DA Den Europæiske Unions Tidende C 18/30

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om en europæisk fondsvedtægt (initiativudtalelse)

2011/C 18/06

Ordfører: Mall HELLAM

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 16. juli 2009 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, at udarbejde en initiativudtalelse om:

En Europæisk Fondsvedtægt.

Det forberedende arbejde henvistes til EØSU's Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 30. marts 2010.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog følgende udtalelse på sin 462. plenarforsamling den 28.-29. april 2010 (mødet den 28. april) med 134 stemmer for, 2 imod og 1 hverken for eller imod.

1. Generelle henstillinger og konklusioner

1.1 Denne initiativudtalelse tager fat på nogle overvejelser og forslag til udviklingen af en europæisk vedtægt, der er tilpasset fonde og indeholder forslag til retningslinjer for en sådan vedtægt.

1.2 En gennemgang af behov og muligheder bekræfter, at der er brug for et europæisk selskabslovgivningsprojekt for fonde, som kan fungere som et tilpasset instrument, der gør det lettere at udføre disses aktiviteter på det indre marked. Oplysninger hentet fra en nylig undersøgelse (1) og fra fagfolk (2) viser klart, at antallet af fonde og stiftere, der ønsker at udvikle tværnationale foranstaltninger og samarbejde, er steget betragteligt i de seneste ti år. Det har også vist sig, at fonde, der udfører grænseoverskridende aktiviteter, støder på forskellige hindringer også af juridisk karakter, som medfører øgede transaktionsomkostninger og derved reducerer deres disponible midler til almennyttige aktiviteter.

1.3 Fondssektoren og dens repræsentative organisationer og netværker på EU-plan (3) har gentagne gange opfordret til udarbejdelse af en europæisk fondsvedtægt, da man opfatter en sådan som den mest omkostningseffektive måde at overvinde grænseoverskridende barrierer på og derved stimulere fondsaktiviteter på tværs af Europa.

1.4 I den forbindelse opfordrer EØSU Kommissionen til at fremlægge et forslag til forordning om en europæisk fondsvedtægt til støtte for almennyttige aktiviteter, så den hurtigst muligt kan vedtages af Rådet og Europa-Parlamentet.

1.5 EØSU mener, at en europæisk fondsvedtægt er et vigtigt redskab til at inddrage borgerne i selve kernen af det indre marked og bringe Europa tættere på folk.

1.6 EØSU er af den opfattelse, at en europæisk fondsvedtægt kan fungere som en ny mekanisme til støtte for europæiske almennyttige aktiviteter og borgertiltag og se nærmere på større europæiske socioøkonomiske problemer og presserende behov på områder som viden og innovation, medicinsk forskning, sundhedsvæsen og sociale tjenester, miljø og regional udvikling, beskæftigelse og faglig efteruddannelse, bevarelse af kultur- og naturarven, fremme af kunst og kulturel mangfoldighed, internationalt samarbejde og udvikling.

1.7 Hvis den ny vedtægt skal være effektiv og tiltrækkende er den nødt til at indeholde klare og omfattende regler for etablering, foranstaltninger og tilsyn samt have en egentlig europæisk dimension. Dette vil gøre grænseoverskridende foranstaltninger, donationer og samarbejde lettere, da det udgør et effektivt redskab til forvaltning af almennyttige formål med en anerkendt europæisk mærkning.

2. Generelle bemærkninger

2.1 Anvendelsesområde og institutionel baggrund

2.1.1 Formålet med denne initiativudtalelse er at undersøge den mulige udvikling af en europæisk fondsvedtægt, der kan bistå fonde og bidragydere, som i stadig højere grad arbejder på tværs af grænserne og støder på såvel civile som skattemæssige hindringer og allerede i udgangspunktet give nyoprettede fonde et europæisk præg.

2.1.2 Kommissionens GD for Det Indre Marked og Tjenesteydelser offentliggjorde i november 2009 resultaterne fra en offentlig høring (4) om en europæisk fondsvedtægt. Dette medførte mange reaktioner navnlig fra den almennyttige sektor, som udtrykte stor interesse for en europæisk fondsvedtægt.

2.1.3 Kommissionen udgav i februar 2009 en gennemførlighedsundersøgelse om en europæisk fondsvedtægt (5). Undersøgelsen anførte de potentielle fordele ved en europæisk fondsvedtægt: den vil nedbringe eller fjerne unødige omkostninger og administrative byrder og således gøre tilværelsen nemmere for de fonde, der ønsker at fortsætte deres aktiviteter på tværs af landegrænserne i EU.

2.1.4 Der foreligger ligeledes to eksterne anbefalinger vedrørende en europæisk fondsvedtægt: — European Foundation Centres (6) forslag fra 2005 om en forordning om en europæisk fondsvedtægt. — Forskningsprojektet fra 2006: »The European Foundation - a New Legal Approach«, gennemført af eksperter i fonds- og skattelovgivning (7).

2.1.5 Europa-Parlamentet vedtog den 4. juli 2006 et beslutningsforslag om udsigter i relation til selskabsret (8), hvori Kommissionen opfordres til at fortsætte udarbejdelsen af fællesskabslovgivning, der fastsætter regler for andre juridiske former f.eks. den europæiske fond.

2.1.6 EØSU hilste i 2009 resultatet af gennemførlighedsundersøgelsen vedrørende en europæisk fondsvedtægt velkommen i en udtalelse om forskellige virksomhedsformer (9) og opfordrede Kommissionen til at afslutte konsekvensanalysen i begyndelsen af 2010 med fremlæggelsen af et forslag til forordning, som vil sætte fonde med europæisk rækkevidde i stand til at operere på lige fod på det indre marked.

2.1.7 I 2006 afgjorde EU-Domstolen, (10) at skattemæssig forskelsbehandling af hjemmehørende og ikke-hjemmehørende almennyttige fonde er en krænkelse af kapitalens fri bevægelighed — dog kun når medlemsstaten anerkender fondens almennyttige status i henhold til medlemsstatens lovgivning.

2.1.8 I en sag om gaver på tværs af grænserne (11) afgjorde Domstolen, at skattelovgivning, der diskriminerer mod donationer til almennyttige organisationer hjemmehørende i en anden EU-medlemsstat, er i strid med EF-traktaten, så længe modtagerorganisationerne med hjemsted i andre EU-medlemsstater betragtes som »ligeværdige« med hjemmehørende almennyttige organisationer.

2.2 Bemærkninger: fondssektoren i EU

2.2.1 Den europæiske fondssektor er en stærk økonomisk sektor (12) med aktiver på mellem 350 mia. € og knapt 1 000 mia. € og med årlige udgifter på 83 -150 mia. €. En lang række europæiske lande har sat kursen mod fortsat fondsvækst.

2.2.2 Fonde spiller en vigtig rolle på arbejdsmarkedet. De 110 000 fonde, som man identificerede i gennemførlighedsundersøgelsen om en europæisk fondsvedtægt, skaber direkte fuldtidsbeskæftigelse for mellem 750 000 - 1 mio. mennesker i EU (13). Ved at udbetale subsidier eller støttekapital til organisationer og enkeltpersoner støtter de også beskæftigelsen og den frivillige indsats.

2.2.3 Den overvejende del af EU's fonde er aktivbaserede og almennyttige. Som regel har de ingen medlemmer eller aktionærer og er uafhængigt etablerede nonprofitorganisationer. De har en etableret og pålidelig indtægtskilde, som er uløseligt bundet til almennyttige formål. Deres indtægt kan komme fra indskud, et engangsbeløb, som stilles til rådighed af en enkeltperson, familie, virksomhed eller en anden organisation. Det kan tage form af løsøre: kontanter, aktier, obligationer, kunstværker, ophavsrettigheder, forskningslicenser, eller fast ejendom: jord og bygninger så som museer og plejecentre. De får også deres indtægt fra andre kilder f.eks. gaver og arv, appeller om offentlighedens støtte, egne indtægter, kontrakter og lotteriindtægter.

2.2.4 Fonde i EU arbejder inden for emner og projekter, som folk drager direkte fordel af, og som er afgørende for at udvikle et borgernes Europa på områder, der spænder lige fra viden, forskning og innovation, til social service og sundhedspleje, medicinsk forskning, miljø, regionaludvikling, beskæftigelse, erhvervsuddannelse, bevaring af natur- og kulturarv, fremme af kunst og kultur, internationalt samarbejde og udvikling.

2.2.5 Stadig flere fonde og bidragydere arbejder på tværs af grænserne. De støder imidlertid på administrative, civile og skattemæssige hindringer, som identificeres i gennemførlighedsundersøgelsen, herunder: — Kampen med forskellige nationale love: nye europæiske initiativer bliver udskudt eller opgivet, fordi man mangler passende retlige værktøjer. — Problemer med at genkende udenlandske fondes juridiske personlighed. — Retslig usikkerhed med hensyn til national anerkendelse af den »almene interesse« i hjemmehørende fondes grænseoverskridende arbejde og deres status som almennyttige. — Administrative byrder og omkostninger ved at oprette flere filialer i andre lande. — Umuligt at flytte hovedsædet fra en medlemsstat til en anden. — Skattemæssige hindringer: ikke-hjemmehørende organisationer lider under skattediskrimination.

2.3 Der er behov for at indføre et passende instrument til fonde.

2.3.1 Det ville være urealistisk at håbe på en harmonisering af den store mængde lovgivning, der findes for fonde i medlemsstaterne (14) navnlig i lyset af de forskelle, der findes med hensyn til formål, krav for etablering, forvaltning og ansvarlighed. (15)

2.3.2 Ingen af de eksisterende europæiske retslige værktøjer (16) til støtte for vækst i aktiviteterne i - eller samarbejdet mellem - private virksomheder og offentlige instanser på tværs af EU's grænser er tilpasset de behov og særlige kendetegn, som fondene har som private almennyttige organer, der fordeler midler, og som forsøger at opfylde samfundets behov uden hverken aktionærer eller kontrollerende medlemmer.

2.3.3 Det er blevet nødvendigt at overveje udviklingen af en europæisk fondsvedtægt, der tager højde for og er skræddersyet til fondenes behov med henblik på at lette deres aktiviteter og samarbejde med andre på det indre marked, så de kan samle deres ressourcer fra forskellige lande og lige fra oprettelsen give de europæiske fonde en europæisk dimension i deres almennyttige aktiviteter.

3. En europæisk fondsvedtægt: grundlæggende mål og struktur

3.1 Målsætninger og fordele

3.1.1 Den europæiske fondsvedtægt er en god strategisk mulighed for at fremme arbejdet for almennyttige fonde på tværs af EU, da den vil: — styrke de europæiske retslige rammer for fonde, — mindske juridiske og administrative hindringer, — opmuntre til nye aktiviteter, — lette grænseoverskridende arbejde som følge af partnerskaber i det indre marked, — skabe øget transparens, — udgøre et effektivt forvaltningsredskab som støtte til almennyttige formål, — gøre det nemmere for såvel fysiske som juridiske personer at foretage donationer i forbindelse med grænseoverskridende aktiviteter, — bidrage til den økonomiske integrationsproces og konsolidere det europæiske civilsamfund i den nuværende globale kontekst, hvor fælles udfordringer og trusler appellerer til en klar og enkel europæisk tilgang.

3.1.2 Der vil være mange fordele ved en europæisk fondsvedtægt: — Effektivitet og forenkling: vedtægten vil gøre det muligt at oprette og registrere en europæisk fond i en medlemsstat, og samtidig sikre dens anerkendelse i de 26 andre medlemsstater. Den vil kunne fungere i hele EU i henhold til et samlet regelsæt og et sammenhængende forvaltnings- og rapporteringssystem. Den vil bidrage til at nedbryde eksisterende barrierer og lette samarbejdet på tværs af grænserne. — Ansvarliggørelse: en europæisk fondsvedtægt vil bidrage til at præcisere fondsbegrebet og fastlægge en fælles definition af »almennyttige fonde« i hele EU, da begrebet »fond« anvendes alt for bredt om meget forskellige selskaber. Dette kunne have positiv betydning for den generelle forvaltning af fonde gennem benchmarking. — Økonomiske fordele: ud over at reducere omkostninger for aktiviteter på tværs af grænserne vil fonde, der vælger vedtægten, kunne genkendes af den offentlige forvaltning og offentligheden, takket være en pålidelig europæisk »mærkning«. Den europæiske fondsvedtægt vil gøre det lettere at koncentrere ressourcerne i almennyttige aktiviteter og kan være med til at tiltrække udenlandske investeringer. Fondsvedtægten vil også få en positiv effekt på donorers adfærd. — Fordele for borgerne og på det politiske plan: udvikling af tværnationale foranstaltninger og samarbejde vil fremme den europæiske integration på områder, der direkte berører EU-borgere. En europæisk fondsvedtægt kan udgøre et robust og fleksibelt forvaltningsredskab til støtte for borgernes tiltag på EU-niveau for at få opfyldt presserende behov og løst de globale politiske spørgsmål.

3.2 Centrale emner

3.2.1 En effektiv europæisk fondsvedtægt bør leve op til en række nøgleprincipper og -kriterier. Den bliver et ekstra og valgfrit redskab til almennyttige formål, der hovedsageligt falder ind under europæisk lovgivning og supplerer de nationale og regionale love.

3.2.2 En europæisk fondsvedtægt kan udformes i henhold til følgende retningslinjer, som de berørte parter selv skal fastlægge i detaljer. En europæisk fondsvedtægt bør: 3.2.2.1 Være et frivilligt, supplerende værktøj, som bidragydere og fonde, der er aktive i mere end en medlemsstat, kan vælge at anvende i stedet for at oprette flere fonde i henhold til national lovgivning i forskellige EU-lande. Den vil ikke erstatte eksisterende medlemsstaters fondslovgivning. 3.2.2.2 Være enkel og omfatte de fleste aspekter af fondslovgivning samt henvise til national lovgivning på så få retlige områder som muligt. Dette vil give stiftere mulighed for at spare på administrative omkostninger ved at anvende et enkelt juridisk instrument og tilvejebringe en ledelsesstruktur, der kan sammenlignes i alle medlemsstater. 3.2.2.3 Være let tilgængelig. Den europæiske fond kan oprettes for tid og evighed eller for en begrænset periode af enhver fysisk person med bopæl i EU og af fysiske og juridiske personer med bopæl i EU under medvirken af en notar, ved omdannelse af en almennyttig fond, der er lovligt etableret i en EU-medlemsstat, til en europæisk fond eller ved sammenlægning af almennyttige fonde, som er lovligt etableret i en eller flere EU-medlemsstater. Oprettelsen af en europæisk fond skal offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 3.2.2.4 Udelukkende være rettet mod almennyttigt formål. Begrebet »almennyttighed« bør defineres i form af en åben liste over almennyttige formål for at bevare en vis fleksibilitet. (17) En europæisk fond vil blive opfattet som værende almennyttig, såfremt: (1) den tjener offentlighedens interesser på europæisk/internationalt plan enten gennem sine egne programmer eller ved at støtte enkeltpersoner, sammenslutninger, institutioner eller andre enheder, og (2) formålet med dens oprettelse omfatter fremme af offentlighedens interesser på et eller flere områder, som betegnes som almennyttige. 3.2.2.5 Indeholde en europæisk dimension: En europæisk fondsvedtægt skal anvendes for aktiviteter, som har et europæisk aspekt i bred forstand, dvs. omfatter aktiviteter i mere end blot en enkelt medlemsstat. 3.2.2.6 Tilvejebringe et minimum af kapital. Det kan være tegn på alvoren bag den europæiske fonds formål og aktiviteter og øge kreditorbeskyttelse, men bør ikke forhindre mindre initiativer i at igangsætte aktiviteter. 3.2.2.7 Ikke etablere noget »formelt« medlemskab, men være åben over for en samarbejdsbaseret struktur, som dog ikke kan erstatte ledelsens rettigheder og pligter. 3.2.2.8 Gøre det muligt at gennemføre økonomiske aktiviteter direkte eller gennem andre juridiske enheder inden for den europæiske fonds almennyttige målsætning, såfremt enhver indtægt eller ethvert overskud anvendes i overensstemmelse med dets almennyttige formål. 3.2.2.9 Tillade ejerskab af løsøre og fast ejendom, at modtage og beholde gaver eller støtte af enhver art herunder aktier og andre omsætningspapirer fra enhver lovlig kilde. 3.2.2.10 Have sit vedtægtsmæssige hjemsted inden for EU. Dette skal kunne overføres til en anden medlemsstat uden at skulle afvikles og uden at skulle oprette en ny juridisk enhed. 3.2.2.11 Indføre klare regler om gennemskuelighed og ansvar. En europæisk fond skal holde regnskab med alle finansielle transaktioner, gøre brug af formelle, finansielle kanaler og indberette årsregnskaber og aktivitetsrapporter til den kompetente myndighed. Større organisationer skal lade deres årsregnskab revidere. 3.2.2.12 Tilvejebringe klare regler om den europæiske fonds forvaltning og ansvar, men stifterne/bestyrelsen bør have råderum til at fastsætte reglerne for indre anliggender i fondens vedtægter. Det kunne være nyttigt at tage udgangspunkt i eksempler på vedtægter. Disse kunne f.eks. fastsætte, at man skal undgå interessekonflikter.

4. Lovvalg

4.1.1 Forslaget om en europæisk fondsvedtægt vil fastlægge de forskellige kilder til lovvalg: EU-forordningen om en europæisk fondsvedtægt, de europæiske fondes egne vedtægter og andre EU- eller nationale love.

4.1.2 Samtidig med at en lov om en europæisk fondsvedtægt skal være generel, skal den også være klar og enkel. Grunden hertil er indlysende: klarhed skal hjælpe de europæiske fonde med at overholde lovgivningen og de ansvarlige med at overvåge gennemførelsen af den.

