ARCHIVES HISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEE DES
DOCUMENTS "COM"
COM (80)86
V ol.1980/0029

Disclaimer
Conformément aurèglement (CEE, Euratom) n°354/83 duConseil du1erfévrier 1983
concernant l'ouverture aupublic des archives historiques delaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergie atomique (JO L43du15.2.1983,
p.1),telque modifié parlerèglement (CE, Euratom) n°1700/2003 du22septembre 2003
(JO L243du27.9.2003, p.1),cedossier estouvert aupublic. Lecaséchéant, lesdocuments
classifiés présents dans cedossier ontétédéclassifiés conformément àl'article 5dudit
règlement.
Inaccordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No354/83 of 1February 1983
concerning theopening tothepublic ofthehistorical archives oftheEuropean Economic
Community and theEuropean Atomic Energy Community (OJ L43, 15.2.1983, p.1),as
amended byRegulation (EC, Euratom) No1700/2003 of22September 2003 (OJ L243,
27.9.2003, p.1),this fileisopen tothepublic. Where necessary, classified documents inthis
filehave been declassified inconformity with Article 5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung (EWG, Euratom) Nr.354/83 des Rates vom 1.
Februar 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI. L43vom 15.2.1983,
S.1),geändert durch dieVerordnung (EG, Euratom) Nr.1700/2003 vom 22.September 2003
(ABI. L243 vom 27.9.2003, S.1),istdiese Datei derÖffentlichkeit zugänglich. Soweit
erforderlich, wurden dieVerschlusssachen indieser Datei inÜbereinstimmung mitArtikel 5
dergenannten Verordnung freigegeben.

KOMMISSIONEN FOR DEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
COM(80)86 endelig udg
Bruxelles .18juni 1980
TRANSPORTFORBINDELSERNE MED ØSTRIG ,NA VNLIG
FINANSIELT BIDRAG FRA FÆLLESSKABET TIL ANLÆG­
GELSEN AFEN MOTORVEJ
(Meddelelse tilBådet fra Kommissionen )
r.SotwiuS:afa,W -yV; <*,«4 ••/
COM(8o )86endelig udg

INDIIQLDSFOHTECNEL SE
Sida
I.UDGANGSPUNKTET POR 00OMFANGET APTRANSPORT -
FORBINDELSERNE MED ØSTRIG , 1
1.SITUATION MED HENSYN TIL TRANSPORTPOLITIKKEN 1
1.1.ØSTRIGS GEOGRAFISKE BETYDNING POR LANDTRANSPORT ,
a.A. TRAIÏSITTRAFIK 1
1.2.VIRKNINGER POR ØSTRIG 2
κ
1.3.ØSTRIGS ANMODNING VEDRCSENDE FINANSIERING
APIKPA-MDTORVEJEN 3
1.4..UDFØRELSE APENVEJAFGIFT IØSTRIG ( 4
1.5.INITIATIVER FRA 0JROPA-PARLAMENTETS SIDE 5
1.6.UDVEKSLING APSYNSPUNKTER KOMMISS IONEN/ØSTRI G 6
1.7.SONIimEe DRøPrEI^EIt /GfflÆKENLANDS TII/TRÆDELSE 6
1.8.POHSMSIOT RESUME 7
2.DEN BREDERE POLITISKE KONTEKST POR TRANSPCRTFORBINDEL SERNE
MELLEM FÆLLESSKABET OGØSTRIG / 8
2.1.BETYDNING MED HENSYN TIL INTEGRATIONSPOLITIKKEN 8
2.1.1 .GRÆKENLANDS TILTRÆDELSE 8
2.1.2 .FORBINDELSERNE INDEN POR FÆLLESSKABET 9
2.2.BETYDNING HED HENSYN TIL FORBINDELSERNE MED TREDJELANDE 9
2.2.1 .SAMARBEJDE MED EFTA-LANDENE 10
2.2.2 .FORBINDELSERNE MED ØSTRIG 10
2.2.3.' FORBINDELSERNE MED JUGOSLA VIEN " 11
2.2.4 .FORBINDELSERNE MED TYRKIET OGLANDENE
IMELLEMØSTEN 13
3.KONKLUSIONER 13
II.ANALYSE AF DE SPECIFIKKE TRANSPORTPROBLEMER OG VURDERING
AFDEGENSIDIGE INTERESSER 15
4.TRANSPQRTIOH &STRUKTUR -IKPA-MOTORVEJEN 15
4-1.KOMMISSIONENS INFRASTRUKTURPOLITIK 15
4.2.SAMARBEJDE MED VISSE TREDJELANDE 15
4.3.FÆLLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG TIL ANLÆG
AFIKPA-MOTORVEJEN 16

16
IT
19
19
20
20
20
21
21
22
22
22
22
23
24
24
25
26
26
27
27
27
28
28
29
29-2-
4.3.1 .FORMALET MED DEN ØSTRIGSKE REGERINGS AFKODNING
4.3.2 .VURDERING AP BETYDNINGEN FOR FÆLLESSKABET
4.3.3 .VIREHTNGEN AFIKPA-MOTORVEJENS ÅBNING FCR
TRAFIKKEN PÅDEANDRE FORBINDELSESVEJE
(INDVIRKNING PÅNETTET )
4.3.4 .RESUME
DÆKNING AF Erj^STRUKTUROMKOSTNIN GERNE -ØSTRIGSK
VEJAFGIFT
5.1.PROBLEMSTILLING
5.2.SITUATIONEN PÄRELLESSKABSPLAN
5.3.SITUATIONEN VEDRØRENDE VEJAFGIFTEN IØSTRIG
5.4.RESUME
ADGANG TIL MARKEDET
o.l.PERSONBEFORDRING AD LANDEVEJ
to.2.GODSTRANSPORT AD LANDEVEJ
6.2.1 .
6.2.2 .
6.2.3 .
6.3.TRANSPORT ADINDRE V ANDVEJE
VÆGT OG DIMENSIONER
SÅiiÅESSJDE MELLEM JERNBANEVIRKSOMHEDERNE
KOMSJffiSET TRANSPORT (JERNBANE /LANDEVEJ )
ANDRE El'SR
VURDER TN3 ÅF INTERESSERNE UD PRA ET TPANSPQRTØKONOMISK
SYNSPUNKT
11.1 .IKFA~iïQTORV"ËJEiï
11.2 .D.SN ØSTRIGSKE VEJAFGIFT
11.3 .K3NTIN GENTCRDNING FOR LANDEVEJSTRANSPORT ITRANSIT
11.4 .AICRE EMER
KONKLU SIOSER

/-3-
III.FORHANDL INGSPROELEMER 00FAKTISKE PROBLEMER 30
13.FORSKELLIGE FREMGANGSMÅDER IFORHANDL HfGERNE 00
DISSES RÆKKEVIDDE .. 30
13.1.SÆR8KILT FORHANDLING FOR HVER PRGBLEMKATEGORI . 30
13.2 .MERE OMFATTENDE FORHANDLINGER "31
14.NØDVENDIOHEDEUr FOR FÆLLESSKABET AFAT1BÆFFE EN
BESLUTNTNQ VEDRØRENDE FINANSIERING AFIKPA-MOTORVEJEN' 33
14.1 .TAKTISKE (MINDE 34
14.2 .TRANSPORTPQLITISKE GERUNDE '35
14.3 .GRUNDE ,D®1 STAR IFORBINDELSE MED POLITIKKEN
OVER Frø TREDJELANDE 36
15.KONKLUSIONER 36
IV.PROCEDURESPØRGSMÅL 38
16.1 .FORTSÆTTELSE AFDE SONDERENDE DRØFTELSER 38
16.2.FINANSIELLE ASPEKTER ^ ) 38
V .KONKLUSIONER 40
s
BILAG
I
II
III
IV-KORT
-ANALYSE AF TRANSITTRAFIKKEN GENNEM NORDVEST-SYDØST KORRIDOREN
-PROGNOSER FOR UDVTKL INGES IPASSAGER -OG GODSTRAFIKKEN GENNEM
NV-SØ-KQRRIDGREN IØSTRIG
-IKPA-MOTOR VEJENS VIRKNING PÅDEEKSISTERENDE OGFREMTIDIGE
'i^SPQRTIrøRASmUmRSa

Transportforbindelserne medØstrig , finansielt bidrag fra
Fællesskabet til anlæggelsen afenmetervej
I.
UI'JiWa-SPIJHKTET FOR030?^\!'2rLi:? '""'"^SPCRT -
FORB TWr^L .SERNE MED ØSTRI S
1.Sittte.ticr.en medbensm til •kraasnrn.rtwr .1+V •'-m
rrr -...i -r;.:-,'a^ii:.'rjraJO^Rr«»vsc=a3S=3assaia«*csaB>C3C3cs2t.^3^:. -..-:-i.-i^..u.. -– ;.3- ..ja
1.1 .Østrigs geografiske bet.ydni -j.xJTor Irnc transport .bl.a ,transittrafik
Somfølge afsinbeliggenhed imiterer Østrig enstrategisk vigtig
position iCentraleuropa medhansyn tillandtransport ,især for
fællesskabet .Landet udgør etydeiat vigtigt knudepunkt forden
nord-sydgående trafik iEuropa ,
En .batydelig ogBtadig voksemdo del ni'trafikken indan forFælles­
skabet ,bl.a .fraogtilItalien minødvendigvis gåover østrigsk
område .Grækenlands tiltrædelse o.sindviklingen idetnuværende
Fællesskabs samhandel maddenna ny«stedl emsstat valyderligere
forpbarke denne tendens .Set ienetorve sammenhæng "benyttes
t'Baigsk område iforbindelea modensier del aflandtransporten
inut-u forsamhandelen mellem fc&llesf'kakdt ogdets handelspartnere
idensydøstlige del afEuropa ,,bl„a .Jugoslavien oglandene iDet
nm90-2t«a.Hertil kommer ,ath..-Hiver di^.seden afatgennemkøre
østrigsk område ikke alene gald.vv fr.r -d.;merhvervsnassig© gods-
tiaa;*.p-ort ,menogså ogisar for "be.fci-iirizigen afpersoner ,dels
turister ,dels vandrende arbs jrlft^gviro t>'l«a .medprivatkøretøjer .
9

Hvad angår landtransport erdet udfraetrent geografisk syns­
punkt klart ,atgodstransport ogpersonbefordring itransit
gennem Østrig har envæsentlig økonomisk ogpolitisk betydning
forFællesskabet ,ogatdette derfor harinteresse i,attrar -
fikken gennem dette land afvikles gnidningsløst «
1.2 .Virkninger for Østrig
Omvendt erdette også tilfaldet forØstrig ,somskal bære byr­
derne iforbindelse med denne transittrafik ogtilvejebringe
passende faciliteter .
Statistikkerne *^viser ,atgodstransporten adlandevej itransit
gennem Østrig harudviklet sigiusædvanlig grad ideseneste ir:
,fra 1972 til 1977 etomfanget aftransittrafikken steget fra
5,4æiotil 14mlotons årligt ,hvoraf 95%foregår fraeller til
Fællesskabet ^.
■%Bette ermere end det dobbelte afomfanget aflandevejstransporten
itransit gennem Schweiz ,Jugoslavien ,Grækenland ogTyrkiet
tilsammen ;til sammenligning kan navnes ,attransittrafikken
gennem T^rakland i1977 kun androg 8,4 miotons oggennem Frankrig
7,9 mio tons ,selvom disse transitområder erlangt større end
detøstrigske område .Omfanget aftransittrafikken gennem
Schweiz eraldrig nået oppåettilsvarende niveau ogeri
øjeblikket 0,4 mio tons årligt )dette skyldes ,atderiflere
årharvaret anvendt forskellige restriktioner ,bl.a .begrænsning
aftotalvagten til 28tons for såvel schweiziske somudenlandske
landevejskøretøjer ,derbenytter det sohweiziske vejnet .
1)Undersøgelser foretaget afDeneuropæiske Transportministerkonference ,
(CEMT),Paris .
2)Godstransporten adlandevej itransit gennem Østrig androg i1977
omkring 2,25 niat/km?tilsammenligning varniveauet iTyskland i
1977 omkring 5,25 miat/kmpåetvejnet ,dererlangt større end
det østrigske .

-3-j
Denne stigning itransittrafikken c.-landevej har saunaen med
stigningen ilandevejstransporten iforbindelse rr.3d dels sam­
handelen dels landets interne trafik ført til enstadig van­
skeligere situation forØstrig ,som eor eig ne,di:&got tili
stadig stigende grad cgiøget takt at
-tilva jobringe passende landeve jsinf ^astr.'kturer ,
-bevilge offentlige midler hortil ,
-tære denegative følger ,for såvidt ,ar indflydelsen
på,miljøet oglivskvaliteten .
Situationen forværres sum følge af,a;;Øg1:rigeretlille
bjergland ,hvilket for-åxsager yderligere vanekel igheder ,når
der skal findes løsninger pådeproblemer ,transittrafikken
rejser .
1.3 .Østrigs anmodning vedrersnde finansiering afIKPA-motorvejen
Der eropstået enyderet vanskelig ogspændt situation ifor­
bindelse med den vejstrækning inordvest-sydøst gående retning ,
deriøjeblikket benyttes for atsikr «foj/oindelssn mellem
Tyskland 0gJugoslavien ^denBåkaldta "uaftarbeiterr -cute"^.
Tsnna strækning udgøres aflokale veje ,dor cfta ersmalle
t.1?rgveje ,hvor infrastrukturen langt fra ertilstrækkelig til
&t'iKke trafikbehovenej uon erderfor pn _-.«ta?hyppige ,om-
ftande trafikpropper 03bar enuaadvanli 4tøj ulyklcos -
procsnt .Iøjeblikket "fca/jyttes donna straal^ing itransit af
crio'i 160.000 lastbils *årligt ,hvilket svare _-til oa.840
A -, 2)mioi/'-:®,ogderforvej-tes enårlig stxfmcfsiakt på5»9$ •
Eersxi kommer ,&tdenne nkae iudstrakt ,gr?dbenyttes aftu­
rist ?rogvandrende arV .)jdet&gore påv-.jti.leller fra landene
idaii sydøstlige del af"Europa .
For atafhjælpe denne u'i erP'jtyig' Twalintet påat
fr^iatc.nads anlæggelsen ^2entværgÆendy motorvej inordvest -
sydøstlig retning ,den u' ;\kaldie '-Inv t•-1g--.1:n^-Air.x'hahn '1
(l-J'A),somskal forbind odett/3K0lyoicrvfejsnet vedPassau
maddptjugoslaviske vejr .;tved Spie .1f^Id/^'tirihor ,gennem
1)="i>ggt"3arbejdervè jen"
2)Jf.bil-.5IIogIII. -' •

-4-
Østrig vedLinz ogGraz*.
Ibetragtning af
-den fremtidige IKPA-motorvejs "betydning for Europa som en
vasentlig delafden tværgående 1andeve jsforbindelse mellem
detnordvestlige ogdet sydøstlige Europa ,
-at9<$aftransittrafikken iøjeblikket ogfremover ad
denne nordvest-sydøst gående strækning gennem Østrig udgøres
aftransport tileller fraFællesskabet ,
-rdebudgetmæssige krav iforbindelse medfinansiering af
dette motorvejsanlæg }
rettede Østrig imarts 1977 officiel ogdetaljeret anmod­
ning til Kommissionen ometfinansielt bidrag fra Fælles­
skabets side til fremskyndet anlæggelse afIKPA-motorvejen }
ifølge deøstrigske ønsker skulle dette bidrag ialt beløbe
2)sigtil ca.370 mio ERE .
«
Det måiøvrigt nævnes ,atdenlokale befolkning iØstrig
flere gange har blokeret vejene som følge afdeofte van­
skelige vilkår forlandevejstrafikken ,derermeget udprægede
påden såkaldte ,,Gastarbeiterroute ,,.Situationen forværres
stadig ,ogdet kanfrygtes ,atdeøstrigske myndigheder ,så­
vel lokale ,regionale som forbundsmyndigheder ,under hensyn­
tagen til detpolitiske pres vilblive nødt tilatpålægge
kørselsrestriktioner forlandevejstrafikken ,hvis der ikke
findes alternative løsninger påmellemlang sigt .
1.4 *Indførelse afenvejafgift iØstrig
Ligeledes medhenblik påatdække destadigt stigende finan -
siellé byrder iforbindelse med udbygning ogvedligeholdelse
afvejinfrastrukturerne indførte Østrig den 1.juli I978
påbaggrund afetbetydeligt underskud påbudgettet ensidigt
enhøjvejafgift fortransport medudenlandske ogøstrigske
erhvervskøretøjer .Samtidig indførte landet strenge restrik -
1)Jf.kort ibilag I.
2)Jf*pkt.4*3 «vedrørende detaljerne idenøstrigske anmodning .

-5-
tioner medhensyn tildenmængde dieselbrændstof ,dertoldfrit
kanindføres ikøretøjernes brændstoftanke .Drøftelser herom
mellem Kommissionens tjenestegrene ogdeøstrigske myndigheder
i1977/78førta tilfjernelse afvisse former fordiskrimination
ogbidrog tilennedsættelse afdeoprindeligt planlagte afgifts – '
satser .Imidlertid harindførelsen afdisse forholdsregler ,som
indebærer betaling for "fceayttelse afinfrastrukturerne ,ført til
enstigning itransportomkostningerne iØstrig^ogtilyder­
ligere hindringer ved&9tte lands grænser ,eftersom opkrævningen
afdenne afgift forudlændinges vedkommende sker vedgrænsen .
Påsamlingen den12.juni 1978 vedtog Rådet (transportministrene ) .
enresolution ,hvori derudtryktes beklagelse over indførelsen
afdisse foranstaltningsr iØstrig ,oghvori detanbefaledes ,at
søge paasende løsninger påeuropæisk planj desuden blev detpå­
lagt Kommissionen ataflægge rapport omdeinitiativer ,derskulle
tages idenne forbindelse .
Selvom Østrig imellemtiden hargivet udtryk for ,atlandet prin­
cipielt errede til atfølge fællesskabets ordning medhensyn til
dækning afvejinfrastrukturomkostninger ,såsnart denne ordning
træder ikraft ,ogpåbetingelse af,atdenusædvanlige situation
,iØstrig tages ibetragtning ,udgør afgiften isinnuværende ud­
formning enyderligere byrde forFællesskabets transport oggiver .
derfor anledning til etmeget alvorligt problem iforbindelserne
-mellem Fællesskabet ogØstrig .
1.5 .Initiativar fra Buropa-F er1amont etsside
Påbaggrund afØstrigs ecrlig® betydning *forFællesskabet ,forså
vidt angår transport ,ogibetragtning afdenstadig vanskeligere
situation fortransittrafikken harEuropa-Parlamentet ved flere
lejligheder givet udtryk forbekymring ogunderstreget nødvendig­
heden af,atderfindes passende løsninger isamarbejde medØstrig .
•Idensåkaldte "Giraaid -bataaikning "af2,februar 1976 vedrørende
problemerne iforbindelse medtransittrafik gennem Østrig ogSchweiz
fremhævede Parlamentet detinteressefællesskab ,derfindes påtrans -
l)Ifølge oplysninger fraøstrigsk kilda måtte udenlandske transport­
virksomheder betale ialt260mio øprsrigBks Sohilling ideførste
seks måneder ,vejafgiften tiav anvendt .
4

_6-
portområdet ,oganmodede bl.a .om,atderIslev udfoldet fælles
"bestræbelser med henblik påatløse denutilfredsstillende si-,
tuation påtransitinfrastrukturområdet «Iden såkaldte "Seefeld -
betcBnkning ".af5»januar 1979 omden nuværende ogfremtidige
fælles transportpolitik fremhævede Parlamentet ligeledes som
højt prioriteret opgave ,atdetvar nødvendigt atforbedre transit -
transporten gennem Østrig ogSohweiz .
Desamme problemer eriøvrigt blevet gjort til genstand forflere
spørgsmål fra parlamentsmedlemmer ,senest efterfulgt afindgående
drøftelser iParlamentet påmødet den 24«september 1979 *Ved denne
lejlighed understregede repræsentanter foralle depolitiske
grupper ,atdetvarnødvendigt atforbedre dentransalpinske
transport ogindlede etmere snævert samarbejde mellem fællesskabet
ogØstrig (ogSohweiz )pådette område . -
1.6.Udveksling afsynspunkter mellem Kommissionen ogØstrig
Somfølge aftransportsektorens stadig stigende betydning ide
bilaterale forbindelser med Østrig ogsom ledibestræbelserne
påatudbygge ogdifferentiere samarbejdet mellem Fællesskabet
ogEFTA-1 andene blev derimarts 1978 indført enordning med
regelmæssig udveksling afsynspunkter mellem Kommissionen og
Østrig om'transportspørgsmål .Denne udveksling afsynspunkter gør
detbl.a .muligt atsammenligne udviklingen inden fortransport -
politikken hos begge parter meddet formål atforebygge altfor
store forskelle 'samt drøfte umiddelbart aktuelle problemer .
Selv cmdenne udveksling afsynspunkter imellemtiden harvist sig
meget nyttig ,især med hensyn til enbedre gensidig forståelse af
parternes problemer ,erdetklart ,atdette kun kan udgøre etud­
gangspunkt for denfælles iværksættelse afpraktiske løsninger
pådekonkrete vanskeligheder ,dererkonstateret ,bl.a .ifor­
bindelse medtransittrafikken adlandevej .
1.7.Sonderende drøftelser /grækenlands tiltrædelse
Udover problemerne iforbindelse med denøstrigske anmodning om
etfinansielt bidrag samt indførelsen afvejafgiften erPælles - <
skabet fornylig blevet stillet over forettredje meget konkret
problem ,nemlig dekvantitative restriktioner somfølge afden
kontingenterings -ogbevillingsordning ,derfindes iØstrig for
landevejstransport itransit .
Dette problem har været etafemnerne forforhandlingerne om

-7-
Grækenlands tiltræ.lel^a -cgpåminist .konferencens 11.møderække
påstedfortrædarpl m 3.april 1979^ "blevFællesskabet og
Grækenland enif ?or a'
"... Kommission -o.3-siefter undertegnelsen aftiltrædelsesdo -
kuraenterne sk?' ■,i- isonderende drøftelser mad Jugoslavien og
Østrig vedrør «?"so "igen for international transport adlandevej
medhenblik på ..j.tfir ^frem til midler -omnødvendigt ved ind­
gåelse afena:;tu?-oagørdat mulig !;itrafikken til ogfra
Grækenland atarrvsvso -3foranstaltninger ,der erindført itrafik­
ken mellem m-sdifrnsa 1v''-ae ved deforskellige fællesskabsretsakter ,
som udgør "accruis c:n -•• -nai.it aire".
Ifølge denne aftale R^al Fællesskabet ved indgåelse afetarrange­
ment med Østrig sikr ?;atdeliberaliseringsforanstaltninger for
landeve jstransport mallers Eiedlemestaternø ?somerblevet indført
ved fællesskabslovgivningen ,kan anvendes ideres helhed iden
fremtidige trafik _f•;vbindelse med Grækenland ,uden atder kan
opstå hindringer ifo >~wafkvantitative restriktioner fra de
tredjelandes side , skal gennemkøres itransit .
Kommissionens tjeruuit -'rene indledte den 19.-20 .juli 1979 deson­
derende drøftelser m:-.-deøstrigske myndigheder .Detviste sig
hurtigt ,atØstrig i:>vvr er-indstillet påatgive indrømmelser for
atiraadekomme den .avi".'rdng .<?.orblev frenmat påtiltrædelseskon -
fereneen ,medmindre ?1l^sskatøt erparat til atgøre gengæld i
form affinK-.qisrin «:••rtrrø -«?:!tinfrastrukturer ,særlig forsåvidt
/■
ar)g&r ■.afi''■J^-s.oJ:orvcjeno
1.8.Forel abi /rtrr
Allerede da:-.•• "ar-si^o'^r d-^n pcmorelle situation ved­
rører .detraiujpcri ;.:: ~nlst-mn æ^d .øetr .igviser problemernes kom­
plicerede ka-"'£j ...t«--> c- -.rv -.-j.-rr'ro srøn&r>r vtnir g.Dette gælder også
profclsrvst verh w: o yrjr.f^'rarg ometfinansielt bidrag 1.
1)Dok.CÛSF--CR /24 "}

Disse forskellige aspekter ved "transittrafikken adlandevej skal sesi
sammenhang med andre transportproblemer ,somhar indflydelse påforbin­
delserne medØstrig *Forinden børtransportforbindelserne mellem
fællesskabet ogØstrig imidlertid placeres ienbredere politisk kon­
tekst med hensyn tilpolitisk integration ogforbindelser medtredje­
lande .
Denbredere politiske kontekst fortranspo rtforbindelserne mellem Ftellessk abet
ogØstrig
2.1.Betydning med hensyn til integrationspolitikken
2.1.1 .Grækenlands tiltrædelse
Setisammenhang med Grækenlands tiltrædelse spiller transportforbindel -
serne mellem fællesskabet ogØstrig envigtig rolle .Påbaggrund af
Orakenlands isolerede beliggenhed langt fra fællesskabets oentre og
uden fælles gramser med andre medlemsstater erdetklart ,attransit -
trafikken gennem Jugoslavien ogØstrig har enaltafgørende betydning
for såvidt angår landtransport forbindelserne meddette land .Grækenlands
tiltrædelse affællesskabet vil påmellemlang oglang sigt medføre en
betydelig stigning isamhandelen mellem dette land ogdenuværende med­
lemsstater ogsåledes itransportmængden ogtransportbevægelserne ,isar
2)adlandevej '.Mellem 75% og85%afgodstrafikken over land med Græken -
land foregår iøjeblikket adlandevej ,I1978 udgjorde transportmængden
adlaadevej som ledisamhandelen mellem Grækenland ogFællesskabets
medlemsstater 955000t(83,3$)' iforhold til 191 000t(16,7$ )med
jernbane . -
Den største delafdenne godsmængde ,somtransporteres adlandevej mellem
Grækenland ogfællesskabet ,føres adlandeve jsforbindelsen gennem Jugo- -
2)siavlen ogØstrig ,den såkaldte "Gastarbeiterroute 1*..I1977 benyttedes
denne vejtil 90*3 i°afGrækenlands eksport adlandevej tilfællesskabet .
Derfor vil det vise sigafstor betydning fortransporten ogden fremti­
dige samhandel inden for fællesskabet med Grækenland ,atdenne vejstræk -
ning iØstrig erstattes afenvelanlagt motorvej inordvest-sydøst
gående retning .
1)Jf.Kapitel II,s.15
2)Jf.bilag IIogIII.

-9-
Hvis man 1x1(1 +.ager det standpunkt ,atdr~ udfra ønsket omatfremme en
fuldstændig oghnitig intagrati-m af G-.kanland påhviler Fællesskabet
ligeledes etsi >- i?-;leforb indo' ..•"-i3ve -03med denta nye medlemsstat ,har
aislaggelsen af7V-é -rotorvejeu .S£?rlig betydnings ,Dat erbl.a .ilyset
afFællesskabet - i -jclolsa ,atKomndssicnen barbesluttet atændre sit
forslag til for .-■* omfinniniel støtte tilinfrast rukturpro jekter
affalles int - .1haabjik påligeledes etlade danne forordning
galde forevv -.1^ ;..-o^øiccer itredjel:osde ,b-ia gennemførelse har en
ssrlig bétydjp.ii' > ^llesnkrtot .
Endvidere må o^e-rksom p&,atudover vajinfrastrukturaspekt et
har detalle /w.;c>- problam vedrørende døkvantitative restriktioner
iØstrig fortx:jisit L,afik adlandevej surlig betydning påbaggrund af
Grakenlands tilti'&ial?' e"*"^•
2.1.2 .Fc'rb.iadeH gerne iij.den for Fællesskabet
Imidlertid har denuva^jnde ogfremtidige transport forbindelser mellem
Østrig ogFMla^ekabet ikka alene betydning for denfremtidige samhandel
indøn for FteJIsskabet ffied Grækenland ,mondepåvirker også visse områder
afsamhandelen moller denuværende arødlenPBt&ter ,bl.a .samhandelen med
Italien .Følgerne afiufifcrrelsen afvejafgiften oganvendelsen afde
kvantitative restriktioner fortransittrafik viser ,ihvilket omfang
ø3t.-!^3ke beslutninger pitrans portpolitisk plan kanfåennegativ ind­
vi gpåss-^handalea iosr wdItalien .
Selv w0.®x kiiiiharbigræs oat'.^tydning forItalien atfåadgang til IKPA-
er&-jt ilde«doøto tindre enkendsgerning ,atlandet har al
mulig ii\t 1 nadgå ,dals atder vedenbelastning afforbindel­
serne ;ia?iCatfig caitår v/ia«kf?l:lfciv;der påe/idretransitstrskninger ,b.a.
Bra!iJia 4"p.r:i ^u etdetsrriri^ika restriktioner fastholdes eller
endosin6<j»i<5i' -.-(■80'fåéstte granrllag kanStBllesaLabets bestræbelser på
etfor^eir «'j?i'".'-, tra&fjpø ^forbindelser«® mtsdØstrig fåpositive
felgev oghiv<-„.4 »t, ^årligs reb^ga-Æsainger ifremtiden .
2.2.Betydr.ln.% ns-5.' :aIs:ad9
Ud.over dat iv.-" .:•■C,v. t.isicc søysfct h<«•trsuisport forbindelserne med
Østrig ogis7 o IaalJK^i.^e.i &?IK?£~æotorve jensærlig interesse
for hkvidt jTorfciintela««*® medtredjelande ,
1)jf.plrt ,1,7-

-10-
nemlig inden forrammerne afseæarbe jdet medEFFA-landene ogdebila­
terale forbindelser medØstrig ,Jugoslavien ,Tyrkiet ogDe-fcnære
Østen .
2.2.1 .Saaarbe j&e^irédJB OTA-landene
Efter afslutningen afperioden medglobed toldafvikling mellem Stelles -
skabet ogEJTA-landene (den1.juli 1977 )karparterne indledt drøf­
telser vedrørende denfremtidige udvikling afderes forbindelser . ,
FraFællesskabets side hardisse overvejelser ført til ,atRådet den
18.december 1978 vedtog enrapport fraCOREFER ,iforbindelse med
hvilken der iBådet varenighed om,"atFællesskabet ,såfremt deto
parter finder detønskeligt atudvide samarbejdet udover frihandels -
overenskomsten ,errede tilatindlede etsådant samarbejde ide
pågældende parters fælles interesse' *.Ijuni 1979 pålagde Bådet
COREFER medbistand fraKommissionen atfortsætte bestræbelserne på
atfremme samarbejdet medEFFA-landene .
Idenne kontekst hartransportområdet ensarlig betydning ,bl.a .for
såvidt angår Østrig ikraft afdette lands beliggenhed *Enstyrkelse
aftransportforbindelserne meddette land ogisar etbidrag frafæl­
lesskabets side tilanlæggelsen afIKPA-motorvejen ville være udtryk
forFællesskabets vilje til atgøre fremskridt henimod enintensive­
ring afdette samarbejde påalle områder affalles interesse ..
2.2.2 .Forbindelserne medjøstrig
a)Ihenhold tilbestemmelserne i"State Treaty "indgået i1955 mellem
pådeneneside Østrig ogpådenanden side USA ,USSR ,Detforenede
Kongerige ogFrankrig harØstrig ikke ansøgt omtiltrædelse afFæl­
lesskaberne ,menlandet har i60'erne ført forhandlinger medFælles­
skabet medhenblik påatopnå ensarlig associeringsstatus .Ijuli
1972 indgik Østrig tofrihandelsoverenskomster medFællesskaberne og
erknyttet tildemvedenrække andre aftaler .

-Xi-
Bortset fra Schweiz har Fkliessjcabei ?itstørste handelsoverskud over
forØstrig .Dette overskud svarer t::ioæf&rget afFællesskabets han­
delsunderskud c/erforJapan «
b)Transportsekt r.<barhelt ep&oiel "betydning iforbindelserne medØstrig ,
idet størst .^ -lafdette Irzids grænwer strxlnr optil Fællesskabets
grænser .
Bortset fra rtre ove:afor orrtalte ,u:.øste problemer ,nemlig finan­
sieringen pf :.r :"i"S'T3o:-?vaTSJij vajafgirtonogkontingenteringen af
v©jtranspc :.i<,hartrasErortena betydning iforbindelserne medØstrig ,
bl.a .gorluir /.sport itrra?-::.t sført til ,atFællesskabet harindgået
enrakke af «ræd dette lands
-Enaftale o«indførelse afdirekte internationale jernbanetariffer
fortransport afkulogstål itransit gennem detøstrigske område
(1957 ),
-forskellige altaler omforenkling aftoldprocedurerne samt godstran­
sport itraosit geimem Østrig .
Detbørogså nævnes ,atunder detbesøg ,KcMsiiss ionens formand aflagde
iWien ibegyndelsen afoktober 1979 ,indtog transportproblemerne en
fremtrædende plads isasrtalerne meddenøet.igske kansler Kreisky samt
forskellig® æft-dieærner afregeringen 0£parlTacentet omdebilaterale
forbindelser Balles ak&het /3'jtrig.Veddeimy lajligiied understregede
KoTj.issionens formand nsåvuligheden etet i>rederesamarbejde på
tr'-T'Sporfcoiniådet «Dett&vz -/,knavnlig afdi samtaler ,atfor
Østrigs vedkommende harsp^rgsæ'Met omfinansiel støtte tilanlæggel­
senafTLTå :.s-•t;;rvej®M .aævlix betydning medhansyn tildebilaterale
forbindelser «-*å Jtellesskrilis.t . erienrigt blevet bekræftet
der/ad,at 'ir-igferrefilgintLiodto endiploaatiak offensiv imedlems­
staternes h->>.•"•stæder u&d atfreis-ja danne sag .
2.2.3 »Forbiíí ?.sortw a-M
Derfi&dsr i s'hlikke'fc forh f.Tirrøuod Fællesskabet og
Jugoslavien &•*"!bjsblik på*pl,?*>.nlP.Q afenB'mrbe jdsaftale .Benne
aftale sk-%1 f*---*tilets%?rr:mt v?dtættere forbindelser
mellexD Fv:j11 ;"etogdatve ItI kvikket irmdgåeligt vilmedføre en
sti^tdng i"r;I''i-?k&a .znolr-'v ) godstransporten .
Stør-stfed'ii.at denuo tmt~'.k v.;.l guuåWt Østrig .

-12-
Det planlagte samarbejde vilbl.a .omfatte transportområdet *Dettager
bl.a .sigte p&f
"-atforbedre ogudvikle tjenesteydelserne ,herunder landtransport ,
isar medhenblik påkomplementaritet )
-atfremme forbedringen afinfrastrukturer affalles interesse "*^.
Den 14*november 1978 blev der undertegnet enlåneaftale mellem Den euro­
pæiske Investeringsbank (EIB)ogJugoslavien vedrørende etbeløb på25
mio ERE.Dette lån med enløbetid på15årogenrentesats på9»65%p.a.
skal anvendes til finansiering affemdelstrækninger afden planlagte
motorvej gennem Jugoslavien .Arbejdet erunder udførelse ,ogden anden
afialt fire overførsler afmidler har fundet sted *
Ihenhold til den nye samarbejdsaftale erdet bestemt ,atden finanspro -
tokol ,der skal knyttes til aftalen ,skal indeholde visse bestemmelser
vedrørende finansiering afdet jugoslaviske vejnet *EIB har erklæret sig
parat tilatafsatte 200 mio EREtilinvesteringsprojekter iJugoslavien ,
ogdisse midler vil sandsynligvis først ogfremmest blive benyttet til
forbedring afdet jugoslaviske vejnet ,jernbanenet ogtelekommunikations -
net.;
Fællesskabets institutioner har således allerede bidraget til anlæggel Een
afvisse dele afdentrans jugoslaviske motorvej ,ogderermulighed for
atoverveje andre aktioner ,herunder finansiering afden allerede plan­
lagte motorvejsforbindelse mellem den østrigsk-jugoslaviske grænse ved
2)Maribor ogZagreb '.I denne forbindelse måanlæggelsen afmotorvejen
gennem Østrig inordvest-sydøstg&ende retning betragtes sometsupplerende
element afstor betydning medhenblik påatopbygge eteffektivt infrar -
stz"ikturnet iFællesskabets forbindelser med Jugoslavien ,bl.a *påbag­
grund afden seneste politiske udvikling .
1)Rådets forhandlingsdirektiver af6,februar 1979
2)Jf.bilag I,kort 2.

-13«
2.2.4 «Forbindelserne med Tyrkiet o-landene iMellemøsten
Den særlige økonomiske ogpolitiske situation iTyrkiet ,som nuerdet
eneste land ,dererassociere *med Fællesskabet ,børføretil ,atFæl­
lesskabet overvejer alle muligheder foratfremme desærlige .forbindel­
ser med dette la-id .
Enhver forbed :;i;rafvejforbindelserne meddette land gennem andre
tredjelande måantsea forvigtig med henblik påatfremme oglette sam­
handelen medTyrkiet ,bl.a .under hensyntagen til denyderst alvorlige
krise ilandets jkonomi .
Fællesskabet har indgået ensamarbejdsaftale medIsrael ogpræference -
aftaler med Syrisiij Libanon ogJordan .Devirkninger ,der søges opnå­
etmeddisse aftaler ,villettere kunne fremmes ved forbedring afmotor -
vejsforbindelserne ,selv omIKPA-mo torve jen ogdentrans jugoslaviske mo­
torvej kun erdelstrækninger .Landene omkring Den persiske Golf erble­
vet etafFællesskabets vigtigste eksportmarkeder .Enforbedring af
vilkårene forlandtransport inden fordisse forbindelser eretmeget
vigtigt element med henblik påfastholdelse ogforbedring afFællesska­
bets konkurrencestilling pådisse yder3t eftertragtede markeder .
3«Konklusioner
inwiaicBacBggiBata
Den generelle oversigt over situationen vedrørende transportforbindelserne mellem
Fællesskabet ogØstrig ogderes videre betydning viser ,atdepågældende proble­
mer ,ogisær problemet vedrørende ;?teventuelt firusielt bidrag til anlæggelsen
afIKPÅ-motorvejen ,ihøj grad er,?fpolitisk :ar;Lercgsåledes går udover det
rent transportbetonede aspekt .Deberører påafgt rende vis debilaterale forbin­
delser med Østrig som helhed ogderudover viss ^atpekter afden europæiske inte­
gration .
Afpolitiske ogtransportmæssige åri-ager erde ;.de"forvigtigt atfinde passende
løsninger ,som skaber grmdiag for dels atbesryit 3ogfremme Fællesskabets in­
teresser dels inden for ■■nuligheder ?,:?sgrænser atimødekomme delegitime østrigske
ønsker .Pådenne baggru -åmådot .antages s tienvigtigste fællesnævner består i
atsikre engnidningsløs afvikling o.ftr^naitt -afiirken gennem Østrig under vilkår ,
som begge parter kan acceptere .Ibetragtning afFællesskabets ogØstrigs gensi-

-14-
dige afhængighed påtransportom-å detkanderkuntilvejebringes passende
vilkår vedenudbygning afsamarbejdet ogenfælles iværksættelse afvel­
afbalancerede konkrete aktioner .
For atklarlægge udgangs punkt etforaktioner idenangivne retning erdet
/
nødvendigt nårbortses fradenovenfor omtalte generelle ogpolitiske be­
tydning ,somvanskeligt kangør^s op,atudarbejde enmare detaljeret
oversigt over depunkter ,hvor parterne harsammenfaldene eeller diver­
gerende interesser ,forsåvidt angår deforskellige delområder aftrans -
portpolitikken ,der er'afbetydning medhensyn tilØstrig .Kombinationen
afdenpolitiske vurdering pådoneneside oganalysen afdespecifikke
interesser påtransportområdet pådenanden side skulle tåledes gøre det
muligt atfremlægge klare politiske løsninger medhenblik påatfastlægge
deretningslinjer ,derskal følges . ,
I

-15-
II.
ANALYSE AFDEJSPSCIFIKKE TRAK^PClTPROBI^aoaVUR^Æ NG^AT YfP GSR SIIN GE" J
4.Transportinfrastruktur IKPft'-niotorvejenBaa=ssa -sgacata«L3sgBgL:3aiv.^=tr^'r;is:c:r -3rs'. lTCTS3.r^:£=s=:===rg:g;tsc =
4.1 .Kommis sionans mfraetrukturpo litlk
Isit memorandum vedrørende Fællesskabets rolle iudviklingen sf
transportinfrastrukturerne "^harKommissionen givet udtryk for
den overbevisning ,atdet kun ermuligt atnådemål ,der erop­
stillet for den fælles transportpolitik itraktaten ,hvis denne
politik ligeledes omfatter transportinfrastrukturerne .
Kommissionens infra3tn.1ktu.rpo litiktager sigte påatforhindre ,
atman påd.ette område fortsat undlader attage hensyn til enhel-
hedsvurdering afFællesskabets infrastrukturbehov ,udarbejdet inden
for rammerne afden fælles transportpolitik .Lette eriøvrigt
målet for Rådets beslutning omindførelse afenkonsultationsproce -
2dure og omnedsættelse afetudvalg fortransportinfrastruktur .
Det ermed samme mål for øje ,atKommissionen har forelagt Rådet
etforslag til forordning omindførelee afenordning for finan­
siel støtte fra Fællesskabet til vic-^e projekter afinteresse for
Fællesskabet "^.
Men såvel beslutningen som forslagex til forord ung vedrører kun
transportinfrastrukturer -påFællesskabets område .
4•2.Samarbe jÆQmed visse tredjelande
Datransportbevaegelserne mellem medlemsstaterne gennem tredjelan­
des område har stigende betydning ,kan gennemførelsen afvisse in-
frastrukturprojekter udnn forFællesskabets område indgå imålsæt­
ningen for Fællesskabets transportinfrastruktur politik .Det er
bl.a .tilfældet iøjeblikket for forbindelserne gennem Østrig og
Schweiz .Grækenlands tiltrædelse vil ligeledes give forbindelserne
1)Dok.KDM(79 )550endelig udg «
2)EFT L')daf25,2.1978 .
3)EFT C >07af2,9-197 6-

-16-
gennem Østrig ogJugoslavien særlig betydning .Derfor foreKorr.mer
dethensigtsmæssigt atudvide begrebet "betydning forFællesska­
bet"tilogså atomfatte visse infrastruktiirpro jekter itredje­
lande ,idetomfang deres gennemførelse kanmedføre enbetydelig -
forbedring aflandtransportforbindelserne mellem medlemsstaterne .
Kommissionen harmeddette for :øjenetop foreslået enæn­
dring afsitforslag tilforordning omfinansiel støtte tilinfra-
strukturprojekter afinteresse forFællesskabet "^.^ ,
4.3 ;Finansielt bidrag fraFællesskabet tilanlæggelsen afIKPA-^notorve.len
27Afovenfor nævnte årsager 'erØstrig besluttet paatfremskyndé an­
læggelsen afIKPA-motorvejen ,somskal .forbinde dentyske motorvej ,
derender iPESsau,meddenøstrigsk -jugoslaviske grænseovergang
vedSpielfeld /Maribor ,gennem Østrig vedLinz ogGraz .
4.3.1 .Formålet med denøstrigske regerings anmodning
Østrig naranmodet Fællesskabet ometbidrag til'anlæggelse
af116,5 kmmotorvej udafde307km,somIKPA-motorvejen i
altomfatter .Deforskellige dele afmotorvejen ,tilhvilke
der ønskes etfinansielt bidrag fraFællesskabet ,eranført .'1
bilag I. - .
Tildette formål ønsker Østrig : ' ,
-Ettilskud påomkring 100mioEREog
-deltagelse irenteudgifterne ,hvorved Østrigs andel nedsættes til
Fællesskabets bidrag vilblive påomkring 2J0mioERE .Eet,?-,
lingen afdisse beløb skal fordeles over enperiode påca.20år..
Entilbagediskontering afalle disse betalinger til1978 giver føl­
gende beløb alt efter ,hvor s-tor enkalkulationsrente der eranvendt ;
imio EPE
5,5$ 6% •8/0■ 10?,
.254,3 204,8 175,0 151,3
l)Dok .KOM (80)58.
2)Jf.pkt.1.3 .

