om fastsættelse for 2018 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Østersøen

Den pågældende rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. I henhold til artikel 16, stk. 6 og 7, og artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013 står det medlemsstaterne frit for at fordele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i de nævnte artikler. Medlemsstaterne har således vide rammer for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder.

Formålet med forslaget er at fastsætte medlemsstaternes fiskerimuligheder for de kommercielt vigtigste fiskebestande i Østersøen for 2018. For at forenkle og tydeliggøre de årlige TAC- og kvotebeslutninger er fiskerimulighederne i Østersøen siden 2006 fastsat ved en separat forordning.

Forordning (EU) 2016/1139 af 6. juli 2016 om en flerårig plan for torske-, silde-, og brislingebestandene i Østersøen og fiskeriet, der udnytter disse bestande, præciserer yderligere værdierne for fiskeridødeligheden udtrykt i intervaller, der anvendes i dette forslag med henblik på at nå målene i den fælles fiskeripolitik, navnlig at nå og opretholde MSY.

Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hvert år, og de offentlige og private midler til dens gennemførelse foreligger allerede.

•Valg af retsakt

Foreslået reguleringsmiddel: forordning.

Dette forslag vedrører fiskeriforvaltning på grundlag af artikel 43, stk. 3, i TEUF.

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER

•Høringer af interesserede parter

Det Rådgivende Råd for Østersøen (BSRAC) blev hørt på grundlag af Kommissionens meddelelse om høringen vedrørende fiskerimuligheder for 2018 under den fælles fiskeripolitik (COM(2017) 368 final). Det videnskabelige grundlag for forslaget blev leveret af Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES). De foreløbige synspunkter, som kom til udtryk på disse møder om alle berørte fiskebestande, blev taget i betragtning i forslaget i videst muligt omfang og i det omfang, dette ikke strider mod nuværende politikker eller medfører forringelse af en sårbar ressources tilstand.

Desuden blev den videnskabelige rådgivning om fangstbegrænsninger og status for bestandene drøftet med medlemsstaterne i Baltfishforummet i juni 2017.

•Indhentning og brug af ekspertbistand

ICES er blevet hørt i sin egenskab af videnskabelig organisation.

Den Europæiske Union indhenter hvert år videnskabelig rådgivning om vigtige fiskebestandes tilstand fra ICES. Der er modtaget rådgivning om alle østersøbestande, og der foreslås TAC'er for de kommercielt vigtigste.

•Konsekvensanalyse

Forslaget indgår i en mere langsigtet strategi, der går ud på, at fiskeriindsatsen gradvis tilpasses og bevares på niveauer, som er bæredygtige på lang sigt. Denne strategi vil føre til et stabilt fiskeritryk, højere kvoter og dermed bedre indtægter for fiskerne og deres familier. Øgede landinger forventes at være til gavn for fiskerierhvervet, forbrugerne, forarbejdningsvirksomhederne og detailhandelen samt for resten af hjælpeindustrien, der er forbundet med det kommercielle og rekreative fiskeri.

Med de beslutninger om fiskerimulighederne i Østersøen, der er truffet de seneste år, er det lykkedes at genoprette visse bestande (med en forøgelse af de pelagiske bestandes biomasse med 50 % mellem 2012 og 2016) og at udligne fiskerikapaciteten og -mulighederne. Der er imidlertid fortsat behov for fremskridt i genopretningen af de demersale bestande, hvoraf nogle stadig er under den sikre biomassegrænse, og at bringe alle bestande ned under MSY.

Kommissionens forslag ville jævnfør ovenstående kunne nedsætte kvoterne med i gennemsnit 32 % for den vestlige sildebestand, sildebestandene i Den Botniske Bugt og i Rigabugten samt den østlige torskebestand og rødspættebestanden. Der foreslås en forøgelse af kvoterne for silde- og brislingebestandene i den centrale del af Østersøen på henholdsvis 25 % og 0,5 %. Fiskerimulighederne i Østersøen for laksebestanden udtrykt i antal fisk vil stige fra 106 413 til 116 099 fisk. Dette udgør en stigning på 9 % i forhold til 2017. Der er foreslået refinansiering af den vestlige torskebestand.

Virkningen af forslagene for 2018 vil derfor være stærkt differentieret alt efter type fiskeri. Samlet set medfører Kommissionens forslag, at mængden af fiskerimuligheder i Østersøen fastsættes til ca. 647 000 ton, hvilket er et fald på 7 % i forhold til 2017.

•Målrettet regulering og forenkling

Forslaget bibeholder de fleksible mekanismer for kvoteudveksling, der allerede er indført i tidligere års forordninger om fiskerimulighederne i Østersøen. Der er ingen nye oplysninger eller nye administrative procedurer for offentlige myndigheder (på EU-plan eller nationalt plan), der vil kunne øge den administrative byrde.

Forslaget vedrører en årlig forordning for 2018, og der er derfor ingen revisionsklausul.

4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET