EUROPA-KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 24.11.2011 
SEK(2011) 1388 endelig 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
RESUME AF KONSEKVENSANALYSEN 
Ledsagedokument til 
Forslag til Rådets forordning  
om EU-støtte til programmerne for bistand til nuklear nedlukning i Bulgarien, Litauen 
og Slovakiet   
{KOM(2011) 783 endelig} 
{SEK(2011) 1387 endelig}  
 
DA 2   DA 1. PROBLEMSTILLING  
I forbindelse med forhandlingerne om tiltrædelsen til Den Europæiske Union forpligtede de 
tre kandidatlande Bulgarien, Lita uen og Slovakiet sig til inden en  i fællesskab aftalt dato at 
lukke og efterfølgende tage kernereaktorer, som ikke med acceptable omkostninger kunne 
opgradueres til at opfylde de minimale sikkerh edskrav, ud af drift. Denne førtidige lukning 
udgjorde en ekstraordinær fina nsiel byrde for medlemsstaterne, som ikke stod i rimeligt 
forhold til de pågældende landes økonomiske st yrke. I erkendelse heraf og som et udtryk for 
solidaritet forpligtede Den Europæiske Union sig til fortsat at yde tilstrækkelig ekstra 
finansiel bistand til nedlukni ngen af disse reaktorer. L ukningstilsagnet fra de tre 
medlemsstater og tilsagnet fra EU om at yde fina nsiel EU-støtte var indeholdt i de tilsvarende 
tiltrædelsestraktater.  
Der er i øjeblikket planlagt finansiel EU-bistand indtil udgan gen af 2013 på i alt 2 847,8 mio. 
EUR (1 367 mio. EUR til Litauen, 613 mio. EUR til Slovakiet og 867,8 mio. EUR til 
Bulgarien). Denne finansielle EU-støtte har e ffektivt dæmpet de økonomiske konsekvenser af 
den førtidige lukning, og nedlukningsprocessen er godt i gang: demonteringen af ikke-
sikkerhedsrelevante systemer og komponenter i ke rnekraftværkerne er startet, og opførelsen 
af den nødvendige affaldsforvaltningsinfrastruktu r, såsom faciliteter t il oplagring af brugt 
brændsel og facilitete r til affaldsbehandling og oplagring, befinder sig på et fremskredent 
stadium af gennemførelsen. Andre lige så vigtig e aktiviteter, der er blevet gennemført, er 
udarbejdelse af alle nødvendige tilladelses dokumenter og om nødvendigt vurderinger af 
miljøkonsekvenserne. Eftersom nedlukningen af ke rnekraftværkerne er en langsigtet proces 
(20-30 år), vil processen imid lertid fortsætte efter 2013, og der skal stadig gennemføres 
vigtige sikkerhedsrele vante nøgleprojekter. 
For at give mulighed for en sikker nedlukni ng bør der være tilstrækkelige finansielle 
ressourcer til rådighed, nå r der er behov for dem1. Selv om alle tre medlemsstater har oprettet 
nationale fonde for at sætte finansielle ressour cer til side til nedlukning, er disse ressourcer af 
historiske grunde utilstrækkelig e. Det umiddelbare problem, de r skal tackles, er derfor 
finansieringsunderskuddet, så man kan gå  videre med en sikker nedlukning af 
kernekraftværkerne, sikre, at lukningen bliver uigenkaldelig2 og samtidig stimulere de 
støttemodtagende medlemsstater til gradvis at overtage ansvaret med hensyn til fuld finansiel 
dækning og ejerskab. Offentlig intervention er  nødvendig for at bistå medlemsstaterne med 
yderligere finansiel EU-støtte.  
