EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 27.5.2015 COM(2015) 222 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET



Euroens indførelse i Litauen



BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET, DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Euroens indførelse i Litauen 1.INDLEDNING Den 23. juli 2014 vedtog Rådet en afgørelse om, at Litauen opfyldte de nødvendige betingelser for indførelse af euroen, og at landets dispensation med hensyn til deltagelse i den fælles valuta skulle ophæves med virkning fra den 1. januar 2015 . Litauen fulgte samme praksis som alle de medlemsstater, der indførte euroen efter den første overgangsbølge (1999-2002) og anvendte det såkaldte "big-bang"-overgangsscenario, der betød, at eurosedler og -mønter fik status som lovligt betalingsmiddel på dagen for euroens indførelse . En to ugers periode, hvor sedler og mønter denomineret i euro og litauiske litas var i omløb samtidig, gav mulighed for en gradvis tilbagetrækning af kontanter i litas. Den vellykkede overgang viste endnu en gang, at en kort periode med to valutaer i omløb er tilstrækkelig, hvis overgangen er velforberedt . Et stort flertal af litauerne (86 %) fandt, at overgangen forløb glat og effektivt . I forlængelse af Kommissionens to rapporter om de praktiske forberedelser til overgangen til euroen i Litauen dækker denne rapport de vigtigste aspekter af overgangsprocessen set i bakspejlet og med fokus på forberedelserne til overgangen til eurosedler og -mønter, perioden med to valutaer i omløb og de foranstaltninger, der er truffet for at forhindre urimelig prissætning og forkerte prisoplevelser og prisudviklingstendenser og fejlagtig information om euroen. Hvor det er relevant, beskriver beretningen også Kommissionens henstillinger angående eventuelle andre foranstaltninger, der skal træffes af de litauiske myndigheder, og der drages konklusioner, som kan være nyttige i forbindelse med fremtidige overgange til euroen. 2.OVERGANGEN 2.1.Forberedelserne til overgangen til eurosedler og -mønter Overgangen til eurosedler og -mønter er formentlig den mest synlige del af valutaombytningen, idet stort set alle finansielle institutioner, virksomheder og borgere berøres. En glat og effektiv overgang kræver, at alle berørte parter forsynes ordentligt med eurosedler og -mønter, og at banker og virksomheder er velforberedte på den store ekstra arbejdsbyrde. Der blev slået 370 millioner euromønter med litauiske nationale sider af det litauiske møntvæsen efter et offentligt udbud. Der blev lånt omkring 132 millioner eurosedler med forskellige pålydende værdier i Deutsche Bundesbank. Banker og virksomheder blev gradvist forsynet med eurokontanter før udgangen af 2014. Forhåndsudstedelsen af euromønter og eurosedler til kreditinstitutterne begyndte henholdsvis den 1. oktober 2014 og den 1. november 2014. Den generelle forhåndsvideresendelse til forretningsbankernes større kunder begyndte den 1. december 2014, mens de mindre erhvervskunder modtog eurokontanter ved udgangen af december 2014 gennem den forenklede forhåndsvideresendelse. Den samlede værdi af de forhåndsudsendte eurosedler og euromønter var på 622 mio. EUR. 900 000 startsæt indeholdende en blanding af alle litauiske euromønter (værdi: 11,59 EUR pr. sæt) har været til salg siden den 1. december 2014 i 343 filialer af forretningsbanker, 330 posthuse og 3 af den litauiske centralbanks kontorer. Efterspørgslen efter startsæt var stor. 640 000 ud af 900 000 startsæt blev solgt inden den 14. december 2014, og pr. 1. januar 2015 var næsten alle startsæt beregnet for borgerne blevet solgt. Desuden er der til brug for de detailhandlende blevet sammensat to særlige startsæt (60 000 sæt med 111 EUR og 50 000 sæt med 200 EUR). På grund af den øgede sikkerhedsrisiko blev der udformet en sikkerhedsplan for pengetransporter i overgangsperioden med målrettet oplæring for medlemmer af politiet. Der blev også udformet en særlig plan i tilfælde af dårlige vejrforhold. Navnlig i de sidste dage af december 2014 skulle forretningsbanker og posthuse håndtere exceptionelt store mængder kontanter. For at lette logistikken omkring tilbagetrækningen af litasmønter blev pengetransportfirmaerne og forretningsbankerne udstyret med mobile standardcontainere til indsamling, opbevaring og transport af mønter. Nogle forretningsbanker udvidede deres personale i filialer for at lette udførelsen af kontanttjenester og/eller indrettede supplerende skranker i slutningen af 2014 og i de første dage efter €-dag. Eftersom de litauiske banker har forholdsvis lange åbningstider, var der ingen planer om en udvidelse af åbningstiderne i overgangsperioden. Ved udgangen af 2014 og i begyndelsen af 2015 udvidede ni forretningsbanker ikke desto mindre arbejdstiden i de dele af deres virksomhed, der har direkte kontakt med kunderne. Forretningsbankerne vil tilbyde ubegrænset og gratis omveksling af kontanter indtil den 30. juni 2015, og i omkring 90 bankfilialer vil de gøre det indtil den 31. december 2015. Den litauiske centralbank har siden slutningen af september 2014 tilbudt personer, der håndterer kontanter, og regnskabsførere særlig instruktion i eurokontanter generelt og i sikkerhedselementerne specifikt. Især detailhandlende og ansatte på posthuse deltog i disse uddannelsestiltag ("train the trainer"). Bankansatte modtog særlige kurser arrangeret af deres arbejdsgivere om de overordnede principper i forbindelse med euroens indførelse og om virkningerne for banktjenester og adgangen til banktjenester omkring €-dag. For at forbedre adgangen til omvekslingstjenester i især landdistrikterne spillede det litauiske postvæsen en aktiv rolle i overgangsfasen, idet der blev udbudt omvekslingstjenester til offentligheden på 330 posthuse. Ifølge en undersøgelse, som Kommissionen foretog i slutningen af december 2014, var en stor del af litauerne allerede i besiddelse af eurosedler og -mønter før overgangen: 44 % havde eurosedler (56 % efter en udlandsrejse og 35 % efter omveksling i en bank i Litauen), og 46 % havde euromønter (62 % efter en udlandsrejse og 31 % fra et startsæt).

Overgangen til eurosedler og -mønter i Litauen var velforberedt og velorganiseret. Banker og virksomheder og borgere var tilstrækkeligt forsynet med eurokontanter før overgangen. 2.2.Perioden med to valutaer i omløb Den periode på to uger, hvor både euroen og den litauiske litas var i omløb, udløb den 15. januar 2015. Der var adgang til pengeautomater til hævning af euro allerede den 1. januar 2015, og de har siden da fungeret normalt. De blev fyldt med euro i især de sidste dage i december 2014 og hovedsagelig med 5- og 10- samt 20- og 50-eurosedler. Mange pengeautomater var funktionelle umiddelbart efter midnat, og det komplette litauiske net af pengeautomater (ca. 1 200 pengeautomater) var fuldt funktionsdygtigt den 1. januar kl. 00.26. Betalingsterminalerne skiftede øjeblikkeligt til euro den 1. januar 2015. Bankernes kunder blev opfordret til i højere grad at bruge elektroniske betalinger, især i de første dage efter den 1. januar 2015. I perioden med to valutaer i omløb blev der benyttet betalingskort til 6,7 millioner transaktioner til en samlet værdi af 127 mio. EUR. Sammenlignet med samme periode i januar 2014 var antallet af elektroniske betalinger vokset med omkring 5 % i januar 2015. Takket være deres omhyggelige forberedelser blev den ekstra arbejdsbyrde i perioden med dobbelt omløb håndteret godt af banker og posthuse. Adskillige banker indsatte ekstra personale til håndtering af kontante transaktioner. De detailhandlende og andre erhvervskunder fik tilbudt tjenester bestående i afhentning af sedler og mønter. Filialernes optællings- og lagerkapacitet blev tilpasset. I første halvdel af januar 2015 blev der hævet 314 mio. EUR i pengeautomater. I løbet af de første uger af 2015 konfigurerede nogle banker deres pengeautomater til indbetaling af kontanter i litas og udbetaling af kontanter i euro. Der blev indsat over 205 mio. LTL (59,3 mio. EUR) i første halvdel af januar via disse automater. 343 bankfilialer, 330 posthuse, 3 afdelinger af Litauens centralbank og 14 kreditforeningsfilialer tilbød ombytning fra litas til euro. Pr. 15. januar 2015 var der blevet omvekslet 419 mio. EUR i bankerne, 156 mio. EUR på posthuse, 14 mio. EUR gennem den litauiske centralbank og 2 mio. EUR i kreditforeninger. Ifølge en undersøgelse foretaget af Kommissionen i Litauen mellem den 16. og 19. januar 2015 havde 91 % af de adspurgte ikke oplevet problemer i forbindelse med omveksling af litas eller hævning af euro i bankerne i løbet af den første uge i januar. Dette tal er en anelse højere end ved overgangen til euro i Letland (88 %), men generelt i overensstemmelse med tidligere overgange. I figur 1 ses udviklingen i kontantbetalinger foretaget udelukkende i euro i perioden med to valutaer i omløb i Litauen sammenlignet med Letland og Estland. Allerede på tredjedagen efter overgangen til euroen (3. januar 2015) foretog 36 % af befolkningen kontantbetalinger med udelukkende euro. Den 8. januar betalte fire ud af fem af de adspurgte borgere udelukkende med euro. Derefter steg andelen af kontante betalinger i euro hen imod slutningen af perioden med to valutaer i omløb, dog med undtagelse af lørdag den 10. januar 2015, hvor denne andel faldt fra 80 % til 69 %, men den voksede hurtigt igen til 86 % den følgende dag. Generelt voksede antallet af rene eurobetalinger hurtigt, men i et lidt mindre støt tempo end i den tilsvarende periode i Letland i 2014. Samlet set klarede detailsektoren også fint udfordringerne ved overgangsprocessen og den samtidige håndtering af to valutaer. De detailhandlende blev godt forsynet med eurokontanter, og der blev ikke meldt om større problemer med kødannelse. Som det fremgår af figur 2, modtog 84 % af borgerne allerede den 2. januar udelukkende byttepenge i euro. Denne andel voksede til 100 % den 7. januar. Den undersøgelse, som Kommissionen foretog lige efter afslutningen af perioden med to valutaer i omløb, viser, at et meget stort flertal af litauerne (86 %) fandt, at overgangen var forløbet glat og effektivt. 2.3.Tilbagetrækning af den nationale valuta Skønt mængden af litasmønter og litassedler i omløb har været faldende siden starten af 2014, har tilbagetrækningen heraf været en særlig udfordring, eftersom Litauen er et land, hvor brugen af kontanter er ret udbredt. En stor del af de litauiske sedler og mønter i litas, som var i omløb, blev taget ud af omløb allerede før overgangen til euroen. I betragtning af mængden og den samlede vægt af litasmønter i omløb i 2014 tilbød den litauiske centralbank ubegrænset og gratis ombytning af litasmønter til litassedler frem til slutningen af december 2014 for at mindske antallet af litasmønter i omløb. For at mindske antallet af store litassedler i omløb inden den 1. januar 2015 blev pengetransportfirmaer og andre virksomheder i efteråret 2014 opfordret til ikke at bestille pengesedler med høj pålydende værdi. Parallelt hermed optrappede forretningsbankerne markedsføringen af ikke-kontante betalinger over for deres kunder.

Den 31. december 2014 var værdien af litas i omløb faldet med 51 % i forhold til januar 2014. Samme dato var omkring 5,8 mia. litas fortsat i omløb. Den gradvise demonetarisering af litassedler påbegyndte allerede i august 2014, mens demonetariseringen af litasmønter påbegyndte i oktober 2014.



Overgangen til eurosedler og -mønter i Litauen var velforberedt og blev gennemført uden større problemer. Pengeautomater og terminaler på salgssteder blev omstillet til tiden, og banker og posthuse klarede den ekstra arbejdsbyrde i perioden med to valutaer i omløb godt. De detailhandlende klarede også fint udfordringerne ved overgangsprocessen og håndteringen af to valutaer på samme tid. De var velforsynet med eurokontanter, og ifølge en undersøgelse foretaget af Kommissionen modtog 84 % af de adspurgte borgere allerede den 2. januar 2015 kun byttepenge i euro. 3.FORHINDRE URIMELIGE PRISER OG FEJLAGTIGE PRISOPLEVELSER Befolkningen har været bekymret over den virkning, som overgangen til euroen kan få på priserne. Det har derfor været særlig vigtigt for de litauiske myndigheder at gøre alt for at forhindre urimelig forretningspraksis og fejlopfattelser af prisudviklingen. Siden januar 2014 har man kontrolleret priserne på 100 hyppigt solgte varer og tjenesteydelser på de mest populære salgssteder i de syv største byer i Litauen. Det drejer sig om tjenester, der ifølge erfaringerne fra tidligere overgange med størst sandsynlighed kan blive ramt af prisstigninger blandt lokale næringsdrivende, f.eks. frisører, restauranter og caféer samt bilvaskehaller. Centret for beskyttelse af forbrugerrettigheder (CRPC) har i samarbejde med f.eks. den nationale fødevare- og veterinærtjeneste og tilsynet for nonfoodprodukter overvåget, at kravene til prisangivelse og omregning (f.eks. afrundingsreglerne) blev overholdt i perioden med dobbelt prisangivelse, og at memorandummet om god forretningsskik efter indførelsen af euroen blev gennemført. Der blev iværksat en intensiv kontrol ved begyndelsen af perioden med dobbelt prisangivelse den 23. august 2014. Som reaktion på Kommissionens første særlige rapport om Litauens praktiske forberedelser på indførelsen af euroen blev antallet af priskontrollører væsentligt forøget (til over 350). Den obligatoriske dobbelte prisangivelse i litas og euro startede den 23. august 2014 og varer frem til midten af 2015. Siden august 2014 er der blevet gennemført 13 819 kontroller. CRPC konstaterede overtrædelser i 870 tilfælde. De hyppigste problemer bestod i manglende prisangivelse i to valutaer og ukorrekt afrunding af priser. Bødernes størrelse har varieret fra 1 000 LTL (289 EUR) til 10 000 LTL (2 896 EUR), afhængigt af overtrædelsens art. Der er blevet skredet ind over for 833 virksomheder, hvoraf de 819 har modtaget en advarsel, mens kun 14 er der blevet pålagt en bøde. I løbet af januar 2015 blev der gennemført 1 543 kontrolbesøg og afsløret 93 overtrædelser. Litauerne mente generelt, at dobbelt prisangivelse var nyttig, når de skulle sammenligne priser, og når de skulle vænne sig til at tænke i en ny valuta. Ifølge en undersøgelse foretaget af Kommissionen i januar udtalte over to tredjedele af de adspurgte i Litauen (67 %), at de fandt den dobbelte prisangivelse nyttig efter overgangen. Over tre fjerdedele af de litauiske borgere (77 %) har indtryk af, at den dobbelte prisangivelse blev gennemført korrekt eller for det meste korrekt. Litauen har den laveste andel af respondenter, som siger, at den dobbelte prisangivelse blev gennemført korrekt eller for det meste korrekt. På spørgsmålet om prisomregninger svarer næsten halvdelen af respondenterne (47 %), at omregningerne var korrekte. Dette resultat ligger et sted midt imellem resultaterne fra de tidligere overgange til euroen. Memorandummet om god forretningsskik efter indførelsen af euroen blev lanceret den 18. august 2014, og heri blev erhvervslivet opfordret til at forpligte sig til ikke at misbruge overgangen til egen fordel, overholde overgangsbestemmelserne og tilbyde deres kunder den nødvendige hjælp. Den er inspireret af de frivillige initiativer, der blev anvendt med stor succes i forbindelse med tidligere overgange til euroen. Kampagnen føres af økonomiministeriet. Kampagnens deltagere har ret til at anvende et særligt logo for at vise, at de deltager. Pr. 7. januar 2015 havde mere end 5 000 virksomheder, der sælger varer eller tjenester til forbrugerne, tilsluttet sig memorandummet, herunder 13 639 salgssteder. Deltagerne udgør ca. 90 % af alle detailhandlende i Litauen. Kampagnen om fair prissætning er et meget vigtigt initiativ, når det drejer sig om at forebygge et eventuelt prismisbrug og forhindre fejlagtige oplevelser af prisudviklingen. I forhold til det samlede antal virksomheder, der deltog i initiativet i forbindelse med overgangen i Letland, og erfaringerne fra tidligere overgange blev det ønskede mål nået. Siden den 1. oktober 2014 har forbrugerne haft mulighed for at klage over overtrædelser af reglerne for prisangivelse via en særlig hotline, e-mail eller ved at markere det pågældende salgssted eller den pågældende udbyder af tjenesteydelser på et interaktivt kort, der findes på webstedet for forbrugerorganisationer. Klagerne er blevet fulgt op senest 48 timer efter indgivelsen. Den bekymring, som borgerne har tilkendegivet, havde hovedsagelig forbindelse med angivelsen af priser og anvendelsen af afrundingsreglerne. Alle forespørgsler og klager behandles omhyggeligt af de kompetente myndigheder. Euroens indvirkning på priserne og ublu prisfastsættelse skaber dog fortsat uro blandt litauerne . Det anbefales derfor at fortsætte kontrollen med den dobbelte prisangivelse, anvendelsen af korrekte omregnings- og afrundingsregler og prisudviklingen i nogle måneder endnu. Litauen har indført dobbelt prisangivelse og en aftale om fair prissætning i overensstemmelse med Kommissionens henstillinger . Deltagelsen i initiativet for fair prissætning har været forholdsvis kraftig i forhold til tidligere overgange til euroen. 4.PRISUDVIKLING OG OPLEVEDE PRISER Overgangen til euroen fandt sted efter en periode med meget lav og undertiden negativ inflation i Litauen. Den faldende inflation skyldtes hovedsagelig energikomponenten og andre industrivarer end energi. Denne udvikling svarer til den, der kan observeres i de aggregerede data for euroområdet og i Litauens nabolande. Ifølge en nylig undersøgelse fra Kommissionen tror flertallet af litauere (58 %), at euroen vil øge inflationen i deres land (sammenlignet med 57 % af letterne og 55 % af esterne umiddelbart efter deres respektive overgange til euroen). Omkring en fjerdedel af respondenterne (26 %) mente, at deltagelse i euroområdet ville hjælpe Litauen med at fastholde prisstabilitet. I forbindelse med de to forudgående overgange til euroen var dette tal lavere (Estland: 21 %, Letland 19 %). Som ved euroens indførelse i andre medlemsstater planlægger Eurostat at gennemføre en vurdering af prisudviklingen efter overgangen til euro i Litauen, når der foreligger tilstrækkelige data. 5.INFORMATION OM EUROEN