-17-
Debidrag ,deranmodes omfraFællesskabet ,ud;or45%afdesamlede
omkostninger iforbindelse rned dedele afIKVA --motorvej en,soman­
modningen vedrører .Anl&gsudgif terne fordisse dele iforhold til
anlægsudgifterne forhele motorvejen udgør entredjedel .
4.3*2 .Økonom i.skvurderi ngjaf Ijptydningen 3isskabet
Deøkonomiske fordele forFællesskabet ved anlæggelsen afIKPA-
motorvejen erblevet under-sagt idetaljer afetkonsulentfirma .
Denvæsentligste konkiuuion a.fdenne undersøgelse gårudpå,atin­
gen andre transportmidler ogingen .r.-Jre eventuelle ruter frembyder
etrealistisk alternativ påkort sigt tildækning afdetforventede
trafikbehov idekommende tiår .
Deøkonomiske fordele erblevet beregnet Bom følger :
–Væksten igodstransport ogpersonbefordring iden nordvest-sydøst -
gående korridor gennem Østrig erblevet beregnet pågrundlag af
forsigtige hypoteser fordekommende tiår^.Dernæst erdenan­
del afdenne trafik blevet vurden c,dersandsynligvis vil fore­
gåadlandevej ,samt denandel afsamme trafik ,somsandsynlig­
visvilforegå adIKPA-motorvej<;n .Pådette grundlag ertrafik­
kenmed erhvervskøretøjer ogpriv ;,ekøretøjer blevet beregnet
for atfåethelhedsbillede afu:;nfremtidige benyttelse afIKPA-
motorvejen .
–For såvidt angår denne trafik ,harmanberegnet nedsættelsen af
transporttiden ognedgangen iulykkesomkostningerne .Der erset
bort fraalle andre fordele ,herunder besparelser idriftsomkost­
ninger .Iundersøgelsen erindgået deeventuelle fordele ,som
kunne ligge iandre besparelser ,menafforskellige årsager ogaf
forsi gtighedshensyn erdiase ikke medtaget .
l)Jf.bilag IIogIII .

-20-
5.Dækning afinfrastrukturomkostningerne -den østrigske vejnfgift
5.1.Problemstilling
Planlægning ogfinansiering afinfrastrukturinvesteringerne udgør
grundlaget forenhver politik pådette område .Denne skalsuppleres
dels med enpolitik vedrørende vedligeholdelse ogden "bedst mulige
udnyttelse afdisse infrastrukturer delB medenordning for
brugernes dækning afdisse omkostninger .Porsåvidt angår bruger­
*
neafvejene ,udgør dækningen afdisse omkostninger iform afaf­
gifter påbrændstof ogkøretøjer envigtig delaf "denfælles trans -
portpolitik "^.
5.2 .Situationen påfællesskabsplan
Pågrundlag afetforslag fraKommissionen nåede Rådet (transport -
ministrene )den12.juni 1978 tilenighed Omteksten tiletdirek­
tivomindførelse afenfællesskabsordning forbeskatning aftunge
^erhvervskøretøjer ;dette direktiv erendnu ikke blevet vedtaget
somfølge afetforbehold fraenmedlemsstat ,dergørdette spørgs­
målbetinget afenighed medhensyn tilvægt ogdimensioner fordi"
sekøretøjer ,etområde inden forhvilket Koitoissionens forslag
endnu behandles iRådet .
Ifølge denplanlagte fællesskabsordning l'/rbeskatning -skal der
forethvert køretøj betales etbeløb if-mn afafgifter påbrænd­
stof (dieselolie )ogafgift påEelve køre :øjerne ,afhængigt afom­
kostningerne iforbindelse med detslid ,sombrugeren forårsager
påinfrastrukturerne .Foratlette samhandelen ogundgå hindringer
vedgrænsepassage narmanvalgt princippet medbeskatning afselve
køretøjet iregistreringslandet (nationalitexsprincippet ).Satsen
fordenne afgift erimidlertid baseret pådensamlede strækning ,
herunder denstrækning ,der erkørt iandre lande .
Dette nationalitetsprincip anvendes allerede idebilaterale af­
taler dels mellem medl etasstat srne ,dels medstørstedelen aftredje­
landene ogdisse lande indbyrdes iform afgensidig afgiftsfrita -
gelse .
l)Derfindes imidlertid andre former ,bl.a .opkrævning afmotorvejsge -
byrer inogle lande .,

-21-
5.3•Situationen vedvarende vejafgiften_J_Pstrig
Indførelsen ifctrig fra den 1.juli '.978 afc.nvejafgift ,som pgså gælder
forudenlandske køretøjer ,ogsomopkræves vedgrænserne *^,betegner
etomslag iden østrigske politik pdrette om:aue,eftersom nationa­
litetsprincippet idet østrigske tilfælde er;.;atxes afterritorial -
princippet ,dvs .beskatning iforhold til den tid ,køretøjet befin­
der sig iØstrig .Sideløbende anvendelse af cisse toprincipper gi–
■ver anledning til alvorlige problemer ;ned hensyn til dobbeltbeskat­
ning oghar ført til enforøgelse afomkostningerne iforbindelse med
landevejstransport til ogfraeller ginnem Øs~rig samt til hindrin­
ger ved passage afdette lands grænse ..Restriktionerne fortoldfri
import afbrændstof udgør itilknytnir-j til afgiften enyderligere
hindring .Hertil kommer ,atden østrigske foranstaltning tjener som
påskud for andre tredjelande bl.a .Tyrkiet ,Jugoslavien ogfor ny­
ligSchweiz *^tilogsåatindføre eller forhøjs tilsvarende afgif­
ter .
5-4 .Resumé
Den østrigske vejafgift afviger fra Fællesskabets ordning ogden al­
mindeligvis anvendte praksis iEurop ?.,Ben udgør enbetydelig hin­
dring bl.a .for landevejstransporten inden for fællesskabet itran­
sit gennem Østrig .For atafhjælpe denne utilfredsstillende situation
fer Fællesskabet bør hovedmålet være atopnå ,atØstrig tilpasser sig
fællesskabsordningen ^.Idenforbindelse erdetnødvendigt ,atdet
foreslåede fællesskabsdirektiv vedtages afRådet ogiværksættes hur­
tigst muligt ,således atFællesskabet kan have etklart forhandlings­
grundlag tilsin rådighed .Engenerel indførelse afafgifter på
østrigske køretøjer ,derbenytter Fællesskabets område eretalter –
na.tiv ,der ikke måudelukkes iforhånd ..ingerrie med Østrig .
1)Jf.pkt .1.4 .
2)Schweiz overvejer 1øjeblikket atindfp.ro envejafgift ;iværksættelsen
heraf afhænger imidlertid isidste indårs e.fenfolkeafstemning i
Schweiz .
3)Jf.pkt .1.5 .

-22-
ι
6.Adgang til markedet
BS8BSBBBSnBC8IS&.'C3SS
6.1.Personbefordring adlandevej
Derermultilaterale forhandlinger igang^vedrørende dette spørgs­
mål mellem Fællesskabet ogvisse europæiske tredjelande ,ogder er
planlagt flere forhandlinger .Deigangværende forhandlinger har
klart vist ,atØstrig erinteresseret ienhøjere grad aflibera­
lisering .Der synes ikke forøjeblikket atvære særlige bilatera­
leproblemer iforbindelse med personbefordringen mellem Fælles­
skabet ogØstrig .
6.2 .Godstransport adlandevej
6.2.1 .Godstransport adlandevej mellem medlemsstaterne ogØstrig
erligesom transitkørsel gennem Østrig generelt underkastet
'enkontingentordning ogdermed kvantitative restriktioner .
Imidlertid ervisse transporter fritaget fra enhver kontin -
.gentordning eller endog ordning med tilladelser ihenhold
til resolutioner vedtaget afDen europæiske Transportmini -
sterkonference (GEMT )|disse transporter svarer stort set
til dem ,der erliberaliseret itrafikken mellem medlems­
staterne ioverensstemmelse mel Rådc.is direktiv af23.7 .962
2)(første direktiv ),somerændret flere gange .Forvi^se
transporter erliberaliseringsgradert endog undertiden endnu
højere endtilfaldet erinden for Fællesskabet .
Fer ikke-liberaliserede transporters vedkommende udstedes
dertilladelser entsn inden for rammerne afetmeget lille
multilateralt kontingent (for EøF"s medlemsstater 144til­
ladelser med gyldighed iØstrig ),somerfastsat afCEMT ,
eller inden ferradierne afbilaterale kontingenter ,der
erfastsat ved aftale mellem hver afdsberørte medlems­
stater ogØetrig .Idefleste tilfælde skelnes der ifor­
bindelse med dis^se kontingenter ikke mellem transit ogs?m-.
handel .For -såvidt angår anvendelsen affællesskabstilla -
delserne ,som icun ergyldige inden for Fællesskabet ,anvender
• ■ mecLlensstaterns alnsindeligvis tiltransit gennem Østrig de
tilladelser ,d-jr .-erbxevet tildelt dem iijden for rammerne r.f
debilaterale :kontingenter .
1)Forhandlinger vedrørende ^fcale omlejlighedsvis international personbe­
fordring a.dlandevej med busser .
2)EFTnr.70af6.8 .1962 «

-23-
Dekonsultationer ,aerhar fundet sted medMedlemsstaterne ,og
somogså alcr.1 omfatte Grækenland ,harvist ,at "bortset fraspørgs­
målet omdenøstrigske vejskat ,somalle gørudsigelse imod ,er­
klærer medlemsstaterne sigtilfredse med c.tnnuværende situation ,
bortset fra to,sommener ,atØst -igudirtedcr for fåtransittil –
ladeiser '\Toandre medlemsstat -rrmeddu tr,atdeharafslået
atimødekomme Østrigs ønske omforøgelse tfderes "bilaterale kon­
tingenter ^^.
Desuden harmedlemsstaterne enstumnigt erklæret ,atdeønsker at
løse eventuelle problemer vedrørende dette spørgsmål inden for ram­
merne afderes bilaterale aftaler med Østrig .
6.2.2 .Spørgsmålet omanvendelse affællcsskabskontmgentet påGræken -
land"^stårimidlertid tilbage .
Udvidelsen vilnemlig medføre ,atdetilladelser under fælles -
skabskontingentet ,somdenuværende medlemsstater råder over ,vil
være gyldige forforbindelserne m-jllem disse medlemsstater ogGræ-
kenland ,ogatGrækenland vil fåtildelt etpassende antal tilla­
delser under dette kontingent .
Anvendelsen afdisse fællesskabet Llladelser vil naturligvis af­
hænge af,hvor mange transitti ]1-/Jelser Østrig vil tildele denu­
værende medlemsstater ogGrækenland .For øjeblikket har fælles -
skabskontingentet ringe indvirkning pådensamlede internationale
v transport adlandevej (ca.6$),menindvirkningen vilkunne forø­
ges ,ogdette kontingent vilunder alle omstændigheder komme til
også atomfatte Grækenland .
Alle forhånd linger med Østrig ved <ørende anvendelsen affælles –
skabskontingentet fortrafik fraogtilmedlemsstaterne ogGræken -
land hører indunder Fællesskabets kompetence ogskal derfor føres
l)Italien -Det forenede Kongerige «
2)Belgien -Fra..nkrigo
3)Jf.]3kt .1.7 .

-24-
-afKommissionen ogafsluttes afRådet ..Under forhandlingerne om
Grækenlands tiltrædelse tillod medlemest.j .terne kun sonderende drøf­
telser omdette emne uden dogatudelukke forhandlinger påfælles­
• .skabsplcin pånæBts stadium .Østrigs holdning under deførste son-
N '^ I'
derande drøftelser med Kommissionens tjenestegrene som lediopfyl­
delsen afFællesskabets forpligtelser over for Graikenland fører
1til denkonklusion ,atsådanne -forhandlinger vil -være nødvendige .
v
1 » ,
6.2.3 .Under disse clrøftelser har Østrig bl.a .gjort gæloenae ,atdeøst­
rigske transportvirksomheder erinteresserede -ié-opnå enpassen­
deandel ilandevejstrafikken itransit gennem lardets område ogi
atfåflere tilladelser til trafikken med visse medlemsstater .
Østrig har ligeledes vist envis interesse for samarbejdsordninger
med medlemsstaterne ogFællesskabet med henblik .pådeltagelse i
transport inden forFællesskabet (tilslutning tilfæliesskabskon -
tingentet f.oks .).
Denne interesse kan ligeledes afhængigt aftilfæliane tages ibe­
tragtning iforbindelse med sektorforhandlinger ,a^r særligt ved- •
rører adgangen til markedet ,eller forhandlinger ,der vedrører r"
ledetoparters transport interesser .
6.3 .Transport adindre vandveje
Den østrigske regering har gentagne gange give' uitryk -J_- ,nc:et om,at
Østrig betragtes somrhin'stat ,således atdeøstrigske farlijerbliver
■behandlet aomrhinfarcøjer .I.andet har endog frisket atblive medlem -ef
"Centralkommissionen forsejlads påRhinen "(CCNR ).
.Denøstrigske regerings ønske fårsærlig betydning med Kain-Uonau-forbin -^
delsens snarlige oprettelse ogikrafttrædelsen aftillægsprotokollen
1)Jf.pkt.1.7»'

-25-
af17.10.1979 "til Mannheim-konventionen ,son begrænser retten til at
besejle Rhinen til skibe ,der erhjemmehøreade irhinstaterne ogEøF-
medlemsstaterne ,foratimødegå problemerne iforbindelse m.ed illoyal
konkurrence fra visse østlandes side .
Østrigs interesse iatdeltage isejladsen påRhinen vil kunne indgå
som lediforhandlinger omdetoparters tr.msportinteresser ,især hvis
det tages ibetragtning ,atØstrigs adgang tilrhintrafikken eller til­
trædelse afMannheim-akten afhænger afenforudgående fællesskabsbeslut -
ning . _
7.,Vægt ogdimensionerssasSsicsssaeseasscMEs&zss&sss :
Erhvervskøretøjers vægt ogdimensioner eretsoørgsmål afstor betydning
for harmoniseringen afkonkurrencevilkårene inden for landevejstransport .
IFællesskabets sidste forslag omemnet foreslås etkøretøj affælles -
skabstype .
Demaksimalnormer ,som Kommissionen anser for atvære demest gunstige ud
fraflere synspunkter (økonomi ,energiforbrug osv.),vilmuligvis ikke
blive anerkendt afØstrig ."Den afØstrig tilladte totalvægt ernemlig
38t,mens Kommissionen isitforslag går opt144t.
Hvis Kommissionens forslag vedtages ,ogenmak dmalvægt på44tdermed
indføres ,vil opretholdelsen afentotalvægt p•„højst 38tiØstrig være
enyderligere hindring for den samhandel melle 1Fællesskabets medlemssta­
ter ,som foregår itransit gennem dette land .
Det ertilstrækkeligt her aterindre omden negative virkning for lande -
vejstransporten gennem Schweiz afden begrænsn ;rigafkøretøjers vægt og
2)dimensioner til 28t,som gælder iSchweiz ,:'oratdetstår klart ,hvor
stor betydning detvil få,hvis Østrig afslår ;tindføre desamme normer
som Fællesskabet .Pådette område erdet nødvendigt med etsnævert samar­
bejde med Østrig .
l)Dok.KOM(78)728endelig udg.af4.1.1979 .
2)Jf.pkt.1.2.

-26-
8.Sa-marbeide mellem jernbanevirksomhederneaes3SsafisBzsBas£SBOssstssaasR=ssas.ssBaasB
Deforskellige jernbanenets driftsunderskud optager alle regeringerne ;
jernbanernes kritiske situation erenalvorlig hindring for gennemførelsen
afenfælles transportpolitik .
Envis integrering afmedlemsstaternes jernbanenet ville kunne bidrage til
atforbedre driftsresultatet ,men denne integrering kan kun betragtes på
me^et lang sigt .Imellemtiden bestræber Kommissionen sig påatstyrke
det kommercielle ,tekniske ogadministrative samarbejde mellem Fællesska -,
bets forskellige jernbanenet .Med henblik herpå vedtog Rådet beslutningen
af20.maj1975 omsanering afjernbanevirksomhedernes situation "*"^.Der
erindledt enrække aktioner idenne forbindelse ,som også kan være afbe­
tydning fortransitlandenes jernbanenet ,bl.a .Østrig .Ligesom for lande -
vejstransportens vedkommende passerer enbetydelig del afjernbanetrafik­
ken mellem Fællesskabets medlemsstater østrigsk område ,hvilket ertil­
strækkelig begrundelse for ,atdetfortsatte samarbejde meliem Kellesska -
bets jernbaner udstrækkes til også atomfatte detøstrigske jernbanenet .
9.Kombineret transport (jernbane /landevej )
Kombineret jernbane -oglandevejstransport vil kunne bidrage til atløse
Østrigs problemer med hensyn til mætning afvejnettet ogbeskyttelse af
miljøet .
Fællesskabet ,som erklar over den kombinerede transports betydning for
godstransporten over lange afstande pådestore trafikforbindelser ,ind-
2)førte med etdirektiv af17«februar 1975 »bekræftet ved direktiv af
19.december -1978"^,fælles regler forkombineret jernbane -oglandevejs -
transport afgods mellem medlemsstaterne ,herunder containertransport ;i
henhold til disse bestemmelser frigøres sådanne transporter fra enhver
form forkvantitative restriktioner (kontingentordninger ),ogforskellige
administrative hindringer (tilladelser )fjernes .
1)EFTnr.L1$?.af12.6.1975 .s.3.
2)EFTnr.L48af22.2.1975 «
3)EFTnr.L5nf9-1.1979 .

-27-
Kommissionen foreslog endvidere Rådet atindlede forhandlinger med hen­
blik påatudstrække denne ordning tilogså atomfatte visse tredjelande ,
.i)herunder Østrig .Den erdesuden ifærd med afbl.a .økologiske årsager
ogmedhenblik påenergibesparelser atforberodr .enhelhedsaktion til
fremme afdenne transportteknik .Det eriFæll esskabets interesse at
harmonisere denne aktion med deøstrigske planer påområdet .
10 .Andre emner
scsnc3cs:osBa
10.Bortset fradeallerede nævnte problemer erderandre spørgsmål ,der
erafinteresse forbåde Fællesskabet ogØstrig ,nemlig :
–sommertid
-transportpriser og-vilkår
-f/rœns epro n1erner
–sociale vilkår inden forlandevejstransport (ændring iAETR–overens –
kornsten^^).
11.Vurderin gafinteresserne udfraettranBgortokon cr'i-'.sk -synspunkt
Det fremgår afanalysen ovenfor ,atfra ettransportmæssigt synspunkt har
Østrig ogFællesskabet ikke isamme graa interesse iatfinde løsninger på
deforskellige problemer .
11.1 .1 -motorvejen
Østrigs interesse i,atIKPA-motorve.j enanlæggc-s snarest muligt ,er
tydelig ,idet denvanskelige situation idenkorridor ,der forøje­
blikket udgør "Gastarbeiterroute ",ka.nafhjælpes såmeget desto hur­
tigere . •Samtidig erØstrig stærkt interesseret iatopnå finansiel
stette fraFællesskabet hertil pågrund aflandets budgetunderskud ,
derbevirker ,atdetikke alene kan finansiere denfremskyndede byg­
ning afIKEA-motorvejen ,hvis færdiggørelse erplanlagt xil1987 .
1)Dok .KOM\75 )188endelig udg .
2)"Deneuropæiske Overenskomst ornarbejde ,derudføres afdetkørende per­
sonale iinternational Vejtransport ",udarbejdet inaen forrammerne af
Denøkonomiske Kommission forEuropa (ECE).

-28-
Desuden harvurderingen afFællesskabets økonomiske interesse ien
fremskyndet anlæggelse åfdenne motorvej vist ,atdenvilmedføre
•direkte fordele også forFællesskabet .Selv omfordelene vilvære
størst forØstrig ,kandealene berettige envis finansiel støtte
fraFællesskabet .Iøvrigt måmanikke glemme defordele ,somFæl­
lesskabet pålang sigt vilopnå vedanlæggelsen afIKPA-motorvejen .
11.2 .Den østrigske vejafgift
Pådette område forekommer Østrigs interesse iattilslutte sigden
fællesskabsordning forafgifter påerhvervskøretøjer ,somerfore­
slået ,menendnu ikke vedtaget eller trådt ikraft ,temmelig begræn -
\
set .DaFællesskabets medlemsstater med enenkelt undtagelse hidtil
ikke hartruffet modforholdsregler mod indførelsen afvejafgiften i
Østrig ,hardette land ikke haft økonomiske ulemper afdenne ensi­
dige handling }tværtimod ,landet harnydt godt deraf .
Der erderimod fraFællesskabets side stor interesse for enændring
afdenøstrigske afgift for atafhjælpe problemet vedrørende opkræv­
ning afdobbeltafgift forFællesskabets erhvervskøretøjer ,somud­
fører' transport tilogfraeller itransit gennem Østrig .Idenne
forbindelse erdet iFællesskabets interesse ,atØstrig tilslutter
sigFællesskabets afgiftsordning .
11.3 .Kontingentordning for landevejstransport itransit
Selv omfællesskabskontingentet forøjeblikket kundækker enlille
delaflandevejstransporten ,vil dens anvendelse påtransittrafik -
kengennem Østrig åbne muligheder forfremtiden ogsåledes bidrage
tilatlette densamhandel mellem Fællesskabets medlemsstater ,her­
under Grækenland ,derbenytter landevejstransport .
Østrigerne har ikke nogen egentlig interesse i,atFællesskabets
ordning anvendes fordentrafik mellem medlemsstaterne ,sompasse­
rergennem deres laiid itransit .Strengt taget hardeenvisinter­
esse iatkunne deltage iFællesskabets ordning idetomfang ,den
sætter dem istand til atlade deres egne transportvirksomheder del­
tage itransport inden foroggennem Fællesskabets område .Østrig

-29-
har imidlertid mindre interesse heri end Fællesskabet ,idet Fælles­
skabets trafik iØstrig erkoncentreret omnogle meget trafikerede
forbindelser ,mens den østrigske trafik fordeler sig over hele Fæl­
lesskabets vejnet .
11.4 .Andre emnor
Hvad angar deunder pkt.7-10 nævnte emner opvejer detoparters
interesser mere eller mindre hinanden .Dekan imidlertid kun løses
påmellemlang eller endog lang sigt .Denne bemærkning gælder lige­
ledes tra.nspor't adindre vandveje ,selv omdette område eraffrem­
herskende interesse for Østrig .
12.Konklusioner , '
S3=SSSSSS8SSESSKS2S=S=S3
Enoversigt over deforskellige omrader inden fortransportpolitikken ,
som erafbetydning iforbindelserne med Østrig ,viser enhel række trans-
portproblemer afgensidig interesse ,hvilket taler tilfordel foretøget
samarbejde mellem Fællesskabet ogØstrig .Idenne sammenhæng måder imid­
lertid skelnes mellem emner ,som kræver konkrete løsninger såhurtigt "som .
muligt ,ogsom derfor skal have prioritet ,ogproblemer ,der skal løses
pålængere sigt .'Samtidig måder afhængigt afemnet skelnes mellem for­
skellige grader ogperspektiver iØstrigs ogFællesskabets interesser .
Pådette stadium erdetvigtigste problem set med østrigske øjne spørgs­
målet ometfinansielt 'bidrag fra .Fælles skab ettil anlæggelsen p.fIlCpA-
motorvejen .Fællesskabet bør opnå ophævelse eller ,hvis dette ikke k.-m
lrde sig gennemføre ,enbetydelig lempelse idekvantitative restriktio­
ner fortransitkørsel gennem Østrig -ingen hindringer iØstrig for den
trafik mellem medlemsstaterne ,der udføres ihenhold til Fællesskabets
ordninger –ogenhurtig løsning påproblemet vedrørende den østrigske
vejafgift .Det ernrppe tænkeligt ,atFællesskabet vil bidrage finan­
sielt til anlæggelser ,afIKPA-motorve jen uden modydelser pådisse områ­
der .Deandre problemer ermindre hastende ,men det ervigtigt også ^t
poge påløsninger fo:deres vedkommende .
1betragtning af,atdeforskellige emner erkomplicerede ogindbyrdes
;E"hængige samt haster iforskellig grad ogpåbaggrund afstillingen i
fcritrigs ogFæl ]esska -etsinteresser samt politiske overvejelser ,erdet
t
oi,spørgsmål ,hvilke ?,form oghandlemåde der skal anvendes over for
Cstrif :.

-30-
FORHANDLING SPfiOBLMER OG TAKTISKE PROBLEMER
13«Forskellige fremgangsmåder iforhandlingerne ogdisses rækkevidde
Teoretisk kan manforestille sig enhel række fremgangsmåder iforhandlingerne
medØstrig omdepågældende problemer .Det eneyderpunkt består i,atspørgs­
målene behandles forhver sektor medhenblik påatløse hvert enkelt transport -
problem ihelt adBkilte forhandlinger sigtende mod ensærskilt ,specifik af­
tale for hver sektor .
Det andet yderpunkt består ifuldstændigt integrerede forhandlinger ,somsigter
mod .atløse deforskellige problemer som enhelhed ,enten samtidigt eller i
flere etaper .Mellem disse toyderpunkter kan der tænkes forskellige kombina­
tioner afemner og"timing ",afhængigt afhvoimeget problemerne haster ,hvor let
deikan løses ,oghvor hensigtsmæssigt det erattage dem optildrøftelse .
13.1 .Særskilt forhandling for hver problemkategori
Ved dennne fremgangsmåde søges der sammen medØstrig løsninger for hver
problemsektor med detforaål atafveje interesserne mod hinanden forhver
enkelt sektor istedet for atsøge balance mellem interesserne mod hin?'
anden for hvert enkelt sektor istedet for atsøge balance mellem inte­
resserne inden forflere sektorer .Man kan således f.eks .forestille sig
forhandlinger udelukkende omdenvejafgift ,Østrig fornylig ensidigt
har indført . y
Ensådan fremgangsmåde forudsætter imidlertid ,atdetoparter for hver
problemsektor inæsten lige høj grad erinteresserede iatindgå ensærlig
aftale .Såfremt dette ikke ertilfældet ,men der derimod erenklar for­
skel iinteresserne ,vil det ikke være muligt atgennemføre løsninger for
hver enkelt sektor .Det kan antages ,atder ved ensektorbestemt fremgangs­
måde bedre kantages hensyn tildet pågældende emnes egenart ,uden atfor­
handlingerne -tynges afovervejelser vedrørende andre problemsektorer .

-31-
Selv omder kankonstateres envis 'balance mellem Østrigs ogFællesskabets
interesser inden forvisse problemsektorer såsom kombineret jernbane -
oglandevejstranspo ^, samarbejde mellem jernbaneselskaberne osv .erder
andre interesser ,hvor det ervanskeligt atse,hvordan den sektorbestemte
fremgangsmåde kan anvendes .Dette gælder især detvigtigste problem ,
nemlig finansiering cifIKPA-motorve jen.Pådette område forekommer det
umuligt atfinde engensidigt fordelagtig sektorbestemt løsning ,idet
Ostrig har større interesse isagen end Fællesskabet ;samtidig ville det
mildt sagt være mærkeligt ,hvis Fællesskabet anmodede Østrig ommodydelser i
fora affinansiering afirnfrastrukturer for atopnå sektorbestemt ligevægt .
Demodydelser ,som Fællesskabet bør opnå til gengæld foretfinansielt bi­
drag til anlæggelse afIKPA-motorve jen,kan således kun komme fra enanden
problemsektor (f.eks .transittilladelser ),hvilket betyder ,atsærskilte
forhandlinger for hver sektor uden hensyn til udviklingen inden for andre
sektorer ikke kan anvendes idenne sag .
13.2 .Kere omfattende forh mdlinger
13.2.1 «Under disse omstændigheder bør det -undersøges ,omdet ikke vil være
mere fordela^ftigt for Fællesskabet ,atdeforskellige emner ien
vis grad .bliver sammenhængende behandlet ienstørre helhed for at
drage fordel af,ateninteresse kan modsvares afenanden ,hvilket
ikke vil kunne gøres ,hvis hvert enkelt emne behandles forsig.

-32-
Samtidig måman undgå at'begrænse sinhandlefrihed vedatknytte emnerne
for nært sammen ,idet dette ,hvis Østrig ikke fårsit krav opfyldt på
/étområde -f.eks .detfinansielle bidrag til IKPA-motorvejen -kan
forhindre Fællesskabet iatforhandle omdeandre emner efter deenkelte
sagers beskaffenhed . ,
13.2.2 .forsåvidt angår devigtigste spørgsmål såsom etfinansielt bidrag til
IKPA ,vejafgiften ogtransittilladelser tillandevejstransport -emner ,
hvor Fællesskabets ogØstrigs interesser erforskellige -mådetderfor
forudses ,atdisse emner skal behandles påenmåde ogefter entidsplan ,
somtillader Fællesskabet athandle påétområde uden attabe situationen
pådeandre områder afsyne .Ensådan fremgangsmåde vil gøre detmuligt
atopnå etpositivt oggensidig tilfredsstillende resultat ,idet deto
parters egne interesser vil være beskyttet inden for rammerne afenvel­
afbalanceret helhed .Setidette perspektiv vil begge parter kunne opnå
etpositivt resultat ,hvis Fællesskabet yder Østrig etfinansielt bidrag
til anlæggelsen afIKPA-motorvejen ,oghvis Østrig imødekommer Fælles­
skabets ønsker for såvidt angår vejafgiften ogtransittilladelser til
landevejstransport ,som udføres ihenhold til fællesskabsordningerne .
For såvidt angår <eøvrige problemer somf.eks .kombineret transport ,
samarbejde mellem jernbaneselskaber osv.,hvor detoparter stort set
har tilsvarende interesser bør det samtidig overvejes atskabe det
første reelle grundlag for etøget samarbejde påmellemlang oglang sigt
mellem Fællesskabet ogØstrig ;dervil eventuelt ligeledes kunne over­
vejes enrække praktiske foranstaltninger :under behandlingen afdisse

-33-
andre emner b.>r manikke fortabe muligheden foratgøre fremskridt
påétområde vedhjælp afindrømmelser påetandet ,selv omfaktiske'
losninger på hvert fald nogle af"problemerne kunvil kunne gennem­
føres iflere etaper ,hvad enten disse erfortløbende eller parallelle .
13'2.3«Ensådan mere omfattende fremgangsmåde bar denfordel ,atdeneret
realistisk grrndlag for enprioritetsbestemt løsning påkort sigt af
demest presserende problemer itransportforbindelserne mellem Østrig
ogFællesskabe togsamtidig for opnåelsen affælles løsninger påde
øvrige problemer .Parallelt hermed vil denne fremgangsmåde gøre det
muligt atfølre dengenerelle politik ,somsigter mod bedre samarbejde
mellem Fælles :kabet ogE1TA-1 andene .
\
14 «Nødvendigheden for Fællesskabet afattræffe enbeslutning vedrørende finansie­
ring afIKP,A-motorvejen
Det ernutreårsiden ,Østrig forførste gang anmodede omfinansiering af
IKPA-motorve jen.Imellemtiden har deforskellige idenne meddelelse behandlede
problemer føjet sigtil den helhed ,som Fællesskabet skal tage ibetragtning i
sine forbindelser med ø;trig .Det erblevet væsentligt for Fællesskabet nuat
fastlægge retningslinjerne for enfællesskabsaktion til løsning afproblemerne .
Denne løsning afhænger ihøj grad afdebeslutninger ,Kådet skal træffe på
grundlag afKommissionei sforslag .Sagen ertilstrækkelig klart belyst oger
nået tildet punkt ,hvo:Fællesskabet skal tage passenae initiativer over for
Østrig .

-34-
14*1 *Taktiske grande
Tilpasning af .cienøstrigsko .vejafgift ogtil envis grad forbedring
afdenøstrigske kontingent ordning forlandevejstransport ,især
fortrafikken med Grækenland ,erdespørgsmål ,hvor Fællesskabet
ønsker indrømmelser .Østrig har knyttet forbindelse mellem det
finansielle bidrag ,landet ønsker til anlæggelse afIKPA-motorve jen,
ogfællesskabskontingentet ,mens Fællesskabet har knyttet forbindelse
mellem bidraget ogafgiftsspørgsmålet .Såfremt Fællesskabet indtager
ennegativ holdning til det østrigske ønske ,vil der sandsynligvis
ikke kunne gøres fremskridt pådeområder ,hvor Fællesskabet har
interesser ^,i'ællesskabet harimidlertid iøstrigernes øjneikke andre
modydelser aftilstrækkelig øjeblikkelig interesse påtransportområdet ,
-således atdet kan opnå denødvendige indrømmelser forsåvidt an­
gårafgiften ogtransit kontingent etfor Fællesskabets landevejs -
transport . " '
1)Jf.punkt 1.7 «

-35-
14•2»Transport politi skegrunde
Praettransportpolitisk synspunkt forekommer detjnsekligt atskabe be­
tingelser forhurtig bygning afIKPA-motorve jen.Dette vil blot være
ztkonomisk fordelagtigt forFællesskabet ,men d^terogså afbetydning at
vise envis europæisk solidaritet med henblik påsammen atimødegå de
stadigt voksende problemer vedrørende transitkørsel ,bl.a .dettrans -
alpinske område .Den nuværende utilfredsstillende situation medfører i
stigende grad ,atvisse lande træffer ensidige foranstaltninger sonf.eks .
afgifter ,derførst ogfremmest skal tjene soinbeskyttelsesforanstaltninger
oågrund afmangelen påeuropæiske løsninger ,men som kan forringe hele
transportsystemet .Under disse omstændigheder erdet absolut nødvendigt ,
atFællesskabet -somisåhøj grad erafhangigt afognyder godt affor­
bindelseslinjerne over Alperne -bidrager aktivt til løsningen afde om­
handlede problemer .Detvarbl.a .derfor ,atRådet (transportministrene )
under forhandlingerne vedrørende denøstrigske vejafgift den 12.juni 1978
anmodede Kommissionen omatforelægge enrapport omdeinitiativer ,der
3kaltages foratnåfremtileuropæiske løsninger ^.
Afalle disse grunde forekommer detberettiget ogønskeligt setfra et
transportmæssigt synspunkt ,atFællesskabet snarest muligt træffer af­
gørelse omden østrigske anmodning ogandre aktuelle transportproblemer ,
således atderhurtigt kantræffes klare politiske beslutninger .Dee:nner ,
derkalovervejes idenne forbindelse ,vedrører ikke blot spørgsmålet om
IKPA-motorve jen,men også spørgsmålene omvejafgiften ogtransittil -
ladelserne tiltransport adlandevej .Endvidere vil fremskridt paaicse
>mråder kunne bidrage '^ilatdanne grundlag foretfaktisk samarbejde
riellem Fsllesskabet ogØstrig inden for enrrokke andre transportområder al
gensidig interesse .
l)Jf.punkt I.5.

-36-
14«3»Grunde ,derstar iforbindelse med politikken over fortredjelande
[vad angår forbindelserne medtrejdelande taler situationen ligeledes til
^unst for enpositiv beslutning fra Fællesskabets side vedrørende den
østrigske anmodning .Østrig ergeografisk som Fællesskabets nabo enbrotil
Østeuropa ogSydøsteuropa -Landet' ligger iudkanten afdetfrie Europa oger
oolitisk neutralt .Fællesskabet harderfor interesse i,atdenpolitiske og
'konomiske situation ilandet ersåstabil sommulig .Der mindes omover­
vejelserne ipunkt 2.2.idenne meddelelse ,ganske særlig punkterne ved­
rørende transportens betydning iFællesskabets politiske forbindelser med
JFTA-laiidene ,Østrig ,Jugoslavien ,Tyrkiet oglandene iDet nære Østen .
Jetmåimidlertid endnu engang understreges ,atiforbindelse med Græken -
lands tiltrædelse fortjener forbedringen al"transportforbindelserne med
lette land gennem Østrig (ogJugoslavien )særlig opmærksomhed forat
"remme landets fulde oghurtige integration .Setidette perspektiv er
letnødvendigt atopretholde gode forbindelser med Østrig ,ogmed henblik
ierpå kandet ikke undgå athave gunstige virkninger ,hvis Fællesskabet
Lndtager enpositiv holdning tilfinansieringen afIKPA-mot orve jen,både
'jeblikkeligt ogpålang sigt .Analogt herned gælder denne konklusion
Ligeledes for samhandelen medItalien inden for Fællesskabet gennem
Jstrig .
15«Konkl visigner ^
Pågrundlag afovenfor anførte overvejelser vedrørende deforhandlingsmæssige og
taktielce probleaner iforbindelse med spørgsmålet om,hvilken fremgangsmåde der
skal isiges over forØstrig ,anbefales det,atFællessksabet forhandler med
Østrige omløsninger ,somhovedsagelig erbaseret pånedennævnte treretnings­
linjer ,derskal følges parallelt :

-37-
a)Princippet ogdenærmere bestemmelser foretfinansielt bidrag fra
Fællesskabet til anlæggelsen afIKPA-motoive jeiipåden eneside og
påden anden side princippet ogdenærmere bestemmelser forØstrigs
ophævelse afdeeksisterende kvantitative restriktioner ^forsådan
transitkørsel adlandeve jgennem dette land ,somudføres afPælles -
skabets transportvirksomheder pågrundlag affællesskabsbestemmelser ,
b)Østrigs forpligtelse til atbringe sig pålinje med Fællesskabet
vedrørende enafgiftsordning forbenyttelse afvejinfrastraktui^en
med henblik påattiispasse denøstrigske vejafgift til denne ordning -
ioverensstemmelse med deafden østrigske regering allerede fremsatte
erklæringer herom .
c)Fælles hensigtserklæring omatsamarbejde ogsøg;j løsninger vedrørende
andre emner afgensidig interesse .
1)Jl".punkt 6.2-,11.3 »

-38-
*
ι
IV.
PROCEDUHESP0RGSMÂL
16.1 .Fortsættelse afdesonderende drøftelser '
Kommissionen har "tilhensigt snarest muligt ogioverensstemmelse
med denne meddelelse atfortsætte deallerede påbegyndte
--- / 1
sonderende drøftelser med den østrigske regering vedrørende
virkningerne afGrækenlands tilslutning "^forsomsupplement
til denne meddelelse atkunne forelægge Rådet etudkast tilfor-
handlingsdirektiver .Disse drøftelser skal bl.a .klarlægge mulig­
hederne for atindpasse detfinansielle bidrag idenstørre sammen­
hæng ,somudgøres afforbindelserne medØstrig ,især på "transport -
området ,sombeskrevet ipkt.15ovenfor .Derefter vildetvære
muligt ligeledes atdanne sig etbedre indtryk afomfanget ogde
næmere bestemmelser for detfinansielle bidrag ,som med rimelighed
kan accepteres afFællesskabet .
Det skulle være muligt atafslutte desonderende drøftelser iløbet
afforåret ,således atderstraks derefter kan forelægges Rådet en
meddelelse ledsaget afetudkast til forhandlingsdirektiver .Kun /
pådenne måde vil det være muligt atoverholde tidsfristerne i
forbindelse med Grækenlands tiltrædelse afFællesskabet ogparallel -
liteten iudviklingen iforbindelserne med Jugoslavien .
16.2 .Finansielle aspekter
Den østrigske anmodning ometfinansielt bidrag til anlæg af.IKPA
beløber sigtilialt omkring 370 mio EHE,der skal fordeles over en
periode påflere år(20år).Beløbet opdeles ifinansielle bidrag
1)Jf.pkt.1.7 »

-39-
afforskellig form ,i'.eks.tilskud eller låntilnedsat renie ^".
Det samlede "beløb ,somfællesskabet isidste ende vil vare rede tilat
yde Listrig afhænger ikke blot afFællesskabets okonoraiske interesse i
enfremsl;yndet anlæggelse afdenne motorvej ,men også afdenpolitiske
interesse iatder skabes enhurtigmotorve jsforbindelse mellem Græken -
land ogdeandre medlemsstater ,idet denne iøvrigt også vil være til
gavn fortransporten fraeller tilJugoslavien ,Tyrkiet oghele Mellem­
østen .Iøvrigt vil der være grund til atoverveje ,ihvilket omfang
wstrig vil være indstillet påatimødekomme fællesskabets ønsker påde
andre områder ,derernævnt idenne meddelelse ,f.eks .afgiften ogtil­
ladelserne tiltransit admotorvejen .Beløbets størrelse vil således
ahænge afresultatet afforhandl ingerne med -Østrig .Det samme galder
afgørelsen af,under hvilken endelig for.n bidraget skal ydes ,oghvor­
dan det skal fordeles over enårrække .
kommissionens nye budgetoplæg for 1980 indeholder enbudgetpost (37'8l )
ombevillinger ,hvis anvendelse vil blive afgjort iforbindelse med for-
oitLningen omfinansiel støtte til infrastrukturprojekter afinteresse
for fællesskabet .
Uvis desonderende drøftelser ogforhandlingerne med den østrigske
regering allerede i19<j0 fører til etpositivt resultat ,således atuer
kantræffes afgørelse omstøtte fra fællesskabet samt opstilles hoved­
linjer for denfyrste tildeling ,dereventuelt skal indgås forpligtelser
for .-lierede iår,vil det være hensigtsmæssigt atbenytte budget -
nos o3701 . .Dette --orudc ætter ir.iidlertid ,atforordningen omfinansiel
r/totte forinden vedtages afRådet .
l)Jf.plet .4-3* 1•

-40-
•V .
KONKLUSIONER
Argumenterne idenne meddelelse vedrørende forbindelserne medtredjelande og
denf;;lles transportpolitik foranlediger Kommissionen tilatforeslå Rådet ,
atdel :
-erkender betydningen afenforbedring afforbindelserne med Østrig påtrans-
portområdet somlediuddybningen *afforbindelserne medEFTA-landene især
med henblik påGrækenlands tiltrædelse ,
-indtager enpositiv holdning til princippet ometfinansielt bidrag fra
Fællesskabet til anlæggelse afIKPA-motorvejen ,
-gørdette bidrag tiletlediforhandlingerne med Østrig ometablering af
etudvidet samarbejde pådeforskellige områder afdenfælles transport -
politik ,herunder anvendelse affællesskabsretten påtrafik med Grækenland
over Østrig ,
-tag^r til efterretning ,atKommissionen a^ter atforelægge det etudkast
til forhandlingsdirektiver straks efter afslutningen afdesonderende drøf­
telser med denøstrigske regering omspørgsmålet ,ledsaget afetfinansielt
overslag ;Fællesskabets eventuelle finansielle bidrag til anlæggelsen af
denne motorvej vilblive opført påFællesskabets budget ,
-fremskynder behandlingen afKommissionens forslag vedrørende finansiel
støtte tiltransportinfrastruktur afinteresse forFællesskabet ^,som
2)fornylig erændret ,medhenblik påvedtagelse ,således atIKPA-projektet
kan indfattes ietprogram over foranstaltninger ,hvortil der kan ydes fi­
nansiel støtte ,
-snarest muligt endeligt vedtager forslaget tildirektiv omjustering afde
nationale afgiftsordninger forerhvervskøretøjer "^,hvilket erabsolut nød­
vendigt foratdenøstrigske stilling kan nærme sigFællesskabets politik
vedrørende afholdelse afinfrast rakt urudgif terne .
J)EFTnr.C207af2.9.1976 .
2)Dok.KCM(80 )58endelig ud«,af7.2.1980 .
3)EFTnr.C95af21.9.1968 .

BIIAG I
%^R£OCNSauRO
• PASSAU f!-' '>\ .. .
' 'ί^/.χ^,,ΤΑ »
;RE,C" •%\"\®«
\\i'W.Ç K.
t/i.iké
asTE RREIG ». . \m**-_
l*Gk£.&TJ
1lif
Signatur forklarmg :
- Gæstearbejderve jen
_ _IKPA-motorvejen
=Tauern-raotorvejengenstand forundersøgelsen
alternativ vej
Devejafsnit ,hvortil deranmodes omfinansielt bidrag fraFællesskabet ,er
markeret ved encirkel .

.2.
SV :'..
<j– V\Nurnbera • .
^ V . , ,
O •
*/ O •
X>* \y
ο^ II \\ ·
Xo
o« II yVSuben
cv ^ v,\\ * Ns. X^V
^/f^Z L.nzN^>.^ _Wi«nXc. Brounou – \v nrou »"»^ \\ 'A -
Murtcherv ^^ ;
Solzburg^^ N
^\v ' •\fGroz
% vITRadstodt
O. X\O, vv »>.
°<L Nfcv....<V XSpielfeld
*4 N\,SpiHal
PI6ker,pon v_r^>^ lloch .QMo-.bor
Mont *Croce Carnico V ^||V\Klogenfurt \
. \ N^Lolbl - \'' 1y/ Il . Sjr 111^» ■*imr\//r(t3-funnel JUGOSl ^^*
• Karowanken*^'^^'' "'^jubljano \ ^
...__ -–tunnel ,'f – NUd,ne - // - ZcgrebX\\
Triest <j
BelgradITALIEN
GRIECHENLAND
TÜRKEI
S «
I :

BILAG II
Analyse af "fcrans rttrafikken gennem nordvest -sydøst korridoren
Bestemmelsen af,hvilken økonomisk værdi Innkreis -Pyhrn motorvejen (IKPA )
kan have forFællesskabet ,bygger hovedsagelig påenvurdering afdefordele ,
somtransittrafikken med gods ogpassagerer mellem Fællesskabet ogSydøst­
europa ,Det nær«Østen ogMellemøsten kan opnå ,såfremt motorvejen anlægges
hurtigere ,endØstrig mener det muligt uden støtte «
Fællesskabets økonomiske vurdering bygger påprognoserne over dentrafikstrøm ,
der vil passere Østrig adNV–SØ–korridoren .Disse prognoser vedrører hovedsa­
gelig detrafikstrømme ,dereksisterer mellem devigtigste berørte lande ,og
bygger påenanalyse afstatistikker over trafikstrømmens hidtidige omfang ,
liedenstående tabeller viser udviklingen igodstransport ogpersonbefordring
over land (adlandevej ogmedjernbane )ogadsøvejen .
1.Godstransportstremme
1.1 Jernbane oglandevej
Tabel 1viser trafikomfanget samt fordelingen heraf mellem jernbane og
landevej .Herved understreges dencentrale plads ,somØstrig pågrand
afsin geografiske beliggenhed indtager ijernbanet rafikken mellem det
nordvestlige ogdet sydøstlige Europa .
Tabel 1:Fordeling mellem landevej ogjernbane afdentransittrafik ,der
passerer denøstrigsk -jugoslaviske grænse (1976 )
Trans ittrafikJernbanej Landevej
1Ialt
1000 t % 1000 t *\ 1000 t %
Iretning mod Jugoslavien 1151 47 1305 53 2456 100
Fra Jugoslavien 638 40 940 60 1578 100
Begge retninger ialt 1789 44 2245 56 4034 100 I
1
Transitudkørsel
samtlige grasise overgange 8946 41 12891 59 21837 100
Transit indkørsel
samtlige grænseovergange 9105 42Ψ
12747 58 21852 100

Itabel 2ertallene fratabel 1fordelt på10større varegrupper .Forde­
lingen viser ,atstørstedelen aftransporten afstyrtgods foregår med
jernbane .
Tab *:12:Fordeling påvaregrupper aftransittrafikken med jernbane ogad
landeve j-over denøstrigsk -jugoslaviske graaise (1976 )
Iretning mod
JugoslavienFra Jugoslavien
.Varegruppe Jernbane Landevej Jernbane Landevej
1000t%1000t% 1000 t%1000t%
Laidbrugs varer ,skovbrugs -
produkter samt levende dyr 67 56 53 44 183 35 347 65
1.Levnedsmidler ogfoder 92 41 133 59 65 24 208 76
2.Fast mineralsk brændsel 392 8 3100
3.Mineralolieprodukter 23 49 24 51 491 9
4.Malm ogaffald til brug i
jern-ogstålindustrien 475 125 672 2 •28
5.Jern-ogstålprodukter 154 68 73 32 57 57 43 43
6.Råeller forarbejdede mine­
raler samt byggematerialer , 74 68 35 32 28 66 24 34
7.Gødning 289 11 299 1
8..Kemiske produkter 281 58 200 42 .61 75 20 25
9.Maskiner ,køretøjer ,forår- j
bejdede varer samt særtrans -
porter 452 37•r
785 63 230I
I
I
43|305 57
Ialt 1151 47 1305 53 6381
40 i940 60
oversigt over fordelingen mellem detotransport -
ogbestemmelsesland iSydøsteuropa ogMellemøsten .-Endelig gives itabel 3en
former ,efter oprindelses­

-3-
Tabel 3»Fordelingen mellem jernbane oglandevej aftransittrafikken gennem
Østrig iretning mod Sydøsteuropa ogMellemosten (1975 )(i%)
Oprindelses -eller
bestemmelseslandTransit i
retning modf.m m –-»i–l i
ITransit fra
Jernbane
iLandevej Jernbane Landevej
JugoslavienI
79 21 60 40 •I
Graakenland 33 67 43 57 I
Rumænien 87 13 84 16
Tyrkiet 16 84 1 99
Andre lande iDet nære Østen
ogMellemøsten 2 98 100
''abel 4og5viser udviklingen itidsrummet 1974-1976 /77identransittrafik
.>.dlandevej ,deribegge retninger passerede gennem ii7-SØ-korridoren .På
,-rundlag afdisse tabeller kam der drages følgende konklusioner :'
--transittraf ikken adlandevej gennem korridoren voksede betydeligt i
denne periode (med ca.5®!°)
-transporter tileller fra enafFællesskabets medlemsstater udgør mere end
90joafden sajnlede transittrafik inordvest lig-sydøst ligretning .

Tabel 4:Godstransport adlande^jj NV-Sfr-retning itransit gennem ftrtrig (l000t)
1Grskenland
I; :âT5 |iTcï:3TT fratilJugos 1avien
(Be1gien/Lu:;c:~l:urg
(Forbunds republ ikk «ffyskland . ".
DanmarK–o / w
irbunds republ ikken 197
■skland . "
Frankrig
Det forenede
Kongerige
Irland .
Italien
tfederlandene
[Fællesskabet ialt 281Andre lande -|
Ialt5
5
13
2
39
24
304203
4
7
13
1
41
290
32
322"!
207 |233
3I8
8
15
1
,577
20
r78
2
S
8
1
14
314
31365 r118
411 8365 ?
41I
345 I407|126125
1
6
8.
18
176
18
13531
171
3
11
7
24
247
11
25831
193
3
15
9
30
281
14
295–* T«.1i.Rumænien !TV-rlHa±r '« lande–J
;}74 ;376I1S77|iS74 19.»':976 J157Ï 1S74 ilS75 j1976 !1S77j19741ï75 •3.6
; = 1 : l i- i––: ; :
3
23
10
43
22
•
6
3
44
3
4734
9
4332
m
9
3
52
~3
552
23
»
2
42
Z11
53
1
6
β
10
69
β
44 9$;j
72
1
:4
15
1
25
129
U
140>i _ J
94'64
1■
I
.6
13!
-ι
t>i
5
15
26!19
«
I
159;114
II: :8
170 122 >143 469 644 716 1168 1473 868*
L
a)uden "fjernere lande " Kilde *rw*rreiehische «Swusu»cnes tenir «
Tabel 5sGodstransport adlandevej iSØ-NV-retning itransit gennem ØBtrig (l000t)
fra
til –Jugoslavien !GrækenlandKilde ifÖsterreichisches Suüsüeche «Zentr.umt /MinistSre föderal destränsports
;F.iernere lande t *a3-*
19T4 Ilàîâ I1S76 il977 ,1S(4
Belgien /LuxembouBg 10
Forbunds rep.TyskL 140
Danmark • r 3
Ivankrig ■-
Det forenede Kong
Irland
Itali.en -
Nederlandene3
8
16
2
22
Fællesskabet iaM 2,0 1
Andre lande I26–T-
15
184
3
7
14
9
36
258
3128
212
5
10
13
1
3630i 9
2161108
4! 2
3
13f 5
401975 j197C )1977
10
212
4
9
»7
7
19
306
.35312 126 277
43...2 4
Ialt 2?7¡ 2£9 3<Ó I'355 -136
1 _J 120
293
6
12
8
1
28
367
12
37916
315
. . i
5
26
15
28
40b
7
4Î5Rumænien rTyrkiet v
1974 .1975
1
36
'•»
11
«
1
2I
26
50
3
53S2
3
55,1976 ,197»*1974 11975 |1976.1977 (1974
2
30
m
13
3
m
1
S
58
4
623
34
17
3
13S
49
.
;$
s•7
TB
I
.S
12
11
70
767i106
7n73 I11514
77
1
6
7
10
116
6
122.•!
«0X
II
"li«
100 ι271975
501876 :1977 .19.4
51 fi5181975
7901976
955197
947'
a)under "fjernere lande " vu 1österreichische »sututuches rentr»un»t /Ministfere föderal destransports.Kxiaei

1.2.Søtransport
Deforeliggende statistiske oplysninger giver følgende billede af
søtransporten mellem fællesskabets medlemsstater ogdevigtigste
relevante områder :
Tabel 6tSøtransport fordelt påbestemmelseslande og-områder (1976/
1977 .1000t)
Grækenland Lande omkring Kellem -
Middelhavet østen
Forblinde republikken Tyskland 412 9636 17630
Prankrig 821 20241 91831
Italien 4269 68998 70051
Nederlandene 1291 11966 94000
Belgien/Luxembourg 137 5292 7132
Det forenede Kongerige
Irland*'
Danmark*'764 7845 543ol
26
EØF ialt 7720 123 978 335 045
se)Derforeligger ikke tal
Kil (e:Eurostat ,1976 (Grœkenland )
OECD ,1977 (Middelhavslande :Gibraltar ,Malta ,Marokko ,Alge­
riet ,Tunesien ,Libyen ,Egypten ,Cypern ,Syrien ,Libanon ,
Israel ,Jordan .
Mellemøsten :Staterne omkring Den persiske Golf ogDet røde Hav).
Personbefordring
Prognoserne vedrørende personbefordring eranført iundersøgelsen vedrø­
rende fremtidsudsigterne forpersonbefordringen iEuropa (projekt COST 33).
Disse prognoser erblevet ændret ogfortolket til brug for Innkreis -I^yhrn -
motorve jspro jektet .
Nedenstående tabel 7eropstillet pådette grundlag .Heri erpassagertrar -
fikken adlandevej fordelt pådeforskellige forbindelser mellem landene
(medundtagelse afIrland ogItalien ).Det fremgår aftabellen ,atperson -
biltrafikken gennem denne korridor ihøj grad domineres aftrafikken mellem
Forbunds republikken Tyskland ogJugoslavien (50,9% ).

Tabel 7:Antal passagerer ogpersonbiler ,deri1975 blev registreret for deforskellige vejforbindelser mellem Fællesskabets
medlemsstater oghenholdsvis Jugoslavien ,Grækenland ogBen europæiske delafTyrkiet (tallene galder trafikken i
"bégge retninger ) '
ForbindelsenPassagerer i)L000 (ialt'–
I - [' Biler i1000 (.korridoren )
_
H.OP Β IH,OP -BL
D -YUI
776I
I26 !!
I'802 35.9I371.6 I20-.0 391.6 50.9
GB -GR 248 4 251 11.3 43.0 •1.2 44.2 5.7
«
D -GR 192 Ί 10 I 202 9.0 47.1 0.4 47.5
P -GR 122 10 132 . 5.9 9.4 1.6 11.0 .4
F -YU 113 .16 129 5.8 14.5 3.6 18.1 Z.3
NL -YU 121 4 125 5.6 49.9 3.0 !52.9 6,9
GB -YU 111 8 119 5.3 33.8 4.4 38.2 |5.0
B/L-YU 97 4 101 4.5 ,43.9 3.0 46.9 6,1
DK -YU 85 .'o.l 85 .3.8 40.5 0 40.5 5.3
DK -GR 79 4 83 3.7 20.9 22.7 2.9
NL-GR 61 6 67 3.0 12.2 2.6 14.8
B/L-GR 61 _6 67 . 3.0 14,0 2.4 16.4 2«_
F -TR 16 2 18 0.8 3.3 0.8 4.1 0.5
D -TR 13, 2 15 0.7 5.1 1.4 6,5
DK -TR 11 0 11 0.5 4.7 0 4.7 0.6
GB -TR 9 0 9 0.4 2.3 0 2.3
NL -TR 7 2 9 0.4 2.5 1.4 2.5 0.5
B/L-TR7 ' 0 7 0.3 2.5 0 2.5 0.3
rFællesskabet^"' 2,129 104 2.233 100.0 721.2 47.6 768.8 100.0 I
l)Medundtagelse afItalien ogIrland
Kilde iProjekt COST 33samt egne overslag .Tegnforklanng :H=Turisttrafik
B=Forretningsrejser
OP»Anden trafik iprivat øjemed

BILi.G IIÏ
Prognoser for ugviklingen ipassager -oggodstrafikken gennem NV-SØ -
korridoren iØstrig
Prognoserne forpassagertrafikken erbaseret paprojekt COST 33,mens
prognoserne vedrørende varetrafikken erafledt afprognoser vedrørende
udviklingen isamhandelen mellem depågældende lande .
Sidstnævnte prognoser erudarbejdet på.grundlag afden hypotese ,at
omfanget .ufdenne samhandel udvikler sig itakt med den faktiske økono­
miske vækst iJugoslavien ,Grækenland ogTyrkiet .Imidlertid giver frem­
tidsudsigterne for økonomien ideenkelte lande idet nære Østen og
Mellemøsten anledning til atformode ,atden generelle økonomiske udvikling
vil blive stærkere end udviklingen iudenrigshandelen .Prognoserne vedrø­
rende disse tolandegrupper ersamlet itabel 8og9nedenfor .
Tabel 8iFordeling efter oprindelses -ogbestemmelseslande afden import
ogeksport ,der errelevant iforbindelse med projektet 5tallene
galder samhandelen i1975 ogi 2000 medvarer tileller fra
Grækenland ,Jugoslavien ogTyrkiet (i1000ton,%)
Land
Forjundsrepublikken
TyBcland
1000 t
%
Detforenede Kongerige /
Ned'irlandene /Belgien /
Lux ^mbourg
1c:ot
Frankrig /Sohweiz
1000tEMPÛHT t tm .PORT
1975
Dan iark
IALT%
Il>00 t
*
1 <1t2,114
41.3
1,837
35.9
916
17.9
251
4.9
tm2000Årlig stig­
ningstakt
1975-2000 ,
9,772
39.5
8,807
35.6
5,294
21.4
866
3.0
-v •>6*3
6.5
7.3
5.xi Årlig stig ^-
±975 t2CCJ jningstakt
' I1975-2000
2,294
40.7
1,922
34.1
is347
i;3.9
■7λ!
1.39»-4:.
35.4
10,7^2
39.5
6,049
22.2
736
2.77.1
6.?.
9.7
•'7 c'7,'-'.7

