EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 24.6.2015 COM(2015) 303 final 2015/0134(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1683/1995 af 29. maj 1995 om ensartet udformning af visa







BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET Den ensartede udformning af visa blev oprindelig udviklet i det mellemstatslige Schengensamarbejde og overført til EU-retten med vedtagelsen af forordning nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa. Alle medlemsstaterne, herunder Danmark, Det Forenede Kongerige og Irland deltog i arbejdet med denne forordning, som var baseret på artikel 100 C i TEF, som blev indført med Maastrichttraktaten. Integrationen af Schengenreglerne i EU og indførelsen af "variabel geometri" i EU-retten fandt efterfølgende sted den 1. maj 1999, da Amsterdamtraktaten trådte i kraft. I forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa overtoges den model, der blev vedtaget af Schengenstaterne, og i forordningens betragtninger anføres det, at disse dokumenter skal indeholde alle nødvendige oplysninger og opfylde særdeles høje tekniske krav, navnlig med hensyn til sikring mod efterligning og forfalskning. Disse foranstaltninger blev truffet som led i bekæmpelsen af ulovlig indvandring. Siden indførelsen af den ensartede udformning af visa, er der vedtaget to betydelige ændringer af den oprindelige forordning, hvilket har bidraget til udstedelsen af sikrede dokumenter, der opfylder meget høje tekniske krav. Den første ændring indførtes med forordning (EF) nr. 334/2002 om integrering af et fotografi, der er fremstillet i overensstemmelse med høje sikkerhedsstandarder, som et første skridt på vejen mod anvendelsen af elementer, der giver større sikkerhed for, at der er forbindelse mellem indehaveren og visummærkaten, hvilket i høj grad bidrog til at sikre, at den ensartede udformning af visa også beskyttedes mod svigagtig anvendelse. Den anden ændring med forordning (EF) nr. 856/2008 vedrørte først og fremmest en tilpasning af nummereringen med henblik på at opfylde kravene i visuminformationssystemet (VIS). Selvom sikkerhedskonceptet for det ensartet udformede visum stammer helt tilbage fra 1995, med ovennævnte ændringer, er der for nylig påvist forfalskninger af høj kvalitet i flere medlemsstater. Det er derfor nødvendigt at udarbejde et nyt sikkerhedsbegreb og en ny udformning af et mere sikkert visum. I forbindelse med et fremtidigt visumbegreb er det vigtigt at tage hensyn til, at EU's nuværende visumdokument er en del af hele visumsystemet, herunder visuminformationssystemet (VIS), som stadig er i indførelsesfasen. Uanset databasesystemet er det stadig nødvendigt at have et fysisk visumdokument. Der er stadig behov for visummærkaten, for det første på grund af alle de visa til flere indrejser, som udstedes med en lang gyldighedsperiode, inden den fulde indførelse af VIS, og for det andet fordi den ensartet udformede visummærkat også anvendes til D-visa, der udstedes til længerevarende ophold, som ikke lagres i VIS, og som er gyldige i flere år. Derfor vil det stadig være nødvendigt at bevare et fysisk dokument til visummærkaten i de kommende år. I forbindelse med den nuværende visummærkat er det desuden nødvendigt at forbedre den generelle sikkerhed yderligere, uden at omkostningerne for selve dokumentet øges. 2.RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER I en nylig sag om forfalskning blev der fundet efterligninger af spanske, østrigske, tyske, tjekkiske og italienske visummærkater.

De mest almindelige træk ved forfalskningerne er følgende: Alle kinegrammer er ægte og pillet af ægte dokumenter, så en del af de oprindelige dybtryk og tråde også kan ses på forfalskningerne. Der var ingen væsentlige forskelle i den synlige grafik, og kinegrammerne var digitaliseret ved hjælp af en scanner. De synlige baggrundsoffsettryk var blevet efterlignet. Det farveløse ultraviolette tryk var foretaget med regnbuetryk med én kliché. De flerfarvede ultraviolette tråde blev på nogle af forfalskningerne efterlignet ved hjælp af offsettryk. Specialister i medlemsstaterne er derfor af den opfattelse, at visummærkaten i sin nuværende udformning er bragt i fare. Der må derfor hurtigst muligt udvikles en ny udformning af visummærkaten med bedre sikkerhedselementer. Det udvalg, der blev nedsat ved artikel 6 i forordning (EF) nr. 1683/1995, oprettede allerede i 2009 et underudvalg med henblik på udarbejdelse af et udkast til en ny udformning med fælles sikkerhedselementer. Undergruppen har afholdt to til tre møder om året for at forberede et grundigt input til den nye udformning. De fremtidige tekniske specifikationer giver medlemsstaterne mulighed for at fremstille en ny visummærkat med samme (ensartede) udformning, papir og sikkerhedselementer. I den nye udformning er sikkerhedselementerne flyttet fra mærkatens kanter til steder, hvorfra de ikke let kan fjernes. Et af forslagene til den nye udformning er, at mærkaten forsynes med to numre: et lodret nummer ved siden af fotografiet med en anden type tryk foruden det vandrette nummer i øverste højre hjørne. Kinegrammet placeres, så det overlapper fotografiet og overtrykkes med ultraviolet tryk. Disse forslag blev fremsat af medlemsstaterne efter en grundig analyse af de mest almindelige typer forsøg på forfalskning af visummærkaten. Dette burde i væsentlig grad øge sikkerheden i forbindelse med visummærkaten. Omkostningerne i forbindelse med den nye visummærkat bliver de samme som de nuværende, eftersom nogle leverandører indvilligede i at levere deres produkter til samme pris. Der kan imidlertid være en ekstra engangsudgift for de enkelte producenter i nogle medlemsstater, da de skal tilpasse produktionen til de nye krav. 3.JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET Hvorfor er der ikke foreslået en omarbejdning? I princippet bør en tredje væsentlig ændring (hvis man medregner de tekniske tilpasninger i forbindelse med nye medlemsstaters tiltrædelse og vedtagelsen af visumkodeksen, udgør det nuværende forslag den sjette ændring) normalt give anledning til, at der foreslås en omarbejdning. I den foreliggende sag er der gode argumenter for at afvige fra denne regel. De vigtigste ændringer vil ske i Kommissionens gennemførelsesafgørelse, hvori de hemmelige tekniske specifikationer for fremstilling af den nye visummærkat fastsættes - hemmelige, fordi svindlere ikke må få adgang til de tekniske specifikationer for fremstillingen af visummærkaten. Der er ingen væsentlige ændringer af den dispositive tekst i denne forordning; kun bilaget udskiftes for at vise den nye udformning. Der er behov for hurtige lovgivningstiltag, da svindlerne har et forspring. Visumudformningen skal sikres bedre mod forfalskning. Endvidere er denne forordning, i modsætning til større forordninger, som f.eks. visumkodeksen, af begrænset interesse for den brede offentlighed. En kodificering af forordningen om en ensartet udformning af visa kan finde sted efter vedtagelsen af nærværende foreslåede ændring, som haster. Nærhedsprincippet Artikel 77, stk. 2, litra a), i TEUF giver Europa-Parlamentet og Rådet beføjelse til at vedtage foranstaltninger om "den fælles politik for visa og andre tilladelser til kortvarigt ophold". Disse foranstaltninger omfatter, sådan som det tidligere fremgik af den foregående ordlyd i artikel 62, stk. 2, litra b), nr. iii), i TEF og artikel 100c, stk. 3, i TEF, en ensartet udformning af visa. Det nuværende forslag ligger inden for de grænser, der er fastsat i disse traktatbestemmelser, og ændrer ikke anvendelsesområdet for EU-lovgivningen. Formålet med dette forslag er at sikre og forbedre den ensartede udformning af visa yderligere i lyset af udviklingen i svindlernes praksis. Medlemsstaterne kan ikke hver for sig nå dette mål i tilstrækkelig grad, da en ensartet udformning nødvendigvis skal være ensartet, og det kun er Unionen, der kan ændre en eksisterende EU-retsakt. Proportionalitetsprincippet I medfør af artikel 5, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde må indholdet og formen af EU's handling ikke gå videre end nødvendigt for at nå målene i traktaterne. Den form, der er valgt til denne foranstaltning, skal gøre det muligt at opfylde målet med forslaget og sikre en så effektiv gennemførelse som muligt. Indførelsen af den ensartede udformning af visa havde form af en forordning for at sikre, at den fandt anvendelse på samme måde i alle medlemsstaterne. Dette forslag indebærer en ændring af en eksisterende forordning og skal derfor have form af en forordning. Hvad angår indholdet, er dette initiativ begrænset til forbedringer af den eksisterende forordning og baseret på det politiske mål om bekæmpelse af ulovlig indvandring ved at gøre dokumenterne bedre sikret mod efterligning og forfalskning. Forslaget er derfor i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Valg af instrument Dette forslag ændrer forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa, og derfor kan der kun vælges en forordning som retligt instrument. Nærmere bestemmelser

