KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29.07.1998 
KOM(1998) 483 endelig udg. 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
ÅRSBERETNING 1997 
(forelagt af Kommissionen) 

FORORD 
Hvert år forelægger Kommissionen en årsberetning om Det Fælles Forskningscenter (FFC), hvori den gør 
rede for samtlige FFC-aktiviteter, som er blevet udført i årets løb, og giver oplysninger om de menneskelige 
og finansielle ressourcer, der har stået til rådighed for dette arbejde. 
Kommissionen sender årsberetningen til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
med styrelsesrådets bemærkninger. 
Den foreliggende rapport drejer sig om aktiviteterne i 1997 og opfylder samtidig rapporteringskravene i 
Rådets beslutninger om FFC's særprogrammer (1995-1998) for EF (Det Europæiske Fællesskab)1 og EAEF 
(Det Europæiske Atomenergifællesskab)2 og det supplerende højfluxreaktorprogram 1996-19993. 
Samtidig er årsberetningen for 1997 et bidrag til den rapport om Fællesskabets aktiviteter inden for FTU 
(forskning og teknologisk udvikling), som forlanges i EF-traktatens artikel 130 P. 
1 EFT L 361/114 af 31.12.1994. 
2 EFT L 361/132 af 31.12.1994. 
3 EFT L 172/23 af 11.7.1996. 
3-4 
INDHOLDSFORTEGNELSE 
INDLEDNING 5 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 6 
STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER TIL FFC'S ÅRSBERETNING FOR 1997 7 
HØJDEPUNKTER I 1997.. 9 
1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER I 1997 12 
1.1. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
1.1.1. Institutionelle forskningsaktiviteter 
1.1.2. Institutionel videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik 
1.2. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER : 19 
1.3. FFC'S INFORMATIONSDAGE, PUBLIKATIONER OG KONFERENCER 21 
1.4. MENNESKELIGE RESSOURCER 23 
1.5. FINANSIERING 27 
2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER I 1997 28 
2.1. INSTITUTTET FOR MÅLINGER OG REFERENCEMATERIALER (IRMM) 28 
2.2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER (ITU) 31 
2.3. INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER (IAM) 34 
2.4. INSTITTUTTET FRO SYSTEMTEKNIK, INFORMATIK OG SIKKERHED (ISIS) 36 
2.5. MILJØINSTITUTTET (El) 40 
2.6. INSTITUTTET FOR ANVENDT RUMTEKNOLOGI (SAI) 43 
2.7. INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER (IPTS) 46 
INDLEDNING 
1997 var et år, hvor FFC's institutionelle aktiviteter bevægede sig i mere kundestyret retning, og som blev 
præget af en lang række videnskabelige resultater på forskellige områder. Disse resultater beskrives i 
rapporten. Det bør især nævnes, at en innovativ form for radioterapi for første gang blev afprøvet på 
patienter, der lider af en meget ondartet form for hjernekræft, og at de indledende kliniske forsøg med 
behandling af leukæmi ved hjælp af alfaimmunoterapi har givet lovende resultater. 
I årets løb har FFC med godt resultat udført sin opgave som uafhængig institution, der inden for rammerne af 
Rådets beslutninger om FFC's særprogrammer for 1994-1998 står til Kommissionens rådighed. FFC har 
bidraget til udarbejdelsen af det femte rammeprogram med et forslag til FFC's fremtidige 
forskningsaktiviteter. I forbindelse hermed foretog FFC en generel undersøgelse af Kommissionens 
forskellige generaldirektoraters ønsker om videnskabelig og teknisk bistand. Denne undersøgelse viser, at 
der lægges stærkere vægt på biologiske emner i forbindelse med forbrugerbeskyttelse, på bekæmpelse af 
svig, på teknologiske fremtidsstudier, på bæredygtig vækst og miljøbeskyttelse og på anvendelse af rum- og 
jordobservationsteknologier til forskellige formål, som står øverst på Kommissionens dagsorden. FFC's nye 
linje præges af større vægt på socioøkonomisk aktiviteter, der afspejler den generelle tendens til forskning til 
gavn for den enkelte og for borgerne, som kommer til at kendetegne Den Europæiske Unions fremtidige 
programmer. 
Der blev desuden gjort en særlig indsats for at forbedre FFC's omdømme ved hjælp af en mere målbevidst 
kommunikationspolitik. Det besøg, som en række medlemmer af Europa-Parlamentet, der samtidig er 
medlemmer af udvalget for forskning, teknologisk udvikling og energi, aflagde i september, gjorde det muligt 
at redegøre for fremtidig strategi og fremtidige projekter og kaste lys over den betydning, de videnskabelige 
institutters arbejde har for de europæiske borgere. Der blev sat ekstra ind på at åbne centret og gøre det 
mere brugervenligt over for den videnskabelige presse, så offentligheden kan få større kendskab til FFC. 
I begyndelsen af 1998 godkendte Kommissionen et nyt teknologioverførselsinitiativ, der adskiller sig fra 
tidligere planer om oprettelse af en teknologipark efter det traditionelle mønster. Dette mønster blev ikke 
fundet velegnet til FFC, fordi den uafhængighed og neutralitet, dets institutionelle rolle kræver, skal bevares. I 
stedet for planlægges der en række fleksible adgangsordninger ved hjælp af samarbejdsaftaler med 
brugerne om at dele de store anlæg samt en kapitalfond for teknologioverførsel, en virtuel energipark og en 
række uddannelsesintiativer. 
FFC har udviklet forskellige former for samarbejde med andre forskningsinstitutter, både i medlemsstaterne 
og den øvrige verden, ved at være med i en række netværk, som udfører forskellige forsknings- og 
udviklingsinitiativer. FFC er i stærkt stigende grad blevet inddraget i konkurrencebaserede aktiviteter, f.eks. 
deltagelse i aktioner med omkostningsdeling og arbejde for eksterne kunder, og opfyldelse af de fireårige 
målsætninger ser således ud til at være inden for rækkevidde ved programmets afslutning. 
Ved at udnytte sin tværfaglighed har FFC kunnet give sine aktiviteter en høj kvalitet og har samtidig 
bestandigt søgt at forbedre sin samlede præstation. Der er stadig blevet arbejdet på at gøre den interne 
organisation mere fleksibel, og dette arbejde vil også blive videreført i 1998. 
DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Det Fælles Forskningscenter er Den Europæiske Unions videnskabelige og tekniske forskningslaboratorium. 
Det er oprettet af Europa-Kommissionen og har hovedsæde i Bruxelles. Dets fem afdelinger, som ligger i 
henholdsvis Belgien, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien, huser til sammen 7 forskellige institutter 
med hver sit speciale. 
Disse institutter er: 
IRMM Instituttet for Målinger og Referencematerialer GEEL (B) 
ITU Instituttet for Transuraner Karslruhe (D) 
IAM Instituttet for Avancerede Materialer Petten (NL) og Ispra (I) 
ISIS Instituttet for Avancerede Materialer Ispra (I) 
El Miljøinstituttet ISPRA (I) 
SAI Instituttet for Anvendt Rumteknologi ISPRA (I) 
IPTS Instituttet for Teknologiske fremtidsstudier Seville (E) 
Det Fælles Forskningscenters opgave er at fremme og udføre kundeorienteret forskning af højeste kvalitet 
og integritet til støtte for Fællesskabets politik. Det er en integrerende del af Fællesskabets forsknings- og 
teknologiske udviklingsstruktur og har i årenes løb udviklet en lang række særlige færdigheder og 
enestående værktøjer, som sikrer uafhængig, europæisk ekspertise, der skaber større forståelse af 
sammenhængen mellem teknologi, økonomi og samfund. FFC's opgaver er at udføre Fællesskabets 
særprogrammer for forskning, som vedtages af Rådet og finansieres over Den Europæiske Unions budget, 
at drive kundestyret forskning som videnskabelig og teknisk støtte til Kommissionens øvrige politik, f.eks. 
inden for områder som miljø, landbrug og nuklear sikkerhed, og at udføre konkurrencebaserede aktiviteter 
med et stadig bedre resultat, dvs. at deltage på lige fod med medlemsstaternes eller de associerede landes 
industri, forskningsinstitutter og universiteter i Fællesskabets programmer, herunder også 
rammeprogrammernes aktioner med omkostningsdeling, eller at udføre betalte tjenesteydelser for private og 
offentlige kunder. 
FFC's faste personale, som består af tjenestemænd, midlertidigt ansatte og hjælpeansatte, udgjorde ved 
slutningen af 1997 2 092 medarbejdere, hertil kommer 148 forskere, hvis arbejde på centret betales efter 
forskellige gæsteordninger. 
De samlede bevillinger til FFC var i 1997 på ca. 291,316 mio. ECU. 
Denne årsberetning er en generel oversigt over FFC's aktiviteter i 1997. 
FFC's syv institutter udsender deres egne årsberetninger. Læseren kan finde yderligere oplysninger heri. 
FFC offentliggør desuden en lang række videnskabelige rapporter, bringer indlæg på konferencer og i 
videnskabelige tidsskrifter og afholder workshops, seminarer og konferencer for at videreformidle sine 
videnskabelige resultater. 
STYRELSESRÅDETS BEMÆRKNINGER TIL FFC'S ÅRSBERETNING FOR 1997 
Styrelsesrådet konstaterer med tilfredshed, at FFC's udførelse af sine opgave i 1997, ikke mindst dets støtte 
til EU's politik, er sket med samme progressivitet, som prægerede årsberetningen for 1996. Der er i årets løb 
opnået en række betydelige resultater, som belyses i denne årsberetning. De konkurrencebaserede 
aktiviteter er nu et integrerende led i FFC's arbejde - således har FFC sammen med sine nationale partnere 
bevist sin evne til at opnå kontrakter om deltagelse i aktionerne med omkostningsdeling. 
Udnyttelse af viden 
Styrelsesrådet ser med tilfredshed, at FFC positivt søger at udvikle og udnytte sin viden og ekspertise til gavn 
for Den Europæiske Unions borgere. Styrelsesrådet forventer, at FFC stadig vil opbygge sin fond af viden 
således, at den kan benyttes til relevante og erhvervsmæssige formål. 
Som det fremgår af årsberetningen, deltager FFC i udviklingen af en innovativ form for radioterapi, der nu er i 
færd med at blive klinisk afprøvet, og som giver håb til de mange tusinde, der lider af hjernesvulster. FFC har 
også deltaget i udviklingen af en alpha-emitterende radioisotop, der kan benyttes i en ny form for 
immunoterapisk kræftbehandling, som nu afprøves ved forskellige kliniske forsøg på Memorial Sloan-
Kettering Cancer Center i New York og på europæiske hospitaler. 
Teknologioverførsel 
I en større sammenhæng arbejder FFC med en række sammenhængende initiativer, der skal fremme 
teknologioverførsel, forskningssamarbejde og oprettelse af net over hele Europa. Man er netop i færd med at 
undersøge en række integrerede ordninger, der skal sikre fleksibel adgang til FFC's faciliteter, resultater, 
intellektuelle ejendom, ekspertise og know-how. Disse ordninger tager sigte på store og små virksomheder, 
forskningsinstitutter og enkeltpersoner i hele Europa. FFC søger også at finde ud af, hvorledes den 
omfattende intellektuelle ejendom, som findes på dets forskellige institutter, kan udnyttes bedst muligt. 
Styrelsesrådet betragter alt dette som et stadigt forsøg på at skabe bedre forbindelser mellem FFC og dets 
kunder i medlemsstaterne og netværk og samvirke mellem relevante grupper til gavn for Europas industri og 
Europas borgere. Styrelsesrådet vil nøje følge disse udviklinger. 
Ændring af FFC's status 
I 1996 tog Kommissionen et afgørende skridt med sin beslutning om at gøre FFC til et selvstændigt 
generaldirektorat, et skridt, som blev hilst velkomment af Styrelsesrådet. 
Styrelsesrådet er altid gået stærkt ind for, at FFC fik den nødvendige frihed til at spille en mere omfattende 
rolle og virkeliggøre alle sine muligheder. I 1997 afgav Styrelsesrådet positiv udtalelse om et forslag, der 
skulle give FFC status som juridisk person. Dette initiativ ville i korrekt udførelse sætte FFC i stand til at 
reagere mere umiddelbart på det konkurrenceprægede miljø, hvori det i stigende grad skal fungere. 
Evalueringer 
I 1997 har Styrelsesrådet fortsat vurderet og overvåget udførelsen af de henstillinger, der blev resultatet af 
professor J.M. Rojos og inspektionsgruppernes udførlige, horisontale evalueringer af FFC's aktiviteter i 
slutningen af 1996. 11997 iværksatte institutterne systematisk en række detaljerede planer for at efterkomme 
disse henstillinger. De drejer sig f.eks. om aktivitetsspredningen og om, hvorledes resssourcerne bedre kan 
koncentreres og målrettes. Disse foranstaltninger må hilses velkommen. 
*Q_^ 
Det femte rammeprogram 
Styrelsesrådet har med stor interesse gjort sig bekendt med Kommissionens forslag til det femte 
rammeprogram. Styrelsesrådet har fulgt og deltaget i de efterfølgende drøftelser på forskellige planer - og 
har henvendt sig til Europa-Parlamentets energi-, forsknings- og teknologiudvalg, udarbejdet en henvendelse 
til medlemmerne af CREST (Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning) og gjort sig sine egne tanker, 
bl.a. om programmets overensstemmelse med forskningscentrerets kapacitet. Det afgav udtalelse i oktober 
1997 og fremhævede samtidig, at grundlaget for FFC's opgave er uafhængighed, upartiskhed og den 
nødvendige kompetence, hvormed Europas politik kan underbygges. Det hedder endvidere i udtalelsen, at 
institutionsbudgettet i det femte rammeprogram i faste priser bør svare til institutionsbudgettet i det fjerde 
rammeprogram, og at målsætningen for de konkurrencebaserede aktiviteter bør være yderligere 15% af 
institutionsbudgettet. 
Styrelsesrådet mener, at FFC som følge af de solide fremskridt, institutterne har gjort i de sidste fem år, har 
langt større forudsætninger for at medvirke til opfyldelse af det femte rammeprograms målsætninger. 
Personalespørgsmål 
Styrelsesrådet konstaterede med beklagelse, at generaldirektør Jean-Pierre Contzen ønskede at fratræde 
sin stilling fra juli 1997. Styrelsesrådet vil gerne takke ham for den fremragende indsats med at opbygge FFC 
og tilrettelægge dets nye konkurrencebaserede funktion. Generaldirektørens opgaver blev i anden halvdel af 
1997 overtaget af vicegeneraldirektør Hugh Richardson. 
Efter rapportperiodens slutning udnævnte Kommissionen i januar 1998 Herbert Allgeier til generaldirektør for 
FFC. Herbert Allgeier er velkendt med FFC, hvor han tidligere har arbejdet som direktør for instituttet for 
teknologiske fremtidsstudier i Sevilla. 
Afsluttende bemærkninger 
Det var en stor glæde for Styrelsesrådet i december 1997 at få lejlighed til at udveksle synspunkter med 
kommissær Edith Cresson om en række relevante spørgsmål, heriblandt FFC's fremtidige orientering. 
Styrelsesrådet ser frem til fortsat at kunne en føre en konstruktiv dialog med Edith Cresson. 
Styrelsesrådet ønsker desuden at takke hele FFC's personale for dets arbejde og for dets reaktion på de nye 
retningslinjer, som nu er ved at blive udstukket for FFC. 
rh 
HØJDEPUNKTER M 997 
FFC's videnskabelige og tekniske arbejde er for det meste tværfagligt og omfatter et stort antal projekter. 
Følgende få eksempler på FFC-insitutternes arbejde viser de forskellige aktivitetsområder og de forskellige 
ordninger, hvorefter FFC's arbejde blev finansieret i 1997. 
BORNEUTRONFANGSTTERAPI (BNCT): UDFORSKNING AF INNOVATIV 
BEHANDLING AF ONDARTEDE HJERNESVULSTER 
Hver år rammes ca. 15 000 mennesker i Europa af glioblastoma, en yderst ondartet hjernesvulst. I de sidste 
40 år er der kun sket små fremskridt på dette område, og patienternes gennemsnitlige overlevelsestid har 
ikke ændret sig synderligt, fordi de traditionelle behandlingsmetoder ikke er særlig effektive. For første gang 
afprøves nu en innovativ form for radioterapi på FFC's HFR-reaktor (Petten - Nederlandene). Fem patienter 
er allerede blevet behandlet i forbindelse med de kliniske forsøg, der blev påbegyndt i oktober 1997. 
Borneutronfangstterapien (BNCT) udføres kort efter, at patienten er blevet opereret i sit eget land. Den 
træder i stedet for den traditionelle radioterapi. Princippet i den nye behandlingsmetode er, at kun 
kræftcellerne ødelægges, mens de raske celler lades uskadte. 
Det skal nævnes, at denne terapi stadig kun befinder sig på det kliniske forsøgsstadium. Forsøgene skal -
ved at variere dosis, varighed og antal af bestrålingerne med den nye neutronstråle - gøre det muligt at 
fastlægge det strålingsniveau, som er bedst for hjernen. Det er den første form for mulitinational klinisk 
behandling i Europa, hvor patienter fra et europæisk land behandles i et andet af læger fra et tredje. Hermed 
banes der vej for kliniske ordninger, hvorefter man behandler patienter, som lider af denne ondartede form for 
hjernekræft ved hjælp af højt avancerede, enestående anlæg. 
ANTIPERSONELMINESØGNINGSSYSTEMER OG -STRATEGIER 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi (SAI) er ved at opnå anerkendelse som center for minesøgning. Dets 
arbejde foregår i snævert samarbejde med nationale grupper fra medlemsstaterne og med private 
organisationer, repræsentanter for de minebefængte lande og minerydningsholdene. 
SAI har oprettet et udendørs forsøgsanlæg, hvor standarderne for minesøgningssensorers præstation kan 
fastlægges (det drejer sig f.eks. om metaldetektorer, radar, som kan trænge gennem jord, og termiske 
infrarøde sensorer). Denne "kortlægningsaktion" begyndt i oktober 1997 med en workshop, hvis deltagere 
var FN's afdeling for fredsbevarende aktioner (UNDPKO), de private organisationer, 
minerydningsorgansationeme, minesøgerproducenterne (SMV), de nationale forskningsinstitutter og 
universiteter og de af Kommissionens tjenestegrene, som beskæftiger sig med minerydning. Anlægget er 
blevet benyttet af forskellige producenter, som fremstiller sensorer til minesøgning, og anvendt til 
gennemførlighedsundersøgelser i forbindelse med et multisensorsystem til søgning og identificering af 
antipersonelminer. De fastlagte standarder vil blive benyttet ved senere SAI-forsøg og i 
minerydningsprojekter, som Europa-Kommissionen støtter i de minebefængte lande. 
NETVÆRKSLABORATORIUM TIL MILJØPRØVER 
Afsløringen af Iraks hemmelige atomvåbenprogram har ført til en markant styrkelse af den internationale 
atomenergiorganisations (IAEA's) sikkerhedskontrolsystem. Det står nu klart, at det må sikres, at ingen af de 
stater, der har underskrevet ikke-spredningstraktaten, udfører uanmeldte nukleare aktiviteter. 
En af de vigtigste nye metoder til påvisning af hemmelige aktiviteter består i udtagning af miljøprøver ved 
hjælp af fintfølende udstyr. 
Efter den aftale, som blev indgået i juli 1997 mellem Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og 
FFC, er Instituttet for Transuraner (ITU) blevet et af de netværkslaboratorier, der foretager analyse af 
miljøprøver. På denne måde bidrager instituttet aktivt til Den Europæiske Unions politik til støtte for den 
internationale atomenergiorganisationsarbejde med nuklear sikkerhedskontrol. 
Instituttet samarbejder også snævert med Kommissionens direktorat for Euratoms sikkerhedskontrol (DES), 
som det giver lignende støtte i forbindelse med højtydende sporanalyse. DES giver finansiel støtte til øget 
automatisering af måleteknologi. 
TEKNOLOGIOVERFØRSEL, INTELLEKTUEL EJENDOMSRET OG NETVÆRKS-
ETABLERING PA FFC 
FFC's udvikling af en sammenhængende række aktiviteter, som skal fremme teknologioverførsel, 
forskningssamarbejde og etablering af netværk i hele Europa, bør være et uundværligt og tilstræbt 
supplement til de institutionelle aktiviteter. Der blev således foretaget en gennemførlighedsundersøgelse for 
at fastslå, hvorledes disse muligheder bedst kan udnyttes, idet der dog også skal tages hensyn til, at FFC's 
institutionelle rolle og den dermed forbundne uafhængighed og nærhed skal bevares. Der er derfor blevet 
foreslået en række integrerede ordninger, hvorefter store og små virksomheder, forskningsinstitutter og 
enkeltpersoner i hele Europa skal have fleksibel adgang til FFC's anlæg, resultater, intellektuelle ejendom, 
sagkundskab og knowhow. Formålet er at opnå resultater i hele Europa og derfor tilbyde fleksible muligheder 
som samarbejdsaftaler og innovationsorienterede aktiviteter. Det hele tager sigte på at lette adgangen fra 
geografisk fjerntliggende steder, så der ikke skal investeres i lokale anlæg. Den foreslåede plan bryder 
således radikalt med den traditionelle "teknologipark", der går ud på at tiltrække investeringer og desuden 
indeholder et stærkt element af ejendomsudvikling. 
Der blev i 1997 sat særligt ind på at øge FFC's personales bevidsthed om spørgsmål i forbindelse med 
intellektuel ejendomsret. En særlig folder, som forklarer behovet for at beskytte opfindelser, og hvorledes det 
skal ske, er blevet uddelt til samtlige medarbejder. Denne meddelelse er blevet yderligere fremhævet ved 
hjælp af en plakat med teksten "først patent så offentliggørelse". Patentkoordinatoreme har været på særlige 
uddannelseskurser og fået adgang til særlige patentdatabaser. 
ALFA-IMMUNOTERAPI 
Alfa-immunoterapien er udviklet som resultat af den grundlæggende aktividforskning, der udføres på 
instituttet for transuramer (ITU). Den har vundet stigende opmærksomhed og interesse i forbindelse med 
behandlingen afkræft. 
Instituttet for Transuraners (ITU's) enestående sagkundskab inden for det nukleare område har gjort det 
muligt at fremstille en alfaemiterende radioisotop, Bismuth-213, som kan bruges til en ny form for 
immunoterapisk behandling af kræft. Bismuth-213, som er et biprodukt fra kerneenergien og af nukleart 
affald, er lettere at håndtere end andre alfaemittorer og henfalder hurtigt til et ikke-radioaktivt stof. 
De første kliniske forsøg, som blev udført på leukæmipatienter på Memorial Sloan-Kettering Cancer Center i 
New York, viste, at alfapartikelterapi er en mulighed, der forekommer sikker, der blev ikke konstateret 
isotopoptagning uden for målområderne knoglemarv, lever og milt. 
Lignende undersøgelser, som sponsoreres af Europa-Kommissionen, udføres i Nantes og Heidelberg. Den 
franske forskning drejer sig om en gennemførlighedsundersøgelse i forbindelse med rensning af knoglemarv 
ex vivo. Den tyske beskæftiger sig derimod med behandling af ikke-Hodkins lymfoner ved hjælp af in vitro 
forsøg. Bismuth-213 undersøges i forbindelse med kræftformer og leukæmi og lymfoner samt 
mikrometastaserende karcinomer. Alfa-partikelterapi udforskes også ved de første in vitro forsøg med henblik 
på prostatakræft. ITU er allerede ved at udvikle øget produktion af Bismuth-213 i samarbejde med 
cyklotronafdelingen på Forschungszentrum Technik und Umwelt i Karlsruhe. 
STANDARDER OG NORMER PÅ MATERIALEOMRÅDET 
Standarder og normer er af afgørende betydning for industrien, ikke mindst når det gælder pålidelighed og 
kvalitet. Standardforberedende arbejde, dvs. alle aktiviteter, der bidrager til udarbejdelse af normer og 
standarder, er en opgave, der lægges særlig vægt på på Instituttet for Avancemde Materialer (IAM), hvor 
sådanne aktiviteter har været udført inden for materialeområdet i adskillige år. lAM's resultater har bidraget 
stærkt til udarbejdelsen af standardiserede af prøvningsmetoder for vurdering af mekanisk præstation, for nye 
materialetyper (teknisk keramik, kompositmaterialer), for nye afprøvningsmetoder (termomekanisk træthed, 
keramiske kompositmterialers skadetolerance, egenspænding) foruden forbedring af nuværende standarder. 
IAM samarbejder snævert med CEN (Comité Européen de Normalisation), VAMAS (Versailles project on 
Advanced Materials and Standards) og ESIS (European Structurel Integrity Society). 
SAMARBEJDE OM FORBEDRING AF SIKKERHED OG AFFALDSBEHANDLING 
For at støtte sikker, økonomisk energifremstilling er der blevet foretaget undersøgelser af neutroners 
vekselvirkning med stof ved hjælp af forsøg med FFC's enestående acceleratorer på IRMM. 
Samarbejdet med CEA (Commissariat à l'Energie Atomique) om de data, der kræves til undersøgelser af 
brændselsmutation, blev videreført med undersøgelsen af de målte tværsnit af 99Tc. Målingerne af237 Np i 
resonansområdet er også blevet påbegyndt. Desuden er der i forbindelse med en samordnet aktion med 
samme formål blevet påbegyndt målinger på m Pb af det uelastiske spredningstværsnit Det internationale 
samarbejde, også med CEA, om neutronresonansers Doppler-udbrectning blev videreført med målinger på 
U03, Np02 og Hg2CI2. De målte data for metallisk U og U02 blev analyseret med godt resultat ved hjælp af 
en enkel faststof model. Disse data er vigtige for beregning af reaktivitetens temperaturkoefficient. Især ved 
høj opbrænding. ___^__ '____ 
TRANSPORTSIKKERHED 
Industrien og ISIS har i snævert samarbejde udnyttet LDTF-anlæggget (Large Dynamic Test Facility) for at 
opnå bedre viden om, hvorledes materialer reagerer under hård belastning, så der kan opstilles 
komputerkoder for kollisionssimulering, og for at afprøve nye letvægtsmaterialers modstandsdygtighed over 
for kollision. Industrien vil således kunne opfylde de europæiske kollisionsafprøvningsstandarder med 
køretøjer, som vejer og forbruger mindre. I 1997 fik man ny viden om, hvordan almindeligt anvendt autostål 
reagerer. LDTF-anlæggett kan nu også benyttes til undersøgelse af tog- og helikopterkomponenters 
kollisionsenergiabsorption. 
DET EUROPÆISKE KONTOR FOR INTEGRERET FOREBYGGELSE OG 
BEKÆMPELSE AF FORURENING (EIPPC) 
Det Europæiske Kontor for Integreret Forebyggelse og Bekæmpelse af Forurening (EIPPC) blev oprettet på 
grundlag af det direktiv med samme navn, som miljøministrene vedtog på deres møde i september 1996. 
Direktivet tager sigte på at skabe et højt, generelt miljøbeskyttelsesniveau, og målet er derfor at opstille høje 
standarder for praksis på grundlag af den bedste tilgængelige teknik (BTT) og at formindske emissionerne og 
deres indvirkning på miljøet som helhed. 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS) er ansvarlig for ElPPC-kontoret og forestår udarbejdelse 
og videreformidling af BTT-referencedokumenter, udveksling af oplysninger om opfyldelse af disse 
standarder og oplysning til medlemsstaternes myndigheder om eventuelle politiske udviklinger og ændringer. 
Kontoret er desuden i færd med at oprette et dedikeret elektronisk informationsbehandlingssystem, som skal 
lette den direkte udsendelse. 
I 1997 har ElPPC's arbejdsprogram især drejet sig om følgende fire sektorer: papir og papirmasse, cement 
og kalk, jern og stål og køle- og vakuumsystemer. 
10 
1. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 11997 
1.1. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
1.1.1. INSTITUTIONELLE FORSKNINGSAKTIVITETER 
FFC's forskningsaktiviteter bidrager gennem FFC's særprogrammer for 1995-1998 til flere områder i 
Fællesskabets rammeprogrammer. 
• Programmet for Industri- og Materialeteknologi blev udført af Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) 
og omfattede forskningsprojekter for avancerede materialer, overfladebehandling, nye miljøvenlige 
materialer og ikke-destruktive evalueringsteknikker til undersøgelse af industrielle strukturkomponenter. 
• Programmet for måling og prøvning omfattede forskningsprojekter for referencemålinger og 
referencematerialer, som blev udført af Instituttet for målinger og Referencematerialer (IRMM), og 
forskningsprojekter for vurdering af strukturers pålidelighed, der blev gennemført af Instituttet for 
Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS). 
• Programmet for miljø og klima bestod af forskningsprojekter for luft-, jord- og vandforurening samt 
forurening fra affald og blev udført af miljøinstituttet (El). Oprettelsen af Jordobservationscentret (JOC) og 
af et decentraliseret europæisk databehandlings- og informationssystem samt projekterne for anvendelse 
af fjernanalyseteknik blev udført af Instituttet for Anvendt Rumteknologi (SAI). Projekterne for 
undersøgelse af industriel risiko blev udført af Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS). 
• Programmet for ikke-nuklear energi bestod af forskningsprojekter i forbindelse med materiale til rene 
teknologier og standardisering af fotovoltaisk udstyr og blev varetaget af Instituttet for Avancerede 
Materialer (IAM). 
• Programmet for målrettet socioøkonomisk forskning omfatter observatoriet for videnskab og teknologi og 
fremtidsstudieaktiviteterne under Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS). Instituttets vigtigste 
opgave er at indhente bidrag fra eksperter, konsulenter og forskningsinstitutter i medlemsstaterne og 
eventuelt også i tredjelande for at analysere, behandle og bearbejde dem objektivt og grundigt og udlede 
klare tendenser af dem eller påvise aktionsbehov, således at materialet kan bruges af beslutningstagerne. 
• Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission bestod af en række forskningsaktiviteter, der 
spændte fra undersøgelser af reaktorsikkerhed, som blev udført af Instituttet for Systemteknik, Informatik 
og Sikkerhed (ISIS) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM), til forskning i sikkerhedskontrol og 
forvaltning af fissile materialer, der blev varetaget af Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed 
(ISIS) og Instituttet for Transuraner (ITU). ITU foretog også forskning i nukleart brændsel og actinider. 
• Programmet for kontrolleret termonuklear fusion (teknologi og sikkerhed) blev udført af Instituttet for 
Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 
Denne forskning, der udføres af de 7 FFC-institutter, således som det fremgår af tabel 1, udgjorde 65% af 
FFC's programaktiviteter i 1997. 
Tabel 1 - FFC's forskningsaktiviteter 
RAMMEPROGRAMOMRADE 
Industri- og materialeteknologi 
Avancerede materialer og standarder med henblik pa industriel 
innovation 
Overfladebehandling med henblik pa torbedrede egenskaber og 
nye industrielle anvendelser 
Ikke-destruktiv evaluering, provning og undersogelse af 
industrielle strukturkomponenter 
Maling og provning 
Standardforberedende forskning til stotte for byggestandarder, 
herunder kodekser for seismisk konstruktion (Eurokodekser) 
Maling og provning i forbindelse med bilers sikkerhed 
Referencematerialer 
Referencemalinger 
Milj0 og klima 
• Den globale aendring 
Jordobservationscentret (JOC) 
Atmosfaeriske processer over europaeiske regioner 
Fjemeanalyse af landbiosfaeren (jorderosion i 
middelhavsomradet, overvagning af skovomrader) 
Fjemanalyse af havbiosfaeren (Nordatlanten, Middelhavet) 
Avanceret jordobservationsteknik (overvagning af miljo- og 
vejforhold, pavisning af landminer) 
• Miljokvalitet 
Teknik og udstyr til overvagning af miljokvalitet 
• Innovative miljoteknologier 
Hojtydende informationsteknologi til miljobeskyttelsesformal 
Naturkatastrofer/jordskaelvsforskning 
Integreret miljovurdering 
Naturkatastrofer/oversvommelser, torke 
Ikke-nuklear energi 
Fotovoltaisk energi og elektricitetsoplagring 
Materialer til rene forbraendingsmotorer 
Malrettet okonomisk forskning 
Teknologiovervagning/teknologi-beskaaftigelse-konkurrenceevne 
Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol 
• Reaktorsikkerhed 
Europaeiske netvaerk for komponentaeldning, 
inspektionsteknologi og strukturintegritet 
Alvorlige ulykker, herunder sandsynlighedsberegninger 
• Braendselscyklussens sikkerhed 
Grundlaeggende actinidforskning 
Nuklear braendselssikkerhed 
Begraensning af langlivede actinider og fissionsprodukter 
Karakterisering af brugt braendsel med henblik pa 
langtidsopbevaring 
• Sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer 
FU i forbindelse med sikkerhedskontrol 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Vaeskeadskillelse og vaeskeanalyse 
Fusionsmaterialer 
Fjernbehandling 
Vekselvirkninger mellem hydrogenmaterialer IRMM 
X 
X ITU 
X 
X 
X 
X 
X IAM 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X ISIS 
X 
X 
X 
•X 
X 
X 
X 
X 
X El 
X 
X SAI 
X 
X 
X 
X 
X IPTS 
X 
12 
I denne beretnings anden del beskrives forskningsaktiviteterne i nærmere enkeltheder institut for institut. 
Dog skal nogle af de mest iøjnefaldende resultater behandles i dette kapitel for at vise, hvorledes 
forskningen har sat FFC i stand til at bidrage til den videnskabelige og teknologiske udvikling til gavn for 
den europæiske industri og den europæiske befolknings velfærd. 
Den aftale, som i 1996 blev indgået mellem Instituttet for Referencematerialer og Målinger (IRMM) og 
den internationale forening for klinisk kemi (IFCC) om udarbejdelse af certificerede referencematerialer 
(CRM), har ført til projekter for udvikling af referencematerialer inden for biomedicin, miljøbeskyttelse og 
sundhedsbeskyttelse. Disse CRM er nødvendige for at gøre kliniske diagnosticeringer af menneskelige 
sygdomme nøjagtige og sammenlignelige i hele verden. Aktiviteten bidrager således til forbedring af 
sundhedsstandarderne. 
Der er også blevet fremstillet certificerede referencematerialer for levnedsmidler, som skal benyttes i 
forbindelse med håndhævelse af den europæiske lovgivning for kvalitetskontrol. Analysen af kosmetik og 
databanken for produktsikkerhed blev videreudviklet. Fremstilling af CRM for genetisk modificerede 
organismer var et område, som tiltrak særlig opmærksomhed. Forhandlingerne med industrien er blevet 
afsluttet, og arbejdet er påbegyndt. Ved hjælp af disse CRM bliver det muligt at benytte analysemetoder i 
forbindelse med håndhævelsen af direktivet om nye levnedsmidler (EF/258/97). 
IRMM beskæftigede sig også med sundhedspleje, og et af dets nye projekter er afprøvning af en 13C 
isotopmålemetode, hvormed mavesygdomme kan diagnosticeres ved hjælp af en billig teknik, uden at 
der foretages indgreb. Denne teknik betyder mere omkostningseffektiv og mindre indgribende diagnose 
af indre sygdomme, således at infektion med Helicobacter Pylori, der er ne af de vigtigste årsager til 
mavesår og mavekræft, kan undgås. 
Den aftale, der i juli 1997 blev indgået mellem Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) og 
Instituttet for Transuraner (ITU), betyder, at instituttet nu indgår i et netværk af laboratorier, som 
beskæftiger sig med analyse af miljøprøver. Instituttet bidrager på denne måde aktivt til Den Europæiske 
Unions politik til støtte for Den Internationale Atomenergiorganisations aktiviteter i forbindelse med 
nuklear sikkerhedskontrol. Instituttet samarbejder også snævert med Kommissionens Direktorat for 
Euratoms Sikkerhedskontrol (DES), som det giver lignende støtte i forbindelse med højtydende 
sporanalyse (HSA). Fintfølende udstyr til udtagning af miljøprøver indgår i de nye metoder, hvormed 
hemmelige aktiviteter påvises. 
Inden for grundlæggende actinidforskning gik arbejdet især ud på at belyse elektronstrukturen i de 
actinidelementer og actinidforbindelser, der tiltrækker sig voksende opmærksomhed på grund af deres 
særlige kemiske egenskaber og faststofegenskaber. Actinidforskningen som sådan er vigtig i forbindelse 
med brændselskredsløbet og med affaldsbehandling og nuklear medicin. 
Instituttet arbejder også aktivt på yderligere at formindske radiotoksiciteten i højaktivt affald. Der blev for 
første gang foretaget forsøg med en lukket adskillelses- og transmutationscyklus, som viste, at det er 
teknisk muligt at formindske lavere actiniders radiotoksicitet med en faktor på 100. 
Instituttet deltog også i udviklingen og anvendelsen af det alfanuklid Bi-213, der benyttes i en lovende 
alfa-immunoterapi mod kræft. 
Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) beskæftigede sig i sin forskning med at udvikle innovative 
forarbejdnings- og afprøvningsmetoder for avancerede materialer og koncentrerede sig især om 
omkostningseffektivitet, præstationsforbedring og mulighederne for standardisering med sigte på at 
forbedre industriens konkurrenceevne. 
I forbindelse med realiseringen af det indre marked forberedte IAM også normer og standarder, som er 
vigtige for industrien, i snævert samarbejde med de ansvarlige internationale organer, f.eks. CEN, 
VAMAS og ESIS. Der blev udviklet standardiserede afprøvningsmetoder til vurdering af nye 
materialetypers (teknisk keramik, kompositmaterialer) mekaniske præstation, til nye afprøvningsmetoder 
(termo-mekanisk træthed, keramiske kompositmaterialers skadetolerance, egenspænding) eller til 
forbedring af eksisterende standarder. Dette arbejde bidrger til udvikling af det europæiske 
standardiseringssystem. 
Til gavn for sundhed og miljø fortsatte IAM sit arbejde med at udvikle multifase Ti-B-MoS2 permanente 
belægninger til spåntagende værktøj. Det kan føre til, at de syntetiske skærevæsker, som ikke er 
biologisk nedbrydelige og kan være allergifremkaldende, gradvis afskaffes i de fleste 
bearbejdningsprocesser. 
13 
Instituttet forestår Det Europæiske Netværk for Inspektionskvalifikationer (ENIQ), Netværket for 
Vurdering af Stålkomponenter (NESC) og Netværket for Vurdering og Undersøgelse af Materialeældning 
(AMES), hvis deltagere er industrivirksomheder, tjenesteydelsesleverandører, licensudstedende organer 
og forskningsinstitutter. Formålet med disse netværk er at sørge for nukleare fissionsreaktorers 
sikkerhed og integritet til gavn for borgerne og miljøet. 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) bidrager til forbedring af sikkerheden i 
industrien og til den europæiske befolknings velfærd. Instituttet anvender sin sagkundskab på mange 
forskellige områder, heriblandt nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol med nukleare materialer, industri-
og transportsikkerhed, beskyttelse af bygninger og faste anlæg mod jordskælv, forvaltning af 
naturressourcer og miljø, støtte til bekæmpelse af svig, forbrugerbeskyttelse og bevarelse af kulturarven. 
11997 udvidede instituttet sit arbejde med regulering af bioteknologi i industrien og vurdering af de mulige 
risici i forbindelse med genmanipulation. 
Som led i jordobservationscenterprojektet og som supplement til Instituttet for Rumteknologis aktiviteter 
har ISIS fortsat forestået og ajourført en række informationssystemer, som skal fremme brugen af 
satellitbaserede jordobservationsdata. Arbejdet omfatter bl.a. ajourføring af den europæiske 
udvekslingstjeneste (EWSE), der nu anerkendes som den førende informationskilde, når det gælder 
jordobservation i Europa, forbedring af G7-serveren for overvågning af miljø og naturressourcer (ENRM) 
ved at integrere den med 20 miljødatabaser i hele verden, udvikling af CEOS positionsindikatorsystemet 
(CILS) for tredjelande og udvikling af en ny internetprotokol for fjernsøgning i geospatiale databaser. 
Størstedelen af miljøinstituttets (El) aktiviteter går ud på at give videnskabelig og teknisk støtte til 
Kommissionens øvrige tjenestegrene, når de skal udforme og gennemføre Den Europæiske Unions 
politik inden for miljøbeskyttelse og forbrugerbeskyttelse i forbindelse med levnedsmidler og medicin. 
De institutionelle forskningsaktiviteter i forbindelse med vand og jord, herunder vurderingen af forurening 
fra indusriarealer og lossepladser ved hjælp af AMAL (det avancerede mobillaboratorium), er imidlertid 
blevet videreført. Fire kampagner blev gennemført i den subalpine økoregion for at medvirke til at opstille 
algoritmer, der beskriver søvands kvalitet, og for at sammenligne forskellige metoder til bestemmelse af 
fytoplanktonpigmenter. 
Der er fortsat blevet udført forskningsarbejde for at udvikle omkostningseffektive redskaber, hvormed de 
europæiske søers tilstand kan overvåges og forvaltningen af drikkevandsressourcer gøres bedst mulig. 
Harmoniseringen og udviklingen af analysemetoder, som er en væsentlig forudsætning for 
gennemførelsen af EF-direktiverne om vandkvalitet er blevet videreført med AQUACON (analytisk 
kvalitetskontrol)-projektet. 
Forskningen i forbindelse med atmosfæriske processer drejede sig om troposfærisk ozon, som påvirker 
sundhed, afgrøder og vegetation, og om atmosfæriske aerosoler, der spiller en vigtig rolle for vurdering 
og forudsigelse af klimaudviklingen. Viden herom er afgørende for udformningen og fennemføreisen af 
EU's miljøpolitik. 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi (SAI) har især beskæftiget sig med anvendelse af jordobservation, 
fjernanalyse og teledetektion. Instituttets opgave er at udbygge brugen af rumsystemer mest muligt til 
gavn for Europas politiske beslutningstagere, industrien, forskerne og borgerne. SAI's institutionelle 
forskning i miljø og klima omfatter land- og havbiosfærererne, litosfæren og atmosfæren og skal føre 
frem til en omfattende metode for brug af jordobservation. 
Der skete betydelige fremskridt med hensyn til opstilling af standarder for minesøgeres præstation og for 
afprøvning af sensorer: disse standarder vil blive benyttet i forbindelse med minerydningsprojekter, som 
Europa-Kommissionen støtter i de minebefængte lande. De praktiske muligheder for et 
multisensorsystem til søgning og identificering af antipersonelminer blev også undersøgt. 
SAI's arbejde med at forbedre styringen af naturkatastrofer drejede sig især om at udvikle rumteknik til 
risikostyring (STRIM) og udføres som et Joint Venture med ESA og Europa-Rådet og i samarbejde med 
GD Xll's task force for naturkatastrofer. Inden for arbejdet med skovbrande blev der knyttet forbindelser 
med Det Europæiske Fællesskabs kontor for humanitær bistand (ECHO) og GD VI (den stående komité 
for skovbrande). En fortegnelse over de nuværende teknikker og modeller, hvormed 
oversvømmelsesrisiko og oversvømmelsesskader kan bedømmes, blev færdiggjort, og arbejdet med 
tørkeindikatorer blev videreudviklet i samarbejde med middelhavsobservatoriet. 
14 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS) behandlede en række prioriterede emner inden for 
forskellige teknologiske områder og sikrede en uafhængig europæisk vurdering af videnskabelige og 
teknologiske ændringer. Det søger at opnå større viden om teknologiens indflydelse på det 
socioøkonomiske miljø, ikke mindst beskæftigelsen og konkurrenceevnen. Blandt de områder, man 
beskæftigede sig med var "forskning i mobilitet og transport", "miljø" og "energi". 
Gennem ESTO (Det Europæiske Observatorium for Videnskab og Teknologi)-nettet, der består af 15 
europæiske nationale VT-institutter, som i fællesskab sørger for adgang til oplysninger om 
videnskabelige og teknologiske ændringer af socioøkonomisk betydning, har IPTS direkte adgang til et 
meget stort antal specialister. Oplysningerne fra observatoriet har været benyttet i forbindelse med 
undersøgelser og med "IPTS-rapporten", som er instituttets vigtigste publikation og tager sigte på de 
europæiske beslutningstagere. 
Det europæiske kontor for integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (EIPPC) blev oprettet for 
at støtte Den Europæiske Unions politik for samlet miljøbeskyttelse på et højt plan. Dets formål er at 
opstille høje standarder for praksis og at formindske emissionerne og deres indflydelse på miljøet som 
helhed. Det er ansvarligt for udarbejdelse og formidling af referencedokumenter om den bedste 
tilgængelige teknik (BTT). 
1.1.2. INSTITUTIONEL VIDENSKABELIG OG TEKNISK STØTTE TIL FÆLLESSKABETS POLITIK 
FFC stillede sin videnskabelige og tekniske (VT) sagkundskab direkte til rådighed for Kommissionens 
forskellige generaldirektorater for at bistå dem med at udforme og gennemføre Fællesskabets politik. De 
institutionelle støtteaktiviteter hører under Fællesskabets rammeprogrammer og udgjorde 35% af FFC's 
programaktiviteter i 1997. De drejede sig om følgende af rammeprogrammets områder: 
informationsteknologi, miljø og klima, landbrug og fiskeri, målrettet socioøkonomisk forskning og nuklear 
sikkerhed og sikkerhedskontrol på grundlag af FFC's særprogrammer for 1995-1998. 
Støtteaktiviteterne er kundestyrede og opfylder de krav til videnskabelig og teknisk objektivitet og 
uafhængighed, som stilles i EU's direktiver eller skyldes Kommissionens og Rådets beslutninger og 
afgørelser eller forpligtelser i henhold til traktaten, og arbejdet er blevet udført af FFC's institutter, således 
som tabel 2 viser. 
11997 var FFC's vigtigste støtteaktiviteter: 
1. FFC's støtte til miljøpolitikken, der tegnede sig for 43% af budgettet for videnskabelig og teknisk 
støtte og gik ud på videnskabelig og teknisk bistand til GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) 
i forbindelse med gennemførelsen af lovgivning om kemisk forurening, luftforurening, vandkvalitet, 
kemisk affald, industririsici og nuklear sikkerhed. Arbejdet er led i det femte handlingsprogram for miljø 
og omfatter bl.a.: 
Det Europæiske Kemikaliekontor (ECB), der nu tager sig af alle tekniske og videnskabelige opgaver i 
forbindelse med klassificering og mærkning af farlige stoffer, gennemførelse af anmeldelsesordninger for 
nye stoffer, afprøvningsmetoder for kemikalier, eksport, importkontrol med farlige stoffer og forberedende 
arbejde i forbindelse med biociddirektivet. 
15 
Tabel 2 - FFC's støtteaktiviteter 
Rammeprogramomrader 
Informationsteknologi 
Systemers sikkerhed og palidelighed 
Geografiske informationssystemer 
*Edb-systemer og netvaerk med hoj ydeevne 
Miljo og klima 
Miljokvalitet 
Det Europaeiske Referencelaboratorium for 
Luftforurening (ERLAP) 
Det Europaeiske Kemikaliekontrol (ECB) 
Det Europaeiske Center for Validering af Alternative 
Metoder (ECVAM) 
Stotte til Det Europaeiske Miljoagentur (EEA) 
Analyse af levnedsmidler og kemikalier til stotte for 
industripolitikken 
Det Europaeiske Tekniske Kontor for Laegemidler 
(ETOMEP) 
Kvalitetskontrol med forbrugsvarer 
(forbrugerbeskyttelse) 
VT-stotte til Kommissionens tjenester for 
bedrageribekaempelse 
Koordinationsenhed for alpeobservatoriet 
Innovative miljoteknologier 
Industriel palidelighed - bioteknologi og miljo 
Kontoret for storre ulykker 
Landbrug og fiskeri 
Fjernanalyse for landbruget 
Elektronisk identificering af dyr og volumenmalinger 
Det Europaeiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus 
(BEVABS) 
Referencemalinger og referencematerialer til 
kvalitetskontrol med levnedsmidler og levnedsmidlers 
mikrobiologi 
Malrettet sociookonomisk forskning 
Teknologiske fremtidsstudier 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Reaktorsikkerhed 
Det europaeiske netvaerk for komponent aeldning, 
inspektionsteknik og sturkturintegritet 
Harmonisering af sikkerhedskriterier 
Sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile 
materialer 
Stotte til Euratoms sikkerhedskontrol i almindelighed 
Stotte til Euratoms sikkerhed: In situ-laboratorier og 
ECSAM 
Stotte til IAEA's sikkerhedskontrol IRMM 
X 
X 
X 
X 
X ITU 
X 
X 
X 1AM 
X ISIS 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X El 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X 
X SAI 
X 
X IPTS 
X 
16 
• Det Europæiske Tekniske Kontor for Lægemidler (ETOMEP). Dette kontor, som er en afdeling af 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) har sæde både i Det Europæiske Agentur 
for Lægemiddelvurdering i London og på Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed i Ispra. 
Det beskæftiger sig med udvikling af de tekniske systemer, der er nødvendige for, at Den Europæiske 
Unions lovgivning om medicinalvarer kan gennemføres. Det medvirker til undersøgelse, udformning 
og ibrugtagning af de telematiksystemer, Den Europæiske Unions lovgivningssektor for 
medicinalvarer har brug for. Dets arbejde har direkte betydning for Det Europæiske Agentur for 
Lægemiddelvurdering og for medlemsstaterne. 
• Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP), der især har beskæftiget sig med 
udarbejdelse og gennemførelse af EF's direktiver om luftkvalitet med hovedvægten på bymiljø og 
emissioner fra industrien og harmonisering af de målinger, der foretages af EU's netværk for 
overvågning af luftkvaliteten. Laboratoriet har også bidraget til gennemførelsen af EF's direktiver om 
radioaktivitet i miljøet, især dem, der gælder udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne, både 
under normale forhold og efter ulykker. 
• Det Europæiske Center for Validering af Alternative Metoder (EXVAM), som videreførte sit arbejde 
med at koordinere bestræbelserne på at fremme den videnskabelige og juridiske accept af alternative 
metoder, som er vigtige for de biologiske videnskaber, og som kan begrænse, forbedre eller erstatte 
brugen af forsøgsdyr ved laboratorieforsøg. Blandt dets aktiviteter var forberedende afprøvning af 
lysfølsomhed, hudkorrosivitet, embyrotoksicitet, hæmatoksicitet, nephrotoksicitet og epitelbarrierer. 
Også en række internationale undersøgelser af in vitro-metoder til afprøvning af vacciners styrke og 
sikkerhed blev indledt. 
• Kontoret for større ulykker, der støtter Seveso-direktivet om industriulykker ved at forestå 
rapporteringssystemet for større ulykker (MARS) og Fællesskabets dokumentationscenter for 
industrisiko. Brugerne omfatter alle beslutningstagere i lovgivnings- og regelfastsættelsesprocessen 
for virksomhedssikkerhed, f.eks. de nationale og lokale myndigheder, industrien og 
sikkerhedstjenesterne. 
• Støtteaktiviteter til alpeobservatoriet (Alpekonventionen), som går ud på at skaffe og/eller indsamle 
data, indikatorer og oplysninger, som beskriver Alpe-områdets miljømæssige og socioøkonomiske 
situation. Disse data er til stor nytte for de nationale kommunikationscentre, som videreformidler dem 
på nationalt plan. 
• Institutionel støtte til Det Europæiske Miljøagentur (Rådets forordning 1210/90), som har til opgave i 
samarbejde med medlemsstaterne at oprette og koordinere et europæisk netværk for 
miljøinformationer og miljøobservation. FFC har især bidraget med harmonisering af metoderne til 
miljømåling, interkalibrering af instrumenter og udvikling af nye målemetoder og instrumenter. 
• Støtte til udarbejdelse af metoder til EU's politik for bekæmpelse af svig (UCLAF) ved hjælp af effektiv 
udvikling, indførelse og udnyttelse af nye informationsteknologier og data- og risikoanalysemetoder. 
2. FFC's støtte til den fælles landbrugspolitik (GDVI) tegnede sig for 17% af budgettet for den 
videnskabelige og tekniske støtte. Arbejdet gjaldt især følgende forskningsområder: 
• Anvendelse af fjernanalyse i forbindelse med landbrugsstatistik for at udvikle og påvise metoder, 
hvorefter fjemanalysedata kan indgå i indsamlingen af statistiske data til overvågning af 
afgrødearealerne og landbrugsproduktionen i EF. Det vigtigste formål er at gøre statistikker og 
prognoser over de vigtigste afgrøder, som dyrkes i Den Europæiske Union, mere nøjagtige, objektive 
og homogene og forbedre deres leveringstid. 
• Overvågning af og kontrol med den fælles landbrugspolitik: forskning i og udvikling af nye 
fjernanalyseteknikker, hvormed overvågningen af den fælles landbrugspolitik og kontrollen med den 
kan forbedres ved hjælp af nøjagtig arealmåling og nøjagtig bestemmelse af arealanvendelser. 
• Gennemførelse af Fællesskabets lovgivning for vinsektoren ved hjælp af det europæiske center for 
vin, alkohol og spiritus (BEVABS). Arbejdet drejer sig især om kontrol med forfalskning af vine og med 
deres oprindelse, og der benyttes kernemagnetisk resonans (NMR) og massespektrometri (MS) med 
henblik på oprettelse af en vindatabank for Den Europæiske Union. Hvert år undersøges ca. 1 400 
vine, og vindatabanken holdes således ajourført. 
17 
• Forskning i og udvikling af nye kontrolmetoder og kontrolinstrumenter til elektronisk identificering af 
husdyr, for at de nødvendige sundhedsmæssige foranstaltninger kan træffes, når det er nødvendigt, 
og for at markedet kan kontrolleres og bedrageri forhindres i Den Europæiske Union. Et 
identilicoringssystem, som omfatter elektroniske identifikatorer, læseenheder, 
dataindsamlingssystemer, kontrolstrategi, database- og datatransmissionsteknik samt vurdering i 
hovedcentrene, har været under udarbejdelse. 
• Det tekniske indhold i et storstilet pilotprojekt, IDEA, for elektronisk mærkning af dyr med passive 
transpondere er blevet udarbejdet. Det planlægges at mærke 1 mio. dyr i forskellige EU-lande. Den 
generelle databasestruktur til opfølgning af IDEA-projektet er blevet fastlagt. Afprøvning af 
dyreidentifkationsapparaturet er også blevet påbegyndt, for at der kan udvikles standardiserede 
afprøvningsprocedurer for IDEA og den internationale komité for dyreregistrering (ICAR). 
Kvalitetskontrol med levnedsmidler ved hjælp af certificerede referencematerialer, ved at udarbejde 
analyseprocedurer og ved at foretage og/eller koordinere indbyrdes sammenligninger mellem 
laboratorierne for at vurdere og forbedre de nuværende metoder og udvikle nye analysemetoder. 
3. FFC's støtte til nuklear sikkerhedskontrol (Euratoms sikkerhedskontrol GD XVII, støtteprogrammet for 
IAEA's sikkerhedskontrol GDI) tegnede sig for 28% af budgettet for videnskabelig og teknisk støtte. 
Størstedelen af arbejdet gjaldt følgende opgaver: 
• Færdiggørelse af projekteringsfasen for in situ-laboratoriet for sikkerhedskontrolanalyse på 
oparbejdningsanlægget i La Hague, rutineanalyser af nukleare materialeprøver, undersøgelser i 
forbindelse med indkøb og afprøvning af større udstyr, herunder udvikling af analyseteknikker og 
indførelse af dem på in situ-laboratorierne samt uddannelse af inspektører i anvendelse af 
sikkerhedskontrolteknikker. 
• Uddannelse af inspektører, harmonisering af fremgangsmåden ved inspektion af nukleare 
sikkerhedsforanstaltninger under driften, tilvejebringelse af avanceret udstyr og referenceanalyser af 
prøver af nukleare materialer. 
• Arbejde med ikke-destruktive afprøvnings-, forseglings- og identificeringsteknikker, 
overvågningsteknikker, afprøvning af kontroludstyr, data- og informationsbehandling, helsefysik og 
uddannelse. 
Andre institutionelle videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter: 
Foruden støtteaktiviteterne inden for de tre foregående sektorer har FFC udnyttet sin kapacitet og de 
forhåndenværende forskerhold og hjælpemidler på sine institutter for at give EU støtte på andre 
institutionelle, videnskabelige og tekniske områder: 
Det har f.eks. hjulpet GD III (industrien) ved at behandle sikkerhed og pålidelighed hos en række 
informationssystemer, der kræves til andre aktiviteter. Et andet område, hvor GD III har fået bistand, er 
levnedsmidddelanalyse med særlig vægt på giftige materialer, der kommer i kontakt med levnedsmidler, 
bestrålede levnedsmidler og udvikling af analysemetoder med sigte på gødningsmidler. Dette arbejde 
udføres til støtte for industripolitikken. 
For GD XXIV (forbrugerpolitik og forbrugerbeskyttelse) blev der arbejdet yderligere med kvalitetskontrol 
af forbrugsvarer med særlig vægt på sporforurening i industriprodukter som kosmetik. 
Endelig blev der til støtte for GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) og GD XVII (energi) 
arbejdet videre med udvikling af teknikker, hvormed nukleare komponenters ældning kan inspiceres, 
således at fare for miljøet og for energiproducenterne kan forhindres. 
1.2. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
De konkurrencebaserede aktiviteter er ved at blive et fast led i FFC's arbejdsmønster. Denne omlægning 
sker i et tempo, som svarer til det, hvormed FFC's opgaver udvikler sig som helhed. 
Indførelsen af arbejde for eksterne kunder i slutningen af 80'erne var begyndelsen til, at FFC blev åbnet 
for konkurrence. Denne proces nåede et nyt stadium med det fjerde rammeprogram (1994-1998), som 
18 
tager sigte på gradvis at indføre et markedsorienteret kunde-kontrahentforhold i de fleste af FFC's 
aktiviteter. For FFC har rapportåret (det tredje siden det nye konkurrencelement blev indfort) været en 
periode med yderligere tilpasning til konkurrencekravene, men det har også rummet muligheder for at 
befæste de to første års resultater. 
Det marked, som siden den 1. januar 1995 har været genstand for FFC's virksomhed, kan opdeles i to 
hovedkategorier: det traditionelle eksterne marked, hvor FFC udfører forskningsopgaver og leverer 
tjenesteydelser på kontrakt med eksterne kunder, og et udvidet konkurrencepræget marked, hvor FFC 
- indgår i konkurrencen om det fjerde rammeprograms aktioner med omkostningsdeling og deltager i 
dem i samarbejde med partnere fra medlemsstaterne 
- deltager i konkurrencen om at udføre videnskabelige og tekniske opgaver til støtte for Kommissionens 
øvrige tjenestegrene på grundlag licitationsudbud (også under det fjerde rammeprogram) 
- deltager i konkurrencen om at udføre forskellige andre af Kommissionens aktiviteter, der også blive 
udbudt i licitation. 
FFC's andel af aktionerne med omkostningsdeling bestod i december 1997 af over 95 kontrakter med en 
samlet indtjent nettoværdi for 1997 på 15,5 mio. ECU. Disse resultater viser, at FFC med sin højt 
kvalificerede forskning faktisk har noget at tilbyde forskningskonsortierne, i de fleste tilfælde i form af 
ekspertise og faciliteter, der nøje opfylder de behov, mange virksomheder og forskningsinstitutter har i 
forbindelse med deres udførelse af særprogrammerne. 
De konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske aktiviteter til støtte for Kommissionen har fortsat 
haft samme vækst i 1997. Det samlede antal nye kontrakter i 1997 er på lidt over 55 med en samlet 
kontraktværdi på 18,5 mio. ECU. 
Følgende projekter er eksempler, hvor FFC's tilbud om VT-støtteaktiviteter ved licitation fra 
Kommissionens tjenestegrene er blevet antaget: 
- til støtte for miljøpolitikken: overvågning af tropiske skovøkosystemer ved hjælp af fjemanalyse 
- avancerede, sammenlignende levnedsmiddelanalyser for industri- og forbrugerbeskyttelsespolitikken 
- undersøgelse og ibrugtagning af metoder, hvormed udvalgte teknologier, der tilhører Fællesskabet, 
kan overføres til bestemte industrier. 
Uden for rammeprogrammerne har FFC i 1997 opnået konkurrencebaserede kontrakter til en samlet 
værdi af 6,1 mio. ECU. Blandt de nye aktiviteter er undersøgelser i forbindelse med udvikling af et 
beslutningsstøttesystem til forvaltning af kystområder. 
Foruden disse aktiviteter har FFC fortsat udført kontraktopgaver for eksterne kunder og modtaget nye. 
De nye kontrakter havde i 1997 en samlet værdi på 11,1 mio. ECU (på 3 år i alt 43,2 mio. ECU). Blandt 
de seneste kontrakter er: 
- udarbejdelse, indførelse og drift af et integreret informationssystem, som leverer netværkstjenester til 
en stor gruppe kooperative banker i en af medlemsstaterne 
- undersøgelse af de bedst muligt processer for planlægning, forvaltning og beskyttelse af 
vandressourcerne i en stor europæisk region. 
Tabel 3 - Konkurrencebaserede aktiviteter (mio. ECU) 
Arbejde for eksterne 
kunder 
Aktioner med 
omkostningsdeling 
Konkurrencebaserede 
stotteaktiyiteter 
Konkurrencebaserede 
aktiviteter uden for RP 
IALT Opfort i 
regnskabet for 
1995 
18.5 
3.9* 
4.8 
1.3 
28.5 Opfort i 
regnskabet for 
1996 
13,6 
9.8* 
10.6 
4.2 
38.2 Opfort i 
regnskabet for 
1997 
11.1** 
15.5* 
18.5 
6.1 
51.2 IALT 
43.2 
29.2* 
33.9 
11.6 
117.9 
* Eksklusive "matching funds" (dvs. til FFC's deltagelse i særprogrammer vedrørende indirekte 
aktioner). 
** Tallene omfatter ikke de aktiviteter, som instituttet for avancerede materialer har udført på ekstern 
kontrakt i forbindelse med HFR-reaktoren i Petten (NL), og som i 1997 beløb sig til ca. 5,5 mio. ECU. 
Det supplerende HFR-program 
Som det fremgår af den forrige rapport, drives højfluxreaktoren (HFR) i Petten af Kommissionen i 
overensstemmelse med aftalen af 25. juli 1961 mellem Euratom og Nederlandene. Den 27. juni 1996 
vedtog Rådet et fireårigt supplerende forskningsprogram (1996-1999) for drift af højfluxreaktoren (HFR) i 
Petten, som skal udfores af Det Fælles Forskningscenter for Dot Europæiske Atomenergifællesskab. 
Aktiviteterne under de tidligere supplerende programmer har i dot store og hele været resultatet af et 
samarbejde mellem to partnere, Tyskland og Nederlandene. Det nye supplerende program betyder, at 
der indføres to væsentlige ændringer. På den ene side udvides samarbejdet til at omfatte Frankrig, der 
har besluttet at støtte HFR. På den anden side blev det besluttet, at en stor del af HFR's aktiviteter 
foruden det sædvanlige arbejde for den nukleare industri og FU, skal tjene medicinske formål. Reaktoren 
yder nu på grundlag af kontrakter et vigtigt bidrag til fremstillingen af medicinske radioisotoper til brug for 
den europæiske radiofarmaceutiske industri. På grundlag af HFR's enestående muligheder for 
behandling af glioma, en yderst ondartet form for hjernekræft, er et klinisk pilotforsøg med bor-
neutronfangstterapi (BNCT) blevet videreført ved hjælp af et demonstrationsprojekt, som blev finansieret 
af GD XII. Efter at FFC og dets partnere har arbejdet med problemet i ti år, er dette et afgørende skridt, 
som vil muliggøre behandling med denne nye lovende terapi. 
I 1997 var HFR med godt resultat gennem den interne inspektion af reaktorbeholderen, som skal finde 
sted hvert tredje år. Driftstiden var i 1997 på 280 dage, dvs. lidt over de planlagte 273, og heraf tegnede 
forsøgsaktiviteter sig i gennemsnit for ca. 80%. 
Et andet vigtigt resultat er forbedringen af et af de strålerør, hvormed der foretages måling af 
egenspænding i materialer ved hjælp af neutrondifraktion. Denne teknik kan anvendes på en lang række 
forskellige komponenter, der benyttes i industrivirksomhederne, i flyindustrien og bilindustrien. 
1.3. FFC'S INFORMATIONSDAGE, PUBLIKATIONER OG KONFERENCER 
For at gøre FFC mere synligt og fremme samarbejdet med industrien og den nationale forsker- og 
universitetsverden har styrelsesrådets medlemmer i de seneste år taget initiativet til afholdelse af FFC-
20 
informationsdage i medlemsstaterne. Efter de vellykkede arrangementer i Irland og Finland sidste år tog 
det svenske medlem af styrelsesrådet, professor Janne Carlsson, som er leder af teknologisk institut i 
Stockholm, initiativet til et lignende arrangement, der blev afholdt den 25.-26. september 1997. 
Arrangementet, som blev tilrettelagt af det svenske FU-råd i samarbejde med FFC, tiltrak ca. 140 
deltagere, der repræsenterede industrien, især SMV, forskningsinstitutterne og universiteterne. 
Programmets første dag var viet en præsentation af FFC, som blev foretaget af FFC's delegation under 
ledelse af den fungerende generaldirektør, H. Richardson, og direktører og repræsentanter for samtlige 
FFC-institutter, derefter fulgte en debat om de enkelte institutter og de af deres projekter, som var af 
interesse for de svenske deltagere. På programmets anden dag besøgte FFC's repræsentanter svensk 
industri, svenske forskningsinstitutter og myndighederne i Stockholm og Gôteborg. FFC's afdeling for 
public relations og publikationer sørgede for uddeling af informationsmateriale til deltagerne, som også 
fulgte FFC's præsentationer på internettet. 
Informationsdagene i Sverige skabte grundlag for yderligere samarbejde med svenske partnere om 
FFC's aktiviteter. For at styrke dette samarbejde aflagde en svensk delegation for nylig besøg hos FFC i 
Ispra. Besøget vil blive fulgt af andre ordninger for udvidelse af samarbejdet mellem FFC og Sverige, 
f.eks. inden for et multilateralt netværk, hvorigennem FFC udfører meget af sit arbejde. 
FFC udsender en lang række publikationer om videnskabelige emner. De strækker sig fra afhandlinger 
og artikler i videnskabelige tidsskrifter over konferenceindlæg og EU-rapporter til oplysninger om FFC på 
internettet. 
11997 offentliggjorde FFC i alt 1 333 publikationer, hvis fordeling på de enkelte institutter fremgår af tabel 
4. 
En udførlig liste over FFC's publikationer offentliggøres hvert år i "Publications Bulletin". Det seneste 
nummer, nr. 17, som udkom i marts 1997, indeholder en liste over samtlige publikationer i 1996. 
21 
Tabel 4 - FFC's publikationer i 1997 
Institut 
Goneraldirektoratet 
Jnstituttet for Malinger og 
Referencematerialer 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede Materialer 
Instituttet for Systemteknik, 
Informatik og Sikkerhed 
Miljeinstituttet 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi 
Institultot for Teknologiske 
Fmmtidsstudinr 
I ALT TIDSSKRIFTARTIKLER 
1 
30 
46 
42 
49 
63 
30 
2 
263 AFHANOLINGER 
3 
57 
20 
106 
150 
67 
78 
15 
496 KONFERENCE 
INDUEG 
49 
48 
56 
35 
87 
42 
12 
329 EU-
RAPPORT 
ER 
3 
4 
2 
15 
26 
34 
21 
28 
133 SPECIALPUB 
LIKATIONER 
9 
1 
13 
21 
10 
45 
13 
112 I ALT 
16 
141 
116 
232 
281 
261 
216 
70 
1333 
De fleste af disse publikationer kan fås ved henvendelse til kontoret for public relations i Ispra. 
Foruden publikationer indeholder "Publications Bulletin" også en liste over alle patenter, som FFC har 
opnået. 11997 fik FFC 23 patenter. Det er en betydelig forøgelse i forhold til de tidligere år. 
Hver år afholder FFC en række konferencer, workshops og seminarer på sine fem hjemsteder i Europa. 
Det store antal besøgende viser, at det videnskabelige samfund har en varig interesse i FFC's bidrag til 
forskningen og udviklingen. 
1.4. MENNESKELIGE RESSOURCER 
FFC's faste personale består af tjenestemænd og midlertidigt ansatte og omfatter både videnskabeligt, 
teknisk og administrativt personale. FFC har netop indledt en ny personalepolitik for forskningspersonale, 
der ganske vist begrænses af de nuværende ansættelssmuligheder, men hvis mål (40% fastansatte, 
35% midlertidigt ansatte med femårige kontrakter og 25% midlertidigt ansatte med treårige kontrakter) 
skal nås i løbet af 5 år. 
I slutningen af december 1997 udgjorde den faste medarbejderstab 1 871 plus 221 hjælpeansatte mod 1 
746 plus 190 hjælpeansatte i december 1996. Tabel 5 viser personalefordelingen i 1997. Foruden den 
normale mobilitet tog en del medarbejder deres afsked i 1997 efter at have nået pensionsalderen. 
Ansættelser for at erstatte dem foregik endnu ved årets slutning. 
22 
Tabel 5 - Det faste personales fordeling i december 1997) 
(hjælpeansatte medregnet) 
Institut 
Generaldirektoratet 
Direktoratet for programmer 
Ressourcekoordinering - videnskabelig og 
teknisk stotte, Ispra 
Instituttet for Malinger og Referencematerialer 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede Materialer 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og 
Sikkerhed 
;Milj0instiuttet 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier 
Udstationeret FFC-personale i nationale 
organer 
Hjaelpeansatte 
I ALT 1995 
25 
13 
347 
169 
194 
250 
433*) 
219 
101 
26 
9 
143 
1929 1996 
34 
8 
428 
181 
186 
267 
276 
222 
100 
35 
9 
190 
1936 1997 
41 
10 
426 
186 
190 
291 
287 
240 
147 
43 
10 
221 
2092 
*) Samlet personate for Instituttet for Systemteknik og Instituttet for Sikkerhedsteknologi 
23 
DET FASTE PERSONALES FORDELING 
600 
500 
400 
300 
200 
100 
(C 
I .* 
5 i © 
2 si 
o £ w 
•*- "O •;= 1 
UJ 1 
< 1 — 
W 
1-
a. 
FC-
s organer 
5 æ jt *•* 0) o> o o 
S 1 
(C «3 
C 
•g 
> 0) c • 
• Tjenestems 
dog 
Midlertidigt 
Hjælpeansa 
Foruden det faste personale arbejder 148 forskere på FFC under forskellige gæsteordninger: 
• førende videnskabsmænd, der arbejder som gæsteforsker; 
• nationale eksperter, som udstationeres på FFC af medlemsstaterne for at deltage i udvalgte 
videnskabelige opgaver 
• forskerstipendiater og kandidatstipendiater, der uddannes på grundlag af et stipendieprogram. 
Tabel 6 viser, hvorledes disse forskere i slutningen af 1997 fordelte sig på de enkelte institutter. 
Desuden kommer der hvert år ca. 10 forskere fra tredjelande, fordi de får støtte som led i en aftale 
mellem Kommissionen og deres hjemland eller Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA). 
Foruden disse forskere arbejder flere førende videnskabsmænd og ca. 142 praktikanter på FFC 
institutter uden udgifter for EU's budget, som regel i et kortere tidsrum. 
24 
Tabel 6 - Gæsteforskere, udstationerede eksperter og stipendiater i december 
1997 
Institut 
Ressourcekoordinering 
Instituttet for Malinger og 
Referencematerialer 
Instituttet for Transuraner 
Instituttet for Avancerede 
Materialer 
Instituttet for Systemteknik, 
Informatik og Sikkerhed 
Miljo instituttet 
Instituttet for Anvendt 
Rumteknologi 
Instituttet for Teknologiske 
Fremtidsstudier 
I ALT Gaestefor-
skere 
_ 
2 
. 
1 
7 
2 
9 
4 
25 Udstatio­
nerede 
eksperter 
_ 
-
. 
-
1 
3 
3 
3 
10 Forskerstipe 
n-diater 
_ 
8 
7 
3 
9 
4 
4 
2 
37 Kandidatsti-
pendiater 
1 
13 
10 
11 
12 
14 
9 
6 
76 I ALT 
1 
23 
17 
15 
29 
23 
25 
15 
148 
25 
1.5. FINANSIERING 
FFC's gennemførelse af budgettet (forpligtelsesbevillinger) for 1997 fremgår af tabel 7. 
Tabel 7 - Budgettets gennemførelse i mio. ECU (forpligtelsesbevillinger) 
Institutionelle aktiviteter 1996 1997 
Informations- og kommunikationsteknologi 2,946 3,516 
Industri- og materialeteknologi 21,534 21,190 
Maling og provning 26,722 28,312 
Miljo og klima 74,451 80,800 
Landbrug og fiskeri 10,849 13,548 
Ikke-nuklear energi 3,838 4,691 
Malrettet sociookonomisk forskning 7,728 9,406 
Subtotal for EF's saerprogrammer 148,068 161,463 
Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol 63,229 64,365 
Kontrolleret termonuklear fusion 10,310 12,483 
Subtotal for EAEF's saerprogrammer 73,539 76,848 
AMO-EF-programmer 3,013 6,029 
AMO-EAEF-programmer 0,411 2,012 
Subtotal AMO 3,424 8,041 
Saerprogrammer i alt 225,031 246,352 
Konkurrencebaserede aktiviteter 
Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling (AMO) 4,011 5,074 
Konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske 10,191 8,908 
stotteaktiviteter 
Deltagelse i Faellesskabets aktiviteter uden for RP 1,879 2,754 
Arbejde for eksterne kunder 16,561 20,051 
Subtotal 32,642 36,787 
HFR-reaktoren 8,088 8,110 
HFR-supplering af tidligere programmer 6,262 67 
Subtotal | 14,350 | 8,177~ 
I ALT J 272,023 1 291,316 
FFC's forpligtede finansielle ressourcer beløb sig til 291,316 mio. ECU: 
• til udførelse af FFC's særprogrammer (forskning og institutionelle støtteaktiviteter for Kommissionen) 
• til udførelse af FFC's konkurrencebaserede aktiviteter inden for EU's budgetrammer (deltagelse i 
aktioner med omkostningsdeling, konkurrencebaserede støtteaktiviteter for Kommissionen, FFC's 
deltagelse i Fællesskabets øvrige aktiviteter, bidrag fra den nederlandske, den tyske og den franske 
regering til driften af HFR og fra FFC's kunder til udførelse af arbejde på deres bestilling. 
Finansieringsmidlerne til særprogrammerne kom fra FFC's andel i Den Europæiske Unions almindelige 
budget for 1997 og fra EØS-landene (EØS = Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde), Island, 
Liechtenstein og Norges bidrag til EF's programmer. Desuden har Israel fra 1996 ydet et bidrag til EF-
programmerne. 
26 
2. FFC-INSTITUTTERNES AKTIVITETER 11997 
2.1. INSTITUTTET FOR MÅLINGER OG REFERENCEMATERIALER (IRMM) 
IRMM's arbojdo går ud på at frommo og harmonisere brugen af europæiske standarder, 
referencomaterialer og referencemotoder på europæisk plan. I 1997 videreførte instituttet sit særprogram 
for måling og prøvning og bidrog til rammeporgrammets område "industri- og materialeteknologi". IRMM's 
opgave med at forvalte referencematerialer fra BCR (Fællesskabets referencebureau) blev yderligere 
befæstet. 
IRMM deltog også i støtteaktiviteter for Fællesskabets politik i forbindelse med miljø, nuklear 
sikkerhedskontrol, forbrugsvarers sikkerhed og kvalitet samt referencemålinger og referencematerialer i 
forbindelse med kvalitetskontrol af levnedsmidler. Instituttet leverer også tjenesteydelser og 
referencematerialer til forskellige kunder i EU's medlemsstater og den øvrige verden. 
A. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Instituttet har ved hjælp af sin måleekspertise og sin højt udviklede analyseteknik udarbejdet et 
koordineret, analytisk, europæisk målesystem til karakterisering og certificering af referencematerialer af 
høj kvalitet, og det kan benyttes til både nukleare og ikke-nukleare formål. I denne sammenhæng har 
IRMM yderligere udbygget sine opgaver og sit ansvar for opbevaring, stabilitetskontrol, distribution, 
salgsadministration og recertificering af referencematerialer, som er certificeret af BCR. 
SÆRLIGE CERTIFICEREDE REFERENCEMATERIALER (CRM) 
Den aftale, som i 1996 blev indgået med Den Internationale Forening for Klinisk Kemi (IFCC), fik IRMM til 
at beskæftige sig med fremstilling af materialer til biomedicin og til miljø- og sundhedsbeskyttelse. De 
første dele af et projekt for urinproteiner er allerede i gang. Desuden planægges en række andre 
projekter, bl.a. for glykeret hæmoglobin (til overvågning af glycaemia hos sukkersygepatienter), 
multienzymkalibranter og et serumpanel til hCG (menneskeligt chorion gonadotrophin hormon) isoformer, 
der benyttes til tidlig påvisning af graviditet, visse former for kræft og fosterskader. Desuden er de 
indledende drøftelser om projekter for knogleskørhed og hjerteskademarkører, kommet i gang. Efter en 
anden aftale med det svenske og det schweiziske måleinstitut vurderes bestemmelsen af sporelementer i 
serum. Forhandlingerne med industrien om fremstilling af CRM af genetisk modificerede organismer er 
blevet afsluttet. Der er indgået en kontrakt, som skal gøre det muligt at afprøve måleudstyr, som kan 
aflæse isotopsignaturer i udåndingsluft og skal benyttes til tidlig påvisning af mavesår og mavekræft. 
For at få et pålideligt grundlag for påvisning af eventuel radioaktiv kontaminering hos personer, der 
tidligere har været i berøring med radioaktive materialer, men nu er afgået ved døden, er USA's 
teknologiske institut ifærd med at udarbejde et referencemateriale, som IRMM er blevet opfordret til at 
levere særlige certificeringsdata til. 
Vilkårligt og uvilkårligt udslip af radionuclider har fundet sted i næsten 40 år. De sundhedsfarer, Europas 
befolkning herved kan blive udsat for, må kunne vurderes korrekt, og hertil kræves pålidelige, nøjagtige 
og hurtige analysemetoder, som kan bruges både til overvågning og i forbindelse med ulykkestilfælde. 
Det har ført til den igangværende udvikling inden for påvisning af radioaktivitet i forskellige matricer, som 
er relevante for den europæiske borgers dosisniveau. I 1997 blev procedurerne for vand og sedimenter 
færdiggjort og en procedure for skaldyrsprøver påbegyndt, i begge tilfælde under anvendelse af yderst 
selektive kromatografiske teknikker og yderst følsom spektrometrisk detektion. Blandt de nye metoders 
fordele er nøjagtighed, hurtighed og stærk begrænsning af farligt affald. Ved hjælp af disse metoder 
fremskaffes primære isotopiske gasstandarder til internationale målinger, f.eks. inden for atmosfærisk 
kemi. 
Det internationale program for vurdering af målinger (IMEP), som sætter laboratorier i hele verden i stand 
til at sammenholde deres resultater med Sl-værdier, er blevet videreført. IMEP-afsnittet for sporelementer 
i vand er blevet gennemført med ca. 200 deltagere fra 26 lande, et afsnit for sporelementer i serum er 
netop blevet påbegyndt i samarbejde med et skandinavisk system for vurdering af ekstern kvalitet 
(EQAS), og selve programmet er blevet udvidet til at omfatte industrisektoren, hvor det med en 
præstationsafprøvning af sporelementer i polyetylen, har behandlet et vigtigt problem for 
bilproducenterne. 
27 
Der er blevet fremstillet materialer til neutrondosimetri til brug for atomkraftindustrien og 
forskningsinstitutter, der driver forsøgsreaktorer. Disse desimetre benyttes til måling af neutronfluensen i 
reaktoren, til sikkerhedsovervågning og til forbedring af reaktorens præstation. 
HURTIG REAKTION PÅ ÆNGSTELSE HOS FORBRUGERNE: EUROMØNTERS 
SIKKKERHED 
I forbindelse med spørgsmålet om tungmetalspor af miljømæssig eller biomedicinsk betydning er der 
blevet udført analytisk forskning i Euromønters afgivelse af nikkel for at vurdere deres eventuelle evne til 
at fremkalde allergi. Det europæiske kontor for forbrugerbeskyttelse havde udtrykt ængstelse for, at 
nikkel, som afgives af disse mønter under deres brug i banker, forretninger osv., kan fremkalde allergi. 
FFC foretog de nødvendige kemiske referencemålinger og fandt, at den nikkelmængde, som afgives af 
de nye euromønter, svarer til den, som afgives til de fleste mønter, der er i omløb på nuværende 
tidspunkt, og i visse tilfælde endda er betydelig mindre. 
Udviklingen i kernekraftsektoren (øget opbrænding, Pu-genbrug, planer for affaldsomdannelse kræver 
kendskab til grundlæggende nukleare data. Det fremgår ikke mindst af "Michelangeloinitiativet", som blev 
formuleret af den europæiske kernekraftindustri under Europa-Kommissionens ledelse. IRMM er det 
eneste europæiske laboratorium, der kan levere disse data over et energispektrum, som spænder fra 
nogle få MeV til ca. 20 MeV. Navnlig er GELINA-anlægget det eneste i verden, der kan fremstille de data 
for neutrontværsnit med høj opløsning, som kræves til mange af de her nævnte formål. 
IRMM har ved hjælp af sine to alsidige neutronkilder (LINAC og 7 MV Van de Graff) foretaget 
bestemmelse af neutrondata til konkrete formål efter henstilling fra OECD-NEA's udvalg for nuklear 
forskning, især fra dets arbejdsgruppe for internationalt evalueringssamarbejde. IRMM har koordineret 
det verdensomspændende forsøg på at løse de af henstillingens højt prioriterede problemer, som endnu 
var uløste, inden for rammerne af NEA's arbejdsgruppe for måleaktiviteter. 
Der er blevet foretaget neutronreferencemålinger med henblik på sikker energiproduktion, 
affaldsomdannelse og afskærmning. 
Arbejdet med at måle masseudbyttefordelingen af fissionsfragmenter fra neutroninduceret fission af 
238U blev videreført og analysen af data blev påbegyndt. I samarbejde med universitet i Gent er der 
blevet foretaget målinger af fission med ledsagelse af lette partikler ved neutroninduceret fission af 239Pu 
i resonansenergiområdet og ved spontan fission af de lige Pu-isotoper. Aktiveringsdataene for ca. 30 
kortlivede aktiveringsprodukter, som blev målt i samarbejde med "Forschungsanlage" i Julich og Argonne 
National Laboratory er ved at blive analyseret. Dataene for det samlede tværsnit af B10, som blev målt 
ved et internationalt samarbejde om standarden for neutrontværsnittet af 10B, er allerede blevet 
analyseret. 
