"Sfàt 
s?; 
'iife. 
I 
''•$• 
• f* • KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 14.03.1996 
KOM(%) 91 endelig udg. 
-H s» BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
I HENHOLD TIL RÅDETS BESLUTNING 93/389/EØF 
*Ui ANDEN EVALUERING AF MEDLEMSSTATERNES PROGRAMMER I 
HENHOLD TIL EN OVERVÅGNINGSMEKANISME FOR EMISSIONEN AF C02 
OG ANDRE DRIVHUSGASSER I FÆLLESSKABET 
ifif -i-li 
sfî^i Status over opfyldelsen af Fællesskabets C02-stabiliseringsmål 
4 * .^J-

INDHOLD 
1 INDLEDNING 
1.1 OVERVÅGNINGSMEKANISMEN OG DEN ANDEN STATUSRAPPORT 1 
1.2 FÆLLESSKABETS MÅL 3 
2 OPGØRELSER OVER EMISSIONEN AF DRIVHUSGASSER 5 
2.1 OPGØRELSER FOR FÆLLESSKABET 5 
2.2 ELIMINERING VED DRÆN 9 
2.3 KONKLUSIONER 9 
3 STATUS OVER MÅLOPFYLDELSEN 10 
3.1 INDHOLDET AF DE NATIONALE PROGRAMMER 10 
3.2 C02-BEGRÆNSNINGSSTRATEGIER I FÆLLESSKABET 12 
3.3 FORLØB OG VIRKNING AF FORANSTALTNINGERNE 13 
4 KONKLUSIONER 22 
BILAG A TABELLER OVER C02-OPGØRELSER OG -FORLØB SAMT 
FORANSTALTNINGERS VIRKNINGER I DE 15 MEDLEMSSTATER 
BILAG LANDEOVERSIGTER 
INDLEDNING 
1.1 OVERVÅGNINGSMEKANISMEN OG DEN ANDEN STATUSRAPPORT 
I henhold til beslutningen om overvågningsmekanismen1* skal Kommissionen årligt 
aflægge rapport til Rådet og Europa-Parlamentet om, hvorvidt der i Fællesskabet 
som helhed gøres tilstrækkelige fremskridt til at sikre, at C02-emissionen ved år 
2000 vil være stabiliseret på 1990-niveauet. Dette mål var der enighed om på 
mødet i det fælles energi- og miljøråd den 29. oktober 1990. Den første vurdering 
fandt sted på grundlag af de nationale programmer, som Kommissionen modtog i 
1993. På grund af væsentlige forskelle mellem disse programmer med hensyn til 
detaljeringsgrad og behandling af emnerne dækkede den første vurdering kun et 
begrænset område. 
Nærværende rapport er resultatet af den anden vurdering, der er foretaget på 
grundlag af de nationale indberetninger/programmer2), som er forelagt inden for 
rammerne af konventionen om klimaændringer og i henhold til 
overvågningsmekanismen (bortset fra det belgiske program, der direkte forelagdes 
overvågningsmekanismen) samt de ajourføringer heraf, der officielt er indgået til 
Kommissionen inden den 1. juli 1995. Rapporten er et første forsøg på at udnytte 
den metode til evaluering af de nationale programmers forløb og indhold, som er 
udviklet og vedtaget af Udvalget for Overvågningsmekanismen3*. Denne anden 
statusrapport bygger således på et stærkt forbedret informationsgrundlag i forhold 
til den første statusrapport, som var baseret på de eksisterende nationale 
programmer, der på daværende tidspunkt hverken var fuldstændige, 
sammenlignelige eller gennemsigtige som følge af, at en detaljeret forskrift for 
programmernes fælles indhold og opbygning ikke fandtes4*. 
Efter Rådets beslutning er der afholdt seks møder i Udvalget for 
Overvågningsmekanismen. Referaterne af disse møder indeholder en del ajourførte 
oplysninger fra medlemsstaterne, og disse oplysninger er ligeledes taget i 
betragtning i statusopgørelsen. 
Resten af projektet fordeler sig på følgende afsnit: Del 2 omhandler opgørelser 
over emissioner af C02 og andre drivhusgasser samt dræn herfor i EU-15. 
Opgørelsen for 1990 fremlægges, og udviklingen i tidens løb diskuteres, navnlig i 
den energirelaterede C02-emission. Opgørelsen over drivhusgas-emissionen er på 
dette stadium kun foreløbig, da medlemsstaterne endnu ikke har fremlagt endelige 
opgørelser over emissionen. I Del 3 gøres status over opfyldelsen af målet for 
C02-stabilisering. Her gennemgås indholdet af de nationale programmer, disses 
forløb og foranstaltningernes virkninger. Der ses i højere grad på, hvordan 
emissionsniveauet påvirkes af de nationale foranstaltninger således som de er 
1) Rådets beslutning 93/389/EØF 
2) For at sikre ensartethed mellem indbe retningskravene i henhold til 
rammekonventionen om klimaændringer (FCCC) og EU's overvågningsmekanisme, 
kan medlemsstaterne desuden forelægge deres nationale meddelelser i henhold til 
FCCC til overvågningsmekanismen som deres nationale program. 
3) Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, 18. maj 1995. 
4) KOM (94) 67 endelig udg., s. 2. 
-2 -
beskrevet i de nationale indberetninger/programmer, end der søges givet en 
vurdering af disse foranstaltningers faktiske effektivitet med hensyn til opfyldelsen 
af medlemsstaternes målsætning. Nærmere enkeltheder vedrørende de enkelte 
medlemsstaters nationale programmer er givet i tillægget. Det af medlemsstaterne 
angivne forløb for år 2000 sammenholdes med alternative forløb, afstukket af 
Kommissionens tjenester. I Del 4 drages konklusioner om de nationale 
programmers indhold og opbygning, om fremskrivningernes usikkerhed og om den 
forventede C02-emission ved år 2000. 
1.2 FÆLLESSKABETS MÅL 
I 1993 vedtoges Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for 
Fællesskabets emissioner af C02 og andre drivhusgasser "inden for rammerne af 
Fællesskabets strategi til begrænsning af C02-emissionen og forbedring af 
energiudnyttelsen", som skal sikre, at Fællesskabet er på vej til at opfylde både 
stabiliseringsmålet for C02-emissionen i Fællesskabet som helhed på 1990-niveauet 
i år 2000 og sine forpligtelser i henhold til FN's rammekonvention om 
klimaændringer5*. De fleste, men ikke alle medlemsstaterne har på nationalt plan 
eller EU-plan opstillet mål for C02-begrænsning eller mål for deres forventede 
bidrag til opfyldelsen af fællesskabsmålet. 
Grækenland, Irland og Portugal har ikke vedtaget noget officielt C02-mål. I stedet 
har de i nationale indberetninger/programmer erklæret deres hensigt om at 
begrænse stigningen i CO-emissionen til henholdsvis 15 % (± 3%), 20 % og 40 
%. Finland har intet basisår for sin målsætning om "standsning i stigningen i 
enegirelateret C02-emission ved udgangen af 1990-erne", hvad der gør målet 
talmæssigt uklart. Tyskland har kun et mål for 2005: en 25 % mindskelse af 
emissionen i forhold til 1990-niveauet. 
Frankrig og Spanien har opstillet mål, der tillader nogen stigning i forhold til det 
nuværende emissionsniveau, men som begrænser den aktuelle stigning. Frankrigs 
standpunkt med hensyn til den generelle forpligtelse til at bevare emissionerne af 
fossilt kulstof pr. indbygger på under 2 t (hvilket svarer til en stigning på 13% i 
emissionerne ved år 2000 i forhold til 1990-niveauet) fastholdes6*, men det skal 
ikke betragtes som et specifikt mål for år 2000; i stedet for kvantificerede 
emissionsbegrænsninger foretrækkes forpligtelser til at træffe foranstaltninger. 
Ifølge nye beregninger, hvori der tages højde for driftsmæssig optimering af 
kernekraftværkerne, er denne første hypotese om en stigning i emissionerne blevet 
revideret i nedadgående retning til +7%. 
Danmark har et nationalt mål på en 20% reduktion i dets C02-emissioner fra 
energi og transport i år 2005 i forhold til 1988. Dette mål er udtrykt i emissioner 
korrigeret for netto-elektricitetshandelen i både basisåret og målåret. El-handelen 
svinger med nedbørssituationen i de andre skandinaviske lande, som eksporterer i 
nogle år og importerer i andre. I 1990, hvor el-importen var ret omfattende, var 
emissionerne 10% under de korrigerede emissioner. Ud over det nationale C02-
reduktionsmål har Danmark forpligtet sig til at realisere en reduktion på 5% i år 
2000 i forhold til 1990 som et bidrag til EU's stabiliseringsmål. Denne forpligtelse 
er også baseret på de korrigerede C02-emissionstal for 1990. 
Det officielle nederlandske mål er en reduktion på 3 % i C02-emissionerne i år 
2000 sammenlignet med 1989/90-niveauet. Nederlandene mener, at 
temperaturkorrigeringer er relevante for udviklingen af en passende klima- og 
energipolitik. Af hensyn til udviklingen af foranstaltninger og vurdering af 
resultaterne heraf medregner Nederlandene temperatursvingninger ved at justere 
C02-emissioner. Derfor er landets 1990-basisår korrigeret for vejrforholdene i 
1990. Den nederlandske strategi med en reduktion af C02-emissionerne på 3% 
tager derfor udgangspunkt i dette korrigerede 1990-tal. 
5) 93/389/EØF. 
6) KOM(94) 67 endelig udg. af 10.3.1994, s. 20. 
-4-
Ser man på disse målsætninger, er der ikke større forskel mellem det 
emissionsniveau, der udgøres af medlemsstaternes samlede målsætning, og 
Fællesskabets målsætning. Dog er skønnene for de tre lande, som hverken har 
noget konkret kvantitativt mål eller noget mål for år 2000 (Finland, Frankrig og 
Tyskland), af kritisk betydning; disse lande repræsenterede i 1990 43 % af det 
samlede udslip i Fællesskabet. 
-5 -
OPGØRELSER OVER EMISSION AF DRIVHUSGASSER 
2.1 OPGØRELSER FOR FÆLLESSKABET 
Medlemsstat 
Østrig 
Belgien 
Danmark 
Finland 
Frankrig 
Tyskland 
Grækenland 
Irland 
Italien 
Luxemburg 
Nederlandene 
Portugal 
Spanien 
Sverige 
Det forenede 
Kongerige 
15 
Medlemsstate 
r 
Tabel I Op C02 
59.200 
1.14500 
52.100 
53.900 
366.500 
1.013.000 
86.100 
30.720 
436.300 
13.300 
151.800 
42.500 
227.300 
61.300 
577.000 
3.285.620 
gør el ser for CH4 
603 
359 
406 
252 
2.896 
6.218 
936 
796 
3.889 
24 
1.067 
227 
2.151 
329 
4.531 
24.671 
EU-15ove N20 
4 
22 
11 
22 
176 
223 
24 
42 
116 
1 
59 
11 
94 
15 
108 
928 
r COz og a N0X 
222 
338 
270 
295 
1.722 
2.944 
543 
114 
2.034 
23 
575 
214 
1.189 
373 
2.740 
13.546 
ndre drivh CO 
1.692 
1.219 
770 
487 
10.947 
10.768 
1143 
429 
9.258 
171 
1.029 
1.083 
4.725 
1.612 
6.682 
52.006 
usgasser NMVOC 
445 
361 
165 
219 
2.424 
2.978 
325 
197 
2.401 
19 
459 
199 
1.120 
540 
2.540 
14.397 
/' 1990 (Gg) Eliminerin 
g af C02 
-
-
2.600 
<31.000 
32.200 
20.000 
-
-
36.700 
-
100 
-
23.200 
34.300 
6.100 
Foreløbige skøn: Skønnene over drivhusgasemissionerne for EU er baseret på de af 
medlemsstaterne indgivne skøn over emissionerne. De nationale overslag vil blive 
kontrolleret/bekræftet med de enkelte lande, inden de samlede tal for EU beregnes 
endeligt. 
Eliminering af C02: fra arealanvendelser og skovbrug. 
Emissioner fra endeligt ikke-energetisk forbrug (herunder råvarer) er ikke 
medregnet i de samlede emissioner. De samlede emissioner er derfor for lavt 
beregnet sammenlignet med IPCC-metoden. Emissionerne fra endeligt ikke-
energetisk forbrug (EIEF) er baseret på den samlede mængde kulstof i 
produkterne. Sammenlægning af de samlede emissioner og emissionerne fra EIEF 
ville derfor resultere i et for højt beregnet skøn sammenlignet med IPCC-metoden. 
Emissionerne for UK og Spanien er baseret på for nylig ajourførte nationale 
overslag, der er justeret efter IPCC-retningslinjerne. 
-6-
De spanske C02-emissioner på 18 700 Gg fra landbruget og 2 200 Gg fra affald er 
ikke medregnet i de samlede nationale emissioner, da Spanien har anført, at det 
finder, at alle disse emissioner er af organisk oprindelse. 
DK: Danmark har korrigeret sine emissioner fra forbrænding af brændsel for el-
import/eksport i 1990. Korrigeringen (6300 Gg C02) er ikke medregnet i 
overslagene i denne rapport af hensyn til sammenligneligheden med de andre 
medlemsstater, som ikke har foretaget en sådan korrigering. 
FR: C02-emissionerne på 8000 Gg fra affald er ikke medregnet i de samlede 
nationale emissioner, da Frankrig har angivet, at det finder, at alle emissioner fra 
affald er af organisk oprindelse. 
IRL: Irland gør i sin indberetning et overslag over NMVOC-emissionerne fra 
ændringer i arealanvendelsen og skovbrug på 17 Gg og var den eneste 
medlemsstat, som anførte et sådant overslag. På anmodning af Irland er dette 
overslag medregnet i de overslag, der er fremlagt i denne rapport. 
NL: Nederlandene gav i deres indberetning overslag over C02-emissioner fra 
råstoffer (14 800 Gg) og statistiske forskelle (1000 Gg), som af hensyn til 
sammenligneligheden ikke er medregnet i resultaterne i denne rapport. NL har 
også medregnet en korrigering for temperaturvirkninger, som ikke er blevet 
medregnet af de andre medlemsstater, og som derfor af hensyn til 
sammenligneligheden heller ikke er blevet medtaget i denne rapport. 
Kilde: Det Europæiske Miljøagentur (EEA), juni 1995. 
De mest detaljerede og nøjagtige emissionsdata foreligger for 1990, fordi dette år var 
udgangspunktet for opstilling af politiske mål i EU og internationalt. Nedenstående tabel 
viser emissionsopgørelser for EU-15 for C02 og andre drivhusgasser, således som disse 
også indgår i EU's indberetning i henhold til FN's rammekonvention om klimaændringer^ 
Oversigten over drivhusgasser i 1990 giver den basis, i forhold til hvilken udviklingen i 
emissionerne kan måles. Fællesskabets opgørelse er baseret på medlemsstaternes 
opgørelser, som forelægges Kommissionen i henhold til beslutningen om en overvågnings­
mekanisme med anvendelse af samme opstilling som ved indberetning i henhold til FN's 
rammekonvention om klimaændringer (FCCC). På det femte møde i overvågningsudvalget 
enedes medlemsstaterne om systematisk gennemgang af de data, der forelægges 
Kommissionen med anvendelse af den metode, der er beskrevet i dokumentet "Proposal 
for the Methodology for the Evaluation of Progress and for the Contents of National 
Programmes "8) Det tidsmæssige forløb af emissionsændringerne kan da registreres ved at 
sammenholde de tilsvarende opgørelser for de efterfølgende år med basisopgørelsen for 
1990. Da der endnu ikke er fastlagt en procedure til gennemgang af data forelagt af 
medlemsstaterne, er opgørelserne i Tabel I kun foreløbige. 
Disse opgørelser for 1990 er de mest ajourførte og sammenhængende fællesskabsdata, der 
foreligger; de kan afvige fra de 1990-data, der angives i visse nationale 
indberetninger/programmer, enten fordi der er tale om nyere skøn, eller fordi de er 
udarbejdet efter en anden metode. Da disse data giver et sammenhængende grundlag for 
7) EU's drivhusopgørelser revideres i lyset af nye data. C02-opgørelsen omfatter ikke 
dræn. 
8) Femte møde i Overvågningsudvalget, 18. maj 1995. 
-7 -
medlemsstaternes opgørelser, vil de blive anvendt som basis i hele rapporten. Der er kun 
indgivet fuldstændige opgørelser over andre drivhusgasser for 1990. 
Ifølge den metode, der indgår i overvågningsmekanismen, skal medlemsstaterne hvert år i 
juli måned indsende foreløbige C02-opgørelser for det foregående år og endelige 
opgørelser for året før det foregående. På grundlag af disse data udarbejdes derefter 
opgørelser for Fællesskabet. Medlemsstaterne opfordres desuden til at indsende opgørelser 
over andre drivhusgasser sammen med C02-opgørelserne. 
I samtlige medlemsstater udgør C02 det vigtigste bidrag til den samlede menneskeskabte 
emission af drivhusgasser. Sammenlægger man virkningerne af de tre vigtigste gasser, 
C02, CH4 og N20, med henblik på at påvise indvirkningen på klimaet, får man ved 
anvendelse af direkte globalt opvarmningspotentiale (GWP) efter IPCC9) det resultat, at 
bidraget fra C02 i Fællesskabet udgør ca. 79 %. Da stabiliseringsmålene kun gælder for 
C02, omfatter statusopgørelsen i denne rapport alene C02, ikke de øvrige drivhusgasser. 
Den samlede menneskeskabte C02-emission i Fællesskabet anslås til 3.329.750 Gg i 1990, 
hvilket er ca. 13 % af den samlede globale menneskeskabte emission10),. Da der ikke 
foreligger en bekræftet C02-opgørelse for EU-15 for 1993, kan man ikke sammenligne 
data for analyseåret (1993) med basisåret (1990), således som det kræves efter 
overvågningsmetoden. 
9) "Radiative Forcing of Climate Change": 1994-rapporten fra IPCC's videnskabelige 
arbejdsgruppe. Det globale opvarmningspotentiale (GWP) for CH4 og N20 er 
henholdsvis 24,5 og 320 tons C02-ækvivalent (direkte GWP-værdier ved en 
tidshorisont på 100 år). 
10) "Radiative Forcing of Climate Change": Rapport for 1994 fra IPCC's 
videnskabelige arbejdsgruppe. 
-8-
2.1.1 Tendenserne i den energirelaterede C O2-e mission 
I Fællesskabet hidrører C02-emissionen hovedsagelig (95 %) fra forbrænding af 
fossile brændsler, der benyttes til elektricitetsproduktion, i industri, transport og 
husholdninger. Eftersom bidraget fra den energirelaterede C02-emission udgør så 
væsentlig en del af den samlede C02-emission, kan man få overblik over 
tendenserne i C02-emissionen ved at se på den energirelaterede emission alene. 
I perioden mellem 1990 og 1993 (undersøgelsesåret år i den anden statusopgørelse) 
faldt den energirelaterede C02-emission i Fællesskabet som helhed med 2,2 %n) og 
C02-intensiteten faldt både pro persona og målt i forhold til BNP12). Det er 
imidlertid vigtigt at bemærke, at disse tal - til forskel fra opgørelserne fra 
medlemsstaterne og Fællesskabets C02-opgørelse - er beregnet på grundlag af 
harmoniserede emissionsfaktorer13). De absolutte emissionstal for hvert land svarer 
derfor ikke til tallene i EU-opgørelsen. Reduktionen på 2,2 % giver imidlertid et 
fingerpeg om udviklingen i C02-emissionen i den betragtede periode. 
Den energirelaterede C02-emission er kun faldet i tre af de femten medlemsstater 
(Østrig, Tyskland, og Storbritannien). Tyskland har med et bidrag i 1990 på 30 % 
af den samlede emission fra Fællesskabet særlig betydning for udviklingen i 
emissionsniveauet. Som resultat af genforeningen i 1990 har en betydelig 
økonomisk omstrukturering i det tidligere DDR og en betydelig omlægning af 
brændselsanvendelsen bort fra brunkul fundet sted. I de nye delstater mindskedes 
C02-emissionen med 50 % mellem 1987 og 1994, medens emissionen i det 
tidligere Vesttyskland i samme periode steg med 2 %. Det er tvivlsomt, om det 
samlede fald i emissionerne i det tidligere DDR kan opretholdes, når økonomien i 
regionen bliver styrket. Emissionen må forventes at stige i takt med udvikling og 
økonomisk vækst, skønt de igangværende investeringer i energieffektive 
teknologier delvis kan bevare en del af den mindskelse i emissionen, som blev 
realiseret mellem 1990 og 1994. 
Medens perioden mellem 1990 og 1993 var kendetegnet af lavkonjunktur i 
Fællesskabet (årlig vækst 0,7 %,4)), var 1994 et år med økonomisk fremgang, der 
ventes at blive styrket i de nærmeste år. Prognoserne siger, at den årlige 
økonomiske vækst mellem 1994 og 2000 kan blive 3,3 %15). En del af faldet i 
emissionen i den undersøgte periode må tilskrives lav økonomisk vækst i 
11) Eurostat, maj 1995: "Energy related emission data, based on harmonised emission 
factors". 
12) BNP- og befolkningstal fra Eurostat, juni 1995. 
13) Emissionsfaktorer kan være anvendt forskelligt i de forskellige lande, ganske 
enkelt som følge af forskelle i den kemiske sammensætning af de anvendte 
brændsler. Forskellene kan imidlertid også skyldes afvigelser mellem 
underliggende antagelser om omdannelse af kulstof til C02, altså antagelser 
vedrørende forbrændingens fuldstændighed. Nogle internationale organisationer 
anvender harmoniserede emissionsfaktorer til alle lande, en metode der uundgåeligt 
tilslører reelle forskelle i brændslets kemiske sammensætning i de forskellige 
medlemsstater. 
14) Europa-Kommissionen, juni 1995: "Medium Term Projections 1995-2000". 
15) Europa-Kommissionen: "Medium Term Projections, 1995-2000", juni 1995. I 
OECD's økonomiske udsigt (57) fra juni 1995 regnes også med en styrkelse af det 
økonomiske opsving i de nærmeste år. 
-9-
Fællesskabet. Ud over prognoserne for den økonomiske vækst tyder også andre 
faktorer på, at kurven over C02-tendensen må forventes at stige mellem 1995 og 
2000 og derefter fortsat være opadgående. Ifølge prognoser fra Det Internationale 
Energiagentur (IEA) baseret på energiprognoser fra EU-15 vil den energirelaterede 
C02-emission mellem 1990 og 2000 stige 6 %, og for de otte EU-lande, der har 
fremlagt prognoser for tiden efter 2000, bliver stigningen på 7 % frem til 201016). 
Medens kurven over den energirelaterede emission i de fleste sektorer er fladet ud 
eller faldet væsentligt i den undersøgte periode - hvilket, hovedsagelig som følge 
af nedsat produktion, også gælder industrien - er emissionen fra transportsektoren 
endnu stigende (en stigning på 7 % fra 1990 til 1993). Transportbehov og trafik i 
Fællesskabet forventes at stige betydeligt i fremtiden, navnlig efter gennemførelsen 
af det indre marked. Siden 1970 er landtransporten årligt steget med gennemsnitligt 
3,1 % for passagerer og 2,3 % for gods17). Emissionen fra denne stigning i 
trafikmængden vil kun delvis opvejes ved forbedring af virkningsgraden, hvorfor 
det samlede emissionsniveau forventes at stige. 
Både i 1990 og i 1993 fremstillede otte af medlemsstaterne over 20 % af deres 
elektricitet ud fra kulstoffrie kilder, kerne- eller vandkraft. Men i tre af disse otte 
lande med atomkraft er atomkraftens bidrag (i % af total) faldet, hvad der 
ligeledes gælder vandkraften (i % af total) i otte af medlemsstaterne. 
2.2 ELIMINERING VED DRÆN 
Absorption af drivhusgasser er en mulighed, der hovedsagelig gør sig gældende for 
C02, som er den eneste drivhusgas med store naturlige dræn i oceanerne og i 
biomasse. De øvrige drivhusgasser nedbrydes hovedsagelig i atmosfæren, hvorfor 
muligheden for absorption ikke er til stede. Fjernelse af C02 ved dræn kan bidrage 
til den samlede reduktion af C02 i atmosfæren, navnlig i medlemsstater med 
betydelige muligheder for at øge skovarealet. De nationale programmer indeholder 
kun i begrænset omfang oplysninger om den faktiske fjernelse af C02 ved dræn og 
om de strategier og foranstaltninger, som medlemsstaterne har indført til forøgelse 
af absorptionen af C02-emissionerne. 
2.3 KONKLUSIONER 
På grundlag af medlemsstaternes egne målsætninger må det konstateres, at kun fem 
lande venter at nedsætte C02-emissionen ved år 2000, medens fire lande sigter 
mod at stabilisere emissionen og seks påregner at ville øge C02-emissionen frem til 
år 2000. 
1990-opgørelsen over emissionen af C02 og andre drivhusgasser er udarbejdet på 
grundlag af de nationale opgørelser og andre ajourførte oplysninger, som 
medlemsstaterne har indleveret til Kommissionen. Eftersom disse oplysninger er af 
nyere dato end dem, der anvendes i visse medlemsstaters nationale programmer, 
og da der desuden er tale om visse forskelle i opgørelsesmåde, afviger EU-
opgørelsen fra nogle af medlemsstaternes nationale programmer. EU-opgørelsen 
16) IEA: fremskrivninger baseret på energiprognoser fra de enkelte lande, 1994miljø 
og en bæredygtig udvikling. 
17) Europa-Kommissionen (1993): De europæiske Fællesskabers handlingsprogram for 
miljø og en bæredygtig udvikling. 
- 10-
for 1990 danner basis for vurderingen af, hvor langt man er fremme mod C02-
stabiliseringsmålet. For de efterfølgende år, navnlig undersøgelsesåret 1993, har 
det ikke været muligt at udarbejde en EU-opgørelse som følge af de utilstrækkelige 
oplysninger fra medlemsstaterne. 
3 STATUS OVER MÅLOPFYLDELSEN 
3.1 INDHOLDET AF DE NATIONALE PROGRAMMER 
I denne rapport er medtaget medlemsstaternes nationale indberetninger/programmer 
og ajourføringer heraf, som Kommissionen officielt har modtaget pr. 30. juni 
1995. I henhold til Rådets beslutning om en overvågningsmekanisme for C02 og 
andre drivhusgasser har alle medlemsstaterne tilsendt Kommissionen nationale 
programmer indeholdende 1990-opgørelsen over emissioner, detaljerede 
oplysninger om nationale politikker og foranstaltninger, foranstaltninger til 
gennemførelse af fællesskabslovgivning og -politikker samt prognoser over 
fremtidige emissioner (for alle staters vedkommende undtagen Belgien udgør disse 
nationale programmer indberetningen i henhold til rammekonventionen for 
klimaændringer18)). 
Siden de første meget uensartede nationale programmer1^ blev fremlagt, er der 
sket betydelige fremskridt. Alligevel kompliceres den anden statusopgørelse over 
opfyldelsen af C02-målsætningen af, at oplysningerne i de nationale 
indberetninger/programmer stadig er indbyrdes usammenlignelige eller 
ufuldstændige, skønt der fra medlemsstaternes side er gjort en betydelig indsats for 
at imødekomme de fremsatte indberetningskrav. De vigtigste faktorer, der gør 
vurderingen problematisk, er følgende: 
EU-opgørelsen er baseret på de seneste oplysninger, og ikke alle 
medlemsstater har forelagt ajourføringer af deres nationale programmer 
med henblik på fornyet beregning af målinger og målsætninger med hensyn 
til denne opgørelse. Der mangler derfor i nogen grad sammenhæng mellem 
opgørelserne i medlemsstaternes nationale programmer og EU-opgørelsen. 
Der foreligger ikke tilstrækkelige oplysninger om foranstaltningerne til at 
give et nøjagtigt billede af deres gennemførelsesstatus, forløb og 
finansiering, hvorfor det er vanskeligt at vurdere den virkning, 
foranstaltningerne vil få på C02-emissionen inden 2000. 
Ikke alle lande skelner tilstrækkeligt mellem de politikker og 
foranstaltninger, der er iværksat før basisåret for deres klimapolitik, og 
foranstaltninger, der formelt indgår i deres program. 
18) For 1995 aftaltes det i udvalget for overvågningsmekanismen, at EU ville godtage 
de nationale indberetninger som det nationale program. Konventionen er ratificeret 
af alle medlemsstater undtagen Belgien, som er i færd dermed. Til næste 
evaluering forventes ajourføringer af de nationale programmer. 
19) Det aftalte format af de nationale programmers indhold og opbygning og 
retningslinjerne for indberetning i henhold til rammekonventionen var ikke til 
rådighed så betids, at der kunne opnås ensartethed ved den første evaluering. 
-11 -
Den omstændighed, at C02-forløbet frem til år 2000 er opstillet ved hjælp 
af forskellige modeller og bygger på forskellige forudsætninger, gør det 
vanskeligt at udarbejde et samlet fællesskabsforløb for 2000 på basis af 
summen af de enkelte medlemsstaters forløb. For visse medlemsstater 
mangler der helt angivelse af sådanne forløb, enten med eller uden 
foranstaltninger eller begge dele, hvilket er med til yderligere at komplicere 
processen. 
- 12 -
3.2 C02-BEGRÆNSNINGSSTRATEGIER I FÆLLESSKABET 
Strategier for C02-emissionen findes både på fællesskabsplan og i medlemsstaterne. 
Fællesskabets strategi, der vedtoges af Rådet i 199120), består i: 
ikke-skattemæssige foranstaltninger inden for rammerne af 
fællesskabsprogrammer (SAVE, ALTENER, JOULE, THERMIE); 
forslag om en kombineret C02/energiafgift (som nu er et revideret forslag 
til fælles retningslinjer for en kombineret C02/energiafgift); 
en overvågningsmekanisme 
Fællesskabets strategi vil kun være effektiv i det omfang, de af Fællesskabet 
vedtagne foranstaltninger faktisk gennemføres i medlemsstaterne. Størstedelen af 
medlemsstaterne har ladet fællesskabsforanstaltningerne indgå i deres nationale 
C02-strategi. Navnlig mærkning med energi virkningsgrad anses for at have stort 
potentiale, og fem lande har givet udtryk for, at det er nødvendigt med en kulstof-
/energiskat på fællesskabsplan for at nå de nationale mål (Belgien, Danmark, 
Italien, Nederlandene, Tyskland). 
Kun Danmark, Finland, Nederlandene og Sverige har til dato indført C02-afgifter, 
men de fleste lande har lagt differentierede momssatser på energi, og mange har 
indført afgifter på brændsel. De nordiske lande, som har indført C02-afgifter, ville 
gerne hæve disse for fuldt ud at udnytte potentialet i denne foranstaltning, men 
tøver med at gøre det af konkurrencemæssige grunde, medmindre en lignende 
afgift indføres på fællesskabsplan. 
Frankrig har anført, at der er behov for en C02-afgift på EU-plan for at begrænse 
landets C02-emissioner til det niveau, der er anført i den nationale indberetning. 
Belgien og Nederlandene har erklæret, at medmindre der kommer gang i forslaget 
om en C02/energiafgift på EU-plan, vil de ensidigt indføre en sådan afgift i 1995. 
Tilsvarende har den nye regering i Østrig udtalt, at den overvejer at indføre en 
C02-afgift i 1996 eller senest i 199821>. Hvis Kommissionens reviderede forslag om 
retningslinjer for indførelse af en kombineret C02-/energiafgift vedtages af Rådet, 
vil indførelse af en sådan afgift i de pågældende medlemsstater finde sted inden for 
fælles rammer. 
På nationalt plan har alle medlemsstater opstillet og vedtaget strategier til 
begrænsning af C02-udslippet, hvilket er beskrevet i de nationale 
meddelelser/programmer. Der er tre hovedprincipper, efter hvilke C02-udslippet 
kan nedsættes (eksempler herpå fra de forskellige medlemsstater kan ses i bilaget): 
Bedre energiudnyttelse, der bevirker, at et givet output opnås med mindre 
input. For C02-emissionen er energiudnyttelsen af generel interesse. Bedre 
energiudnyttelse kan fås gennem teknologiske fremskridt eller gennem 
bedre forvaltning og planlægning eller gennem omlægning i energisystemet 
20) SEK (91) 1744 endelig udg., oktober 1991. 
21) Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen d. 18. maj 1995. 
- 13-
(f.eks. reduktion i de samlede emissioner fra kraft- og varmeproduktion 
gennem kombineret varme/kraftproduktion). 
Forbrugsændringer, herunder energibesparelser, der giver mindre samlet 
forbrug, for eksempel ved fjernelse af overflødigt energiforbrug og 
omlægninger, navnlig i transportsektoren, med skift fra en energiintensiv 
form (f.eks. privatbiler) til en mindre energiintensiv form (offentlig 
transport). 
Udskiftning af brændsler med højt kulstofindhold med brændsler med lavt 
eller intet kulstof indhold, f.eks. udskiftning af kul med gas i el­
produktionen, eller omlægning til vedvarende energikilder. 
En yderligere foranstaltning er absorption af C02 i jorden og vegetationen, som 
ligeledes nedsætter C02-indholdet i atmosfæren og har samme virkning som 
nedsættelse af udslippet. 
I medlemsstaterne anvendes en række forskellige foranstaltninger som led i C02-
begrænsningsstrategier beregnet på at opnå ovenstående virkninger: 
Økonomiske virkemidler såsom C02- eller energiafgifter anvendes som 
tilskyndelse til forbedring af energivirkningsgraden, ændret forbrug eller 
overgang til mindre kulstofintensive brændsler. Endvidere som tilskyndelse 
til at udvide skovarealet og således øge oplagringen af C02, f.eks. ved 
tilskud til plantning. 
Regulerende bestemmelser om indførelse af normer for energivirkningsgrad 
eller om begrænsning af anvendelsen af bestemte brændsler tilskynder til 
forbedring af energivirkningsgraden eller overgang til andre brændsler. 
Oplysnings- og uddannelsesprogrammer anvendes som tilskyndelse til 
forbedringer af energivirkningsgraden i industrien og energibesparelser i 
virksomheder og husholdninger - heri indgår energimærkning og 
oplysningskampagner. 
Direkte indgreb fra myndighederne er af betydning, hvor det offentlige 
optræder som storforbruger af energi - der kan være tale om forbedring af 
energivirkningsgraden i bygninger, investering i ny kraftværkskapacitet 
eller skovplantning på offentligt ejede arealer. Statslige indgreb til 
(lcic)Miln ni)- ,il niri>HlllMik<'(l< HK Inn 4 .il ir lin idiliinilri III liilhrdl Ulf øf 
den Iciinrh' \ iihiiiii'suhid i I i,ilu ,i il-i i iniiidn il lah ved lunsinhsions 
og distiilHMioiissyftlrmci og til <>\ngang til brændsel med lavere 
kulslol indhold 
Forskning og udvikling virker hovedsagelig på langt sigt, f.eks. gennem 
tilskyndelse til udvikling af vedvarende energiteknologier med hoj 
eneigiviikningsgiad eller metoder til ('<), oplagring 
3.3. FORLOB OG VIRKNING AF FORANSTAI.TNIMWRNK 
-14-
3.3.1 Virkningen af politiske foranstaltninger 
Medlemsstaterne har indført eller er i færd med at gennemføre en lang række 
foranstaltninger til mindskelse af C02-udslippet. De mest udbredte foranstaltninger 
sigter mod energibesparelser og foranstaltninger til forbedring af 
energivirkningsgraden hos slutbrugerne. En række lande har programmer, der 
tilskynder til omlægning til andre brændsler, navnlig gennem myndighedernes 
indgreb i energisektoren. De nationale C02-strategier er sammenfattet i 
landeoversigterne i bilaget. 
Medlemsstaterne kan vælge forskellige typer af foranstaltninger, og deres valg har 
væsentlig betydning for, hvor stor usikkerhed der er forbundet med effektiviteten 
af foranstaltningerne. Følgende forhold har indflydelse på virkningen af 
foranstaltningerne : 
Tvungne foranstaltninger sammenholdt med frivillige 
Tvungne eller "hårde" foranstaltninger som afgifter, regulerende 
bestemmelser og obligatoriske normer med fast gennemførelsesdato giver 
normalt sikrere resultater end frivillige eller andre "bløde" foranstaltninger 
som oplysning og uddannelse. Tvungne foranstaltninger i husholdninger og 
erhvervsliv består hovedsagelig af effektivitetsnormer og regulerende 
bestemmelser. Sådanne foranstaltninger kan selv på rimeligt kort sigt være 
meget effektive. 
I de fire lande, der har indført C02-afgifter, indgår kulstof- og 
energiafgifter som en grundlæggende del af disse landes C02-strategi. 
Sådanne afgifter vil normalt virke på tværs af sektorerne. Af 
konkurrencemæssige grunde er de C02-afgifter, som pålægges industrien i 
Danmark og Sverige, lavere end afgifterne på de øvrige sektorer 
(elektricitetsfremstilling er helt fritaget for afgiften). I Danmark og Finland 
er taksterne i alle sektorer væsentligt under det niveau, der ville være 
gældende ved indførelse af afgiften i alle medlemsstater. Indirekte er C02-
afgiften en vigtig del af C02-strategien i Belgien, Italien, Nederlandene og 
Tyskland, som alle har erklæret, at denne afgift er nødvendig for at de kan 
opfylde deres respektive målsætninger. Også Frankrig er overbevist om, at 
C02-afgifter er en vigtig del af dets C02-strategi, og det har hævet 
forbrugsafgifterne på diesel med 20% i løbende priser mellem 1990 og 
1995. 
Frivillige foranstaltninger indgår i en eller anden form i flere af 
medlemsstaternes C02-strategi, hovedsagelig i industrisektoren, til fremme 
af energibesparelser. Frivillige aftaler, ledsaget af en ordning med 
miljøtilladelser, er kernen i den nederlandske C02-strategi. Effektiviteten af 
sådanne foranstaltninger afhænger af industrisektorens størrelse og struktur, 
overvågning og håndhævelse af foranstaltningerne samt samarbejdet mellem 
arbejdsmarkedets parter. Resultaterne, der kan være yderst effektive, vil 
derfor være forskellige fra land til land. 
Andre "bløde" foranstaltninger er oplysning og uddannelse, men i de fleste 
strategier betragtes dette som en støtteforanstaltning, navnlig til 
energibesparelser, fremfor som en kerneforanstaltning. 
- 15 -
Finansieringsstatus 
Foranstaltninger med sikker finansiering gennem for eksempel fast tildeling 
af skatteprovenu eller EU-støtte vil være sikrere end foranstaltninger, der 
afhænger af årlige beslutninger om fortsat finansiering, hvadenten denne er 
offentlig eller privat. Økonomiske tilskud indgår i de fleste COa-strategier 
og gives ofte til fremme af vedvarende energikilder, til fremme af offentlig 
transport og styring af efterspørgselssiden. 
Finansiering er en vigtig faktor med stor betydning for resultatet af alle 
C02-strategier, navnlig i tider med lavkonjunktur og arbejdsløshed. 
Storbritannien forventer, at emissionen vil blive mindsket gennem oprettelse 
af en energisparefond. Men som følge af ændringer i finansieringsniveauet 
forventes bidraget nu at blive lavere (minimum på 0,3 mio t C) end 
oprindelig anslået, skønt fonden er i færd med at udvikle supplerende 
planer, som vil resultere i yderligere besparelser. 
Langsigtede foranstaltninger 
Langsigtede foranstaltninger såsom F&U-foranstaltninger eller større 
investeringer i infrastrukturen er af naturen usikre, da de spænder over 
længere tidsrum. Finansiering, politisk opbakning eller andre vigtige 
faktorer, der er bestemmende for gennemførelsen af sådanne 
foranstaltninger, er underkastet ændringer, for eksempel ved 
konjunktursvingninger. Foranstaltningerne i den franske C02-strategi 
forventes hovedsagelig at få virkning på langt sigt, dvs. på den anden side 
af år 2000. Foranstaltningerne i de sydlige medlemsstaters strategier er 
oftest rettet mod investeringer i infrastrukturen, som ligeledes er 
langsigtede. I mange tilfælde er foranstaltningerne i transportsektoren 
langsigtede; udbygning af offentlig transport eller udvikling af køretøjer 
med høj energivirkningsgrad og overgang til andre transportformer hører 
således til de mellem- til langsigtede foranstaltninger. 
Sandsynligheden for, at Fællesskabet kan opfylde sin målsætning om stabilisering 
af C02-udslippet vil bero på en række faktorer, men virkningen af politiske 
foranstaltninger er af største betydning, som det ses af forskellen mellem scenarier 
henholdsvis med og uden foranstaltninger (se Bilag A, tabel A2). Som følge af den 
usikkerhed, der er forbundet med foranstaltningernes gennemførelse og faktiske 
virkning, kan scenariet "med foranstaltninger" betragtes som et skøn over 
potentialet for reduktion, og det faktiske resultat i 2000 kan afvige stærkt derfra. 
At kunne danne et skøn over foranstaltningernes virkning er således meget vigtigt, 
men tillige meget vanskeligt på grundlag af de nationale 
indberetninger/programmer, da de deri indeholdte oplysninger generelt er 
utilstrækkelige. Gennemgående er de nationale indberetninger/programmer uklare 
på følgende punkter: 
Status over de politiske foranstaltninger: vedtaget, under vedtagelse eller 
blot under overvejelse. Selv når dette angives, er det vanskeligt at afgøre, 
om gennemførelsen er påbegyndt, hvor stor en indsats der gøres til 
foranstaltningens gennemførelse, og hvorvidt finansieringen er sikret 
fremover. 
- 16-
Hvorvidt foranstaltningen indføres som del af den nationale 
klimaændringspolitik eller som led i andre politikker. 
En foranstaltnings virkning på emissionsniveauet, målt som nedsættelse af 
C02-emissionen, set i sammenhæng med forskellen mellem de to scenarier 
henholdsvis med og uden foranstaltninger. Selv når disse oplysninger gives, 
ville det være nyttigt med indikatorer for forløbet af foranstaltningernes 
gennemførelse for at få mulighed for at vurdere sandsynligheden af, at 
foranstaltningen får fuld virkning ved år 2000. Foranstaltningers virkninger 
er kun delvis sammenlignelige hen over statsgrænserne, da vurderingen er 
sket med forskellige modeller og under forskellige forudsætninger. 
I de afstukne forløb mangler angivelse af forventet C02-emission med og 
uden foranstaltninger for hvert år mellem 1990 og 2000, som skal gøre det 
muligt at vurdere virkningen af foranstaltningerne. 
3.3.2 Virkningen af dræn 
Øget absorption af C02 gennem dræn, hovedsagelig ved tilskyndelse til skovdrift, 
indgår ikke i Fællesskabets C02-målsætning, der i øjeblikket kun omfatter 
emissionen. Til fjernelse ved dræn knytter sig det problem, at skønt træer kan 
optage kulstof fra atmosfæren i lang tid - navnlig hvis træet skoves og anvendes til 
byggeri eller andre formål - kan de ikke gøre det varigt. Tilplantning med skov 
standser ikke bruttovæksten i emissionerne og har ikke indvirkning på 
hovedårsagen til stigningen i C02-udslippet, nemlig forbrændingen af fossile 
brændsler. Dette vil navnlig være et problem for de lande, hvor forøgelse af dræn 
ellers kan tilsløre en gradvis stigende emission. 
Det skønnes, at der i Fællesskabet vil kunne nytilplantes i alt 350.000 ha i 
perioden 1990-2000, heraf 100.000 ha på tidligere landbrugsjord som resultat af 
reformer af den fælles landbrugspolitik og 250.000 ha som resultat af 
medlemsstaternes politik og økonomiske incitamenter22). 
De fleste medlemsstater har ladet foranstaltninger til forøgelse af dræn indgå i de 
nationale C02-strategier. Fire stater har ingen foranstaltninger til forøgelse af 
dræn, og i én stat er foranstaltningerne kun i idefasen. De foranstaltninger, der er 
under gennemførelse, er meget ensartede i de forskellige stater og består 
hovedsagelig i skovplantning, skovbevarelse og skovforvaltning samt fremme af 
træprodukter med lang levetid. 
3.3.3 Forløbet i medlemsstaterne frem til år 2000 
For at give et ajourført billede af, i hvilket omfang Fællesskabets stabiliseringsmål 
kan forventes opfyldt, indeholder tabel A 1 (i bilaget) en samlet opgørelse over 
staternes angivelse af udviklingen i emissionen for år 2000. Denne er udarbejdet på 
grundlag af de nationale indberetninger/programmer og ajourføringer heraf, der 
officielt er forelagt Kommissionen. I de angivne forløb er det forudsat, at der ikke 
er nogen fællesskabsafgift på C02/energi i de stater, der endnu ikke har indført en 
sådan. 
22) Environmental Resources Management (1994): "Forests as C02 Sinks", endelig 
rapport til Europa-Kommissionen GDXI/B/4. 
- 17 -
Forløb og fremskrivninger for 2000 er alle justeret i forhold til samme 1990-basis: 
EU's C02-opgørelse for 1990 (se afsnit 2.1). Når medlemsstaterne har fremlagt 
scenarier både med og uden foranstaltninger, er virkningen af foranstaltningerne 
beregnet som forskellen mellem de to scenarier. I tilfælde, hvor medlemsstaterne 
kun har fremlagt én fremskrivning (sædvanligvis med foranstaltninger), er det 
andet scenario afledt af den nationale indberetnings oplysninger om 
foranstaltningernes virkning ved anvendelse af et sæt sammenhængende 
forudsætninger vedrørende økonomiske vækstrater og brændselspriser. I tabel Al 
er forløb "uden foranstaltninger" dog ikke medtaget, da de ikke er forelagt af 
samtlige lande. 
Ved at sammenlægge forløb og prognoser fra de enkelte medlemsstater kan der 
opstilles et skøn over Fællesskabets C02-emission i år 2000. Det må dog her 
bemærkes, at denne metode til fremskrivning af et forløb gældende for hele 
fællesskabet kun kan give vejledende resultater, da det brede spektrum af modeller 
og forudsætninger anvendt af medlemsstaterne i nogen grad bevirker, at der 
mangler sammenhæng mellem de fremskrevne forløb. Tillige har nogle 
medlemsstater opstillet fremskrevne forløb for alle C02-emissioner, medens andre 
kun har gjort det for energirelaterede emissioner. I tallene i tabellen er der ikke 
taget hensyn til disse forskelle. Endelig gælder, at de data for basisåret, som er 
anvendt i fremskrivninger og prognoser, i så godt som ingen tilfælde svarer til 
EU's C02-opgørelse. Ved at anvende relative forandringer i stedet for absolutte 
kan der etableres en sammenhæng mellem prognoserne og EU-opgørelsen, men 
denne metode fører yderligere til, at prognoserne i tabel 3 afviger fra dem, er 
indberettet af medlemsstaterne. 
Med ovennævnte begrænsninger in mente peger denne analyse på, at Fællesskabet 
ved år 2000 kan have stabiliseret emissionerne på 1990-niveauet, såfremt 
medlemsstaterne følger de fremskrevne forløb. Tyskland vil fortsat være største 
bidragyder til C02-emissioner, men med en andel faldende fra 30 % i 1990 til 24 
% i 2000. Som følge af den exceptionelle situation i Tyskland efter genforeningen 
i 1990 vil Tyskland kunne forventes at yde et væsentligt bidrag til Fællesskabets 
reduktion af C02-emissionen. Det er imidlertid tvivlsomt, om denne reduktion 
varer ved, hvis den økonomiske vækst i de nye forbundsstater bliver større end 
den har været siden 1990. I 1994 blev stigningen i BNP anslået til 9 % i de østlige 
forbundsstater, og det tidligere Østtyskland forventes fortsat i de næste par år at 
blive den europæiske region, der har den største vækst.23) Prognoser for Tyskland 
vil derfor være specielt følsomme for forventninger om vækst i BNP; det er ikke 
angivet, hvilken forudsætning der ligger til grund for minus 13 %-scenariet. 
Prognoser og forløb er i almindelighed følsomme for antagelser om såvel vækst i 
BNP som internationale brændselspriser. Således er en vigtig kilde til usikkerhed 
omkring de i ovennævnte tabel beskrevne resultater, at ikke alle stater har oplyst 
de benyttede forudsætninger. Når forudsætningerne er gennemsigtige, afviger de 
ofte mellem de forskellige lande (f.eks. antog Italien, at oliepriserne i år 2000 vil 
være 15 $ pr tønde, medens man i Sverige antog, at de samme internationale 
priser vil være 28 $ pr. tønde). Sådanne forskelle kan afspejle faktiske forskelle i 
prisen på leveret brændsel, men når der for eksempel er tale om internationale 
brændselspriser, bør de forskellige medlemsstaters forudsætninger hvile på samme 
grundlag. 
23) OECD's økonomiske udsigter (57), juni 1995. 
- 18 -
Endnu en kilde til usikkerhed er den anslåede gennemførelse af foranstaltninger, 
både hvad angår den tekniske beregning af foranstaltningernes virkning og det 
omfang, hvori de faktisk er gennemført. I tabellen ovenfor er det forudsat, at 
foranstaltningernes virkning svarer til forskellen mellem scenarierne henholdsvis 
med og uden foranstaltninger. Ikke alle medlemsstater har forelagt et scenario uden 
foranstaltninger, men selv når de har, har det forskellig betydning i forskellige 
medlemsstater. De fleste stater har på den ene eller anden måde ladet 
foranstaltninger indgå i "scenarier uden foranstaltninger", skønt nogle lader dem 
være udefineret og f.eks. kun beskriver dem som "optimering af 
energiudnyttelsen" som i Østrigs tilfælde, medens andre udtrykkelig nævner, at de 
indtil en nærmere angiven dato gennemførte foranstaltninger er medtaget i 
scenariet uden foranstaltninger, som i Nederlandenes tilfælde. 
Hvis scenarierne med og uden foranstaltninger er opstillet på forskellige 
tidspunkter, kan de tilgrundliggende ydre forudsætninger være forskellige. Disse 
forskelle vil da blive tilsløret som værende en del af foranstaltningernes virkning, 
navnlig når de tilgrundliggende forudsætninger er uigennemsigtige. 
I scenariet "med foranstaltninger" har medlemsstaterne anvendt vidt forskellige 
modeller og metoder til at vurdere den virkning, foranstaltningerne vil få. Uanset 
den anvendte metode kompliceres vurderingen af, at nogle foranstaltninger f.eks. 
kun vil få virkning, hvis de gennemføres samlet, medens virkningerne for andres 
vedkommende ikke uden videre kan lægges sammen, fordi de kan overlappe 
hinanden med hensyn til emissionsnedsættende potentiale. Der er desuden store 
forskelle i den måde, hvorpå de forskellige medlemsstater i deres 
makroøkonomiske modeller inkorporerer virkningen af foranstaltninger, som er 
beregnet på mikroniveau. 
Kun fire medlemsstater har tydeligt kvantificeret hver foranstaltning, som indgår i 
scenariet "med foranstaltninger" (Belgien, Grækenland, Storbritannien og Sverige). 
I andre tilfælde, hvor summen af talmæssigt opgjorte foranstaltninger er større end 
forskellen mellem scenarierne henholdsvis med og uden foranstaltninger, er der 
gjort den antagelse, at summen af talmæssigt opgjorte foranstaltninger udgør et 
potentiale i stedet for en faktisk opnåelig virkning (f.eks. antages det for Finland, 
at potentialet er 16000-18000 Gg C02, men som den faktisk opnåelige virkning af 
foranstaltningerne regnes kun med 9000 Gg C02, som er forskellen mellem de to 
scenarier). 
Tyskland har opstillet 109 foranstaltninger, men ingen af dem er talmæssigt 
opgjort. Det tyske skøn kompliceres yderligere af, at der slet ikke er fremlagt 
noget fremskrevet forløb for 2000. Nedsættelsen på 13 % er et groft skøn, som er 
meddelt Kommissionen24), men ingen af de tilgrundliggende antagelser eller 
foranstaltninger kendes (over for Kommissionen angaves en nedsættelse af 
emissionen i størrelsesordenen 13 % - 16 % ; i tabel 3 regnes med den laveste 
værdi heraf). 
Beregningen af foranstaltningers virkning er behæftet med usikkerhed om 
foranstaltningernes gennemførelse som omtalt i ovenstående afsnit. I alle lande 
mangler en del foranstaltninger at blive gennemført, og i visse lande udgør sådanne 
24) Mundtligt fremført på mødet i Udvalget for Overvågningsmekanismen den 14. 
februar 1995. 
-19-
foranstaltninger hovedparten af C02-strategien (f.eks. Belgien). Hvis 
gennemførelsen ikke snart påbegyndes, kan foranstaltningerne ikke forventes at få 
virkning til år 2000. 
Da fire lande - Frankrig, Italien, Storbritannien og Tyskland - tegnede sig for 72% 
af C02-emissionerne i 1990 - er det af stor betydning at mindske den usikkerhed, 
der er knyttet til de respektive foranstaltningers gennemførelse. De franske 
foranstaltninger er hovedsagelig langsigtede og strækker sig ud over 200025). Ifølge 
den tyske indberetning er 88 foranstaltninger under gennemførelse, men der er 
meget få angivelser af, hvad dette indebærer med hensyn til størrelsen af indsatsen, 
varigheden, den politiske tilslutning, rådighed over pengemidler osv., og som 
nævnt ovenfor er virkningen af foranstaltningerne ikke gjort op i tal. Den 
italienske plan viser usædvanlig stor effekt af foranstaltningerne, uden at det 
fremgår, hvor denne nedsættelse skal komme fra. Gennemførelsesstadiet for 
foranstaltningerne er meget uklar, og der er ingen særskilt talmæssig opgørelse af 
nogen af foranstaltningerne. I Storbritannien forventes bidraget fra 
energisparefonden at blive mindre end anslået, som følge af ændringer i 
finansieringsniveauet. 
Grækenland, Irland, Portugal og Spanien har alle "målsætninger", der tager hensyn 
til deres forventede højere økonomiske vækst. Disse mål svarer til disse landes 
respektive fremskrivninger. Grækenland har nedjusteret sit "realistiske mål" fra en 
25 % stigning til en stigning på 15 % ±3%26). Dette skyldes snarere, at man har 
måttet revidere forventningerne til den økonomiske vækst, end at 
foranstaltningernes virkning bliver større end først ventet. Emissionen må i disse 
lande i højere grad ventes at blive bestemt af den økonomiske vækst i årene frem 
til år 2000 end af gennemførelse af foranstaltninger i den nationale C02-strategi. 
Man må således forvente, at hvis den økonomiske vækst i disse lande følger 
prognoserne, vil emissionen følge efter. Foranstaltningerne i disse planer er ikke 
færdigudarbejdede (med undtagelse af Grækenland) og er stærkt afhængige af, om 
der er midler til rådighed, hvorfor de næppe vil kunne modvirke stigningen i 
emissionen. 
Flere lande med kernekraft finder det stadig vanskeligere at vinde offentlig 
tilslutning til bygning af nye kraftværker (således afviste det finske parlament 
ansøgningen om opførelse af et femte kernekraftværk). 
I Frankrig er fire 1450 MW PWR-anlæg under opførelse, og de forventes at være 
driftsklare inden år 2000. I betragtning af prognoserne for elforbruget, forøgelsen i 
Frankrigs kernekraftværker og den forventede udvikling i eksporten, ventes det 
ikke, at der vil blive igangsat yderligere atomreaktorer inden år 2000. Hvis det 
imidlertid skulle vise sig nødvendigt med en sats på 70 ECU pr. t ikke-emitteret 
kulstof for at stabilisere emissionerne fra EU, ville det blive nødvendigt at revidere 
den franske investeringspolitik på kernekraftområdet. 
Sverige har opstillet sin fremskrivning ud fra den forudsætning, at den planlagte 
udfasning af kernekraften ikke påbegyndes før 2000. Selv hvis dette bliver 
tilfældet, må behovet for ny energi opfyldes gennem kraftværker, der anvender 
fossilt brændsel, navnlig da der i princippet er sat stop for udvidelse af 
25) Referat af møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen den 19. oktober 1994. 
26) Referat af møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen den 14. februar 1995. 
-20-
vandkraftudnyttelsen. Når udfasningen påbegyndes, må man således forvente en 
væsentlig stigning i emissionen fra kraftværkssektoren. 
3.3.4 Alternative forløb for 2000 
Da de ovenfor gennemgåede forløb og fremskrivninger er behæftet med betydelig 
usikkerhed, vil det være nyttigt at sammenligne dem med nogle alternative forløb. 
Således kan der afstikkes et modificeret forløb, der er baseret på medlemsstaternes 
prognoser, men hvori et par almindelige forudsætninger indgår, specielt en 
følsomhedsanalyse for vækstraterne; dertil kommer et yderligere fremskrevet 
forløb, som er opstillet af Kommissionen på grundlag af nye energiscenarier. 
I det "modificerede forløb" anvendes (i stedet for de af medlemsstaterne angivne 
vækstrater for BNP) BNP-vækstrater, der er i overensstemmelse med den 
fremskrevne vækstrate for Fællesskabet og den i EU gældende importpris for 
brændsel (navnlig råolie)27). For årene 1990-1993 er anvendt den skønnede vækst i 
den faktiske C02-emission ved energiproduktion28) alene. Derefter består 
emissionsværdierne af fremskrevne skøn baseret på OECD's BNP-fremskrivninger 
for 1993-1995, samt fremskrivninger for 1995-2000 foretaget af Kommissionens 
tjenestegrene29). 
"Kommissionens fremskrivning" er baseret på det foreløbige resultat af et nyligt 
ajourført energiescenario, hvori Kommissionens energimodeller er anvendt 
(Conventional Wisdom scenario 2020). Det viser, at emissionen fra energiforbrug 
vil stige med ca. 5 %. 
Medlemsstaterne har forpligtet sig til de forløb, der er vist i tabel A2 (i bilaget) 
søjle (a). Men de alternative scenarier, der er vist i søjle (b) og (c), viser den 
iboende usikkerhed ved sådanne fremskrevne forløb. 
Som alle andre fremskrivninger har de to alternativer i tabel A2 deres mangler. 
Forskellene i resultaterne mellem disse forløb viser vigtigheden af de 
tilgrundliggende antagelser. Der er tendens til, at skønnene over BNP er lavere og 
skønnene over brændselspriser højere i medlemsstaternes fremskrivninger end i 
den modificerede fremskrivning. Dette forklarer til dels, hvorfor medlemsstaternes 
fremskrivning for EU-15 viser en nedgang i emissionen, medens de to andre 
fremskrivninger viser en stigning. Endnu en grund kan være, at de af 
medlemsstaterne skønnede forløb forudsætter, at alle foranstaltninger gennemføres 
27) Antagelserne om BNP-vækstrater er fra Kommissionens tjenestegrene (GDII), 
"Prognoser på middellangt sigt 1995-2000", juni 1995. BNP-tal 1992-1995 er fra 
OECD's økonomiske udsigter (57), juni 1995. Importpriser for olie er hentet fra 
OECD Green model (Juni 1995), der forudsiger en ændring på $4979-$4052 pr. 
terajoule fra 1985 til 2000 for EU. Antagelserne vedrørende energipriserne er 
desuden hentet fra "A View to the Future", September 1992. 
28) Eurostat, juni 1995. Harmoniserede emissionsfaktorer. 
29) Emissionsdataene for år 2000 er fremskrevet ved hjælp af et "ændringsindeks", der 
er baseret på BNP-vækstrater opstillet af OECD/Kommissionen, brændstofpriser 
fra OECD Green model, BNP-vækstraterne i de nationale meddelelser, samt 
antagelser vedrørende indkomster og priselasticitet. 
-21 -
heldigt, medens der i de alternative forløb kan tages hensyn til, at gennemførelsen 
i nogen grad kører af sporet. Der er antagelig bedre sammenhæng i sådanne 
grundlæggende forudsætninger mellem de modificerede fremskrivninger og 
Kommissionens fremskrivninger, som jo bygger på fælles ydre antagelser. De i 
ovenstående afsnit omhandlede metodologiske vanskeligheder gentager sig for 
medlemsstaternes fremskrivninger og de modificerede fremskrivninger, hvilket 
ligeledes gælder den usikkerhed, der knytter sig til foranstaltningernes 
gennemførelse. Den analyse "fra bunden", der er anvendt i medlemsstaternes 
prognoser, kan stilles op som modsætning til Kommissionens fremskrivning, der 
bygger på en analyse "fra oven". 
På grundlag af ovennævnte fremskrivninger og under hensyntagen til den 
usikkerhed, der er knyttet til foranstaltningernes gennemførelse, er den mest 
sandsynlige udvikling en stigning på 0-5 % ved år 2000. Ved beregningen af dette 
interval er også usikkerheden i brændselspriserne og i BNP-vækstraterne taget i 
betragtning. 
-22 
KONKLUSIONER 
Der er sket betydelige forbedringer i kvaliteten af oplysningerne i de nationale 
indberetninger/programmer siden de første nationale programmer blev lagt frem til 
vurdering i 1993. Oplysningerne er imidlertid med hensyn til visse detaljer stadig for 
utilstrækkelige til at man kan vurdere, hvor langt man er i retning af en tilfredsstillende 
opfyldelse af Fællesskabets stabiliseringsmålsætning. Som helhed er der stadig betydelig 
usikkerhed om det forventede resultat i år 2000. På grund af manglende vigtige 
oplysninger har det ikke været muligt helt at anlægge den metode, der er fastlagt af 
Udvalget for Overvågningssystemet3^. Således har det navnlig på følgende vigtige punkter 
været nødvendigt at gå på kompromis, hvad der øger usikkerheden omkring resultatet i år 
2000: 
Da der er ikke er nogen C02-opgørelse for Fællesskabet for redegørelsesåret 1993, 
har det ikke været muligt at vurdere udviklingen i emissionen mellem basisåret 
1990 og redegørelsesåret. 
Det har ikke været muligt at opstille et forløb for Fællesskabet frem til år 2000, 
baseret på fremskrivninger foretaget af medlemsstaterne, fordi medlemsstaterne har 
anvendt forskellige metoder og forudsætninger. Der fremlægges derfor to 
alternative fremskrivninger, hvoraf den ene er en modificeret fremskrivning med 
sammenhængende forudsætninger om vækstrater og brændselspriser, medens den 
anden er baseret på Kommissionens energiscenarier for 2020. Begge disse 
alternative scenarier fører til et højere skøn over C02-emissionen i 2000 end 
medlemsstaternes egne fremskrivninger. 
Der er utilstrækkelige oplysninger om foranstaltningers gennemførelse. Dette er et 
afgørende element i bedømmelsen af status. Pålideligheden af fremskrivningerne 
lider navnlig under utilstrækkelig indberetning om foranstaltningernes 
gennemførelse fra de fire største bidragydere til C02-emissionen, Frankrig, 
Italien, Storbritannien og Tyskland (tilsammen repræsenterende 72 % af 
emissionen i 1990). Som helhed kan der ikke anlægges en vurdering af 
foranstaltningernes effektivitet på grundlag af de nationale programmer, da de ikke 
er givet tilstrækkelige oplysninger. 
Disse mangler i denne statusrapport bør tages op i den tredje evaluering, der skal 
finde sted i 1996. Det er nødvendigt med mere sammenhængende og transparente 
data for at give mulighed for en bedre fremlæggelse og evaluering i de kommende 
rapporter. De dokumenter30, som man enedes om på det femte møde i Udvalget 
for Overvågningssystemet den 18. maj, vil medvirke til, at sådanne data kan 
fremskaffes. Blandt andre muligheder er det yderligere blevet foreslået, at der 
kunne afholdes en workshop, hvor opstillingen af de fremskrevne forløb kunne 
drøftes. I Udvalget for Overvågningssystemet regner man desuden med, at en 
arbejdsgruppe skal bistå med denne proces. 
30) Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, 18. maj 1995. 
31) Femte møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, 18. maj 1995: "Proposal 
for the Contents and Format of Annual Inventories" og "Proposal for the 
Methodology for the Evaluation of Progress and for the Contents of National 
Programmes". 
- 23 -
Resultatet af denne evalueringsproces er, at man ikke kan udelukke, at 
Fællesskabets emissioner frem til år 2000 vil stige med mellem 0 og 5 % i forhold 
til 1990-niveauet. Den nederste ende af dette interval bygger på den forudsætning, 
at man faktisk får realiseret det maksimale potentiale af de skønnede virkninger af 
foranstaltningerne som indberettet af medlemsstaterne i "forløb med 
foranstaltninger". Da de nuværende emissioner er under 1990-niveauet, vil selv en 
stabilisering ved år 2000 indebære, at emissionen vil stige fra nu og frem til dette 
tidspunkt. Regner man med fortsat lave energipriser og større BNP-vækst end 
forventet, kan stigningen komme til at ligge i intervallets øverste ende eller 
derover. En sådan stigning på 5% eller derover ville være en alvorlig afvigelse fra 
det fastsatte stabiliseringsmål. 
Som nævnt knytter der sig også usikkerhed til foranstaltningernes gennemførelse, 
og mange vil først få virkning efter 2000. Fem lande har erklæret, at de kun kan 
opfylde deres målsætning, hvis der indføres en C02-/energiafgift på 
fællesskabsplan. Hvis det fulde potentiale ikke realiseres, kan stigningen i C02-
emissionen blive større, medmindre der gennemføres yderligere foranstaltninger. 
I denne evaluering indgår emissioner og nationale programmer i 15 medlemsstater, 
hvorfor billedet har ændret sig siden den foregående evaluering, der kun omfattede 
12. De kommende evalueringer forventes at få et bedre informationsgrundlag, 
hvori medlemsstaternes seneste ajourføringer indgår, og hvor indberetningsformen 
er bedre tilpasset de anvendte metoder. 
Kommissionen synes således ikke på dette stadium at have grundlag for at 
fremføre, at den vedtagne politik vil være tilstrækkelig til at opfylde det aftalte mål 
og i hvert fald ikke til at sikre mindsket C02-emission efter år 2000. 
Rådet har på sit møde den 22723. juni 1995 anmodet Kommissionen om at ændre 
beslutningen af 1993 om overvågningsmekanismen, så overvågeisen af 
drivhusgasserne forlænges ud over år 2000. Dette er vigtigt, da Fællesskabets 
emission antagelig vil stige efter år 2000, uanset at de gennemførte foranstaltninger 
fortsat vil have virkning. IEA's energiprognoser omregnet til C02-prognoser viser, 
at for de otte EU-lande, som har fremlagt prognoser for tiden efter år 2000, kan 
den energirelaterede emission i 2010 blive 7 % højere end i 199032). Ved 
kommende evalueringer bliver det således stadig vigtigere at se på tiden efter år 
2000. 
32) IEA Energy related C02 projections, juni 1995. De otte lande er: Belgien, 
Finland, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene, Storbritannien og 
Tyskland. 
Bilag A 
Tabeller med C02-
opgørelser og -forløb 
samt foranstaltningers virkninger i 
de 15 medlemsstater 
23*. 
Tabel A1 Forløb, fremskrivninger og foranstaltningers virkninger i de enkelte medlemsstater a> 1990-200(Gg COJ 
£ ; Medlemsstat 
Østrig 
Belgien 
| Danmark 
; Frankrig 
; Grækenland 
; Irland 
i Italien 
; Luxembourg (a) 
C02-opgørelse 
1990 '" 
59200 
i"l4506 
52100 
366.5Ô6"' 
86100 
3072Ô"" 
'436300'" 
ï'i'iôo" (b) 
Ændring 1990/2000 m 
380 
TSoo" 
lè'i'ob"' 
3Ï846" 
Ï2320" 
6300" 
Ï263Ô"" 
"326b"' (0 
% ændring 
1990/2000 
0,6 
-ï,ï 
-i'i',9 
8.7 
"" "i'4,3 
20"5 
2"9 
-24,T (d) 
Afstukket værdi i år 
2000 (Med 
foranstaltninger) 0> 
59580 
ÏÏ32ÔÔ"'' 
459OO" 
'398.340" 
9842Ô" 
37020 
448930" 
ï'ôïô'ô"' (e) 
Foranstaltningernes 
virkning w 
5520 
Ï3630" 
ïïâ'oo" 
'73260'" 
9595"" 
T39Ô"' 
54370" 
7820"" Kommentarer b) 
C02-opgørelse højere end basisniveau 1990. STAB-scenario er 1 
scenariet "med foranstaltninger". Med STAB sigtes mod j 
stabilisering af emissionen på 1990-niveauet ved år 2005 (en I 
reduktion på 8800 Gg C02 i forhold til lER's standardscenario j 
for 2005). Virkningen af foranstaltninger for 2000 beregnet ved I 
interpolation. j 
C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Fremskrivningen | 
er temperaturkorrigeret. Det af Bureau de Plan angivne scenario j 
uden CGyafgift er scenariet "med foranstaltninger". : 
C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Opfølgende j 
forløb for 1990/2000 i henhold til "Energi 2000" er scenariot j 
"med foranstaltninger". Målet er en 20% reduktion i 2005 i j 
forhold til 1988-niveauet. : 
Kun energirelateret emission er medtaget. Al importeret ; 
elektricitet forudsættes fremover produceret indenlands. | 
C02-opgørelse ligger over basisniveau for 1990. Scenario 1 fra i 
indberetning til Udvalget for Overvågningssystemet er scenariet { 
"med foranstaltninger", inklusive dræn. : 
foranstaltninger" er afledt under forudsætning af et sæt j 
sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. j 
Scenariet "med foranstaltninger" for 2000 repræsenterer en 13 j 
% reduktion i forhold til 1990-niveauet som meddelt j 
Kommissionen på mødet i Udvalget for Overvågningssystemet ! 
februar 1995. j 
C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenariet "med j 
foranstaltninger" er "det mest realistiske mål" og indebærer et j 
15 % højere niveau i år 2000 end 1990-niveauet. j 
C02-opgørelse ligger marginalt over basisniveau 1990. j 
Scenariet "uden foranstaltninger" er afledt under forudsætning af | 
sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. 1 
Scenariet "med foranstaltninger" indebærer et 20 % højere j 
niveau ved år 2000 end 1990-niveauet. Utilstrækkelig 1 
talmæssig opgørelse af foranstaltninger. j 
C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenariet "med 1 
foranstaltninger" for 2000 repræsenterer en stigning på 1-5 % I 
(gennemsnit 3 %) i forhold til 1990-niveauet som meddelt ! 
Kommissionen på mødet i udvalget for Overvågningssystemet j 
februar 1995. Utilstrækkelig talmæssig opgørelse af ! 
foranstaltninger. j 
C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenariet "uden j 
foranstaltninger" er afledt under forudsætning af et sæt ! 
sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. j 
Utilstrækkelig talmæssig opgørelse af foranstaltninger. j 
j Medlemsstat 
i Nederlandene 
| Portugal 
! Spanien 
I Sverige 
j Storbritannien 
i EU-15 j (a) 
COj-opgørelse 
1990 !,) 
151800 
42500 
260700 
61300 
579800 
3,329,750 (b) 
i Ændring 1990/2000 a) 
-600 
15300 
54100 
2700 
-35140 
-26430 (0 
% ændring 
1990/2000 
-0,4 
36 
20,8 
4,4 
-6,1 
-0,8 (d) j (e) 
Afstukket værdi i år • Foranstaltningernes 
2000 (Med virkning m 
foranstaltninger) °' j 
151200 | 10500 
57800 I 7030 
314800 1 59470 
64000 j 10200 
544660 j 71740 
3,299,620 ! 491,290 Kommentarer b) 
C02-opgørelse ligger over basisniveau 1990. Scenarier nnv. i 
"med foranstaltninger" og "uden foranstaltninger" fra Energy i 
Policy Scenario. Foranstaltningerne er opgjort talmæssigt, j 
fordelt på sektorer. j 
C02-opgørelse ligger højere end basisniveau 1990. Scenariet ! 
"uden foranstaltninger" er afledt under forudsætning af et sæt j 
sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. I 
Scenariet "med foranstaltninger" indebærer at niveauet ved år j 
2000 er 40 % over 1990-niveauet. Ingen talmæssig opgørelse af j 
foranstaltninger. j 
C02-opgørelse ligger væsentligt over basisniveau 1990. 1 
Scenariet "uden foranstaltninger" er afledt under forudsætning af j 
et sæt sammenhængende brændselspriser og BNP-vækstrater. j 
Scenariet "med foranstaltninger" indebærer at niveauet ved år j 
2000 er 25 % over 1990-niveauet. Ingen klar talmæssig i 
opgørelse af foranstaltninger. i 
Niveau i C02-opgørelse samme som basisniveau 1990. ! 
Scenariet "med foranstaltninger" giver et ikke ; 
temperaturkorrigeret niveau i år 2000 som er 4 % over i 
1990-niveauet; med temperaturkorrektion svarer dette til en j 
stabilisering. Alle foranstaltninger i scenariet er opgjort j 
talmæssigt. ; 
Niveauet i C02-opgørelse samme som basisniveau 1990. I 
Scenariet "med foranstaltninger" fra EP-65: central BNP-vækst, j 
høje brændselspriser, 6 % reduktion ved år 2000 i forhold til j 
1990-niveauet. Alle foranstaltninger i scenariet talmæssigt j 
opgjort. i 
j '" C02-opgørelse for 1990, juni 1995. j 
! ut Absolut ændring 1990/2000 baseret på de af medlemsstaternes afstukne forløb. ! 
j 3| Scenariot "med foranstaltninger", baseret på C02-opgørelse for EU-15 1990. j 
! l4) Forskel mellem scenarierne hhv. med og uden foranstaltninger, forløb afstukket af medlemsstaterne. ! 
j i5) Nogle af foranstaltningerne må opfattes i meget bred forstand i 
Tabel A2: alternative forløb frem til 2000 (procentvis ændring 1990/2000) 
; Medlemsstat (a) (b) (c) Bemærkninger 
Forløb/fremskriv- Modificeret forløb/ Kommissionens 
ninger angivet af fremskrivninger <2) j fremskrivning (3) 
medlemsstaten 
i : <« i i j : 
I Østrig i 1 j 8 ; i Vækstraterne afviger marginalt, men de i (a) forudsatte brændselspriser er meget høje i ; 
i ; j il forhold til (b), hvilket forklarer den lave stigning i emissionen i (a). j 
j Belgien ; -1 j 3 ; ; Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes en vækstrate, som j 
i ; j ; i er 0,7 % lavere end i det modificerede forløb. i 
j Danmark j -12 j 7 j j Den forudsatte vækst i BNP afviger marginalt mellem (a) og (b), men I 
j j ! j j brændselspriserne er meget høje i (a), og priselasticiteten meget stor, hvilket medfører I 
| ; I j j et fald i emissionen i (a). j 
i Finland 30 j 33 j j Lavere vækst i BNP og højere brændselspriser i (a) end i (b), men indkomstvirkningen i 
; ; | j j medfører større emission i (b). i 
j Frankrig j 9 j 13 j j BNP-vækstrate lavere og brændselspriser højere i (a) end i (b), hvilket medfører lavere j 
; i j ; ; emission i (b). i 
! Tyskland | -13 j -10 j ; Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes denne at være 0,7 ! 
i j j | j % lavere end i det modificerede forløb. ; 
; Grækenland ; 14 j 19 j j Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes denne at være 0,7 i 
; j I I j % lavere end i det modificerede forløb. j 
j Irland ; 20 j 25 j i Som følge af manglende oplysninger om BNP-vækstrate forudsættes denne at være 0,7 j 
j j j j i % lavere end i det modificerede forløb. i 
; Italien ; 3 j 6 j ; Langt større BNP-vækstrate i (b) end i (a) og større stigning i brændselspriserne. j 
i | • |j Indkomstvirkningen dominerer over prisvirkningen førende til større emission i (b). \ 
\ Luxembourg -24 j -20 I j Vækstrate i (a) lavere end i (b). Brændselspriserne er de samme. j 
j j j j ; Emissionsnedsættelsen størst i (a). : 
j Nederlandene ; 0 i 10 j j Større BNP-vækstrate i (b) end i (a) og stor indkomstelasticitet forklarer den større j 
: ; j • • stigning i emissionen. Brændselspriser højere i (a) end i (b). : 
i........... J • *. 4 ... • .•••.••..•• 
: Portugal ; 36 j 36 j j Som følge af manglende oplysninger om vækstrate forudsættes denne at være 0,7 % ; 
j I j j : lavere end i det modificerede forløb. i 
! Spanien : 21 : 23 j i Lavere vækstrate og højere brændselspriser i (a) end i (b) forklarer den større emission : 
| j | ! j i(b). | 
j Sverige ; 4 i 6 : ; Lavere vækstrate og højere brændselspriser i (a) end i (b). Priseffekten er j 
: j I jj dominerende, hvilket fører til lavere stigning i emissionen i (a). i 
I Storbritannien • -6 • -2 i : Større BNP-vækstrate i (b) medfører større emission end i (a). j 
t............... J •••* .." * • 4* .." • .......* • .......I 
! EU-15 ! -l! 3 j 5,4 i Samlet tal for hele EU. I 
• .........1 * • 4 d • • , , ....I 
Medlemsstat (a) 
Forlab/fremskriv­
ninger angivet af 
medlemsstaten (b) 
Modificeret forløb/ 
fremskrivninger a (c) 
Kommissionens 
fremskrivning <3) Bemærkninger 
(,) Forløb 1990/2000, baseret på EU-opgørelse (label 3, søjle (a) og (b). 
w Forløb 1990/2000, baseret på modificerede fælles forudsætninger om BNP og brændselspriser. 
0) Forløb 1990/2000 fra Kommissionens tjenester (GDXVID, Conventional Wisdom scenario 2020. 
Bilag B 
Landeoversigter 
- 27 -
ØSTRIG 
Emission i 1990 i Forløb i perioden 1990/2000 i i Virkning af foranstaltninger 
(Gg C02) j forhold til basisniveau fra C02- j (Gg C02) 
i opgørelse (%) I 
i Forløb angivet af medlemsstaten i 59200 ; 0,6 i 5520 
i(D : i i 
i Modificeret forløb 
Målsætning og kommentarer: - stabiliseringsscenariet (frem til år 2000) 
- reduktionsmålsætning: 20% i år 2005 baseret på emissionen i 1988 (Toronto-målsætningen) 
Sammenfatning af foranstaltningerne: De fleste foranstaltninger tager sigte på mindskelse af energiforbruget og udnyttelse af energi fremfor 
omlægning til andre brændsler. De talmæssigt opgjorte foranstaltninger skal fremme vedvarende energi til opvarmning gennem tilskud og 
tarifomlægninger. Samme virkemidler anvendes til fremme af fjernvarme. Energiforbruget i transportsektoren søges også mindsket, for eksempel 
gennem beskatning af køretøjer efter energiforbrug. Foranstaltninger i industrien er hovedsagelig frivillige. Foranstaltninger til fremme af dræn 
omfatter skovplantning, skovforvaltning og fremme af træprodukter med lang levetid. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 
il. i Udnyttelse af energi fra overskudshalm (tilskud til landbrug, i 0,60 Mt C02 j 
j i fjernvarme og byggeri; bestemmelser for el-leverancer til det ; ; 
i j offentlige net). i j 
i 2. i Udnyttelse af biogas som brændsel og råvare (støtte til landbrug, j 2,90 Mt C02 ; 
j ; fjernvarme og byggeri; bestemmelser for el-leverancer til det j i 
i ; offentlige net). i i 
i 3. i Udnyttelse af solenergi, specielt til vandopvarmning, anvendelse j 0,60-1,30 Mt C02 j 
| ; af solfangere; passiv solenergi (tilskudsordninger, ; j 
j j bygningsvedtægter) j | 
! TOTAL 4,10-4,80 Mt CO? 
Foranstaltningernes inddeling: Foranstaltningerne er inddelt i foranstaltninger under gennemførelse, foranstaltninger planlagt til næste 
lovgivningsperiode (1994-1998) og foranstaltninger i idéfasen. De talmæssigt opgjorte foranstaltninger er alle under gennemførelse. 
Den fremskrevne C02-emission i 2000 i forhold til mål <2): 1 scenariet med foranstaltninger (1), forventer Østrig at COyemissionen vil have 
stabiliseret sig ved år 2000. Det er ikke klart, hvilke foranstaltninger der er medregnet i fremskrivningen. Det forudsættes at energibesparelser og 
strukturomlægninger vil nedsætte emissionen, men kun en tredjedel af potentialet udnyttes. Energi- og kulstofintensiteten forventes årligt at falde 
med hhv. 2,1 % and 0,5 % frem til år 2005. Hvis de planlagte foranstaltninger for lovgivningsperioden 1994-1998 er nødvendige for at sikre en 
stabilisering, kan dette resultat kun nås, hvis gennemførelsen iværksættes straks. Foranstaltninger, som er i idéfasen, vil næppe få virkning før år 
2000. Endvidere kan der rejses tvivl om den foretagne fremskrivning på grund af de meget høje brændselspriser, der er forudsat for 2000. 
Den nye regering har udtrykt politisk vilje til at indføre en COyafgift senest i 1996. Afhængigt af tidsplan og tempo i indførelsen af denne afgift vil 
den kunne bidrage betydeligt til opfyldelsen af stabiliseringsmålet. 
(" Justeret i forhold til samme 1990-basis, C02-opgorelsen for IiU-15. 
'-' Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forlob og går ikke på opgørelsen for KU-15. Uei kan derfor forekomme mindre afvigelser mellem tallene i teksten og i ovenstående 
rubrik under "forlob i medlemsstaten". 
1,1 Stabilisermgs-scenarie (STAB). 
1% 
BELGIEN 
Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold til C02- ; Virkning af foranstaltninger 
(Gg CQ2) j udgangsniveau (%) j (Gg C02) 
; Forlob angivet af medlemsstaten i 114500 i -1,1 j 13630 
i (i) i i i 
Modificeret forløb 
Målsætning og kommentarer:: En 5% reduktion i forhold til 1990-niveauet senest ved år 2000. Temperatur-korrigeret mål 
Sammenfatning af foranstaltninger: Størst virkning forventes af den øgede virkningsgrad i el-produktionen og omlægningen til elektricitet i 
stålindustrien. Endvidere forventes et væsentligt bidrag fra boligsektoren gennem en bred vifte af foranstaltninger af forskellig art og virkning, 
således kombineret kraftvarmeproduktion, fremme af energieffektive husholdningsapparater, tilskyndelse til anden opvarmning end el-varme; af 
skattemæssige virkningsmidler indføres ændrede skattebegunstigelser og parkeringsafgifter i transportsektoren, og 
bevillinger til energibesparelser i offentlige bygninger. Ingen foranstaltninger til forøgelse af dræn. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 
; 1. ; Bedre isolering i nybyggeri i bolig- og handelssektoren ; 0,40 Mt C02 j 
; 2. i Øget udnyttelse af naturgas, mere effektive varmeanlæg og j 1,90 Mt C02 •: 
i ; kedler I i 
I 3. i Fremme af energibesparende husholdningsapparater og belysning! 0,75 Mt C02 j 
j 4. ; Fraskyndelse fra el-varme j 0,10 Mt C02 j 
i Subtotal for bolig- og handelssektoren ; 3,15 Mt C02 | 
j 5. j Transportplaner for virksomheders medarbejdere j 0,125 Mt C02 j 
i 6. i Begrænsninger i passager-og transportkøretøjers adgang til j 0,12MtCO2 i 
j j bycentre i i 
; 7. i Andre foranstaltninger til fremme af offentlig transport i j 0,10 Mt C02 j 
; j byområder j j 
; 8. ; Reduktion af vejtransport j 0,05 Mt C02 j 
j 9. j Afgiftspolitik på transportområdet ] 0,75 Mt C02 j 
! 10, j Styrket håndhævelse af fartgrænser j 0,60 Mt C02 i 
I Subtotal for transport j 1,75 Mt CO, I 
i 11. j Foranstaltninger i industrisektoren: cnergirevision af j 0,64 Mt C02 j 
; j leverandører ! ! 
I 12. j Fremme af vedvarende energi j 0,20 Mt C02 j 
j 13. i Fremme af kombineret kraftvarmeproduktion i 2,00 Mt C02 j 
; Subtotal af alle supplerende foranstaltninger ; 7,74 Mt C02 i 
j 14. | Omlægning til elektrisk stålproduktion (gennemført) j 2,00 Mt C02 j 
; 15. ; Forbedret virkningsgrad i el-produktionen j 4,00 Mt C02 | 
! TOTAL 13,74 Mt CO, j 
Inddeling af foranstaltningerne: Foranstaltningerne kan inddeles i foranstaltninger, der p.t. er under gennemførelse (vedtaget før 1994), supplerende 
foranstaltninger, som er genstand for planen (til gennemførelse efter 1994), samt mere langsigtede tilknyttede foranstaltninger. De to vigtigste 
foranstaltninger under gennemførelse er de tekniske forbedringer af kernekraftværkerne og installation af elektrostålværker. De talmæssigt opgjorte 
foranstaltninger falder i gruppen af supplerende foranstaltninger. Disse beror imidlertid på en ministeriel beslutning. 
Fremskrevet COremission i 2000 i forhold til målsætning <2>: Belgien har klart tilkendegivet, at uden en C02-afgift vil målsætningen ikke kunne 
opfyldes og resultatet bliver kun en smule bedre end en stabilisering. 0). Med en C02-afgift kan målet om en 5 % reduktion derimod nås til år 
2000. Afgiften forventes at føre til en nedsættelse af emissionen på 7 % - 10 %. Belgien overvejer at indføre en C02-afgift i 1995. 
For visse af de talmæssigt opgjorte foranstaltningers vedkommende er gennemførelsen usikker og undertiden langsigtet. F.eks. gælder dette de 
frivillige foranstaltninger i industrien og foranstaltningerne i transportsektoren, som vil afhænge af udviklingen i den offentlige transport. Skal 
foranstaltningerne la virkning før 2000, må iværksættelsen påbegyndes straks. 
'" Justeret i forhold til samme 1990-basis, C02-opgorelscn for KU-1 S. 
'-' Diskussionen er baseret på forlobene i de enkelte medlemsstater og går ikke på opgørelsen for IOJ-I5. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og tallene i 
rubrikken under "forlob i medlemsstaten". 
'" Der er forelagt to fremskrivninger fra hhv. Bureau de Plan og Centre d'étude économiques de la KUL; resultaterne er stort set ens, i begge tilfælde dog kun angivet som et interval. 
x°\ 
DANMARK 
Emission i 1990 Forløb i perioden Virkning af 
(Gg 11C02) ! 1990/2000 i forhold til I foranstaltninger 
basisniveau fra C02- (Gg C02) 
I opgørelse (%) I 
Forløb angivet af 52100 -11.9 13500 
medlemsstaten (1) 
Modificeret forløb 
Målsætning og kommentarer. Målet for C02- emissionen er korrigeret for elektricitetsimport i basisåret, d.v.s. C02 emissionen beregnet under 
forudsætning af, at al elektricitet er produceret i Danmark i basisåret. Når ikke modificerede data betragtes, svarer målet til en stigning på 6,4 % i 
forhold til 1990-niveauet. 
Danmark importerer elektricitet fra Norge og Sverige, men i en mængde, der afhænger af vandmængden og dermed el-produktionen på 
vandkraftværkerne i de to eksporterende lande. Danmarks energiforsyning er hovedsagelig baseret på fossilt brændsel i modsætning til Norge og 
Sverige, hvor et stort bidrag til el-forsyningen ydes afvand- og kernekraft (sidstnævnte kun i Sverige). I 1990 importerede Danmark betydelige 
mængder elektricitet. Derfor var landets C02-cmission lavere end man ville forvente i et typisk år, og 10,7 % mindre end hvis al elektricitet havde 
været indenlandsk fremstillet. 
Oversigt over foranstaltninger. Bedre nyttevirkning hos slutbrugerne ved indførelse af effektivitetsnormer for elektriske apparater og andet udstyr 
forventes at yde et stort bidrag til C02-reduktionen. Vigtig er endvidere fremme af kombineret kraftvarmeproduktion gennem tilskud. Ny 
kraftværkskapacitet vil efter år 2000 blive etableret ved bygning af gasfyrede anlæg. Danmark har en C02-afgift i kraft, og den er for nylig blevet 
hævet. Det er hensigten at indføre tiere grønne afgifter i alle sektorer af økonomien. 1 transportsektoren lægges vægt på fremme af offentlig 
transport, f.eks. investeringsstøtte til køb af "rene" køretøjer. Andre foranstaltninger er fremme af energibesparende kørsel gennem oplysning og 
uddannelse samt fremme af jernbanetransport. Ingen foranstaltninger til forøgelse af dræn. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger, (mere udspecillceret opgørelse foreligger kun for år 2005) 
11. j Olie og gas (raffinaderier, Nordsøen) I 0 i 
! 2. ! Transport I 0 I 
j 3. ! Energisektoren ! 13,5 Mt C02 j 
j TOTAL 13,5 Mt C02 
Foranstaltningernes inddeling: Foranstaltningerne er indeholdt i et sæt planer, som er vedtaget af myndighederne: handlingsplanen fra 1990 for 
henholdsvis energi og transport, handlingsplanen for affald og genbrug fra 1992, 1993-opfølgningen til energihandlingsplanen fra 1990, og 
hvidbogen om transport fra 1993. De talmæssigt opgjorte energi foranstaltninger er alle indeholdt i den opfølgende energiplan fra 1993. Ingen af 
foranstaltningerne for transportsektoren er gjort talmæssigt op. I en særskilt meddelelse til Kommissionen er det oplyst, at der vil blive indført en 
række grønne afgifter. 
Fremskrevet C02-emission i år 2000 angivet i forhold til målsætning (2>: Baseret på et revideret skøn "med foranstaltninger" <3), vil Danmark nå 
reduktionen på 5 % (korrigeret for elektricitetsimport) hvis alle foranstaltninger i den opfølgende handlingsplan for 1993 gennemføres. Reduktionen 
vil komme fra energisektoren. Virkningen af foranstaltninger i transportsektoren forudsættes at være nul, og emissionen forventes at ville stige i 
denne sektor i perioden fra 1990 til 2000. 
1 en officiel skrivelse til Kommissionen meddeler Danmark, at der er vanskeligheder med gennemførelse af to vigtige foranstaltninger: dels 
normerne for effektivitet og apparater, hvilket skyldes forsinkelser forbundet med EU-direktivet om effektivitetsnormer, dels omstillingen af 
el-opvarmede bygninger til gasfyret centralvarme eller fjernvarme, hvilket skyldes, at der endnu ikke er indgået en frivillig aftale med 
elektricitetsbranchen. 
Hvad angår normer for husholdningsapparater er det foreslåede I^U-direktiv om køleskabe mindre ambitiøst end de forventede danske normer, både 
med hensyn til normernes strenghed og tidsplanen (direktivet vil træde i kraft efter 2000). Denne foranstaltning kan derfor udgå af den nationale 
danske plan. Disse to foranstaltninger forventedes tilsammen at bidrage med 3 % af den C02-reduktion, der er planlagt for 2005. 
I meddelelsen til Kommissionen fremlagde Danmark desuden en række nye grønne afgifter, der er vedtaget af Folketinget og vil træde i kraft i 
1996: en S02-afgift (1,5 ECU/kg S02); en C02-afgift på naturgas; en øget CX)2-afgift på energi til industrielle processer og kommerciel 
energiudnyttelse (herunder elektricitetsfremstilling) med én takst for lette processer (13ECU/t C02) og en næsten forsvindende lille takst (0,5ECU/t) 
for energiintensive processer. Den lave takst gøres afhængig af gennemførelse af energirevision og frivillige aftaler om energibesparelser. Uden en 
sådan aftale pålægges en standardafgift på 3,5 ECU/t C02. Det ret komplicerede system af undtagelser og tilbageføring er nødvendig for at undgå 
svækkelse af konkurrenceevnen i forhold til andre europæiske lande, der ikke har indført en tilsvarende afgift. Indtil dette problem er overvundet, 
kan Danmark ikke fuldt udnytte potentialet i C()2-afgiften. 
Det angivne forløb kan betvivles, da det forudsætter meget høje brændselspriser og meget stor priselasticitet, begge faktorer, som bidrager til den 
skønnede store mindskelse af C02-emissionen. 
<u Justeret i forhold ti 1 samme 1990-basis. C02-opgøre Isen for EU-15. 
<2)Diskussionen er baseret på forløbet i de enkelte medlemsstater og gar ikke pa opgørelsen for EU-15. Der kan derfor forekomme mindre 
afvigelser mel lem de tal, der nævnes i teksten og dem. der angives i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 
<3) Revideret skøn juni 1995. der angiver den samlede indenlandske energirelaterede emission i perioden 1990-2000 inkl. afbrænding på 
petrokemiske anlæg. 
- 3D-
FINLAND 
Emission i 1990 (Gg j Forløb 1990/2000 i Virkning af 
C02) j forhold til basisniveau ! foranstaltninger (Gg 
I i C02- opgørelse (X) j C02) 
Forløb angivet af 53900 29.7 9000 
medlemsstaten (1) 
Modificeret forløb 33 
Målsætning og kommentarer. Det finske mål er at "standse væksten i den energirelaterede C02-emission ved århundredets udgang". Finland har 
intet basisår for dette mål, hvad der bevirker at det er talmæssigt uklart. 
Sammenfatning af foranstaltninger. Den nationale indberetning er baseret på regeringsprogrammer vedtaget i 1990-erne og vedrører politikken over 
for klimaændringer. Medens nogle programmer vedtoges specielt af klimapolitiske grunde, havde andre en anden baggrund. Et hovedsigte med 
C02-strategien er energibesparelser hos slutbrugerne; dette skal for en stor del opnås gennem økonomiske virkemidler. Finland har allerede en 
C02-afgift (siden 1990) såvel som andre energiafgifter, der tilskynder til overgang til andre brændsler, energibesparelser, udnyttelse af vedvarende 
energi og ændringer i produktions- og forbrugsmønsteret. Andre foranstaltninger, der tilskynder til energibesparelser, er frivillige aftaler med 
industrien, oplysning og uddannelse. Fremme af biobrændsel er vigtig (målet er en stigning på 25 % til år 2005 i forhold til 1994-niveauet). I 
transportsektoren har foranstaltningerne hovedsagelig bestået af skattemæssige og økononomiske virkemidler, der sigter mod mindskelse af 
brændstofforbruget og tilskyndelse til skift af transportform. For transporten er vedtaget et nyt handlingsprogram, der sigter mod at begrænse 
stigningen i trafikken; de'vigtigste virkemidler er af økonomisk art. Foransialtninger til forøgelse af dræn er vigtige og består i skovforvaltning og 
markedsføring af træprodukter. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 
11. ! C02-/energiafgift hævet (til FIM 38,30/ton C02 og FIM j 2000 Gg C02 j 
j ! 3,50/MWh. j ] 
! 2. 1 Energispareprogram, herunder en gradvis stigende energiafgift. ! 6000-8000 Gg C02 ! 
! 3. ! Fremme af biobrændsler (25 % større forbrug ved år 2005 end i j 3000 Gg C02 j 
\ i 1994). I ! 
; i .. , • ..* 
{ 4. ! Programmer (1993-1998) til udvikling af teknologi inden for j 1000-5000 Gg C02 j 
I ! vedvarende energi gennem finansiering af j I 
j I demonstrationsprojekter og F&U. • ] 
! TOTAL 12000-18000 Gg CO? j 
Inddeling af foranstaltninger. Hovedparten af de finske foranstaltninger i den nationale indberetning er godkendt af parlamentet og under 
gennemforelse (det gælder således forøgelse af virkningsgraden i energiproduktion og hos slutbrugerne samt energi- og kulstofafgifter). De 
talmæssigt opgjorte foranstaltninger er alle under gennemførelse. Endnu en kategori af foranstaltninger, hovedsagelig omfattende transportsektoren, 
er vedtaget af parlamentet, men genncmforclsesstadiet er uklart. 
Fremskrevet COremission i 2000 i forhold tit målet <2>: I scenariet "med foranstaltninger" er (3), vil Finland i 2000 have øget sin emission med 16 
% i forhold til 1990-niveauet. Der er heri taget hensyn til virkningerne af energiafgifter, energibesparelser (ovenstående tal overlapper i nogen grad 
), øget udnyttelse af bioenergi og indførelse af ny teknologi (ovenstående tal overlapper i nogen grad). 
Importsituationcn for elektricitet og el-produktionssektorens struktur er under gennemgang. Finland har konsekvent importeret en stor andel af sin 
elektricitet fra nabolandene, men en fortsættelse herafer behæftet med vigtige usikkerhedsmomenter og betingelser. I de nærmeste år må Finland 
afgøre, hvordan det vil etablere den nødvendige grundbelastningskapacitct. Den forventede stigning i emissionen i Finland skyldes hovedsagelig 
forudsætningen om erstatning af el-import med indenlandsk produktionskapacitet. Afhængigt af hvilke valg, der træffes vedrørende den indenlandske 
grundbelastningskapacitct, vil emissionen kunne stige med mellem 10 og 22 % (med ovennævnte 16 % som median). Nylige overslag viser 
imidlertid, at den samlede stigning i den indenlandske elproduktionskapacitet i år 2000 sandsynligvis ikke komme til at bestå af kulfyrede 
kraftværker. Den ekstra reduktion vil hovedsagelig hidrøre fra omlægningen af elektricitetsmarkedet. Virkningen af foranstaltningerne påvirkes 
endvidere af, at parlamentet har afgjort, at der ikke skal opføres et femte kernekraftværk. Del er usandsynligt, at der i nær fremtid vil blive opført 
liere kernekraftværker i Finland. 
C02-afgiftens virkning mindskes af, at der ikke er nogen internationale initiativer; af konkurrencemæssige grunde må afgiften derfor holdes på for 
lavt et niveau til, at dens potentiale udnyttes fuldt ud. Virkningen af energiafgifter svækkes desuden af mangelen på international koordinering. 
I det afstukne forløb er forudsat en ret lav BNP-vækst og høje brændselspriser, medens den forudsatte indkomstelasticitet er til den høje side. Dette 
kan tænkes at opveje den skønnede virkning på emissionen. 
U) Justeret i forhold til samme 1990-basis, C02-opgørelsen for EU-15. 
(2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen for EU-15. Der kan derfor forekomme små 
afvigelser mel lem tal lene i teksten og dem, der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 
<3) 16 % er medianen i det interval. der er angivet som "scenarie med foranstaltninger" (en stigning på 10-22 %). 
FRANKRIG 
Emission i 1990 (Gg j Forløb 1990/2000 i Virkning af 
C02) ! forhold ti 1 basisniveau I foranstaltninger (Gg 
| i C0Z- opgørelse (%) j C02) 
Forløb angivet af 366500 8.5 73200 
medlemsstaten (1> 
Modificeret forløb 13 
EU-målsætning og kommentarer. Det oprindelige mål var stabilisering ved mindre end 2 t kulstof (7,3 t C02) pro persona pr. år senest ved år 2000. 
Dette svarer til en stigning på 13 % i forhold til 1990-niveauet, d.v.s. et fremskrevet befolkningstal på 59,29 mio. i 2000. Skønt dette generelle 
tilsagn stadig står ved magt, ar Frankrig erklæret, at det ikke længere skal betragtes som et specifikt mål for år 2000. Der er i stedet tilslutning til 
forpligtelse til at indføre foranstaltninger, som skal samordnes og udformes på grundlag af en fælles basis for marginalomkostninger ved 
emissioensbekæmpelse.Frankrig foreslår, at denne fremgangsmåde anvendes i hele EU, så det nuværende stabiliseringsmåd "deles" mellem landene, 
og på internationalt plan inden for rammerne af Berlin-mandatet. Denne målsætning er vanskelig at formulere i tal. 
Sammenfatning af foranstaltninger. I indberetningen fra Frankrig peges på, at den franske energipolitik siden den første oliekrise allerede har 
bevirket en væsentlig nedsættelse af CQ2-emissionen (pr. indbygger større i perioden 1980-1990 end i de fleste øvrige EU-lande). Med dette in 
mente understreges det i den franske indberetning, at det er vigtigt, at omkostningerne ved foranstaltninger (pr. ton kulstofemission undgået) er 
ensartede fra medlemsstat til medlemsstat. 
Der lægges vægt på energibesparelser og overgang til andre brændsler. Foranstaltningerne består af styring af efterspørgselssiden med henblik på 
mindskelse af spidsbehovet, der sædvanligvis opfyldes ved el-produktion på basis af fossilt brændsel, skattebegunstigelser knyttet til bedre 
energiudnyttelse i industrien, forhøjelse af vejafgifterne og tilskud til banetransport. Foranstaltninger til forøgelse af dræn består af skovplantning, 
ændret jordudnyttelse (reform af den fælles landbrugspolitik) og fremme al brugen af træ i byggeri. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger. Ingen forbindelse mellem den talmæssige opgørelse af foranstaltningerne og fremskrivningen. Oplysningerne i 
den nationale indberetning er ikke tilstrækkelige som grundlag for et kvantitativt overslag over foranstaltningernes samlede virkning. 
Inddeling af foranstaltningerne: Gennemføre Isesstatus er uklar, da Frankrigs indsats er knyttet til den marginale indsats (udtrykt i ECU/t 
kulstofækvivalent), der accepteres af andre medlemsstater. Den forventede virkning synes hovedsagelig at ville indtræffe efter år 2000. 
Fremskrevet COremission ved år 2000 i forhold til mål <2>: Ifølge scenariet "med foranstaltninger" forventes emissionen at være steget med 7 % i 
år 2000 i forhold til 1990. Det er meget vanskeligt at vurdere usikkerheden ved denne fremskrivning, da det ikke er klart, hvilke foranstaltninger, 
der vil bidrage til den forventede reduktion af emissionen. Det er forudsat, at der indføres frivillige energispareforanstaltninger som dem, der 
beskrives i indberetningen. Usikkerheden øges af, at antagelserne i det fremskrevne forløb vedrørende væksten i BNP synes at være lave, mens 
antagelserne med hensyn til brændselspriserne synes høje, hvilket resulterer i lavere emissionesprognoser for år 2000 (se sammenligning med 
modificeret fremskrivning i tabel 2 eller tabellen ovenfor. 
(1) Justeret i forhold til samme 1990-basis. C0z-opgørelsen for EU-15. 
(2> Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små 
afvigelser mel lem tallene i teksten og der. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 
TYSKLAND 
! j Emission i 1990 ; Forløb 1990/2000 i forhold til j Virkning af foranstaltninger j 
j | (Gg CQ2) | basisniveau i CO,- opgørelsen (%) | (Gg CO,) ! 
j Forlob angivet af medlemsstaten j 1013000 j -13 j 144330 i 
i o» ; j i ; • 
i Modificeret forløb : i -10 i I 
Målsætning og kommentarer: 25 % reduktion i forhold til 1990-niveauet senest ved år 2005. Tyskland mangler endnu at sætte et mål for år 2000. 
De foranstaltninger, der er beskrevet i den tyske indberetning, er tænkt at skulle lå virkning senest i år 2005. Det kan imidlertid forventes, at 
foranstaltningerne lår virkning på emissionen allerede ved år 2000 (og måske vil bidrage til en nedsættelse af C02-emissionen i størrelsesordenen 
15-17 % som nævnt af den tyske delegerede på det femte møde i overvågningsudvalget den 18. maj 1995), skønt den fulde virkning af sådanne 
foranstaltninger oftest først nås i det endelige gennemførelsesstadium og ikke etapevis i løbet af gennemførelsesperioden. 
Sammenfatning af foranstaltningerne: Der er tale om en meget bred vifte af foranstaltninger, rettet mod alle sektorer: Energiudnyttelse gennem 
økonomiske virkemidler og myndighedsbestcmmelser, programmer til fremme af teknologi til vedvarende energi, omlægning af beskatningen af 
motorkøretøjer til emissionsafhængigc afgifter, en miljømærkningsplan, hvori energi indgår, og foranstaltninger, der tilskynder til energibesparende 
affaldsgenbrug. Foranstaltningerne til fremme af dræn består i skovplantning, skovforvaltning og skovbevarelse. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger: Ingen foranstaltninger er gjort op i tal. 
Foranstaltningernes inddeling: der angives 109 foranstaltninger, af hvilke 88 er under gennemførelse. 21 foranstaltninger er planlagt og afventer 
vedtagelse. 
Fremskrevet COj-emission i 2000 i forhold til mål <2>: Eftersom Tyskland ikke har forelagt noget afstukket forlob eller nogen talmæssig opgørelse 
af foranstaltningerne, er det vanskeligt at vurdere, hvor emissionen kan forventes at ligge i 2000. 1 overvågningsudvalget erklærede Tyskland, at det 
forventede en mindskelse af emissionen på 13-16 % ved år 2000 i forhold til 1990-niveauet. (3). Der er uklarhed dels om, hvilke foranstaltninger, 
der skal gennemføres for at opnå denne mindskelse af emissionen, dels hvad det aktuelle niveau er, og dels hvilken indsats, der gøres for 
gennemførelsen. Eftersom Tyskland er den største bidragyder til C02-cmissionen i Fællesskabet, giver uvisheden om foranstaltningernes virkning og 
emissionsniveauet i 2000 anledning til betydelig usikkerhed i vurderingen af, hvor langt man er nået i at opfylde Fællesskabets C02-måisætning. 
Tyskland har er erklæret, at det får vanskeligt ved at opfylde den nationale målsætning (-25% ved år 2005 i forhold til 1990-niveauet), medmindre 
der indføres en C02-/energiafgift på fællesskabsniveau. I denne rapport forudsættes, at den skønnede 13 % reduktion ikke tager højde for 
C02-afgiften. 
'" Justeret i forhold til samme 1990-basis, C()2-opgørelscn for KU-15. 
121 Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er 
angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 
(,) Overvågningsudvalgets møde den 14. februar 1995. 
GRÆKENLAND 
Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold til I Virkning af foranstaltninger 
(Gg C02) ; basisniveau i C02- opgørelsen (%) j . (Gg C02) 
Forløb angivet af medlemsstaten i 86100 14,3 j 9590 
0) : : : 
Modificeret forløb ; i 19 
Målsætning og kommentarer: Grækenland har ingen officiel målsætning. I den nationale indberetning har landet sat det "realistiske mål" at 
begrænse den samlede stigning i C02-emissionen mellem 1990 og 2000 til 15 % (med en fejlmargen på +/- 3 %). 
Sammenfatning af foranstaltninger: C02-strategien består hovedsagelig al energisparepolitikker inden for alle sektorer samt fremme af naturgas og 
udnyttelse af vedvarende energi. I husholdningssektoren omfatter energispareforanstaltningerne effektiv udformning af bygninger og materiel, nye 
belysningsteknikker og vedligeholdelse af kedler. I industrien omfatter energispareforanstaltningerne forbedringer af hjælpeoperationer og 
modernisering af produktionen. I transportsektoren er foranstaltningerne fremme af alternative brændstoffer, forbedret vedligeholdelse af køretøjer, 
trafikstyring og udbygning af den offentlige transport. Der er ingen foranstaltninger til fremme af dræn (kun i idéfasen). 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 
j 1. I Indførelse af naturgas i el-produktion. i 4,2 Mt C02 j 
j 2. j Indførelse af naturgas i industrien. j 0,7 Mt C02 i 
; 3. j Indførelse af naturgas i bolig-, handels-og servicesektoren. ; 1,1 Mt C02 ; 
j 4. ; Fremme af kombineret kraftvarmeproduktion. j 0,2 Mt C02 j 
j 5. I Forbedring af brunkulsfyrede kraftværker. j 0,3 Mt C02 i 
I 6. j Fremme af vindkraft. ] 1,0 Mt_CO? j 
I 7, j Fremme af udnyttelse af solenergi. j 1,0 Mt C02 j 
j 8. j Fremme af udnyttelse af biomasse. j 0,9 Mt C02 j 
i 9. ; Fremme af små vandkraftværker. j 0,2 Mt CO? | 
i 10. ! Fremme af udnyttelse af geotermisk energi. j 0,06 Mt C02 j 
j 11. ; Forprojekter inden for vedvarende energi. j 0,1 Mt C02 j 
j 12. ! Energieffektiv udformning af bygninger og udstyr i i 0,0 Mt C02 j 
i j husholdnings- og servicesektoren. j j 
j 13. i Nye belysningsteknikker i husholdnings- og servicesektoren. j 0,7 Mt C02 j 
j 14. j Kedelvedligeholdelse i husholdnings- og servicesektoren. j 0,4 Mt CO? j 
i 15. j Forbedringer af hjælpeoperationer i industrien. ; 0,5 Mt C02 j 
; 16. j Modernisering af produktionen i industrien. j 0,8 Mt CO? j 
; 17. j Fremme af alternative brændstoffer til transport. j 0,05 Mt C02 j 
! 18. I Forbedret vedligeholdelse af køretøjer og brug af køretøjer medj 0,3 Mt C02 ; 
j ; større energivirkningsgrad. \ i 
j 19. j Rationel forvaltning af transportsystemet. j 0,45 Mt C02 j 
i 20. j Forbedring og modernisering af den offentlige transport. j 0,4 Mt C02 ; 
| TOTAL 13,4 Mt C02 
Inddeling af foranstaltningerne: Planen omfatter foranstaltninger, der allerede er vedtaget af regeringen. 
Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål m: 1 det mest realistiske scenarie skønner Grækenland at ville øge sin emission med 15 % ved år 
2000 i forhold til 1990-niveauet, når de ovenfor talmæssigt opgjorte foranstaltninger indføres. Den underliggende forudsætning er, at 
foranstaltningerne i kraftværkssektoren får 100 % virkning, medens udbredelsen af naturgas og virkningen af de øvrige foranstaltninger kun bliver 
hhv. 75 % og 67 %. 
"' Justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, COropgørelsen for EU-15. 
|2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15 Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er 
angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 
M 
I scenariet "værste tilfælde" kan emissionen stige med 18 % i år 2000 i forhold til 1990-niveauet. Delte kan blive tilfældet, enten ved større svigt i 
administrationen, navnlig hvad angår finansieringen af foranstaltningernes gennemførelse, hvis midlerne ikke tildeles som de skal, eller hvis de 
fejlanvcndes. Andre vanskeligheder, der kan opstå, er forsinkelser i opførelsen af naturgasfyrede kraftværker eller drastiske ændringer i 
energiefterspørgslen, f.eks. hvis air-condition finder udbredelse til hele boligsektoren. 
I et "bedste fald" scenario vil stigningen i emission være begrænset til 12%. Dette forudsætter, at man fremskynder indførelse af ny teknologi på de 
brunkulsfyrede kraftværker, at udbredelsen af naturgas gennemføres 100 % til år 2000, at der anvendes gasfyrede kraftværker til at dække 
grundbehovet, at det sættes som mål at opnå størst mulig overgang til naturgas i husholdnings- og servicesektoren, at der viser sig bedre mulighed 
for privat finansiering af fremme af vedvarende energi end ventet, at den energieffektive teknologi, der findes på markedet, vinder udbredelse i 
husholdnings- og servicesektoren, at der indføres normer og mærkning for energivirkningsgrad, og at der stilles offentlige midler til rådighed for 
investering i den vigtigste infrastruktur. 
Modellerne viser, at en C02-afgift på $3-$10/tønde kun vil få begrænset virkning på C02-emissionen, men at en sådan afgift vil give bedre mulighed 
for offentlig finansiering af de teknologiske tiltag. Dermed vil det mest sandsynlige resultat være sikret, nemlig en 15 % stigning i emissionen, og 
mulighederne vil være bedre for at nå scenariet "bedste tilfælde", der er en stigning på kun 12 %. 
iS 
IRLAND 
i j Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold til I Foranstaltningernes virkning ; 
j j (Gg CQ2) g basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) j (Gg CQ2) j 
; Forløb angivet af medlemsstaten i 30720 j 20,5 j 1390 ; 
: 0) : : : j 
i Modificeret forløb i ; 25 i ; 
Målsætning og kommentarer: Irland har ingen officiel målsætning, men en hensigt om at begrænse stigningen i emissionen ved år 2000 til 20 % 
over 1990-niveauet. 
Sammenfatning af foranstaltningerne: Der lægges vægt på energibesparelser og regeringsindgreb med henblik på omlægning til andre 
brændselstyper. Foranstaltningerne består af projekter til kombineret kraft-varmeproduktion, fremme af alternative energikilder, opførelse af effektive 
tørvefyrede kraftværker, oprettelse af et energicenter til koordinering af energispareprogrammet, oplysningskampagner om energibesparelse, bedre 
isolering af bygninger og udbygning af den offentlige transport i byområdar. Industrien vil gennem frivillige aftaler bidrage til mindskelse af 
C02-emissionen. Foranstaltninger til forøgelse af dræn omfatter tilplantning og gentilplantning med skov. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 
Styring af efterspørgselssiden i husholdnings-, service og 
industrisektoren. 0,27 Mt C02 
! TOTAL 0,27 Mt C02 
Foranstaltningernes inddeling: de Heste af de i planen beskrevne foranstaltninger er under gennemførelse, herunder forøgelse af dræn. 
Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål <2>.: Irland skønner, at ved gennemførelse af de i planen beskrevne foranstaltninger kan 
stigningen i C02-emissionen begrænses til 20 % i forhold til 1990-niveauet. I dette skøn er ikke taget hensyn til den eventuelle indførelse af en 
kombineret C02- og energiafgift. 
Den irske økonomi var i 1994 den hurtigst voksende i OECD-området (3) og muligheden for at overholde målet på 20 % og fastholde emissionen på 
dette niveau er i højere grad forbundet med størrelsen af den fremtidige økonomiske vækst end med gennemførelse af foranstaltningerne i 
C02-strategien. 
'"justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, C02-opgørelsen for EU-15. 
(2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er 
angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" 
0) OECD's økonomiske oversigt (57), juni 1995. 
ITALIEN 
! | Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold til j Virkning af foranstaltninger (Gg j 
! j (Gg CQ2) j basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) g C02) | 
j Forløb angivet af j 436300 j 2,9 j 54370 j 
| medlemsstaten (" j | \ \ 
j Modificeret forlob j j 6 j i 
Målsætning og kommentarer: Stabilisering på 1990-niveauet senest ved år 2000. 
Sammenfatning af foranstaltninger: Der er tale om en bred vifte af foranstaltninger bestående af omlægning fra olie- til gasfyring på kraftværker, 
nye investeringer i vedvarende energi, trafikbegrænsende foranstaltninger, tilskyndelse til offentlig transport, nye effektivitetsnormer i 
husholdningssektoren samt frivillige aftaler med industrien om miljøforbedringer. Foranstaltninger til forøgelse af dræn består i gentilplantning med 
skov, skovforvaltning og fremme af træ- og risprodukter. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger: Ingen talmæssigt opgjorte foranstaltninger. 
Inddeling af foranstaltningerne: Foranstaltningerne kan opdeles i allerede vedtagne foranstaltninger og supplerende initiativer til begrænsning af 
C02-cmissionen. Til førstnævnte gruppe hører foranstaltninger i kraftværkssektoren (NEP 1988) og foranstaltninger til kombineret 
kralWvarmeproduktion og autoproduktion, som vedtoges uafhængigt af C()2-begrænsningsstrategien. Til sidstnævnte gruppe hører foranstaltninger i 
bolig-, handels- og transportsektoren samt i industrien. 
Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål <2>: Italien forventer ikke en stabilisering af emissionen til år 2000 (men en stigning på 1-5 %). 
Det er ikke klart, hvilke foranstaltninger, der er indeholdt i dette forløb, eller hvilket gcnnemførelscsstadium, de i C02-strategien beskrevne 
foranstaltninger befinder sig i. På trods af denne usikkerhed er den beregnede virkning af foranstaltningerne meget høj. På grundlag af de upræcise 
oplysninger i den nationale indberetning er det vanskeligt at indse, hvordan Italien forventer at nå selv det fremskrevne emissionsniveau. Italien har 
erklæret, at stabilisering kun kan nås, hvis der indføres en C02- og energiafgift på fællesskabsplan. 
Eftersom Italien er blandt de vigtigste bidragydere til C()2-emissionen i Fællesskabet, giver denne uvished om foranstaltningernes virkning og 
emissionsniveauet i 2000 anledning til betydelig usikkerhed i vurderingen af. hvor langt man er i opfyldelsen af Fællesskabets målsætning. 
"'justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, CO,-opgørclsen for EU-15. 
121 Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forlob og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er 
angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 
11 
LUXEMBOURG 
I Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold j Virkning af 
(GgC02) til basisniveau i C02- j foranstaltninger (Gg C02) 
j I j opgørelsen (%) \ 
| Forløb angivet af 13300 -24,1 7820 
I medlemsstaten (1> ! ! • j 
j Modificeret forløb j | -20 ! _____ j 
Målsætning og kommentarer. Stabilisering på 1990-niveauet før år 2000. 
Sammenfatning af foranstaltningerne:: Planen er rettet mod kraftværkssektoren og transportsektoren. Nogle af foranstaltningerne omfatter 
forundersøgelser vedrørende brug af kombinerede gas-/dampturbiner, forprojekter vedrørende gasturbiner og vandkraft, indførelse af kombineret 
kraft-/varmeproduktion i bygninger, undersøgelser af andre anvendelser af kombineret kraftvarme, undersøgelse af potentialet af vedvarende 
energikilder, fremme af kombinerede transportformer til godsbefordring, fremme af transport med bane og ad indre vandveje samt undersøgelse af 
energiforbrugsafhængigc afgifter på køretøjer. Luxembourg overvejer endvidere at indføre en C02-afgift. Der er ingen foranstaltninger til forøgelse 
af dræn. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger. Ingen. 
Opdeling af foranstaltningerne: De foranstaltninger, der er under gennemførelse, er hovedsagelig de lovgivningsmæssige rammer for miljøpolitik og 
visse tilskud til forbedret energiudnyttelse i husholdningssektoren. Størstedelen af foranstaltningerne er planlagte, herunder foranstaltningerne i 
kraftværks- og transportsektoren. Nogle er endog kun i idéfasen. Den vigtigste "foranstaltning" er omlægningen af stålindustrien, som vil give det 
største bidrag til nedsættelse af C02-emissionen, dog ud fra andre politiske grunde end klimaændringerne. 
Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til målsætning <2K: Luxembourg forventer, at C02-emissionen vil falde med 33 % i forhold til 
1990-niveauet inden år 2000. Størstedelen af denne reduktion opnås ved omlægning af stålindustrien, bestående i erstatning af de gamle stålværker 
med elektrostålværker. Det planlægges at konstruere en gas-dampturbine til boligopvarmning. Der er ingen grund til at antage, at man ikke vil nå en 
33 % reduktion til år 2000. 
m Justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau. C02-opgørelsen for EU-15. 
m Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og gar ikke pa opgørelsen EU-15. Der kan derfor forekomme små afvigelser 
mel lem tallene i teksten og dem. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" 
38 
NEDERLANDENE 
Emission i ! Forløb 1990/2000 i forhold ! Virkning af 
1990 (Gg C02) til basisniveau i C02- foranstaltninger 
opgørelsen (%) j (Gg C02) 
Forløb angivet af 151800 -0.4 9900 
medlemsstaten (1) 
Modificeret forløb 10 
Målsætning og kommentarer. Det temperaturkorrigerede mål er en reduktion på 3%. 
1990 var et usædvanlig varmt år, hvorfor emissionen fra rumopvarmning var lavere end i et normalt år. Den nederlandske 1990-opgørelse, som er 
basis for målet, er ved hjælp af graddagsstatistik justeret, således at det resulterende totaltal for 1990 er 3,8 % højere end den faktiske emission. 
Dette betyder, at det nederlandske mål, en 3 %-. reduktion i forhold til det temperaturkorrigerede 1990-niveau, svarer til en stigning på 0,7 % i 
forhold til den ikke justerede emission. Da fællesskabets 1990-opgørelse ikke er temperaturkorrigeret, er det mere hensigtsmæssigt at henføre til det 
ikke-temperaturkorrigerede mål, der er det almindeligt anerkendte. 
Sammenfatning af foranstaltningerne: Der fokuseres på energibesparelser og forbedret energiudnyttelse gennem frivillige aftaler i industri og 
landbrug og i den offentlige sektor. Planens foranstaltninger omfatter investering i kombineret krafVvarmeproduktion og tilskud til udnyttelse af 
vedvarende energi, frivillige aftaler om energibesparelser i industrien, den offentlige sektor og landbruget, energispareprogrammer for små og 
mellemstore virksomheder, normer for energiudnyttelse og myndighedsbestemmelscr for husholdninger og bygninger samt styring af 
efterspørgselssiden gennem tilskud og oplysning. Der er indført brændselsafgifter med takster bestemt af energi- og kulstofindhold. Et lovforslag om 
forøgelse af C02-taksten for små forbrugere overvejes, medens det er opfattelsen, at der ikke kan ændres på taksten for store forbrugere medmindre 
man når videre med en EU-afgift. Foranstaltningerne i transportsektoren er truffet af andre grunde end klimaændringerne, men omfatter 
køretøjsrelaterede foranstaltninger til forbedring af energiudnyttelsen, begrænsning af den stigende mobilitet gennem økonomiske virkemidler, 
tilskyndelse til skift af transportform gennem et omfattende investeringsprogram for infrastrukturen samt fremme af kombinerede transportformer til 
godsbefordring. Foranstaltninger til forøgelse af dræn omfatter skovplantning og ændring af arealudnyttelse i henhold til den fælles landbrugspolitik. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 
\ TOTAL 9900 Gg j 
Foranstaltningernes opdeling: De ovenfor beskrevne foranstaltninger er godkendt af parlamentet, og på årsbudgettet er afsat de nødvendige midler 
til foranstaltningernes gennemførelse. Visse vigtige foranstaltninger er allerede under gennemførelse, først og fremmest de frivillige aftaler i industri 
og landbrug. I industrien er indgået 20 aftaler afgivet og 9 hensigtserklæringer, tilsammen dækkende 75 % af industriens energiforbrug. I landbruget 
er 85 % af energiforbruget dækket gennem aftaler med drivhusgartnerierhvervet. 
Gennemførelsen af foranstaltningerne i transportsektoren er imidlertid ikke sket med baggrund i klimaændringerne. Skønt man har forpligtet sig til at 
gennemføre foranstaltningerne i transportsektoren før år 2000, er der ingen fast tidsplan for gennemførelsen. 
Blandt de foranstaltninger, som overvejes, er indførelse af en energiafgift. Andre foranstaltninger under overvejelse er effektivitetskrav til elektriske 
apparater og effektivitetskrav til personbiler, begge på fællesskabsplan. 
Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til mål <2K: Hvis ovennævnte foranstaltninger gennemføres, vil Nederlandene ved år 2000 have 
stabiliseret emissionen på 1990-niveauet, baseret på ikke justerede tal, svarende til en reduktion af emissionen på godt 3 % når temperaturjusterede 
tal lægges til grund. Transportsektorens bidrag til denne reduktion antages at være nul, hvorfor gennemførelsen af foranstaltningerne i denne sektor 
ikke vil påvirke det fremskrevne emissionsniveau for år 2000. 
(1> Justeret i forhold ti 1 samme 1990-udgangsniveau. CfVopgørelsen for EU-15. 
m Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme mindre 
afvigelser mel lem tal lene i teksten og dem. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" 
PORTUGAL 
••—••••••—••••—••••——••———— 
| Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold ! Virkning af 
(Gg C02) til basisniveau i C02- foranstaltninger 
j j I opgørelsen (%) | (Gg C02) j 
I Forløb angivet af 42500 36 7030 
I medlemsstaten (1> j j j 
| Modificeret forløb j j 36 j | 
Målsætning og kommentarer. Portugal har ingen officiel målsætning, men en "hensigt" om at begrænse stigningen i C02-emissionen til 40 % i 
forhold til 1990-niveauet. 
Sammenfatning af foranstaltningerne: 1 planen fremlægges en bred vifte af foranstaltninger for alle sektorer. Foranstaltningerne består i indførelse af 
naturgas, kombineret kraftvarmeproduktion, bedre energiudnyttelse i el-produktionen, energibesparelser hos slutbrugerne, tilskud til og 
oplysningskampagner om bedre energiudnyttelse i industrien, fremme af banetransport, modernisering af vejinfrastrukturen og trafikstyring. 
Foranstaltninger til fremme af dræn består i skovplantning, skovforvaltning og skovbevarelse. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger. Ingen. 
Opdeling af foranstaltningerne: Under gennemførelse er foranstaltningerne i energi- industri- og boligsektoren, som er knyttet til programmer (ofte 
EU-programmer), der har kørt i et stykke tid. Gennemførelsesstadict af foranstaltningerne i transportsektoren er uklar; dog synes disse at være i 
idéfasen eller højst i planlagt fase. 
Fremskrevet CO^-emission i 2000 i forhold til målsætning <2>: Forudsat at alle foranstaltninger i planen gennemføres, forventes den portugisiske 
emission af C02 at stige 40 %. Imidlertid synes gennemførelsen af foranstaltningerne i transportsektoren at være usikker. Da det ikke vides, i 
hvilket omfang transportsektoren forventes at bidrage til at begrænse stigningen i C02-emissionen, er det vanskeligt at vurdere konsekvenserne af 
denne usikkerhed på det forventede emissionsniveau i år 2000. Men som i andre samhørighedslande er emissionsniveauet i højere grad knyttet til 
den økonomiske vækst end til gennemførelsen af de foranstaltninger, der indgår i C02-strategien. Den faktiske stigning i emissionen mellem 1990 
og 1993, som var år med lav økonomisk vækst, peger mod, at stigningen til år 2000 kan blive lavere end 40 %. 
(I) justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, C02-opgørelsen for EU-15. 
<2) Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over EU-15. Der kan derfor forekomme små 
afvigelser mellem tallene i teksten og dem. der er angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" 
40 
SPANIEN 
j Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold til j Virkning af foranstaltninger 
^^_ i (Gg CQ2) ; basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) g (Gg CQ2) 
Forløb angivet af medlemsstaten j 227300 20,8 \ 59470 
(Di; ; 
Modificeret forløb j j 23 ; 
Målsætning og kommentarer.Spamcn havde oprindeligt beregnet en begrænset stigning i C02-emissioncn på 25 % i forhold til 1990-niveauet. 
Denne begrænsede stigning er revideret i nedadgående retning til 11-13% {2). 
Sammenfatning af foranstaltningerne: Foranstaltningerne er rettet mod energibesparelser og skift til andre typer brændsel. Energibesparelserne 
omfatter hovedsagelig industrien (ovne og fyringsanlæg, mere effektiv teknologi), transportområdet (tekniske og forvaltningsmæssige 
foranstaltninger) og bolig- og handelssektoren (tekniske reglementer, brugerbcvidsthed). Foranstaltningerne til brændselsskift består i fremme af 
naturgas i industrien (f.eks. i cement- og stålproduktion såvel som i lorbrændingsudstyr) og i boligsektoren (til rumopvarmning), samt fremme af 
vedvarende energi (f.eks. vand- og vindkraft) og kombineret kraftvarmeproduktion. Andre foranstaltninger er tilskud til offentlig transport, 
investering i jernbaneinfrastruktur og skattefritagelse for gasolie anvendt i jernbanetransport. Foranstaltninger til fremme af dræn består i 
skovplantning, skovforvaltning, sikring mod skovbrande og overvågning. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger: Ingen. 
Opdeling af foranstaltningerne: De energirelaterede foranstaltninger er indeholdt i den spanske nationale energiplan, der omfatter perioden fra 1991 
til 2000. Gennemforelse af disse foranstaltninger er således påbegyndt. De nævnte foranstaltninger i transportsektoren er gennemført. 
Foranstaltningerne til forøgelse af dræn er under gennemførelse. 
Fremskrevet C02-emission i 2000 i forhold til målsætning (3>: Det skønnes, at Spanien vil opfylde sit mål for 2000, en 25 % stigning i forhold til 
1990-niveauet (4). Som i andre samhørighedslande er emissionsniveauet i højere grad knyttet til den økonomiske vækst end til gennemførelsen af 
planens foranstaltninger. I betragtning af den lave økonomiske vækst fra 1990 til 1993 og afhængigt af de kommende års økonomiske vækst kan 
Spanien endda tænkes at nå et noget bedre resultat end en begrænsning af emissionsstigningen til 25 %. 
'" Justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, C02-opgørelsen for EU-15. 
"'Møde i Udvalget for Overvågningsmekanismen, den 18. maj 1995. 
('' Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forlob og går ikke på opgørelsen ovei KU-1 5. Der kan derfor forekomme mindre afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er 
angivet i ovenstående rubrik under "forlob i medlemsstaten". 
" Dette mål er siden blevet revideret i nedadgående retning til 11-13%. Forløbene i denne rapport er dog baseret på 25%. 
vi 
SVERIGE 
Emission i 1990 j Forløb 1990/2000 i forhold til ; Virkning af foranstaltninger 
(Gg CQ2) g basisniveau i CQ2- opgørelsen (%) ; (Gg C02) 
i Forløb angivet af medlemsstaten ; 61300 ; 4,4 ; 10200 
i <D i i i 
Modificeret forløb 
Målsætning og kommentarer: Stabilisering på 1990-niveauet senest ved år 2000. 
Sammenfatning af foranstaltninger: C02-slrategien sigter mod omlægning fra brug af fossile brændsler til vedvarende energi, bedre 
energiforvaltning og mere effektiv energiudnyttelse. Foranstaltningerne lil bedre energiudnyttelse består i køb af teknologi og demonstration af 
clektricitetseffektive produkter, processer og systemer i hjem, ikke-beboelsesejendomme og industri. Økonomiske virkemidler spiller en vigtig rolle i 
strategien, således C02- og energiafgifter, der virker på tværs af sektorerne. I transportsektoren er afgifter på brændstof og F&U (alternative 
brændstoffer og køretøjer med høj energivirkningsgrad) de hidtil eneste trufne foranstaltninger. I skovdriftssektoren omfatter foranstaltningerne 
skovbevarelse og -forvaltning samt fremme af træprodukter med lang levetid. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger 
11. ; Kulstofafgifter - energisektoren. ; 5,3 Mt C02 ; 
; 2. j Benzinafgift og kulstofafgift - transportsektoren. j 2,2 Mt C02 j 
j 3. j Effektivitetsprogram. i 2,1 M C02 ; 
j 4. ; Investeringsprogram - biobrændsler. j 0,6 Mt C02 j 
j 5. i Andet. ]...î?:.?..Mt„£9.? ! 
! TOTAL 10,4 Mt C02 ; 
Opdeling af foranstaltningerne: Størstedelen af foranstaltningerne er under gennemførelse. 
Fremskrevet CO 2-e mission i 2000 i forhold til målsætning (2>: Med de nuværende foranstaltninger til at bekæmpe klimaændringer beregnes det, at 
de samlede emisioner af C02 vil stige en smule (f.eks. 4%) over 1990-niveauet i år 2000. Denne fremskrivning er baseret på ikke justerede data 
(ingen temperaturkorrektion). Korrigeres 1990-emissionen for temperalur, vil stabilisering være nået i 2000. 1 denne fremskrivning er ikke taget 
hensyn til forhøjelsen af kulstofafgiften, der foretoges i 1994. I betragtning af at de fleste af foranstaltningerne er sat i værk, herunder en 
C02/energiafgift, er der ingen grund til at tro. at Sverige ikke kan leve op til denne fremskrivning. 
Prognosen forudsætter imidlertid, at udfasningen af kernekraft ikke begynder før 2000. Selv om udfasningen således ikke begynder straks, bliver det 
vanskeligt at undgå at opfylde det stigende energibehov med fossilt brændsel °\ Når udfasningen af kernekraft påbegyndes, vil C02-emissionen fra 
el-produktionen stige væsentligt. Endelig beslutning om udfasning af kernekraften mangler endnu. 
"'justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau, COropgørelscn for F.U-15. 
,'> Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over l-U-15. Der kan derfor forekomme mindre afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er 
angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten" 
'"II henhold til loven om forvaltning af naturressourcerne er de resterende store floder bskyttet mod vandkraftudnyttelse 
-41-
STORBRITANNIEN 
Emission i 1990 g Forløb 1990/2000 i forhold til j Virkning af foranstaltninger 
(Gg C02) g basisniveau i C02- opgørelsen (%) j (Gg CO?) 
Forlob angivet af medlemsstaten i 577000 i -6,1 71740 
(D i j . : 
Modificeret forløb 
Målsætning og kommentarer: Stabilisering på 1990-niveauet senest ved år 2000. 
Sammenfatning af foranstaltningerne: Skift af brændselstype og effektiv energiudnyttelse ved brug af økonomiske virkemidler, 
myndighedsbestcmmclser og oplysning/uddannelse, herunder øget brug af gas til elektricitetsfremstilling, kombineret kraft-/varmeproduktion og 
vedvarende energi, oprettelse af energisparcfonden til fremme af energiudnyttelse og-besparelser, højere brændstofafgifter på vejtransport, indførelse 
af moms på brændsel og elektricitet i husholdningerne, oko-mærkning og energimærkning, revidering af bygningsnormer. 
Talmæssigt opgjorte foranstaltninger (2) 
11. : Energibesparelser i hjemmene (moms på brændsel anvendt i ! 14664 Gg C02 ! 
! ! husholdninger, den nye energisparefond, rådgivning/oplysning ! I 
i om energiudnyttelse, øko-mærkning, ELTs SAVE-program, ! j 
I ; revision af bygningsreglementet med henblik på skælpelse af ; j 
! ! kravene til energiudnyttelse). j i 
I 2. i Erhvervslivets energiforbrug (rådgivning/oplysning om i 9165 Gg C02 I 
I ! energiudnyttelse, energisparefond-ordninger beregnet til små I i 
! ! virksomheder, rådgivningsordning for energiprojektering, EU's ; j 
! ! S A Viv-program, gennemgang af bygningsreglementet med j j 
j i henblik på skærpelse af kravene til energiudnyttelse). j 
; 3. j Energiforbrug i den offentlige sektor (målene for de centrale og j 3666 Gg C02 j 
i j lokale myndigheder og for instanser i den offentlige sektor). j j 
; 4. i Transport (forhøjelse af brændstofafgifter på vejtransport og i 9165 Gg C02 i 
; j forpligtelse til en gennemsnitlig reel stigning på mindst 5 % i ; g 
j j fremtidige budgetter). i 
j TOTAL 36.660 Gg C02 | 
Inddeling af foranstaltningerne: De fleste foranstaltninger er iværksat. Mange af dem er imidlertid af frivillig art eller behæftet med usikkerhed 
omkring finansieringen. 
Fremskrevet CO,-emission i 2000 i forhold til målsætning (J> UK venter mindskelse i emissionerne som følge af oprettelsen af en energisparefond, 
som folge af ændringer i det forventede finansieringsniveau ventes bidraget herfra nu at blive lavere (på et minimum på 0,3 MtC, svarende til 1,1 
MtC02) end oprindeligt beregnet - skønt fonden er i færd med at udvikle supplerende planer, som vil resultere i yderligere besparlescr. Selv i 
betragtning af det reducerede bidrag fra energisparefonden ventes CO"-cmissionerne i UK alligevel at være lavere end 1990-niveauet, mere som et 
resultat af overgangen til andre energikilder end på grund af energibesparelser. 
'" Justeret i forhold til samme 1990-udgangsniveau. CO.-opgorelsen for I:U-I5 
1,1 Den fornyede vurdering af bidraget Ira cnergisparclbiulcn et ikke medtaget i tabellen, som slammer Ira det nationale program 
'" Diskussionen er baseret på det af medlemsstaten angivne forløb og går ikke på opgørelsen over I-II-I5. Der kan derfor forekomme små afvigelser mellem tallene i teksten og dem, der er 
angivet i ovenstående rubrik under "forløb i medlemsstaten". 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 91 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 14 
Katalognummer : CB-CO-96-096-DA-C 
ISBN 92-78-01223-8 
Kontoret ior De Europæiske Fællesskabers Officielle Pubiikationci 
L-2985 Luxembourg