Ændringsforordningen er baseret på artikel 77, stk. 2, litra a), i TEUF, som erstattede artikel 62, stk. 2, litra b), nr. iii), i TEF. 1. Danmarks, Irlands og Det Forenede Kongeriges deltagelse I henhold til artikel 6 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, finder artikel 1, 2 og 3 i nævnte protokol ikke anvendelse på foranstaltninger vedrørende en ensartet udformning af visa. Derfor er der ikke indsat en betragtning vedrørende Danmark, da Danmark befinder sig i samme situation som enhver anden medlemsstat, der ikke er nævnt i en betragtning: Når forslaget er vedtaget, gælder det for den pågældende medlemsstat. I henhold til artikel 4a, første afsnit, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaterne, finder bestemmelserne i nævnte protokol også anvendelse på foranstaltninger, der er foreslået eller vedtaget i medfør af tredje del, afsnit V, i TEUF, og som ændrer en eksisterende foranstaltning, som de er bundet af. Det Forenede Kongerige og Irland er bundet af forordning (EF) nr. 1683/95, som det foreliggende forslag vil ændre. Det følger heraf, at bestemmelserne i protokol nr. 21 finder anvendelse. Det betyder, at Det Forenede Kongerige og Irland ikke deltager i vedtagelsen af den foreslåede forordning (artikel 1 i protokol nr. 21), med forbehold for deres mulighed, i henhold til artikel 3 i protokol nr. 21, for inden tre måneder efter, at forslaget er forelagt for Rådet, at underrette Rådet om, at de ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne foranstaltning. Artikel 4 i protokol nr. 21 finder ligeledes anvendelse og giver Det Forenede Kongerige og Irland mulighed for at deltage i foranstaltningen efter dens vedtagelse i Europa-Parlamentet og Rådet, hvis de ikke allerede har gjort det inden tre måneder efter forslagets vedtagelse. Med henblik på at tage hensyn til de valg, som Det Forenede Kongerige og Irland skal træffe inden tre måneder efter vedtagelsen af forslaget, angives ordlyden til seks eventuelle betragtninger i skarp parentes, hvoraf en eller to med relevant indhold udvælges af Europa-Parlamentet og Rådet på grundlag af de valg, som Irland og Det Forenede Kongerige træffer i de tre måneder efter vedtagelsen af forslaget. 2. Udvikling af Schengenreglerne, som omhandlet i associeringsaftalerne Forordning (EF) nr. 1683/95 er en del af Schengenreglerne, som Norge og Island, Schweiz og Liechtenstein er associeret med på grundlag af deres respektive associeringsaftaler. Den foreslåede ændring bør derfor også gælde for disse associerede lande. 3. Den dispositive tekst Artikel 1 I denne bestemmelse fastsættes det, at bilaget til forordning (EF) nr. 1683/1995 bør erstattes af det nye bilag, som indeholder afbildning og den generelle beskrivelse af den nye visummærkat. Artikel 2 For at gøre det muligt at få opbrugt eksisterende lagre planlægges der en overgangsperiode på seks måneder, inden for hvilken medlemsstaterne stadig kan anvende de gamle visummærkater. Artikel 3 Der er for det første den sædvanlige bestemmelse om forordningens ikrafttræden. For det andet forudsættes det, at medlemsstaterne indfører den nye visummærkat ni måneder efter Kommissionens vedtagelse af en gennemførelsesafgørelse om de supplerende tekniske specifikationer. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Den foreslåede ændring har ingen konsekvenser for EU-budgettet. 2015/0134 (COD) Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1683/1995 af 29. maj 1995 om ensartet udformning af visa



EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 77, stk. 2, litra a), under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og efter fremsendelse af udkast til den lovgivningsmæssige retsakt til de nationale parlamenter, efter den almindelige lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1)Ved Rådets forordning (EF) nr. 1683/95 indførtes en ensartet udformning af visa. (2)Den nuværende visummærkat, der har været i omløb i 20 år, må betragtes som truet på grund af alvorlige tilfælde af efterligning og forfalskning. (3)Derfor bør der fastsættes en ny fælles udformning med mere moderne sikkerhedselementer med henblik på at gøre visummærkaten mere sikker og forhindre forfalskning. (4)Denne forordning overholder de grundlæggende rettigheder og de principper, der anerkendes i bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. (5)[I medfør af artikel 1 og 2 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold for artikel 4 i samme protokol, deltager disse medlemsstater ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i disse medlemsstater.] (6)[I medfør af artikel 1 og 2 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold for artikel 4 i samme protokol, deltager Det Forenede Kongerige ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.] (7)[I medfør af artikel 1 og 2 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og med forbehold for artikel 4 i samme protokol, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland.] (8)[I medfør af artikel 3 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har disse medlemsstater meddelt, at de ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.] (9)[I medfør af artikel 3 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har Det Forenede Kongerige (ved brev af ........) meddelt, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.] (10)[I medfør af artikel 3 og artikel 4a, stk. 1, i protokol nr. 21 om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, har Irland (ved brev af .....) meddelt, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning.] (11)Denne forordning udgør en retsakt, der bygger på Schengenreglerne eller på anden måde har tilknytning dertil, jf. henholdsvis artikel 3, stk. 1, i tiltrædelsesakten af 2003, artikel 4, stk. 1, i tiltrædelsesakten af 2005 og artikel 4, stk. 1, i tiltrædelsesakten af 2011. (12)For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning en udvikling af bestemmelserne i Schengenreglerne, jf. aftalen, der blev indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge, om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne, som er henhørende under det område, der er nævnt i artikel 1, litra B, i Rådets afgørelse 1999/437/EF.