4.1.3 Forslaget om en europæisk fondsvedtægt bør opstille nogle rammer, inden for hvilke de europæiske fonde er etableret, arbejder og står til regnskab. På de områder, en sådan vedtægt vil regulere (f.eks. etablering, registrering, formål, kapital, registreret kontor, juridisk personlighed, retsevne, direktørernes ansvar, gennemsigtighed og krav om ansvarlighed) bør lovgivningen være generel og ikke henvise til nationale love. Dette vil garantere ensartethed, klarhed og den sikkerhed, som vedtægten bør tilvejebringe for tredjepart, partnere og donorer.

4.1.4 Med hensyn til kontrol kan overvågningen af de europæiske fonde uddelegeres til udvalgte kompetente myndigheder i medlemsstaterne på baggrund af de fælles standarder for registrering og regler om regnskabsaflæggelse, der er fastsat i forordningen om den europæiske fondsvedtægt.

4.1.5 For de områder, der ikke er dækket af lovgivningen om den europæiske fondsvedtægt, vil bestemmelser i anden EU-lovgivning eller medlemsstaternes lovgivning finde anvendelse.

4.1.6 Kompetencen til fastsættelse af beskatningen af de europæiske fonde ligger hos den medlemsstat, hvor de er skattepligtige.

4.1.7 EU-medlemsstaterne har særlige skatteordninger for almennyttige fonde. (18) Skattemæssig forskelsbehandling mellem hjemmehørende og udenlandske almennyttige instanser eller instanser, der arbejder i offentlighedens interesse, kan være i strid med EF-traktaten navnlig for så vidt angår donationer, arve- og gaveafgifter og fondes udenlandske indtægtskilder. En europæisk fond skal derfor kunne nyde samme skattemæssige fordel, som landets lovgivere yder hjemmehørende fonde herunder også skattefritagelse for indkomstskat, arve- og gaveafgifter og beskatning af aktivers værdi/overførsel. (19)

4.1.8 For så vidt angår beskatning af en europæisk fonds stiftere/donorer: enhver stifter/donor, der giver midler inden for eller uden for landets grænser har ret til samme skattefradrag eller skattelempelse som den, han ville have fået, hvis donationen var givet til en almennyttig organisation i donorens egen medlemsstat.

4.1.9 For så vidt angår indirekte skatter opfordrede EØSU i en udtalelse om forskellige virksomhedsformer (20) Kommissionen til at anmode medlemsstaterne om at undersøge muligheden for at træffe kompenserende foranstaltninger på baggrund af deres samfundsmæssige nytte eller i forhold til deres bevislige bidrag til den regionale udvikling.

Bruxelles, den 28. april 2010 Mario SEPI Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Gennemførlighedsundersøgelse for en europæisk fondsvedtægt, 2009.

(2) EFC – The European Foundation Centre, som er den største medlemsorganisation, der repræsenterer de almennyttige fonde på EU-niveau, har skitseret denne tendens. To tredjedel af EFC's medlemmer er aktive i andre lande end deres oprindelsesland.

(3) European Foundation Centre, netværker af donorer og fonde i Europa, netværk af europæiske fonde.

(4) http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm.

(5) http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm.

(6) http://www.efc.be/SiteCollectionDocuments/EuropeanStatuteUpdated.pdf.

(7) http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(8) P6_TA(2006)0295.

(9) EUT C 318 af 23.12.2009, s. 22.

(10) Sag C-386/04, Stauffer.

(11) Sag C-318/07, Persche.

(12) Feasibility Study executive summary Ad1 (resumé af gennemførlighedsundersøgelsen).

(13) Jf. fodnote 12.

(14) EFC Legal and fiscal profiles of foundations in the EU. http://www.efc.be/Legal/Pages/FoundationsLegalandFiscalCountryProfiles.aspx.

(15) EFC Comparative Highlights of Foundation Laws (EFC sammenligning af de vigtigste aspekter i fondslovgivningen). http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(16) Den Europæiske Økonomiske Firmagruppe, Det Europæiske Selskab, Det Europæiske Andelsselskab, Europæisk gruppe for grænseoverskridende samarbejde.

(17) EFC's forslag fra 2005 om en europæisk fondsvedtægt omtaler en åben liste.

(18) Der findes et sammendrag af skatteregler for fonde i »Comparative Highlights of Foundation Laws«, EFC 2009 http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

(19) Se: The European Foundation a new legal perspective.http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

(20) Jf. fodnote 9.