Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets ottende direktiv om bestemmelser vedrørende sommertid« (97/C 30/07)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 28. maj 1996 under henvisning til EF-traktatens artikel 100 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport og Kommunikation, som udpegede Francis J. Whitworth til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 24. juli 1996.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 338. plenarforsamling af 25. og 26. september 1996, mødet den 25. september 1996, med 96 stemmer for, 1 imod og 5 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. I november 1993 afgav Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtalelse om Kommissionens forslag til Rådets syvende direktiv om bestemmelser vedrørende sommertid.

1.2. Det syvende direktiv dækkede årene 1995-1998 inklusive. Direktivet bibeholdt den sidste søndag i marts som fælles begyndelsestidspunkt for sommertiden i alle fire år, men det fastsatte for første gang et fælles ophørstidspunkt for alle medlemsstater i 1997 og 1998, nemlig den sidste søndag i oktober.

1.3. ØSU bifaldt Kommissionens direktivforslag, som blev vedtaget uden ændringer den 30. maj 1994.

1.4. Hensigten med det foreliggende direktivforslag er at videreføre disse bestemmelser (den sidste søndag i marts som fælles begyndelsestidspunkt og den sidste søndag i oktober som fælles ophørstidspunkt) for yderligere fire år, dvs. årene 1998-2001 inklusive.

1.5. Direktivforslaget ledsages af en rapport, hvori Kommissionen redegør for resultaterne af en undersøgelse, som et rådgivningsfirma i 1995 gennemførte på Kommissionens vegne. I undersøgelsen evalueres sommertidens virkning inden for områder som energiforbrug, folkesundhed, arbejdsvilkår og levevis, landbrug, miljøbeskyttelse, trafiksikkerhed og turist- og fritidsindustrien. Der er tale om en omfattende undersøgelse på 263 sider med udgangspunkt i resultaterne af 38 tidligere undersøgelser på dette område. Man har til brug for undersøgelsen indhentet synspunkter fra 215 organisationer i de forskellige medlemsstater.

1.6. Ifølge rapporten er der er en klar præference for at opretholde sommertidsordningen i EU, ligesom der er generel enighed om, at tidspunkterne for sommertidens begyndelse og ophør bør harmoniseres fuldt ud i EU som helhed.

2. Bemærkninger til direktivforslaget

2.1. Selv om det syvende direktiv fortsat vil gælde i halvandet år, og det fælles ophørstidspunkt (den sidste søndag i oktober) endnu ikke er trådt i kraft, finder ØSU det betimeligt, at der nu fremsættes et direktivforslag for den næste fireårsperiode, så industrien og de forskellige sektorer kan planlægge på dette grundlag.

2.2. På baggrund af ØSU's bemærkninger i udtalelsen om det syvende direktiv sammenholdt med den generelt positive modtagelse, direktivets bestemmelser har fået i henhold til Kommissionen og undersøgelsesrapporten, tilslutter ØSU sig bestemmelserne i forslaget til det ottende direktiv.

3. Bemærkninger til rapporten

3.1. I undersøgelsen opereres der med tre valgmuligheder:

- opretholdelse af status quo i alle medlemsstater;

- Irlands og Storbritanniens overgang til kontinentets normale tidssystem (den mellemeuropæiske tidszone);

- ophævelse af sommertidsordningen i alle medlemsstater og indførelse af mellemeuropæisk tid i Storbritannien og Irland.

3.2. I rapporten anfører Kommissionen - på linje med ØSU's udtalelse fra 1993 - at det må være op til den enkelte medlemsstat selv at træffe afgørelse om tidszonen.

3.3. Ifølge rapporten fremgår det af undersøgelsens konklusioner, at der er en klar præference for at opretholde sommertidsordningen i alle medlemsstater, og at en ophævelse af ordningen ville indebære økonomiske og sociale tilbageskridt på en række områder. Dermed skulle den tredje valgmulighed bortfalde.

3.4. Ifølge rapporten viser undersøgelsen endvidere, at Irland og Storbritannien kunne drage stor fordel af at vedtage den mellemeuropæiske tid, der gælder i de fleste af de øvrige EU-lande, og at en sådan harmonisering også ville komme disse EU-lande til gode.

3.5.1. ØSU finder, at undersøgelsen har resulteret i en række nyttige og relevante data på forskellige områder, men at den er behæftet med en række mangler, hvilket er uundgåeligt. Navnlig må forsøget på at gøre fordele og ulemper op i økonomiske (termer) betragtes med nogen skepsis. Det er forståeligt, at undersøgelsens data, når det drejer sig om valgmulighed nr. 2, primært stammer fra Storbritannien og Irland. Undersøgelsen blev gennemført inden Portugals nylige skift til mellemeuropæisk tid minus en time (samme tidssystem som Storbritannien og Irland).

3.5.2. For så vidt angår det vigtige spørgsmål om trafiksikkerheden på vejene indgav kun fire medlemsstater fyldestgørende oplysninger, mens fem medlemsstater kom med delvise oplysninger. Konsekvenserne for børn, hvis skoletid ville begynde i de mørke timer, var ikke specifikt behandlet, ej heller i hvilket omfang det ville få betydning for disse, hvis mellemeuropæisk tid blev indført i Irland, Det Forenede Kongerige (og Portugal). Imidlertid fremgår det af oplysningerne, at ulykkesfrekvensen i alle ni lande topper omkring kl. 16.00, og at man med valgmulighed nr. 2 i Storbritannien ville opnå en nedgang i antallet af dræbte og tilskadekomne.

3.5.3. I undersøgelsen fokuseres der mere på fordelene ved lyse aftener end på ulemperne ved mørke morgener, men det konkluderes, at førstnævnte fordele er betydelige for så vidt angår energiforbruget, fritidsaktiviteter og turisme, mens sidstnævnte ulemper kan indebære visse problemer for landbruget og i byggeindustrien.

3.6. I rapporten ses der bort fra den østeuropæiske tid (der anvendes i Finland, Grækenland og de østeuropæiske lande, der søger om optagelse), som er en time forud for mellemeuropæisk tid. Efter ØSU's mening er det urealistisk at antage, at alle medlemsstater nogen sinde skulle vedtage den samme tidszone.

3.7. Spørgsmålet om sommertid er meget subjektivt og vækker stærke individuelle følelser, hver gang eventuelle ændringer drøftes. Trods de påpegede mangler skal det medgives, at rapporten leverer os en betragtelig mængde objektive data og dermed yder et værdifuldt bidrag til debatten. Rapporten viser især, at fordelene ved at skifte til mellemeuropæisk tid for Irlands og Storbritanniens vedkommende ville mere end opveje ulemperne på hele den sociale og økonomiske front.

4. Konklusioner

4.1. ØSU støtter direktivforslaget.

4.2. Trods visse mangler kan ØSU anbefale rapporten og undersøgelsen til interesserede parter i de medlemsstater, der måtte overveje en omstilling, idet de indeholder en række objektive data, der kan danne basis for en stillingtagen til spørgsmålet.

4.3. ØSU er enig med Kommissionen i, at dennes opgave er begrænset til at harmonisere tidsplanen for sommertidsperioden, og at enhver beslutning om ændring af det gældende tidssystem i den enkelte medlemsstat udelukkende henhører under medlemsstatens eget kompetenceområde.

Bruxelles, den 25. september 1996.

Carlos FERRER

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg