Nr. C 19/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 1. 89 
Ændring af forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning og teknologisk udvik­
ling i Det Europæiske Økonomiske Fællesskab inden for industrielle produktionsteknologier og 
anvendelse af avancerede materialer (BRITE/EURAM) (1989-1992) (') 
KOM(88) 830 endelig udg. — SYN 142 
(Forelagt af Kommissionen i henhold til EØF-Traktatens artikel 149, stk. 3, den 9. december 1988) 
(89/C 19/11) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 130 Q, 
stk. 2, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, sociale samhørighed og fremmer dets harmoniske udvik­
ling i almindelighed, samtidig med at kravet om viden­
skabelig og teknisk kvalitet overholdes; BRITE/ 
EURAM-programmet skal bidrage til disse målsætnin­
gers opfyldelse; 
ved afgørelse 85/196/EØF (3) vedtog Rådet det første 
flerårige forsknings- og udviklingsprogram for Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab vedrørende teknisk 
grundforskning og anvendelse af nye teknologier 
(BRITE, 1985-1988); 
i samarejde med Europa-Parlamentet, ved afgørelse 86/235/EØF (4) vedtog Rådet et forsk­
ningsprogram vedrørende materialer (råstoffer og avan­
cerede materialer) (1986-1989); 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Ifølge Traktatens artikel 130 K skal rammeprogrammet 
iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes 
i forbindelse med hver enkelt foranstaltning; 
ved afgørelse 87/516/Euratom, EØF (2) vedtog Rådet 
rammeprogrammet for Fællesskabets aktioner inden for 
forskning og teknologisk udvikling (1987-1991), hvori 
der er fastsat videnskabelige og teknologiske aktiviteter i 
forbindelse med fabriksindustri og avancerede materi­
aler; ifølge nævnte afgørelse om rammeprogammet for 
Fællesskabets aktioner inden for forskning og teknolo­
gisk udvikling skal et af de særlige mål for Fællesskabets 
forskning være at styrke den europæiske industris viden­
skabelige og teknologiske grundlag og fremme dens 
konkurrenceevne på internationalt plan, således at en 
fællesskabsaktion er berettiget, når forskningen bl.a. 
bidrager til at styrke Fællesskabets økonomiske og på områder, hvor det industrielle fremskridt hæmmes af 
grundvidenskabelige mangler, er det nødvendigt at støtte 
projekter vedrørende koncentreret grundforskning; 
den interesse for tværnationalt samarbejde, som indu­
strien har vist, kræver en passende reaktion; 
de små og mellemstore virksomheder må i videst muligt 
omfang inddrages i den industriteknologiske udvikling, 
ved at der tages hensyn til deres særlige behov, samtidig 
med at programmets målsætninger med hensyn til viden­
skablig og teknisk kvalitet fastholdes; 
programmets industrielle og tværnationale karakter må 
understreges ved et krav om, at projekter vedrørende 
anvendt forskning skal omfatte mindst to industrielle 
partnere fra to forskellige medlemsstater; 
programmets industrielle karakter må sikres ved et krav 
om, at projekter vedrørende koncentreret grundforsk­
ning gennemføres med industriel støtte fra mindst to 
uafhængige virksomheder; 
(*) EFT nr. C 228 of 3. 9. 1988, s. 3. 
Original KOM(88) 385 endelig udg. — SYN 142; 
(23. august 1988). 
O EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1. C) EFT nr. L 83 af 25. 3. 1985, s. 8. 
(4) EFT nr. L 159 af 14. 6. 1986, s. 36. 
25. 1. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 19/11 
hvis foretagender fra EFTA-landene på passende betin­
gelser deltager i de industrielt orienterede forsknings- og 
udviklingsprojekter, kan det bidrage til fabriksindustriens 
konkurrencedygtighed i almindelighed; 
det er i Fællesskabets interesse at konsolidere den euro­
pæiske forsknings videnskablige og teknologiske 
grundlag ved i højere grad at inddrage EFTA-landene i 
visse fællesskabsprogrammer, navnlig programmer, der 
indebærer samarbejde om forskning i og udvikling af 
grundlæggende industriteknologier, herunder avancerede 
materialer; 
iværksættelse af samordnede aktioner inden for 
rammerne af COST er et nødvendigt supplement til de 
industrielt orienterede forsknings- og udviklingspro­
jekter; 
Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning 
(CREST) er blevet hørt om disse foranstaltninger 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Et særprogram for forskning og teknologisk udvikling i 
Det Europæiske Økonomiske Fællesskab inden for 
industrielle produktionstekologier og anvendelse af avan­
cerede materialer som angivet i bilag I vedtages for en 
fireårig periode fra den 1. januar 1989. 
Artikel 2 
Midlerne til programmets gennemførelse anslås til 439,5 
mio ECU, iberegnet personaleudgifter, der ikke må 
overstige 4,5 % af Fællesskabets bidrag. 
En vejledende fordeling af midlerne findes i bilag IV. 
Artikel 3 
De nærmere regler for programmets gennemførelse samt 
satsen for Fællesskabets finansielle deltagelse er anført i 
bilag II. 
Artikel 4 
Kommissionen udsender og på alle fællesskabssprog de 
informationer, der tjener som grundlag for indkaldelsen 
af deltagere for at sikre lige muligheder for virksom­
heder, universiteter og forskningscentre i alle medlems­
stater. 
Artikel 5 
1. I programmets tredje løbeår foretager Kommis­
sionen en gennemgang af programmet og aflægger rapport om resultater heraf til Rådet og Europa-Parla­
mentet ledsaget af eventuelle ændrings- eller forlængel-
sesforslag. 
2. Kommissionen foretager inden programmets udløb 
en vurdering af de opnåede resultater og aflægger 
rapport herom til Rådet og Europa-Parlamentet. 
3. Nævnte rapporter udarbejdes under hensyntagen til 
de i bilag III til denne beslutning anførte mål og skal 
være i overensstemmelse med rammeprogrammets artikel 
2, stk. 2. 
Artikel 6 
1. Kommissionen er ansvarlig for programmets 
gennemførelse og bistås ved dets iværksættelse af det ved 
dets iværksættelse af det ved Rådets afgørelse 
84/338/Euratom, EKSF, EØF (') oprettede Rådgivende 
Udvalg for Forvaltning og Koordinering af Industrielle 
Teknologier. 
2. De af Kommissionen indgåede kontrakter skal 
angive parternes rettigheder og forpligtelser, herunder de 
nærmere bestemmelser for udbredelse, beskyttelse og 
udnyttelse af forskningsresultaterne. 
Artikel 7 
1. Er der indgået rammeaftaler om videnskabelig og 
teknisk samarbejde mellem europæiske tredjelande og 
De Europæiske Fællesskaber, kan organisationer og virk­
somheder, der er etableret i disse lande, deltage som 
partnere i programmets projekter på betingelser, som 
fastsættes af Kommissionen. Det i artikel 5 nævnte 
udvalg bistår Kommissionen ved fastsættelsen af betin­
gelserne for de enkelte projekter. 
2. Kontrahenter, der er etableret uden for Fælles­
skabet, og som deltager som partnere i et af program­
mets projekter, kan ikke få del i de til programmet 
afsatte fællesskabsmidler. Disse kontrahenter bidrager til 
de almindelige administrationsudgifter. 
Artikel 8 
Kommissionen sikrer, at der udvikles procedurer for 
samarbejde med COST-aktiviteter, som berører de 
forskningsområder, programmet omfatter, gennem regel­
mæssig udveksling af oplysninger mellem det i artikel 5 
nævnte udvalg og det pågældende COST-forvaltnings-
udvalg. 
Artikel 9 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
(') EFT nr. L 177 af 4. 7. 1984, s. 25. 
Nr. C 19/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 25. 1. 89 
BILAG  I 
TEKNISK  BILAG 
1. Avancerede  materialeteknologier 
Arbejdet  på dette  område  skal  koncentrere  sig om udvikling  af forbedrede  eller  nye  materialer  og ny 
eller  forbedret  materialeforarbejdning  i forbindelse  med  en lang  række  forskellige  anvendelser,  undtagen 
anvendelser  med  direkte  tilknytning  til informationsteknologi,  som  omfattes  af ESPRIT  ('). 
Det drejer  sig nærmere  betegnet  om: 
1.1. Metalliske  materialer  og kompositmaterialer  med  matellisk  matrix. 
Mål: 
— udvidelse  af komponenters  brugstid 
— højere  driftstemperaturer  med  henblik  på øget  varmeeffektivitet 
— bedre  og mere  effektive  materialeforarbejdningsteknikker. 
1.2. Materialer  til magnetiske,  optiske,  elektriske  og superledende  anvendelser. 
Mål: 
forbedrede  materialer  og forbedret  materialeforarbejdning  med  henblik  på optiske,  magnetiske, 
elektriske  og superledende  anvendelser. 
1.3. Ikke-metalliske  højtemperaturmaterialer. 
Mål: 
— konstruktionsmetodologier  for produkter,  som  er baseret  på keramik,  glas  og amorfe  materialer 
— forbedrede  monolitiske  og keramiske  kompositmaterialer  og metalliske/keramiske  grænseflader 
til industrielle  anvendelser 
— bedre  procesteknikker  og kvalitetskontrolstrategier. 
1.4. Polymerer  og kompositmaterialer  med  organisk  matrix. 
Mål: 
— udvikling  af polymerer  til særlige  anvendelser 
— mere  rentable  procesteknikker  til fremstilling  af dele  af polymerer  og kompositmaterialer  med 
polymer  matrix 
— konstruktionsregler  med  henblik  på specifikation  og fremstilling  af tekniske  polymerer  og 
kompositmaterialer 
— nye  polymerer  med  forbedrede  genbrugsegenskaber 
— forbedrede  produktsikkerhedsteknikker. 
1.5. Materialer  til særlige  anvendelser. 
Mål: 
forbedrede  materialer  og forbedret  forarbejdning  af dem  med  henblik  på særlige  anvendelser. 
(') De  materialeudviklinger,  som  allerede  omfattes  af ESPRIT,  drejer  sig f.eks.  om  magnetisk,  magneto-optisk  og optisk 
tyndfilm  til sensorer,  optagemedier  og tonehoveder,  optiske  lag  og særlige  materialer  til opto-elektronik,  keramik  og 
polymerer  til indfatning  og særlige  substrater  til integrerede  kredsløb  og superledende  tyndfilm  til lavspændingsanven-
delser  og lavspændingsanordninger. 
25. 1. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 19/13 
2. Konstruktionsmetodologi samt produkt- og processikkerhed 
Udvikling af teknikker, hvormed produkternes kvalitet samt strukturernes og produktionssystemernes 
pålidelighed og holdbarhed kan forbedres, idet målene for konstruktion af produkter og processer klar­
lægges, og de kriterier, hvorefter deres egenskaber bedømmes, gøres bedre. Dette afsnit omfatter også 
udnyttelse af materialer til anvendelse af sensorer og nedsættelse af sensorernes levetidsomkostninger. 
Dette supplerer det arbejde, som udføres i forbindelse med Fællesskabets informationsteknologipro­
grammer, hvor man beskæftiger sig med on-line kontrol, herunder overvågning og diagnostik, forudsi­
gelig vedligeholdelse og kvalitetssikkerhed. 
Det drejer sig nærmere betegnet om: 
2.1. Kvalitet, pålidelighed og vedligeholdelsesmulighed i industrien. 
Mål: 
— forbedrede ydelsesmålinger af produktionsoperationer i en lang række forskellige industrier 
— forbedrede og mere forudsigelige fysiske og miljømæssige produktegenskaber 
— forbedrede kvalitetskontrolstrategier 
— konstruktionsregler med henblik på at gøre komponenter, strukturer og systemer, herunder 
maskindrift under forskellige forhold, pålidelige og holdbare. 
2.2. Proces- og produktsikkerhed. 
Mål: 
— nedsættelse af levetidsomkostningerne i forbindelse med sensorsystemer til processtyring 
— udnyttelse af materialeegenskaber til anvendelse i sensorer 
— udnyttelse af avancerede måleteknikker til mere rentable topologiundersøgelser 
— forbedret energistyring i forbindelse med industrielle anvendelser 
— forbedrede ikke-destruktive testmetoder i forbindelse med produktsikkerhed. 
3. Anvendelse af produktionsteknologier 
Opgaven består her i at konstatere og behandle fabriksindustriens behov, navnlig i de mindre udviklede 
sektorer, hvor størstedelen af virksomhederne er små eller mellemstore. Et vigtigt redskab for udviklingen 
forventes at blive modellering af fysiske processer. Også problemerne i de industrier, som er baseret på 
udnyttelse af fleksible materialer, vil blive behandlet. Arbejdet kommer især til at dreje sig om produkt- og 
procesudvikling samt overførsel og tilpasning af teknologi, som alierede benyttes i andre sektorer. Dette 
skal supplere arbejdet i ESPRIT, hvor man er i færd med at udvikle informationsteknologisystemer med 
henblik på avanceret produktion og CIM. 
Det drejer sig nærmere betegnet om: 
3.1. Avancerede produktionsmetoder. 
Mål: 
— udarbejdelse af fremgangsmåder, hvormed produktionsmetoderne i bestemte sektorer kan 
forbedres 
— overførsel og tilpasning af teknologi, som allerede benyttes i andre sektorer. 
3.2. Produktionsprocesser for fleksible materialer. 
Mål: 
— øget procesfleksibilitet 
— reduktion af materialetab 
— forbedret proces- og produktkvalitet. 
Nr. C 19/14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 1. 89 
4. Produktionsprocesteknologier 
Forbedrede teknikker til formning, sammenføjning, samling, overfladebehandling, kemisk forarbejdning 
og partikelteknologi hører til industriens grundlæggende behov. Udvikling af disse processer er afgø­
rende for at sikre produktionens konkurrencedygtighed. 
Det dejer sig nærmere betegnet om: 
4.1. Overfladeteknikker. 
Mål: 
— rentable overfladebehandlinger i forbindelse med industrielle anvendelser 
— teknikker til kvalitetssikring og styring af behandlingsprocesser. 
4.2. Formning, samling og sammenføjning. 
Mål: 
— forbedrede metodologier for formningsprocesser og samling 
— forbedrede sammenføjningsteknikker med henblik på at forbedre pålideligheden og sænke fejl­
niveauet 
— metoder til afprøvning af svejsede og sammenklæbede sammenføjninger for art forbedre resulta­
tets pålidelighed og anvendelsesevnens forudsigelighed 
— konstruktionsmetodologi med henblik på sammenføjning 
— bedre forståelse af de gensidige påvirkninger mellem beam og arbejdsemne ved industrielle 
power beam processer. 
4.3. Kemiske processer. 
Mål: 
— forbedret forudsigelighed og ydelse i forbindelse med kemiske processer 
— membranmaterialer med forbedrede egenskaber 
.— forbedring af membranprocessers ydelse 
— nye systemer for udskillelse i agressive omgivelser. 
4.4. Partikel- og pulverprocesser. 
Mål: 
— forbedrede teknikker i forbindelse med partikelfremstilling med henblik på at give produktet 
den bedst mulige form, struktur og stabilitet 
— rentable teknikker med henblik på partikelklassificering og procesydelse 
— bedre fremgangsmåder i forbindelse med behandling og udskillelse 
— rentable ruter for små partier pulver af høj kvalitet. 
BILAG II 
GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER 
Deltagerne kan være industrivirksomheder, forskningsinstitutter og universiteter med hjemsted i Fælles­
skabet. Fællesskabets bidrag overstiger normalt ikke 50 % af de samlede udgifter, og resten stilles i prin­
cippet til rådighed af industriens deltagerne. Til industriens deltagere hører også forskningsinstitutter, som 
finansieres helt eller delvis af industrivirksomheder. 
25. 1. 89 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 19/15 
Anvendt industriforskning 
Den vigtigste støtte til anvendt industriforskning på det prækonkurrencemæssige trin ydes gennem aktioner 
ved omkostningsdeling. Hvert projekt skal have deltagelse af mindst to selvstændige industrivirksomheder 
fra forskellige medlemsstater. Det forventes, at hver deltager yder et afgørende bidrag til projektet. Delta­
gerne påtager sig en væsentlig del af omkostningerne, hvoraf Fællesskabet normalt afholder 50 %. For 
universiteter og forskningsinstitutter, som deltager i projekter, kan Fællesskabet afholde op til 100 °/o af de 
dermed forbundne udgifter. 
Da små og mellemstore virksomheder spiller så vigtig en rolle for udvikling af Fællesskabets produktions­
grundlag, og da der er så mange fordele forbundet med deres deltagelse i programmet, overvejer Kommis­
sionen sammen med IRDAC, hvorledes forskningsinstitutterne bedst kan opfylde de små og mellemstore 
virksomheders forsknings- og udviklingsbehov inden for programmet. Projekterne bør omfatte aktiviteter 
svarende til mindst ti mandår, der er det realistiske minimum for et effektivt samarbejdsprojekt, og de 
samlede projektomkostninger bør ligge på mellem 1 og 3 mio ECU. Multinationale selskabers dattersel­
skaber uden for Fællesskabet kan deltage, hvis forskning, udvikling og udnyttelse sker inden for Fælles­
skabet. 
Koncentreret grundforskning 
Forskningsprojekter, der drejer sig om koncentreret grundforskning, skal omfatte mindst to partnere med 
hjemsted i forskellige medlemsstater. Hvis partnerne er universiteter eller forskningsinstitutter, skal 
projektet godkendes af mindst to juridisk uafhængige industrivirksomheder, og Fællesskabet kan afholde 
disse partneres grænseomkostninger med indtil 100 %. Projekterne skal omfatte aktiviteter svarende til 
mindst ti mandår, og de samlede projektomkostninger skal ligge på mellem 0,4 og 1 mio ECU. 
Gennemførlighedstilskud til små og mellemstore virksombeder 
Kommissionen har i sinde at indføre en forsøgsordning med gennemførlighedstilskud for at hjælpe de små 
og mellemstore virksomheder med at konstatere, om en opfindelse, proces eller ide kan udføres, og derved 
øge deres muligheder for at finde en partner ved en senere indkaldelse af forslag til en aktion med omkost­
ningsdeling. Kommissionen vil bidrage med indtil 75 °/o (dog højst 25 000 ECU) af forskningsomkostnin­
gerne i indtil seks måneder. Høje bedømmelsesstandarder skal sikre, at tilskuddenes uddeling er stærkt 
konkurrencepræget, og at de anerkendes som prestigegivende. Arbejdsgruppen vedrørende små og mellem­
store virksomheder vil deltage i finansieringen af denne ordning. 
Koordinerede aktiviteter 
I de tilfælde, hvor der allerede er aktiviteter i gang, som støttes med nationale midler eller finansieres helt 
privat, kan Kommissionens rolle blive begrænset til blot at koordinere dette arbejde, og Fællesskabets 
finansiering indskrænker sig derfor til blot at dække koordinationens omkostninger. I visse tilfælde, hvor 
det er klart, at strategisk betydningsfuldt arbejde kræver mere end blot koordination, kan Kommissionen 
imidlertid i samråd med CGC overveje et større fællesskabsbidrag. 
BILAG III 
PROGRAMEVALUERINGSKRITERIER 
De resultater, programmet skal bedømmes efter, skal afspejle både programmets egne og rammeprogram­
mets mere omfattende målsætninger. 
1. Da den vigtigste målsætning er at forbedre Fællesskabets fabriksindustris konkurrencemæssige stilling, 
skal evalueringen afgøre: 
— i hvilken udstrækning projekterne er blevet udvalgt på grundlag af pålidelige og målelige industri­
kriterier 
Nr. C 19/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 25. 1. 89 
— i hvilken udstrækning det støttede arbejde har medført betydelige produkt- eller procesudviklinger. 
2. En anden målsætning er at fremme samarbejdet om strategisk industriforskning på tværs af grænserne. 
Evalueringen skal derfor afgøre: 
i hvilken udstrækning der før og efter projektets afslutning er tale om varige forbindelser mellem part­
nerne med henblik på forskning, udvikling, produktion, markedsføring eller personaleuddannelse. 
3. Endnu en målsætning er at fremme teknologioverførslen på tværs af Fællesskabets grænser og mellem 
sektorerne, navnlig sektorer med et stort antal små og mellemstore virksomheder. Evalueringen skal 
derfor afgøre: 
— i hvilken udstrækning de små og mellemstore virksomheder har udnyttet teknologier og nye materi­
aler, som er resultatet af heldigt gennemførte projekter 
— i hvilken udstrækning resultaterne patentbeskyttes eller videreformidles for at skabe opmærksomhed 
i europæiske forsknings- og teknologikredse. 
4. I en større sammenhæng i forbindelse med rammeprogrammet skal evalueringen afgøre: 
— i hvilken udstrækning projekterne har bidraget til harmoniseringen i Fællesskabet ved at formindske 
de tekniske handelshindringer 
. — i hvilken udstrækning projekterne har bidraget til den økonomiske og sociale samhørighed i Fælles­
skabet og til fremme af en samlet og harmonisk udvikling. 
Evalueringen vil blive foretaget af uafhængige bedømmere. 
BILAG IV 
VEJLEDENDE INTERN FORDELING AF MIDLERNE 
I. Sektor I-fD 
Avancerede materialeteknologier 
Konstruktionsmetodologi samt produkt- og processikkerhed 
Anvendelse af produktionsteknologier 
Produktionsprocesteknologier 
II. Personale- og administrations-udgifter 
Personaleudgifter 
Administrationsudgifter (o/o) 
30 
21 
21 
21 
4,5 
2^5 
100,0 
Mindst 7 % af budgettet skal stilles til rådighed for koncentreret grundforskning inden for materialeud­
vikling, hvor den industrielle udvikling hæmmes af grundvidenskabelige mangler.