MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021



1.Indledning

Denne meddelelse giver et overblik over de fremskridt, der er gjort med hensyn til at opnå et bæredygtigt fiskeri for EU's fiskerflåde, og gennemgår EU-flådens socioøkonomiske resultater, balancen mellem fiskerikapacitet og fiskerimuligheder samt gennemførelsen af landingsforpligtelsen. Meddelelsen skal læses i sammenhæng med oplysningerne i det ledsagende arbejdsdokument.

Derudover indeholder meddelelsen de vigtigste retningslinjer, der ligger til grund for Kommissionens forslag om fiskerimuligheder for 2021. Medlemsstaterne, de rådgivende råd, de berørte parter og offentligheden opfordres til at overveje de politiske retningslinjer, der er fastlagt i denne meddelelse, og til at give Kommissionen feedback senest den 31. august.

2.Fremskridt hen imod Fmsy

I det nordøstlige Atlanterhav faldt trykket på fiskebestandene støt mellem 2003 og 2018. Hvor medianen for fiskeridødelighed var over 1,5 gange større end fiskeridødeligheden ved maksimalt bæredygtigt udbytte (Fmsy) i starten af 00'erne, ligger den nu stabilt på ca. 1,0. Det betyder, at fiskeriet bliver stadig mere bæredygtigt. Det betyder også, at målet om maksimalt bæredygtig udbytte (MSY) er blevet nået, selv om der stadigt er visse udfordringer, der skal tages fat på at løse.

Den samlede tilladte fangstmængde (TAC) er et af den fælles fiskeripolitiks vigtigste forvaltningsredskaber. For det nordøstlige Atlanterhav og tilstødende områder foreslog Kommissionen TAC'er for 2020 på linje med eller under et bæredygtigt niveau (for så vidt angår fiskeridødelighed — Fmsy) for alle 78 TAC'er, for hvilke der forelå rådgivning om Fmsy, bortset fra i seks tilfælde, for hvilke Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) rådede til, at der ikke tages fangster. I disse tilfælde blev det besluttet fastsætte lave TAC'er for udelukkende bifangster, således at de nedfiskede bestande kan genskabes, uden at der for tidligt lukkes for vigtige kommercielle fiskerier, eller at videnskabsfolk forhindres i at indsamle videnskabelige data.

Derudover har de regionale flerårige planer for Østersøen, Nordsøen og de vestlige farvande bestået deres prøve ved at skabe den nødvendige fleksibilitet ved fastsættelsen af fiskerimuligheder, samtidig med at det har været muligt at fastsætte fiskeriniveauerne inden for MSY-intervallet. I visse nøje afgrænsede tilfælde gjorde de det muligt at fastsætte TAC'er i det øvre MSY-interval og afbødede dermed sunde bestandes mindskelse. Det var tilfældet for den nordlige og den sydlige kulmulebestand. Samtidig var de regionale flerårige planer af afgørende betydning for fastsættelsen af TAC'er i det nedre MSY-interval for en række bestande, der ikke var i en god tilstand.

Rådet fastsatte 62 ud af 78 TAC'er i tråd med Fmsy. Derfor forventes det, at i 2020 vil mere end 99 % af landinger i Østersøen, Nordsøen og Atlanterhavet, der udelukkende forvaltes af EU, komme fra bæredygtigt forvaltet fiskeri.

Ved 11 bestande i det nordøstlige Atlanterhav, som forvaltes sammen med tredjelande, bekræftes den generelle positive udvikling, der blev konstateret i EU-farvande indtil 2014, idet medianværdien for F/Fmsy-indikatoren nøje fulgte værdien for EU-farvande. Efter 2014 viser indikatoren imidlertid, at det voksende antal bestande udnyttes over Fmsy.

Ud over fastsættelsen af TAC'er vedtog Rådet i 2019 korrigerende foranstaltninger inden for rammerne af de regionale flerårige planer med henblik på at gøre det muligt for visse fiskebestande at blive genoprettet: torsk i Det Keltiske Hav torsk og hvilling og torsk i den østlige del af Østersøen. Der blev også opnået enighed om korrigerende foranstaltninger for torsk i Nordsøen og torsk i Skagerrak og Kattegat i konsultationerne mellem EU og Norge. Ved disse bestande, som befinder sig i en særlig vanskelig situation, er fokus for forvaltningen nu genopbygning af biomassen. Derfor blev der truffet ekstraordinære beskyttelsesforanstaltninger for at minimere fangster heraf i de vigtigste kommercielle fiskerier (ved anvendelse af mere selektive redskaber) og sikre, at der ved fuldt dokumenteret fiskeri er en korrekt forståelse af fiskerimønstrene.

Selv om disse korrigerende foranstaltninger vil være nyttige med henblik på at sikre en hurtigere genopretning for torskebestanden i det Keltiske Hav i overensstemmelse med målene for den flerårige regionale plan for de vestlige farvande, ville Kommissionen imidlertid have foretrukket, at TAC for Det Keltiske Hav fastsættes på en mere forsigtigt niveau for 2020.

Indikatoren for fiskeridødelighed (F/Fmsy) for Middelhavet og Sortehavet lå fortsat på et meget højt niveau i hele perioden 2003-2017. Siden 2011, hvor F/Fmsy nåede et historisk højt niveau, er værdien af F/Fmsy forblevet på omkring 2,4. Det tyder på, at bestandene gennemsnitligt set udnyttes på niveauer, der ligger et godt stykke over den fælles fiskeripolitiks bæredygtighedsmål.

2.1.Udviklingen i biomassen

I det nordøstlige Atlanterhav har biomassen fortsat været stigende siden 2007 og var i 2018 48 % højere end i 2003 for fuldt vurderede bestande.

I Middelhavet og Sortehavet er situationen i det væsentlige forblevet den samme siden dataseriernes start i 2003, selv om der siden 2012 kan have været en mindre stigning i biomassen. Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) bemærker dog den store usikkerhed omkring denne indikator.