Forkortelser

CFCU : Den centrale finans- og kontraktenhed (Central Finance and Contracts Unit)

DIS : Decentralt gennemførelsessystem

EADP : Udviklingsprogram for Østanatolien (Eastern Anatolia Development programme)

EU : Den Europæiske Union

EUSG : Generalsekretariatet for EU-anliggender

IPA : Instrument for førtiltrædelsesbistand

JMC : Fælles tilsynsudvalg

MIPD : Flerårigt vejledende planlægningsdokument

RACER : Relevant, Accepteret, Troværdig, Enkel og Stabil

SMART : Specifik, Målelig, Realiserbar, Relevant og Tidsbestemt

TP : Tiltrædelsespartnerskab

TPA : Førtiltrædelsesbistand til Tyrkiet

Resumé

I. Siden 2002 har førtiltrædelsesbistanden til Tyrkiet finansieret gennemførelsen af projekter, som har til sigte at hjælpe Tyrkiet med at opfylde de betingelser, der kræves i forbindelse med tiltrædelsen af Den Europæiske Union (jf. punkt 1-7).

II. Under revisionen blev følgende tre spørgsmål behandlet (jf. punkt 8):

a) Sikrede Europa-Kommissionen, at EU's bistand blev rettet mod de projekter, som gav mest merværdi med hensyn til opfyldelsen af de prioriterede målsætninger for EU-tiltrædelsespartnerskabet?

b) Sikrede Europa-Kommissionen, at det decentrale gennemførelsessystem resulterede i, at projekternes output og mål blev nået rettidigt og med et godt resultat?

c) Sikrede Europa-Kommissionen, at der var et effektivt system til overvågning og evaluering af resultaterne?

III. Rettens revisorer gennemgik en stikprøve af afsluttede projekter, analyserede systemet for programmering af nye projekter og undersøgte, hvordan det decentrale gennemførelsessystem fungerede (jf. punkt 9 og 10).

IV. Den første periode med førtiltrædelsesbistand (TPA 2002-2006) var præget af mange af de svagheder, der også har kendetegnet tidligere førtiltrædelsesprogrammer: nemlig alt for store forsinkelser, gennemførelsesproblemer eller uhensigtsmæssig overvågning og evaluering (jf. punkt 36-42 og 53-61).

V. De reviderede projekter gav ikke desto mindre det tilsigtede output, og Retten vurderer, at resultaterne fremover kan forventes at være bæredygtige (jf. punkt 48-52).

VI. Kommissionen har indført en række foranstaltninger til at afhjælpe mange af svaghederne i det decentrale gennemførelsessystem, navnlig siden indførelsen af det nye instrument for førtiltrædelsesbistand (IPA 2007-2013). Udvælgelsesprocessen er allerede blevet forbedret med det nye instrument, men den fulde effekt af disse ændringer kan først vurderes, når IPA-projekterne er blevet gennemført i de kommende år (jf. punkt 19, 30-34 og 43-47).

VII. Retten konstaterede imidlertid, at Rådets og Kommissionens strategidokumenter var utilstrækkelige til at målrette EU-støtten henimod en række realiserbare mål, som indgik i førtiltrædelsesprocessen. Hertil kommer, at de strategiske mål og projektmålene ikke var specifikke nok til, at der kunne foretages en vurdering af udfaldet af projekterne. Kommissionen havde ikke de nødvendige oplysninger til at påvise, at førtiltrædelsesbistanden var effektiv (jf. punkt 11-19 og 53-63).

VIII. På grundlag af disse bemærkninger anbefaler Retten, at Kommissionen afhjælper de resterende svagheder i den overordnede programmering og resultatforvaltningen (jf. punkt 65-71).

Foto 1: Et af de reviderede projekter bidrog til det overordnede mål om at forbedre den tyrkiske søfartssikkerhed og forebygge forurening af havmiljøet i overensstemmelse med EU-kravene

+++++ TIFF +++++

Kilde: Europa-Kommissionen.

Indledning

1. Tyrkiet er et af de tre lande, der i øjeblikket kandiderer til EU-medlemskab, sammen med Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. EU har et tiltrædelsespartnerskab med hvert enkelt kandidatland. Tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet blev vedtaget i 2001 og blev revideret i 2003, 2006 og 2008. I Rådets afgørelse fastsættes de prioriterede målsætninger for EU-tiltrædelsespartnerskabet med Tyrkiet, der skal opfyldes for skabe fremskridt i tiltrædelsesforhandlingerne.

2. EU yder finansiel støtte for at hjælpe kandidatlandene med at takle udfordringerne ved europæisk integration og med at gennemføre de reformer, der er nødvendige for at opfylde kriterierne for EU-medlemsskab. Hvert år udarbejdes der et nationalt program med en liste over de projekter, der skal gennemføres.

3. For Tyrkiets vedkommende blev de nationale programmer for perioden 2002-2006 finansieret under ordningen for førtiltrædelsesbistand til Tyrkiet (TPA) (jf. tabel 1). TPA blev fra 2007 erstattet af instrumentet for førtiltrædelsesbistande (IPA [1]).

Tabel 1

EU-finansierede projekter og årlige budgetter under TPA

Nationalt program | Antal projekter | Budgetbevilling (millioner euro) |

2002 | 18 | 126 |

2003 | 26 | 145 |

2004 | 38 | 237 |

2005 | 38 | 278 |

2006 | 44 | 463 |

4. IPA for Tyrkiet er fastsat til 4873 millioner euro for perioden 2007-2013. Det består af fem komponenter, hvoraf den største er Komponent I: Omstillingsstøtte og Institutionsopbygning med en tildeling på 1665 millioner euro [2]. Denne komponent er en central del af EU's bistand med henblik på opfyldelse af de politiske og økonomiske kriterier (som defineret på Det Europæiske Råds møde i København i juni 1993) [3] og på gennemførelse af gældende EU-ret (acquis) [4], som begge er nødvendige forudsætninger for EU-tiltrædelsen.

5. Kommissionen har det overordnede ansvar for forvaltningen af førtiltrædelsesbistanden, mens TPA og IPA forvaltes af de tyrkiske myndigheder under et decentralt gennemførelsessystem (DIS). Det enkelte projekts primære modtager (normalt et ministerium eller et andet offentligt organ) er ansvarlig for at komme med ideer, specificere kravene og efterfølgende for at forvalte projektaktiviteterne. Der er oprettet nye tyrkiske institutioner: Generalsekretariatet for EU-anliggender (EUSG), som primært er ansvarligt for projektidentifikation og -overvågning, og den centrale finans- og kontraktenhed (CFCU), som er ansvarlig for at indgå kontrakter vedrørende samtlige EU-finansierede projekter.

6. Kommissionen var ansvarlig for at godkende (akkreditere) alle DIS-institutionerne og projektforvaltningssystemerne, inden de kunne blive operationelle. Kommissionen godkender også de årlige nationale programmer, som indeholder de individuelle projekter, der er udvalgt til EU-finansiering), og Kommissionens ansatte i Ankara forhåndsgodkender udbud og indgåelse af aftaler.

7. Det fælles tilsynsudvalg (JMC) for Tyrkiet overvåger, hvordan DIS fungerer. Formandskabet for udvalget varetages i fællesskab af Kommissionen og de tyrkiske myndigheder, og udvalget er sammensat af højtstående repræsentanter for alle de relevante organer.

Revisionens omfang og revisionsmetoden

8. Målet med revisionen var at undersøge, hvor godt Kommissionen forvaltede førtiltrædelsesbistanden til Tyrkiet ved at søge svar på følgende spørgsmål:

a) Sikrede Europa-Kommissionen, at EU's bistand blev rettet mod de projekter, som gav mest merværdi med hensyn til opfyldelsen af de prioriterede målsætninger for EU-tiltrædelsespartnerskabet?

b) Sikrede Europa-Kommissionen, at det decentrale gennemførelsessystem (DIS) resulterede i, at projekternes output og mål blev nået rettidigt og med et godt resultat?

c) Sikrede Europa-Kommissionen, at der var et effektivt system til overvågning og evaluering af resultaterne?

9. Retten gennemgik en stikprøve på 11 af de 82 TPA-projekter fra de nationale programmer for 2002-2004, fordi projekterne fra de senere år ikke var afsluttet på revisionstidspunktet. Revisorerne gennemgik projekterne for at undersøge, i hvilket omfang de havde leveret deres output og nået deres mål. Gennemgangen gav også oplysninger om de forskellige svagheder, der var i programmerings-, gennemførelses- og overvågningssystemerne. Stikprøven omfattede et bredt udsnit af projekter med hensyn til art, størrelse og geografisk beliggenhed. Det enkleste projekt i stikprøven bestod af én kontrakt, mens det største projekt modtog 312 tilskud. Der var ydet mellem 1,5 og 45 millioner euro i EU-finansiering til projekterne i stikprøven (jf. Bilag I).

10. Revisorerne undersøgte også den strategiske planlægning og procedurerne for udvælgelse af nye projekter for det første programmeringsår (2007) i Komponent I i IPA frem til december 2008. Denne komponent blev udvalgt, fordi den var den største af de fem komponenter (52 % af det samlede 2007-budget for Tyrkiet), og fordi den var nemmest at sammenligne med TPA.

Kort over Tyrkiet — der viser de steder, der blev foretaget stedlig revision

+++++ TIFF +++++

Kilde: Den Europæiske Revisionsret.

Bemærkninger

Strategisk planlægning

11. Arbejdet med at nå de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet skal ikke kun foregå ved hjælp af EU-støtte, men også ved hjælp af nationale midler og anden donorbistand og gennem national politik og lovgivning.

12. Retten gennemgik strategidokumenterne og programmeringssystemet for det nationale program for 2007 for at vurdere, om Kommissionen havde en systematisk fremgangsmåde, der gjorde det muligt at målrette EU's finansielle støtte til de områder, hvor den kunne bidrage mest til at opfylde de prioriterede målsætninger.

Rådets og Kommissionens strategidokumenter var utilstrækkelige til at målrette EU-støtten henimod en række realiserbare mål

13. I henhold til finansforordningen [5] skal der opstilles SMART-målsætninger (specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte) for alle de aktivitetsområder, som budgettet omfatter. De skal opstilles i de årlige aktivitetserklæringer [6] som led i aktivitetsbaseret budgetlægning og forvaltning. Kommissionen inkluderede imidlertid ikke sådanne mål i aktivitetserklæringerne for førtiltrædelsesudgifterne i Tyrkiet.

14. I 2006-tiltrædelsespartnerskabet var der opstillet 236 prioriterede målsætninger, som skulle gøre det muligt for Tyrkiet at opfylde kravene vedrørende acquis og Københavnskriterierne. Det var ikke anført, hvordan de forskellige prioriterede målsætninger var vægtet i forhold til hinanden; den eneste differentiering var tidshorisonten. I 2006-partnerskabet var det anført, at de kortfristede prioriterede målsætninger skulle nås inden for et eller to år og de mellemfristede inden for tre til fire år.

15. De prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet var ikke altid anført i specifikke og målelige vendinger. Det viste sig at være urealistisk at nå dem alle inden for de tidsfrister, der var anført i Rådets afgørelse.

16. I 2007 vurderede Kommissionen, i hvilket omfang Tyrkiet havde opfyldt de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet. Denne vurdering viste, at Tyrkiet allerede havde opfyldt omkring 60 prioriterede mål, dvs. 30 % af de prioriterede mål, der skulle have været opfyldt, hvis tidsfristerne i tiltrædelsespartnerskabet skulle overholdes. Rettens analyse bekræftede dette. 67 % af de kortfristede prioriteter for 2006 gik igen i 2008-tiltrædelsespartnerskabet, hvilket viser, at de ikke var blevet opfyldt inden for den fastsatte tidsfrist (Tabel 2).

17. For eksempel var der i 2001-tiltrædelsespartnerskabet anført en prioriteret målsætning for "bekæmpelse af organiseret kriminalitet, narkotika, menneskehandel, svig, korruption og hvidvaskning af penge", der skulle opfyldes inden for to år. Denne prioriterede målsætning går igen i alle efterfølgende tiltrædelsespartnerskaber. Tidsfristen på to år var helt klart ikke realistisk for en prioriteret målsætning af denne størrelsesorden.

18. Som reaktion på hvert tiltrædelsespartnerskab forventes Tyrkiet at udarbejde en plan med de foranstaltninger, der forventes gennemført [7]. Det fremgår ikke af disse planer, hvilke aktiviteter som vil kræve finansiel støtte fra EU.

Tabel 2

Sammenligning af de kortfristede prioriterede målsætninger i TP-2006 og TP-2008

TP-2006 indeholdt 155 kortfristede prioriterede målsætninger og TP-2008 139. |

Af de kortfristede prioriterede målsætninger i TP-2006: gik 80 (52 %) igen i TP-2008 med få eller ingen ændringergik 24 (15 %) igen i TP-2008, men med en mere præcis eller strengere ordlydvar 51 (33 %) ikke medtaget i TP-2008. |

35 af de kortfristede prioriterede målsætninger i TP-2008 var nye eller havde tidligere været mellemfristede. |

19. I 2007 indførte Kommissionen et flerårigt vejledende planlægningsdokument (MIPD). Det er et bredt strategidokument, som sigter mod at fastlægge de vigtigste prioriterede målsætninger, som skal nås med IPA-midlerne over de følgende tre år. MIPD er et vigtigt redskab i denne sammenhæng og vil kunne gøre det muligt at målrette EU-støtten bedre. Aggregationsniveauet satte imidlertid en grænse for, hvor specifikt det kunne være. På nogle områder gjorde dokumentet ikke meget mere end at gentage de relevante prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet, og i et tilfælde blev syv prioriterede målsætninger opsummeret i et enkelt punkt: "styrkelse af den retlige og juridiske beskyttelse af religionsfrihed". Målene for EU's finansiering blev således ikke defineret mere specifikt, måleligt eller realiserbart i MIPD end i tiltrædelsespartnerskabet.

Udvælgelse af projekter

20. Projekterne udvælges af de tyrkiske myndigheder og Kommissionen i fællesskab, og når Kommissionen har vedtaget det tilsvarende nationale program, indføres projekterne i en finansieringsaftale, som underskrives af begge parter.

21. Retten undersøgte, om projektudvælgelsesprocessen sikrede, at de finansierede projekter:

a) var direkte rettet mod de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet

b) havde specifikke mål og gjorde det muligt at overvåge resultaterne

c) var godt planlagt og gennemførlige.

Projektudvælgelsen under tpa var ikke grundig nok

Udvælgelsen af TPA-projekter var ikke i tilstrækkelig grad baseret på de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet

22. Der skal være en effektiv procedure, som sikrer, at den bottom-up projektidentifikation, der blev indført med DIS, resulterer i, at der udvikles og godkendes projekter, som er udformet med henblik på at opfylde de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet.

23. Rettens revision af projekterne fra de nationale programmer for 2002-2004 viste, at der ikke var en sådan procedure på det tidspunkt, og et af de 11 projekter svarede ikke til nogen af de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet [8]. Der var tydeligvis tale om et relevant projekt (jf. punkt 51 og tekstboks 5), men behovet for et sådant projekt var ikke nævnt i tiltrædelsespartnerskabet, og samtidig var der mere end 100 andre prioriterede målsætninger, hvor der ikke var udvalgt projekter. Målene og omfanget af yderligere fire af de reviderede projekter [9] omhandlede ikke direkte de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet.

Målene og indikatorerne for TPA-projekter var utilstrækkelige med henblik på resultatovervågning

24. Der skal udarbejdes en fuldstændig projektbeskrivelse for hvert enkelt projekt i det nationale program. Denne beskrivelse kaldes normalt projektplanen og bør indeholde projektets mål, forventede resultater og indikatorer, som kan efterprøves objektivt, samt pejlemærker for implementeringen.

25. Retten gennemgik projektplanerne for at undersøge, om projektmålene og de forventede resultater var SMART (Specifikke, Målelige, Realiserbare, Relevante og Tidsbestemte), og om indikatorerne for overvågning af projektresultaterne var RACER (Relevante, Accepterede, Troværdige, Enkle og Stabile).

26. Selv om projektplanerne gav grundlaget for et resultatovervågningssystem, konstaterede Retten, at kun to af de 11 projekter ("forbrugerbeskyttelse" og "tilsynstjeneste" fra det nationale program for 2004) havde SMART-mål og RACER-resultatindikatorer. Projektplanen for projektet "tilsynstjeneste" havde for eksempel syv indikatorer til måling af effekten af tilsyn som et alternativ til en fængselsdom.

27. Der var ingen basislinjer – det udgangspunkt, som man måler fremskridt ud fra – og derfor var det nærmest umuligt at vurdere, om projekterne nåede deres mål. Tekstboks 1 viser, at målene for de forskellige komponenter af udviklingsprogrammet for Østanatolien kunne have været målelige. Projektplanen indeholdt imidlertid hverken indikatorer eller basislinjer, imod hvilke resultaterne kunne måles, og den indeholdt heller ikke nogen mål.

Tekstboks 1

Udviklingsprogrammet for Østanatolien (Eastern Anatolia Development Programme (EADP)):

Programmet havde fået bevilliget 45 millioner euro og havde fire komponenter med følgende mål:

Landbrug: at forbedre landbefolkningens og -organisationernes landbrugskapacitet, indkomstniveau og livskvalitet i det område, programmet omfattede (der var ingen indikatorer eller basislinjedata om landbrugskapacitet, indkomst mv.)

SMV: at stimulere små og mellemstore virksomheders aktivitet gennem kapacitetsopbygning både på centralt og lokalt niveau med anvendelse af nye metodologier til langsigtet innovativ regional udvikling (der var ingen indikatorer eller basislinjedata om SMV-aktiviteter).

Turisme: at promovere regionen som en national og international turistdestination og bidrage til at bevare naturområder og historiske steder (der var ingen indikatorer eller basislinjedata om antallet af nationale/internationale turister).

Social udvikling: at genoprette ligevægten med hensyn til kvinders adgang til at lære at læse og skrive og til indkomstskabende aktiviteter (der var ingen indikatorer og basislinjedata om kvinders deltagelse).

Der blev ikke taget tilstrækkelig hensyn til TPA-projekternes gennemførlighed

28. Efter at projektmålene er fastlagt, skal det specificeres, hvilket udstyr og hvilke faciliteter der skal anvendes, og hvilke aktioner og aktiviteter der skal gennemføres under projektet. Kun i to af de 11 reviderede projekter var de specifikke projektkrav fastlagt fuldt ud: projektet "søfartssikkerhed" fra det nationale program for 2002 og projektet "skatteadministration" fra det nationale program for 2004. Specifikationerne for de øvrige ni projekter var utilstrækkelige i forskelligt omfang.

29. For eksempel havde man ikke taget behørigt hensyn til de faciliteter, som de tyrkiske myndigheder skulle stille til rådighed i forbindelse med projektet vedrørende gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet [10]. Det blev først konstateret efter, at projektet var startet, at det var nødvendigt med helt nye bygninger og væsentlige ændringer i arbejdspraksis. Arbejder af et sådant omfang kan ikke gennemføres inden for det budget og de tidsfrister, der var fastlagt for projektet. Som følge heraf fik projektet ikke den forventede laboratoriegodkendelse, selv om det EU-finansierede udstyr og den EU-finansierede uddannelse blev leveret som planlagt.

Projektudvælgelsesproceduren er blevet forbedret med indførelsen af IPA

30. Rettens revision af projektudvælgelsesproceduren for det nationale program for 2007 viste, at Kommissionen havde indført systematisk og dokumenteret kontrol af hvert enkelt projektforslag, inden det blev taget i betragtning i forbindelse med programmet.

31. For eksempel blev det på et tidligt stadie kontrolleret, om projektet var i overensstemmelse med en af de prioriterede målsætninger i MIPD og i tiltrædelsespartnerskabet. Hvis der ikke kunne fastslås en sådan overensstemmelse, blev projektforslaget afvist.

32. Kommissionen erkendte også behovet for at forbedre indikatorerne, således at man bedre kunne måle opfyldelsen af projektmålene, og indførte kontrol af deres kvalitet. Der blev givet retningslinjer til modtagerne om, hvordan de skulle definere klare mål og indikatorer til at måle dem.

33. Kommissionen forpligtede endvidere de tyrkiske myndigheder til at forberede behovsvurderinger eller feasibilityundersøgelser for hvert enkelt projekt og indførte kontrol for at sikre, at dette var sket. Kommissionen anbefalede, at der blev foretaget en økonomisk vurdering (normalt i form af en cost-benefit-analyse) af investeringsprojekter. Den krævede også, at der blev foretaget markedsundersøgelser i forbindelse med de foreslåede projekters vareindkøbskomponenter for at fastlægge det reelle behov og det passende budget til udstyret. Kommissionen gav de tyrkiske myndigheder vejledning i, hvordan de skulle forberede sådanne undersøgelser.

34. Rettens analyse viste, at de nye foranstaltninger var blevet fulgt for det nationale program for 2007, men at det stadig var muligt at forbedre den måde, de blev anvendt på. Projektforslagene blev ikke vurderet efter, hvor effektive og produktive de sandsynligvis ville være til at opfylde en prioriteret målsætning. En sådan vurdering ville gøre det muligt at foretage en meningsfuld sammenligning mellem alternativer og at udvælge de projekter, som sandsynligvis vil have den største effekt.

35. De nye foranstaltninger burde gøre det muligt for Kommissionen at udvælge projekter på en måde, som vil mindske de problemer, der er konstateret i forbindelse med revisionen af projekterne under de nationale programmer for 2002-2004. Effekten af forbedringerne kan imidlertid først vurderes fuldt ud, når projekterne under det nationale program for 2007 er gennemført (2012).

Det decentrale gennemførelsessystem (DIS)

36. DIS er de retlige og administrative rammer, inden for hvilke de tyrkiske myndigheder forvalter EU-finansierede projekter under Kommissionens tilsyn. Systemet forudsætter, at der er egnede administrative organer med passende ressourcer – såsom EUSG og CFCU (jf. punkt 5) – og at modtagerne har tilstrækkelig kapacitet til at gennemføre projekterne.

37. Retten vurderede, om DIS gjorde det muligt at forvalte projekterne godt ved at sørge for, at

a) de reviderede projekter fra de nationale programmer for perioden 2002-2004 blev gennemført til tiden

b) projekterne opnåede det tilsigtede output og det forventede potentiale for bæredygtige resultater.

DIS sikrede ikke, at de reviderede projekter blev gennemført til tiden, men der er efterfølgende truffet afhjælpende foranstaltninger

38. I 2003 vurderede Kommissionen kapaciteten i DIS's struktur og bemanding til at være tilfredsstillende og godkendte på den baggrund DIS til at gennemføre TPA. I praksis var DIS-personalet ikke tilstrækkeligt kvalificeret og uddannet til at forvalte det budget og de projekter, der var vedtaget under de nationale programmer for 2002-2004 (jf. tekstboks 2). Til trods herfor vedtog Kommissionen hvert år nationale programmer med stadig højere beløb og stadig flere projekter (jf. tabel 1).

Tekstboks 2

Eksempler på forsinkelser, som skyldtes utilstrækkeligt personale og utilstrækkelig erfaring i DIS

Vejtransportprojekt fra det nationale program for 2004

De tekniske specifikationer blev udarbejdet ved udgangen af 2004, men på grund af personalemangel tog det syv måneder, inden CFCU fremsatte sine bemærkninger. I alt tog det mere end halvandet år at færdiggøre og godkende udbudsdokumenterne.

Projektet vedrørende gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet fra det nationale program for 2002

Det tog i alt et år at udarbejde kontrakten vedrørende den tekniske bistand. Der blev udarbejdet ti kontraktudkast, fordi modtageren ikke havde erfaring i at udarbejde sådanne kontrakter. Det forsinkede den tekniske bistand med ca. 11 måneder.

39. Som følge af den oparbejdede pukkel prioriterede CFCU udbud og indgåelse af kontrakter for ældre projekter for at undgå, at fristerne for indgåelse af kontrakter blev overskredet, og den finansielle bevilling fra EU gik tabt. Resultatet var, at det løbende års projekter ikke skred frem som planlagt, hvilket førte til systematiske forsinkelser [11]. Som følge heraf var det nødvendigt at forlænge gennemførelsesperioden for hvert enkelt nationalt program vedrørende TPA for perioden 2002 til 2005 med et år. Det var også nødvendigt at forlænge dele af det nationale program for 2006.

40. Retten konstaterede, at DIS ikke sikrede rettidig gennemførelse for 7 af de 11 reviderede projekter fra de nationale programmer for 2002-2004, og at systemet kun til dels sikrede det for de øvrige fire projekter.

41. Den første fase ved gennemførelsen af et projekt er udbudsproceduren, som kan begynde, når Kommissionen har godkendt det nationale program. Syv af de reviderede projekter var ikke klar til at indlede udbudsproceduren på det stadie: modtagerministeriet havde ikke forberedt projektspecifikationerne og andre dokumenter tilstrækkeligt grundigt til, at de udbudsbekendtgørelser, der var nødvendige for at finde egnede kontrahenter, kunne offentliggøres. For eksempel gik der - både ved projektet om toldmodernisering og projektet om kulturelle rettigheder - 17 måneder fra projektet blev godkendt i det nationale program for 2004, til udbuddet blev afholdt.

Tekstboks 3

Projekt vedrørende toldmodernisering fra det nationale program for 2004

Det nationale program for 2004 blev vedtaget i januar 2005. Udbudsbekendtgørelsen vedrørende køretøjer og udstyr (herunder røntgenscannere) blev først offentliggjort den 31. august 2006, og kontrakten blev indgået den senest mulige dag, nemlig den 30. november 2006. To af udbudsdelene måtte annulleres, fordi buddene ikke opfyldte udbudsbetingelserne. Der var ikke tid til at genstarte udbudsproceduren, og disse forsinkelser resulterede derfor i, at omkring 3,7 millioner euro i bevillinger bortfaldt (21 % af det samlede budget for udstyr på 18 millioner euro). Kommissionen var nødt til at forlænge gennemførelsesperioden med et år (til 30. november 2008) for at gøre det muligt at gennemføre den resterende del af projektet.