EU's borgere og fremtidige generationer samt miljøet  er de vigtigste grupper, der påvirkes af 
problemet med finansieringsunderskud og nuklear  sikkerhed. Finansieringsunderskuddet vil 
bringe den sikre vedligeholdelse af de nedlukkede reaktorer, indt il de er fuldstændig tømt for 
brændsel, og den problemfrie fortsættelse af en sikker nedlukning i fare  på grund af risikoen 
for, at yderligere nedlukningsforanstaltninger ud sættes til en ubestemt dato, mens man venter 
på, at der bliver stillet midl er til rådighed, hvorved forpligte lser og ansvar i forbindelse 
hermed overføres til fremtidige generationer.  Det indebærer også en risiko for, at 
                                                 
1 Kommissionens henstilling om forvaltningen af de finansielle ressourcer til nedlæggelse af nukleare 
anlæg og til forvaltning af brugt brændsel og radi oaktivt affald. EUT L 330 af 28.11.2006, s. 31. 
2 At lukningen er uigenkaldelig betyder, at nedlukningen er så vidt fremskreden på det tekniske plan, at 
det ikke længere vil være økonomisk fordelagtigt at overveje en genåbning af de berørte 
reaktorenheder.  
 
DA 3   DA kernekraftværkerne genåbnes. På de fleste af  reaktorenhederne er der ikke gennemført nogen 
større uigenkaldelige de monteringsforanstaltninger. I tilfælde af en hændelse eller et uheld vil 
dette også uundgåeligt medføre en miljøforringelse.  
2. SUBSIDIARITET I FORBINDELSE MED EU- INTERVENTIONEN  
Behovet for EU's intervention skyldes det for hold, at der ikke i rette tid kan stilles 
tilstrækkelige midler til rådighed for en fortsat sikker nedlukning gennem de respektive nationale midler. Til forskel fr a andre medlemsstater i en ligne nde situation, men uden at være 
konfronteret med en førtidig lukning af deres værker, var det ikke muligt for dem at 
akkumulere tilstrækkelige midler fra driften af værkerne.  
Det er derfor i EU's interesse at sikre, at de berørte reaktorer forbliver lukket, og at de tømmes 
for brændsel og demonteres for at mindske risikoen for negative følger for EU's borgere og for miljøet. Merværdien for EU ligger i støtten til foranstaltninger, som skal nå et uigenkaldeligt stadium i nedlukningsproce ssen for de berørte reaktorenheder i 
overensstemmelse med deres respektive nedlukni ngsplaner, samtidig med at det højeste 
sikkerhedsniveau bevares. Dette vil bidrage til at sikre en betydelig og varig støtte til 
arbejdstagernes og offentlighedens sundhed og  samtidig forhindre miljøskader og give 
mulighed for reelle fremskridt  inden for nuklear sikkerhed.  
3. EU-
INITIATIVETS FORMÅL  
3.1. Generelle politiske mål  
Det generelle politiske mål med at  stille yderligere EU-finansiering til rådighed efter 2013 til 
støtte for de tre medlemsstater i deres bestræbels er på at fortsætte en sikker nedlukning er at 
gøre fremskridt med tømning og nedlukning af de  berørte kernereaktorer og at sikre, at 
lukningen er uigenkaldelig.  
For at nå ovennævnte mål i den givne kontekst er  det anslået, at der er behov for yderligere 
500 mio. EUR i perioden 2014-2020 til støtte for en sikker nedlukning. 
3.2. Specifikke mål  
De tre specifikke mål for programmet for den yderligere EU-støtte er:  
1. At nå et uigenkaldeligt stadium i nedlukn ingsprocessen. De vigtigste forventede 
resultater/outputs for at nå dette mål er:  
• Kernekraftværkerne bevares sikkert i efter-driftsstandsni ngstilstand indtil 
fuldstændig udtagning af brændslen  
• Nedlukningstilladelsen er i orden  
• Planlægningen af demonteri ngen af reaktorkerne/primært  kredsløb er afsluttet  
• Demonteringen i reaktorbygningen er startet.  
 
DA 4   DA 2. At forvalte det radioaktive affald sikkert: De vigtigste forventede resultater/outputs for at 
nå dette mål er:  
• Alle nukleare reaktorenheder er fuldstæ ndig tømt for brændsel, og det brugte 
nukleare brændsel er sikkert oplagret  
• Nedlukningsaffald er en del af et om fattende affaldsforvaltningsprogram og 
behandles og oplagres sikkert i henhold ti l en detaljeret affaldsforvaltningsplan.  
3. At bevare den centrale eksperti se og viden: Dette er til fordel for en sikker nedlukning, 
men lige så vigtigt, når det drejer sig om at  tackle de sociale følger af den førtidige 
lukning. Det forventede resultat i forbindelse med dette mål er beskæftigelse af værkets 
personale i nedlukningsaktiviteter.  
Den logiske planlægningsmatrix i slutningen af  dette resumé indeholder en oversigt over de 
vigtigste aspekter af EU-initiat ivet (mål, indikatorer, verifi kationskilder og antagelser).  
Supplerende finansiel bistand fra EU i henhol d til ovennævnte mål sikrer en problemfri 
fortsættelse af den støtte til sikker nedlukning, der er er omha ndlet i tiltrædelsestraktaten. 
Denne yderligere støtte skal klart forstås som et udtryk for solidaritet mellem de tre berørte 
medlemsstater. Det endelige ansvar for den nukl eare sikkerhed ligger im idlertid fortsat hos 
medlemsstaterne, hvilket også indebærer det ende lige ansvar for finansiering heraf, herunder 
finansieringen af nedlukningen.  
4. POLITIKMULIGHEDER  
Der er identificeret og vurder et tre politikmuligheder:  
Mulighed 1:  Grundmulighed: Ingen yderli gere finansiel EU-bistand  
Mulighed 2:  "Business as usual": Finansielt bidrag  fra EU til nedlukning og tilhørende 
foranstaltninger i energisektoren  
Mulighed 3:  Delvis EU-finansiering udelukkende af nedlukningen  
Ifølge Mulighed 1 vil gennemførelsen af best emmelserne i tiltrædelsest raktaten slutte i 2013. 
Der vil ikke blive stillet yderl igere finansiel EU-bistand til rådighed, og alle tre medlemsstater 
vil derfor skulle garantere en sikker afslutning af de res nedlukningsprogram med egne 
nationale ressourcer.  
Mulighed 2  vil medføre en forlængelse af de nuvæ rende finansieringsprogrammer, som er af 
tilsvarende størrelse (nuværende støtte: 258 mi o. EUR om året) og omfang (nedluknings- og 
energiforanstaltninger til yderlig ere at dæmpe de økonomiske følger  af den førtidige lukning).  
Mulighed 3 er et klart politisk signal om, at de tre medlemsstater bør vise en højere grad af 
finansielt ansvar og ejerskab, og det foreslås de rfor, at den supplerende finansiering reduceres 
størrelsesmæssigt (ca. 71,4 mio. om året) og tidsmæssigt (ingen  EU-støtte efte r 2020). Ifølge 
denne mulighed skal der ikke stilles yderliger e EU-bistand til rådighed til foranstaltninger i 
energisektoren til dæmpning af de økonomiske fø lger af den førtidige lukning. EU-støtten vil 
kun være rettet mod centrale emner for at gør e fremskridt med en sikker nedlukning. EU-
 
DA 5   DA støtten skal nødvendigvis suppleres  med betydelige ekstra nationa le finansielle ressourcer for 
at udfylde det resterende finansieringsgab i forbindelse med afslutningen af nedlukningen.  
Som supplement til politikmulighederne kan der overvejes fire mulige 
gennemførelsesmekanismer til gennemførelsen af  mulighed 2 og 3 (mulighed 1 kræver ingen 
gennemførelsesmekanisme). De er:  
Mekanisme A:  Finansiering under fælles forvaltn ing sammen med EBRD gennem de 
eksisterende multidonorfonde (nuværende mekanisme for alle tre medlemsstater): Dette er det 
nuværende system. Det fungerede fi nt i perioden før tiltrædelsen, me n er siden begyndt at vise 
sine begrænsninger. Det skal bemærkes, at de  andre donorer i mange år ikke har ydet nogen 
yderligere støtte, hvilket har gjort EU til de n største og siden 2004 den eneste resterende 
donor (mere end 95 % af de samlede nuværende midler).  
Mekanisme B : Finansiering under fælles forvaltn ing sammen med EBRD, dog gennem 
dedikerede EU-fonde: Dette system ville drage fordel af EBRD's kompetence som finansiel 
institution under fælles forvaltning, uden ulemperne ved systemet med multidonorfonde.  
Mekanisme  C: Finansiering under central indirekte forvaltning gennem det eksisterende 
nationale agentur CPMA (nuværende supplere nde mekanisme udelukkende  for Litauen), som 
er udpeget af Kommissionen: Med afslutningen af de vigtigste 
infrastrukturinvesteringsprojekter og frem skridtene i nedlukningsprocessen med eget 
kvalificeret personale på kernekraftværket går tendensen i retning af, at CPMA gennemfører 
budgettet fuldt ud. 
Mekanisme D : Finansiering integreret i EU's  strukturfondsmekanisme: Denne 
gennemførelsesmekanisme vil være fuld stændig ny og vil lægge programmet for 
nedlukningsstøtte ind under den genere lle forordning for strukturfondene.  
5. KONSEKVENSVURDERING  
5.1. Økonomiske virkninger:  
• Elektricitetspriser for forbrugerne:  
Selv om det kan hævdes, at de opkrævede elektricitetspriser i kke omfattede alle 
slutfaseomkostninger (undtagen Slovakiet), er de r store stigninger i elpr iserne for slutbrugerne 
på grund af de førtidige lukninger. Mulighed 2 og 3 vil dæmpe virkningen ved delvis at 
udligne nedlukningsomkostningerne og sprede prisstigningen som følge af højere elafgifter 
over tid.  
• Elektricitetshandel:   
Den førtidige lukning har medført nedsat produk tionskapacitet i de tr e medlemsstater, og 
dermed faldende elektricitetshandel (Bulgarien),  eller omstilling fra eleksportør til -importør 
(Litauen og Slovakiet). Det skal be mærkes, at Litauen og de baltiske  stater som helhed ikke er 
forbundet med det europæiske elektricitetsnet, hvilk et gør dem sårbare i ti lfælde af stor import 
af elektricitet fra en enke lt kilde, Rusland. Kun mulighed 2 vil gøre en forskel, idet 
foranstaltningerne i energisektor en så vil være finansieret.  
• Konkurrenceevne:   
 
DA 6   DA Tiltrædelsestrakta terne anerkender allerede den ekstra ordinære byrde, so m økonomierne i de 
tre berørte medlemsstater påføre s efter den førtidige lukning. Behovet for at akkumulere de 
finansielle ressourcer, der er nødvendige for nedlukningsprocessen, især på baggrund af den 
førtidige lukning, kunne svække de tre me dlemsstaters konkurrenceevne i længere tid. 
Mulighed 1 vil således forværre de tre berø rte medlemsstaters konkurrencestilling. Mulighed 
2 og 3 genskaber rimelige konkurrencevilkår for så vidt angår de beløb, der er nødvendige til 
nedlukning. På baggrund af den tid, der er  gået siden lukningen, og de dæmpende 
foranstaltninger, der allerede nu er indført, må man passe på me d ikke at gå for vidt, især i 
relation til erstatningskapacitet eller tilsvarend e besparelser. En sådan aktion (mulighed 2) 
kunne skabe fordrejninger i forhold til andre me dlemsstater, som selv skal udskifte forældet 
elproduktionskapacitet - en holdning, som også deles af Europa-Parlamentet.  
• Konsekvenser for BNP:  
En problemfri gennemførelse af de nuværende  nedlukningsplaner (mulighed 2 og 3) vil 
stimulere væksten ved at øge farten i de ne dlukningsaktiviteter, der skal gennemføres. En 
forsinkelse af nedlukningen på grund af utilstræ kkelig finansiering (mulighed 1) vil have en 
negativ indvirkning på BNP, ford i investeringerne vil blive uds kudt til et senere tidspunkt.  
• De offentlige myndigheder:  
Mulighed 1 vil have en stor budgetmæssig virkning for de støt temodtagende medlemsstater. 
De vil skulle dække den fulde resterende fi nansiering i forbindelse med nedlukningen over 
deres eget nationale budget. Mulighed 2 og 3 vil begrænse i ndvirkningen på de nationale 
budgetter. Mulighed 3 understreger imidlertid klart behovet for, at de tre medlemsstater sikrer 
en højere grad af finansielt ansvar og ejer skab. Samtidig med at der tilvejebringes en 
reduceret støtte efter 2013 giver dette mulighed for en glat overgang til fuld 
medlemsstatsfinansiering af nedlukni ngen indtil processens afslutning.  
• Administrative byrder:  
Med hensyn til gennemførelsen af politikmuli ghederne (kun 2 og 3) afhænger byrden af den 
valgte gennemførelsesmekanisme, der er anført i afsnit 4.  
Hvad angår mekanisme A er beslutningssystemer ne komplicerede, idet EU kun får én stemme 
blandt donorerne, og de fører til en udvanding af ansvaret. I tilfælde af vanskeligheder med 
gennemførelsen af projekter har denne mekani sme vist sine begrænsninger med hensyn til 
Kommissionens muligheder for at intervenere.  
Med mekanisme B vil beslutningsprocessen blive strømlinet, overvågningsstrømmene 
forbedret og de administrative byrder re duceret. Den vil styrke Kommissionens 
forvaltningsmuligheder for at intervenere mere effektivt i tilfælde af vanskeligheder (forsinkelser og omkostningsoverskridelser) med støttemodtagernes gennemførelse af 
nedlukningsprojektet.  
Gennemførelse af EU-støtten via et dedikeret nationalt agentur ifølge mekanisme C rummer 
fordele for den fremtidige type nærhedsproje kter, f.eks. under udbud sprocesser og lokale 
virksomheders daglige opfølgning af nedlukni ngsarbejderne. Selv om denne mekanisme 
fungerer i Litauen, er der ikke undersøgt et ligne nde alternativ for Slovakiet og Bulgarien, da 
der ikke i øjeblikket findes egne de strukturer, som ka n opfylde denne rolle. Som følge af den 
 
DA 7   DA tid, der er nødvendig til at indføre, verificere og akkreditere sådanne nye strukturer, vil der 
opstå en stor risiko for forsinkelser.  
Medtagelse af nedlukningsmidlerne i strukturfonde ne (mekanisme D) kunne se ud til at være i 
strid med den overordnede filosofi for strukturf ondene, som er gearet til vækstformål, navnlig 
i overensstemmelse med prioriteterne for EU ROPA 2020-strategien. St rukturfonde fungerer 
på grundlag af fælles forval tning. Medlemsstaterne udforme r, udvælger, gennemfører og 
forvalter projekter i overensstemmelse med de kern eområder, der er fastla gt i de operationelle 
programmer, som er genstand for en Kom missionsbeslutning. Det primære ansvar for 
overvågning af og kontrol med projektet ligge r hos medlemsstaterne. Kommissionen er kun 
involveret som rådgiver og foretage r revisioner på grundlag af en  risikoanalyse. Særlige træk 
ved programmet for nedlukningsstøtte er ikke umiddelbart kompatible med strukturfondenes 
fælles forvaltningsform.  
• Indvirkning på tredjelande:  
Mulighed 1 vil resultere i et omgående fina nsieringsunderskud. Dette kan have en potential 
stor virkning i og uden for EU som fremhævet i problemdefinitionen i afsnit 2. Mulighed 2 og 
3 tackler finansieringsunderskuddet og vil have en  positiv indvirkning på borgere og miljø i 
og uden for EU.  
5.2. Sociale virkninger:  
• Beskæftigelse:  
I øjeblikket er et stort antal fa glærte beskæftiget på de berørt e kraftværker. Der er behov for 
disse faglærte i forbindelse med en sikker vedligeholdelse af de lukkede reaktorer, den radiologiske karakterisering og vi sse før-nedlukningsaktiv iteter, der kræver deres eksisterende 
historiske kendskab til værkets operationelle le vetid. Hvis der ikke va r nogen finansiering til 
rådighed (mulighed 1), ville de tte betyde en alvorlig tru ssel for udbetalingen af deres 
lønninger
3. Det ville også påvirke hele byer, hvor ke rnekraftværket i regl en er den største 
arbejdsgiver. Derfor vil mange flere personer  end kun det direkte pers onale blive påvirket 
fremover. I tilfælde af fortsa t EU-finansiering af nedlukning (m ulighed 2 og 3) vil det centrale 
personale med deres ekspertise blive beva ret sammen med den hist oriske hukommelse, 
hvilket har den største værdi for nedlukningsprojektet.  
• Sikkerhed (ulykker/terrorisme /energiforsyningssikkerhed):  
Uden finansiering (mulighed 1) er der sa ndsynlighed for mindre streng kontrol og mindre 
vedligeholdelse, hvilket indebærer en stor e risiko for misbrug. Med fremskyndelsen af 
nedlukningsprocessen (mulighed 2 og især 3) mindskes denne risiko.  
• Sundhed:  
Radiologiske risici for arbejdstagere og for offentligheden er mulige i tilfælde af ulykker eller 
reduceret sikkerhedsvedligeholdelse. Sikker behandling, oplagring og bortskaffelse af brugt 
brændsel og radioaktivt affald bør sk e i overensstemmelse med de højeste 
sikkerhedsstandarder, men forudsætter en pa ssende finansiering (mulighed 2 og 3).  
                                                 
3 Det skal bemærkes, at det ikke er alle ansattes løn, der skal finansieres i forbindelse med nedlukningen.  
 
DA 8   DA 5.3. Miljøvirkninger:  
• Miljø:  
I tilfælde af utilstrækkelig sikker vedligehol delse, forældet overvågningsudstyr, hændelser 
eller uheld er der risiko for miljøskader. Det er vigtigt at sikre gennemsigtig overvågning, 
navnlig hvad angår eventuelle virkninger, som angår hele EU. Risikoen for uheld, forurening, 
udslip osv. stiger med manglen på finansieri ng af sikker vedlige holdelse og nedlukning. 
Mulighed 1 indebærer en bet ydelig risiko, som er meget lavere under mulighed 2 og 3.  
6. SAMENLIGNING AF MULIGHEDERNE  
Ingen yderligere EU-støtte i henhol d til grundmuligheden vil standse 
nedlukningsprogrammerne og dermed bringe de n nukleare sikkerhed i fare. "Business as 
usual"-muligheden vil resultere i en langt højer e finansiel EU-støtte med reduceret merværdi. 
Yderligere støtte til projekter i energisektoren vil føre til en fordrejning af konkurrencen, og 
en fortsat høj finansiel EU-støtte vil ikke være et tilstrækkeligt incitament for medlemsstaterne til at overtage det fulde fina nsielle ansvar for afslutningen af nedlukningen.  
Delvis EU-finansiering udelukkende af nedl ukningen (mulighed 3) anses for den mest 
hensigtsmæssige løsning i overe nsstemmelse med en klar udt rykt politisk vilje. Denne 
mulighed maksimerer merværdien for EU og støtter overgangen til fuld medlemsstatsfinansiering af den sikre afslut ning af nedlukningen efter den næste flerårige 
finansielle ramme. Mulighed 3 betyder en reel  forbedring af den nukleare sikkerhed og vil 
bidrage til i rette tid at opnå et reelt fysisk fremskridt med hensyn til brændselsudtagningen og 
nedlukningen og sikre, at lukni ngen er uigenkaldelig.  
