FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 22/98 Fastlagt af Rådet den 9. marts 1998 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. . . ./98/EF af . . . om et program for forbedring af juristers indsigt i fællesskabsretten (Robert Schuman-aktionen) (98/C 135/03)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 100 A,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B (3), og ud fra følgende betragtninger:

(1) I erklæring nr. 19 om gennemførelsen af fællesskabsretten, der er knyttet til slutakten til traktaten om Den Europæiske Union, understreges det, at det af hensyn til Fællesskabets rette funktion er afgørende, at de foranstaltninger, der træffes i de forskellige medlemsstater, bevirker, at fællesskabsretten anvendes lige så effektivt og lige så strengt, som det er tilfældet med anvendelsen af deres nationale lovgivning;

(2) gennemførelsen af det indre marked har krævet en omfattende lovgivningsindsats, der bl. a. har indebåret indbyrdes tilnærmelse af de nationale lovgivninger med det formål at få etableret et område uden indre grænser;

(3) et nyt overordnet mål er nu at sikre en effektiv og ensrettet anvendelse af disse fællesskabsregler, som er afgørende for, at det indre marked kan fungere efter hensigten;

(4) de fællesskabsregler, der angår den fri bevægelighed på det indre marked, er umiddelbart gældende, og kan efter de i den nationale lovgivning fastlagte procedurer påberåbes ved enhver national domstol; borgerne, forbrugerne og virksomhederne må kunne sætte deres lid til, at disse regler anvendes, og kunne nyde godt af de rettigheder og garantier, de giver dem i alle medlemsstater; dette har afgørende betydning for retssikkerheden, troværdigheden af det indre marked og i bredere forstand for tilliden til hele den europæiske integrationsproces;

(5) borgerne, forbrugerne og virksomhederne kan ikke gøre alle de rettigheder, Fællesskabets retsorden giver dem, gældende ved enhver national domstol, medmindre de jurister, der er mest direkte involveret i anvendelsen af fællesskabsrettens bestemmelser, nemlig dommere, anklagere og advokater, er tilstrækkeligt orienterede og uddannede til at kunne gøre dette;

(6) i Kommissionens meddelelse til Rådet af 22. december 1993 med titlen »Optimering af det indre marked - et strategisk program« blev det fremhævet, hvor stor betydning det har, såvel for de retsundergivne som for det indre markeds rette funktion, at de nationale domstole er i stand til at behandle et større antal sager angående reglers og handlemåders overensstemmelse med fællesskabsretten, og hvor vigtigt det på baggrund heraf er at forbedre det juridiske miljøs kendskab til fællesskabsretten;

(7) i sin beslutning af 13. februar 1996 om Kommissionens tolvte beretning til Europa-Parlamentet om kontrollen med gennemførelsen af fællesskabsretten (4) krævede Europa-Parlamentet, at Kommissionen udarbejder et program for uddannelse og orientering af jurister inden for fællesskabsretten, for at opnå at medlemsstaternes domstole anvender fællesskabsretten mere effektivt og ensartet;

(8) øget indsigt i fællesskabsretten hos jurister, der medvirker i retsplejen i medlemsstaterne, vil kunne forbedre det samarbejde mellem de nationale domstole og De Europæiske Fællesskabers Domstol, der er et af de grundlæggende elementer i Fællesskabets retsorden;

(9) i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og i henhold til traktatens artikel 127 tilkommer det ikke Det Europæiske Fællesskab at tiltage sig medlemsstaternes ansvar for indholdet og tilrettelæggelsen af den faglige uddannelse af jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater;

(10) Kommissionen har derimod kompetence til at foreslå, at der indføres en støtteordning, der skal hjælpe medlemsstaterne med at afhjælpe de mangler i dommeres, anklageres og advokaters uddannelse og kundskaber, der kan indvirke på den korrekte anvendelse af fællesskabsretten, som er en forudsætning for, at det indre marked kan fungere efter hensigten;

(11) den tilsigtede forbedring af indsigten i fællesskabsretten hos jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater, der tilsigtes, må indgå i den samlede indsats, som spænder lige fra kontrol med den korrekte gennemførelse af de fællesskabsretlige regler i national lovgivning til sanktioner i tilfælde af overtrædelse af disse regler, og som skal sikre en effektiv og ensartet anvendelse af reglerne vedrørende det indre marked;

(12) virkeliggørelsen af dette mål indebærer, at der iværksættes konkrete foranstaltninger, som tilgodeser de krav og vilkår, der gør sig gældende for juristers erhvervsudøvelse; indførelsen af et særligt program, der tager sigte på at fremme et bedre kendskab til fællesskabsretten hos jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater i medlemsstaterne, skal for denne særlige målgruppes vedkommende supplere de allerede eksisterende fællesskabsprogrammer og -initiativer -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1 Iværksættelse af Robert Schuman-aktionen

1. Ved denne afgørelse indføres et program med titlen »Robert Schuman-aktionen« for en periode på tre år.

2. Med denne støtteordning ønsker Fællesskabet at tilskynde til og støtte initiativer, der tager sigte på at fremme øget indsigt i fællesskabsretten hos jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater i medlemsstaterne.

Artikel 2 Målsætninger

1. Robert Schuman-aktionen tager sigte på:

a) at fremme praktisk orienterede uddannelsestiltag (grund- eller efteruddannelse) inden for fællesskabsret, som iværksættes af institutioner i medlemsstaterne, der har til opgave at uddanne eller efteruddanne jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater

b) at fremme formidling af information i medlemsstaterne (ved hjælp af traditionelle midler eller ved brug af ny kommunikations- og informationsteknologi) om fællesskabsretten til jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater

c) at støtte initiativer, der kan lette gennemførelsen af, supplere eller øge virkningerne af de ovennævnte to former for tiltag.

2. Robert Schuman-aktionen støtter og supplerer medlemsstaternes indsats inden for uddannelse i og information om fællesskabsretten under fuld hensyntagen til, at ansvaret for den faglige uddannelses indhold og tilrettelæggelse ligger hos medlemsstaterne.

Artikel 3 Fællesskabsaktionens virkemiddel

1. Robert Schuman-aktionen tager sigte på ydelse af finansiel støtte til initiativer, der iværksættes i medlemsstaterne med henblik på virkeliggørelse af de i artikel 2 nævnte målsætninger.

2. Robert Schuman-aktionen er opdelt i tre dele, der hver især svarer til en af disse målsætninger, nemlig en uddannelsesdel, en informationsdel og en ledsagedel.

Artikel 4 Finansielle bestemmelser

Finansieringsrammen for gennemførelsen af dette program er for en periode på tre år fra denne afgørelses ikrafttrædelse fastsat til 5,6 mio. ECU.

De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag.

Artikel 5 Betingelser for støtte

1. Berettigede til at modtage økonomisk støtte under Robert Schuman-aktionen er institutioner, som har til opgave i medlemsstaterne - på lokalt, regionalt eller nationalt plan - eller på fællesskabsplan at varetage

- faglig efteruddannelse af jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater, eller

- faglig grunduddannelse af kommende jurister, der medvirker i retsplejen.

2. De i stk. 1 omhandlede institutioner er:

a) domstole

b) advokatsamfund og dermed sidestillede faglige organisationer

c) justitsministerier, dommernævn e. l. og overordnede organer, der varetager uddannelsen af dommere

d) godkendte fagskoler og uddannelsesinstitutioner, der varetager grund- eller efteruddannelse af jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater

e) universiteter.

Artikel 6 Kriterier for udvælgelse af projekter

1. Støtteberettigede institutioner kan anmode om økonomisk støtte under Robert Schuman-aktionen ved til Kommissionens kompetente tjenestegrene at indsende planer for uddannelsestiltag, informationstiltag eller ledsageforanstaltninger.

2. Udvælgelsen af projekter og tildelingen af økonomisk støtte sker på grundlag af følgende kriterier:

a) Praktisk sigte

De påtænkte tiltag skal give deltagerne mulighed for at tilegne sig kundskaber, der tager sigte på og umiddelbart kan udnyttes i deres arbejde.

b) Adgang

De påtænkte tiltag skal primært gå ud på at give det størst mulige antal jurister, der medvirker i retsplejen, dvs. dommere, anklagere og advokater, større indsigt i fællesskabsretten, og skal navnlig være til gavn for dem, der endnu ikke har haft nærmere berøring hermed.

c) Afpasning efter de erhvervsmæssige vilkår

De påtænkte tiltag skal iværksættes på en måde (især med hensyn til tidsmæssig tilrettelæggelse og geografisk afstand), der er afpasset efter de erhvervsmæssige vilkår.

d) Omkostningseffektivitet

Ved evalueringen af projekter, der indsendes under Robert Schuman-aktionen, tager Kommissionen hensyn til de principper, der er fastsat i de finansforordninger, der gælder på dette område, især med hensyn til forsvarlig økonomisk forvaltning, tilbageholdenhed og omkostningseffektivitet.

Omkostningerne ved de påtænkte tiltag skal stå i rimeligt forhold til deres målsætninger. Disse tiltags omkostningseffektivitet kan bl. a. øges ved, at flere støtteberettigede institutioner indgår et partnerskab og lægger deres ressourcer sammen.

3. Desuden vil følgende fakultative kriterier kunne lægges til grund:

a) tiltagenes fællesfaglige sigte (medvirken af dommere, anklagere og advokater i tiltagenes gennemførelse eller som målgruppe)

b) tiltagenes grænseoverskridende sigte (medvirken af statsborgere fra mere end én medlemsstat i tiltagenes gennemførelse eller som målgruppe).

Artikel 7 Støttebetingelser

1. Den økonomiske støtte under Robert Schuman-aktionen, der tager sigte på at fremme, supplere og støtte de i artikel 5 nævnte institutioners tiltag, ydes som et supplement til lokal, regional eller national finansiering og har til formål at muliggøre et projekts gennemførelse. Den således ydede finansielle støtte vil følgelig ikke kunne føre til hverken direkte eller indirekte fortjeneste.

2. Økonomisk støtter under Robert Schuman-aktionen ydes for et år eller for to år.

3. Af hensyn til tiltagenes kontinuitet forpligter modtagerne af støtte under Robert Schuman-aktionen sig til ved udløbet af støtteperioden at videreføre tiltaget i en periode, der mindst svarer til støtteperioden, uden at modtage støtte fra Kommissionen.

Støttemodtagerne forpligter sig til at tilbagebetale det fulde støttebeløb, såfremt denne forpligtelse ikke overholdes.

I ganske særlige tilfælde kan der dispenseres fra denne forpligtelse til at videreføre tiltaget, hvis tiltaget ifølge sin natur ikke kan videreføres eller støttemodtageren, især på grund af egne vedtægter eller af økonomiske årsager, er forhindret i at videreføre det.

4. Den økonomiske støtte under Robert Schuman-aktionen ydes efter de regler, Kommissionen følger på tilskudsområdet. Overholdelsen af disse regler kontrolleres af Kommissionen og af Revisionsretten.

Artikel 8 Gennemførelse

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af dette program og vedtager de praktiske gennemførelsesbestemmelser.

2. Interessetilkendegivelser indkaldes hvert år i De Europæiske Fællesskabers Tidende med det formål at orientere potentielle støtteansøgere om formålene med og vilkårene for støtte under Robert Schuman-aktionen.

Artikel 9 Sammenhæng i fællesskabsindsatsen

1. Kommissionen drager sammen med medlemsstaterne omsorg for den overordnede sammenhæng mellem det her omhandlede program og Fællesskabets andre foranstaltninger på uddannelses- og informationsområdet.

2. Robert Schuman-aktionen er et supplement til de foranstaltninger, der iværksættes under andre fællesskabsprogrammer, i særdeleshed Leonardo da Vinci-programmet, der tager sigte på at gennemføre en erhvervsuddannelsespolitik i Fællesskabet, Jean Monnet-projektet, der tager sigte på fremme af undervisning i europæisk integration på universiteterne, og Grotius-programmet, der er en fælles aktion på grundlag af artikel K.3 i traktaten om Den Europæiske Union, om tilskyndelse og udveksling for aktørerne inden for retsvæsenet.

Artikel 10 Tilsyn og evaluering

1. Kommissionen varetager tilsynet med og den periodiske evaluering af dette program og orienterer med regelmæssige mellemrum medlemsstaterne herom.

2. Kommissionen forelægger senest to år efter programmets ikrafttræden Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en beretning med evaluering af gennemførelsen af dette program.

Artikel 11 Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udfærdiget i . . .

På Europa-Parlamentets vegne

Formand

På Rådets vegne

Formand

(1) EFT C 378 af 13.12.1996, s. 17, og EFT C 368 af 5.12.1997, s. 6.

(2) EFT C 206 af 7.7.1997, s. 63.

(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 24. oktober 1997 (EFT C 339 af 10.11.1997, s. 410), Rådets fælles holdning af 9. marts 1998 og Europa-Parlamentets afgørelse af . . . (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(4) EFT C 65 af 4.3.1996, s. 37.

RÅDETS BEGRUNDELSE

I. INDLEDNING

Den 22. november 1996 forelagde Kommissionen et afgørelsesforslag baseret på EF-traktatens artikel 100 A.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 23. april 1997.

Europa-Parlamentet afgav udtalelse den 19. oktober 1997.

Som følge af denne udtalelse forelagde Kommissionen et ændret forslag ved skrivelse af 10. november 1997.

Rådet fastlagde den 9. marts 1998 sin fælles holdning i overensstemmelse med traktatens artikel 189 B.

II. FÆLLES HOLDNING

Europa-Parlamentet har i sin førstebehandlingsudtalelse foreslået en række ændringer, idet det navnlig har præciseret aktionens målgruppe samt indført mulighed for at dispensere fra forpligtelsen til at videreføre tiltagende ud over støtteperioden.

Kommissionen har i sit ændrede forslag godkendt alle Europa-Parlamentets ændringsforslag, dog med en redaktionel præcisering i ændringsforslag 19.

III. MÅL

Formålet med afgørelsen er at forbedre juristers indsigt i fællesskabsretten og dermed fremme en effektiv og ensartet anvendelse af de fællesskabsretlige bestemmelser, der er nødvendige for, at det indre marked kan fungere tilfredsstillende.

Robert Schuman-aktionen er udformet som et program for midlertidig økonomisk støtte til initiativer fra institutioner i medlemsstaterne med ansvar for uddannelse af eller formidling af informationer til praktiserende jurister, som er involveret i retsplejen, dvs. dommere, statsadvokater og advokater.

Rådet har på den baggrund accepteret næsten hele Kommissionens tekst, idet det dog har præciseret visse aspekter og forenklet andre under hensyntagen til ovennævnte mål.

IV. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING

1. Betragtninger

Rådet har fulgt Kommissionens ændrede forslag, som var udformet i tråd med Europa-Parlamentets ændringsforslag til betragtning 11, 12 og til dels 5 og 8, dvs. forslaget indeholder nu de mere præcise udtryk, som Europa-Parlamentet har foreslået for at definere aktionens målgruppe.

I betragtning 6 har Rådet derimod ikke fundet det hensigtsmæssigt at acceptere den foreslåede ændring, fordi henvisningen til »juristerne« er den samme som i meddelelsen af 22. december 1993, og altså ikke henviser til Robert Schuman-aktionens målgruppe.

Rådet har ikke fundet det hensigtsmæssigt at acceptere betragtning 3a, som Europa-Parlamentet har foreslået som ændring 1. Rådet mener, at indholdet af denne betragtning - om end i en anden formulering - allerede findes i betragtning 3 og i anden del af betragtning 6.

I betragtning 10 har Rådet ikke accepteret en mindre ændring, som var foreslået af Europa-Parlamentet, da det finder den oprindelige formulering af forslaget bedre.

Endelig har Europa-Parlamentet foreslået en ny betragtning 10a, som understreger de praktiserende juristers rolle i håndhævelsen af fællesskabsretten. Rådet mener, at indholdet af denne betragtning allerede i vid udstrækning findes i betragtning 5, 6, 7, 8 og 10, og en ny betragtning af samme art derfor ikke har nogen berettigelse.

2. Iværksættelse af Robert Schuman-aktionen (artikel 1, stk. 1)

Rådet har accepteret Europa-Parlamentets ændringsforslag vedrørende varigheden af aktionen, dvs. klart angivet, at der er tale om et treårigt program. Rådet har derimod ikke fundet det hensigtsmæssigt at acceptere tilføjelsen om aktionens formål, som Rådet finder bør anføres i betragtningerne.

3. Aktionens målgruppe (artikel 1, stk. 2, artikel 2, stk. 1, litra a) og b), artikel 4, stk. 1 og stk. 2, litra d), artikel 5, stk. 2, litra b))

Rådet har accepteret Europa-Parlamentets ændringsforslag 10, 11, 12, 13 (anden del), 15 og 17, som tager sigte på at præcisere aktionens målgruppe bedre.

4. Henvisning til artikel 1, stk. 1 (artikel 4, stk. 1)

Rådet har ikke fundet det hensigtsmæssigt at acceptere henvisningen til artikel 1, stk. 1, da det er afgørelsen som sådan og ikke kun dens artikel 1, stk. 1, der gør institutioner berettigede til at modtage økonomisk støtte.

5. Universiteter som støtteberettigede institutioner (artikel 5, stk. 2, litra e))

Rådet har accepteret Europa-Parlamentets ændringsforslag om at udvide kredsen af støtteberettigede til at omfatte samtlige universiteter.

6. Tiltagenes fællesfaglige sigte (artikel 6, stk. 3, litra a))

Rådet har accepteret Europa-Parlamentets ændringsforslag, der tager sigte på at præcisere rækkevidden af tiltagenes fællesfaglige sigte, men har valgt en formulering, som det finder klarere.

7. Støtten (artikel 7)

Rådet har fulgt Europa-Parlamentets ændringsforslag og præciserer, at den økonomiske støtte ydes for et år eller for to år. Det har desuden accepteret det ændringsforslag, hvormed der gives mulighed for at dispensere fra forpligtelsen til at videreføre tiltaget ud over støtteperioden, og samtidig præciseret betingelserne for at opnå dispensation.

8. Finansielle bestemmelser (artikel 4)

Rådet har hverken accepteret ordlyden af den nye artikel 6, stk. 4a, eller henvisningen i artikel 8 til budgetmæssig komplementaritet, som foreslået af Europa-Parlamentet, men har i stedet valgt at henvise til de finansielle bestemmelser i overensstemmelse med Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 1995 om optagelse af finansielle bestemmelser i retsakter.

9. Sammenhæng med Fællesskabets øvrige tiltag (artikel 9)

Rådet har ikke fundet det hensigtsmæssigt at medtage Europa-Parlamentets tilføjelse om, at programmet gennemføres i synergi med Fællesskabets andre foranstaltninger, idet det mener, at denne idé allerede kommer til udtryk i den oprindelige affattelse af artikel 9, stk. 2.

10. Tilsyn og evaluering af programmet (artikel 10)

Rådet har ændret artikel 10, stk. 1, en smule for at tydeliggøre den, men har ikke fundet det hensigtsmæssigt at præcisere rapportens indhold, da det mener, at Kommissionen selv skal bestemme omfanget og indholdet af sin rapport.

V. KONKLUSION

Teksten til den fælles holdning indeholder de fleste af Europa-Parlamentets ændringsforslag, selv om formuleringen undertiden er ændret en smule for at lette læsningen, og den holder sig tæt til teksten til Kommissionens ændrede forslag i overensstemmelse med den ånd og de mål, Europa-Parlamentet har anbefalet.

Rådet har navnlig bestræbt sig på at udarbejde en klar og letforståelig tekst og samtidig tilgodese Europa-Parlamentets vigtigste ønsker, navnlig vedrørende støtteberettigede institutioner, aktionens målgruppe samt retningslinjerne for støtte.