42. Kontraktindgåelsesfasen omfatter gennemgang af de modtagne bud, udvælgelse af kontrahenten og underskrivelse af kontrakten. Det er navnlig CFCU's ansvar. Ingen af vareindkøbskontrakterne fra den reviderede stikprøve blev underskrevet i henhold til tidsplanen. Forsinkelser i udbuds- eller kontraktindgåelsesfasen fører til en tilsvarende reduktion af den tid, der er afsat til gennemførelse af projektaktiviteterne, hvilket har haft store konsekvenser for nogle af projekterne (jf. tekstboks 3).

Foto 2: I forbindelse med projektet for toldmodernisering finansierede EU scannere i havne og på grænseposter, der bruges til at undersøge køretøjer for ulovlig handel med mennesker, narkotika og våben

+++++ TIFF +++++

Kilde: De tyrkiske toldmyndigheder.

Foto 3: Mistænkeligt indhold fundet ved hjælp af EU-finansierede scannere

+++++ TIFF +++++

Kilde: De tyrkiske toldmyndigheder.

43. Efter de problemer, der opstod som følge af den lave bemanding i CFCU, gjorde Kommissionen godkendelsen af de nationale programmer for 2005 og 2006 betinget af, at der blev ansat flere i CFCU: Der skulle være 80 ansatte for det nationale program for 2005 og 100 for det nationale program for 2006.

44. For at mindske de risici, der kan opstå, når der indgås kontrakter i sidste øjeblik, fastsatte Kommissionen en række mellemliggende frister. Denne fremgangsmåde begyndte med det nationale program for 2005, men var mere effektiv i forbindelse med det nationale program for 2006, selv om der her var færre kontrakter, der skulle behandles (jf. tabel 3).

45. Der blev også indført nye kontroller i projektudvælgelsesproceduren for det nationale program for 2007 (jf. punkt 30) for at reducere forsinkelsernes effekt. Der blev foretaget en vurdering af modtagerens absorbtionskapacitet, og i sidste fase af projektudvælgelsesproceduren blev "projektmodenheden" kontrolleret for at sikre, at projektet var klart til øjeblikkelig gennemførelse.

Tabel 3

Data vedrørende kontraktindgåelse

Program | Frist for kontraktindgåelse | Samlet antal kontrakter | Kontrakt indgået i den sidste måned inden fristens udløb |

NP 2002 | 30.11.2004 | 351 | 287 | 82 % |

NP 2003 | 30.11.2005 | 501 | 454 | 91 % |

NP 2004 | 30.11.2006 | 752 | 688 | 91 % |

NP 2005 | 30.11.2007 | 604 | 470 | 78 % |

NP 2006 | 30.11.2008 | 378 | 85 | 22 % |

46. Kommissionen indførte også nye procedurer, som giver lederen af CFCU ansvaret for at sikre, at modtagerministerierne har den nødvendige kapacitet, herunder det nødvendige personale, til at implementere deres projekter. Fra og med det nationale program for 2007 skal modtagerministerierne foretage selvvurderinger, hvorefter lederen af CFCU giver "mini-akkrediteringer".

47. Eftersom denne proces stadig var i gang, da revisionen fandt sted, kan effekten af denne foranstaltning endnu ikke vurderes. Kommissionen har imidlertid allerede konstateret, at modtagerne ikke modtog klare retningslinjer, og at CFCU ikke havde en tilfredsstillende procedure til at teste selvvurderingerne.

De reviderede projekter gav I sidste ende de tilsigtede output, og resultaterne blev vurderet til sandsynligvis at være bæredygtige

48. Projekter bruger ressourcer (input) til at producere output og nå mål (tilsigtede resultater og udfald). Disse termer er defineret i tekstboks 4.

Tekstboks 4

Definition af projektoutput og -mål

Outputs —

Det, der direkte produceres eller opnås med de ressourcer, der er tildelt projektet.

Eksempler: levering af laboratorieudstyr (projekt vedrørende gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet); uddannelseskurser (EADP).

Resultater —

De umiddelbare ændringer, som indtræffer som følge af gennemførelsen af et projekt.

Eksempler: anvendelse af laboratorieudstyr til at teste planter for sygdomme; kvinder, som har fået nye færdigheder gennem deltagelse i undervisningskurser.

Effekt —

Konsekvenser på længere sigt, som kan observeres efter afslutningen af projektet.

Eksempler: Reduceret forekomst af plantesygdomme; forbedret adgang for kvinder til indkomstskabende aktiviteter.

Udfald — Resultater og effekt.

Mål — Beskrivelse af det tilsigtede udfald.

49. Som beskrevet i punkt 24-27 var der ikke opstillet SMART-mål og indikatorer for projekterne, og Kommissionen var derfor ikke i stand til at påvise, om projektforvaltningen havde været vellykket med hensyn til at nå målene. Retten kunne derfor kun vurdere, om der var bevis for, at projekterne havde givet det tilsigtede output. Vurderingen var baseret på en gennemgang af overvågningsrapporter, interview med alle de 11 vigtigste modtagerministerier og 19 besøg på stedet, som gjorde det muligt for Rettens revisorer at indsamle bevis for de leverede output.

50. Retten konstaterede ingen væsentlige svagheder i leveringen af projektoutput. Output blev leveret fuldt ud i tre [12] af de 11 reviderede projekter og i stor udstrækning i de andre otte (jf. tabel 4). De begrænsede problemer, der blev fundet, skyldtes svagheder i projektudformningen og projektudvælgelsen (jf. punkt 20-29) samt de forsinkelser, der var opstået under udbuds- og kontraktindgåelsesfasen.