• -2- ,
« . <.
' ■ * / :• - '
Tabel 9>Fordeling efter oprindelses -ogbestemmelseslande afdenimport
ogeksport ,dererrelevant iforbindelse medprojektet 5tallene *
.galder samhandelen i1975 ogiår2000 medvarer tileller fra -
landene idetnære Østen ogMellemøsten (i1000togii)
IDÉPORT 'BSP0RT
Land 1975I
2000Årlig stig­
ningstakt -
1975-20001975 2000Årlig stig 1- f
ningstakt
1975-2000
t
Forbunds republ ikken
Tyskiand
1«X>t
" *I ■
342
22.31,412
20.93.8 2,049
34.21.
7,354
33.1i
5.2
Detforenede Kongerige /
l\Oederlaadene /Belgien /
Luxembourg
1000 t/
665
43.42,212
31.44.8 2,666
44.5t 4
10,443
47.05.6
Frank rig/Sohwei z
1'000t
* ■
I. . .475
31.03,148
46.67.6 1,156
19.3,4,155
18.75.3
Danmark
1000Xï51
3.374
1.11.6 120
2.0I
|
267
1.-23.3
[AI/P 1000t*' .1,532
1006,756
1006.1
15,990
100 ,.22,218
100'5.4
*)Medundtagelse afmineralolie ogmineralolieprodukter
Hypotheaerne vedrørende den fremtidige fordeling aftrafikken mellem de
,konkurrerende transportformer erblevet udarbejdet under hensyntagen til
denhidtidige udvikling ,den forventede udvikling -afinfrastrukturen samt
andre faktorer ,derharindflydelse på.godstransport ogpersonbefordring
(varernes art,indkomstudviklingen ,motoriseringsgraden ).Fordelingen
■>. mellem deforskellige ruter har fundet sted pågrundlag ^enRnmrnoT ,i-j^
nende tids-ogomkostningsanalyse ogunder hensyntagen tilvirkningen

aftrafik regulerende foranstaltninger .Antallet afrejsende ogvaremængden
erblevet omregnet tilantal køretøjer på.grundlag afenprognose for '
udviklingen iudnyttelsesgraden forpersonbiler (antal personer pr.bil)
ogigennemsnits last enforlastbiler ,beregnet under hensyntagen til
tomkørsel .Pågrundlag afdesåledes opstillede prognoser har der kunnet
foretages envurdering af,hvor mange køretøjer dervil køre itransit
igennem NV-SØ-kcrridoren iØstrig adInnkreis -Fyhrn -motorve jerx,adTauern -
motorvejen ogaddetosporede hovedveje ("Gastarbeiterroute "). Pågrund­
lagafdisse trafikprognoser kan der drages enrakke konklusioner af
væsentlig betydning for vurderingen affordelenej
-omfanget afden godstransport adlandevej ,deritransit føres gennem
den østrigske NV-SØ-korridor, skulle vokse fra ca.2millioner ti1975
tilca.9,3millioner tiår2000 (begge retninger medregnet ),hvilket
svarer til engennemsnitlig stigning på6,4$ omåret .Iøvrigt vokser
den samlede udenrigshandel mellem depågsldende lande igennemsnit
med 6,1$ omåret .Nårstigningen erkraftigere for vejtrafikkene ved­
kommende ,skyldes det,atvæksten isamhandelen inden for devareka -
tegorier ,der især egner sigtilvejtransport ,vil ligge over gennem­
snittet .
Antallet afkøretøjer ,der anvendes til godstransporten gennem den
østrigske NV-SØ-korridor forventes atstige fra 165 000i1975 "kil
ca.682 000iår2000 (begge retninger medregnet ),hvilket svarer til
engennemsnitlig stigning på5»9$ omåret .Denne stigningstakt er
lavere end stigningstakten for detransporterede mængder ,hvilket
skyldes enforventet forøgelse afkøretøjernes gennemsnitlige last på
grund afnedgang iantallet aftomkørsler ;
-Innkreis -iyhrn -motorvejen skulle igennemsnit absorbere 71$ a-fden
samlede godstrafik gennem korridoren .Antallet afkøretøjer ,der kører
addenne motorvej ,skulle med andre ordstige fraca.I65 000i1980
tilca.484 000iår2000 }
-Antallet afpersonbiler ,derkører gennem NV-SØ-korridoren, forventes
atstige fra ca.0,9millioner i1975 "tilca.1,6millioner iår2000 .
Derregnes med,atInnkre is-Pyh m-mot orvejenabsorberer ca.45$af
denne trafik .Detsvarer til enstigning fra ca.470 000biler i1980
til ca.720 000iår2000 .

BILAG IV
IKPA-mot orvejens virkning pådeeksisterende ogfremtidige transport -
infrastrukturer ^
1«Virkningen pådeøvrige vejforbindelser . -
1.1 *Det kan forventes ,atdenne motorvej ,når denførst erfærdig -
anlagt ,vil bidrage til atreducere overbelastningen afdeveje ,
adhvilke trafikken gennem korridoren forøjeblikket foregår ,
ogskabe enmere rationel fordeling aftrafikken idette område .
Når denne motorvejs virkning skal vurderes ,mådetførst under­
søges ,hvilken piaoering denhårihele detvejnet ,der anven­
des aftransittrafikken gennem Østrig ,under hensyntagen til de
øvrige igangværende vejbygningsarbejder .Iden forbindelse er
især toandre vejforbindelser afsærlig betydning ,nemlig
forbindelsen Nttrnberg -Regensburg -Paasau, dererdenvigtigste
aflastnings vej for vejen fra Nttrnberg over MCtnchen til den
østrigske grænse ,samt forbedringen afvejforbindelserne i
Jugoslavien .
Strækningen Regensburg-Passau ,der giver direkte adgang til IKPA-
motorvejen ,vil være afsluttet i1985 .Strækningen Spielfeld -
Zagreb skulle opnå motorve jsBtatus påetsenere tidspunkt og
det samme gælder vejen fra Ljubljana til den østrigske grænse .
Iden forbindelse bør det noteres ,atIKPA-motorvejen efter
Østrigs opfattelse først vil kunne færdiggøres i1998 ,medmindre
Fællesskabet yder bistand til fremskyndelse afarbejdet .
1.2.Fordelingen aftrafikken mellem deforskellige ruter ,d'ervil
være mulighed for,når både Tauern –ogIKPA-mot orvejeneer .færdig -
anlagte ,erberegnet tinder hensyntagen til følgende betragtninger .
IKPA-mot orvejenvil tiltrække langt størstedelen afgodstrafik -
ken,dadeterbåde denhurtigste ,denkorteste ogden mest
vøkonomiske direkte vejforbindelse til samtlige områder iSydøst­
europa sydforSplit iJugoslavien samt tilstaterne idet nære
«
østen ogMellemøsten .Taueni-motorvejen vil hovedsagelig tage ,
trafikken iretning modTriest ogdejugoslaviske havne ved
Adriaterhavet samt endvidere iretning mod det nordlige Jugoslavien

Den Bamlede godstrafik skulle fordele sig som følger :
IKPA-motorve jen » 71$
Tauern-motorvejent 24$
"Gastarbeiterroute' 11 5$
Tauern-motorvejen øver generelt større tiltrækning påpassager -
trafikken end pågodstrafikken ,dadenhøjere beliggenhed ikke
føles som enulempe ienpersonbil ,ogdavejen ihøjere grad
erturist præget .Denne faktor spiller især indiforbindelse
medferietrafikken isommermånederne ,derividt omfang er
afgørende forstørrelsen afden samlede gennemgående passager­
trafik .
Fordelingen afden samlede passagertrafik pådeforskellige ruter
skulle sesåledes ud:
ICPA-motorve jens 45$
Tuuern-mot orvejen s 45$
"(îastarbeiterroute"i 10$
Det bør dog noteres ,atden faktiske fordeling afpassagertrafik -
kenvil være afhængig afenlang række variable ,ukendte størrel­
ser (f.eks .turismens udvikling ).
Indvirkningen pådeøvrige transportformer
2.1.Jernfcanetransport
Imodsætning til,hvad derertilfældet inden for jernbanesektoren .
Det skyldes den forskydning igodstrafikken ,der ersket ide
fleste vestlige lande ,hvor udviklingen gårfra jernbane -til
landevejstransport .Der erderfor kun ringe efterspørgsel efter
nyeforbindelseslinjer ogdererendvidere mangel påfinansielle
midler til gennemførelse afnye store projekter .Inden for jern-
banesektoren tager defleste afinvesteringerne således sigte på
atforbedre deeksisterende forbindelseslinjer (f.sks .vedover­
gangtileldrift ).

Den fremtidige udvikling afden jernbaneinfrastruktur ,der
forbinder Det europæiske fællesskab med det sydøstlige Europa
ogdet næro Østen ,måligelede3 vurderes pådenne baggrund .
Nogle mener ganske vist ,atdetiprincippet vil vare nødvendigt
atanlægge nyejernbanelinjer idette område ,men depåtænkte
projekter vil,inden fordet pågældende tidsrum ,næppe komme til
atspille nogen rolle for vurderingen afprojektet vedrørende
anlæggelse afIKPA-mot orvejen.Iøvrigt erderopstillet den
hypotese ,atjernbanetrafikkens andel iden samlede transittrafik
inordvestlig /sydøstlig retning igennemsnit fordenbetragtede
periode ikke viloverstige niveauet i1975 *Dette erset påkort
Bigt enoptimistisk vurdering for jernbanetrafikkens ogenpessi­
mistisk vurdering for landevejstrafikkens vedkommende ,eftersom
den modale fordeling aftrafikken siden 1975 "tilstadighed har
udviklet sigtil fordel for landevejstrafikken .Forhele den
betragtede periode kan hypotesen imidlertid anses for atvære
rimelig .
•Transport adindre vandveje
Skønt dendelaftransittrafikken gennem Østrig ,der foregår ad
indre vandveje ,påingen måde erubetydelig kvantitativt set,
spiller den kun enubetydelig rolle ved vurderingen afIKPA -
motorve jsprojektet .For detførste kan devigtigste afdeområder
iSydøsteuropa ogdet nære Østen ,hvor dentrafik ,der kan tænkes
atbenytte denne motorvej ,har oprindelses -eller bestemmelses­
sted ,ikke nås adindre vandveje }fordet andet konkurrerer denne
transportform isagens natur ihøjere grad med jernbane -og
søtransport end med landeve jtransport .Fuldførelsen afHhein -
Mainz -Donau -forbindelsen vil ikke betyde ennævneværdig ændring
åfdenne situation .

2.3.Søtransport
Søtransport konkurrerer ialmindelighed ikke direkte mad lande -
vejetransport .Dehovedfaktorer ,der tages hensyn til vedvalget
aftransportform (omkostninger ,varighed ogkapacitet ),eri
den grad forskellige fordisse totransportformer ,atden ene
kun sjældent kan træde istedet for den anden ved opfyldelsen
afetgivet transportbehov .
Imidlertid erderideseneste årsket enhurtig vakst ide
varemængder ,der importeres aflandene idet nære Østen ,og
dette har straks bevirket enomfordeling aftrafikken mellem
landevej ogsøvej til fordel forlandevejstrafikken .Hovedårsagen
hertil erformodentlig ,athavnefaciliteterne iMøllemøsten er
utilstrækkelige ,hvilket ikke blot har ført til enudvikling af
roll-on/roll -of-transport er,menogså -til enforøgelse afden
direkte internationale landevejstransports andel iden samlede
transport .Denne udvikling erblevet fremmet af,atdenhurtige
vækst iMellemøstens import for enstor dels vedkommende skyldes
øget import afvarekategorier ,der over korte afstande og,så­
fremt vejene ergode ,også over længere afstande normalt trans­
porteres adlandevej .
Det ersandsynligt ,atvæksten iimporten ogomfordelingen mellem
deforskellige transportformer iforbindelse med trafikken til
det nære Østen for søtransportens vedkommende ietvist omfang
har været etforbigående fænomen .Væksten iimporten vil aftage
ogudbygningen ogforbedringen afdisse landes havnefaciliteter
vilreducere roll-on/roll -off-transportens overlegenhed iforhold
til containertransport ogtraditionel godstrafik ,ogdetvili
mindre omfang endhidtil være nødvendig *;,atlandeve jetransporten
afhjælper følgerne afdenutilstrækkelige havnekapacitet .
Virkningen afændringerne aftransportstrukturerne ogafdeeventuelle
trafikomlægninger påkonkurrencen mellem havne
Anlæggelsen afIKFA^motorve jenvil ikke fånogen indflydelse påkon­
kurrencen mollem deitalienske ogjugoslaviske Adriaterhavs-havne
(sydlige havne )oghavnene iHamburg -Antwerpen -området (nordlige
havne ).

Dot,deriser vilkunne påvirke konkurrencen mellem disse havne ,er
ændringer afdestørre økonomiske strukturer ogden tidvikling af
oprindelses –ogbestemmelsessteder fortransittrafikken ,som sådanne
ændringer vil medføre ,jfølgende analys agiver enantydning af,i
hvilken retning konkurrencen vil kunne udvikle sig.
Enanalyse afdentidligere udvikling ikonkurrencen mellem desydlige
ognordlige havne viser ,atisær havnen iTriest bød påfordele med
hensyn til fragtomkostninger ogskibe samt med hensyn tiltransport -
omkostninger til ogfra Sydtyskland ,især Bayern ,Hertil kom mulig­
heden for enudvidelse afhavnens hinterland mod nord .Til gengæld
var delr også forskellige ulemper ,derhovedsagelig skyldes antallet
oghyppigheden afafgangene ,havneanlæggenes kvalitet samt dentid,
der medgik til ophold ogfortoldning .Disse ulemper vejede helt klart
tungere endfordelene indtil 1975/hvilket sesaf,attransittrafikken
gennem Triest tilstadighed aftog fra 1971til 1975 (idet dersesbort
frapipe-line-transport ).Denne nedgang varsærlig stor fortransit -
trafikken til ogfraTriest adlandevej ,idet denne aftog med ca.
140 000tons (dvs.27%)iløbet afdenne periode .
Der synes imidlertid ideseneste årat >vise sig entendens tilbedring
idesydlige havnes konkurrencemæssige stilling .Den væsentligste _
årsag hertil er,atolielandene idet nære Østen ogMellemøsten V '
pludselig har forøget deres import somfølge åfprisstigningerne på
mineralolieprodukter 'oggenåbningen afSuez-kanalen .Beliggenheden
midtvejs mellem deindustrialiserede lande iEuropa ogolielandene i
Mellemøsten ,dererihurtig udvikling ,erenfordel ,der gælder alle
sydlige havne ,således især Venezia ogTriest ,men også Genova ,
Livorno ogRavenna saurt dejugoslaviske havne Rijeka ogKoper .Disse
havne har imidlertid ikke detudstyr ,der ernødvendigt foratkunne -
udnytte dengeografiske fordel ogsåledes opnå enforøgelse afhavne -
aktiviteten .

Situationen erutvivlsomt gi :jgft iTriest .Denne havn har anskaffet
deanlæg ,derernødvendige iilbehandling afcontainer -ogroll-on/
roll-off –trafikken ,somhar undergået enbetydelig udvikling isam­
handelen med det nærs østen ogMellems-sten .bavnen har planer omat
opføre trenyeaniøbskajer forroll-cn/roll -off-skibe på20000,ja
måske endog 30000tona dødvægt ,fordettilfældes skyld ,atdenne
trafikform skulle nåensådan størrel&e iMiddelhavet .Iøvrigt har
fuldførelsen afTauera-Koi orve jen ogindførelsen afcontainertog med
afgang fraMmtsrg ,Stuttgart ,Mttnchen ogSalzburg ,betydet enfor­
bedring afforbindelserne mellem Triest ogdenne havns hinterland .
Situationen skulle blive yderligere forbedret gennem bygning afMonte
Croce Carnicc -tunnelen (PlBcken-passet ),derafkorter distancen mellem
Mtbichen ogTriest aed ca»100 km.
Endelig erdet lykkedes havnen iTriest atforøge antallet afafgange
påruteforbindelserne til detøstlige Middelhav .Deførste positive
resultater afdeforanstaltninger ,der ertruffet iTriest ,ogafden
hurtige økonomiske udvikling iDet nære Østen viser sig iforøgelsen
aftransittrafikken gennem Triest i1977 «
Idejugoslaviske havne ,især iBijeka ,erder ligeledes planer om
betydelig udvidelse afhavneanlæggene .Rijeka harhidtil hovedsagelig
fungeret somtransithavn for Østrig ,Ungarn ogTjekkoslovakiet .
Transporten til ogfra Forbundsrepublikken Tyskland foregik forstør­
stepartens vedkommende med jernbane ,davejforbindelserne medhinter -
landet hidtil har været utilstrækkelige .Vejbygningsprogrammerne vil
formodentlig først være gennemført omkring midten af80'erne .