DA Den Europæiske Unions Tidende C 280/7

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2017/C 280/05)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1).

ENHEDSDOKUMENT

»ΜΕΛΕΚΟΥΝΙ« (MELEKOUNI)

EU-nr.: PGI-GR-02208 — 8.12.2016

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse(r)

»Μελεκούνι« (Melekouni)

2. Medlemsstat eller tredjeland

Grækenland

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 2.3. Brød, wienerbrød, kager, kiks, og andet bagværk samt konfekturevarer.

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Melekouni« er en traditionel sukkervare, der produceres på øen Rhodos. Den er rombeformet og fremstilles af sesamfrø og honning, krydderier, mandler og (eventuelt) reven citrusskal og/eller citrussaft, som blandes og koges sammen. Dens tekstur er blød og bøjelig, men den kan ikke brydes, og den har en elastisk, ikke-klæbrig og fast konsistens. Smagen og aromaen fra krydderierne og citrusskallen/-saften frigives blidt, når sukkervaren pakkes ud, og intenst, når den tygges. Farven varierer fra gylden til brun afhængigt af honningens farve, hvor meget sesamfrøene er blevet ristet, og de anvendte krydderier.

Navnet »Melekouni« har dets oprindelse i oldtidens Grækenland og er sammensat af ordene »meli« [honning] og »kounní«, som er den lokale betegnelse for »frø« på Rhodos.

Sukkervaren vejer fra 10 til 70 g.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

»Melekouni« fremstilles traditionelt ved brug af følgende ingredienser:

— honning (mindst 40 % af nettovægten)

— sesamfrø (mindst 40 % af nettovægten)

— mandler (1,5-10 % af nettovægten)

— krydderier (kanel og/eller muskatnød og/eller nelliker og/eller koriander)

— eventuelt citrusskal og/eller -saft (sædvanligvis af appelsiner og/eller bergamot og/eller citron og/eller pomerans)

Honningen skal have de karakteristika, der er fastsat i den relevante gældende lovgivning.

Sesamfrøene skal være uden skaller og ristede.

Mandlerne skal være ristede.

De anvendte krydderier skal være nøje afbalancerede med resten af blandingen, og ingen enkelt aroma må dominere det færdige produkt.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle etaper i produktionen af »Melekouni« skal finde sted i det afgrænsede geografiske område, der er anført i punkt 4, fra opvarmning og blanding af ingredienserne til afkøling, komprimering og formning af blandingen på en egnet overflade.

3.5. Særlige regler vedrørende udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

»Melekouni« markedsføres i hel tilstand, i den oprindelige emballage og gennemgår ikke yderligere forarbejdning inden endelig distribution. Produktet skal opskæres og emballeres på det sted, hvor det produceres, da transporttid og temperaturændringer ændrer dets karakteristika, idet hovedproblemet er en stigning i fugtindholdet i blandingen, som gør det vanskeligt at forme og udskære det.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Uanset den kommercielle præsentationsform er det obligatorisk at angive følgende ord på mærkningen:

»Melekouni — beskyttet geografisk betegnelse« eller »Melekouni BGB«.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det afgrænsede geografiske produktionsområde for »Melekouni« er øen Rhodos, som ligger i Dodekaneserne i den sydægæiske region.

5. Tilknytning til det geografiske område

Sammenhængen mellem »Melekouni« og det geografiske område er resultatet af produktets omdømme. Der er en stærk tradition, som knytter »Melekouni« til øen Rhodos, og som går mange århundreder tilbage.

Siden oldtiden har det været en traditionel lokal sukkervare, der blev tilbudt som en delikatesse ved bryllupper, barnedåb og andre sociale begivenheder. Den måde, hvorpå »Melekouni« blev præsenteret i visse landsbyer efter en bryllupsceremoni, var typisk. Melekouni blev placeret på en stor bakke, skåret i stykker med en ske og serveret for gæsterne.

»Melekouni« tilberedes efter den traditionelle metode, der er opstået ved overlevering fra generation til generation. F.eks. hvor længe og til hvilken temperatur honningen opvarmes, påvirker den måde, hvorpå produktet »sætter sig« (og afhænger af vejrforholdene på det tidspunkt, hvor »Melekouni« fremstilles, f.eks. luftfugtighed og -temperatur), hvor længe og ved hvilken temperatur sesamfrøene ristes (de skal ristes jævnt under omrøring), sesamfrøenes temperatur, når de tilsættes honningen, hvor hårdt blandingen komprimeres, som sikrer den nødvendige sammenhængende konsistens, og omgående emballering, som forhindrer produktet i at optage ekstra fugt (som forringer kvaliteten og holdbarheden).

»Melekouni« har følgende karakteristika:

— dens tekstur er blød og bøjelig, men den kan ikke brydes

— den har en elastisk, ikke-klæbrig og fast konsistens

— den har en smag af honning, afskallede og ristede sesamfrø, ristede mandler og den specifikke aroma af den anvendte citrusskal/-saft og de anvendte krydderier

— den er rombeformet.

»Melekouni« adskiller sig fra andre lignende produkter, fordi der kun anvendes honning og ikke de sødemidler, der ofte anvendes i lignende produkter.

Produktets omdømme bekræftes af utallige referencer, der går helt tilbage til antikken, i fortegnelser, publikationer, kulinariske vejledninger og artikler samt i medierne og onlinemedierne og fra utallige arrangementer, der er afholdt for at promovere traditionelle lokale produkter. Det har været hoveddelikatessen ved bryllupper på Rhodos siden oldtiden og fremstilles på traditionel vis i mange lokale forretninger og hjem.

Navnet »Melekouni« stammer fra den lokale dialekt på Rhodos, hvor udtrykket »kounní« (fra det oldgræske ord Kókkos-Kounní) bruges for frø (i dette tilfælde sesamfrø), den lille kerne i sesamplantens frugt, og ordet »meli« [honning]. For nemheds skyld skrives det »Melekouni« i stedet for »Melekounni«.

Betegnelsen »Melekouni« bruges bredt i handelskredse og i daglig tale.

To førende folkemindeforskere fra Rhodos, Theodoros Konstantinidis og Christodoulos Papachristodoulou, nævner produktet i deres bøger. I »Lexilogion tis dimodous Rodiakis Dialektou« [Ordliste for den særlige dialekt på Rhodos] anføres følgende: »En sukkervare fremstillet af honning og ristet sesamfrø er den officielle delikatesse ved landsbybryllupper og folkefester og sendes som en bryllupsopmærksomhed til venner og slægtninge, der ikke kan deltage, på samme måde som mandler i byer« (Konstantinidis, 2002).

I »Paradosiaki Melissokomia Aigaiou« [Traditionel biavl i den ægæiske region] (Chondros, 2016), en bog udgivet af biavlersammenslutningen på Rhodos, »I Kipseli«, anføres det, at Rhodos har været oprindelsessted for mange honningbaserede sukkervarer, herunder »Melekouni«. Disse sukkervarer kan føres tilbage til oldtidens Grækenland og var været kendt siden Homers tid. Herodotus (484-426 f.Kr.) nævner en form for sukkervare, der ligner »Melekouni«.

I bogen udgivet af biavlersammenslutningen på Rhodos henvises der ofte til »Melekouni«, og det anføres bl.a., at skikke, der involverer »Melekouni«, var en del af øens bryllupsskikke. I Maritsá-området gik brudens og brudgommens forældre fredag aften — inden brylluppet — fra hus til hus for at invitere slægtninge til at komme og hjælpe med at fremstille »Melekouni«, idet de kaldte »kom og lav melekouni!«. Slægtningene ville så medbringe ingredienserne (sesam og honning), og når de havde ristet dem og blandet dem, ville de koge blandingen med hjælp fra en uddannet håndværker. De spiste derefter nogle af de »Melekouni«, de havde fremstillet, og gemte resten til brylluppet. Også andre landsbyer havde denne skik (Damatria, Kremastí, Koskinou osv.).

I bogen »Sergiani sto xthes ton nision mas (sta chronia tis italokratias kai stis protes meta tin apeleftherosi dekaeties)« [En gåtur på øerne fra i fjor (under italiensk styre og i de første år efter uafhængigheden)] nævnes det, at »… torsdag aften, når melekouni og dejen til bryllupsbrødet blev lavet. Lørdag morgen begyndte en gruppe mænd ført an af musikere at invitere landsbyens beboere til bryllup for Giorgos' børn, … mens musikerne gik rundt i landsbyen og spillede de traditionelle bryllupsmelodier, ville to eller tre mænd gå ind i hvert hus og efterlade en melekouni«, …. (Karagianni-Marmarokopou, 2007).

I bogen »Tragoudia Gamou« [bryllupssange] anføres det, at: »en anden skik på Rhodos var den delikate melekouni, som stadig fremstilles i dag og bruges som en typisk forlovelses- og bryllupsinvitation« (Boyianos, 2005).

»Melekouni« nævnes også i »Tis Rodou o melekounnas«, et traditionelt Rhodos-bryllup dramatiseret af medlemmerne af Soronis kulturelle sammenslutning »Ampernalli« (Chondros, 2016).

»Melekouni« er desuden en del af den græske morgenmad på Rhodos. Den græske morgenmad er et nyt initiativ, der er lanceret af den græske hotelsammenslutning, og som præsenterer Grækenlands kulturelle og kulinariske kulturarv på græske hoteller.

Tilknytningen mellem »Melekouni« og øen Rhodos fremgår også af den kendsgerning, at »Melekouni« er udpeget til en valuta på Rhodos, som medlemmer af et netværk på øen kan bruge til at udveksle varer og tjenesteydelser uden brug af penge.

Den vigtigste officielle anerkendelse af produktet skete under er særligt arrangement på Rhodos den 26. september 2010: fremstilling af verdens største »Melekouni«, som blev optaget i Guinness' Rekordbog som »Den længste melekouni, traditionel dessert på Rhodos«, hvilket medvirkede til at promovere produktet på internationalt plan.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(artikel 6, stk. 1, andet afsnit i denne forordning)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prod_pge_melekouni.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.