*l *""» '"I 
© © •" T-
© © vo 
o* ©" o* CD 
©* <D* r«-." O o 
o* o* 
CO o 
O* o* O O 
©* o* 
© O 
©" o" 
r-. 
©" o 
o* ID 00 
CD* CO* to 
CN CD ^ O 00 
oo" to 
00* o 
o* 
CN 
o" 
CD 
oo" 
CD CD O O 
V-" r-* O* \t> 00 CN CD CD 
© O O «2 r- CD 
O* •<* CN* $ O 
O* 
o 
o* 
o 
o" 
O 
©" o o o 
o" ©' o* o o 
o* o* o o 
o* ©" 
o 
o" 
o 
o* o 
o" 
o 
o' o 
o 
© o in 
O* o" T-~ 
O© O O O <r- °. T-IOOCO 
o* o* o* o* o" o* °. ©* o" ©" CO* •«t 
o* CN o 
o* 
o 
o" 
o 
o* 
o 
o" CN 
o* 
1^. oo 
o* 
CO 
CN 00 
o" 
CN 
o' 
CD 
CN u'. 
*-' 8 N." 
co" 
CO 
CO 
CD CO_ 
T-" CD* 
CO CD" o 
o' 
<=> CN 
2 o 
CN 
co" 
CO 
CN oo 
CO' O. 
o" 
o 
o" 
CN" 
CN 
Tab 12.6 - 55 -
United Kingdom 
i. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
11. 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
20. 
21. 
22. 
23. 1989 
28.0 
0.6 
63.8 
34.3 
24.0 
58.3 
56.5 
10,7 
54.6 
7.9 
36.9 
21.5 
2,3 
3,7 
74.6 
98.9 
18,8 
386.4 
8.4 
72,1 
617.6 
99,4 
102.1 Faktiske 
npaYpaTiKéç 
Werkelijke 
1990 
17,7 
0,1 
0.0 
71.4 
23.4 
14.2 
37,6 
64,5 
14.9 
75.8 
10.9 
28.9 
51.2 
0.8 
3.1 
50.2 
47.6 
27.2 
375.2 
18.0 
37.0 
557.0 
115,5 
105.3 1991 Beregnede 
npoBAenôpeveç (A+B) 
Verwachte 
24.8 
0,1 
6.0 
48.8 
43.1 
16.9 
60.1 
17.5 
11.4 
23.5 
6.1 
12.7 
42.4-
0.3 
0.8 
57.2 
19,8 
24,7 
216.4 
5.6 
29.0 
384.7 
42.3 
100,7 • 1992 
3.9 
0.0 
0.0 
74,6 
45.4 
17,0 
62,4 
8,8 
1,7 
6.1 
2.9 
1.4 
10,4 
1.0 
0.5 
33,7 
29.6 
16,6 
113,0 
1.3 
9,0 
264.2 
10,5 
45.6 1993 
0,0 
0.0 
0.0 
2.1 
33.8 
0,0 
33,8 
6.9 
0.0 
0.7 
0.4 
0.0 
0.5 
0.0 
0,0 
1.2 
8.0 
2,1 
19.8 
0.0 
1.6 
57.3 
1.1 
1.7 
i nb r? i v> 
(lOexp 6 ECU) 
i. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8. 
9. 
10. 
1 1 . 
12. 
13. 
14. 
15. 
16. 
17. 
18. 
19. 
AU. 
21. 
22. 
23. EUR 12 
Faktiske 
npOYMOTiKéc; 
Werkelijke 
r 
1987 (1) 1988 (1) 1989 (1) 1990 (1) Beregnede 
npoBAenôpeveç (A+B) 
Verwachte 
1991 (2) 1 1992 (2) | 1993 (2) 
1100 
1210 
1220 
1310 
1410 
1430 
1400 
1713 
1711 
1721/1722 
1723 
1724 
1712 
1733 
1731 
1736 
1741 
1742 
1700 
1810 
1910 
1000 121.4 
87.1 
0 
354.6 
426.1 
220.6 
646.7 
402.8 
24.2 
108 
90.2 
66,3 
291,8 
8.7 
39.1 
291.7 
244.8 
163,7 
1731,3 
113.6 
478.5 
3533.2 
264.5 
631.3 66.2 
54.2 
0 
273.3 
281.9 
153.3 
435.2 
222.1 
25,2 
140.5 
77 
70.3 
186.6 
17,6 
76.9 
456.1 
234 
107,5 
1613.8 
115.1 
Alf.H 
3035.6 
287.8 
737.2 98,9 
31.9 
0 
310,1 
226.5 
222.9 
449.4 
196.9 
64 
159.5 
89.9 
118.9 
226.9 
13,2 
54.3 
493.6 
348.1 
121.7 
1887 
101.6 
529,1 
3408 
368,3 
788 171.0 
35.0 
28.5 
433.9 
205,9 
320.7 
526.6 
238.1 
59.0 
221.8 
158.1 
139.1 
331.4 
11.4 
51.0 
631.5 
578,2 
162.5 
2582.2 
111.8 
(»15.8 
4504.7 
519.0 
1025.3 142.2 
43,2 
1.6 
467.5 
260.6 
311.3 
571.8 
235.2 
30.1 
205.4 
147.5 
172.9 
397.9 
6.5 
121.6 
711.8 
585.7 
122.1 
2736,9 
149,7 
«!>«,!> 
49 T 1.4 
525 Å 
1237.9 105,3 
81.6 
0.4 
484.7 
232,8 
278.7 
511.5 
125,6 
18,1 
134,5 
120.6 
121.G 
272.0 
6.6 
91.9 
566.9 
514.9 
125,6 
2098.2 
105.6 
625./ 
4013.2 
376.7 
937.4 64.3 
71.8 
0.0 
459.5 
142.5 
154.0 
296.5 
107.5 
3.1 
88.1 
27.2 
15.4 
113.0 
11.3 
32.1 
280.1 
279,7 
60.8 
1018.3 
40.5 
294.6 
2245.5 
130.7 
436.5 
(') For Tysklands forening 
(') Etter Tysklands forening. (') flpiv Tn,v enavcvonoirior) Tqç Tfppaviaç. 
(3) MÇTÔ tqv enavevonoinor) Trj«; feppaviaç. (') V66r de Duitse hereniging. 
(J) Na de Duitse hereniging. 
13. 
Malmsinter 
luaawpcrrujuaTa pcTaAAcupaTiov 
Gesinterd erts ')/ -
Produktion flapaYUJYri Produktie 
(106 t) 
Produktion 
napaYuJYrj 
Produktie 
1991 
13.0 
30.7 
7.3 
20,5 
13,3 
4,6 
7,4 
0.3 
15.3 
112.3 Belgfque/Belglë 
Danmark 
BR Deutschfand 
Ellada 
Espana 
France 
treland 
Italia 
Luxembourg 
Neder I and 
Portugal 
United Kingdom 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
riapaYWYiKn ôuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
16.3 15.4 15.4 
38.6 42.0 r 41.9 
8.6 8.6 8.7 
26.3 24.2 24.3 
20.6 20.6 17.4 
8.1 8,1 8,1 
8,1 8,1 8,1 
0,4 0,4 0,4 
18,0 18,0 18,0 
144,9 145.3 142.2 1992 1993 1994 1995 
15.4 15.4 15,4 15.4 
41.8 41.8 41.8 41.8 
8.7 8.7 8,7 8,7 
23.9 23,0 25,8 25.8 
17,4 17,4 17,4 17,4 
8,1 8.1 8.1 8,1 
8,1 8.1 8.1 8.1 
0.5 0.5 0,5 0.5 
16.7 15.5 15.5 15.5 
140,5 138.5 141,2 141,2 
14. 
Råjern 
XuToaiôrjpoç 
Ruwijzer - 58 -
'induktion fl(]|KiY(i)Y'l Pioduklie 
Produktion 
flapaYuJYn 
Produktie 
1991 
9.4 
30.7 
5.6 
13.6 
10.8 
2.5 
4.7 
0,2 
12,0 
89.7 Bel gi que/Bel g l'é 
Danmark 
BR Deutschland 
Ellada 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
EUR 12 1989 (W6 t) 
Produktionsmuligheder 
napaYoJYiKiî ôuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1990 1991 
11.4 11.3 11.3 
41.3(1)42.3 42.2 
r ' 
0,8 0.8 0.8 
6.5 6,6 6,6 
20.0 18.9 18,9 
17.1 17,1 14.8 
3,7 3,1 3.1 
6.6 6,6 5,9 
0,4 0,3 0,4 
15,8 16,0 15,2 1992 1993 1994 1995 
11,3 11,3 11.3 11.3 
42.7 42,7 43,0 43,0 
0.8 0.8 0.8 0.8 
6.6 6,6 6.6 6.6 
19.0 18.9 19,0 18.6 
14.8 15,0 15.0 15,0 
3,1 3.1 3,1 3,1 
5,9 5,9 5,9 5,9 
0.5 0.5 0.5 0.5 
14,3 13,3 13,3 13,3 
123,8 123.1 119.2 7/8.9 118,2 118,6 118,2 
(') Fer Tysklands forening. C) 
De maksimale produktionsmuligheder for 
råjern le i 1989 på 3,1 mio. ton i DDR. npiv TQV enavcvonolnoq TtiÇ Teppavioç (i) Voor de Duitse hereniging — in 1989 
— TO 1989, n MÉY'o-rn napoywyiKn. 6uvaui- bedroeo. de MPM van ruwijzer in Oost-
KÔTHTa (MriA) XUTOOIÔIÏPOU crrov AVOTO- Duitsland 3.1 miljoen ton. 
AtKi"i fcpuavla rjTov 3.1 CKOT. toa. 
15. 
Råstål — i alt 
AKOTépyaoTOc; xâAuBaç — ZûvoAo 
Ruwstaal — Totaal -59-
Produktion nopaYuJYO Produktie 
Produktion 
riapOYUJYr) 
Produktie 
1991 
11.3 
0.6 
41.9 
1.0 
12.8 
18.4 
0.3 
25.1 
3.4 
5.2 
0.5 
16.5 
137.2 Belgique/Belgiê •• 
Danmark 
BR Deutschland ••• 
Elléda •-. 
Espaha •••• 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg *•• 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom ••* 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
riapaYUJY'Kri ôuvapiKÔTOTa 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 
14.1 
0.9 
47.1 
3.7 
19.5 
25.2 
0.3 
39.3 
5.2 
7.6 
0.8 
23.9 13.8 
0.9 
56.4 
3.7 
20.0 
25.4 
0.3 
40.0 
5.2 
7.6 
0.8 
23.9 1991 
13.8 
0.9 
54.8 
3.7 
20.0 
25.4 
0.5 
38.7 
5.2 
6.5 
0.8 
22.7 
187.6 197.9 192.8 1992 1993 
14.4 
0.9 
53.9 
3.8 
19.9 
24.1 
0.5 
39.2 
5.2 
6.5 
0.9 
21.8 15.0 
0.9 
53.9 
3.8 
19.7 
24.2 
0.5 
39.6 
5.2 
6.5 
1.0 
20.7 
191.0 1994 
14.8 
0.9 
53.8 
3.8 
19.7 
24.2 
0.5 
39.7 
5.1 
6.5 
1.0 
20.7 
190.9 190.6 (106t) 
1995 
14.8 
0.9 
53.1 
3.8 
19.7 
23.9 
0.5 
39.8 
5.1 
6.5 
1.0 
20.7 
189.6 
76. 
Råstål 
AKdTépYacrroç xåAuØac 
Ruwstaal - 60 -
EUR 12 
Produktion 
Undersøgelsesår 
'ETOÇ épeuvoç 
Jaar van de enquête 
1987 
1988 
1989 
1990 
991 
1992 (1) 
O) 
CV 
(2) 
(2) 
(2) flapoYuJY^ Produktie 
(106 t) 
1987 
188.7 1988 Beregnede produktionsmuligheder 
ripoBAenôpevn napaYUJYiKri 6uvapiKÔTr|Ta 
Verwachte produktiemogelijkheden 
7989 7990 7997 7992 7993 7994 7995 
788,5 788,5 
789.0 786.8 
785.7 788.4 
186.8 
185.3 
190.7 186.9 
183.8 
189,9 
194,1 184,0 
191.5 
195.8 
191.0 191.7 
196.4 
190.9 196.9 
190.6 189.6 
(') EUR 12 fer Tysklands forening. 
(2) EUR 12 efter Tysklands forening. (') f"ta Tnv EUR 12 npiv Tny cnavtvonoinon TOÇ 
f"€puavlaç. 
(*) Tia Tnv EUR 12 perâ ir\v enavevonoinon THÇ 
fcpuavfac. (') Voor EUR 12 vôor de Duitse hereniging. 
(*) Voor EUR 12 na de Duitse hereniging. 
17. 
Råstål 
AKOTépyaoToc; xâAuBaç 
Ruwstaal -61 -
Produktionsmuligheder 
De enkeltefremstillings-
metoders andel napoYOJYiicii ouvapiKOTHTa 
avâAoya p€ TH péØoéo 
noaooTÔ TQÇ »c686 peSaoou — Produktiemogelijkheden 
naar procédé 
— Aandeel van elk procédé 
Produktionsprocesser 
Mé6o6oç 
Procédé 
Enhed 
Movâôa 
Eenheid 
Produktion 
napaywYri 
Produktie 
1986 
1987 
1988 
1989 , ^ 
1990 W 
1991 
Produktionsmuligheder 
napaYUJY,K|tl ôuvapiKÔTryrc 
Produktiemogelijkheden 
1986 (1) 
1987 (1) 
1988 y{ 
1989 Cl) 
1990 y{ 
1991 )2\ 
1994 y\ 
1995 C2) Oxygenblæst stål 
XâAuBaç M« €pcf>uorjan 
OÇUYÔVOU 
Oxystaal 
10^t (%) 
88,8 70,5 
89,3 70,5 
97,0 70,3 
97,8 69,8 
94.2 68,9 
93.3 68,4 
127.6 67.6 
127,3 67,1 
128.2 67,1 
125.3 66,5 
125,8 66,4 
124,5 64,4 
119,8 63,9 
119.4 61,7 Elektrostål 
HA€KTpiKéÇ rcâpivoi 
Elektrostaal 
106t (%) 
37,1 29,5 
37.3 29,5 
40,9 29,7 
42.4 30,2 
42.5 31,1 
43,1 31,6 
61,2 32,4 
62,5 32,9 
62,7 32,9 
63.1 33,5 
63,7 33,6 
67,0 33,4 
70,0 34,9 
70.2 38,3 SM-stål 
-XâAuBaç Martin 
Martin-staal 
106t (%) 
0,8 
1.3 1.2 
0,8^3) 1,2 1 alt 
ZûvoAo 
Totaal 
10$t 
126,0 
126,6 
138,0 
140,2 
136,7 
137,2 
188,7 
189,8 
190,9 
188,4 
189',6 
192,8 
190,6 
189,6 
C) EUR 12 for Tysklands forening. 
(') EUR 12 inklusiv de nye delstater. 
(*) De maksimale produktionsmuligheder ventes 
reduceret fra 2,3 mio. ton i 1994 til 0,1 mio. 
ton i 1995. (') Tio TH ytWYPaCHKfi cvÔTqTa EUR 12, npiv 
Trjv enavevonoinon TTIÇ Tcppavlaç 
(") l"ia Tnv EUR 12, nepiAauftavouevuiv TWV 
vturv Linder. 
(3) AUTO n MI1A pciåjverai, TO 1995, an6 2,3 oe 
n 1 .irrrr Ti*iv*Mif (1) Voor de geografische eenheid EUR 12, vôôr 
de Duitse hereniging. 
(*} Voor EUR 12. inclusief nieuwe deelstaten. 
(») Deze MPM van 2.3 miljoen ton zat in 1995 
tot 0,1 miljoen ton dalen. 
18. 
Oxygenblæst stal 
XâAuBaç pc cpdpûonan oCuyovou 
Oxystaal - 62 -
Produktion napayuJYn Produktie 
Produktion 
nopoYuiYH 
Produktie 
1991 1989 Produktionsmuligheder 
riapaYUJYiKn ouvapiKOTOTa 
Produktiemogelijkheden 
1990 1991 1992 1993 1994 (io6t) 
1995 
10.3 
32.8 
5.6 
13.1 
10.4 
3.4 
4.9 
0.2 
12.5 
93.3 Bel gi que/Bel gie 
Danmark 
BR Deutschland 
Elléda -
Espana « 
France -
Ireland 
Italia -
Luxembourg 
Nederland -
Portugal • 
United Kingdom 
EUR 12 12.5 
38.5 
1.0 
6.9 
17.8 
18.6 
5.2 
7.3 
0.5 
17.2 12.1 
42.4 
1.0 
6.9 
17.8 
18.6 
5.2 
7.3 
0.4 
17.2 12.1 
42.7 
1.0 
6.9 
17.8 
15.9 
5.2 
6.2 
0.4 
16.4 
125.3 128.7 124.5 12.1 
42.5 
1.0 
6.9 
16.4 
16.2 
5.2 
6.2 
0.5 
15.5 12.1 
42.5 
1.0 
6.9* 
16.4 
16.2 
5.2 
6.2 
0.5 
14.4 11.9 
42.8 
1.0 
6.9 
16.2 
16.2 
3.8 
6.2 
0.5 
14.4 
122.4 121.4 119.8 11.9 
42.8 
1.0 
6.9 
15.8 
16.2 
3.8 
6.2 
0.5 
14.4 
119.4 
Til. ARTS 11 SA as of 31-03-93 
Print«! on 14-OS-93 .t Ilt«2:03 
19. 
Elektrostål 
XâAuBaç peGôôou nAcKTpiKrjç Kaplvou 
Elektrostaal M -
Produktion riapaYuJYn Produktie 
(io6t) 
Produktion 
napaY^YÔ 
Produktie 
^991 
1.0 
0.6 
8.4 
1.0 
7.2 
5.3 
0.3 
14.7 
0.2 
0.3 
4.0 
43.1 Belgique/België • 
BR Deutschland • - * 
Elléda ••••• 
TtaHa 
United Kingdom * • • 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
riapaYuJYiKri ôuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
1.6 1.7 1.7 
0.9 0.9 0.9 
8.6 10.6 10.9 
2.7 2.7 2.7 
12.6 13.1 13.1 
7.4 7.5 7.6 
0.3 0.3 0.5 
20.7 21.5 22.8 
0.3 0.3 0.3 
0.3 0.4 0.4 
6.8 6.8 6.2 
62.2 65.7 67.0 1992 1993 1994 1995 
2.3 2.9 2.9 2.9 
0 9 0 9 0 9 0 9 
10.6 10.7 10.3 10.3 
2.8 2.8 2.8 2.8 
13.0 12.8 12.8 12.8 
7.7 7.8 8.0 8.1 
0 5 0 5 0 5 0 5 
23 0 23 4 23 5 23 6 
1.3 1.3 
0.3 0.3 0.3 0.3 
0 4 0 4 0 4 0 4 
6.3 6.3 6.4 6.4 
67.8 68.8 70.0 70.2 
Fil. ABT5116A as of 31-03-93 
Printed on 14-05-93 «t 11:42:04 
20. 
Strengstobning 
Zuvcxnç x<JT€uan 
Continugieten -64 
Produktion napoyuJYn Produktie 
(106t) 
Produktion 
napoYOJYn 
Produktie 
1991 Produktionsmuligheder 
napaYujyiKii ôuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
f-
12.5 
0.9 
48.3 
3.7 
17.9 
22.3 
0.5 
33.1 
1.4 
6.2 
0.4 
18.2 1992 1993 1994 1995 
10.4 
0.6 
37.6 
1.0 
11.8 
17.5 
0.3 
23.9 
1.2 
4.9 
0.2 
14.1 
123.6 Belgique/Belgiè 
Danmark 
BR Deutschland 
Ellâda • 
Espafia • 
France * 
Ireland 
Italia • 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal • 
United Kingdom 12.3 
0.9 
43.7 
3.7 
16.2 
21.9 
0.3 
32.3 
1.4 
6.1 
0.4 
17 A 12.4 
0.9 
47.7 
3.7 
17.3 
22.1 
0.3 
34.4 
1.4 
6.2 
0.5 
17.9 13.1 
0.9 
48.7 
3.8 
17.8 
22.5 
0.5 
33.7 
1.4 
6.2 
0.5 
17.4 13.7 
0.9 
49.1 
3.8 
17.6 
22.6 
0.5 
34.4 
1.4 
6.2 
0.5 
16.7 13.5 
0.9 
49.4 
3.8 
17.6 
22.6 
0.5 
34.5 
1.3 
6.2 
0.5 
16.7 
EUR 12 156.1 164.9 165.3 13.5 
0.9 
49.4 
3.8 
17.6 
22.3 
0.5 
34.5 
1.3 
6.2 
0.5 
16.9 
166.5 167.3 167.5 167.4 
ril. ARTS11SA «s ol 31-03-S3 
l*rlnt.d on l4-0">-9! «r. ll:4?:0!i 
21. 
Varmvalsede bredbånd 
nAanéç Taiviec; Gcppriç éAaorjÇ 
Warmgewalst breedband -65 -
Produktion flapayuJYn Produktie 
(io6t) 
Produktion 
napOYOJYn 
Produktie 
1991 
K 8.7 
19.8 
0.6 
4.2 
10.3 
7.6 
3.3 
6.2 
60.6 Bel gi que/Bel gie • • 
BR Deutschland «•• 
Ellida 
Italia 
United Kingdom— 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
napaYuJYiKrj ôuvapiKânyra 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
10.3 10.3 10.3 
22.4 23.0 23.0 
1.5 1.5 1.5 
5.2 5.4 5.4 
12.0 12.0 12.0 
10.5 10.5 10.5 
4.3 4.3 4.3 
8.5 8.5 7.5 
74.7 75.5 74.5 1992 1993 1994 | 1995 
10.3 10.5 10.6 10.6 
23.3 23.7 23.7 23.7 
1.5 1.5 1.5 1.5 
5.4 5.4* 5.4 5.4 
12.0 12.0 12.0 12.0 
10:7 11.4 11.5 11.5 
4.4 4.4 4.4 4.5 
7.4 7.6 7.6 7.6 
74.9 76.3 76.6 76.7 
rile AATM15A a« ot 31-03-93 
Printed on K-05-93 at 11:42:05 
22. 
Svære profiler 
Bapeiç pop<J>oxâAu|3€ç 
2ware profielen 66 -
Produktion riapaYWYn Produktie 
(106t) 
Produktion 
IlapaYUJYn 
Produktie 
1991 
\ 0.3 
2.7 
1.3 
0.8 
0.3 
1.3 
1.4 
0.0 
1.9 
10.0 Belgique/België •• 
Danmark 
BR Deutschland • *• 
PMÂda 
Espana ....,-
France •••••« 
Italia 
Nederland 
United Kingdom • • • 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
napayiuYiKri ouvapiKOrnja 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
0.5 0.6 0.6 
3.2 4.1 4.0 
2.7 2.7 2.5 
1.4 1.4 1.4 
0.3 0.3 0.5 
1.9 1.8 2.1 
1.8 1.8 1.8 
0.0 0.0 0.0 
2.5 2.5 2.5 
14.3 15.3 15.4 1992 1993 1994 1995 
0.6 0.6 0.6 0.6 
4.0 4.0 4.0 3.9 
2.5 2.5 2.5 2.5 
1.4 1.5 1.5 1.5 
0.5 0.5 0.5 0.5 
2.2 2.2 2.2 2.2 
1.9 2.0 2.0 2.0 
0.0 0.0 0.0 0.0 
2.6 2.6 2.6 2.6 
15.7 15.8 15.8 15.7 
Fil« ART511SA <> o£ 31-03-93 
Print«* on 14-05-93 at 11:42:18 
23. 
Stålstænger og lette profiler 
EpnopiKoi xâAupeç KQI tkcxppoi pop<pox6AuØ€«; 
Staafstaal en lichte profielen -67-
Produktion r\opayuj\f\ Produktie 
(106t) 
Produktion 
r\aç>ayujyf\ 
Produktie 
1991 
0.2 
0.2 
3.2 
0.8 
3.2 
2.1 
9.1 
0.5 
0.4 
0.4 
2.3 
ZZA Bel gi que/Bel gi ë • 
Danmark 
BR Deutschland •-
Elléda 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia :•.--. 
Luxembourg •-
Nederland —••• 
Portugal••• 
United Kingdom • -
EUR 1 2 Produktionsmuligheder 
napaYtoyiKn ouvapiKauiTa 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
0.5 0.4 0.4 
0.3 0.3 0.3 
4.5 5.2 5.5 
2.7 2.7 2.7 
5.5 f: 5.4 5.3 
3.5 3.4 3.3 
0.0 
13.6 14.5 15.3 
1.0 1.0 1.0 
0.4 0.4 0.4 
0.5 0.4 0.5 
3.4 3.4 3.4 
35.8 37.2 38.2 1992 | 1993 1994 1995 
0.4 0.4 . 0.4 0.4 
0.3 0.3 0.3 0.3 
5.5 5.5 5.8 5.8 
2.5 2.5 2.5 2.5 
5.3 5.3 5.3 5.3 
3.3 3.4 3.4 3.4 
16.0 16.2 16.2 16.2 
0.9 0.9 0.9 0.9 
0.4 0.4 0.4 0.4 
0.6 0.6 0.6 0.6 
3.5 3.5 3.6 3.6 
38.8 39.0 39.4 39.5 
Fil. ARTS116A a« of 31-03-93 
Printad on 14-05-93 at 11:43:0« 
M. 
Armeringsjern 
XaAuØac onAiapoû aKupoôépaTOÇ i 
Betonstaal - 68 -
Produktion XlapaYWYH Produktie 
(106t) 
Produktion 
flopaYUiYfl 
Produktie 
.1991 
0.1 
0.1 
1.6 
0.8 
2.3 
1.1 
5.7 
0.3 
0.4 
0.4 
1.1 
13.9 Bel gi que/Bel gië •• 
BR Deutschland ••• 
FTlÂHa 
Italia 
United Kingdom • • • 
EUR 12 1989 1990 Produktionsmuligheder 
f'lupaYUJYiKi'i ^»uvapiKÔTip 
Produktiemogelijkheden 
1991 
0.3 0.2 0.2 
1.5 2.0 2.1 
2.6 2.6 2.6 
3.1 3.3 3.4 
1.8 1.8 1.7 
0.0 
9.0 9.7 10.4 
0.6 0.6 0.6 
0.4 0.4 0.4 
0.5 0.4 0.4 
1.7 1.7 1.7 
21.5 22.6 23.6 1992 a 
1993 1994 1995 
0.2 0.2 0.2 0.3 
2.0 2.0 2.4 2.4 
2.4 2.4 2.4 2.4 
3.5 3.5 3.5 3.5 
1.7 1.7 1.7 1.7 
10.8 10.9 11.0 11.0 
0.6 0.6 0.6 0.6 
0.4 0.4 0.4 0.4 
0.5 0.5 0.5 0.5 
1.8 1.8 1.8 1.8 
23.8 24.0 24.5 24.5 
Fil« AHT511SA a« of 31-03-93 
Printed on 14-05-93 at 11:43:32 
25. 
Svære og lette profiler i 
Bopciç Kai cAo<t>peî^ popcf>ox6AuP€Ç 
Zware en lichte profielen i - 69 
Produktion flapaYwyn Produktie 
Produktion 
napayuJYn 
Produktie 
1991 
0.5 
0.2 
6.0 
0.8 
4.6 
3.0 
0.3 
10.4 
1.9 
0.4 
0.4 
4.3 
32.8 Bel gique/Bel gie •• 
Danmark ••••• 
BR Deutschland •• • 
Elléda 
Espaha ••••*-..— 
France '• 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland — — 
Portugal 
United Kingdom 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
napaYWYiKr*! 6uvapiKÔTr|Ta 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 
1.0 
0.3 
7.8 
2.7 
8.4 
5.0 
0.3 
15.6 
2.8 
0.4 
0.5 
6.0 1.0 
0.3 
9.7 
2.7 
8.3 
4.9 
0.3 
16.5 
2.8 
0.4 
0.5 
6.1 
50.8 53.4 1991 
LO 
0.3 
9.7 
2.7 
8.1 
4.8 
0.5 
17.6 
2.8 
0.4 
0.5 
6.1 
54.4 1992 1993 
LO 
0.3 
9.7 
2.5 
8.0 
4.8 
0.5 
18.4 
2.7 
0.4 
0.6 
6.2 LO 
0.3 
9.6 
2.5 
8.0 
4.9 
0.5 
18.5 
2.8 
0.4 
0.6 
6.2 
55.1 55.5 1994 
LO 
0.3 
9.9 
2.5 
8.0 
5.0 
0.5 
18.6 
2.8 
0.4 
0.6 
6.3 
55.9 (106t) 
1995 
LO 
0.3 
9.8 
2.5 
8.1 
5.0 
0.5 
18.6 
2.8 
0.4 
0.6 
6.3 
55.9 
Fil. AKT311SA aa o£ 31-03-93 
Print«! on 14-HÎS-93 at 11:44:33 
26 
Valsetråd 
Xovôpôauppa 
Walsdraad 70-
Produktion flapoYUJYn Produktie 
(106t) 
Produktion 
napoYOJYn 
Produktie 
1991 
0.6 
4.6 
0.2 
1.8 
2.0 
3.0 
0.5 
0.2 
0.1 
1.9 
14.8 Bel gique/België 
Danmark ••• 
BR Deutschland • 
Elléda ••• '• 
Espaha -'..•..-•... 
France ••• 
Ireland ••-• 
Italia • -
Luxembourg 
Nederland 
Portugal -
United Kingdom • 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
napaYUJY'Kri ôuvapiKÔTnja 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
v 
0.9 0.9 0.9 
4.9 6.1 5.7 
0.3 0.4 0.4 
2.1 2.5 2.7 
3.0 3.0 3.1 
4.2 4.1 4.4 
0.6 0.6 0.6 
0.5 0.5 0.5 
0.2 0.2 0.2 
2.7 2.8 2.8 
[ 19.4 21.2 21.2 1992 .1993 1994 1995 
0.9 0,9 0.9 0.9 
5.8 5.8 5.9 5.9 
0.4 0.4 0.4 0.4 
2.8 2.8 2.8 2.8 
3.1 3.1 2.7 2.4 
4.4 4.4 4.4 4.4 
0.7 0.7 0.7 0.7 
0.5 0.5 0.5 0.5 
0.3 0.3 0.3 0.3 
2.8 2.8 2.8 2.8 
21.7 21.7 21.5 21.2 
Fil. AKTS 11 SA H of 31-03-93 
Printed on 14-OS-93 ot 11:45:19 
- 71 
27. 
Bând på specielle valsegader 
Taivicç pitcpoù nAâTouç Kai Taivicc; yia aajAnjvcç anô eiôiKà éAacrrpa 
Bandstaal en buizenstrip op speciale walsgroepen 
Produktion napayuJYn Produktie 
Produktion 
flopoYU»Yn 
Produktie 
1991 
0.7 
0.0 
0.2 
0.5 
0.3 
0.2 
1.8 Belgique/Belgie >* Danmark -.•• 
BR Deutschland ••• 
Elléda • 
Espaha — • — 
France •••• — ••• 
Ireland • 
Italia «• ...... 
Luxembourg 
Nederland —••••• Portugal •••* 
United Kingdom - • • 
EUR 12 1989 
1.3 
0.1 
0.7 
0.6 
0.6 
0.5 1990 
1.3 
0.0 
0.5 
0.6 
0.6 
0.5 
3.8 3.6 Produktionsmuligheder 
napayuJY'Kn éuvapiKôrrjTa 
Produktiemogelijkheden 
1991 
1.3 
0.0 
0.5 
0.6 
0.6 
0.5 
3.6 1992 
1.2 
0.0 
0.5 
0.6 
0.6 
0.5 
3.4 1993 1994 
1.1 
0.0 
0.5 
0.6 
0.6 
0.5 
3.3 1.1 
0.0 
0.5 
0.6 
0.6 
0.5 (106t) 
1995 
3.3 1.1 
0.0 
0.5 
0.6 
0.6 
0.5 
3.3 
rile ÀKTillS* at of 31-0.1 9» 
i'flntml IMI 14 OS 1» «I 11 .W.-u; 
-72 -
28. 
Bånd af coils 
Taivîcç piKpoù nAâTouç Kai Taivicç yia auAr)V€ç anô pôAouç 
Bandstaal en buizenstrip uit coils 
Produktion napayuJYn Produktie 
(106t) 
Produktion 
riapaYUJYn 
Produktie 
1991 
0.0 
1.5 
0.0 
0.1 
0.2 
0.0 
0.0 
0.2 
0.1 
2.2 Belgique/België •.• • 
Danmark .......... 
BR Deutschland —• 
Elléda •••••,• .*.•;*•• 
Espafia • * *'•••'• • 
Ireland ••-•' • 
Italia 
Luxembourg •••••.• 
Nederland '•••. 
United Kingdom •'•• 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
napoYWY'Kiî ôuvapiKÔTqTa 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
0.1 - 0.1 
2.0 2.6 3,0 
0.1 0.1 0.1 
0.3 0.3 0.3 
0.3 0.3 0.3 
0.3 0.3 0.3 
0.1 0.1 0.1 
0.5 0.5 0.5 
0.1 0.1 0.1 
3.8 4.2 4.7 1992 1993 1994 1995 
0.1 0.1 0.1 0.1 
3.1 3.4 3.4 3.4 
0.1 0.1 0.1 0.1 
0.3 0.3« 0.3 0.3 
0.3 0.3 0.3 0.3 
0.3 0.3 0.3 0.3 
0.1 0.1 0.1 0.1 
0.5 0.5 0.5 0.5 
0.1 0.1 0.1 0.1 
4.7 5.0 5.1 5.1 
Fil. AKTS11SA as of 31-03-93 
Printad on 14-05-93 et 11:47:30 
- 73 -
19. 
Varmvalset båndstål og rørstål 
Taivicç Gepprjç éAaarjÇ yia awArjvcç 
Warmgewalst bandstaal en buizenstrip 
Produktion nopoyuJYn Produktie 
(J06t) 
Produktion 
riapoYUJYn 
Produktie 
1991 
0.0 
2.2 
0.0 
0.3 
0.2 
0.5 
0.3 
0.2 
0.3 
4.0 Belgique/Bel gi ë 
Danmark 
BR Deutschland 
Elléda 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal • 
United Kingdom 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
napoYUJYiKn ôuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1989 1990 1991 
0.1 
3.4 
0.2 
LO 
0.3 
0.8 
0.7 
0.5 
0.6 3.9 
0.1 
0.8 
0.3 
0.8 
0.7 
0.5 
0.6 0.1 
4.3 
0.2 
0.8 
0.3 
0.8 
0.7 
0.5 
0.6 
7.6 7.8 8.2 1992 
0.1 
4.3 
0.2 
0.8 
0.3 
0.9 
0.7 
0.5 
0.6 
8.2 1993 
0.1 
4.4 
0.2 
0.8 
0.3 
0.9 
0.7 
0.5 
0.6 
8.3 1994 
0.1 
4.5 
0,2 
0.8 
0.3 
0.9 
0.7 
0.5 
0.6 
8.4 1995 
0.1 
4.5 
0.2 
0.8 
0.3 
0.9 
0.7 
0.5 
0.6 
8.4 
Fil« ARTS11SA os of 31-03-93 
Printed on 14-05-93 «t 11:46:47 
- 74 
30 
Varmvalsede grov- og mellemplader på specielle valsegader (1) 
Aapapfveç Kai cbûAAa Gcppqç éAaarjÇ artô CIÔIKÔ éAacrrpa (') 
Warmgewalste plaat op speciale walsgroepen (') 
Produktion napoYUJYn Produktie 
(io6t) 
Produktion 
flapaYUJYn 
Produktie 
1992 
1.1 
0.3 
3.5 
0.6 
0.8 
1.4 
0.1 
LO 
8.8 ' -
Belgique/Bel 
Danmark 
BR Deutschla 
Elléda 
Espana 
France 
Ireland 
Italia •••"••• 
Luxembourg • 
Nederland •• 
United Kingd 
i gie ;• 
nd -• 
om •'• 
EUR 1 • 
2 Produktionsmuligheder 
napaYwyiKii ôuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1990 1991 1992 
» 
1.6 1.6 1.6 
0.6 0.6 0.6 
4.7 4.7 5.7 
0.8 0.8 0.8 
1.4 1.4 1.4 
3.0 3.0 3.0 
0.6 0.6 0.5 
1.2 1.2 1.2 
13.8 13.9 14.7 1993 1994 1995 1996 
1.6 1.6 1.5 1.5 
0.6 0.6 0.6 0.6 
5.5 5.5 5.5 5.4 
0.8 0.8 0.8 0.8 
1.4 1.4 1.4 L4 
3.1 3.1 3.1 3.1 
0.5 0.5 0.5 0.5 
L2 1.2 1.2 1.2 
14.6 14.6 14.6 14.4 
(') Inklusiv universalplader. (') ntpiÀapPavopévujv KOI pcyôÀwv nAaTÉwv. (') Inclusief breedbandstaal. 
-75 -
31 
Varmvalsede grov- og mellemplader af coils (') 
Aapapivcç Kai «ftûAAa Gcppnç éAaorjÇ anô pôAouç(1) 
Warmgewalste plaat uit coils (') 
Produktion riapayujYn Produktie 
Produktion 
napaYUJYri 
Produktie 
1992 
0.2 
0.9 
0.0 
0.0 
0.4 
0.0 
0.1 
0.1 
1.8 Bel gi que/Bel gi 
Danmark 
BR Deutschland 
Elléda 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal • 
United Kingdom 
EUR 12 1990 
0.8 
1.5 
0.2 
0.3 
1.0 
0.9 
0.3 
0.5 
5.3 Produktionsmuligheder 
napaYuJY<Kn 6uvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1991 
0.4 
1.6 
0.0 
0.3 
1.0 
0.9 
0.3 
0.4 
4.8 1992 
0.4 
1.4 
0.0 
0.3 
1.0 
0.9 
0.3 
0.2 
4.4 1993 1994 
0.4 
1.4 
0.0 
0.3 
1.0 
0.9 
0.3 
0.2 0.1 
1.4 
0.0 
0.3 
1.0 
0.9 
0.3 
0.2 
4.3 4.1 1995 
0.1 
1.4 
0.0 
0.3 
1.0 
0.9 
0.3 
0.2 
4.1 (io6t) 
1996 
0.1 
1.4 
0.0 
0.3 
1.0 
0.9 
0.3 
0.2 
4.1 
(') Inklusive universalplader. (') riepiAaufkivouévuv KQI pevôÀwv nAaréuiv. (') Inclusief breedbandstaal. 
File AKT511SA as of 31-03-93 
Printed on 11-06-93 at 16:50:15 
32. 
Varmvalsede plader (1) 
Aapapfv€<; Kai cbûAAa Geppfiç éAaarjÇ (") 
Warmgewalste plaat(') - 76 
Produktion riapaYU»Yn Produktie 
(106t) 
Produktion 
riapoYuiYn 
Produktie 
1992 
1.3 
0.3 
4.4 
0.0 
0.6 
1.1 
1.4 
0.3 
1.1 
10.6 Bel gi que/Bel gi ë 
Danmark •••• — 
BR Deutschland 
Elléda ....... 
Espafia -"" — 
France 
Ireland —••• 
Italia 
Luxembourg — 
Nederland 
Portugal .•--•« 
United Kingdom 
EUR 12 1990 
2.4 
0.6 
6.2 
0.2 
LO 
3.8 
0.9 
1.6 
19.1 1991 
2.0 
0.6 
7.4 
0.0 
1.0 
3.8 
0.9 
1.6 Produktionsmuligheder 
riapaYuJY'Krj ouvapiKÔTnja 
Produktiemogelijkheden 
19.7 1992 
2.0 
0.6 
7.1 
0.0 
1.0 
2.4 
3.8 
0.7 
1.4 1993 1994 
19.1 2.0 
0.6 
6.9 
0.0 
LO 
2.4 
3.9 
0.7 
1.4 1.7 
0.6 
6.9 
0.0 
LO 
2.4 
3.9 
0.7 
1.4 
19.0 18.7 1995 
1.6 
0.6 
6.9 
0.0 
LO 
2.4 
3.9 
0.7 
1.4 
18.7 1996 
1.6 
0.6 
6.8 
0.0 
1.0 
2.4 
3.9 
0.7 
1.4 
18.5 
C) Inklusiv universalplader. (') nepiAappavoptvuiv KOI peyaAwv nÅOTéaiv. (') Inclusief breedbandstaal. 
File ART511SA as ol 31-03 93 
Printed on 11-06-93 at 1».:*>0:24 
33. 
Koldvalsede plader 
Aapapivcç Kai dpùAAa ipuxPÔÇ eAaaqc 
Koudgewalste plaat 77 -
Produktion flapaYUJYn Produktie 
Produktion 
riapaYOJYri 
Produktie 
1991 
3.6 
10.6 
0.2 
2.8 
6.4 
4.3 
0.4 
1.8 
0.2 
3.6 
33.8 Belgique/België 
Danmark •-•'.•.••« 
BR Deutschland 
Elléda • 
Espafia • 
France • 
Ireland 
Italia • 
Luxembourg"" 
Nederland • •••• 
Portugal «-•/•« 
United Kingdom 1989 
EUR 12 5.2 
12.6 
2.2 
4.3 
8.9 
6.6 
0.5 
3.0 
0.3 
4.5 
48.0 Produktionsmuligheder 
napaYUJYiKrï ôuvapiKÔTnja 
Produktiemogelijkheden 
1990 
5.2 
15.1 
2.2 
4.3 
8.9 
6.6 
0.5 
2.9 
0.3 
4.6 
50.5 1991 
4.9 
14.7 
2.2 
4.3 
8.8 
6.4 
0.5 
2.9 
0.3 
4.6 
49.6 1992 
5.0 
14.9 
2.2 
4.3 
8.9 
6.3 
0.5 
2.9 
0.3 
4.3 
49.5 1993 
5.2 
14.9 
2.2 
4.3 
8.9 
6.8 
0.5 
2.9 
0.3 
4.9 
50.8 1994 
5.3 
14.9 
2.2 
4.3 
8.9 
7.1 
0.5 
2.9 
0.3 
5.1 
51.4 (106t) 
1995 
5.3 
14.9 
2.2 
4.3 
8.9 
7.1 
0.5 
2.9 
0.3 
5.1 
51.4 
Fil« AHT511SA a» of 31-03-93 
Vrlntad on 14-05-93 at 11x49:42 
34. 
Stangstål — i alt(') 
Enipi^Krj rrpoïôvTa — ZûvoAo (1) 
Lange produktie — Totaal (1) - 78 
Produktion flapayuiYn Produktie 
Produktion 
nopoYOJYO 
Produktie 
1992 
LO 
0.2 
10.7 
0.9 
6.3 
5.0 
0.3 
13.4 
2.4 
0.6 
0.5 
6.2 
47.6 Bel gi que/Bel gi 
Danmark -
BR Deutschland 
Elléda 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal • 
United Kingdom 
EUR 12 Produktionsmuligheder 
napaYujyiKn ôuvapiKÔTnja 
Produktiemogelijkheden 
1990 1991 1992 
1.9 
0.3 
12.7 
3.0 
10.5 
8.0 
0.3 
19.8 
3.4 
0.9 
0.7 
8.7 1.9 
0.3 
15.8 
3.0 
10.9 
7.9 
0.3 
20.6 
,3.4 
0.9 
0.7 
8.9 0.3 
15.3 
3.1 
10.8 
7.9 
0.5 
21.9 
3.4 
0.9 
0.7 
8.9 
70.3 74.6 75.6 1993 
1.9 
0.3 
15.4 
2.9 
10.8 
7.9 
0.5 
22.8 
3.4 
LO 
0.9 
9.0 1994 
1.9 
0.3 
15.4 
2.9 
10.9, 
8.0 
0.5 
22.9 
3.5 
LO 
0.9 
9.0 1995 
1.9 
0.3 
15.8 
2.9 
10.9 
7.7 
0.5 
22.9 
3.5 
LO 
0.9 
9.1 
76.8 77,1 77.4 1996 
1.9 
0.3 
15.8 
2.9 
10.9 
7.4 
0.5 
22.9 
3.5 
LO 
0.9 
9.1 
TJA 
(') Inklusiv valset rorrundsiål og ror- (') ncpiAapgavopévwv icai pâ06wv KUHÀIK^Ç n. TCTpavwviKt'iç (') Inclusief rond en vierkant staafmateriaal 
firkantstål. ôtaToprïç via éAaan au)kt\vuiv. voor buizen. 
File ARTS11SA as of 31-03-93 
Prlntod on 11-06-93 at 16:50:30 
35. 
Fladstål C) 
flAaTiâ npoïôvra (') 
Platte produkten (') - 79 -
Produktion nopaYWY'ï Produktie 
Produktion 
napoYUJYn 
Produktie 
1992 
4.9 
0.3 
17.2 
0.3 
3.7 
6.2 
0.6 
2.2 
0.2 
5.0 
48.4 Bel gi que/Bel gie 
Danmark ••• 
Deutschland 
Elléda • 
Espafia -
France • 
Ireland 
Italia -
Luxembourg 
Nederland 
Portugal • 
United Kingdom 
EUR 12 1990 
7.7 
0.6 
22.1 
2.6 
6.3 
11.6 
11.3 
1.1 
4.3 
0.3 
6.8 
74.7 Produktionsmuligheder 
napaYojyiKi'i ôuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1991 
7.2 
0.6 
26.3 
2.3 
6.2 
11.6 
11.3 
1.1 
4.2 
0.3 
6.8 
78.0 1992 
7.0 
0.6 
26.1 
2.3 
6.2 
11.6 
11.1 
1.1 
4.0 
0.3 
6.5 
76.8 1993 1994 
7.1 
0.6 
26.1 
2.3 
'6.2 
11.6 
11.1 
1.1 
4.0 
0.3 
6.2 7.0 
0.6 
26.3 
2.3 
6.2 < 
11.6 
11.6 
1.1 
4.0 
0.3 
6.9 
76.6 77.8 1995 
7.0 
0.6 
26.3 
2.3 
6.2 
11.6 
11.9 
1.1 
4.0 
0.3 
7.0 
78.4 (106t) 
1996 
7.0 
0.6 
26.2 
2.3 
6.2 
11.6 
11.9 
1.1 
4.0 
0.3 
7.0 
78.2 
(') Eksklusiv coils færdigprodukter. (') Mrj nepiAaupavopévuiv pôAbiv — Kcrrcpvao- (') Zonder coils-eindprodukten. 
36 
Varmvalsede produkter — i altO) 
npoïôvTa Gepprjç éAaonç — ZûvoAo (") 
Warmgewalste produkten — Totaal (") 80 -
Produktion flapaYWYH Produktie 
Produktion 
napoYWYH 
Produktie 
1992 
10.8 
0.5 
34.4 
1.6 
11.2 
16.0 
0.3 
22.9 
2.7 
4.0 
0.5 
13.5 
118.4 
(') Eksklusiv valset rorrundstàl og 
rerfirkantstél. Belgi que/Bel gië 
Danmark "••• 
BR Deutschland 
Elléda 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal -
United Kingdom 
(1) Mo nepiÅappavopévujv pàpèwv KUKAIKI^Ç n. TerpavuiviKfiç 
6iaTopriç via tAaon oiuArtvuiv. C ) Zonder rond en vierkant siaafmatehaal 
voor buizen. 
Til« ARTSllbA ae ol 31-03-93 
Printed on 11-06-93 at 16:50:4c 
37 
lærdigprodukter - i alt (') 
KaT€pYaop€va npoïôvTa — ZûvoAo (') 
Eindprodukten — Totaal (') -81 -
Produktion HopuYuiYfï Produktie 
Produktion 
flapoYUiYn 
Produktie 
1992 
5.9 
0.5 
27.8 
1.2 
10.0 
12.7 
0.3 
19.6 
3.1 
2.8 
0.7 
11.3 
96.0 Bel gi que/Belgie 
Danmark ....... 
Deutschland — 
Elléda 
Espafia 
France 
Ireland 
Italia -.--...; 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal ••—• 
United Kingdom 1990 
9.6 
0.9 
34.8 
5.6 
16.8 
19.6 
0.3 
31.1 
4.5 
5.2 
LO 
15.5 Produktionsmuligheder 
riapoYiuYiKi'i éuvapiKÔTryra 
Produktiemogelijkheden 
1991 
. 9.1 
0.9 
41.2 
5.4 
17.0 
19.6 
0.3 
31.9 
4.5 
5.1 
{0.9 
15.6 1992 
8.9 
0.9 
41.4 
5.4 
17.0 
19.5 
0.5 
33.0 
4.5 
5.0 
LO 
15.4 
EUR 12 144.9 151.6 152.4 
C) Eksklusiv coils færdigprodukter. (') Mq rrepiAauftavopévutv poAtuv — KaTcpya-
øutvuiv npoiôvTijJv. 1993 
9.0 
0.9 
41.5 
5.2 
17.0 
19.5 
0.5 
33.9 
4.6 
5.0 
1.2 
15.3 1994 
8.9 
0.9 
41.6 
5.2 
17,0 
19.6 
0.5 
34.5 
4.7 
5.0 
1.2 
15.9 1995 
8.9 
0.9 
42.1 
5.2 
17.0 
19.3 
0.5 
34.8 
4.7 
5.0 
1.2 
16.1 
153.4 154.9 155.7 
(1) Zonder coils-eindprodukten. (io6t) 
1996 
8.9 
0.9 
41.9 
5.2 
17.1 
19.0 
0.5 
34.8 
4.7 
5.0 
1.2 
16.1 
155.3 
File ART5115A as of 31-03-93 
Printed on 17-06-93 at 10:52:54 
- 8.5 
38. 
Færdig produkter 
KaTtpYaopéva npoïôvTa 
Jaarlijkse groeipercentage 
Produktion 
Ai lige «jennemsnitlKje væksttaler n<ip<iYt<)YM 
IIUOUUK'I p«UI|«, i IIIOKK, < JU J,f |< J 11<> Produktie 
J.i.irlljk'. «jror:ip«:l(.<:nli'i<J«: 
Profiler 
MopcpoxâAuPeç 
Profielen 
Valsetråd 
Xovôpôouppa 
Walsdraad 
Stangstål 
EnipfjKn npoïôvTa .... 
Lange produkten 
Bånd 
cpCiAAa 
Bandstaal 
Varmvalsede 
Aapapiveç QepptV" éAaonç 
Warmgewalste plaat 
Koldvalsede plader 
Aapapiveç ipuxpn.ç éAaan.Ç 
Koudgewalste plaat 
Fladstål 
riAana npoïôvTa 
Platte produkten 
' Færdigprodukter {') 
1 KaTepyacrpéva npoïôvTa(1) 
• Eindprodukten (") 
(') IkskliiMv t mis læidioprodukter. Produktion 
napOYuJYO 
Produktie 
1986 
10(6) t X Jahr 
X year 
X an 1991 
10(6) t 
28.4 2.7 32.3 
12.6 2.3 14.1 
41.0 2,7 46.4 
4.0 - 2.8 3,4 
10.4 - 0.1 10.3 
29.6 1.5 31.8 Produktionsmuligheder 
napaYWYiKi*! ôuvapiKÔTnja 
Produktiemogelijkheden 
7986 
10(6) t X Jahr 
X year 
X an 1991 
10(6) t X Jahr 
X year 
X an 1995 
10(6) t 
52,8 0,6 54,4 0,5 55,5 
18.8 2.5 21.2 -0.2 21.0 
71.6 1.1 75.6 0.3 76.5 
8.2 - 0.9 7.8 0.5 8.0 
20.7 - 1.5 19.2 - 0.4 18.9 
48.7 0.5 49.9 0.8 51.5 
44.0 0.7 45.5 
85.0 1.6 '91.9 77.6 - 0.1 76.9 0.5 78.4 
149,2 0.4 152.5 0.4 155,9 
C) Mn nfpiAaupcivopfvwv pôÀwv — KOTfpyo- (') Zonder coils-eindprodukten. 
optvuiv npoi6vTU)v. 
-84 -
39. 
Udnyttelse af produktionsmulighederne (") 
ZuvTcAcoTrK xPloiponoirianç napayioyiKric ôuvapiKÔTrp-aç (") 
Bezettingsgraad van de produktiemogelijkheden (') 
-s- . ... 
EUR 
Råjern 
XuTooiôrjpoç 
Ruwijzer 
Råstål 
AKaTépYaoTOc; xâAujiaç 
Ruwstaal 
Færdigprodukter (2) 
KaTCpyaapéva npoiôvra (2) ... 
Eindprodukten (2) 7983 
57.7 
57.4 
48.8 1984 
66.7 
67.9 
53.7 1985 
69.9 
70,4 
58,5 1986 
68.3 
66,8 
57.0 
r 1987 
68.6 
66,7 
58.2 1988 
73.4 
72.3 
63.4 1989 
76.6 
74.4 
66.2 1990 
76,1 
71.7 
64.7 (X) 
1991 
75.2 
70.4 
60.2 
(') t983-1985 EUR 10. 
1986-1988 EUR 12. 
(*) Eksklusiv coils færdigprodukter. (2) Mr) rtepiAauBavoutviov pôAwv — KaTepya- (2) Zonder coils-eindprodukten. 
outvwv npoïôvTuiv. 
-85-
1991 
(9b) Udnyttelse af produktionsmulighederne 
ZUVTCACCTTI'JC; xpno-'Monolnan? rrapaYWY>Kr|<; 6uvauiK6Trrra<; 
Bezettingsgraad van de produktiemogelijkheden 
Beigique/BelgU 
Danmark 
BR Deutschland (l) 
Ellada 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
1990 EUR 12 
1991 EUR 12(1) Stobejern 
XuTooi-
6npoc; 
Ruwijzer 
83,6 
72,0 
84,7 
72,1 
73,4 
78,0 
79,5 
69,7 
79,0 
76,1 
75,2 02-st5l 
X6Au8a<; 
O£UY6VOU 
02-staal 
85,0 
. 76,0 
81,4 
73,6 
65,6 
65,0 
79,7 
62,2 
76,0 
74,8 
74,9 
i Elektro-
stal 
X6AuBa<; 
nAeiapiKfy; 
xapfvou , 
Elektro-
staal 
59,0 
74,4 
77,0 
36,3 
55,1 
70,3 
58,6 
64,3 
80,0 
86,3 
63,0 
66,8 
64,3 i 
Stal 
XdAuBat; 
Staal 
82,0 
74,4 
76,0 
26,5 
64,1 
72,6 
58,6 
64,8 
65,0, 
79,7 
73,9 
72,0 
71,7 
71,1 
• Streng-
stcbning 
luvexte 
XUT€UCTH 
Continu-
gieten 
83,0 
74,4 
77,0 
26,5 
65,8 
78,6 
58,6 
72,2 
86,0 
79,2 
62,2 
77,0 
75,9 
i 74,7 Coils 
P6A01 
Coils 
83,0 
86,0 
39,6 
78,8 
85,6 
72,3 
75,7 
88,0 
80,3 
81,9 Svaere 
profiler 
Bapeis 
uop<t>ox6-
AuBe<; 
Zware 
profielen 
51,0 
66,0 
50,4 
59,3 
57,3 
61,5 
79,0 
80,8 
76,0 
68,5 
64,9 
Ausnutzungsgrad der Produktionsmoglichkeiten 
Rate of utilization of production potential 
Taux d'utilisation des possibilités de production 
Produktion 1991 -co-
Production 1991 Production 1991 
Belg ique/Belgi 6 
Danmark 
BR Deutschland 
Ellada 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luiembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom Lette 
profiler 
EÀatprxiç 
popøoxa-
AuØec 
KÀn. 
Staafplaat 
en lichte 
profielen *ri2. 
46,0 
62,5 
58,0 
28,7 
60,6 
63,4 
59,2 
52,0 
94,7 
81,0 
66,0 Valsetråd 
Xovôpô-
ouppa 
Walsdraad 
61,0 
81,0 
43,2 
x 64,5 
64,6 ~~ 
69,3 
83,0 
40,9 
47,0 
67,0 
1990U) EUR 12 j 62,0 69,9 
1991(3) EUR 12 58,5 69,9 Båndstål 
cpuAAa 
OTpin 
Bandstaal 
96,0 
50,0 
13,9 
33,6 
50,6 
57,2 
39,0 
48,8 
52,0 Varm­
valsede 
plader 
AaïKjpivtc; 
VUXPfK 
tÀoonç 
Warm-
gewalste 
plaat 1 
65,0 
57,6 
62,0 
100,0 
58,8 
47,8 " 
37,7 
33,8 
78,0 
57,4 54,9 
48,4 55,6 Kold­
valsede 
plader 
1 Aopapivec; 
VuxprH 
tAaanç 
Koud-
ewalste 
plaat 
71,0 
70,0 
10,6 
64,8 . 
72,7 
66,9 
74,0 
62,0 
76,0 
79,0 
68,3 
68,2 Færdigpro­
dukter (1) 
KaTçpya-
auéva 
npoïôvTa ( ' ) 
Eind-
produkten D 
66,0 
59,2 
67,0 
22,3 
59,3 
65,4 
57,3 
59,6 " 
67,0 
57,1 
74,0 
72,0 
64,7 
• 63,0 
C) Eksklusiv coils færdigprodukter. 
(2) EUR 12 for Tysklands forening. 
(3) EUR 12 efter Tysklands forening. (') Mrt nepiXapftovopevuiv poXuiv — KOTcpYaoptvwv npoîôvrujv. 
(') Ha Tqv EUR 12 nprv THV enavevonoinon THÇ Teppavlaç 
(3) l"ia tnv EUR 12 perâ Tnv enavevonoinon *nç Teppavlat;. (9o) 
(1) Zonder coils-eindprodukten. 
(*) Voor EUR 12 vôôr de Duitse hereniging. 
(3) Voor EUR 12 na de Duitse hereniging. 
87 -
41 
Udnyttelse af produktionsmulighederne for råstål — 1991 
"tuvTcAecrrnç xpncr,uonofrlc*rl<> napavwYiKnç 6uvapiKÔTr|Taç aKaTépvacrrou xàAupa, 
Bezettingsgraad van de roduktiemogelijkheden voor ruwstaal, 199.1 1991 EUR 120) 
-=-
Belgique/ 
Belgie 
Danmark 
BR Deutschland 
Eliada 
Espafia 
Franc« 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
Uri i Ind 
Kingdom 
EUR 12 i 
Enhed 
Movâôa 
Eenheid 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
1 * 
| i 
| 10 6 t 
I * 
| 10 6 t 
I * 
i ProdtiHioi'!--
mulicjhedui 
napaYWYiK1"! 
6uvapiKûTryuj 
Produktie­
mogelijkheden 
13.8 
100 
0.8 
100 
57.0 
100 
3.7 
100 
19.0 
100 
25.4 
100 
0.5 
100 
38.7 
100 
5.1 
100 
6.5 
100 
0.7 
100 Udnym-lsosnrad ZUVT€ C°^ Bo?ettingsgraad XP'loinonolrjon^ 
< 30X 
0.0 
0.0 
-
2.2 
4.0 
2.2 
59.6 
1.8 
8.8 
• 
0.1 
0.6 
—*" 
1.8 
4.7 
~™ 
I ' 1 
| 22.6 J 1.3 
| 100 J 5.6 
| I 
l 194.8 
j 100 i 
| 9.5 
| 4.9 
I 31-40X 
0.0 
0.0 
"~ 
0.0 
0.0 
0.6 
16.2 
2.2 
11.0 
0.1 
0.4 
-
3,9 
10.2 
-
0.0 
1.9 
| 0.0 
I o.o 
| 6.8 
l 3.5 
1 41-50X 
0.0 
0.0 
-• 
6.6 
11.7 
0.0 
0.0 
1.0 
5.0 
0.7 
2.7 
-
0.7 
1.9 
| 
"""* 
i 2-1 
l 9.3 
l 11.2 
| 5.7 
1 _ 1 
51-60% | 
1 
2.8 
19.6 
-
2.1 
3.6 
0.4 
10.9 
2.6 
13.3 
1.8 
7.2 1 . 