IRMM har en traktatlig forpligtelse til (1) at forbedre de data for neutronreaktioner, der benyttes som 
referencestandarder for alle nautrondatamålinger, og (2) at fungere som standardlaboratorium for 
radionuklidmetrologien. I 1997 gjaldt arbejdet især tre vigtige standardtværsnit: ,0B(n,->), 235U(n,f) og 
H(n,n). De samlede tværsnitdata for 10B, som er blevet målt i forbindelse med et internationalt 
samarbejde om neutrontværsnitstandarden for 10B, er blevet analyseret. Opførelsen er et forbedret 
ioniseringskammer til bestemmelse af forholdet mellem referencetværsnittet U(n,f) og H(n,n) er godt i 
gang. 
Inden for radionuklidmetrologi er man i færd med at standardisere to 204TI-opløsninger på grundlag af 
sammenligninger foretaget af BIPMC (Bureau International des Poids et Mesures). En opløsning af Yb, 
et nuklid, der måske kan benyttes i kræftbehandlingen blev standardiseret, og dets henfaldsdata blev 
målt i forbindelse med EUROMET-projektet. På LINAC-anlægget (den lineære accelerator) for 
neutrondata er udstyr og afskærmning i den nye forsøgshal for strålingsfysik blevet færdiggjort, så der 
kan fremstilles røntgenstrålekilder. 
28 
INTERNATIONALT SAMARBEJDE: MÅLINGER MED HENBLIK PÅ FORBEDRING 
AF SIKKERHED OG AFFALDSBEHANDLING 
Samarbejdet med CEA (Commissariat à lEnergie Atomique) i Saclay om de data, der kræves til 
undersøgelse af affaldstransmutation, blev videreført med en analyse af det målte tværsnit af 99Tc. 
Målinger af 237Np i resonansområdet er blevet påbegyndt. Desuden har man i forbindelse med en 
samordnet aktion med samme formål indledt højopløsningsmålingerne af tværsnittene for uelastisk 
spredning af 208Pb. Disse målinger er vigtige i forbindelse med udvikling af nukleart brændsel og 
behandling af nukleare affaldsmaterialer. Det internationale samarbejde om Doppler-udbredningen af 
neutronresonanser, hvori CEA også deltager, blev videreført med målinger af U03, Np02 og Hg2CI2. De 
målte data for metallisk U og U02 med blev godt resultat analyseret ved hjælp af en enkelt faststof model. 
Disse målinger er vigtige for beregning af reaktivitetens temperaturkoefficent, det gælder især høj 
brændselsopbrænding. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
IRMM's støtteaktiviteter drejede sig bl.a. om nuklear sikkerhedskontrol efter anmodning fra GD I 
(forbindelser med tredjelande) og for Den Internationale Atomeenergiorganisation (IAEA) og GD XVII 
(energi, Euratom's sikkerhedskontrol). Der er også blevet fremstillet en række certificerede ikke-nukleare 
referencematerialer for andre GD'er (III, VI). Følgende aktiviteter viser, hvilket arbejde der er blevet udført 
til støtte for andre generaldirektorater: 
• Arbejdet med tørret nitrat- eller metalspikemateriale til forbedring af sikkerheden på store 
oparbejdningsanlæg blev videreført, og der blev på GD l's anmodning fremstillet uran- og 
plutoniumisotopreferencemateriale til Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA). De lave 
koncentrationer krævede et meget omhyggeligt arbejde på IRMM's ultrarene kemiske laboratorium. 
• IRMM fremstillede efter henvendelse fra GD XVII (energi) opløsninger til detektorkalibrering, som er 
nødvendigt for at kunne foretage ikke-destruktiv prøvning af uran og plutonium. 
• Der blev fremstillet certificerede referencematerialer af levnedsmidler til GD III (industri) og GD VI 
(landbrug) med henblik på kvalitetskontrol til støtte for håndhævelsen af den europæiske lovgivning. 
For GD VI har de nye aktiviteter med differentiering af selen i animalske levnedsmidler gjort betydelige 
fremskridt, og yderligere forskning er i gang. Arbejdet med analyse af kosmetiske midler for GD XXIV 
(forbrugerpolitik) og oprettelse af en databank for produktsikkerhed blev videreført og videreudviklet. 
B. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
Aktionerne med omkostningsdeling drejer sig især om følgende: 
Fremstilling af en række miljø referencematerialer til måling af forekomsten af sjældne jordmetaller i 
tunfiske- og muslingevæv og i sedimenter, for at disse stadig mere anvendte stoffers forurening af miljøet 
kan overvåges. 
Fremstilling af et referencemateriale for slam og flyveaske, så forureningen med polychlor-dipenzo-
dioxiner (PCDD) og polychlordibenzofuraner (PCDF) kan måles med henblik på denmiljøovervågning, 
som forlanges i direktiv 94/67/EF om de største emissioner af PCDD/DF ved affaldsforbrænding. 
Fremstilling af referencematerialer for bronze, som kan benyttes ved undersøgelse af bronzeantikviteters 
korrosion og indgå i bevarelses- og restaureringsteknikker, hvormed man kan beskytte kulturarven og 
kalibrere metoderne for analyse af bronzeantikviteter. 
Konkurrencebaseret støtte til Fællesskabets politik 
I forbindelse med støtteaktiviteter for GDXIII (telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelse af 
forskningsresultater) blev der indgået en kontrakt med industrien om afprøvning af en 13C-baseret 
målemetode, som benyttes til diagnosticering af mavesygdomme ved hjælp af en billig teknik, der bygger 
på isotopmålinger af udåndingsluften og ikke kræver indgreb. Både sikring og behandling af det nukleare 
materiale skal øge sikkerheden og beskytte den europæiske borgers sundhed. 
En samling standardiserede affaldstromler, der fortiden fremstilles med støtte fra GD XIII, skal benyttes i 
forbindelse med udarbejdelse af kalibrerede standarder for affaidskarakterisering, det vil føre til større 
overensstemmelse mellem de forskellige affaldsbehandlingsanlægs målinger og dermed også til en 
generel harmonisering af de målinger af radioaktivt affald, som foretages i Europa. Herved muliggøres en 
29 
minutiøs kalibrering af affaldsmålesystemerne, således at målingernes kvalitet og dermed også 
befolkningens sikkerhed bliver stærkt forøget. 
Kontraktaktiviteter 
IRMM leverer også tjenesteydelser på et kommercielt grundlag, og BCR's referencematerialer har kunnet 
fås på handelsmæssige vilkår til ikke-nukleare formål. 
Tre multirøntgenstrålereferencekilder til kalibrering af lavenergidetektorer blev fremstillet, certificeret for 
deres røntgenstråleemission pr. tidsenhed og solgt til CIEMAT i Madrid, det danske 
rumforskningsinstituttet i København og LPRI/CEA i Saclay. Aktiviteten hos 37Ar, som er implanteret i Al-
lag, er blevet bestemt for universitetet i Gent. På Van de Graaf-accelleratoren er der blevet foretaget 
undersøgelser af industrielle halvlederes brintprofil efter henvendelse fra teknologisk institut i Stockholm. 
Der er fortsat blevet leveret nukleare prøver til eksterne kunder, især til neutrondosimetri i reaktorer. Der 
blev fremstillet referencematerialer af urandoteret glas til prøver af uranforurenet jord. 
2.2. INSTITUTTET FOR TRANSURANER (ITU) 
Instituttet for Transuraner bidrog til rammeprogrammets område sikkerhed i forbindelse med nuklear 
fission med særlige forskningsområder som grundlæggende actinideforskning, nukleart brændsels 
sikkerhed, begrænsning af langlivede actinider og karakterisering af brugt brændsel. 
Arbejdet med actiniders sikkerhed i det nukleare brændselskredsløb har fortsat været instituttets vigtigste 
bidrag. 
Instituttet for Transuraner (ITU) yder også videnskabelig og teknisk støtte til EU's politik inden for nuklear 
sikkerhed og sikkerhedskontrol, først og fremmest ved oprettelsen af in situ-laboratorier i Sellafield og 
Cap la Hague, men også i forbindelse med nuklear sikkerhed i østeuropæiske lande og den russiske 
føderation. Desuden har Instituttet for Transuraner (ITU) i adskillige tilfælde udført arbejde på kontrakt for 
forskellige eksterne kunder. 
A. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Arbejdet inden for grundlæggende actinideforskning fortsatte som en af instituttets vigtigste aktiviteter i 
1997. Der er fire vigtige årsager til den fortsatte og hurtigt stigende interesse for actinideme: 
• Anvendelsen af to "større" actinider (uran og plutonium) i brændselskredsløbet 
• Den stigende interesse i nogle "mindre" actinider (neptunium, americium og curium) i forbindelse med 
affaldsforvaltning (programmer for separation og transmutation) 
• Forskermiljøets stigende interesse for de talrige meget usædvanlige og højst interessante kemiske og 
fysiske fænomener ved actinideforbindelser 
• Actinidernes potentielle anvendelsesmuligheder i nuklearmedicin, f. eks. alfa-immunterapi. 
30 
SYNKROTRONER KASTER NYT LYS OVER DEN GRUNDLÆGGENDE 
ACTINIDEFORSKNING 
Brugen af røntgenstråler som synkrotronkilder har allerede haft stor indflydelse på undersøgelsen af 
magnetiske fænomener. På grund af de enkelte elementers absorptionsevne kan røntgenstrålerne 
tilpasses elementerne ved at afstemme dem til disse absorptionskanter. En elegant demonstration af 
dette er undersøgelsen af faststofopløsninger mellem 2 kemiske forbindelser, hvor det afgørende 
spørgsmål er de enkelte stoffers magnetiske konfiguration. Ved hjælp af meget små Np-krystaller (med 
en vægt på under 1 mg og en størrelse påca. 1x1x0,1 mm**3), som ved substitution blev anbragt i en 
uranforbindeise, har forskerne på ITU i Karlsruhe ved hjælp af verdens kraftigste synkrotron i Grenoble 
(Det Europæiske Synkrotronstrålingsanlæg) vist, at teknikken individuelt kan registrere de magnetiske 
signaler i forbindelse med både U- og Np-atomer. Disse forsøg, hvori der benyttes en ny teknik med 
resonansspredning, åbner mulighed for bestemme elektronstrukturen i transplutoniumioner i fast form og 
dermed også deres dannelse. 
In vitro-undersøgelserne af alpha-immunterapi fortsatte i samarbejde med partnere fra Nantes. På 
Memorial Sloan Kettering Cancer Center i New York blev der foretaget fase 1 kliniske forsøg med 9 
patienter. Fremstillingen af actinium-225 ved hjælp af cyclotronbestråling af radium-226 blev 
demonstreret. 
NY METODE TIL FREMSTILLING AF NUKLID TIL ALPHA-IMMUNTERAPI 
Instituttet har i nogle år deltaget i fremstilling og anvendelse af alpha-nuklid Bi-213 til en ny alpha-
immunterapisk behandling afkræft. Et af problemerne har været mangelen på tilstrækkelige mængder af 
dette nuklid til nuværende og fremtidige medicinske formål. Bi-213 til alpha-immunoterapi blev med godt 
resultat fremstillet ved at bestråle Ra-226 med protoner. 
I samarbejde med cyclotrongruppen fra Forschungszentrum Karlsruhe er det blevet påvist, at Ac-225, der 
er forløberen for en Bi-213 generator, kan fremstilles på kortere tid og med mindre arbejde ved hjælp af 
denne nye metode end ved at forarbejde U-223, som var det tidligere kildemateriale. 
For at øge omkostningseffektiviteten inden for kernekraftproduktion er der indledt forskning og udvikling 
for at øge brændslets opholdstid i reaktoren, dvs. udbrænding af brændslet uden at sætte sikkerheden på 
spil. Instituttet opstiller de grundlæggende parametre og karakteristika, der er relevante for brændslets 
sikkerhed og indarbejder dem i en kode (TRANSURANUS), der udvikles på instituttet, og som blandt 
andet anvendes af mange licensudstedende myndigheder. 
Inden for området nukleart brændsels sikkerhed blev målinger af porøsitetsfordeling og mikromekaniske 
egenskaber videreført med brændsel med en gennemsnitlig opbrænding på 80 Gwd/t. U02-brændsel 
med en simuleret opbrænding på indtil 200 Gwd/t er blevet fremstillet og karakteriseret, for at der kan 
foretages mikrostrukturundersøgelser. Udslip af fissionsgas fra reaktorbrændsel med en opbrænding på 
90 Gwd/t blev undersøgt og vurderet. Der er blevet foretaget Source term-målinger af prøver fra 
sikkerhedsforsøg, og udstyret til måling af hurtigt udslip af fissionsprodukter blev forbedret. 
Hvad brændselsfremstillingsteknologier angår, blev nye teknologier (sol-gel og infiltration) afprøvet med 
henblik på forskellige formål i forbindelse med transmutationsprogrammer. TRANSURANUS-koden for 
brændselspræstation blev yderligere forbedret og følgerne af høj opbrænding blev modelleret. Disse 
aktiviteter, som er af særlig interesse for drift af kernereaktorer, for brændselsfremstilling og for de 
internationale myndigheder som er ansvarlige for tilladelser og regler, bidrager til at forbedre den 
nukleare sikkerhed, især når det gælder fænomener, som opstår i brændselsstave til letvandsreaktorer 
ved forlænget driftstid. 
I forbindelse med karakterisering af brugt brændsel blev udludning-, oxiderings- og korrosionsforsøgene 
med SIMFUEL, bestrålet U02 samt ubestrålet Pu02- og MOX-brændsel videreført. Udludnings- og 
korrosionsforsøgene blev foretaget i granitmiljø og simuleret grundvand. Oxideringsforsøgene blev udført 
ved temperaturer på indtil 1 000°C. Arbejdet tager sigte på karakterisering af uforarbejdet brugt brændsel 
og dets opførsel under langvarig oplagring, bestemmelse af dets radiotoxiske potentiel og undersøgelse 
af udludningen af denne brændselsform under forskellige realistiske forhold. 
31 
FORMINDSKELSE AF LAVERE ACTINIDERS RADIO-TOXICITET MED EN FAKTOR 
PÅ 100 
Sikker deponering af højaktivt affald dominerer kernekraftdebatten i mange lande. Hovedemnet er den 
potentielle fare som følge af transuraners langvarige radiotoxicitet og en række langlivede 
fissionsprodukter, som for eksempel tecnetium og jod. 
For yderligere at reducere de langvarige farer ved dette affald gennemføres der udskillelses- og 
transmutationsforskning i flere lande. Målet er at udskille de langlivede nuklider fra affaldet for at 
genbruge dem i reaktorerne og at "transmuttere" eller "brænde" dem ved neutronfangst elier fission til 
nuklider med meget kortere halveringstider. 
For første gang er en lukket udskillelses- og transmutationscyklus blevet påvist. De tiloversblevne lavere 
actinider fra en tidligere transmutation i PHENIX-reaktoren (SUPERFACT-forsøget) blev udskilt fra 
fissionsprodukterne med et samlet udskillelsesudbytte på 99,9%. På grundlag heraf og på grundlag af 
den konstaterede transmutationshalveringstid på 2 år kan det konkluderes, at det er teknisk muligt at 
formindske lavere actiniders radiotoxicitet med en faktor på 100 ved en halveringstid på ca. 3 år, når tiden 
uden for reaktoren medregnes. 
Samarbejdet med føreride nationale laboratorier er navnlig af betydning inden for begrænsning af 
langlivede actinider og fissionsprodukter, idet hovedvægten lægges på yderligere at formindske det 
højaktive affalds radiotoxicitet. 
I forbindelse med samarbejdet med forskellige europæiske partnere blev der fremstillet brændsel, som 
blev karakteriseret og indkapslet i stave til forskellige bestrålingsforsøg, heriblandt bestråling af 
americium i den termiske Osiris-reaktor (Actineau) og homogen forbrænding af brændsel med stort 
plutoniumindhold i højfluksreaktoren i Petten (TRABANT). 
Udvidelsen af laboratoriet for lavere actinider sker efter planen. Udskillelsen af actinider fra 
superfactbrændsel blev demonstreret ved hjælp af avancerede oparbejdningsteknikker, og de 
materialevidenskabelige undersøgelser og undersøgelserne af fissionsskader i inaktive matricer blev 
videreført. 
Inden for FU i sikkerhedskontrol blev en ny kemisk separationsmetode til fremstilling af 
massespektrometerfilament udviklet, afprøvet og taget i brug. Et yderst følsomt termisk 
ioniseringsmassespektrometer, som kan måle indtil 4 masser samtidig, er netop ved at blive vurderet 
med henblik på anvendelse til sikkerhedskontrol. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Ikke-spredning af atomvåben er et vigtigst politisk mål for EU. Europa-Kommissionen har endvidere 
ifølge Euratom-traktatens kapitel 7 selv udøvende magt til at kontrollere nukleare materialer i EU. 
Direktoratet for Euratoms Sikkerhedskontrol under GD XVII kontrollerer om traktatens krav og 
Fællesskabets internationale forpligtelser overholdes. 
Til støtte for Fællesskabets politik inden for nuklear sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materiale 
for GD XVII skete der vigtige fremskridt henimod etableringen af in situ-laboratoriet i Sellafield. 
Projekteringsfasen for in situ-laboratoriet i Cap la Hague blev færdigt, og licitationsproceduren for indkøb 
af udstyr blev iværksat. ITU har fortsat udført støtteaktiviteter på stedet og i marken efter henvendelse af 
GD XVII (ca. 1 700 målinger). De interne analyser blev videreført (ca. 500 prøver om året), og arbejdet 
med kvalitetssikringsprocedurer og databanken for nukleart materiale gjorde store fremskridt. 
Til støtte for IAEA's sikkerhedskontrol blev der foretaget analyse af affaldsprøver. Der blev givet 
rådgivning om uddannelse i forbindelse med rene laboratorieteknikker, robotiseret analyse af nukleare 
materialer og in situ-laboratorier. 
B. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
Aktioner med omkostningsdeling 
Kommissionen støtter den yderligere sikre udvikling af kernekraft i EU. Til dette formål er der via GD XII 
stillet midler til rådighed under det fjerde rammeprogram på grundlag af omkostningsdeling. 
Arbejdet med de igangværende projekter inden for programmet for nuklear fission blev videreført i 
snævert samarbejde med partnerne. Blandt eksemplerne er: nye adskillelsesteknikker til udvinding af 
32 
lavere actinider af flydende højaktivt affald, et fælles forsøgsanlæg til targets- og transmutationsforsøg 
(EFTTRA) med transmutation af americium, Source Term med henblik på præstationsvurdering af brugt 
brændsel. 
Kontraktaktiviteter 
Ligesom i de tidligere år har instituttet for en række kunder udført undersøgelse af bestrålet brændsel 
efter bestrålingen, fremstilling og karakterisering af brændsel med henblik på transmutation og 
undersøgelse af oxidbrændsel og blandet oxidbrændsel med høj opbrænding. Der blev i 1997 indgået et 
stort antal nye kontrakter med Siemens, AG-Bereich Energieerzeugung (KWU), CEA Cadarache, 
COGEMA (Compagnie Générale des Matériaux Nucléaires, Vélizy, Frankrig), British Fuels PLC og 
Central Research Institute of the Electric Power Industry, Tokyo, Japan. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
• Samarbejdet med Bulgarien og Den Tjekkiske Republik om brændselsmodellering for at forbedre 
reaktorsikkerheden, som er et Phare-projekt, fortsatte 
• Samarbejdet med Minatom og Gosatomnadzor om etablering af analysefaciliteter i Den Russiske 
Føderation til regnskab og kontrol med nukleart materiale i forbindelse med Kommissionens TACIS-
program (Teknisk støtte til samfundet af uafhængige stater) er klar til at blive iværksat. 
2.3. INSTITUTTET FOR AVANCEREDE MATERIALER (IAM) 
IAM bidrog med sine forsknings- og teknologiske udviklingsaktiviteter til følgende rammeprogramområder 
i 1997: industri- og materialeteknologi, ikke-nuklear energi, sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, 
og kontrolleret termonuklear fusion. 
IAM beskæftigede sig med forskning i avancerede materialer og bidrog således til den videnskabelige og 
teknologiske udvikling til gavn for industrien og den europæiske forbruger. Blandt eksemplerne er 
udvikling af radioaktive indikatormetoder til påvisning af frigivelse af tungmetaller fra gaskatalysatorer 
under levnedsmiddelforarbejdning, undersøgelse af fremtidige fusionsmaskiners sikkerhed og fornyet 
vurdering af de industrielle behov for nye katalytiske bærelag til udstødningssystemer i biler. 
IAM var særlig interesseret i standardforberedende arbejde, som er vigtigt for industrien. I 1997 har lAM's 
resultater bidrager stærkt til udvikling og forbedring af standardiserede afprøvningsmetoder for vurdering 
af mekanisk præstation og for nye materialetyper som tekniske keramik og kompositmaterialer. 
A. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
De vigtigste målsætninger i programmet for industri- og materialeteknologi gælder den europæiske 
industris behov for standardforberedende forskning, blandt eksemplerne er: 
• udvikling af innovative forarbejdnings- og afprøvningsmetoder for avancerede materialer med særlig 
vægt på omkostningseffektivitet, præstationsforbedring og standardiseringsmuligheder 
• tilpasning af prøvning, fcr,-'bejdn;r.g og analytisk forskning i forbindelse med avancerede materialer 
og kompositmaterialer sanrw berøringspunkter til industriens informations- og databehov og den 
standardudvikling, som foretages af CEN (Comité Européen de Normalisation) og ISO (International 
Organisation for Standardisation) 
• udarbejdelse af en europæiske metode for kontrolkvalificering i forbindelse med afprøvning af 
avanceret IDE (ikke-destruktiv evaluering) af trykbeholdere, rørsystemer og 
energiproduktionskomponenter 
• oprettelse af netværk mellem brugere fra energiproduktionsindustrien med henblik på samarbejde om 
instituttets dataanlæg for mekaniske egenskaber og korrosion 
• forbedring af overfladebehandlingsmetoderne med henblik på at forbedre trætheds-, slid- og 
korrosionsadfærd samt varmegrænsepræstation og anvendelse til sensorer og biomedicinske formål 
33 
• udvikling af radioaktive sporemetoder (tyndtlagsaktivitering) til påvisning af frigørelse af tungmetaller 
fra gaskatalysatorer og under levnedsmiddelforarbejdning og til avancerede formål i forbindelse med 
tekniske komponenter og forbrugsvarer 
• udvikling af radioaktive sporemetoder til avancerede anvendelsesformål inden for tekniske 
komponenter og forbrugsgoder. 
Arbejdet i forbindelse med programmet for ikke-nuklear energi faldt i to dele: solcelleenergi og 
elektricitetsoplagring, gennemførelse af forsknings- og støtteaktiviteter, der er relevante for hvidbogen 
om "fremtidens energi: vedvarende energi" og materialer til rene forbrændingsmotorer under direktiverne 
til reduktion af emissioner af forurenende stoffer og gasser. 
Arbejdet med solcelleenergi og elektricitetsoplagring havde på den ene side til formål at udvikle 
diagnostiske afprøvnings- og overvågningsteknikker til solcelle-komponenter og solcelle-udstyr samt 
elektricitetsoplagring og på den anden side forskning i metoder og procedurer, hvorefter solcelle-udstyr 
kan standardiseres på europæisk eller internationalt plan. I forbindelse med materialer til rene 
forbrændingsmetoder blev hovedvægten lagt på fornyet vurdering af industriens behov for nye katalytiske 
bærelag, der skal bruges i udstødningssystemer i biler, og på karakterisering af tidligere resultater under 
motornære driftsforhold. 
Arbejdet med sikkerhed i forbindelse med nuklear fission drejede sig især om bedre forståelse af 
komponentmaterialers ældningsmekanismer i kernekraftanlæg. Der blev således opført et nyt 
forsøgsanlæg for bestråling af reaktormateriale (LYRA-anlægget) på IAM. Også konstruktionsreglerne for 
trykbeholdere og spændingskorrosionsskaber blev undersøgt. 
IAM deltog i de langsigtede aktiviteter i forbindelse med programmet for kontrolleret termonuklear fusion 
og udførte specialopgaver efter henvendelse fra Next European Torus (NET) og International 
Thermonuclear Experimental Reactor (ITER) projekterne. Aktiviteterne omfattede tre hovedområder: 
væskeadskillelse og strukturanalyse, fusionsmaterialer og vekselvirkning mellem tritiummaterialer. Også 
sikkerhedsproblemer i forbindelse med fremtidige fusionsmaskiner blev undersøgt. 
STANDARDER OG NORMER FOR MATERIALER 
Standarder og normer er af afgørende betydning for industrien, og brugernes sikkerhed, især når det 
drejer sig om pålidelighed og kvalitet. På instituttet for avancerede materialer lægges der særlig vægt på 
standardforberedende arbejde, dvs. alle aktiviteter, der bidrager til udarbejdelse af normer og standarder, 
og sådanne aktiviteter har været udført på materialeområdet i mange år. I dag har lAM's resultater 
bidraget stærkt til udvikling af standardiserede afprøvningsmetoder for vurdering af nye materialers 
(teknisk keramik, kompositmaterialer) mekaniske ydeevne, til nye afprøvningsmetoder (termomekanisk 
træthed, keramiske kompositmaterialers skadetolerance, egenspænding ...) og til forbedring af de 
nuværende standarder. IAM samarbejder snævert med internationale organisationer som CEN (Comité 
Européen de Normalisation), VAMAS (Versailles project on Advanced Materials and Standards) og ESIS 
(European Structural Integrity Society). 
Institutionelle støtteaktiviteter 
IAM har ydet støtte til GD XI (Miljø, nuklear sikkerhed og civil beskyttelse) og GD XVII (Energi) i 
spørgsmål, som drejer sig om sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, især ved at forestå det 
europæiske netværk for inspektionskompetence (ENIQ), netværket for vurdering af stålkomponenter 
(NESC) og netværket for undersøgelse og vurdering af materialers ældning (AMES). Der blev ydet 
betydelig bistand til GD Xl's arbejdsgruppe for kodekser og standarder og til dets aktion for kontrol og 
forarbejdning, brudmekanik og materialer. For GD XVII har der været tale om støtte til det europæiske 
forum for ikke-destruktiv evaluering (ENDEF) og deltagelse i det. 
B. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
Der var i slutningen af september 1997 blevet indgået kontrakter i forbindelse med aktioner med 
omkostningsdeling til en samlet værdi, som var 45% højere end i 1996. 
34 
NYE BELÆGNINGER TIL TØR BEARBEJDNING 
På nuværende tidspunkt benyttes der i næsten alle bearbejdningsprocesser syntetiske skærevæsker 
med det tredobbelte formål at formindske friktionen, afkøle emnerne og fjerne metalspåner fra 
bearbejdningsområdet. Fra et miljøsynspunkt har de betydelige ulemper: de er ikke bionedbrydelige og 
kan være allergifremkaldende. Alene i Tyskland bruges der nu 100 000 oliebaserede skærevæsker hvert 
år. Bearbejdning uden skærevæske ville være at foretrække på mange måder, men er vanskelig at 
realisere. 
Bearbejdning uden skærevæske ville således at være at foretrække for at øge sikkerheden på 
arbejdspladsen samt for at begrænse industriprocessernes indvirkning på miljøet. 
FFC's metode går ud på, at der til spåntagende værktøjer udvikles hårde multifasebelægninger, som kan 
holde til det stærke slid, værktøjet udsættes for, og som har lave friktionskoefficienter, så 
kontakttemperaturen nedsættes. I AM har hidtil haft lovende resultater med Ti-B-MoS2-belægninger, der 
blevet syntetiseret med en særlig innovativ teknik. 
Konkurrencebaseret støtte til Fællesskabets politik 
Inden for innovationsprogrammet blev fire af lAM's forslag antaget af GD XIII (Telekommunikation, 
informationsmarkedet og udnyttelse af forskningsresultater) med henblik på finansiering i 1997. De ligger 
inden for områderne nano-teknologi, overfladeteknik og materialeprøvning og materialekarakterisering. 
GD III (Industrien) finansierede et IAM-forslag om iværksættelse og koordinering af aktiviteter i tilknytning 
til det europæiske råd for trykbærende udstyr. 
Kontraktaktiviteter 
De kontrakter, som blev underskrevet i 1997, havde samme økonomiske værdi som i 1996 og gjaldt de 
samme industrielle behov, heriblandt ikke-destruktive evalueringsteknologier, belægningsteknologier og 
korrosionsundersøgelser af materialer til energiproduktion. 
2.4 INSTITUTTET FOR SYSTEMTEKNIK, INFORMATIK OG SIKKERHED (ISIS) 
Instituttet for Systemteknik, Informatik og Sikkerhed (ISIS) er FFC's ekspertisecenter inden for forskning 
og teknologi vedrørende sikkerhedsstyring, tværfaglig analyse af industrisystemer, sociotekniske 
systemer og miljøsystemer samt anvendelse af informationsteknologi. 
Arbejdet i ISIS var fokuseret på en række nærmere beskrevne opgaver under det fjerde rammeprogram, 
hvor det bruger sin kunnen og enestående anlæg til at fremme den europæiske forskning til fordel for den 
europæiske industri og den europæiske befolknings velfærd. ISIS har været særlig aktiv i en række 
støtteaktiviteter med henblik på regulering af bioteknologi i industrien og vurderingen af de potentielle 
risici. 
ISIS ydede fortsat teknisk-videnskabelig støtte til EU's politik, hvor kunderne omfattede GD I (forbindelser 
med tredjelande), GD XVII (energi), GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) for arbejde 
vedrørende sikkerheds- og godkendelsesspørgsmål i den nukleare, den kemiske og den bioteknologiske 
industri, GD III (industrien) for informationsteknologi, GD VII (transport) for flysikkerhed, Det Europæiske 
Miljøagentur, afdelingen for fremtidsstudier og GD VI (landbrug) samt Kommissionens afdeling for 
bedrageribekæmpelse, UCLA'-. 
A. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
Som led i den langsigtede forskning, som skal hjælpe direktoratet for Euratom-sikkerhedskontrol med at 
udnytte ny teknologi til at øge effeklivileten og forberede sig på de uundgåelige nye udfordringer, der vil 
opstå som følge af nedrustningen og udvidelsesprocessen, er der gjort væsentlige fremskridt inden for 
neutronmålingsteknikker til ikke-destruktiv prøvning. Der blev fremstillet en højeffektiv passiv 
neutrontæller. Produktionen af forseglingsbolte blev forbedret ved at anvende en ny kompaktskive. Der 
blev udviklet en prototype på et højopløsnings dataregistreringssystem, baseret på en ny lasertype, til 3-D 
rekonstruktion af anlæg og bygninger. Der blev udviklet en laboratorie-prototype på et distribueret 
35 
overvågningssystem baseret på digitale kameraer, kompakte industri-PC og net som bygger på 
ethernetteknologi. 
Forskningen i reaktorsikkerhed var koncentreret omkring alvorlige uheld i letvandsreaktorer og omfattede 
følgende aktiviteter: der blev udført forsøg ved moderat tryk (< 5 bar) på både FARO- og KROTOS-
anlæggene i Ispra på testsektionerne for bedre at kunne observere blandings-, jet break-up og 
quenching processerne. Udviklingen af REACFLOW-koden til numerisk simulering af deflagrations- og 
detonationsprocesser i arbitrære gasblandinger fortsatte. En todimensional aksesymmetrisk kodeversion 
blev gjort færdig, og den er nu klar til industriel anvendelse. En fuldstændig tredimensional 
pilotkodeversion er på afprøvningsstadiet. 
BYGNINGERS MODSTANDSDYGTIGHED OVER FOR JORDSKÆLV 
Det Europæiske Laboratorium for Vurdering af Konstruktioner (ELSA) har fortsat været et enestående 
anlæg til forsøg med den pseudodynamiske af prøvningsmetode, hvormed strukturers 
modstandsdygtighed over for jordskælv kontrolleres. Dataene fra disse forsøg danner et videnskabeligt 
grundlag for byggestandarderne - Eurocode 8 - som udgør Europas vigtigste beskyttelse mod skader på 
liv og ejendom som følge af jordskælv. Fordelene ved at anvende metoder med funderingssisolering til 
jordskælvssikring af monumentale bygninger blev undersøgt. ELSA lavede en række prøver med en 
model af Palazzo Geraci, hvor det anvendte en særlig konstruktion med stålfunderingslsolering. Der blev 
foretaget en række forsøg for at bedømme værdien af pseudodynamiske afprøvningsmetoder til 
bygninger udstyret med kraftigt dæmpende gummilejer. En skalamodel, der allerede var blevet prøvet på 
et rystebord, blev afprøvet pseudodynamiskt på ELSA, og resultaterne blev sammenlignet. 
Som led i projektet ved Centret for Jordobservation (CEO) og til supplering af aktiviteterne under 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi fortsatte ISIS med at drive og opdatere informationssystemer, som 
kan fremme brugen af satellitbaserede jordobservationsdata. Arbejdet omfatter opdatering af European 
Wide Service Exchange (EWSE), der nu erkendes som den ledende informationskilde med hensyn til 
jordobservation i Europa, og forøger værdien af serveren G7-ENRM (Environmental and Natural 
Resources Monitoring) ved at integrere den med 20 miljødatabaser over hele verden, at udvikle CEOS 
Information Locator System (CILS) på vegne af landene i den tredje verden og at udvikle en ny 
internetprotokol for fjernsøgning i geografiske databaser. 
ISIS bidrog til fusionsprogrammet med sit ROBERTINO-anlæg for tung robotteknik. Styre- og 
dataregistreringssystemet til et kappe-prøvningsanlæg til ITER blev udviklet som led i en international 
indsats for at udvikle samleprocedurer for kappemoduler inden i vakuumkammeret. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Instituttet fungerede som den vigtigste videnskabelige rådgiver for direktoratet for Euratom-
sikkerhedskontrol (GD XVII) i forbindelse med følgende emner: 
• udvikling af to passive neutrontællere til målinger på MOX-brændselsstave og en passiv neutrontæller 
til analyse af Pu-affald; 
• udvikling af en multimediepakke til undervisning i sikkerhedskontrol, inklusive en flersproget stikords-
søgemaskine og kvantificering af måleusikkerheden i neutronanalysemetoder; 
• levering af en fuldstændig anlægsstation til ultralydsforsegling/identificering af brugte 
brændselselementer oplagret i bassiner, inklusive en kraftig forseglings-forvaltningsdatabase, der skal 
anvendes af Euratom-inspektører på THORP, Sellafield (UK); 
• uddannelseskurser for Euratom-inspektører i ikke-destruktiv prøvning og masse- og 
volumenmålemetoder i store tanke. 
ISIS leverer også de tekniske midler hvormed GD I støttede Den Internationale Atomenergiorganisation 
(IAEA) ved hjælp af: eksperimentel undersøgelse i TAME-faciliteten (TAnk Measurement) af 
fejlkomponenter i masse- og volumenmålinger af væsker i store beholdere; afprøvning af bærbart 
trykmåleudstyr, og i særdeleshed demonstration af den ubetjente anvendelse af udstyret under 
langvarige feltforsøg i USA; miljøprøvning af forskellige sikkerhedsanordninger i TEMPEST-laboratoriet 
på grundlag af en lAEA-prøvemetode, der blev udviklet i 1996 med støtte fra FFC i Ispra; 
uddannelseskurser for lAEA-inspektører i ikke-destruktiv prøvning, masse- og volumenbestemmelse og 
forseglings/identifikationsmetoder. 
36 
ISIS støttede GD XI ved at drive kontoret for større ulykker (MAHB - Major Accidents Hazards Bureau) 
med henblik på gennemforeisen af det nye "Seveso II" direktiv (96/82/EF). 
ISIS fortsatte støtten til bedre tjenesteydelse i Kommissionens afdeling for bedrageribekæmpelse 
(SG/UCLAF) ved at indføre ny informationsteknologi og data- og risikoanalysemetoder i arbejdet med at 
bekæmpe bedragerier. 
Instituttets ekspertise i informationsteknologi blev anvendt til støtte for informationsteknologiprogrammet 
under GD III. Særlige arbejdsområder var: workshopper om softwares overlevelsesmuligheder og 
afhængighed; støtte til den europæiske politik for regulering af lægemidler gennem Det Europæiske 
Agentur for Lægemiddelvurdering (EMEA); europæisk højeffektiv data- og billedbehandling og -analyse 
(præindustrielt software). 
REGULERING OG RISIKOVURDERING AF BIOTEKNOLOGI 
I 1997 var ISIS særdeles aktiv på området for regulering af bioteknologi i industrien og forståelsen af 
mulige risici. 
På vegne af Analyse- og Prognosegruppen, der har direkte referat til Kommissionens formand, 
analyserede ISIS de nuværende procedurer inden for bioteknologisk risikovurdering for transgene 
planter: formålet var at afgøre, om den nuværende videnskabelige viden gør det muligt at beregne 
sammenlignelig miljørisiko og at harmonisere risikovurderingsprocedurer. I undersøgelsens konklusioner 
og anbefalinger behandledes de begrænsninger, der gør sig gældende for kvantitativ risikovurdering for 
så vidt angår genetisk modificerede organismer, og problemerne med at identificere farerne. 
ISIS ydede videnskabelig støtte til GD XI med hensyn til gennemførelsen af bioteknologidirektiverne 
(90/219/EØF om indesluttet anvendelse af genetisk modificerede mikroorganismer og 90/220/EØF om 
udsætning i miljøet og markedsføring af genetisk modificerede organismer). Der blev lagt særlig vægt på 
projekter, som vedrører indførelse i EU-medlemsstaterne (plus Norge og Island) af et elektronisk system, 
som giver mulighed for udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen om 
feltforsøg med udsætning i miljøet. 
B. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
I 1997 var ISIS involveret i 3 projekter under net vedrørende forskeres uddannelse og mobilitet, 5 
projekter under samordnede aktioner og 36 projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling. 
• Under RESOLV-projektet blev der bygget en prototype på et autonomt mobilt fartøj med en 
miljøsensor for virtuel tilstedeværelse (AEST) til tredimensional rekonstituering af virkelige miljøer 
under anvendelse af en hurtig tredimensional højopløsningsskanner, som FFC har udviklet. 
Yderligere forskning i rekonstitution af et tredimensionalt miljø gennemføres som led i et net for 
forskeres uddannelse og mobilitet, der forbinder syv af de mest aktive europæiske laboratorier på 
dette område. 
• Inden for nuklear sikkerhed koordinerede ISIS to projekter, der stilede mod at forbedre effektiviteten af 
edb-koder, som anvendes ved analyse af sikkerheden på kernekraftanlæg. 
• ISIS ekspertise i forbrændingsmodellering anvendes i projekterne for nuklear reaktorsikkerhed, 
forbrænding i alvorlige ulykker og evaluering af eksplosionsmodeller, der tager sigte på at vurdere 
dampskyeksplosioner. 
• ROBERTINO-anlægget for tung robotteknik anvendes sammen med TELEMAC CAD/CAE-
laboratoriet til automation og styring af lasersvejsningsteknologi, som anvendes til tunge 
sektionskomponenter i LASEROBOT-projektet. 
» I ADAMS-projektet analyserede ISIS forskellige metodologier til flyvedligehold og styring af flyparken, 
med henblik på at reducere antallet af uheld forårsaget af menneskelige faktorer. 
Konkurrencebaseret støtte til Fællesskabets politik 
Ud over arbejdet for institutionerne opnåede ISIS kontrakten ved en række indkaldelser af forslag, som 
Kommissionen havde offentliggjort på områder inden for instituttets vigtigste kompetenceområder. I det 
følgende nævnes et udvalg af disse projekter fordelt pr. GD. 
37 
For GD III (industri): To treetagers bygninger i fuld skala blev pseudodynamisk afprøvet på ELSA. Et 
fælles projekt med Instituttet for Anvendt Rumteknologi med henblik på standardisering af europæiske 
neurale netsystemer til tolemålingsapplikationer blev afsluttet. Inden for regulering af lægemidler blov 
nlprøvriinrjsfcison lor Fudm Track projoklol vodrørondo procoduron for gensidig anorkondolso mollom 
modlomsstatornos sundhodsmyndighodor afsluttet. Databasen Eudra Mat over farmaceutiske produkter, 
dor markedsføres i EU, blev distribueret på CD-ROM til sundhedsmyndighederne. 
For GD VII (transport): Som led i den igangværende indsats for at bane vej for en harmonisering af 
forskriftsrammerne for Europas luftfart er European Coordination Centre for Aircraft Incident Reporting 
Systems (ECC-AIRS) ved at blive klargjort til produktion. Programmellet er blevet industrialiseret, 
centralkontoret er oprettet og dataudvekslingsprocedurerne med de seks EU-luftfartsmyndigheder, der 
oprindeligt var involveret, er bragt på plads. 
For GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse): FFC har udarbejdet en sammenfattende 
rapport om en international benchmark, der tager sigte på at harmonisere de forskellige metodologier, 
der anvendes ved beregningen af de radioaktive udslip til atmosfæren i tilfælde af et uheld i et 
kernekraftanlægs hjælpesystembygning. Rapporten understregede de områder, hvor der er enighed, og 
indkredsede områder, hvor der er behov for yderligere forskning. Indkøringsarbejdet er i gang med 
indledende arbejde vedrørende en lille forbrændingsovn til undersøgelse af avancerede 
affaldsbehandlingsprocesser. En undersøgelse vedrørende en overordnet forskningsstrategi for 
vurdering af virkninger for miljøet (VVM) og strategisk vurdering af virkninger for miljøet (SVVM) i EU, 
under hensyntagen til synspunkterne fra anerkendte eksperter fra medlemsstaterne, blev afsluttet. Der er 
indført et fælles informationssystem vedrørende naturkatatstrofer. I pilotfasen er der lagt størst vægt på 
et begrænset antal katastrofetyper: oversvømmelser, jordskælv og ulykker af enhver art, som har 
alvorlige miljøkonsekvenser. Otte medlemsstater samt Island og Norge bidrager til projektet. Udformning 
af en prototype på informationssystemet er nu færdig. 
For Eurostat (Det Statistiske Kontor): En undersøgelse vedrørende modellering af 
miljøbelastningsindikatorer blev afsluttet. Undersøgelsen definerede et generaliseret layout til 
sammenfatning af belastningsindikatormodeller, identificerede modelberegningsaktiviteter i 
medlemsstaterne og producerede et modelskema for hver af de 25 identificerede modeller. 
Som led i sine opgaver har ISIS overført nogle af de teknologier, som instituttet har udviklet, til industrien. 
11997 afsluttedes 10 projekter finansieret af GD XIII og 12 andre blev sat i gang. 
12 NYE PROJEKTER FOR TEKNOLOGIOVERFØRSEL TIL INDUSTRIEN 
Afprøvning og demonstration af en kollisionsenergiabsorberende anordning baseret på dannelse af 
væskestråle med høj hastighed 
Lyslederbaseret ultralyds-sensorsystem 
Industrialisering afflad holografiskærm 
Industrialisering af ESPI-baseret udstyr til deformationsmåling og mekanisk karakterisering af 
byggematerialer 
Integreret emneholder til brug ved trykprøvning af små emner 
AWARE-forvarselsudstyr (Advanced Warning Against Runaway Events) 
Udnyttelse af STARS-programmellet om pålidelighed i industrien 
VASAT-3D: udbygning afFFC's finite-element simulatorer til modellering af tredimensional vandstrøm 
og kontaminenttransport i variabelt mættede jordbunde 
Implementering af W-SDI: et windows-værktøj til bedre sikkerhedsdesign 
Storskalaafprøvning af vibrationssensor og mikroseismisk monitering 
Integreret system til monitering af kompositelementers form og kondition til brug ved ingeniørarbejder 
og flyteknik 
Validering af programmel til analyse af usikkerhed og følsomhed 
38 
Kontraktforskning 
FFC tilbyder arbejde for tredjemand til kunder, som udnytter produkter og teknikker udviklet gennem 
forskning ved ISIS og betaler for at få disse produkter specielt afpasset til deres brug. I 1997 blev der 
undertegnet over 30 kontrakter. Som eksempler på nogle af de store kontrakter kan nævnes: en kopi i 
fuld størrelse af en del af klosteret Sao Vicente de Fora i Lissabon blev opført ved at reproducere de 
oprindelige materialer og håndværksarbejde, og den undersøges nu på ELSA under en kontrakt med den 
portugisiske stat; et integreret system til overvågning og forebyggelse af forurening og risiko forbundet 
med industriarealer og flytning af farlige stoffer på Sicilien samt til online forvaltning af hermed forbundet 
beredskab blev installeret på vegne af det italienske miljøministerium. Der blev endvidere undertegnet en 
kontrakt, som gav United States Nuclear Regulatory Commission adgang til FARO's afkølingsprøver. 
Sonderende forskning 
ISIS gjorde en særlig intern indsats for at undersøge en række supplerende forskningsområder, som 
kunne vise sig at blive vigtige for dets fremtidige institutionelle bidrag. I alt 65 forslag blev forelagt inden 
for instituttet og 12 heraf blev finansieret. Ved udgangen af 1997 fik 10 af dem lov til at fortsætte et år til, 
og der blev tilføjet yderligere 5 projekter. Projekterne dækkede en række vidt forskellige emner, herunder 
analyse af ikke-lineære tidsserier, hjerneaktiverede styresystemer for handicappede, omsætning af tale til 
tekst, sårbarhed over for regional oversvømmelse, fjernmåling af vandstand i miljømæssigt sårbare 
områder, innovative acceleratordrevne kernereaktorer, simulering af vekselvirkninger mellem energi og 
miljø i byer, bestemmelse af, hvorledes borgerne kan deltage i miljøafgørelser, modellering af 
partikelholdige gasstrømme, intelligente materialer, proteinfoldning, måling af kunstige 
ledimplantationers præstationsevne, seismisk overvågning, forudsigelse af jordskælv og udsendelse af 
spændingssbølger fra bjergarter ved brud. 
SIKKERHEDSKONTROLCENTRET I OBNINSK 
Europa-Kommissionen støtter via TACIS-programmet Den Russiske Føderations indsats for at forbedre 
regnskabsføringen og kontrollen med nukleart materiale. Som led i dette arbejde er et metode- og 
uddannelsescenter inden for sikkerhedskontrol (SMTC - Safeguards Methodological and Training 
Centre) ved at blive oprettet ved instituttet for fysik og kraftværksteknologi (IPPE - Institute of Physics 
and Power Engineering) i Obninsk, i Kaluga-regionen i Rusland. ISIS har, sammen med IPPE, fået til 
opgave at konstruere og indkøre det nye center. SMTC's hovedopgave bliver at uddanne 
atomenergimisteriets (MINATOM) anlægsoperatører samt de Indenlandske inspektører fra den russiske 
myndighed for nuklear sikkerhed (GOSATOMNADZOR) på sådanne områder som udvikling og 
implementering af ajourførte metoder til forvaltning af og sikkerhedskontrol med fissile materialer. Det 
anvender eksisterende lokaler, som allerede er godkendt til behandling af store mængder nukleart 
materiale. Indtil nu 
© er 15 russiske instruktører og 70 russiske inspektører og operatører blevet uddannet 
• er der afholdt 8 specialistkurser i Ispra og 5 i Obninsk 
• er der afholdt en række seminarer i Obninsk om sikkerhedskontrol med brændselsfremstillingen og 
sikkerhedskontrol i oparbejdningsanlæg. 
2.5 MILJØINSTITUTTET (El) 
Miljøinstituttet (El) har bidraget til det fjerde rammeprogram, herunder navnlig aktionslinjerne miljø og 
klima samt biovidenskaber og bioteknologi. Gennem forskellige konkurrencebaserede aktioner har 
instituttet også behandlet programlinjer som måling og prøvning samt sikkerhed i forbindelse med 
nuklear fission. 
I 1997 bestod 70% af instituttets institutionelle aktiviteter i at yde teknisk-videnskabelig støtte til andre af 
Kommissionens generaldirektorater med at udforme og gennemføre EU's sektorpolitikker inden for miljø 
og forbrugerbeskyttelse. 
Taskforcen for miljø og vand, der ledes af instituttets direktør, har aflagt sin endelige rapport, der er 
baseret på mere end 450 "idé-forslag" og på indlæg udarbejdet af de nationale kontaktorganer og faglige 
taskforcer. Den foreslåede handlingsplan vil blive anvendt til at fastlægge særprogrammerne under det 
femte rammeprogram vedrørende vandrelaterede aktiviteter. 
39 
A. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
n passende balance mellem forskning og direkte støtte har sat instituttet i stand til at yde effektiv støtte, 
samtidig med at det har vedligeholdt sin videnskabelige og tekniske kompetence. 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
I overensstemmelse med EU's forskningsmål, der blev fastlagt i det fjerde rammeprogram, udarbejdede 
og koordinerede instituttet europæiske forskningsprojekter, der bidrog til store internationale 
miljøprogrammer som IGBP (International Geosphere Biosphere Programme), IGAC (International 
Global Atmospheric Chemistry) og EUREKA. 
Inden for processer i atmosfæren har aktiviteterne hovedsagelig været fokuseret på troposfærisk ozon, 
en skadelig og globalt tiltagende drivhusgas, som påvirker sundhed, afgrøder og vegetation, og på 
atmosfæriske aerosoler, som er af afgørende betydning for vurderingen og forudsigelsen af 
klimatendenser. 
BIOGENE EMISSIONER FRA VEGETATION OG OZONDANNELSE I 
MIDDELHA VSOMRADET 
Målet med projektet vedrørende biogene emissioner i middelhavsområdet (BEMA), der er udviklet af 
instituttet, er at bedømme bidraget fra biogene emissioner fra plantevæksten til dannelse af troposfærisk 
ozon i Middelhavsområdet, set i relation til bidraget fra menneskeskabte kilder. Det sidste år i BEMA's 
fase II var fokuseret på modellerings/opskalerings-aktiviteter. Et stort mellemskalaforsøg, der involverede 
17 europæiske laboratorier, blev organiseret i fællesskab af El og Centro de Estudios Medioambientales 
del Mediterraneo (CEAM) i maj/juni 1997 i Castellon-området nær ved Valencia i Spanien for at afprøve 
den flerdimensionale meteorologiske/kemiske model, der allerede er udviklet. Forsøget omfattede 
målinger ved jorden (emissionshastigheder, trækroneflux, koncentrationer) samt målinger fra fly og 
tøjrede balloner for at karakterisere transport og kemi i grænselaget i en 80 km lang korridor i land-
havbrisens retning. 
Projektet vedrørende aerosoler og klima bidrog til vurderingen af virkningen fra aerosolbelastningen på 
jordens stråling. Forsøget med karakterisering af aerosoler (Aerosols Characterisation Experiment -
ACE-2) var i 1997 denne aktivitets hovedfokus. Projektet blev gennemført i samarbejde med 25 
europæiske laboratorier og omfattede logistik samt koordinering af 250 forskere, 6 fly, 1 skib og 6 
landstationer. FFC deltog også med succes i ACE-2 projektet ved at gennemføre en række gasmålinger 
og fysisk og kemisk karakterisering af aerosoler i Tenerife, Madeira, Azorerne og Portugal. Modelleringen 
giver således en mere realistisk beskrivelse af aerosoler i globale modeller og skulle kunne give bedre 
skøn over disse aerosolers strålingsforcering. Resultaterne fra dette projekt er relevante for vurderingen 
af atmosfæriske aerosolers indflydelse på globale ændringer og af, i hvor høj grad denne indflydelse 
varierer som følge af menneskelige aktiviteter og naturfænomener. 
De institutionelle forskningsaktiviteter på vand- og jordbundsområdet omfattede anvendelsen af AMAL 
(Advanced Mobile Analytical Laboratory) til vurdering af forureningen på industriarealer og lossepladser. 
Prøver fra forskellige flodmundinger blev analyseret for at konstatere, hvilket forhold der er mellem 
koncentrationerne af toksiske grundstoffer og strømningsvariationer, samt at identificere kilderne. Der 
blev gennemført fire målekampagner in situ i den subalpine økoregion med henblik på at bidrage til 
opstillingen af algoritmer, der beskriver søers vandkvalitet, og til sammenligning mellem forskellige 
metoder til bestemmelse af fytoplanktons pigmenter. 
Der blev offentliggjort en række rapporter om projekter til restaurering eller redning af søer og om 
drikkevandskvalitet. Undersøgelser af ringanalysedata og usikkerhedsbedømmelser fortsatte inden for 
AQUACON-projektet (Analytical Quality Control). 
En ny afdeling, afdelingen for miljøtoksikologi og sundhed, som inkluderede de tidligere afdelinger for 
indendørsluft og biovidenskab, blev oprettet med henblik på at reorientere aktiviteterne af hensyn til det 
femte rammeprogram. Instituttets arbejde på dette område er ved at blive intensiveret og vil blive 
fokuseret på: mikrobiel og kemisk forurenings indvirkning på vand og livet i vandet, og følgevirkningerne 
heraf for sundheden; sundhedsfarer ved indendørs luftforurening, herunder særlig forurening i forbindelse 
med flygtige organiske forbindelser (VOC); sundhedsfølger af levnedsmiddelforurening samt 
aldersbetingede neurodegenerative sygdomme. 
40 
Inden for (fen europæiske samarbejdsaktion, indendørs luftkvalitot og døns indvirkning på monnoskør 
(ECA-IAQ), som or ot væsentligt led i den institutionelle aktivitet i forbindelse med indendørs forurening, 
blev der udarbejdet to nye rapporter: evaluering af VOC-emissioner ira byggevarer - faste gulvmaterialer, 
der giver mulighed for en mærkningsprocedure for gulvmaterialer, som ønsket af industrien, og samlede 
flygtige organiske forbindelser (TVOC) i undersøgelser over indendørs luftkvalitet. Et automatisk 
luftforureningsanalyseinstrument, som er udviklet ved El til brug indendørs og på arbejdspladser, blev 
udbygget til også at omfatte diisocyanater. Som led i de konkurrencebaserede støtteaktiviteter har GD 
XIII givet en kontrakt om konstruktion af en kommerciel version af dette analyseinstrument. Forskningen 
fortsatte inden for projektet EURO TERVIHT (Trace Element Reference Values in Human Tissues) 
vedrørende basisniveauerne for spormetaller i den europæiske befolkning. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Miljøinstituttets aktiviteter har hovedsageligt været rettet mod at yde teknisk-videnskabelig støtte til 
Kommissionens tjenestegrene i udformningen og gennemførelsen af EU's politik inden for miljø og 
forbrugerbeskyttelse. 
Det europæiske kemikaliekontor (ECB) var centralt for gennemførelsen af EF-direktiverne vedrørende 
kemikaliekontrol (GD XI, miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse). Arbejdet i ECB omfattede 
risikovurdering i forbindelse med eksisterende eller nye kemikalier i nært samarbejde med de ansvarlige 
nationale myndigheder og andre internationale organer som Organisationen for Økonomisk Samarbejde 
og Udvikling (OECD), De Forenede Nationers Program for Miljøbeskyttelse (UNEP) og De Forenede 
Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO). 
Det europæiske center for validering af alternative metoder (ECVAM) arbejdede, som støtte til GD III, GD 
XI og GD XXIV, med validering af alternative toksicitetsprøvemetoder, uden anvendelse af forsøgsdyr, til 
støtte for Kommissionens regulerende arbejde vedrørende industrielle kemikalier, pesticider, kosmetiske 
midler og andre produkter, med henblik på beskyttelse af forbrugere og miljøet og til fordel for 
europæiske industri- og erhvervsvirksomheder. 
Det veletablerede arbejde i ERLAP (Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening) og REM 
(Radioactivity Environmental Monitoring) gav GD XI teknisk-videnskabelig støtte til EF-!ovgivningen om 
luftkvalitet. Arbejdet vil blive udvidet for også at tage hensyn tii den stigende bekymring omkring årsager 
til og sundhedsfølger fra byluftsforurening i forbindelse med små aerosolpartikler og anvendelsen af 
alternative brændstoffer. 
Aktiviteterne til støtte for alpekonvention for bæredygtig udvikling i alperne fortsatte i form af koordinering 
af alpeobservationerne og informationssystemet vedrørende alpeforskning (alpeobservatoriet). 
Instituttet har ledet den tekniske støttegruppe for opstilling af by- og regionalmodeller i projektet auto/olie 
2. Denne støttegruppe afgav ekspertudtalelser og ydede ekspertbistand tii konsekvensvurderingen for de 
10 udvalgte byer. Metodologien blev taget op til fornyet overvejelse og de vigtigste referenceparametre 
blev analyseret for at bedømme de nuværende luftkvalitetsniveauer. Kriterierne for at identificere de 
vigtigste stationære (industri)kilder og de vigtigste trafikkilder tii forurening blev også fastlagt. 
Der blev endvidere ydet støtte til Det Europæiske Miljøagentur inden for målemetoder, 
interkalibreringsinstrumenter og udvikling af nye metoder og nye miljø måleapparater. 
FORBRUGERBESKYTTELSE OG SIKRE LEVNEDSMIDLER 
Forbrugerbeskyttelse har været en af El's prioriteter med aktiviteter vedrørende levnedsmidlers 
sikkerhed, oprindelse og kv„ 'let, herunder det veletablerede europæiske center for vin, alkohol og 
spiritus (BEVABS), der blev opiatet under FFC's Miljøinstitut i Ispra i 1993, som ét fællesskabsorgan 
med høj videnskabelig ekspertise og specialiseret effektivt udstyr som giver medlemsstaterne vished 
for, at det videnskabelige samarbejde mellem officielle laboratorier organiseres effektivt, og at tvister 
mellem medlemsstaterne om fortolkningen af analyseresultater håndteres objektivt i en sand 
fællesskabsånd. 
Centrets hovedformål kan kort sammenfattes således: oprettelse af en analysedatabase for 
vinsektorprodukter med henblik på samordnet og ensartet anvendelse af analysemetoder, herunder 
navnlig metoder baseret på kernemagnetisk resonans; analyse af vin- eller alkoholprøver udtaget af 
Kommissionens kontrollører; forberedelse til accepteringen af nye isotopmetoder baseret på 
massespektrometri som fremtidige officielle metoder til forbedring af bekæmpelsen af svig; udførelse af 
målinger for medlemsstater, som endnu ikke råder over isotopteknikker; håndtering af eventuelle tvister 
vedrørende medlemsstaternes fortolkning af analyser af det samme produkt. 
41 
Det europæiske center for vin, alkohol og spiritus arbejder i nært samarbejde med de specialiserede 
tjenestegrene i GD VI (landbrug), der er ansvarlige for vinsektoren. Det teknisk-videnskabelige arbejde, 
der udføres af dette center supplerer det arbejde, der udføres af de medarbejdere ved Kommissionen, 
der har ansvaret for at samarbejde med de myndigheder i medlemsstaterne, der beskæftiger sig med 
forebyggelse og bekæmpelse af svig. Det europæiske center for vin, alkohol og spiritus samarbejder 
med de officielle organer og 15 officielle laboratorier i de vinproducerende medlemsstater om indsamling 
og validering af de data, der skal anvendes til fodring af databasen, og et flersproget programmel er 
blevet udviklet til dette formål. Indtil nu indeholder databasen deuteriumisotopforhold i ethanol fra mere 
ende 10 000 autentiske vine, som er indhentet fra de vinproducerende lande I EU og dækker de seks 
vinårfra 1991 til 1996. 
B. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
El har vundet 25 nye projekter med omkostningsdeling inden for særprogrammerne for miljø og klima, for 
standardisering, måling og prøvning og for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission samt under 
JOULE (Joint Opportunities for Unconventional or Long-Term Energy Supply - ikke-nuklear energi og 
rationel energiudnyttelse) og internationalt samarbejde (INCO - International Cooperation). 
De vigtigste emner, der blev behandlet i disse projekter var: partikler og fotooxidanter i kemi: 
dannelsesprocesser og rolle; klimaændringernes virkninger for ferskvandsressourceme i Europa; 
luftkvalitet og forurenende stoffers virkninger for den europæiske befolkning; udvikling af analysemetoder 
til levnedsmiddelkontrol; miljørisikovurdering; endokrinafbrydende kemikalier. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
El har undertegnet nye kontrakter med henblik på at yde støtte til andre af Fællesskabets tjenestegrene 
på et konkurrencebaseret grundlag, navnlig inden for levnedsmidler og forbrugerbeskyttelse. 
Der er forsket til støtte for GD III (industri) og GD XXI (told og indirekte beskatning) med hensyn til 
udvikling og validering af metoder til bedømmelse af overholdelsen af levnedsmiddelforskifter for 
chokolade, honning og olivenolie. 
GD XIII (telekommunikation, informationsmarkedet og udnyttelse af forskningsresultater) finansierede 
udviklingen af en kompakt, portabel og økonomisk prototypeversion af et automatisk laboratorieapparat til 
analyse af indendørs luftforurenende stoffer. Der blev i 1997 opnået et patent fra Den Europæiske 
Patentmyndighed. 
Kontraktforskning 
Instituttet har også gennemført kontraktforskning med henblik på at karakterisere forurenede 
industrigrunde og har foretaget VVM-vurderinger for regionale myndigheder. I regionen Lombardiet i 
Italien er der forsket i jordforurening, vandressourceforvaltning og luftkvalitetskontrol. 
2.6. INSTITUTTET FOR ANVENDT RUMTEKNOLOGI (SAI) 
Instituttet for Rumteknologi (SAI) arbejder med forskning, hvor igennem der opnås ajourførte oplysninger 
om begivenheder og tendenser, der påvirker jordens ressourcer og miljø. SAI spiller en vigtig rolle i 
udviklingen af europæisk jordobservation, og instituttets aktiviteter er af afgørende betydning for 
udnyttelsen af medlemsstaternes investeringer, navnlig i Den Europæiske Rumorganisation. 
Dets arbejde under forskningsprogrammet for miljø og klima vedrørte emner med tilknytning til den 
menneskelige livskvalitet, til bæredygtig ressourceforvaltning og til fremme af en bæredygtig 
jordobservationsindustri i Europa. 
42 
A. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
I 1997 anvendte Instituttet for Rumteknologi en lang række teknikker til observation af jorden fra rummet 
for at undersøge vores miljø og klima, og det begyndte et nyt arbejde med at integrere disse med 
rumbaserede telekommunikations- og navigationssystemer. 