Tabel 4

Output og bæredygtighed

Kriterium:

J = Fuldstændigt opfyldt; / = Overvejende opfyldt; N = Ikke opfyldt.

| Projekter |

Søfartssikkerhed | Gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet | Kriminalteknik | Kulturelle rettigheder | Forbrugerbeskyttelse | Biocider og vand | Toldmodernisering | Skatteadministration | Vejtransport | Tilsynstjeneste | EADP |

Output blev leveret og bidrog til målene | J | / | / | / | / | / | J | / | / | J | / |

Projektet kan forventes at blive bæredygtigt | J | N | J | / | / | / | / | J | / | J | / |

51. Et projekt er bæredygtigt, når det fortsætter med at levere resultater og have effekt, efter at EU-finansieringen er stoppet. Med de begrænsninger, som revisionen havde i betragtning af de reviderede projekters modenhed, vurderede Retten, at resultaterne af 10 af de 11 reviderede projekter kan forventes at være bæredygtige (jf. tabel 4). Den eneste undtagelse var projektet vedrørende gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet fra det nationale program for 2002. Selv om det leverede de fleste af de tilsigtede output, var der en række risici med hensyn til bæredygtigheden, fordi projektet ikke havde fået den forventede godkendelse (jf. punkt 29), fordi der var personalemangel på laboratorierne, og fordi leverandøren af laboratorieudstyr ikke ydede den vedligeholdelse, som han skulle i henhold til kontrakten.

52. Endvidere er det mere sandsynligt, at et projekt bliver bæredygtigt, når der er en høj grad af ejerskab fra modtagerens side, som vist i tekstboks 5. Følelsen af ejerskab opstår, når modtagerne føler sig aktivt involveret i initiativet, for eksempel når de selv har foreslået det, har leveret input til planlægningen og udformningen, har stået for gennemførelsen og mener, at de drager fordel af, at projektet fortsætter. Det decentrale gennemførelsessystem fremmer sandsynligheden for, at disse betingelser opfyldes i Tyrkiet, fordi der anvendes bottom-up projektidentifikation, og modtagerne forvalter projektgennemførelsen. Ejerskab er kun en af mange faktorer, der indvirker på bæredygtigheden, men Retten fandt, at betingelserne for bæredygtighed, dvs. projektejerskab kombineret med levering af det tilsigtede output, var gunstige.

Tekstboks 5

Projektet vedrørende tilsynstjeneste fra det nationale program for 2004

Den tekniske bistand, som var langt den vigtigste del af projektet, blev gennemført effektivt og til tiden. Der var imidlertid forsinkelser i leveringen af kontorudstyr: udbudsbekendgørelsen blev offentliggjort mere end 17 måneder efter den dato, der var fastsat i projektplanen. Effekten af forsinkelsen blev minimeret, fordi justitsministeriet leverede alternativt udstyr finansieret med nationale midler for at gøre tilsynskontorerne operationelle.

Resultatovervågning og evaluering

53. Det er nødvendigt at foretage resultatovervågning og evaluering for at informere beslutningstagerne og for at vise, at midlerne er forvaltet økonomisk forsvarligt. Retten undersøgte, om Kommissionen havde et solidt grundlag for at vurdere gennemførelsen af projekter og opfyldelsen af projektmålene samt den effekt, de EU-finansierede projekter havde haft med henblik på at opfylde de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet.

Gennemførelsesproblemer blev ikke altid indberettet

54. DIS overvågede, om projekterne var på rette vej gennem regelmæssige møder og overvågningsrapporter.

55. Møderne blev ledet af modtageren af det enkelte projekt, således at man kunne overvåge fremskridtene og løse de problemer, der opstod under projektgennemførelsen. Kommissionen, CFCU og EUSG skulle alle deltage i møderne for at modtage og give ajourførte oplysninger. Der blev ikke altid taget referat af møderne, men Retten gennemgik en lille stikprøve af de disponible referater vedrørende de reviderede projekter. Denne gennemgang bekræftede, at der blev identificeret problemer med den daglige gennemførelse, og at der blev truffet opfølgende foranstaltninger, men at vigtige spørgsmål i nogle tilfælde ikke blev dokumenteret. Selv om EUSG er ansvarligt for at overvåge, hvordan gennemførelsen skrider frem, og om nødvendigt, for at anbefale korrigerende foranstaltninger til JMC, konstaterede Retten, at EUSG ikke var til stede ved nogen af de møder, der indgik i stikprøven.

56. DIS producerede to typer projektovervågningsrapporter. Den ene type var CFCU's månedlige rapporter om udbud, kontraktindgåelse og betaling. Disse rapporter blev sendt til Kommissionens delegation med henblik på operationel kontrol og til Kommissionens finansenhed med henblik på finansiel kontrol. Den anden type rapport var modtagerens halvårlige rapporter om gennemførelsen af projektaktiviteterne, som blev sendt til EUSG. Retten konstaterede imidlertid, at en række væsentlige forsinkelser og problemer i projektgennemførelsen ikke blev nævnt i disse rapporter (jf. tabel 5).

57. Rapporterne gav mulighed for at overvåge, hvordan gennemførelsen skred frem i forhold til de pejlemærker for de forskellige stadier af projektgennemførelsen, der var fastsat i de enkelte projektplaner. Det skete imidlertid kun ved et projekts start- og slutdato. Det blev ikke rapporteret, hvilken dato de enkelte mellemliggende pejlemærker blev nået. Ved afslutningen af et projekt var der derfor ikke en fuldstændig oversigt, der viste, om det var blevet gennemført i henhold til planen.

Tabel 5

Svagheder, der ikke var nævnt i modtagerens projektovervågningsrapporter, og opfølgende foranstaltninger

Biocider og vand | Modtagerens overvågningsrapport omhandlede ikke en række svagheder i de laboratoriefaciliteter, der var stillet til rådighed, men svaghederne blev beskrevet detaljeret i EU-konsulentens kvartalsrapport. Modtageren iværksatte afhjælpende foranstaltninger (finansieret af tyrkiske midler) og projektet blev afsluttet på tilfredsstillende vis. |

Gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet | Revisorerne konstaterede, at der var leveret uegnet laboratorieudstyr og uhensigtsmæssige laboratoriefaciliteter (jf. punkt 29 og 51, tekstboks 2 og tabel 4). Efter Kommissionens besøg på stedet iværksatte modtageren afhjælpende foranstaltninger med henblik på at modernisere laboratoriefaciliteterne på en af lokaliteterne. |

Toldmodernisering | Det blev ikke nævnt i modtagerens rapport, at installationen af røntgenscanneren blev forsinket, fordi modtageren ikke havde planlagt opførelsen af en ny installation, som scanneren skulle monteres i. Modtageren finansierede efterfølgende denne installation med egne midler. |

58. Et eksternt firma, som Kommissionen havde indgået kontrakt med, udarbejdede hvert år "interimsevalueringsrapporter" for JMC. Disse rapporter opsummerede alle igangværende projekter, dvs. projekter, der var ved at blive gennemført på rapportens skæringsdato. Formålet var at vurdere gennemførelsen af de enkelte projekter med hensyn til relevans, produktivitet og sandsynlig effektivitet, effekt og bæredygtighed. Dette skete primært på basis af DIS-overvågningsrapporter og interview. Der blev også udarbejdet en samlet rapport med anbefalinger til forbedring af DIS og programmeringen. Disse anbefalinger førte til flere JMC-beslutninger.

59. Eftersom interimsevalueringsrapporterne var årlige og ikke indeholdt en vurdering af de afsluttede projekter, var informationerne i dem ikke rettidige eller fuldstændige nok til, at de kunne anvendes til resultatforvaltning. Kombineret med de svagheder, der var identificeret i DIS-projektovervågningsrapporterne, og den manglende aggregering af de tilgængelige data, var der ingen anvendelige overvågningsoplysninger om de stadier, hvor der opstod forsinkelser, og om hvor omfattende disse forsinkelser var. Der manglede således fuldstændige, pålidelige og rettidige forvaltningsoplysninger, som kunne bruges til at programmere CFCU's årlige arbejdsbyrde, således at man kunne minimere flaskehalse og undgå, at der oparbejdedes arbejdspukler, og for at gøre det muligt at intervenere hurtigt, når fristerne ikke blev overholdt.

Generelt var de data, der blev anvendt til at vurdere projektresultaterne, utilstrækkelige

60. Ud over de svagheder i formuleringen af projektmålene og indikatorerne, der er identificeret i punkt 24-27, konstaterede revisorerne, at de resultatindikatorer, der var defineret i projektplanerne, ikke blev anvendt i overvågningsrapporterne for 10 af de 11 reviderede projekter, herunder de to projekter, hvor der ellers var udviklet gode indikatorer (jf. punkt 26). Kommissionen havde derfor ingen oplysninger om, hvor godt det var lykkedes at nå målene for projekterne.

61. I mange tilfælde nås resultaterne og effekten først et stykke tid efter, at den endelige betaling for projektet er blevet afholdt. Resultater og effekt er ikke desto mindre centrale elementer, når det skal vurderes, hvad man har fået for pengene. Eftersom der ikke var en endelig projektrapport, havde Kommissionen ved projektafslutningen ikke et system til indsamling af data om de indikatorer, der var anført i projektplanen. Der var ikke fastsat en procedure for overvågning af og rapportering om projektets bæredygtighed og opfyldelsen af projektmålene efter den endelige betalingsdato.

62. I de seks år, EU har ydet førtiltrædelsesbistand til Tyrkiet, har der ikke været noget system til efterfølgende evaluering af de enkelte projekter, eller af hvor effektivt programmet taget under ét opfyldte de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet og bragte Tyrkiet nærmere en tiltrædelse af EU.

63. Hertil kommer, at de fleste strategiske mål for den finansielle førtiltrædelsesbistand ikke var specifikke, målelige eller realiserbare inden for den fastsatte tidsfrist, og det betød, at der ikke var tilstrækkeligt grundlag for at vurdere, hvordan midlerne var blevet forvaltet, herunder om man havde fået value for money.

Konklusioner og anbefalinger

64. Retten konstaterede svagheder i Kommissionens forvaltning af førtiltrædelsesbistanden til Tyrkiet i TPA-perioden. Kommissionen har efterfølgende truffet foranstaltninger til at forbedre procedurerne for IPA, men effektiviteten af ændringerne vil først kunne vurderes senere. Det er fortsat nødvendigt at forbedre fastsættelsen af de prioritierede målsætninger for finansieringen og vurderingen af dens effektivitet.

Sikrede Europa-Kommissionen, at EU's bistand blev rettet mod de projekter, der gav mest merværdi med hensyn til opfyldelsen af de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet?

65. Der var ingen mekanismer, der sikrede, at de projekter, der blev foreslået og udvalgt, var dem, der repræsenterede den bedste anvendelse af EU's finansielle midler med henblik på opfyldelsen af de prioriterede målsætninger for tiltrædelsespartnerskabet.

66. I tiltrædelsespartnerskabet opstilles der en lang række prioriterede målsætninger, der skal opfyldes for at forberede Tyrkiet til EU-medlemsskab. EU-støtten sigter mod at supplere Tyrkiets egne bestræbelser på at opfylde disse prioriterede målsætninger. Der var ingen klar prioritering af målene for tiltrædelsespartnerskabet ned gennem de årlige nationale programmer og godkendte projekter til de individuelle projektkomponenter og aktiviteter. Der var ikke opstillet specifikke kriterier og en solid ramme, der gjorde det muligt at fastlægge de prioriterede målsætninger, som EU-støtten skulle rettes imod. Der var ikke fastsat specifikke, målelige og realiserbare mål for støtten, og tidsplanerne var ikke realistiske.

67. Der var derfor ikke et solidt grundlag for resultatovervågning.

68. Selv om projektudvælgelsesprocedurerne var blevet væsentligt forbedret med IPA, blev forslagene stadig ikke vurderet ud fra, hvor effektivt og produktivt de kunne forventes at opfylde et strategisk mål, hvilket ellers ville gøre det muligt at foretage en rimelig sammenligning mellem alternativer eller at udvælge de projekter, som kan forventes at have den største effekt.

Anbefaling om strategiske mål

Kommissionen bør forbedre programmeringen og fastlægge en solid metodologi, der gør det muligt at finde frem til de strategiske mål, hvor behovet for EU's finansielle støtte er størst. For hvert enkelt af de strategiske mål bør det klart fremgå af metodologien, hvorfor det er nødvendigt at anvende en EU-intervention.

Anbefaling om aktivitetsredegørelser

Kommissionen bør fastsætte specifikke mål for programmet for finansiel førtiltrædelsesbistand og inkludere disse mål i de aktivitetsredegørelser, som ledsager det foreløbige budgetforslag.

Anbefaling om projektforslag

Kommissionen bør tilskynde de tyrkiske myndigheder til at udarbejde projektforslagene således, at de strategiske mål for EU-finansieringen kan nås inden for en realistisk tidshorisont.

Sikrede Europa-Kommissionen, at det decentrale gennemførelsessystem resulterede i, at projekternes output og mål blev nået rettidigt og med et godt resultat?

69. Til trods for at DIS-institutionerne var blevet godkendt af Kommissionen, var de underbemandede i forbindelse med de nationale programmer for 2002-2004, og de sikrede ikke, at de reviderede projekter eller programmet som helhed blev gennemført til tiden. Selv om DIS stødte på gennemførelsesproblemer og forsinkelser, sikrede systemet, at de reviderede projekter i stor udstrækning leverede deres tilsigtede output, og at resultaterne kunne forventes at være bæredygtige.

70. Kommissionen har indført foranstaltninger, som sigter på at rette op på mange af svaghederne i DIS. Den fulde effekt af disse forbedringer kan først vurderes, når IPA-projekterne implementeres i de kommende år.

Anbefaling om projektudformning

Kommissionen bør fortsætte med at gennemføre initiativer, som forbedrer DIS-institutionernes projektudformning og -gennemførelse. Foranstaltninger såsom obligatoriske behovsanalyser og bedre programmering af kontraktindgåelse bør anvendes hensigtsmæssigt.

Sikrede Europa-Kommissionen, at der var et effektivt system til overvågning og evaluering af resultaterne?

71. Kommissionen havde ikke oplysninger nok til at kunne påvise, at førtiltrædelsesbistanden var effektiv. Retten fandt, at projektplanerne gav grundlaget for et resultatovervågningssystem ved at opstille projektmål og forventede resultater med indikatorer, som kan efterprøves objektivt. Men de opstillede mål var ofte ikke specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte, og indikatorerne var ikke tilstrækkelige til at overvåge opfyldelsen af målene.

Anbefaling om projektresultater

Kommissionen bør sikre, at de individuelle projektforslag har specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte mål, således at det er muligt at påvise det bidrag, de yder til opfyldelsen af de strategiske mål.

Kommissionen bør forbedre mekanismen for rapportering om gennemførelsen af projekter og om leveringen af projekternes aktiviteter og output, og den bør sikre, at projektresultaterne overvåges ved hjælp af de indikatorer, der er fastsat i projektplanen, således at opfyldelsen af projektmålene kan påvises.

Kommissionen bør sikre, at udfaldet (resultater og effekt) rapporteres ved afslutningen af det enkelte projekt og efterfølgende med passende intervaller, således at der tilvejebringes resultatoplysninger, som kan bruges ved den fremtidige planlægning.

Anbefaling om programevaluering

Kommissionen bør foretage en evaluering af det samlede program for førtiltrædelsesbistand til Tyrkiet.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg på mødet den 22. oktober 2009.

På Revisionsrettens vegne

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Formand

[1] IPA's retsgrundlag: Rådets forordning (EF) nr. 1085/2006 af 17. juli 2006 om oprettelse af et instrument til førtiltrædelsesbistand (IPA) (EUT L 210 af 31.7.2006, s. 82).

[2] De øvrige komponenter er komponenten vedrørende grænseoverskridende samarbejde, som er rettet mod modtagere i grænseregionerne mellem kandidatlande og potentielle kandidatlande og mellem disse lande og EU medlemsstaterne (IPA-II); og komponenterne vedrørende regionaludvikling, udvikling af menneskelige ressourcer og udvikling af landdistrikter (IPA III, IV og V).

[3] De politiske Københavnskriterier omfatter krav om institutionel stabilitet, der garanterer demokrati, retsstatsforhold, respekt for menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal. Det økonomiske kriterium kræver en fungerende markedsøkonomi og økonomisk styrke til at håndtere konkurrencen og markedskræfterne i Den Europæiske Union. For yderligere oplysninger om tiltrædelsesforhandlingerne henvises til: http://europa.eu/scadplus/glossary/accession_criteria_copenhague_en.htm

[4] Acquis communautaire – herefter kaldet acquis – er EU’s samlede regelværk og omfatter omkring 100000 sider primær og sekundær lovgivning. Tyrkiets administrative og juridiske myndigheder skal uddannes til at implementere og håndhæve den nye EU-lovgivning.

[5] I henhold til artikel 33 i finansforordningen (og artikel 24 i gennemførelsesbestemmelserne) skal der forelægges en aktivitetserklæring, der indeholder oplysninger om opfyldelsen af alle de specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte målsætninger, der tidligere er opstillet.

[6] Den seneste aktivitetserklæring for GD for Udvidelse findes på side 667 i SEC(2008) 514: Preliminary Draft General Budget of the European Commission for the Financial Year 2009 – Working Document Part I (Foreløbigt forslag til De Europæiske Fællesskabers almindelige budget for regnskabsåret 2009 – Arbejdsdokument Del I).

[7] Nationalt program for overtagelse af Fællesskabets samlede regelsæt (acquis).

[8] Projektet omfattede som led i den tyrkiske fængselsreform oprettelse af en tilsynstjeneste der skulle yde en række tjenester til de juridiske myndigheder og til fængselsvæsenet. Med det nye system blev der indført et alternativ til fængslet, som gav lovovertrædere mulighed for at afsone deres straf i samfundet.

[9] Kriminalteknik, kulturelle rettigheder, vejtransport og udviklingsprogrammet for Østanatolien.

[10] Projektet vedrørende gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet havde til formål at tilpasse den nationale lovgivning til EU’s lovgivning og praksis på plantesundhedsområdet.

[11] PDer er konstateret lignende problemer ved forvaltningen af førtiltrædelsesbistanden i tidligere beretninger fra Retten:

- Særberetning nr. 12/2008 om Det strukturpolitiske førtiltrædelsesinstrument (ISPA), 2000-2006

- Særberetning nr. 4/2006 om Phare-investeringsprojekter i Bulgarien og Rumænien

- Særberetning nr. 5/2004 om Phare-programmet anvendt som støtte til at forberede kandidatlandene på at forvalte strukturfondene

- Særberetning nr. 6/2003 om Twinning, det vigtigste redskab til støtte for institutionsopbygningen i kandidatlandene.

[12] Søfartssikkerhed (2002 NP), toldmodernisering (2004 NP) og tilsynstjeneste (2004 NP).

--------------------------------------------------

BILAG I

LISTE OVER REVIDEREDE PROJEKTER

Projektnavn | Budgetteret EU (millioner euro) | Kontraheret (millioner euro) | Betalt EU (millioner euro) |

Søfartssikkerhed | 2 | 2 | 2 |

Gældende fællesskabsret på plantesundhedsområdet | 4 | 3 | 3 |

Kriminalteknik | 5 | 4 | 4 |

Kulturelle rettigheder | 3 | 2 | 1 |

Forbrugerbeskyttelse | 3 | 1 | 1 |

Biocider og vand | 5 | 4 | 4 |

Toldmodernisering | 17 | 12 | 11 |

Skatteadministration | 5 | 5 | 5 |

Vejtransport | 5 | 4 | 3 |

Tilsynstjeneste | 2 | 1 | 1 |

Udviklingsprogram for Østanatolien (EADP) | 45 | 43 | 43 |

I ALT - Omkostninger for EU | 95 | 82 | 78 |

| | | |

I ALT - Omkostninger for Tyrkiet | 11 | 8 | 7 |

EU + Nationale bidrag | 106 | 90 | 85 |

--------------------------------------------------