EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.9.2020 COM(2020) 618 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN EMPTY Opdateret rapport om skærpet overvågning — Grækenland, september 2020



{COM(2020) 618 final} - {SWD(2020) 208 final}



BAGGRUND Den økonomiske udvikling og politik i Grækenland overvåges dels inden for rammerne af det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker, dels inden for rammerne af den skærpede overvågning, jf. forordning (EU) nr. 472/2013(). Med gennemførelsen af skærpet overvågning af Grækenland() anerkendes det faktum, at Grækenland fortsat vil skulle gennemføre foranstaltninger for at tage fat på kilderne eller de mulige kilder til økonomiske og finansielle vanskeligheder, samtidig med at der gennemføres strukturreformer for at støtte en robust og bæredygtig økonomisk vækst. Skærpet overvågning sikrer en omfattende ramme for overvågning af den økonomiske udvikling og videreførelsen af de politikker, der er nødvendige for at sikre en holdbar økonomisk genopretning. Den muliggør en regelmæssig vurdering af den seneste økonomiske og finansielle udvikling i Grækenland samt overvågning af betingelserne for statslig finansiering og opdateringer af gældsholdbarhedsanalysen. Skærpet overvågning danner også rammerne for at vurdere Grækenlands generelle tilsagn til Eurogruppen af 22. juni 2018 om at fortsætte og færdiggøre de reformer, der blev vedtaget inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme, og sikre, at målene for de vigtige reformer, der er vedtaget inden for rammerne af programmerne for finansiel bistand, forfølges. I den forbindelse anvendes skærpet overvågning til at overvåge gennemførelsen inden for de aftalte frister frem til medio 2022 af de specifikke tilsagn om at fuldføre de centrale strukturreformer, der er påbegyndt under programmet, og som vedrører seks nøgleområder, nemlig: budgetpolitik samt finans- og strukturpolitik, ii) social velfærd, iii) finansiel stabilitet, iv) arbejds- og produktmarkeder, v) Hellenic Corporation for Assets and Participations og privatiseringer og vi) modernisering af den offentlige forvaltning(). Dette er den syvende rapport om skærpet overvågning over for Grækenland. Rapporten er baseret på resultaterne af en mission, der fandt sted på afstand den 13.-14. juli 2020, samt en regelmæssig dialog med myndighederne. Missionen blev gennemført af Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank(). Den Internationale Valutafond deltog som led i sin overvågningsramme efter programmet, mens den europæiske stabilitetsmekanisme deltog som led i sit system for tidlig varsling og i overensstemmelse med aftalememorandummet af 27. april 2018 om samarbejdet mellem Europa-Kommissionen og den europæiske stabilitetsmekanisme. I denne rapport vurderes gennemførelsen af de tilsagn, som Grækenland har afgivet over for Eurogruppen med hensyn til fuldførelsen af reformer frem til medio 2020. Denne rapport er ikke knyttet til frigivelsen af det næste sæt politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger, som — i overensstemmelse med den aftalte halvårlige tidsplan — kan finde sted på grundlag af den ottende rapport. Den ottende rapport forventes offentliggjort i november. SAMLET EVALUERING Den græske regering har hidtil været i stand til at dæmme op for udbredelsen af coronavirusudbruddet og mobiliseret en lang række foranstaltninger for at begrænse de socioøkonomiske omkostninger, men pandemien forventes stadig at ramme økonomien hårdt. Efter den første bølge af inddæmningsforanstaltninger, der blev opretholdt frem til maj, har myndighederne tilpasset strengheden af de foranstaltninger, der gælder for forskellige sektorer, i takt med pandemiens udvikling. De har mobiliseret en lang række støtteforanstaltninger og reageret prompte på den faktiske udvikling ved at udvide eller ændre allerede indførte foranstaltninger eller indføre nye støttemekanismer for specifikke sektorer i takt med pandemiens udvikling. Grækenland har imidlertid stadig den højeste arbejdsløshedsprocent i EU, og den græske økonomi vil sandsynligvis blive påvirket mere end visse andre medlemsstater i betragtning af turismens store betydning og, mere generelt, servicesektorens og små og mellemstore virksomheders store betydning. På trods af de ugunstige omstændigheder som følge af pandemien har Grækenland gjort betydelige fremskridt med en række større reformer i de seneste måneder, især med færdiggørelsen af det længe ventede lovforslag om en fuldstændig revision af insolvenslovgivningen. Myndighederne har også indført en ny, udvidet ordning med nedsat arbejdstid, der giver virksomhederne fleksibilitet til at tilpasse arbejdstiden og kompenserer arbejdstagerne for de timer, som de ikke har arbejdet. Kommissionen vil på EU's vegne yde støtte til denne og andre nødforanstaltninger under det nye europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) () med et samlet beløb på 2,7 mia. EUR. Alle disse skridt er rettidige, da coronavirusudbruddet indebærer nye udfordringer for både den finansielle sektor og arbejdsmarkedet, og effektive tilpasningsmekanismer spiller derfor en afgørende rolle. Der er også gjort gode fremskridt på en række andre områder: ·Reform af investeringstilladelser, herunder afskaffelse af det forældede system til klassificering af gener og omklassificering af økonomiske aktiviteter baseret på miljøkriterier harmoniseret med EU-lovgivningen, som forventes at lette industriens byrde væsentligt. ·Energipolitik med den fortsatte dekommissionering af brunkulsanlæg og de fremskridt, der er gjort med målmodellen, selv om datoen for ibrugtagning blev udskudt. ·Offentlig forvaltning, hvor et vigtigt initiativ til styrkelse af kapaciteten hos den uafhængige myndighed, der er ansvarlig for udvælgelsen af embedsmænd, er i den endelige vedtagelsesfase, og hvor den åbne udvælgelsesprocedure for ledende stillinger i den offentlige sektor vil blive yderligere udvidet. Regeringen har også gjort gode fremskridt med andre reformer, som ikke specifikt vedrører de tilsagn, der er afgivet over for Eurogruppen, men forventes at få en betydelig indvirkning på erhvervsklimaet og investorernes tillid. Dette omfatter en ambitiøs reform af erhvervsuddannelserne og fremskridt inden for digital forvaltning. En ny vækststrategi, som skulle være lige på trapperne, forventes at indeholde en række ambitiøse foranstaltninger til støtte for økonomisk genopretning og bæredygtig vækst. Desuden er myndighederne begyndt at iværksætte de aftalte foranstaltninger for at fremskynde gennemførelsen af offentlige investeringer, hvilket også vil understøtte en hurtig anvendelse af de EU-midler, der bliver til rådighed under den nye flerårige finansielle ramme og genopretningsinstrumentet Next Generation EU. Den betydelige tildeling af midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten, som Grækenland forventes at modtage, understreger vigtigheden af at gå hurtigt videre med centrale understøttende reformer, herunder oversigten over forventede strategiske projekter og projektforberedelsesfaciliteten, reformen af offentlige udbud og en yderligere styrkelse af rammerne for bekæmpelse af korruption. På trods af de gode fremskridt er en række politikområder blevet hårdt ramt af coronavirusudbruddet, der i nogle tilfælde har betydet yderligere forsinkelser. Pandemien og inddæmningsforanstaltningerne har ført til hidtil usete økonomiske forstyrrelser og gjort det berettiget at tilpasse prioriteterne hurtigt. Coronavirusudbruddet havde en alvorlig indvirkning på reformgennemførelseskapaciteten, især på områder, hvor der anvendes arbejdskraftintensive processer, på arbejdet i udvalg og på lovgivningsmæssige eller retslige foranstaltninger. Som følge heraf er fremskridt med tidligere iværksatte reformer midlertidigt gået i stå på en række områder, navnlig på områder såsom afvikling af restancer, forvaltning af offentlige indtægter, sundhedspleje, matrikelregisterprojektet og privatiseringsdagsordenen, hvilket i nogle tilfælde har vanskeliggjort gennemførelsen yderligere. Trods de gode fremskridt med en række lovgivningsinitiativer mangler myndighederne stadig også at gennemføre nogle af reformerne vedrørende den finansielle sektor. Det konkluderes i denne rapport, at Grækenland på trods af de ugunstige omstændigheder som følge af pandemien, der uundgåeligt har ført til forsinkelser i gennemførelsen af flere foranstaltninger, har gjort gode fremskridt med gennemførelsen af sine reformtilsagn. Det er glædeligt, at der på ny sker fremskridt med gennemførelsen af alle tilsagn, selv om forsinkelserne som følge af pandemien uundgåeligt har medført en udskydelse af fristen for gennemførelse af nogle af tilsagnene til et senere tidspunkt. Myndighederne opfordres til at fortsætte med at mobilisere ressourcer med henblik på at træffe de nødvendige foranstaltninger for at opfylde Grækenlands specifikke tilsagn i tide til den ottende rapport om skærpet overvågning, der skal offentliggøres i november sammen med frigivelsen af det næste sæt politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger. Dette kræver et konstant engagement fra de græske myndigheders side, navnlig på områder såsom restancer, sundhedspleje, privatisering og den finansielle sektor, hvor der er behov for yderligere tiltag. MAKROØKONOMISK UDVIKLING Coronaviruspandemien og inddæmningsforanstaltningerne forventes at ramme den græske økonomi hårdt. De nødvendige strenge inddæmningsforanstaltninger, der blev indført fra den sidste uge i marts til udgangen af maj, forventes at få den største indvirkning på den økonomiske aktivitet i andet kvartal i år. De sektorer, der er hårdt ramt af pandemien, såsom turisme og transport tegner sig for en betydelig andel af Grækenlands eksport og samlede værditilvækst. Arbejdsløsheden steg til 17 % i maj fra 15,9 % i februar, hvilket stoppede den faldende tendens siden slutningen af 2013. Støtteforanstaltninger har indtil videre bidraget til at holde hånden under arbejdsløsheden, men der er tegn på, at arbejdsmarkedet fryser til. Lavindkomsthusstandes disponible indkomst og virksomheders overskud samt ændringer i forbrugernes adfærd og den generelle usikkerhed forventes at ramme den indenlandske efterspørgsel. Forbrugerpriserne ventes at falde i 2020 og stige let i 2021 i takt med genopretningen. Samlet set forventes den økonomiske aktivitet i 2020 at forblive et godt stykke under 2019-niveauet, og den forventes først at blive fuldt ud genoprettet i 2022 efter en vis stigning i BNP i 2021, og BNP-vækstraterne kommer til at ligge på -9 % i 2020, og 6 % i 2021. Statslige støtteforanstaltninger har bidraget til at beskytte økonomien mod omfattende konkurser og tab af arbejdspladser. Blandingen af offentlig støtte gennem en nedsættelse af skattebyrden med 3,1 mia. EUR (1,9 % af BNP), beskyttelse af arbejdspladser og indtægter med 4,1 mia. EUR (2,4 % af BNP) og lempelse af likviditetsbegrænsninger med 5,9 mia. EUR (3,5 % af BNP) er en afbalanceret tilgang og forventes at medvirke til at opretholde den økonomiske struktur og således understøtte den økonomiske genopretning. Der er fortsat usædvanlig stor usikkerhed med hensyn til pandemiens udvikling og dermed dens økonomiske virkninger. Usikkerheden vedrører ikke kun pandemien og dens spredning i Grækenland og globalt, men også de fremtidige foranstaltninger, der kan være nødvendige for at inddæmme smitten, og de længerevarende økonomiske virkninger som følge af restriktioner, ændret forbrugeradfærd, eventuelle konkurser og det forhold, at det kan være vanskeligt for personer, som for nylig er blevet arbejdsløse, at komme tilbage på arbejdsmarkedet. En hurtig udbredelse af de nye EU-støtteprogrammer, navnlig genopretnings- og resiliensfaciliteten, vil være afgørende for at opveje disse virkninger og give den nødvendige støtte til reformer, investeringer og vækst. Vurderingen foretages ligeledes på baggrund af betydelige geopolitiske spændinger og voksende migrationsstrømme, hvilket øger usikkerheden. UDVIKLING OG UDSIGTER PÅ DET FINANSPOLITISKE OMRÅDE

Udsigterne på det finanspolitiske område for 2020 er blevet forværret siden sidste rapport. Under hensyntagen til Kommissionens foreløbige 2020-sommerprognose og de vigtigste foranstaltninger, der er vedtaget siden maj 2020 for at afbøde konsekvenserne af pandemien, forventes det primære underskud i øjeblikket at ligge på omkring 5,8 % af BNP i 2020. Disse fremskrivninger omfatter endnu ikke virkningen af statsrådets pensionsafgørelse af 14. juli, og heller ikke den verserende sag ved den græske revisionsret, hvis samlede omkostninger i øjeblikket anslås til 0,8 % af BNP. En fuldt opdateret finanspolitisk prognose vil blive udarbejdet i forbindelse med vurderingen af udkastet til budgetplan for 2021. Myndighederne har forlænget anvendelsen af nogle af de tidligere foranstaltninger nogle måneder og vedtaget yderligere midlertidige foranstaltninger for at afhjælpe coronakrisen. Da den planlagte bevillingsramme på 2 mia. EUR i form af tilbagebetalingspligtige forskud til virksomheder var udnyttet fuldt ud i juli 2020, besluttede regeringen at forlænge foranstaltningen og åbne platformen for en tredje ansøgningsrunde i september med en forventet bevillingsramme på 1 mia. EUR, og en ny runde kan følge ved årets udgang. Det er derudover blevet muligt at tilbagebetale udsatte skatter og afdrag i op til 24 rater pr. januar 2021. Siden maj 2020 har myndighederne desuden vedtaget et nyt sæt foranstaltninger, herunder: 1) retten til at nedsætte forskudsbetalinger for selskabsskat eller personlig indkomstskat i tilfælde af et fald i omsætningen for virksomheder og selvstændige (forventet finanspolitisk virkning på 0,9 % af BNP i 2020), 2) en ordning med nedsat arbejdstid og andre foranstaltninger, der har til formål at fastholde beskæftigelsen (forventede finanspolitiske omkostninger på 0,6 % af BNP i 2020), 3) foranstaltninger, der har til formål at afbøde virkningerne for turismen gennem særlige programmer for social turisme og en udvidet reklamekampagne, 4) et midlertidigt fald i momssatserne for transport, drikkevarer, turistpakker og biografbilletter fra 24 % til 13 %, og 5) indførelse af et midlertidigt tilskud til afdrag på realkreditlån, forbrugs- og erhvervslån med sikkerhed i en primær bopæl for skyldnere med realkreditlån i den primære bolig, der er blevet økonomisk ramt af coronaviruspandemien. Samlet set udgør de anslåede finanspolitiske omkostninger ved disse supplerende foranstaltninger 1,8 % af BNP i 2020. Yderligere midlertidige foranstaltninger til støtte for genopretningen næste år blev meddelt den 12. september og vil blive vurderet i forbindelse med vurderingen af udkastet til budgetplan for 2021. Myndighederne har også udvidet de tidligere trufne foranstaltninger vedrørende likviditetsstøtte til husholdninger og virksomheder. Hellenic Development Banks bevillingsramme for lån til små og mellemstore virksomheder i forbindelse med samfinansiering er blevet forhøjet med 588 mio. EUR, dvs. til i alt 838 mio. EUR. Desuden er fristen for betaling af personlig indkomstskat, selskabsskat og den nye sammenlagte ejendomsskat blevet forlænget (dog uden indvirkning på den periodiserede budgetbalance). Myndighederne har genoptaget arbejdet med at afslutte den landsdækkende revurdering af ejendomsværdier, der tjener som grundlag for ejendomsskatten (ENFIA), et specifikt tilsagn med frist medio 2020, for hvilket fristen nu er udskudt til medio 2021. Der opstod uundgåelige forsinkelser tidligere på året på grund af nedlukningen som følge af corona. Indsamlingen og kvalitetsvurderingen af data til brug for den endelige fastsættelse af ejendomsværdierne i de eksisterende værdizoner forventes afsluttet ved årets udgang. I år vil påligningen af ejendomsskat (ENFIA) derfor hovedsagelig være baseret på de tidligere ejendomsskatteværdier. Der skal tages fat på den yderligere udvidelse af den eksisterende værdizoneordning i hele landet næste år med en ændret tidsfrist medio 2021. Prognosen er fortsat omgærdet af stor usikkerhed. Udviklingen af pandemien og inddæmningsforanstaltningerne skaber en betydelig usikkerhed omkring den makroøkonomiske og dermed den finanspolitiske udvikling. Ud over coronaviruspandemien har Grækenland siden marts også kæmpet med et fornyet migrationspres og geopolitiske spændinger, og der kan således blive behov for yderligere finansiering. Den forværrede økonomiske situation skaber yderligere risici i forbindelse med statsgarantier. Grækenlands offentlige finanser er desuden fortsat udsat for risici i forbindelse med den verserende retssag mod det statslige ejendomsselskab, med spørgsmålet om gyldigheden af den nylige voldgiftskendelse, der stadig verserer ved appelretten i Athen, betalingen af forpligtelser til offentlig tjeneste til det græske postvæsen, som kan ske i den nærmeste fremtid, den verserende sag ved den græske revisionsret om kompensation med tilbagevirkende kraft til pensionister i den offentlige sektor samt statsrådets afgørelse om supplerende pensioner og sæsonbonusser (se nedenfor). På den positive side forventes Grækenland at drage stor fordel af nye faciliteter, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, som har til formål at støtte investeringer og reformer i EU i den næste programmeringsperiode, og som forventes at støtte væksten og de offentlige finanser. FORVALTNING AF DE OFFENTLIGE INDTÆGTER Antallet af ansatte hos den uafhængige myndighed for offentlige indtægter voksede fortsat i et beskedent tempo, men ligger fortsat et godt stykke under målene (specifikt tilsagn), mens der er kun gjort begrænsede fremskridt med den overordnede personalereform. Antallet af ansatte ved udgangen af andet kvartal var 11 916 sammenlignet med de 12 500 fastsat som mål inden udgangen af 2019. Desuden har myndighederne vedtaget lovbestemmelser, der har resulteret i, at personale fra den uafhængige myndighed er blevet overført til andre organer, hvilket gør det endnu vanskeligere at nå de fastsatte personalemål. Gennemførelsen af personalereformen, der forventes at gøre det betydeligt lettere for den uafhængige myndighed at tiltrække og fastholde det højt kvalificerede personale, den har brug for, afhænger af vedtagelsen af lovgivningen om lønrammen. EU-institutionerne opfordrede myndighederne til at vedtage lønrammen i den næste revisionsperiode. Fremskridtene har være blandede hvad angår den uafhængige myndigheds IT-ramme og hovedkontor, og yderligere vigtige foranstaltninger forventes at blive vedtaget i de kommende måneder. Der er udarbejdet en køreplan for IT-rammen, og udrulningen af den uafhængige myndigheds MyData-platform for elektronisk bogføring og andre webtjenester forventes at være afsluttet i oktober 2020. Planlægningen skrider fremad med hensyn til flytningen af den uafhængige myndigheds hovedkontor til ét enkelt sted. Udbuddet om opførelse af en ny bygning forventes at blive lanceret i første kvartal 2021. Der er udarbejdet et lovforslag om styrkelse af rammerne for bekæmpelse af smugling med bestemmelser om styrkelse af den operationelle kapacitet i det operative koordinationscenter, som forventes at blive vedtaget i oktober 2020. Kapaciteten i det operative koordinationscenter, der koordinerer indsatsen mod smugling, vil blive styrket gennem indførelse af en ny udvælgelsesproces for embedsmænd, der forlænger udstationeringsperioden i op til seks år, mens strukturen fortsat er fast forankret i den uafhængige myndighed. Det er vigtigt at vedtage den primære og sekundære ret hurtigt og sikre, at den uafhængige myndighed råder over tilstrækkelige ressourcer, således at den kan varetage sin rolle effektivt. Der er nedsat et midlertidigt udvalg til bilæggelse af tvister om skattegæld under finansministeriet. Ifølge de vedtagne bestemmelser ophører udvalgets mandat senest i juli 2021. Selv om de forlig, der skal indgås, forventes at lette retssystemets byrde, er det vigtigt, at det nye udvalgs mandat ikke forlænges, da det kan skabe en risiko for, at der etableres et system parallelt med direktoratet for bilæggelse af tvister, som er en del af den uafhængige myndighed. Pandemien har indtil videre kun påvirket inddrivelsen af gæld til det offentlige i begrænset omfang. Hvad angår inddrivelse af skattegæld, er resultaterne for andet kvartal endnu ikke offentliggjort, men ifølge de foreløbige månedlige resultater for perioden januar til maj 2020 er betalingskulturen generelt tilsyneladende ikke blevet væsentligt forstyrret. I modsætning til de foregående perioder opfyldte det fælles center for opkrævning af socialsikringsgæld ikke sine mål som fastsat før coronaviruspandemien. FORVALTNING AF OFFENTLIGE FINANSER Coronavirusudbruddet har påvirket tempoet i afviklingen af restancer, hvilket har vanskeliggjort gennemførelsen yderligere. I juni 2020 beløb restancerne sig til 1,5 mia. EUR, dvs. 667 mio. EUR over de mål, der blev fastsat i afviklingsplanen vedtaget i oktober 2019. Denne udvikling afspejler kun delvist forstyrrelser i arbejdskraftintensive processer forårsaget af pandemien. Blandt de vigtigste årsager er en uventet stigning i efterslæbet af pensionskrav, hvilket øger de beløb, der skal tilbagebetales senest medio 2021. Myndighederne forpligtede sig til at ajourføre deres plan inden udgangen af oktober 2020 med detaljerede oplysninger om afviklingen af det yderligere pensionsefterslæb. Gennemførelsen af en række helt afgørende strukturelle foranstaltninger — herunder automatisering af behandlingen og godkendelsen af nye pensionskrav samt digitaliseringen af den fælles fond for socialsikring (e-EFKA) — skulle dog forløbe stort set som planlagt. Myndighederne er desuden i gang med at vedtage og gennemføre en række yderligere korrigerende foranstaltninger i flere delsektorer for at kompensere for forsinkelser og bringe gennemførelsen af afviklingsplanen tilbage på sporet. I disse bestræbelser er der navnlig fokus på pensionsrestancer, sundhedspleje og midler uden for budgettet og på at forbedre IT-overvågningsværktøjerne. Myndighederne forventer, at virkningen af disse foranstaltninger bliver synlig i august, hvilket vil blive vurderet i den næste rapport om skærpet overvågning. Der er iværksat strukturreformer som anbefalet af den græske revisionsret for at forbedre betalingssystemet, et specifikt tilsagn med frist medio 2021. Der er fortsat udfordringer med hensyn til digitaliseringen og sundhedssektorens centrale indkøbssystem. Myndighederne er ved at lægge sidste hånd på en ny lov, som dækker alle relevante aspekter af den interne kontrol i hele den offentlige forvaltning i en enkelt retsakt, og det er et vigtigt skridt fremad. Myndighederne er derudover ved at udforme en ny regnskabsmæssig IT-ramme med henblik på at forbedre betalingsprocesserne. Myndighederne har truffet de nødvendige foranstaltninger til fuld oprettelse af statskassens fælles konto for at forbedre overvågningen af likvide midler, hvorimod likviditetsprognoserne er blevet forsinket på grund af Coronaviruspandemien, et specifikt tilsagn med frist medio 2020. Det fælles kontosystem er operationelt, og de enheder, der ikke er omfattet af ordningen, er ikke væsentlige i forhold til den samlede likviditet. Finansministeriet vil foretage en vurdering af enhedernes overholdelse af reglerne om likviditetsbuffere inden udgangen af oktober 2020, hvilket rent faktisk vil opfylde denne del af det specifikke tilsagn. Myndighederne opfordres til at indføre særlige værktøjer til tæt overvågning af enheder, hvor der anses for at være en risiko for, at de ikke overholder reglerne. Der er sket fremskridt med overgangen fra papirbaserede ordrer til elektroniske ordrer. Det nuværende pilotprojekt vedrørende likviditetsprognoser er derimod blevet forsinket på grund af Coronaviruspandemien, og det vil blive vurderet i den næste rapport. Gennemførelsen af reformen af kontoplaner, herunder tilsagn med frist medio 2021 og medio 2022, forløber stort set planmæssigt, men implementeringen heraf i det offentlige investeringsbudget er fortsat en udfordring. Udbudsproceduren for det nye IT-system, der understøtter reformen af kontoplaner, er endnu ikke afsluttet, og myndighederne har taget yderligere skridt til at støtte fremskridt med denne reform. Der arbejdes på den funktionelle klassifikation af kontoplanen i overensstemmelse med rammerne for resultatorienteret budgettering. Der gøres også fremskridt med hensyn til gennemførelsen af kontoplanklassifikationer i forbindelse med gennemførelsen af budgettet for offentlige investeringer, mens klassifikationen i forbindelse med udarbejdelsen af budgettet stadig er mindre detaljeret. Myndighederne afgav tilsagn om at undersøge potentielle muligheder for forbedringer med teknisk bistand fra Europa-Kommissionen. Myndighederne er ved at udarbejde en lovændring for at løse de mest presserende spørgsmål i forbindelse med offentlige udbud og har taget indledende skridt til vedtagelsen af en ny strategi for offentlige udbud for perioden 2021-2025, som skal bidrage til en mere bæredygtig og effektiv anvendelse af offentlige midler. Coronavirusudbruddet har i høj grad påvirket den oprindelige tidsplan for vedtagelsen af loven, som skal vedtages inden udgangen af oktober. Loven regulerer en række vigtige aspekter i den retlige ramme for offentlige udbud. Dens fulde og rettidige gennemførelse er af afgørende betydning, da offentlige udbud også kommer til at spille en afgørende rolle i en effektiv forvaltning af midler under genopretnings- og resiliensfaciliteten, Myndighederne opfordres i denne forbindelse til at vedtage en handlingsplan for gennemførelsen af den nye ramme. Der blev nedsat et udvalg under den græske myndighed for offentlige udbud, som arbejder med støtte fra generalsekretariatet for koordinering med den nye strategi. Der er fastsat en tidsplan for den endelige udformning af strategiske planer og handlingsplaner senest i februar 2021. Myndighederne er begyndt at gennemføre aftalte foranstaltninger for at rette op på den tilbagevendende underudnyttelse af investeringsbudgettet, der er konstateret i de seneste år. Oversigten over forventede strategiske projekters karakteristika og rolle samt tidsplanen for gennemførelsen blev aftalt i juli 2020. Den vil blive oprettet som en uafhængig enhed, der koordineres af formandskabet for regeringen, med fokus på prioriterede infrastrukturprojekter til en værdi af over 10 mio. EUR. Projektforberedelsesfaciliteten skal bidrage til forberedelsen og gennemførelsen af disse projekter. Dens placering og de nærmere forhold er ved at blive fastlagt. Det er vigtigt at sikre, at placeringen beskytter etablerede uafhængige institutioners rettigheder og kompetencer. Disse foranstaltninger, herunder foranstaltningerne til at forbedre overvågningen af og prognoserne for det offentlige investeringsbudget, har til formål at gøre bedst mulig brug af de tilgængelige ressourcer og fremskynde udnyttelsen af EU-midler og er også afgørende for at sikre en effektiv udnyttelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten. Selv om gennemførelsen heraf kun vil være en hjælp på mellemlang sigt, vil gennemførelsen af det offentlige investeringsbudget i indeværende år og de kommende år også blive fremmet af en øget udnyttelse af EU-midler, da den nuværende programmeringsperiode lakker mod enden, og da nogle af de foranstaltninger, som er truffet som reaktion på pandemien, finansieres over det offentlige investeringsbudget. Gennemførelsen af handlingsplanen fra 2019 med henblik på at forbedre overvågningen af og prognoserne for det offentlige investeringsbudget forløber planmæssigt. Der er allerede indført en mere hyppig og forbedret udveksling af oplysninger mellem de ansvarlige ministerier, og andre foranstaltninger gennemføres som planlagt. Selv om coronavirusudbruddet har resulteret i mindre forsinkelser, planlægger myndighederne at indhente enhver forsinkelse i forhold til den oprindelige tidsplan. STATSLIG FINANSIERING

Afkastet af græske statsobligationer og rentespændet faldt til næsten samme niveau som efter krisen. Rentespændet i forhold til tyske langfristede statsobligationer er faldet med ca. 250 basispoint siden begyndelsen af maj 2020 og stabiliserede sig på under 1 procentpoint i august for det 5-årige papir. Det græske offentlige gældsforvaltningsagentur drog fordel af de gunstige finansieringsbetingelser støttet af Eurosystemets køb af græske statspapirer og udstedte 10-årige obligationer i juni 2020. Denne obligationsauktion blev genåbnet med succes i september 2020. De gunstige finansieringsbetingelser og de store kontantreserver udgør en stødpude til at absorbere de fortsat betydelige finansieringsrisici. Finansieringsbehovene i budgettet er steget markant siden den sidste rapport som følge af de forværrede makroøkonomiske forhold, de foranstaltninger, der er truffet for at begrænse pandemiens økonomiske omkostninger, og betalingen af kompensation til pensionister (se nedenfor). Statens likviditetsreserver er fortsat betydelige og nåede i slutningen af juni op på over 31 mia. EUR. Bevarelsen af en tilstrækkelig likviditetsbuffer og udviklingen af en vækststrategi vil medvirke til at støtte investortilliden. SOCIAL VELFÆRD Myndighederne gør fremskridt med fuldførelsen af oprettelsen af den fælles fond for socialsikring (EFKA), et specifikt tilsagn med frist medio 2020. Den digitale omstilling af fonden til "e-EFKA" forventes at blive gennemført ved udgangen af 2020. Den første fase af integreringen af den fælles fond for socialsikring og den supplerende pensionsfond er allerede gennemført, og den fysiske flytning af arbejdstagerne, som i starten blev forsinket af pandemien, forventes afsluttet ved årets udgang. Fristen for tilsagnet er derfor udskudt til udgangen af 2020. De opfølgende skridt, herunder oprettelse af visse regionale kontorer, bør være afsluttet medio 2021. Den digitale behandling af ansøgninger om pension er i øjeblikket i en pilotfase, men myndighederne er sikre på, at målet om, at 30 % af ansøgningerne om grundpension skal behandles digitalt inden udgangen af juni 2020, er nået. Statsrådets nylige afgørelse giver de pensionister, der havde indgivet et krav, ret til kompensation for pensionsnedskæringerne i 2012 i perioden fra juni 2015 til maj 2016. Selv om offentliggørelsen af rettens detaljerede afgørelse kan tage flere uger, er det blevet meddelt, at kompensationen dækker en periode på 11 måneder fra tidspunktet for offentliggørelsen af statsrådets tidligere afgørelse i juni 2015 indtil gennemførelsen af 2016-reformen i maj 2016. Regeringen har besluttet at foregribe eventuelle fremtidige retlige udfordringer og kompensere alle pensionister i den private sektor for nedskæringer i deres grundpension, uanset om de har indgivet et krav eller ej, og udgiften beløber sig til 0,5 % af BNP. Regeringen har også afgivet tilsagn om at yde kompensation til pensionister i den offentlige sektor, når en parallel sag, der drøftes i den græske revisionsret, er afsluttet, hvilket vil øge de samlede kompensationsomkostninger til 0,8 % af BNP. Behovet for også at dække de tidligere nedskæringer i supplerende pensioner og sæsonbonusser vil blive afklaret, når rettens detaljerede afgørelse offentliggøres. Kompensationen er en engangsbetaling og påvirker ikke pensionssystemets nuværende funktion eller fremtidige pensionsudgifter. For så vidt angår en anden nylig afgørelse fra den græske revisionsret om tilkendelse af førtidspension til mandlige tjenestemænd med små børn, forventer myndighederne, at virkningerne af denne afgørelse vil være begrænsede. Som reaktion på coronavirusudbruddet i foråret 2020 har myndighederne i væsentlig grad styrket sundhedssystemet for at håndtere pandemien, herunder gennem en bredere anvendelse af digitale værktøjer. Dette omfattede flere sengepladser på intensivafdelinger og rekruttering af ca. 5 000 nye medarbejdere, både læger og sygeplejersker, og fremskridt inden for telemedicin. Takket være en hurtig gennemførelse af disse foranstaltninger lykkedes det Grækenland at dæmme op for spredningen af virusset under den første bølge. Grækenland anvendte også en række digitale værktøjer, som også kan anvendes, når pandemien er ovre. Omstruktureringen af systemet for primær sundhedspleje, et specifikt tilsagn med frist medio 2020, vil tage længere tid at gennemføre for at sikre, at den kommer til at afspejle ændringer i gennemførelsen af nogle af de centrale elementer, og på grund af uundgåelige forsinkelser som følge af behovet for at håndtere indsatsen over for pandemien. De lovgivningsmæssige ændringer er stadig på udkaststadiet, men de forventes at blive vedtaget i foråret 2021. Reformen, der blev indledt i 2018, har til formål at etablere et omfattende system for primær sundhedspleje med obligatorisk registrering af hele befolkningen hos en huslæge, som bliver det første kontaktpunkt for patienten og obligatorisk "gatekeeper". Ifølge de foreliggende oplysninger skal de fleste elementer i reformen ændres, og indførelsen af systemet suspenderes, indtil der er fastlagt en ny gennemførelsesmodel. Myndighederne opfordres til at fremskynde gennemførelsen af obligatorisk registrering og "gatekeeping", der — som aftalt — fortsat bør være centrale elementer i ethvert nyt system, da de er afgørende for en vellykket etablering af et robust og velfungerende system for primær sundhedspleje. De bidrager til at sikre lige adgang og beskytte befolkningen mod udbudsbestemt efterspørgsel og dens undgåelige økonomiske byrde, som er en voksende kilde til bekymring i det nuværende system. Myndighederne vil først genoptage udbygningen af nettet af primære sundhedscentre i foråret 2021 på grund af behovet for at fokusere indsatsen her og nu på den aktuelle udfordring med at øge antallet af læger, der vil indgå en kontrakt med folkesundhedsfonden. Reformen blev så meget desto mere relevant som følge af coronakrisen, i betragtning af den vigtige rolle, som de primære sundhedscentre, herunder de nye hurtige mobile enheder (KOMY'er), har spillet indtil videre med hensyn til at støtte reaktionen på pandemien. Centraliserede indkøb, et specifikt tilsagn med frist medio 2020, er allerede ved at blive delvist gennemført, og etableringen af de overordnede rammer for den nationale sundhedsmyndighed for sundhedsindkøb skrider frem, men er endnu ikke helt på plads på grund af forsinkelser som følge af pandemien. Centraliserede udbud gennemføres i dag primært på regionalt plan, men nogle udbud afsluttes også på centralt plan, dog primært udbud lanceret under det tidligere system. Der er udarbejdet et lovforslag om fastlæggelse af den nye retlige ramme for myndigheden, og det planlægges vedtaget inden årets udgang. Myndighederne har også udarbejdet en operationel plan for udbud, der skal iværksættes i 2020, og ifølge hvilken målet for centraliserede indkøb for hospitalsudgifter på 40 %, et specifikt tilsagn med frist medio 2022, fortsat er opnåeligt, og myndighedernes mål er at nå op på 30 % i første kvartal 2021. EU-institutionerne opfordrede myndighederne til at støtte reformen yderligere ved at genaktivere prisobservatoriet, et overvågningsværktøj, der skal øge gennemsigtigheden og effektiviteten, i januar 2021. På nuværende tidspunkt er det stadig en udfordring for myndigheden at rekruttere medarbejdere med de nødvendige færdigheder, men dette kan blive lettere med den nye retlige ramme, som skal vedtaget i de kommende måneder. For så vidt angår udgifter til sundhedspleje giver de stigende tilbagebetalingsbeløb og den forsinkede tilbagesøgning heraf anledning til bekymring. En styrkelse og en konsekvent gennemførelse af de tidligere vedtagne strukturforanstaltninger vil øge effektiviteten og adgangen til sundhedspleje af høj kvalitet. Som eksempel kan nævnes, at tilbagebetalingen for lægemidler i 2019 er 36 % højere end i 2018 og næsten 65 % højere end i 2017. Tilbagesøgningen af beløb for private sundhedsudbydere i 2018 og 2019 forventes påbegyndt senest i november 2020. EU-institutionerne opfordrer myndighederne til at vedtage den nødvendige lovgivning med henblik på at afslutte de lovgivningsmæssige og administrative procedurer, der er nødvendige for at påbegynde tilbagesøgningen senest i oktober 2020 — for at opretholde tilbagebetalingens finanspolitiske troværdighed — og revidere den nuværende definition af tilbagebetalingen med det formål at indføre en risikodelingskomponent og øge incitamenterne til at undgå nye tilbagebetalinger og bremse den udbudsbestemte efterspørgsel og dermed reducere de høje egenbetalinger. Udformningen af søjlen for reintegration på arbejdsmarkedet i den sociale og solidariske indkomstordning (tredje søjle) er ved at blive tilpasset på baggrund af coronakrisen, og den landsdækkende gennemførelse af den nye ramme, et specifikt tilsagn med frist ved udgangen af 2019, er planlagt til efteråret 2020 afhængigt af den sundhedsmæssige udvikling. I 2019 blev der gennemført et pilotprojekt for at sikre adgangen til sociale støttetjenester og aktiveringsforanstaltninger på arbejdsmarkedet i 32 kommuner i hele landet. Resultaterne af pilotprojektet er blevet evalueret med henblik på national gennemførelse i 2020. På grund af coronavirusudbruddet var der imidlertid behov for at tilpasse den offentlige arbejdsformidlings (OAED) arbejdsgange til den nye situation og derefter tilpasse betingelserne for den nationale gennemførelse af den nye ramme. Gennemførelsen forventes iværksat i efteråret 2020. Med hensyn til revisionen af tilskudsordningen for lokal offentlig transport, et specifikt tilsagn med frist medio 2020, blev den reviderede primære lovgivning vedrørende den nye ordning vedtaget i juli 2020. Den afledte ret, som skal vedtages i september 2020, er under forberedelse og skal sikre en regelmæssig og objektivt baseret godtgørelse af tilskud til billetpriser til offentlig transport til operatører i Athen og Thessaloniki. Reformen af rammen for ydelser til personer med handicap skrider frem i overensstemmelse med den tidligere aftalte omlægning, et specifikt tilsagn med frist medio 2019, og vil tage længere tid at gennemføre. Det aftale politiske oplæg forventes i september 2020, og et pilotprojekt forventes iværksat i begyndelsen af 2021. Det elektroniske system til behandling af ansøgninger er nu tilgængeligt i tre regioner, men driften af vurderingscentrene for handicappede er blevet ramt af pandemien. UDVIKLING I FINANSSEKTOREN Finanssektoren har klaret de første konsekvenser af coronaviruspandemien forholdsvis godt som følge af myndighedernes og EU's indsats for at lette ramte virksomheders adgang til finansiering. Likviditeten på de finansielle markeder og virksomhedernes adgang til finansiering er blevet opretholdt, og bankerne var i stand til at styre finansieringsomkostningerne på trods af de stigende omkostninger til langfristet usikret finansiering. Dette er blevet fremmet af lempelsen af betingelserne for Eurosystemets målrettede langfristede markedsoperationer og en midlertidig lempelse af kravene til sikkerhedsstillelse i forbindelse med Eurosystemets lånetransaktioner, navnlig dispensationen til at acceptere græske statsgældsinstrumenter som sikkerhedsstillelse. Oplysninger fra juli 2020 viser, at tempoet i bankernes udlån til ikkefinansielle selskaber endog er blevet forøget, og at udviklingen i långivningen til små ikke-indregistrerede selskaber også er begyndt at blive positiv i et hurtigt tempo, hvilket afhjælper den fortsatte nedgang i banklån til husholdninger. Dette afspejler både virksomhedernes indsats for at opbygge likviditetsbuffere og påbegyndelsen af udbetalinger af nødhjælpsforanstaltninger. Græske virksomheder drog fordel af to ordninger, der blev gennemført af Hellenic Development Bank, nemlig en garantiordning og en rentetilskudsordning for nye erhvervslån, som der var stor interesse for. Desuden har levedygtige virksomheder, hovedsagelig små og mellemstore virksomheder, nydt godt af direkte tilskud til renter på eksisterende ikke-misligholdte lån. Disse ordninger forventes at understøtte væksten i långivningen til virksomheder i de kommende måneder. De iværksatte foranstaltninger vedrørende lånemoratorier kombineret med den fleksibilitet, som tilsynsmyndigheden har bebudet, indebærer, at pandemiens indvirkning på kvaliteten af bankernes låneportefølje bliver begrænset i år. Over 10 % af bankernes samlede låneportefølje har været omfattet af de moratorier, som i øjeblikket er gældende indtil den 31. december. De fire systemiske banker har øget de bogførte værdiforringelser i deres resultater for første kvartal 2020 væsentligt, men det fulde omfang af behovet for hensættelse vil først stå klart efter udløbet af moratorierne, hvilket kan indebære nedadrettede risici for 2021. Øgede hensættelser kan lægge pres på de i forvejen dæmpede udsigter for de græske bankers rentabilitet Lav rentabilitet kombineret med omkostningerne forbundet med kommende securitiseringer kan blive en udfordring for bankernes kapitalposition i den nærmeste fremtid. Bankernes gennemsnitlige kernekapitalprocent faldt fra 15,9 % ved udgangen af 2019 til 14,6 % i første kvartal 2020, men opfyldte fortsat kapitalkravene. Faldet skyldtes hovedsagelig gennemførelsen af tilsynsmæssige overgangsbestemmelser, der blev anvendt i første kvartal hvert år. Med hensyn til bankernes kapitalposition skal der fremadrettet tages hensyn til yderligere planlagte lovgivningsmæssige ændringer og de kommende securitiseringer af misligholdte lån på mellemlang sigt. Kvaliteten af bankernes kapital er fortsat lav på grund af det store antal udskudte skattegodtgørelser, og forbindelsen mellem staten og bankerne kan blive tættere i de kommende måneder. Selv om beholdningen af misligholdte lån fortsat faldt i starten af 2020, vil coronakrisens potentielle negative indvirkning på aktivernes kvalitet først begynde at blive tydelig efter moratoriernes udløb. De græske bankers beholdning af misligholdte lån var fortsat faldende i første kvartal 2020, hvor deres andel faldt til 39,6 % i marts 2020 og forventes at falde yderligere i andet kvartal, så snart de positive virkninger af den første securitisering under Hercules-ordningen() indtræder formelt. Ikke desto mindre er bankernes strategier for nedbringelse af misligholdte lån påvirket af pandemien, og bankernes interne kapacitet til at omstrukturere lån på levedygtig vis er fortsat lav. De foranstaltninger, der er beskrevet nedenfor, overvåges og vurderes som led i det kontinuerlige tilsagn på det finanspolitiske område: ·Myndighederne vil snart forelægge parlamentet et lovforslag, som vil føre til en gennemgribende revision af insolvensreglerne. I den nye insolvenslov integreres insolvensordningerne for virksomheder og privatpersoner, og den gennemfører EU-lovgivning om rammerne for forebyggende rekonstruktion. Det overordnede mål er at fremskynde gældssanering, give mulighed for hurtigere tilbagebetaling til kreditorer og bevare levedygtige virksomheder inden for rammerne af en forebyggende rekonstruktion. Ifølge international bedste praksis forventes det at øge omstruktureringens effektivitet gennem forenkling af de proceduremæssige krav og anvendelse af en elektronisk platform. Loven træder i kraft den 1. januar 2021, og der skal i denne forbindelse vedtages en lang række afledte retsakter, som vil være afgørende for visse aspekter af denne reform og for færdiggørelsen af IT-platformen, som begge er undervejs. ·Samtidig godkendte myndighederne udløbet af ordningen til beskyttelse af den primære bolig og den udenretslige ordning til bilæggelse af tvister, men indførte alternative sociale sikringsordninger for sårbare skyldnere. De pågældende ordninger udløb henholdsvis den 31. juli 2020 og den 30. april 2020. Sideløbende med revisionen af insolvensreglerne indfører regeringen også nye socialpolitiske værktøjer til støtte for sårbare skyldnere. I forbindelse med proceduren forud for konkursbehandling vil sårbare skyldnere, som har et lån, der er knyttet til deres primære bopæl, og som har lidt et pludseligt indkomsttab, være berettiget til midlertidig støtte, hvilket forventes at nedbringe antallet af misligholdte lån yderligere og forhindre akkumuleringen af nye lån. For at imødegå problemer med moral hazard vil tilskuddet både være til rådighed for sårbare skyldnere med ikke-misligholdte og misligholdte lån på de betingelser, der er fastsat i loven, dog ikke for skyldnere med misligholdte lån, der har været opsagt i over et år. Desuden indføres der med loven en særlig sale-and- leaseback-ordning, som giver støtteberettigede kriseramte skyldnere mulighed for at forblive i deres primære bolig som lejere og derudover få et tilskud, der letter betalingen af lejen. Denne ordning udvider det eksisterende lejetilskud og vil blive gennemført via et organ i den private sektor. Dette private organ kan omfattes af en statsgaranti til støtte for dets adgang til finansiering, hvis det skønnes nødvendigt.

·Myndighederne vil desuden snart fremlægge foranstaltninger vedtaget af parlamentet, der skal fremskynde afviklingen af efterslæbet af sager vedrørende insolvente husstande, som er vokset yderligere som følge af suspensionen af retssager under pandemien. De har navnlig til formål at indføre en automatisk rykning af fjernhøringer via en elektronisk platform samt proceduremæssige forenklinger. Institutionelle kreditorer har desuden adgang til en elektronisk platform for kontrol af støtteberettigelse og frasortering af strategiske misligholdere, men resultaterne med hensyn til at nedbringe efterslæbet har indtil videre været begrænsede. I mellemtiden er efterslæbet af sager vokset yderligere på grund af suspensionen af retssager efter coronavirusudbruddet. Selv om pandemien har haft en negativ indvirkning på tilvejebringelsen af oplysninger om efterslæbets udvikling i andet kvartal 2020, kunne den nyligt oprettede enhed for retlige statistikker i justitsministeriet lette aggregeringen, behandlingen og den ensartede fremlæggelse af pålidelige oplysninger ved brug af IT. ·Myndighederne har til hensigt at vedtage en række foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre funktionaliteten og brugervenligheden af e-auktionsplatformen og fremme de relevante processer. Foranstaltningerne forventes vedtaget i oktober 2020 og pålægger bl.a. auktionshuset at uploade en kopi af vurderingsrapporten og fotografier af ejendommen på e-auktionswebstedet. Andre foranstaltninger vil blive indført som led i revisionen af den civile retsplejelov (se nedenfor). Gennemførelsen af e-auktioner, der blev standset som følge af lukningen af domstole og notarkontorer på grund af coronaviruspandemien, blev genoptaget den 1. september, men de vil blive suspenderet for sårbare skyldnere indtil udgangen af december 2020 på baggrund af insolvensreglernes og de dertil knyttede socialpolitiske foranstaltningers ikrafttræden i januar 2021. ·For så vidt angår afviklingen af efterslæbet af udnyttede statsgarantier er myndighederne i færd med at træffe foranstaltninger vedrørende fuld kompensation for pandemirelaterede forsinkelser og har samtidig forpligtet sig til at fremrykke den overordnede tidsplan for behandling og betaling. Myndighederne har opgraderet afviklingsmålene for anden halvdel af 2020, hvilket mere end fuldt ud opvejer forsinkelsen i første halvdel af året, og har samtidig øget det overordnede mål for 2020 med 33 %. Myndighederne er som planlagt også gået i gang med alle de nødvendige strukturforbedringer, herunder en revideret ministeriel afgørelse om det elektroniske register, interoperabilitet med lokale skattekontorer og flytning af personale. ·Arbejdet med vedtagelsen af målrettede ændringer af den civile retsplejelov er i gang. Det lovforberedende udvalg forventes at fremlægge et lovforslag inden udgangen af januar 2021 med henblik på vedtagelsen af den reviderede lov inden udgangen af februar 2021 med forventet ikrafttræden i september 2021. Ændringerne vil bl.a. omhandle spørgsmål vedrørende anmodninger om prisjusteringer for e-auktioner. ·En målrettet tilpasning af den primære lovgivning vedrørende udskudte skattegodtgørelser for at sikre operationel effektivitet er blevet forelagt parlamentet og forventes at blive vedtaget inden længe. Formålet er at sikre bankkapitalens tabsabsorberingskapacitet fuldt ud. Yderligere tekniske og proceduremæssige aspekter af anvendelsen af udskudte skattegodtgørelser, navnlig i forbindelse med afvikling, vil blive afklaret i den afledte ret, når det er relevant. Den græske finansielle stabilitetsfond styrkede sin indsats for at støtte de systemiske bankers bestræbelser på at nå deres mål for nedbringelse af misligholdte lån og forbedring af forretningsmulighederne under den aktuelle pandemi. På baggrund af fondens forslag ændrede myndighederne den gældende lovgivning for at beskytte fondens ejerskabsrettigheder i tilfælde af omstillinger af de systemiske banker() i forbindelse med de igangværende securitiseringstransaktioner. ARBEJDSMARKEDET I juni 2020 indførte myndighederne en ny, udvidet ordning med nedsat arbejdstid (SYNERGASIA), der giver virksomhederne fleksibilitet til at tilpasse arbejdstiden og kompenserer arbejdstagerne for de timer, som de ikke har arbejdet. Denne ordning forventes at spille en vigtig rolle med hensyn til at gøre det muligt for arbejdsmarkedet at tilpasse sig chokket som følge af coronavirusudbruddet. Ordningen, der anslås at koste 440 mio. EUR, er berettiget til støtte under det nye europæiske instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE), hvor Kommissionen har foreslået at afsætte i alt 2,7 mia. EUR i finansiel bistand til Grækenland. I forbindelse med kodificeringen af arbejdslovgivningen revideres og moderniseres en række aspekter af den eksisterende arbejdslovgivning. Disse omfatter etableringen af en ny ramme for nye arbejdsformer (f.eks. platformsarbejde, deleøkonomi) og ændringer, der gør det muligt at adskille inspektions- og forligsopgaver i overensstemmelse med anbefalingerne fra Det Internationale Arbejdsbureau — ILO. Arbejdslovgivningen forventes at blive forelagt parlamentet i oktober 2020 og kodificeret i november 2020. Myndighederne fortsætter deres omfattende uddannelsespolitiske planer med en reform af de offentlige skoler, der blev vedtaget i juni 2020, og betydelige fremskridt inden for erhvervsuddannelserne. Loven om opgradering af de offentlige skoler har bl.a. til formål at fremme bløde færdigheder, digitale færdigheder, læring af fremmedsprog og evaluering af skoleenheder. Samtidig har den omfattende reform af erhvervsuddannelserne, som i øjeblikket er under udvikling, til formål at forbedre kvaliteten af de uddannelser, der tilbydes, at øge andelen af studerende, der vælger denne vej, og at sikre en bedre sammenkædning af erhvervsuddannelser og livslang læring med arbejdsmarkedets behov. Reformen, der udarbejdes i samråd med arbejdsmarkedets parter, lægger op til oprettelsen af erhvervsrettede gymnasier, nye læseplaner og en bedre afdækning af arbejdsmarkedet. Akkrediteringen og kvalitetskontrollen af de institutter, der tilbyder videreuddannelse, er også et vigtigt element i reformen. Myndighederne forbedrer også rammen for lærlingeuddannelser som led i reformen. PRODUKTMARKEDER OG KONKURRENCEEVNE Myndighederne arbejder fortsat med vigtige initiativer, der forbedrer de økonomiske rammevilkår, med henblik på at styrke konkurrenceevnen og understøtte den økonomiske genopretning efter coronavirusudbruddet. De sigter i denne forbindelse mod at færdiggøre den nye vækststrategi om kort tid og indføre reformforanstaltninger på centrale politikområder for at styrke den private sektors produktivitet og opnå bæredygtig vækst. Reformen af investeringstilladelser skrider godt frem på trods af forsinkelser. Myndighederne har opfyldt tilsagnet om at revidere/afskaffe klassificeringen af gener i god tid inden fristen for det specifikke tilsagn medio 2021. Andre fremskridt: ·Gennemførelsen af rammeloven om inspektioner, et specifikt tilsagn med frist medio 2020, skrider støt frem på de aftalte prioriterede områder, selv om der stadig er arbejde, som skal færdiggøres EU-institutionerne opfordrede myndighederne til at udarbejde en tidsplan for færdiggørelsen af dette arbejde, herunder til at vedtage al nødvendig lovgivning, inden den næste rapport. Myndighederne afgav tilsagn om at udvide rammen til fire resterende områder ved udgangen af 2021. En fuld anvendelse heraf vil være et vigtigt skridt, da det vil mindske behovet for forudgående kontrol uden at bringe sundheds- og sikkerhedsstandarderne i fare. ·Forenklingen af procedurerne for investeringstilladelser, et specifikt tilsagn med frist medio 2020, skrider frem, dog med visse forsinkelser. Myndighederne har vedtaget primær lovgivning med henblik på at forenkle sektoren for primærproduktion, og den afledte ret forventes at blive vedtaget snart. Der er fremsat forslag til forenkling af de fleste af de øvrige sektorer, og der forventes snart at blive vedtaget primær lovgivning. Myndighederne opfordres til at udarbejde en tidsplan for vedtagelsen af al nødvendig sekundær ret for alle sektorer samt for forenklingen af de få resterende aktiviteter inden den næste rapport. ·Endelig er indførelsen af IT-systemet til støtte for reformen af investeringstilladelser, et specifikt tilsagn med frist ved udgangen af 2019, forsinket på grund af komplikationer i udbudsproceduren. Ikke desto mindre forventer myndighederne at underskrive kontrakten snart, hvis der ikke indbringes yderligere appelsager for domstolene. Gennemførelsen af vigtige reformer af erhvervsklimaet, som blev indledt inden for rammerne af programmerne for finansiel bistand, fortsætter, dog med nogle forsinkelser på visse områder på grund af coronavirusudbruddet. Arbejdet skrider frem med opstillingen af rammerne for certificering af eksterne miljøvurderingseksperter, som har været undervejs siden indførelsen af den europæiske stabilitetsmekanismes program, og for certificering af eksterne inspektører, selv om den nødvendige afledte ret endnu ikke er vedtaget. Myndighederne gennemgår også bestemmelserne om tilladelser vedrørende tematurisme og mælkemarkedet, hvilket er meget relevant. Øget koordinering og overvågning vil, ud over foranstaltninger, der øger synligheden af reformen af investeringstilladelser, understøtte den igangværende gennemførelse. En ny strategi til fremme af Grækenlands eksportpotentiale og indadgående udenlandske direkte investeringer offentliggøres snart. Strategien sigter mod at identificere vigtige sektorer og eksportmarkeder, koordinere relevante institutioner effektivt og sikre inddragelsen af interessenter. Yderligere fremskridt afhænger af vedtagelsen af lovgivning, der præciserer udenrigsministeriets rolle, og om etablering af nødvendige operationelle strukturer på specifikke områder. Lanceringen af udbuddet vedrørende et integreret one-stop-shop-system for import og eksport er blevet udsat til slutningen af september på grund af pandemien. Myndighederne indfører gradvist yderligere foranstaltninger for at gøre det endnu lettere at drive forretning. Registrering via den elektroniske one-stop-shop er gjort obligatorisk for private virksomheder, og rammen for beskyttelse af minoritetsinvestorer blev styrket gennem en række garantier vedrørende udvælgelse, udnævnelse og evaluering af bestyrelsesmedlemmer og øgede oplysningskrav. Gennemførelsen af den nyligt ajourførte køreplan for gennemførelse af matrikelregisterprojektet er blevet genoptaget efter forsinkelser på grund af coronavirusudbruddet. Det forventes, at udnævnelsen af højtstående ledere snart vil blive afsluttet, udarbejdelsen af virksomhedsstrategien skrider frem, og det forventes, at udbuddet vedrørende digitaliseringen af matrikelarkiver lanceres inden årets udgang. Samlingen af jordrettigheder er afsluttet for 82 % af landet, og matrikelkortlægningen er afsluttet for 33 % af rettighederne, hvilket ligger under det specifikke tilsagn med frist 2020 om afslutning af 45 % af rettighederne. I oktober 2020 forventes gennemførelsen af matrikelkortlægningen at nå op på 35 %. Myndighederne er ved at udarbejde lovgivning med henblik på at pålægge borgere, der undlader at anmelde deres ejendomme inden for den gældende frist, sanktioner, og tildelingen af de sidste fem kontrakter, der er forsinket på grund af retssager, skrider frem. Selv om antallet af ansatte i det græske matrikelregister nu er tilstrækkeligt, er der behov for mere tid til at oprette matrikelkontorer og filialer som følge af pandemien. Ved udgangen af oktober 2020 forventes yderligere seks realkreditinstitutter at blive lukket, og der vil blive åbnet et matrikelkontor (for Thrakien).

Den offentlige præsentation af alle de resterende skovkort, der efter planen skulle være afsluttet medio 2020, er blevet forsinket på grund af vedtagelsen af lovgivning om arealanvendelse på baggrund af statsrådets afgørelser. Dette kan forsinke færdiggørelsen af hele matrikelkortlægningen med frist i maj 2022 flere måneder. EU-institutionerne opfordrede myndighederne til at gå videre med uploadingen og ratificeringen af de resterende skovkort (53 % af landet har allerede ratificerede kort) og samtidig tage fat på problematiske områder. Myndighederne bekræftede, at ratificeringen af skovkortene ikke vil blive omgjort for afsluttede områder, der ikke vil blive ændret. Alle resterende kort vil blive uploadet i december 2020. Den græske regering har fortsat deltaget konstruktivt i en række forslag, der skal afhjælpe problemerne vedrørende kartelbekæmpelsen og opfylde et specifikt tilsagn med frist ved udgangen af 2020. Forslagene skal i sidste ende indsendes til Europa-Kommissionen med henblik på en markedstest, et vigtigt skridt i indsatsen for at få gennemført den afhjælpende foranstaltning og opfyldt dette tilsagn. Der pågår stadig drøftelser om forbedringer af forslaget om at give det græske statslige elektricitetsselskabs konkurrenter adgang til en bestemt andel af dets grundlastproduktion, herunder for at sikre en gennemsigtig udvælgelsesproces, adgang til ordningen for mindre aktører og en detaljeret gennemførelsesmekanisme. Energitilsynsmyndigheden har meddelt, at den endelige dato for ibrugtagningen af målmodellen for elektricitet, et specifikt tilsagn med frist medio 2020, er den 1. november. Denne dato blev fastsat på baggrund af en vurdering af testperioden for markedstesten, hvor det blev konkluderet, at der vil være en mindre forsinkelse i forhold til den oprindeligt planlagte dato den 17. september. EU-institutionerne vil redegøre for den længe ventede ibrugtagning af målmodellen i den næste rapport. Lanceringen af målmodellens tre beslægtede markeder (day-ahead-, intradag- og balancemarkederne) og deres samspil med det allerede eksisterende terminsmarked er et meget stort skridt på vejen til at etablere et moderne energimarked og vil bane vejen for, at Grækenland i nær fremtid kan sammenkobles med tilstødende elektricitetsmarkeder. Der er også gjort fremskridt på andre områder af Grækenlands energipolitik. Det er vigtigt at bemærke, at Grækenland har vedtaget en ambitiøs lov for at fremme elektromobilitet, som vil bidrage til at nå de mål, der er fastsat i Grækenlands nationale energi- og klimaplan. Der er udarbejdet et udkast til en overordnet plan til gennemførelse af overgangen fra brunkulsbaseret produktion, som kan sendes i offentlig høring. Underskuddet på den særlige konto for vedvarende energikilder, der er blevet større som følge af coronavirusudbruddet, kan fortsat blive et problem i fremtiden. Arbejdet med sammenkoblingen Kreta-Grækenland, som vil være en væsentlig del af landets langvarige mål om at forbinde øer til fastlandet, blev påbegyndt. Hvad angår transportsektoren har myndighederne udarbejdet en oversigt over forventede jernbaneprojekter for at afhjælpe de forsinkelser, der opstod i forbindelse med gennemførelsen af det operationelle program for transport og miljø 2014-20. De ansvarlige europæiske myndigheder vil gennemgå oversigten. Moderniseringen af Grækenlands offentlige jernbaneselskaber vil fremme yderligere EU-investeringer i sektoren. Den nationale overordnede transportplan er blevet færdiggjort og godkendt af ministeriet for infrastruktur og transport. HELLENIC CORPORATION FOR ASSETS AND PARTICIPATIONS (HCAP) OG PRIVATISERINGER Pandemien har givet selskabet nye udfordringer, men selskabet har fortsat arbejdet på centrale områder omfattet af de tilsagn, der er afgivet over for Eurogruppen. På trods af vanskelighederne forårsaget af pandemien er den strategiske plan, et kontinuerligt tilsagn, ved at blive gennemført, og et udkast til en forretningsplan for 2020-2022 blev udarbejdet i august og godkendt af HCAP's bestyrelse. Centrale resultatindikatorer til overvågning af gennemførelsen af den strategiske plan er for nylig blevet justeret for at tage højde for pandemiens virkninger, og deres værdier for 2021 og 2022 er blevet fastsat. En gennemgang af bestyrelserne i statsejede virksomheder, et specifikt tilsagn med frist medio 2019, er i gang og afsluttes snart. HCAP's ejendomsportefølje, som ejes af det statslige ejendomsselskab, er blevet gradvis styrket, men lever fortsat ikke op