61-70X | > 71X 
I I J 1 
0.1 I 11.0 
0.6 | 79.8 
1 
I 1 
" 1 " 1 
11.3 
19.9 
0.5 
13.3 
3.3 
16.5 
9.2 
36.1 
.... 
0.5 | 
100 | 
I 
i 4.8 
12.4 
2.1 
40.6 
"_• 
| 3.8 
| 16.7 
| 20.8 
l 10.7 
1 2.8 
7.2 
1.7 
33.0 
| 0.4 
| 51.6 
I 1 -A 
| 6.3 
| 30.6 
i 15.7 0.8 
100 
34.7 
60.8 
0.0 
0.0 
9.0 
* 45.3 
13.5 
53.1 
= 
24.6 
63.6 
1.4 
26.4 
6.5 
100 
| 0.3 
| 46.5 
| 14.0 
| C2.0 
"J-115.8 
j 59.5 
1 . 
(') Inklusiv de nye tyske delstater. (') ncpiAopPovopévwv TUV vèwv Lander. (') Inclusief nieuwe Duitse deelstaten. 
42. 
Udnyttelse af produktionsmulighederne — 1991 
"EuvTcAcarnc XPIcriponolno-qÇ napaYc«JY«Knç ôuvapiKÔTrjTaç aKcrrépYaoTou xâAuPa, 1991 
Bezettingsgraad van de produktiemogelijkheden, 19S1 EUR 12(1) 
Råjern 
XuTOOïônpoç 
Ruwijzer 
Råstål 
AKOT€pYaoTOÇ xâAupaç 
Ruwstaal 
Strengstøbning 
Zuvtxriç xÛTeuan 
Continugieten 
Varmvalsede bredbånd 
nAanéç Taivfeç Gcpufjc, 
éAaoqç 
Warmgewalst breedband 
Svære profiler (2) 
Bapcfç popcpoxâAuPeç (2) 
Zware profielen (2) 
Lette profiler 
EAarfcpcfç popdpoxâAufteç 
Staafstaal en lichte profielen l 
Einhed 
Movâôa 
Eenheid 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X 
10 6 t 
X • -
Produktions 
muligheder 
napayuJYiKrï 
ôuvapiKÔTryra 
Produktie­
mogelijkheden 
119.2 
100 
194.8 
100 
165.2 
100 
74.5 
100 
15.4 
100 
18.2 
100 ... , , IUVICACOHK ,. , Udnytlolsesqr.id , H«v<!ttinqs<jr;i;id XPnoiuonoinarir, 
< 30% 
0.9 
0.0 
9.5 
4.9 
5.9 
3.6 
1.6 
2.2 
0.9 
5.6 
1.5 
8.3 31-40% 
0.7 
0.6 
6.8 
3.5 
6.7 
4.0 
1.5 
2.0 
0.4 
2.4 
2.7 
15.0 41-50% 
7.6 
6.4 
11.2 
5.7 
10.3 
6.2 
0.0 
0.0 
2.2 
14.2 
3.2 
17.9 51-60% 
8.7 
7.3 
20.8 
10.7 
10.1 
6.1 
0.7 
0.9 
2.9 
18.8 
3.4 
18.7 61-70% 
12.9 
10.8 
30.6 
15.7 
16.7 
10.1 
0.4 
0.5 
2.8 
18,0 
2.6 
14.4 > 71% 
88.3 
74.1 
115.8 
59.5 
115.5 
69.9 
70.3 
94.4 
6.3 
41.0 
4.7 
25.9 
- 29-
42. 
Udnyttelse af produktionsmulighederne — 1991 
luvTtAecrriic xpnoiponolnonc napayiDyiKn«; ôuvauiKÔTn/raç OKOTépyaonrou xåAuBa. 1991 
Bezettingsgraad van de produktiemogelijkheden, 1991 EUR12C) 
1) EUR 12 efter Tysklands forening. 
2) Inkl. rund- og firkantjern til valsede rør. 
3) Ekskl. rundt armeringsstål i stænger. 
4) Ekskl. rundt armeringsstål i ringe. 
5) Inkl. universalplader. (1) Voor EUR 12 na Duitse hereniging 
(2) Met inbegrtp van rond en vierkant 
staafmateriaal voor buizen 
(3) Zonder betonstaal in staven 
(4) Zonder betonstaal in haspels 
(5) Incl. breedbandstaal 
(!) 1'IQ \<\v KUK \2 pria ic]v cvonoinon ir)Ç reppavi'aç. 
(2) ritp i Aappôvovia i oi pâpôo i KUKXCHIÏÇ f\ i ETpâYwvriÇ 6iaiopn<; yia owXiiveç 
r! Aaonç. 
(3) Arv in pi A(t|i|liYvo\>i<i i 01 pâpôoi onÂiapoû owupoôépon oç 
(4) Ai v il i i • i Ai!|i|iirvov ut i oi poAoi onXinpoû OKupo6é|iaioç 
(5) Ilrp i Aa|i|V«v<.n< !<» I HI pry0^01 liAaica. 
43. - 9t> -
Coatede plader 
EniKaAuppéveç Aapaplvcc, 
Bekleed plaatstaal EUR 12 
Produktion riapaYUJYn Produktie 
(io6t) 
roduktion 
apoYU»Yn 
'roduktie 
1991 
+ 4.2 
+ 0.7 
- 4.9 
7.7 
+ 2,3 
»10,0 
1.3 
+ 0,2 
• /.9 
- 2,1 
-16.4 Sn 
ECCS 
Sn & ECCS 
G 
E-Zn 
Zn 
U 
OHU 
Oli 
0 
S Produktionsmuligheder 
napaYuJYiKi*! ôuvapiKÔTqTa 
Produktiemogelijkheden 
1988 
6.8 
7.6 
3.2 
10.8 
1.1 
2.5 1989 
6.4 
8.0 
3.2 
11.3 
1.2 
2.6 1990 
6,5 
9,0 
3,4 
12,5 
1.4 
3.1 
• 1991 
6.6 
. 9.9 
3.4 
13.3 
1.3 
3.3 
-1992 
6.7 
11.0 
3.7 
14.7 
1.7 
3.6 
-1993 
6.8 
11.6 
3.9 
15.5 
1.7 
3.7 
-7994 
6.8 
12.0 
4.2 
16.2 
1.7 
3.8 
• 7995 
6.8 
12.1 
4,2 
16,3 
1.7 
3.8 
Sn 
ECCS 
G 
E-Zn 
Zn 
M 
ON M 
OM 
0 
S Blik / AeuKoaiôrïpcK / Blik. 
ECCS / ECCS / ECCS. 
Varmgalvaniseret plade / Aapaprvcç. vaAfJaviapévec cv (teppib / Thermisch verzinkte plaat. 
El-galvaniseret plade / HAcKTpoiyeuoapYupupevcc. Aapapivcç / Elektrolytisch verzinkte plaat. 
Galvaniseret plade i alt / ZûvoAo Aapapfvwv cniKaAupptvuv pc itKuoapyupo / Totaal met zink beklede plaat. 
Andre metalliske belægninger / 'AAAeç. ueraAAiKéc cniKaAûiyciç / Andere metalen bekledingen. 
Organisk belægning pa ra plader / OpyaviKn. miKåAuuin, anAwv Aapaplvwv / Organische bekleding op onbeklede plaat. 
Organisk belægning pi metallisk belagte plader / Opyavixfi cniKdAugjn «niprraXAiupévujv Aapaplvwv / Organische bekleding op metaal-
beklede plaat. 
Organisk belægning i alt / ZuvoAiKf) opyaviKfi eniKâÀin+in. / Totaal organische bekledingen. 
Belagt plade i alt (uden dobbelttælling) / ZûvoAo eniKoAuppévuv Aapapivuiv (xwpiç ôinAô unoAoyiopô) / Totaal beklede plaat (zonder 
dubbele telling). 
Il 
ISSN 0254-1459 
KOM (93) 393 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA oi 
Katalognummer : CB-CO-93-424-DA-C 
ISBN 92-77-58512-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
1^2985 Luxembourg