Resumé

I denne rapport analyseres anvendelsen af en af det indre markeds hjørnesten fra 2014 til 2015, nemlig den notifikationsprocedure, der er fastsat i direktiv (EU) 2015/1535 (i det følgende benævnt "direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked"). Rapporten fokuserer på, hvordan notifikationsproceduren bidrager til at skabe et velfungerende indre marked og gennemføre politikken om bedre lovgivning.

Direktiv (EU) 2015/1535 blev vedtaget den 9. september 2015 og ophævede og erstattede direktiv 98/34/EF. Da direktiv 98/34/EF flere gange var blevet ændret på væsentlige områder (navnlig for at medtage informationssamfundets tjenester og fjerne tekniske standarder fra dets anvendelsesområde), blev det besluttet at kodificere det af hensyn til klarheden.

Notifikationen af nationale tekniske forskrifter til Kommissionen, inden de vedtages, har vist sig at være et effektivt redskab til forebyggelse af handelshindringer og til samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne samt medlemsstaterne imellem. Notifikationsproceduren har fungeret som en vigtig rettesnor for medlemsstaterne i deres reguleringsaktiviteter, herunder i visse nye sektorer, ligesom den i høj grad har bidraget til at gøre de nationale tekniske forskrifter mere gennemskuelige, letlæselige og effektive på områder, der ikke eller kun i begrænset omfang er harmoniserede. Den større klarhed i medlemsstaternes lovgivningsmæssige rammer kan hjælpe erhvervsdrivende med at tilpasse sig de nye regler og dermed reducere omkostningerne i forbindelse med adgang til og korrekt anvendelse af forskrifterne. Dette er muligt takket være det forhold, at tekniske forskrifter, der er meddelt Kommissionen, oversættes til EU's 23 officielle sprog.

INDLEDNING

Notifikationsproceduren for nationale tekniske forskrifter gør det muligt for Kommissionen og for EU's medlemsstater i god tid inden vedtagelsen at undersøge de tekniske forskrifter, som medlemsstaterne agter at indføre for produkter (i industri-, landbrugs- og fiskerisektoren) og for informationssamfundets tjenester (se bilag 1 til det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne rapport). Proceduren gælder også – i en forenklet udgave – for de EFTA-medlemsstater, der har underskrevet aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), og for Schweiz og Tyrkiet (se bilag 3).

Notifikationsprocedurens hovedformål er at forebygge nye hindringer for det indre marked, inden de er blevet indført og har fået negative virkninger.

Det indre marked er en af Kommissionens ti prioriteter, og et mere velfungerende indre marked er ifølge Kommissionen en drivkraft for opbygningen af en stærkere EU-økonomi og "Europas største aktiv i en tid med øget globalisering". Sammen med medlemsstaterne arbejder Kommissionen derfor på at udnytte det indre markeds potentiale fuldt ud "så borgerne, virksomhederne og de offentlige myndigheder kan få adgang til varer og tjenesteydelser af den højest mulige kvalitet og til den lavest mulige pris". Som det anføres i strategien for det indre marked, er det indre marked "et af Europas vigtigste resultater", og det er ifølge Kommissionen en prioritet at fjerne tilbageværende lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige hindringer for det indre marked for varer og tjenesteydelser. Kommissionen har besluttet at sætte et nyt skub i det indre marked med en række ambitiøse og pragmatiske foranstaltninger inden for centrale dele af EU's indre marked, f.eks. den cirkulære økonomi, den kollaborative økonomi, det digitale indre marked, kapitalmarkedsunionen og skatteområdet.

I sin meddelelse "Opgradering af det indre marked: flere muligheder for borgerne og virksomhederne" har Kommissionen understreget, at "[v]arer tegner sig for ca. 75 % af samhandelen mellem medlemsstaterne, [og at det i 2014 blev] skønnet, at samhandelen med varer mellem medlemsstaterne havde en værdi af 2 900 mia. EUR". Dette fremhæver den vigtige rolle, som handel med varer spiller for handel på det indre marked generelt (handelen med varer mellem medlemsstaterne tegnede sig for 20,6 % af EU's BNP i 2015). Behovet for at styrke den frie bevægelighed for varer og skabe en mere forudsigelig lovgivningsramme for virksomhederne fremhæves på ny i det arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, der ledsager denne meddelelse. Direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked bidrager direkte eller indirekte til forskellige opfølgende initiativer inden for rammerne af strategien for det indre marked.

På grund af den centrale betydning, som direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked har for den effektive gennemførelse af det indre marked for varer og for informationssamfundets tjenester, vedtages denne rapport sammen med "varepakken". Varepakkens formål er at sætte skub i det indre marked og udnytte dets fulde potentiale ved at styrke tilliden til det indre marked til gavn for alle, både borgere og virksomheder. Der fremlægges specifikt initiativer, der sigter mod at få gensidig anerkendelse til at fungere bedre og forbedre håndhævelsen af fælles EU-produktsikkerhedsregler.

Direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked er det indre markeds mest åbne og gennemsigtige instrument. Det er et unikt system, som forebygger, at der opstår nye hindringer for det indre marked, ved at rette fokus mod gennemsigtighed, dialog, forebyggelse og bedre lovgivning. Det bestemmer ikke kun, at medlemsstaterne deltager i denne procedure på lige fod med Kommissionen, men giver også interessenterne selv mulighed for at få adgang til alle nationale tekniske forskrifter under udarbejdelse, som oversættes til Unionens 23 officielle sprog. Erhvervsdrivende kan derfor foregribe handelshindringer og kan konkret undgå unødvendige og dyre administrative byrder for deres virksomhed ved at påtage sig en aktiv rolle i notifikationsprocessen.

Direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked spiller også en vigtig rolle på overholdelsesdialogmøderne med medlemsstaterne, som er en del af arbejdsområdet med fokus på overholdelseskultur og smart håndhævelse under strategien for det indre marked. Disse møder er ifølge Kommissionen en mulighed for at drøfte, hvordan gennemførelsen og anvendelsen af EU-lovgivningen kan forbedres. Dialogerne er også en lejlighed til sammen med medlemsstaterne at drøfte, hvordan udfordringerne i forbindelse med håndhævelse af EU-lovgivningen kan håndteres proaktivt. I denne sammenhæng sætter dialogen omhandlet i direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked kombineret med andre indikatorer Kommissionen i stand til bedre at udpege de problematiske sektorer og strukturelle problemer i medlemsstaterne.

Under hensyntagen til den betydning, som direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked har for forebyggelsen af hindringer på det indre marked for varer, fremsatte Kommissionen for nylig inden for rammerne af tjenesteydelsespakken et lovgivningsforslag om et særskilt notifikationsinstrument på tjenesteydelsesområdet. Dette har til formål at modernisere den eksisterende notifikationsprocedure under tjenesteydelsesdirektivet og vil omfatte bestemmelser om yderligere forudgående kontrol af begrundelsen for og proportionaliteten af nye nationale forskrifter, som potentielt kan begrænse den frie bevægelighed for tjenesteydelser, og tage fat om overholdelse gennem dialog med medlemsstaterne, inden den foreslåede lovgivning er blevet vedtaget.

I medfør af dets brede anvendelsesområde, som omfatter alle produkter i industri-, landbrugs- og fiskerisektoren og informationssamfundets tjenester, medvirker direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked også til at fremme den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser inden for nye sektorer i den digitale økonomi og til at forebygge nye handelshindringer på EU's digitale indre marked. Notifikationsproceduren efter direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked hjælper også med at skabe et stærkere og mere sammenhængende digitalt indre marked. Med hensyn til den kollaborative økonomi sigter direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked også mod at forhindre, at medlemsstaterne vedtager ubegrundede og uforholdsmæssige krav vedrørende markedsadgang.

1.Udvikling 2014-2015

1.1.Anvendelse af notifikationsproceduren som led i "bedre lovgivning" og til forbedring af konkurrenceevnen

Allerede i sin meddelelse "Bedre regulering til gavn for vækst og beskæftigelse i Den Europæiske Union" understregede Kommissionen, at den forebyggende kontrolmekanisme i direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked bidrager til at forbedre kvaliteten af den nationale lovgivning vedrørende produkter og informationssamfundets tjenester. Samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne i forbindelse med notifikationsproceduren har til formål at sikre klarere lovgivningsmæssige rammer for de erhvervsdrivende.

Som et led i Kommissionens handlingsplan om bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer er medlemsstaterne blevet opfordret til at indsende konsekvensanalyser (eller konklusionerne heraf) sammen med de anmeldte udkast til tekniske forskrifter efter direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked, når sådanne analyser er gennemført internt. Via disse analyser tilskyndes medlemsstaterne til på forhånd at overveje, hvilken reguleringsform der vil være mest hensigtsmæssig, og Kommissionen kan bedre kontrollere nødvendigheden og proportionaliteten af de foreslåede foranstaltninger. I den omhandlede periode indgav medlemsstaterne konsekvensanalyser vedrørende 356 notifikationer (næsten 25 % af det samlede antal notifikationer). Dette er en mindre stigning i forhold til de foregående to år, hvor medlemsstaterne indgav 314 konsekvensanalyser ud af 1 439 notifikationer (ca. 22 % af det samlede antal notifikationer).

1.2.Brug af notifikationsproceduren til at forbedre den gensidige anerkendelse

Direktivet vedrørende gennemsigtighed i det indre marked bidrager til bedre gensidig anerkendelse. Evalueringen af nationale forskrifter inden deres vedtagelse i lyset af artikel 34-36 i TEUF og princippet om gensidig anerkendelse og Kommissionens henstillinger om at indsætte en bestemmelse om det indre marked i anmeldte udkast til nationale forskrifter, hvor det er nødvendigt, hjælper med at mindske risikoen for, at disse forskrifter skaber nye lovgivningsmæssige handelshindringer. Denne forebyggende mekanisme kan gennemføres ved en korrektionsmekanisme, hvis myndigheder ikke anvender princippet om gensidig anerkendelse korrekt, når de træffer afgørelser baseret på nationale forskrifter i specifikke sager. Rapporten er derfor vedtaget sammen med "varepakken", som indeholder et opfølgende initiativ under strategien for det indre marked, der har til formål yderligere at fremme den gensidige anerkendelse på vareområdet. Den har til formål at få erhvervsdrivende til at anvende en frivillig erklæring af gensidig anerkendelse og fremme en smidig gennemførelse af princippet om gensidig anerkendelse. Dette bør sikre, at nationale forskrifter ikke skaber ubegrundede handelshindringer i hele deres livscyklus.