til forventningerne, og det statslige ejendomsselskab står over for betydelige retlige udfordringer. Overførslen af det olympiske atletikcenter, et specifikt tilsagn med frist ved udgangen af 2018, viser sig at være meget kompleks, og der er fortsat en række administrative skridt og indkøb, som skal foretages. Myndighederne støttede fortsat HCAP. Dette omfattede støtte til centrale statsejede virksomheder, hvor de negative konsekvenser af pandemien har været særligt alvorlige (navnlig Athens bytransportselskab og det græske postvæsen), samt støtte til planen for omstrukturering af postvæsenet. Myndighederne har samarbejdet med EU-institutionerne i forbindelse med udarbejdelsen af de ajourførte ministerielle retningslinjer, som nu forventes i tredje kvartal 2020, hvor myndighederne vil præcisere deres forventninger til de økonomiske resultater af HCAP's aktivportefølje. Myndighederne har valgt at placere en ny 5G-fokuseret venturekapitalfond i HCAP og samarbejdet tæt med EU-institutionerne om dens struktur, der sikrer en fuldstændig uafhængig forvaltning i overensstemmelse med HCAP's forvaltningsprincipper. Det er vigtigt at sikre, at HCAP's rettigheder og kompetencer beskyttes i forbindelse med anbringelsen af yderligere nye strukturer eller enheder under dets tilsyn. Med hensyn til koordineringsmekanismen meddelte myndighederne desuden, at de vil gå videre med udarbejdelsen af resultatkontrakter med fastsættelse af forpligtelser til offentlig tjeneste for et begrænset antal statsejede virksomheder. Fremskridtene vedrørende transaktionerne i planen for udvikling af aktiver udarbejdet af fonden for udvikling af Den Hellenske Republiks aktiver (TAIPED) er blevet påvirket af coronavirusudbruddet, men de fleste transaktioner blev genoptaget i juni. Forsinkelserne i tidsplanen for de igangværende transaktioner, har — selv om de er væsentlige — været begrænsede, bl.a. fordi transaktionernes løbetider ikke blev ændret under pandemien. En regelmæssig ajourføring af planen for udvikling af aktiver blev godkendt af regeringen den 10. september. Der er følgende fremskridt med specifikke tilsagn for transaktioner, hvor fristen er nået: ·Hellinikon: Myndighederne er fortsat stærkt engagerede og træffer de nødvendige foranstaltninger for at opfylde betingelserne for den finansielle afslutning af transaktionen og iværksatte nedrivningen af de nuværende bygninger på området den 3. juli. Flytningen af de offentlige brugere er næsten afsluttet, og der skal blot træffes nogle få foranstaltninger for brugere, der opholder sig på området, og opdelingen af Hellinikonområdet, som blev aftalt i februar 2020, er i øjeblikket ved at blive nedfældet i et bindende dokument. Den finansielle afslutning af transaktionen afventer stadig afgørelsen af retssager vedrørende udbudsproceduren for tildeling af kasinotilladelsen og andre retssager vedrørende forvaltningsakter, der skal drøftes i september og oktober 2020. En del af kasinosagen er allerede blevet afgjort til fordel for staten, men en anden sag er endnu ikke afsluttet, men myndighederne forventer en endelig afgørelse snart. ·Koncessionen for lystbådehavnen i Alimos: Efter undertegnelsen af koncessionsaftalen i maj skulle den finansielle afslutning af transaktionen have fundet sted inden for 120 dage. Fondens bestyrelse forlængede den 3. september de 120 dage med yderligere 50 dage (indtil den 30. oktober 2020), således at der er tilstrækkelig tid til at afslutte transaktionen. ·Hellenic Petroleum: Efter at det første udbud midt i 2019 slog fejl, og i lyset af det seneste betydelige fald i selskabets kapitalværdi, fandt fonden det imidlertid hensigtsmæssigt at udsætte iværksættelsen af transaktionen yderligere til et senere tidspunkt. ·Salget af 30 % af Athens internationale lufthavn: Udbudsproceduren skred godt frem før coronavirusudbruddet, og ni investeringsparter var kvalificerede til at gå videre til fasen med at afgive bindende tilbud. Fristen for indgivelse af bindende tilbud blev imidlertid udskudt på grund af pandemiens konsekvenser for luftfartssektoren. Fonden vil tage stilling til de næste skridt, når situationen bliver bedre, sandsynligvis ikke før 2021. ·Det offentlige gasselskab (DEPA): De udbud, der blev igangsat i december 2019 og januar 2020 for DEPA's infrastrukturdel og DEPA's kommercielle, tiltrak stor interesse hos investorerne. I juni 2020 besluttede fondens bestyrelse at gå videre til fasen med at afgive bindende tilbud for begge transaktioner. ·Egnatia: Privatiseringsprocessen fortsatte, men med større eller mindre fremskridt. Nogle af de udestående spørgsmål er blevet løst, f.eks. usikkerheden omkring opførelsen af servicestationerne og udgifterne til rehabiliteringen af broer, der er klassificeret som usikre. I de seneste tre måneder er der imidlertid kun gjort meget begrænsede fremskridt med færdiggørelsen af opførelsen af de resterende betalingsstationer og de nødvendige arbejder, således at de resterende 14 tunneler kan godkendes. EU-institutionerne opfordrer myndighederne til at gøre betydelige fremskridt på disse områder inden den næste rapport. ·Regionale havne: Efter en forsinkelse som følge af pandemien besluttede fonden i juni at iværksætte udbudsproceduren for salg af aktier i havnene i Alexandroupolis og Igoumenitsa og delkoncessionen vedrørende en terminal til flere formål i havnen i Kavala. OFFENTLIG FORVALTNING OG DIGITAL FORVALTNING Udnævnelsen til ledende stillinger i den offentlige sektor fortsætter, og delegationen af beføjelser fra det politiske til det ikkepolitiske niveau anvendes effektivt. Efter udnævnelsen af 13 departementschefer forventes udvælgelsesproceduren for den sidste stilling i migrations- og asylministeriet snart at blive afsluttet. Udvælgelsesproceduren for direktørstillinger i ministerierne forventes at blive genoptaget om kort tid, og den nyligt udnævnte departementschef deltager nu i udvælgelseskomitéerne. Der er udarbejdet udkast til bestemmelser om indførelse af en ensartet udvælgelsesprocedure for ledende stillinger i den offentlige sektor, som forventes at blive vedtaget i september og træde i kraft i oktober 2020. Det forventes, at udvælgelsesproceduren for ledere involveret i forvaltningen af EU's strukturfonde, der er alvorligt forsinket, afklares inden den nye programmeringsperiode for EU's fonde (2021-2027). Delegationen af beføjelser fra politisk til ikkepolitisk niveau, som er en stor nyskabelse i loven om eksekutiv statsret fra 2019, er blevet anvendt effektivt, siden den trådte i kraft i februar 2020, og myndighederne overvejer at uddelegere yderligere kompetencer. Der er gjort gode fremskridt i den pågældende periode med udviklingen af systemet til forvaltning af menneskelige ressourcer, et specifikt tilsagn med frist ved udgangen af 2019, som forventes afsluttet ved udgangen af 2020. Dette omfatter udvikling af digitale organisationsplaner og jobbeskrivelser i hele den offentlige sektor. Processen er blevet påvirket af nedlukningsforanstaltningerne som følge af pandemien, men der er gjort gode fremskridt generelt. Indtil august 2020 havde over 1 500 offentlige enheder udarbejdet digitale organisationsplaner, og de tegnede sig for ca. 80 % af alle enheder og for 85 % af personalet, herunder de fleste store enheder. De fleste resterende større enheders planer forventes udarbejdet inden udgangen af oktober 2020. Der er etableret en sammenkædning mellem stillingsbeskrivelsen og stillingsindehaveren for ca. 75 % af stillingerne, og myndighederne har til hensigt at etablere denne sammenhæng for alle stillinger i offentlige enheder inden udgangen af 2020. Der skal vedtages en kapacitetsforbedrende reform af det øverste råd for personaleudvælgelse i november. Med reformen indføres der en sammenhængende og ensartet ansættelsesprocedure. Myndighederne foretager også en gennemgribende revision af mobilitetsordningen. I denne forbindelse giver en nylig bestemmelse(), som gør det muligt for op til 80 offentligt ansatte at blive udstationeret uden for mobilitetsordningen, anledning til bekymring, da den risikerer at skabe præcedens for indførelse af ad hoc-ansættelsesprocedurer.