[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 6.9.2010

KOM(2010) 462 endelig

2010/0242 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDETS AFGØRELSE

om det europæiske år for aktiv aldring (2012)

(EØS-relevant tekst)

SEK(2010) 1002

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET

Den Europæiske Union befinder sig i en proces med en markant befolkningsaldring, som Kommissionen understregede det i 2008 i sin anden demografirapport om "Meeting social needs in an ageing society" (opfylde de sociale behov i et aldrende samfund). I henhold til Eurostats seneste prognoser, som blev offentliggjort i 2008, vil der kun være to personer i den erhvervsaktive alder (15-64) for hver person over 65 i EU i 2060 sammenlignet med et forhold på 4-1 i dag. Tendensen i denne retning forventes at nå et højdepunkt i tidsrummet 2015-2035, når de store årgange går på pension. Dette skift skyldes en kombination af lave fødselsrater og en øget forventet levealder. Europæere lever i dag længere og et mere sundt liv end nogensinde tidligere. Siden 1960 er den forventede levealder steget med otte år, og demografiske prognoser for den fremtidige udvikling viser en yderligere femårig stigning inden for de nærmeste 40 år. Dette er en historisk præstation, som fortjener at blive fejret.

Befolkningspyramiden i EU viser en klar stigning i befolkningstallet lige efter afslutningen af 2. verdenskrig, som er starten på de store årgange. Fra 2012 vil gruppen af europæere i den erhvervsaktive alder begynde at skrumpe, mens befolkningsandelen over 60 vil fortsætte med at stige med ca. 2 millioner mennesker om året i henhold til et scenario, hvor der tages hensyn til den sandsynlige stigning i indvandring og fødselsrater[1].

Disse demografiske ændringer udgør både en udfordring og en chance. Befolkningens aldring kan øge presset på de offentlige budgetter og pensionssystemerne og på personalesituationen i forbindelse med tjenesteydelser på det sociale område og plejeområdet for ældre. Alderdom associeres fortsat oftest med sygdom og afhængighed, og ældre kan føle sig udelukket fra arbejdsmarkedet, familie og samfund. Der er en vis frygt for, at ældregenerationen kan blive en for tung byrde for de yngre i den erhvervsaktive alder, og at dette kan føre til spændinger mellem generationerne.

Dette synspunkt tager dog ikke hensyn til det store faktiske og potentielle bidrag, som ældre – og især de store årgange – kan yde til samfundet. En vigtig mulighed for at løse problemet med udfordringen i den demografiske aldring og for at fastholde solidariteten mellem generationerne består derfor i at sikre, at gruppen af de store årgange forbliver længere på arbejdsmarkedet og forbliver sunde, aktive og klarer sig selv så længe som muligt.

Inden for rammerne af beskæftigelsesstrategien er medlemsstaterne begyndt at vende tendensen til at gå tidligt på pension, således at beskæftigelsesfrekvensen i EU-27 for personer mellem 55 og 64 år er steget fra 36,9 % i 2000 til 46% i 2009. Incitamenter for ældre arbejdstagere til at forblive på arbejdsmarkedet kræver bl.a. forbedring af arbejdsvilkårene og en tilpasning af disse til ældre arbejdstageres sundhedssituation og behov, en ajourføring af deres kvalifikationer ved at give bedre adgang til livslang læring og en revision af skattesystemerne og velfærdssystemerne for at sikre, at der findes effektive incitamenter til at arbejde længere.

Aktiv aldring er ligeledes et effektivt redskab til at løse problemet med fattigdom blandt ældre. I 2008 var 19 % af de ældre på over 65 år i EU udsat for risiko for fattigdom. Et betragteligt antal ældre oplever alderdommen som en marginaliseringsperiode. Bedre beskæftigelsesmuligheder for ældre kunne imidlertid løse nogle af årsagerne til fattigdom i denne aldersgruppe, og aktiv deltagelse i frivillige aktiviteter kunne mindske ældres isolation. Man kunne inddrage det store potentiale, som ældre udgør for samfundet som frivillige arbejdere eller omsorgspersoner bedre ved at fjerne eksisterende hindringer for ulønnet arbejde og ved at skabe en passende ramme.

I Kommissionens meddelelse " Europa 2020 – En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst " er der anført måder til at komme ud af krisen på og gøre EU's økonomi klar til næste tiår. I forbindelse med inklusiv vækst understreger Kommissionen betydningen af at fremme en sund og aktiv ældrebefolkning, bl.a. for at opnå høj beskæftigelse, investere i kvalifikationer og mindske fattigdommen.

Det foreslåede europæiske år for aktiv aldring vil fremme og støtte den indsats, medlemsstaterne, deres regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet gør for at fremme aktiv aldring og mobilisere de store årganges potentiale.

Det bør ses som højdepunktet af en stor indsats, der dækker tidsrummet 2011-2014, hvor EU vil koncentrere mange af sine programmer og politikker om spørgsmålet vedrørende aktiv aldring og etablere en ramme, inden for hvilken man kan tilskynde til og give omtale til nye initiativer og partnerskaber, der yder støtte til aktiv aldring på alle niveauer (medlemsstater, regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet).

I 2011 vil offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer på alle niveauer blive opfordret til at forpligte sig til specifikke mål vedrørende aktiv aldring; fokus vil blive lagt på resultater i det europæiske år. Målene vil blive dokumenteret på et europæisk websted, som efterfølgende bliver webstedet for det europæiske år, og det vil ligeledes blive brugt som et redskab til overvågning og evaluering.

I 2012 vil det europæiske år fokusere på gennemførelsen af de forpligtelser, der vil blive afgivet i 2011, om øget kendskab i offentligheden til spørgsmålet, offentlig omtale af disse initiativer gennem medieaktiviteter og inddragelse af andre multiplikatorer. Man vil fremlægge resultaterne fra projekter vedrørende aktiv aldring, der har fået støtte under eksisterende budgetposter og programmer.

2. RESULTATERNE AF HØRINGER AF DE INTERESSEREDE PARTER OG DE FORVENTEDE VIRKNINGER

2.1. Høringer

Kommissionen, der har forpligtet sig til en integreret fremgangsmåde ved udvikling og gennemførelse af EU-politikker, har anmodet interesserede parter om at fremlægge deres synspunkter vedrørende emnet aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne, og hvilken form et eventuelt europæisk år kunne få, med henblik på at få input til Kommissionens formelle forslag og således styrke åbenhed og fremme en koordination på et tidligt tidspunkt.

Den første høring skete i form af et spørgeskema online, der gav medlemsstaterne, arbejdsmarkedets parter, ngo'er og andre interesserede parter og eksperter mulighed for at give udtryk for deres synspunkter. Det kunne ses i mere end to måneder på webstedet "Kom til orde i Europa", Europa-Kommissionens kvikskranke for en række høringer. I spørgeskemaet fokuserede man på følgende emner: risici og chancer i forbindelse med aldring set i forhold til solidariteten mellem generationerne, anbefalede politiske foranstaltninger, EU's særlige rolle for at fremme den rette politiske reaktion, emner og aktiviteter i et europæisk år samt inddragelsen af interesserede parter.

Bidragyderne så generelt positivt på et europæisk år med emnet aktiv aldring. De så positivt på kampagneaspektet, hvor vigtige emner kommer mere klart til udtryk i politiske programerklæringer. Bidragyderne mente også, at året ville give de mennesker, som allerede arbejder med disse emner, anerkendelse og støtte, fremme udveksling af god praksis og medvirke til at skabe innovative fremgangsmåder og ny synergi mellem eksisterende interesserede parter. I besvarelserne ønskede man ligeledes, at et europæisk år skulle give langsigtede virkninger, til dels ved at fremme langsigtede initiativer. Respondenter af alle typer (civilsamfundsorganisationer, offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter osv.) viste stor vilje til at engagere sig i et europæisk år med angivelse af de aktiviteter, som de agtede at gennemføre, som kunne indgå i et sådant år, og med forslag om yderligere projekter.

2.2. Forventede virkninger

Politiske tiltag i forbindelse med aktiv aldring falder generelt inden for medlemsstaternes ansvarsområde, og disse er ved at optrappe deres indsats for at mobilisere ældres potentiale. Reaktionerne, som man har modtaget fra medlemsstaternes nationale myndigheder, var imidlertid i overvældende grad positive over for tanken om aktioner på EU-niveau og især i forbindelse med et europæisk år. Medlemsstaterne følte, at EU kunne støtte deres bestræbelser ved at skabe et mere positivt miljø med øget opmærksomhed blandt politiske aktører og i offentligheden, ved at medvirke til at mobilisere politiske beslutningstagere og interesserede parter på alle niveauer, ved at støtte udveksling af erfaringer i hele Europa, ved at kontrollere de gjorte fremskridt og ved at medvirke til en fastlæggelse af fælles mål.

De aktuelle aktiviteter på EU-niveau synes ikke at være egnet til gennemførelse af det, som skal gøres: 1) øge kendskabet hos offentligheden, politiske beslutningstagere og andre interesserede parter til betydningen af aktiv aldring og behovet for at gøre mere for at mobilisere de store årganges potentiale, 2) støtte udveksling af informationer og erfaringer mellem medlemsstaterne og interesserede parter og 3) give medlemsstaterne og interesserede parter mulighed for at udvikle politikker i form af specifikke aktiviteter og ved at forpligte sig til gennemførelse af specifikke mål.

Det vil være nødvendigt med en bredt baseret støtte på alle niveauer af samfundet og fra en lang række interesserede parter. Den vigtigste udfordring er at mobilisere de interesserede parter på en måde, som kan føre til en omfattende aktion på nationalt, regionalt og lokalt niveau og i virksomheder i hele EU. Med et større politisk momentum og større opmærksomhed omkring en politik for aktiv aldring kan politiske beslutningstagere tilskyndes til at tage mere ambitiøse initiativer.

I et europæisk år med aktiviteter, der koordineres på EU-niveau, vil Kommissionen være i stand til at sikre, at specifikke aktiviteter i det europæiske år er i overensstemmelse med andre EU-initiativer og –programmer.

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER

I artikel 151 i traktaten om Det Europæiske Unions funktionsmåde står, at Unionen og medlemsstaterne har som mål "at fremme beskæftigelsen, en forbedring af leve- og arbejdsvilkårene for herigennem at muliggøre en udjævning af disse vilkår på et stadigt stigende niveau, en passende social beskyttelse, dialogen på arbejdsmarkedet, en udvikling af de menneskelige ressourcer, der skal muliggøre et varigt højt beskæftigelsesniveau, og bekæmpelse af social udstødelse". For at virkeliggøre disse mål "støtter og supplerer Unionen medlemsstaternes indsats på følgende områder:" arbejdsvilkår, integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, og bekæmpelse af social udstødelse (artikel 153, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde).

De mål, der er anført i artikel 151, underbygger forslaget om en afgørelse om et europæisk år for aktiv aldring (2012), hvis mål er at fremme og støtte den indsats, medlemsstaterne, deres regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet gør for at fremme aktiv aldring.

Forslagets hovedmål falder inden for artikel 153, stk. 1, eftersom forslaget sigter på at øge det generelle kendskab til emnet, fremme en debat og gensidig læring mellem medlemsstaterne og interesserede parter for at fremme bedre muligheder og arbejdsvilkår for ældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet og for at bekæmpe social udstødelse.

Det vigtigste mål er at fremme aktiv aldring på arbejdsmarkedet ved at skabe bedre muligheder for ældre arbejdstagere på arbejdsmarkedet og fremme aktiv aldring i samfundet ved at bekæmpe social udstødelse gennem frivilligt arbejde og at sikre en sund alderdom og at man kan klare sig selv.

Det juridiske grundlag for et forslag om en afgørelse er derfor artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Forslaget om en afgørelse er i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, som fastlagt i artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, eftersom målene i forslaget om det europæiske år ikke fuldt ud kan opnås på medlemsstatsniveau som følge af behovet for en tværnational udveksling af informationer og en udbredelse i hele EU af god praksis, og målene kan derfor ud fra den foreslåede aktions omfang bedre opnås på EU-niveau.

4. BUDGETMÆSSIGE VIRKNINGER

Der søges ikke om anden form for støtte til det europæiske år. Fleksibiliteten i den årlige eller flerårige fastsættelse af prioriterede områder på grundlag af budgetposter og programmer i Generaldirektoratet for Beskæftigelse og i andre relevante programmer giver en tilstrækkelig finansiel margin til at gennemføre året i et omfang, der svarer til tidligere europæiske år. De administrative ressourcer kan også tages fra eksisterende administrative budgetter.

2010/0242 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om det europæiske år for aktiv aldring (2012)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 153, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkastet til retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[2],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[3],

efter proceduren i den almindelige lovgivning, og

ud fra følgende betragtninger:

1. I henhold til traktatens artikel 147 bidrager Unionen til et højt beskæftigelsesniveau ved at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne og ved at støtte og i nødvendigt omfang supplere deres foranstaltninger.

2. I henhold til traktatens artikel 153, stk. 1, støtter og supplerer Unionen medlemsstaternes indsats med hensyn til arbejdsvilkår, integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet, og bekæmpelse af social udstødelse.

3. I henhold til artikel 25 i charteret om grundlæggende rettigheder anerkender og respekterer Unionen de ældres ret til et værdigt og uafhængigt liv og til at deltage i det sociale og kulturelle liv.

4. På flere europæiske rådsmøder har man anerkendt nødvendigheden af at løse problemet med virkningerne af aldrende befolkninger på de sociale modeller i Europa. Et centralt svar på denne hurtige ændring i aldersstrukturen består i fremme af aktiv aldring og således at sikre, at de store årgange, der som helhed er sundere og bedre uddannet end nogen tidligere gruppe, får gode muligheder for beskæftigelse og aktiv deltagelse i samfundet.

5. Den stigende andel af ældre i Europa gør det mere vigtigt end nogensinde at fremme en sund alderdom. En sund alderdom kan medvirke til at øge andelen af ældre, der er på arbejdsmarkedet, give dem mulighed for at være aktive i samfundet i længere tid, forbedre deres individuelle livskvalitet og mindske presset på sundheds- og socialområdet.

6. Kommissionen gjorde rede for sine synspunkter om de demografiske udfordringer, EU står over for, og om mulighederne for at tage dem op i meddelelserne "Den demografiske udvikling i Europa – en udfordring, men også en chance" fra den 12. oktober 2006 og "Konsekvenserne af befolkningsaldringen i EU" fra den 21. april 2009.

7. Den 22. februar 2007 vedtog Rådet en resolution "Opportunities and challenges of demographic change in Europe: the contribution of older people to economic and social development" (chancer og udfordringer i forbindelse med de demografiske ændringer i Europa: ældres bidrag til den økonomiske og sociale udvikling), som understregede behovet for at øge mulighederne for ældres aktive deltagelse, de nye økonomiske muligheder ("silver economy"), der er skabt som følge af ældres stigende efterspørgsel efter visse varer og tjenesteydelser, samt betydningen af et positivt offentligt billede af ældre.

8. Den 8. juni 2009 vedtog Rådet i sine konklusioner "Lige muligheder for kvinder og mænd: aktiv og værdig alderdom", hvor det erkendes, at ældre kvinder og mænd i hele EU står over for alvorlige udfordringer, når de forsøger at leve et aktivt liv og at ældes med værdighed, og man foreslår medlemsstaterne og Kommissionen en række foranstaltninger.

9. Den 20. november 2009 vedtog Rådet konklusioner vedrørende "sund og værdig aldring" og opfordrede Kommissionen til blandt andet "at udvikle oplysningsaktiviteter for at fremme aktiv aldring, herunder et eventuelt europæisk år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne i 2012".

10. Kommissionen understregede i sin meddelelse "Europa 2020 - En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst", at det er vigtigt for EU at fremme en sund og aktiv aldrende befolkning af hensyn til den sociale samhørighed og for at opnå en højere produktivitet. Kommissionen har foreslået et flagskibsinitiativ "en dagsorden for nye kvalifikationer og nye jobs", hvor medlemsstaterne bl.a. skal fremme politikker for aktiv aldring, og et flagskibsinitiativ om en "europæisk platform mod fattigdom". Skal disse politiske mål nås, kræver det aktioner på alle myndighedsniveauer og i forskellige ngo'er; disse kan til gengæld få støtte på EU-niveau fra aktiviteter under det europæiske år, hvis mål er kampagner og fremme af en mere omfattende udveksling af god praksis. Nationale koordinatorer bør sørge for, at den nationale aktion koordineres og er i overensstemmelse med de overordnede mål i det europæiske år. Der er også planlagt deltagelse af andre institutioner og andre interesserede parter.

11. Den 7. juni 2010 vedtog Rådet konklusioner vedrørende "aktiv aldring" og opfordrede Kommissionen til "at fortsætte forberedelsen af et europæisk år for aktiv aldring i 2012, hvor fordelene ved aktiv aldring og dens bidrag til solidaritet mellem generationerne kan blive fremhævet, og hvor lovende initiativer til støtte for aktiv aldring på alle niveauer kan blive offentliggjort".

12. Kommissionen foreslog i sit forslag til Rådets afgørelse om "retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik" af 27. april 2010, som i retningslinje 7 og 8 opfordrer medlemsstaterne til at øge arbejdsstyrken gennem politiker til fremme af aktiv aldring, at øge ældre arbejdstageres erhvervsfrekvens gennem innovation i arbejdstilrettelæggelsen og at øge ældre arbejdstageres mulighed for at blive ansat ved at forbedre deres kvalifikationer, og ved at de deltager i ordninger vedrørende livslang læring. I retningslinje 10 understreger man behovet for at styrke ordningerne for den sociale sikring, livslang læring og politikker for aktiv integration med henblik på at give folk muligheder på forskellige tidspunkter i deres liv og at beskytte dem mod risiko for social udstødelse.

13. I Kommissionens meddelelse "en digital dagsorden for Europa", det første EU 2020 flagskibsinitiativ, vedtaget den 19. maj 2010, understregede Kommissionen betydningen af ikt for en positiv aldring og foreslog især en styrkelse af det fælles AAL-program (længst muligt i eget hjem). I den digitale dagsorden for Europa anbefalede man ligeledes, at der gennemføres en afstemt aktion for at øge alle europæeres digitale kompetencer, herunder også ældre, en gruppe, som er overrepræsenteret blandt de 150 mio. borgere eller ca. 30 % af de samlede befolkninger, som aldrig har benyttet internettet.

14. Kommissionen er ved at gennemføre EU's handlingsplan på handicapområdet, som under hensyntagen til sammenhængen mellem handicap og aldring også omfatter relevante aktioner for ældre. Især aktioner vedrørende adgangsforhold på grundlag af "Design for alle" strategier vil være relevante. Endvidere har EU og alle medlemsstaterne underskrevet FN's konvention om handicappedes rettigheder, som omfatter relevante bestemmelser for ældre.

15. Aktiv aldring indgår som mål i en lang række EU-programmer, såsom Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Progress-programmet, programmet for livslang læring, programmet for folkesundhed, de specifikke programmer om informations- og kommunikationsteknologi og samfundsvidenskab og humaniora i det syvende rammeprogram for forskning og udvikling, handlingsplanen vedrørende "en god alderdom i informationssamfundet", det fælles AAL-program (længst muligt i eget hjem) vedrørende forskning og innovation, programmet for konkurrenceevne og innovation med markedsudviklingsprojekter for ikt med henblik på en god alderdom samt handlingsplanen om mobilitet i byer. EU's medfinansiering af aktiviteter under det europæiske år vil ske i henhold til de gældende prioriterede områder og bestemmelser på årsbasis eller flerårig basis for eksisterende programmer og selvstændige budgetposter inden for området beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan programmer og politikker inden for andre områder, såsom uddannelse og kultur, sundhed, forskning, informationssamfundet, regionalpolitik og transportpolitik støtte det europæiske år.

16. Målene i forslaget til det europæiske år for aktiv aldring kan ikke opnås fuldt ud på medlemsstatsniveau, fordi der er brug for en tværnational udveksling af informationer og en formidling i hele EU af god praksis, og målene kan derfor som følge af den foreslåede aktions omfang bedre opnås på EU-niveau. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, som fastlagt i artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1 Formål

Året 2012 gøres til europæisk år for aktiv aldring (i det følgende omtalt som "det europæiske år").

Artikel 2 Mål

Det overordnede mål i det europæiske år er at fremme og støtte den indsats, som medlemsstaterne, deres regionale og lokale myndigheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet gør for at fremme aktiv aldring og at gøre mere for at mobilisere potentialet hos den hurtigt voksende gruppe af personer i slutningen af 50'erne og ældre, så solidariteten mellem generationerne fastholdes. Aktiv aldring betyder, at der skabes bedre muligheder og arbejdsvilkår for at give ældre arbejdstagere mulighed for at yde deres bidrag på arbejdsmarkedet, at social udstødelse bekæmpes ved at støtte aktiv deltagelse i samfundet, og at man tilskynder til en sund alderdom. På grundlag heraf er målene:

1) Øge det generelle kendskab til værdien af aktiv aldring for at fremhæve det nyttige bidrag, ældre giver samfundet og økonomien, fremme aktiv aldring og gøre mere for at mobilisere ældres potentiale.

2) Fremme debatten og udvikle udvekslingen af gensidig læring mellem medlemsstaterne og interesserede parter på alle niveauer for at fremme politikker vedrørende aktiv aldring, udpege og formidle god praksis og tilskynde til kooperation og synergi.

3) Give en ramme for engagement og konkrete aktioner for at give medlemsstaterne og interesserede parter på alle niveauer mulighed for at udvikle politikker gennem specifikke aktiviteter og forpligte sig til gennemførelse af specifikke mål vedrørende aktiv aldring.

Artikel 3 Foranstaltningernes indhold

17. De foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå de mål, der er fastlagt i artikel 2, omfatter følgende aktiviteter på EU-niveau, nationalt niveau, regionalt eller lokalt niveau:

18. konferencer, arrangementer og initiativer for at skabe debat, større opmærksomhed og fremme indgåelse af specifikke forpligtelser

19. informations- og pr-kampagner og oplysningskampagner

20. udveksling af informationer, erfaringer og eksempler på god praksis

21. forskning og undersøgelser på EU-niveau eller nationalt niveau og formidling af resultaterne.

22. Kommissionen eller medlemsstaterne kan fastlægge andre aktiviteter, der bidrager til gennemførelse af målene i det europæiske år og give tilladelse til, at navnet "det europæiske år" anvendes for at fremme disse aktiviteter, for så vidt som de bidrager til gennemførelse af de mål, der er fastlagt i artikel 2.

23. Kommissionen og medlemsstaterne sørger for at inddrage aspektet lige muligheder for mænd og kvinder ved gennemførelsen af det europæiske år.

Artikel 4 Koordination med medlemsstaterne

Hver medlemsstat udpeger en national koordinator, der er ansvarlig for gennemførelsen af medlemsstatens engagement i det europæiske år. De nationale koordinatorer sørger også for, at nationale aktiviteter koordineres hensigtsmæssigt.

Artikel 5 Koordination på EU-niveau

Kommissionen indkalder til møder mellem de nationale koordinatorer med henblik på koordination på EU-niveau og udveksling af informationer, herunder informationer om medlemsstaternes forpligtelser og gennemførelsen heraf.

Koordinationen på EU-niveau er ligeledes et emne, der vedrører eksisterende politiske udvalg og rådgivende grupper.

Kommissionen indkalder også til møder mellem repræsentanter for europæiske organisationer eller organer, der arbejder inden for området aktiv aldring, for at de kan medvirke til gennemførelsen af det europæiske år.

Europa-Parlamentet, medlemsstaterne, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget vil blive inddraget i aktiviteterne.

Artikel 6 Sammenhæng og komplementaritet

Kommissionen sikrer – sammen med medlemsstaterne -, at de foranstaltninger, der er fastlagt i denne afgørelse, er forenelige med alle andre planer og initiativer på EU-niveau, nationalt og regionalt niveau, som bidrager til gennemførelse af målene for det europæiske år.

Artikel 7 Evaluering

Senest den 30. juni 2014 fremlægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den generelle vurdering af de initiativer, der er fastlagt i nærværende afgørelse.

Artikel 8 Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Artikel 9

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den … .

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

[1] 2. europæiske demografiske rapport: Meeting social needs in an aging society. SEK (2008) 2911.http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.

[2] EUT C […] af […], s. […].

[3] EUT C […] af […], s. […].