Mulighed 3 kombineret med gennemførelsesmekan ismerne B (for Bulgarien og Slovakiet) og 
C (for Litauen) vil betyde en fortsat styrkels e af Kommissionens forvaltning med henblik på 
effektiv og økonomisk anvendelse af EU-midle r. De identificerede svagheder under den 
nuværende gennemførelsesmekanisme (A) v il blive overvundet, og den vil styrke 
Kommissionens muligheder for at intervenere mere effektivt i tilfælde af vanskeligheder (forsinkelser og udgiftsoverskridelser) me d støttemodtagernes gennemførelse af 
nedlukningsprojektet. De specifikke mål, som er  afstemt med det foreslåede budget og baseret 
på reviderede/opdaterede nedlukningsplaner (b ehov udtrykt af medlem sstaterne), er sammen 
med de meningsfulde resultatindika torer grundlaget for at opnå de forventede fordele ved den 
yderligere EU-støtte efter 2013. De nne tilgang er i fuld overen sstemmelse med henstillingerne 
fra Den Europæiske Revisionsret.  
6. 7.
 OVERVÅGNING OG EVALUERING  
For at kunne kontrollere, om programmet er en succes (opfyldelse af de overordnede og 
specifikke mål), er der identifi ceret en række SMART objektivt kontrollerbare indikatorer (se 
nærmere i nedenstående matriks). Overvågni ngen er baseret på en gennemgang af de 
identificerede indikatorer, hvor man måler de fr emskridt, der er gjort hen imod opfyldelse af 
målene.  
På nuværende stadium er disse indikatorer fælles for alle tre individuelle programmer 
(Ignalina-, Bohunice- og Kozloduy-programmern e). Med hensyn til gennemførelsen er det 
planen at vedtage ét årligt arbejdsprogram for alle tre individue lle programmer med en 
 
DA 9   DA specifikation af mål, forventede resultater, re laterede indikatorer og tidsfrist for brugen af 
midler under hver enkelt årlig finansiel forpligtelse.  
Proceduremæssigt er det planen, at der senest den 31. december 2014 skal vedtages 
detaljerede gennemførelsesprocedurer for prog rammets varighed. Denne beslutning vil bl.a. 
indeholde detaljerede overvågnings- og rapporteri ngskrav samt de reviderede detaljerede 
nedlukningsplaner for alle tre individuelle programmer, der skal tjene som grundlag for 
overvågning af udviklingen og den rettidige opnå else af de forventede resultater.  
EU's overvågnings-, rapporterings- og evalueri ngsarrangementer skal mindst indeholde:  
– To gange om året skal et overvågnings udvalg mødes med EU på stedet for at 
kontrollere, hvordan nedlukningsar bejderne skrider frem.  
– Regelmæssig status og rapportering om udviklingen fra det støttemodtagende 
kernekraftværk og de gennemfør ende organer (EBRD og CPMA). 
– Årlige kombinerede programmeringsdoku menter, vedlagt som bilag til 
Kommissionens finansieri ngsbeslutning, rapportering om udviklingen hen imod 
nedlukning.  
– En midtvejsvurdering af programmet.  
– Statusrapporter til Europa-Parlamentet og Rå det om gennemførelsen af den finansielle 
EU-bistand.  
Støttemodtagerne bør endvidere  indføre et overvå gningssystem, som giver mulighed for en 
aktiv dag-til-dag overvågning af projekter og opgaver og for om gående operationel feedback i 
planlægningen med korrigere nde foranstaltninger.  
LOGISK RAMMEMATRIKS  
 Interventionslogik Indikatorer Verifikationskilde  Antagelser  
Overordnet 
mål 
 Støtte 
medlemsstaternes 
bestræbelser på sikker 
nedlukning.  Fremskridt ifølge 
nedlukningsplan 
(opgaver, 
omkostninger, 
ressourcer, tidsplan).  Nedlukningsplan.  
Regelmæssige 
overvågningsmøder.  
Rapportering fra 
kernekraftværker og 
nationale myndigheder.  Stabile politiske og 
lovgivningsmæssige rammer. 
Forestående national 
finansiering til udfyldelse af 
finansieringsgabet.  
Specifikke 
programmål  
Formål At nå et uigenkaldeligt 
stadium i 
nedlukningsprocessen.  
At forvalte brugt 
nukleart brændsel og 
radioaktivt affald på en 
sikker måde.  
At bevare den centrale 
ekspertise og viden.  Demontering ifølge 
nedlukningsplan.  
 
 
Affaldsforvaltning 
ifølge detaljeret 
affaldsforvaltningsplan.  
 
Brug af personale fra 
kernekraftværkerne.  Nedluknings- og 
affaldsforvaltningsplan.  
Regelmæssig 
rapportering og 
overvågningsmøder.  Stabile politiske og 
lovgivningsmæssige rammer. 
Ingen ændringer i 
nedlukningsstrategien.  
 
DA 10   DA Output 
(forventede 
resultater)  Sikker bevaring af 
kernekraftværkerne.  
Ingen miljøvirkninger.  
Sikker oplagring af 
brugt brændsel.  
Sikker oplagring af 
nukleart affald.  
Nedlukningstilladelse 
opnået.  
Planlægning af 
demontering af 
kerne/primært 
kredsløb.  
Personale beskæftiget 
med nedlukning.  Antal hændelser/uheld.  
Miljøovervågningsdata.  
Antal oplagrede 
brændselselementer og 
antal oplagrede 
affaldspakker i henhold 
til planlægningen.  
Tilladelse udstedt i 
henhold til tidsplanen.  
Planlægning afsluttet til 
tiden.  
Antal beskæftiget 
personale.  
"Earned value-analyse". Status- og 
fremskridtsrapporter.  
Regelmæssige 
overvågningsmøder.  
Tilladelse udstedt af 
tilsynsmyndigheden.  
Personaleregnskab.  Effektiv forvaltningsstruktur 
for kernekraftværker i 
forbindelse med nedlukning 
er udarbejdet og fuldt 
operationel.  
Effektiv planlægning af 
nedlukningen er på plads.  
Operationelt feedback 
effektivt anvendt.  
Ingen ændringer i 
nedlukningsstrategien.  
Proaktiv 
projektovervågningsfunktion 
på plads.  
Aktiviteter Sikker 
vedligeholdelse.  
Brændselsudtagning.  
Demonteringsarbejder.  
Behandling og 
konditionering af 
radioaktivt affald.  
Tilladelsesdokumenter.  
Teknisk planlægning 
af demontering af 
kerne/primært 
kredsløb.  
Uddannelse og 
omfordeling af 
personale.  Planlægning af sikker 
vedligeholdelse.  
Antal udtagne 
brændselselementer.  
Mængde demonterede 
materialer/systemer.  
Mængde behandlet og 
konditioneret 
radioaktivt affald.  
Indgivelse af 
tilladelsesdokumenter.  
Undersøgelser af 
teknisk 
gennemførlighed og 
konstruktioner.  
Antal uddannet og 
omfordelt personale.  Status- og 
fremskridtsrapporter.  
Regelmæssige 
overvågningsmøder.  
Detaljeret plan over 
nedlukningsarbejdet.  
Operationelt feedback 
til kernekraftværkernes 
planlægningsafdeling.  
Personaleplan. Effektiv forvaltningsstruktur 
for kernekraftværker i 
forbindelse med nedlukning 
er udarbejdet og fuldt 
operationel. 
Forestående national 
finansiering til udfyldelse af 
finansieringsgabet. 
Økonomisk levedygtighed 
ved brug af 
kernekraftværkets eget 
personale.