Arbejdet for Jordobservationscentret (CEO) på SAI fortsatte med at fremme og styrke den europæiske 
jordobservationsindustri. Europæiske virksomheder gennemførte under CEO's ledelse en række 
undersøgelser, som særlig var fokuseret på kundekrav til fem nye jordobservationsmarkeder: 
rejser/turisme, miljøorganisationer, byråd, forsikringsselskaber og ingeniørorganisationer. I forbindelse 
med hver undersøgelse blev der udarbejdet en informationsbrochure, som alle nye markeder reagerede 
positivt på. Prototypen på hjælpetjenester, som består i en internet-site og European Wide Service 
Exchange (EWSE), oplevede en dramatisk stigning i anvendelsen med op til 2000 registrerede brugere. 
CEO-pilotprojekter, som demonstrerede den potentielle operationelle anvendelse af oplysninger afledt af 
jordoberservationsdata for Kommissionens tjenestegrene, var koncentreret omkring kystområder, 
europæisk skovbrug, landbrugsproduktion i Sydøstasien, og et atlas over store europæiske byområder. 
FREMSKRIDT HEN IMOD STANDARDER FOR SYSTEMER OG STRATEGIER TIL 
SPORING AF PERSONLANDMINER 
SAI høstede erkendelse som brændpunkt for detektion og identifikation af miner og instituttet arbejder 
nært sammen med nationale grupper fra medlemsstaterne samt med NGO'er (ikke-statslige 
organisationer), med repræsentanter fra lande, hvor der er lagt miner, og med minerydningshold. 
Instituttet indrettede et udendørs afprøvningsanlæg til validering af minedetekorers præstationsevner 
(metaldetektorer, jordradar og infrarødssensorer). Dette anlæg er blevet anvendt af forskellige 
producenter af minedetektorer samt til afprøvning af gennemførligheden af et multisensorsystem til 
sporing og identifikation af personminer. 
Dette standardiseringsarbejde indledtes i oktober 1997 med en workshop med deltagere fra De 
Forenede Nationers afdeling for fredsbevarende aktioner (UNDPKO), NGO'er, 
minerydningsorganisationer, minedetektorproducenter, nationale forskningsorganisationer og 
universiteter samt fra andre af Kommissionens tjenestegrene, der beskæftiger sig med 
minerydningsaktioner. Standarderne vil blive anvendt ved efterfølgende SAI-prøver samt i 
minerydningsprojekter, som Kommissionen yder støtte til, i mineplagede lande. 
Forskningsaktiviteterne på det europæiske laboratorium for mikrobølgesignatur (European Microwave 
Signature Laboratory - EMSL) omfattede udvikling af sequential radar imaging teknikker til monitering af 
mekanisk belastning og deformation i bærende konstruktioner som bjælker og dragere. Sådanne 
metoder vil være et vigtigt nyt værktøj til overvågning af sikkerheden i vigtige tekniske anlæg så som 
deformationer i vandreservoiredæmninger. 
Der udvikles nu systemer til forvaltning af kystområder, hvor der anvendes data fra nye 
oceanfarvesensorer, som skal anvendes inden for områder som akvakultur og kystværn. Arbejde af 
denne art kræver finkalibrerede data og validerede produkter. Dette understøttes af arbejde med 
kalibrering og validering af sensorer i fuldt samarbejde med de internationale og nationale 
rumorganisationer, samt udvikling af skræddersyede geografiske informationssystemer. Datasæt for 
oceanfarve og overfladetemperatur anvendes også til forskning i globale ændringer. 
Teknikker udviklet med data fra sensorer med lav opløsningsgrad blev derpå anvendt til at kortlægge 
ændringer i jordbund og vegetation i årets løb, først for Den Iberiske Halvø og dernæst udstrakt til hele 
Middelhavsbækkenet: dette arbejde vil danne grundlag for et system til overvågning af landjordens 
ødelæggelse som led i et middelhavslaboratorium, der er ved at blive oprettet. 
Som input til det internationale geosfære/biosfære-program for forskning i klimaændringer opstillede SAI 
et datasæt, der viser forekomsten af skovbrande over hele verden. Sådanne overvågninger er en 
reaktion på de bekymringer, der kom til udtryk i Agenda 21 og det femte handlingsprogram på 
miljøområdet. Disse data er vigtige både for forskningen og for miljøforvaltningen, som det kunne ses ved 
de store følger fra brandene i Indonesien i 1997. Miljøundersøgelser vedrørende brandar og 
skovressourcer i troperne havde fortsat glæde af udviklingen af radarbaseret kortlægning, i samarbejde 
med nordamerikanske (NASA) og japanske (NASDA) partnere. 
43 
Analysen af data fra nye sensorer nød godt af undersøgelser af jordoverfladens bidirektionale 
reflektionsegenskaber, der blev gennemført ved hjælp af avancerede modeller for overfladestrålings-
vekselvirkninger. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
MARS-projektet (landbrugskontrol ved hjælp af telemåling) har ydet støtte til GD VI (landbrug), Eurostat 
(Det Statistiske Kontor) og medlemsstaterne via instituttets avancerede landbrugsinformationssystem 
(AIS). AIS har leveret produktionsprognoser og påvist regionale anomalier for 14 vigtige EU-afgrøder. I 
1997 blev nogle nye afgrødetyper (oliventræer og vindruer) undersøgt: kvalitative oplysninger og skøn 
over deres potentielle udbytte vil blive yderligere forbedret. Der blev også leveret oplysninger om EU's 
nabostater i Centraleuropa, de baltiske lande, SNG, Maghreb-landene og Tyrkiet. 
Som tidligere år fortsatte telemålingskontrollen af landmænds arealerklæringer. Kvalitetskontrollen af 
arbejdet, udført af private virksomheder på kontrakt fra nationale administrationer, blev gennemført, og 
der blev ydet teknisk støtte og rådgivet i direkte vekselvirkning med medlemsstaternes administrationer. 
Den jordbundsgeografiske database for Europa i målestokken 1: 1 000 000 til støtte for 
landbrugsinformationssystemet blev udvidet til også at omfatte Norge, Finland, det tidligere Jugoslavien, 
Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Bulgarien, Schweiz, Østrig, Rumænien og de baltiske lande. Disse 
data understøtter den agrometeorologiske modellering af afgrødeudviklingen. 
B. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
Instituttet for Anvendt Rumteknologi har indsendt 18 forslag inden for flere forskningsemner, bl.a. 
landbrug, telematik og miljø og klima. 13 af disse projekter, der strækker sig fra havmiljøet til overvågning 
af ørkendannelse og jordskred blev finansieret. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
Med DG XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) er der indgået kontrakt om tredje fase af det 
operationelle program for overvågning af tropeskove, som blev påbegyndt i 1995. Når arbejdet er 
afsluttet, vil der foreligge et jordobservationsbaseret system, som kortlægger tropeskove, forvalter 
forskellige datasæt om tropeskove og rummer et alarmsystem, der udpeger områder med ekstremt tab af 
skov. En bærbar satellitmodtagerstation til branddetektion blev i denne forbindelse afprøvet i Vietnam. 
Det overordnede mål er at fremskaffe et skovinformationssystem, som er særlig afpasset til behovene i 
generaldirektoratet for miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse, navnlig med henblik på at konstatere, 
hvor effektivt EF-finansierede projekter fungerer i disse regioner. 
Kontraktforskning 
Der blev, i tilknytning til instituttets forskningsprogram, gennemført kontraktforskning for eksterne kunder, 
navnlig europæiske og japanske rumorganisationer. SAI var underkontrahent i et konsortium, der 
afprøvede en regnsimulator til støtte for en opgave med at kortlægge nedbør, og personalet var også 
inddraget i udviklingen af en nye algoritmer til håndtering af oplysninger fra Japans planlagte Global 
Imager (GLI) instrument, og de europæiske instrumenter MERIS og VEGETATION. Det førstnævnte 
instrument vil blive anvendt til måling af en række atmosfæriske, terrestriske og marine parametre. 
MERIS (Medium Resolution Imaging Spectrometer) er et vigtigt instrument i Europas næste store satellit 
ENV Sat 1 (Environment Satellite). Gennem disse kontrakter bidrager FFC's anerkendte ekspertise til at 
maksimere udbyttet af de investeringer, der foretages i Europa i disse nye sensorer. 
Andre konkurrencebaserede aktiviteter 
MERA-projektet (MARS og miljørelaterede anvendelser), der omfatter de 12 PHARE-lande og finansieres 
helt af GD IA (eksterne forbindelser), fortsatte og har navnlig været koncentreret omkring spørgsmål som 
kortlægning og overvågning af skove. De teknikker, der er udviklet til telemåling af 
landbrugsproduktionen i EU, vil blive overført til nabolandene i Østeuropa, hvor der lægges stor vægt på 
forvaltning af skovressourcer og vurdering af miljøvirkninger. SAI's rolle som leverandør af. teknisk 
støtteforvaltning til generaldirektoraterne fortsatte med et program for forvaltning af kystområder i 
Thailand for GD IB. 
44 
2.7 INSTITUTTET FOR TEKNOLOGISKE FREMTIDSSTUDIER (IPTS) 
Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier ydede støtte til EU's politiske beslutningstagningsprocesser 
ved at indsamle, fortolke og formidle oplysninger om den teknologisk-videnskabelige udvikling 
(begivenheder, tendenser og konsekvenser). Derfor gennemføres det meste af IPTS' arbejde som 
reaktion på særlige anmodninger om bistand til Den Europæiske Unions institutioner, herunder navnlig 
Europa-Kommissionens og Europa-Parlamentets tjenestegrene, samt til tredjepartsorganisationer, inden 
for det konkurrencebaserede mandat, som Det Fælles Forskningscenter har fået tildelt. 
IPTS behandlede forskellige teknologiske spørgsmål, hvor det er vigtigt, at sørge for en neutral og 
Europa-omspændende vurdering af videnskabelige og teknologiske ændringer, og at opnå bedre 
forståelse af teknologi i det socioøkonomiske miljø. Til dette formål kombinerer instituttet to perspektiver i 
sit arbejde: et fokus på ny teknologi og et fokus på socioøkonomiske, politikrelaterede, valgmuligheder, 
som involverer teknologi. Denne enestående kombination af indfaldsvinkler medfører øget indsigt, ikke 
blot gennem empirisk analyse af foreliggende data, men også via fremtidsforskning. Dette karakteriserer 
det særlige i instituttets opgaver i forhold til andre forskningsinstitutioner. 
IPTS gennemfører fremtidsstudier på store relevante forskningsområder, og udnytter det samspil og den 
krydsbestøvning, der er mellem disse områder. IPTS arbejdede inden for følgende områder i 1997: 
energi, miljø, mobilitet og transport, informations- og kommunikationsteknologi, biovidenskab og 
bioteknologi, forskriftsrammer for ny teknologi, teknologi, viden og organisationsmæssige ændringer, 
innovation, videnformidling og vækst, regionaludvikling, ressourceforvaltning (disse to områder er 
hovedsageligt fokuseret på Middelhavsområdet) og perspektiver for Europa. 
For at sikre direkte adgang til et stort net af specialister har IPTS oprettet det europæiske observatorium 
for videnskab og teknologi (ESTO): ESTO er et net, der består af 15 tværfaglige europæiske 
organisationer, som deler ansvaret for at fremskaffe rimelig adgang til oplysninger om videnskabelige og 
teknologiske ændringer af socioøkonomisk relevans. Nettet bidrager til instituttets studier og til "IPTS 
Report", der er instituttets teknologiovervågningsbulletin stilet til europæiske beslutningstagere. 
A. INSTITUTIONELLE AKTIVITETER 
Institutionelle forskningsaktiviteter 
De institutionelle forskningsaktiviteter var i 1997 fokuseret på områder af stor betydning for EU-politikker 
på områder som energi, miljø, mobilitets- og transportforskning, teknologi, beskæftigelse og 
konkurrenceevne. De vigtigste projekter fordelt pr. forskningsområde er omhandlet i det nedenstående: 
Energiprojekterne strakte sig fra teknologivurdering til forståelse af det komplekse system af energi, 
naturressourcer og økonomi. Der blev lagt særlig vægt på vekselvirkninger mellem energisystemet og 
miljøet ikke blot på globalt plan, men også på regionale energimarkeder. 
Som to eksempler på særlige projekter kan nævnes forskning og politik med hensyn til klimaændringer 
og de socioøkonomiske følger af projekter for vedvarende energi i sydlige Middelhavslande: definitioner 
og metoder. 
Miljøprojekterne var fokuseret på de tre følgende aktionslinjer: konsekvenserne af den gradvise 
indførelse af renere teknologi på områderne innovation, konkurrenceevne og beskæftigelse; teknologiske 
reaktioner på miljøproblemer; nye rammer for miljøpolitiske beslutninger. 
Som eksempler på særlige projekter på dette område kan nævnes: innovationsdynamikken i bioteknisk 
katalyse: tilfælde og analyse; bioteknologi som en renere teknologi til produktion af papirmasse og papir; 
definitioner på affald og konsekvenserne for affaldsbehandling. 
Forskningen i mobilitet og transport tog sigte på at støtte beslutningstagningen i forbindelse med de 
fremtidige tendenser med hensyn til mobiliteten i byerne, herunder sociale og økonomiske faktorer. En 
særlig IPTS-rapport om mobiliteten i byerne fremhævede alvorligheden af dette stigende problem. 
En række projekter så på fremtiden for individuel transport: mod en integration af sociale, teknologiske, 
økonomiske og politiske drivkræfter bag ændringer; fremtidsanalyser af køretøjsteknologier i bymiljøer. 
På grundlag af særlige studier og teknologiovervågning undersøgte IPTS virkningerne for 
grænsefladerne mellem teknologi, beskæftigelse og konkurrenceevne for at opnå større forståelse af 
dette trilaterale forhold. Som eksempler på projekter inden for dette område kan nævnes: betydningen af 
økonomiske netværk for jobskabelsen; evaluering af den nuværende vandressourcepolitik i 
45 
Middelhavsområdet; de muligheder, som forskning, teknologi og innovation indebærer for 
regionaludvikling samt "Made in Europe". 
Institutionelle støtteaktiviteter 
Det meste af IPTS' arbejde er en reaktion på direkte forespørgsler fra dets hovedkunder, Europa-
Kommissionen (EK) og Europa-Parlamentet (EP). I 1997 blev der undertegnet en ny overenskomst 
mellem FFC-IPTS og GD III under Europa-Kommissionen, som udvider den liste over overenskomster, 
som IPTS har med følgende specifikke tjenestegrene under EK: Analyse- og Prognosegruppen, GD XI 
og GD XVI. Der blev endvidere gennemført en række støtteaktiviteter, som ikke var omfattet af nogen 
bilateral institutionel overenskomst. Med hensyn til EP har IPTS ydet støtte til arbejde i udvalget for miljø, 
sundhed og forbrugerbeskyttelse, udvalget for økonomiske og monetære anliggender og industripolitik 
samt STOA-programmet (Scientific and Technological Options Assessment). 
IPTS har ydet støtte til EU's industripolitik under DG III (industri) med projekter vedrørende 
industriinnovationssystemer og teknikkens fremtidige anvendelsesmuligheder som: tendenser i 
teknologioverførslen mellem højere læreanstalter og industrien, standardisering, udbredelse af 
informations- og kommunikationsteknologi og organisationsmæssig praksis, følgerne af regulering på 
innovation, vandindustriens profil i de sydlige EU-lande, bioteknologi og et mere miljøvenligt erhvervsliv. 
Der blev ydet omfattende støtte til GD XI (miljø, nuklear sikkerhed og civilbeskyttelse) med henblik på at 
fastlægge nye rammer for den miljøpolitiske beslutningstagning. 
Der blev ydet støtte til GD XVI (regionalpolitik og samhørighed) gennem projektet "mod bæredygtig 
forvaltning af vandressourcerne i Middelhavslandene". 
Til støtte for Kommissionens Analyse- og Prognosegruppe (FSU) ydede instituttet en indsats inden for 
følgende områder: mikroøkonomiske case studies, grønne regnskaber, klimaændringer, risikovurdering 
og reguleringer, risikovurdering og styring, informationssamfundet og styring. 
Fælles støtte til forskellige tjenestegrene under Kommissionen: ud over de ovennævnte aktiviteter 
blev der ydet støtte, som omfattede flere GD-kunder, via følgende projekter: tilsyn med en 
gennemførlighedsundersøgelse til et solvarmeelværk i Marokko (sammen med Verdensbanken) (GD IB, 
GD XII og GD XVII); biomasseenergistrategi (GD XII, GD XVII og GD VI) solvarmeenergistrategi (GD XII, 
GD XVII og GD IB); teknisk-videnskabelig støtte til Euro-Mediterranean Monitoring Committee (GD IB og 
GD XII); miljøudsigter (GD XI og FSU); nye initiativer i ETAN-støtte til ældningsteknologier og globale 
klimaændringer (GD XII, GD V og GD XI); overvågning af teknikkens fremtidige anvendelsesmuligheder 
og socioøkonomiske undersøgelser med henblik på industrielle materialer og teknologier (GD XII, GD III, 
GD XIII og FFC); debatoplæg om konkurrenceevne og bæredygtig vækst: produkter, processer og 
organisation i afventning af det femte rammeprogram (GD XII, dir. C); input til grønbogen om innovation 
(GD XIII); forvaltningen af intellektuelle ejendomsrettigheder i den offentligt finansierede 
forskningsorganisation: 6 case studies vedrørende selvstyre. 
Arbejdet for Europa-Parlamentet, herunder navnlig for udvalget for miljø, sundhed og 
forbrugerbeskyttelse, var fokuseret på klimaændringer: årsager, virkninger og valgmuligheder; 
genbrugsindustri: hindringer og fremtidsudsigter; grønne regnskaber; miljø og beskæftigelse; juridiske 
definitioner på affald; fremtidsanalyse af lægemiddelindustrien. 
• For udvalget for forskning, teknologisk udvikling og energi (CERT) var der projekter rettet mod 
følgende emner: forskning og bæredygtighed; forskning i det 21. århundrede; gerontoteknologiens 
nuværende stade. 
• For STOA-programmet (Scientific and Technological Options Assessment) gennemførtes to 
projekter: bilens fremtid - fremtidens bil; fremtidsanalyse af lægemiddelindustrien. 
• For udvalget for økonomiske og monetære anliggende og industripolitik blev der ydet støtte til 
en offentlig høring i Europa-Parlamentet om status quo og fremtidsudsigterne for fire veludviklede 
industrigrene i Europa, tekstil, stål, biler og flyteknik. 
B. KONKURRENCEBASEREDE AKTIVITETER 
IPTS' to integrerede indfaldsvinkler til forskningen var fokuseret på ny teknologi og på socioøkonomiske, 
politikrelaterede, valgmuligheder, der involverer teknologi, skaber merværdi og dermed en 
konkurrencemæssig fordel for instituttet. 
46 
Instituttet indgav i 1997 41 forslag til konkurrencebaserede aktiviteter. Ved årets udgang var antallet af 
godkendte forslag nået op på omkring 60%. 
Oprettelsen af et europæisk kontor for integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening, inden for 
IPTS, på vegne af GD XI er et eksempel på et blandet projekt, hvor dets finansielle midler deles mellem 
60% konkurrencebaserede aktiviteter og 40% institutionelle støtteaktiviteter (se også højdepunkter på 
side 10). 
Foranstaltninger med omkostningsdeling 
I 1997 havde IPTS tretten foranstaltninger med omkostningsdeling i gang, herunder følgende projekter: 
forholdet mellem efterspørgsel efter fragttransport og industrielle virkninger og prognoser for og vurdering 
af nye teknologiske transportsystemer og deres indvirkninger på miljøet; bedømmelse af 
energimarkederne i Middelhavsområdet: tendenser og udsigter for ny teknologi, forundersøgelse 
vedrørende indførelsen af vedvarende energi i det sydlige Middelhavsområde. 
Konkurrencebaseret støtte til fællesskabspolitik 
De konkurrencebaserede aktiviteter til støtte for Fællesskabets politik vedrørte identificeringen af en 
klynge teknologier, som Fællesskabet er i besiddelse af, og som kan få stor innovativ indflydelse på 
europæiske virksomheder. Der blev endvidere gennemført en forundersøgelse, som stilede mod 
mobilisering af ressourcerne til udnyttelse af FTU-resultater med henblik på brug af biomasse som 
energikilde i Soria (Spanien). 
Kontraktforskning 
I denne forbindelse blev følgende undersøgelser gennemført: "peer review" af den tyske undersøgelse 
vedrørende livscyklusanalyser; bedømmelse af de eksterne energiomkostninger og hensyntagen hertil på 
nationalt plan; bedømmelse af de virkninger, som reformen af den fælles landbrugspolitik har på 
miljøforureningsniveauet i EU's sydlige lande; statusopgørelse over og analyse af den nuværende 
tekniske og juridiske situation for vedvarende energikilder i Europa - fase I i programmet for integreret 
forskning i og fremme af vedvarende energi; teknisk-juridisk europæisk forum for vedvarende energi. 

ISSN 0254-145') 
KOM(98) 483 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 17 12 01 
Katalognummer : CB-CO-98-500-DA-C 
ISBN 92-78-38691-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg