Sammendrag En række foranstaltninger, der skal forbedre det græske retsvæsens effektivitet og kvalitet, er i støbeskeen. Loven om personale i retsvæsenet blev vedtaget den 24. april 2021, og der er gjort fremskridt med udarbejdelsen af en adfærdskodeks for forvaltningsdomstolene, men der er ikke offentliggjort noget udkast. Der er truffet foranstaltninger til forbedring af retsvæsenets kvalitet, navnlig hvad angår indsamling af statistikker på retsområdet og oprettelse af specialiserede kamre ved domstolene, og foranstaltninger i forbindelse med e-justice, selv om der fortsat er udfordringer med hensyn til digitale signaturer og fuldstændig implementering af elektronisk filoverførsel. Reformen af domstolsstrukturen prioriteres højt. De igangværende reformer af civilprocessen vil få positiv indvirkning på retsplejen, hvor der stadig er problemer med effektiviteten. Proceduren for udnævnelse af de mest højtstående dommere og anklagere giver stadig anledning til bekymring. Der arbejdes videre med de mange reformer, som Grækenland har iværksat i de seneste år for at bekæmpe korruption. Den forfatningsmæssige revision af immunitetsordningen for parlamentsmedlemmer og ministre resulterede i 2019 i en forlængelse af den lovbestemte efterforskningsfrist, og immuniteten er blevet ophævet i visse korruptionssager, hvilket har fjernet en alvorlig hindring for retsforfølgelse af korruption på højt plan. Der er dog stadig visse praktiske problemer, navnlig med hensyn til ressourcer til efterforskning af korruption og forsinkelser med håndtering af sagsakter. De lovgivningsmæssige mangler hvad angår regulering af lobbyvirksomhed er endnu ikke blevet afhjulpet. Der er stadig store problemer med at sikre et effektivt tilsyn, især på grund af opdelingen i fire tilsynsorganer, og med opfølgning af bestemmelserne om indberetning af aktiver, interessekonflikter og partifinansiering. Indberetninger af aktiver fra medlemmer af parlamentet og regeringen offentliggøres ganske vist, men ikke i maskinlæsbart format, og rapporterne om kontrolresultaterne og om eventuelle overtrædelser eller sanktionsprocedurer er stadig ikke offentligt tilgængelige. Den græske regering har foreslået ny lovgivning for at forbedre gennemsigtigheden med hensyn til medieejerskab og den offentlige adgang til oplysninger om medieejerskab. Medietilsynsmyndighedens uafhængighed er blevet styrket, men dens økonomiske kapacitet er stadig beskeden. Drabet på en undersøgende journalist, der efterforskes i øjeblikket, har sat fokus på bekymringerne om journalisters sikkerhed og behovet for at beskytte dem bedre. Journalisters arbejdsvilkår er blevet forringet som følge af covid-19-pandemien, og der er ikke iværksat væsentlige støtteforanstaltninger, som er direkte rettet mod mediesektoren. Der er sket visse forbedringer af den demokratiske kontrol og balance i Grækenland, men der er stadig udfordringer. Lovgivningsprocessen er imidlertid blevet forbedret, især med hensyn til den fortsatte gennemførelse af statsadministrationsloven. En række specifikke initiativer skal sikre en mere standardiseret og ensartet proces for udarbejdelse af lovgivning, føre til forenkling og rationalisering og skabe øget gennemsigtighed og retssikkerhed. Grækenland har ikke erklæret undtagelsestilstand under covid-19-pandemien, og alle relevante foranstaltninger er blevet truffet i overensstemmelse med den almindelige lovgivningsprocedure. Ombudsmandens beføjelser blev styrket. Registreringsordningen for NGO'er, der er aktive inden for asyl, migration og social inklusion, kritiseres fortsat af en række civilsamfundsorganisationer.

I.Retssystemet

Retssystemet i Grækenland er baseret på adskillelsen mellem almindelige civile domstole, straffedomstole og forvaltningsdomstole. De civile domstole er inddelt i 154 distriktsdomstole, 63 retter i første instans, 19 appeldomstole og den øverste domstol, som er en kassationsret. Straffedomstolene er inddelt i 41 domstole for mindre forseelser, 63 retter i første instans, 19 appeldomstole, blandede straffedomstole, der består af fag- og lægdommere, og den øverste domstol. Forvaltningsdomstolene er inddelt i 30 forvaltningsdomstole i første instans, ni appeldomstole i forvaltningsretlige sager og den øverste domstol i forvaltningsretlige sager. Revisionsretten spiller en dobbelt rolle, idet den dels fungerer som domstol dels som forvaltningsmyndighed, der har til opgave at kontrollere offentlige regnskaber. Der er ingen formel forfatningsdomstol, og alle græske domstole har kompetence til at prøve lovenes forfatningsmæssighed. Dommere og anklagere udgør en konsolideret gruppe af "retsembedsmænd", der er underlagt et system for rekruttering, karriere, rettigheder og forpligtelser, som er stort set ens for alle. Det græske system består udelukkende af uddannede dommere og anklagere. De udnævnes til civil- og strafferetlige retskredse eller til forvaltningsdomstole. Med hensyn til anklagemyndigheden består den af 63 anklagemyndigheder ved retterne i første instans, 19 anklagemyndigheder ved appeldomstolene og rigsadvokaten ved den øverste domstol. Anklagemyndighederne for økonomisk og finansiel kriminalitet og for korruption blev i øvrigt samlet til en enkelt anklagemyndighed i 2021. Grækenland deltager i Den Europæiske Anklagemyndighed. Der er 63 advokatsamfund i Grækenland, ét ved hver ret i første instans.

Uafhængighed

Opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed ligger over gennemsnittet. 55 % af borgerne opfatter retsvæsenets uafhængighed som rimelig god eller meget god, hvilket er flere end sidste år (53 %). Det tilsvarende tal for virksomhederne ligger på 61 % og er faldet betydeligt i forhold til sidste år (53 %). Der kan ikke peges på en klar tendens for de seneste fem år med hensyn til opfattelsen af retsvæsenets uafhængighed.

Proceduren for udnævnelse af de mest højtstående dommere og anklagere giver stadig anledning til bekymring. Retsvæsenets tre grene er i høj grad selvforvaltende. Der er tre øverste domstolsråd, ét for hver gren af retsvæsenet. Den udøvende og den lovgivende magt ikke er repræsenteret i domstolsrådene. Disse råd træffer afgørelse om udnævnelser, forfremmelser, forflytninger og udstationeringer af dommere i de respektive grene af retsvæsenet og af anklagere. Med hensyn til de mest højtstående stillinger for dommere og anklagere såsom præsidenten og vicepræsidenten for den øverste domstol i forvaltningsretlige sager eller den øverste domstol i civile sager og straffesager, præciseres det i forfatningen, at udnævnelser foretages ved præsidentdekret efter indstilling fra ministerrådet . I november 2020 gjorde Greco (Europarådets Sammenslutning af Stater mod Korruption) i sin seneste rapport igen opmærksom på problemer med systemet for besættelse af de højeste stillinger i retsvæsenet (bl.a. stillingen som præsident for den øverste domstol i civile sager og straffesager). Det blev især påpeget, at disse stillinger er underlagt en potentielt stærk indflydelse fra den udøvende myndighed, og anbefalet, at udvælgelsesmetoden revideres, og at det sikres, at retsvæsenet inddrages i processen . De græske myndigheder har ingen planer om at revidere udnævnelsesproceduren i den nærmeste fremtid . Regeringen har insisteret på, at der indføres flere former for demokratisk kontrol og balance i forbindelse med anvendelsen af den nuværende lovgivning . Justitsministeriet har konkret opstillet en liste over kandidater baseret på objektive anciennitetskriterier (f.eks. antallet af år i den relevante domstols tjeneste) . Listen drøftes af konferencen af formænd for parlamentet (nuværende og tidligere formænd, der stadig er medlemmer af parlamentet, næstformænd for parlamentet, formænd for parlamentsudvalg, formænd for politiske partier og et uafhængigt medlem af parlamentet) . Ministeren er ikke forpligtet til at rette sig efter parlamentets udtalelse . Den udøvende og den lovgivende magt har i praksis altid været enige om valget af de kandidater, der indstilles til ansættelse. Kandidater, der ikke vælges, har ikke mulighed for at klage over afgørelsen om ikke at indstille dem til ansættelse til en uafhængig domstol .

Der arbejdes på nye bestemmelser om forfremmelse af dommere og anklagere. De græske myndigheder oplyste , at der arbejdes på et lovforslag, som forventes vedtaget i tredje kvartal 2021, for at ændre loven om retssystemets organisering og dommeres status og modernisere systemet for forfremmelse af dommere og anklagere. Det er vigtigt, at der i dette lovforslag tages hensyn til Europarådets anbefalinger om retsvæsenets uafhængighed.

Der er gjort fremskridt med udarbejdelsen af en adfærdskodeks for retsvæsenets administrative gren. Præsidenten for den øverste domstol i forvaltningsretlige sager besluttede i november 2019 at nedsætte et udvalg, som skulle udarbejde et udkast til en adfærdskodeks, og som afsluttede sit arbejde i maj 2021 . Der findes endnu ingen adfærdskodeks for retsvæsenet, og som Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) har anført, er der problemer med retsvæsenets integritet.

Kvalitet

Der oprettes nye specialiserede afdelinger ved domstolene, som forventes at starte op inden længe. I juni 2020 blev der vedtaget nye bestemmelser om oprettelse af en række særlige kamre ved de civile domstole og forvaltningsdomstolene med henblik på at forbedre specialiseringen, navnlig på områder vedrørende EU-lovgivning om elektronisk kommunikation, energi, beskyttelse af personoplysninger, personlige konkurser og visse former for forvaltningssager.

Der er truffet konkrete foranstaltninger med hensyn til digitalisering af retsvæsenet, men der er stadig udfordringer. Med afsæt i de resultater, der er opnået de seneste år, er der taget nye initiativer , som navnlig gør det muligt at indgive sager elektronisk og at overvåge de forskellige procestrin . Selv om der er gjort fremskridt med uddeling af digitale signaturer til dommere og kontorpersonale i retsbygninger , er der stadig en række udfordringer . Den fuldstændige implementering af elektronisk filoverførsel er ramt af forsinkelser, og adgangen er fortsat ufuldstændig, inkonsekvent og især begrænset til visse retsinstanser. Selv i disse retsinstanser er den faktiske anvendelse af elektronisk filoverførsel minimal, hvilket til dels skyldes interessenternes manglende fortrolighed med de nye værktøjer . Der er ved at blive indført et nyt elektronisk system til optagelse af straffesager, som er blevet afprøvet af førsteinstansretten i Athen og nu er taget i brug ved 21 retsinstanser. Andre relevante foranstaltninger omfatter elektronisk udstedelse af visse former for retslige certifikater, heriblandt et polyvalent retsligt solvenscertifikat, som for nylig er blevet tilgængeligt. Det elektroniske konkursregister er i drift og forbundet med andre EU-registre. E-platformen for afholdelse af elektroniske auktioner er blevet opdateret. Det er muligt at rekvirere udskrifter fra strafferegistret, og anmeldelser behandles elektronisk .

Der er gjort fremskridt med systemet for indsamling af statistikker på retsområdet. I slutningen af 2020 blev der oprettet et kontor for indsamling og behandling af retslige statistikker i justitsministeriet med det formål at sikre systematisk indsamling af kvalitative og kvantitative statistiske oplysninger. Gennemførelsesreglerne er under udarbejdelse, og der forberedes et udbud, som skal tilvejebringe de relevante infrastrukturer og tjenesteydelser .

Den nye lov om personale i retsvæsenet blev vedtaget den 24. april 2021. Efter afholdelsen af en offentlig høring om lovforslaget den 21. januar 2021 blev loven vedtaget af parlamentet . Loven indeholder nye bestemmelser om karriereforløb og disciplinærprocedurer for kontorpersonale i retsvæsenet.

Reformen af domstolsstrukturen prioriteres højt af regeringen. En undersøgelsesrapport fra 2021 indeholder en detaljeret analyse af manglerne i den nuværende domstolsstruktur og forslag til ændringer , som tager hensyn til den aktuelle demografi, udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologi og andre relevante parametre . I forbindelse med udarbejdelsen af den græske genopretnings- og resiliensplan erklærede justitsministeriet, at det havde til hensigt at gennemføre en sådan reform som en prioritet baseret på data, der skulle indsamles af kontoret for indsamling og behandling af statistikker på retsområdet. Den øverste domstol i forvaltningsretlige sager gik i slutningen af 2020 i gang med at revidere de nationale forvaltningsdomstoles struktur . Med hensyn til civile domstole og straffedomstole har justitsministeren til hensigt at påbegynde gennemgangen af domstolsstrukturen med hjælp fra en konsulent. Det er vigtigt, at der tages hensyn til relevante europæiske standarder i forbindelse med denne reform.

I forbindelse med covid-19-pandemien blev der fortsat afholdt retsmøder og truffet afgørelser i visse sager. Under nedlukningerne i 2020 og 2021 blev der truffet en del retsafgørelser. Dette var navnlig tilfældet for de fleste civile sager i anden instans eller ved en højere retsinstans. Under den anden nedlukning (der trådte i kraft den 7. november 2020) blev det desuden tilladt at afholde retsmøder, bl.a. ved brug af telekonferencer eller virtuelle konferencer, i en række forskellige sager ved straffedomstole, civile domstole og forvaltningsdomstole. Justitsministeriet har med opbakning fra domstolene foreslået, at de retsmøder, der er blevet udsat under covid-19-pandemien, snart berammes, uden at parterne pålægges yderligere afgifter. Alle tvangsfuldbyrdelsesprocedurer, herunder auktioner, blev imidlertid udsat i størstedelen af 2020. Udsættelsen blev ved efterfølgende fælles ministerielle afgørelser forlænget indtil begyndelsen af april 2021 .