KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 29 02.19% 
KOM(%) 71 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
OM EVALUERINGEN AF DEN EUROPÆISKE UGE 
MOD NARKOTIKA - 1994, 
I RELATION TIL KOMMISSIONENS AKTIVITETER 
PÅ DETTE OMRÅDE 

Indholdsfortegnelse 
I PRÆSENTATION AF DEN EUROPÆISKE UGE MOD NARKOTIKA - 1994 s 3 
H KVANTITATIV ANALYSE s 4 
ILl Globale kvantitative data s.4 
BL2 Målgrupper for Den Europæiske Uge s. 5 
n.3 Deltagende forvaltningsniveauer s. 6 
n.4 Finansiel analyse s.6 
EDE KVALITATIV ANALYSE s 7 
m.1 Analyse baseret på organisationsniveau s.7 
HI. 1.1 Europæisk plan s. 7 
IH. 1.2 Nationalt plan s.7 
III. 1.3 Regionalt og lokalt plan s. 8 
in.2 Analyse baseret på type fællesskabsinitiativ s.9 
111.2.1 Konferencen i Aachen s.9 
111.2.2 Tv- og radiokampagnen s. 10 
111.2.3 De første møder om "Narkotika og Billeder" sil 
m.3 Den Europæiske Uges virkninger på den europæiske befolkning s. 12 
IV RETNINGSLINJER FOR EN VIDEREFØRELSE AF EUROPÆISKE UGER s 13 
V BILAG s 15 
Bilag 1: Den Europæiske Uge Mod Narkotika - 1994, i relation til Kommissionens 
aktiviteter på dette område: gennemførelsesrapport 1993-94 s. 15 
Bilag 2: Den Europæiske Uge Mod Narkotika : budget s.21 
I Præsentation af Den Europæiske Uge mod Narkotikamisbrug 1994 (16.-22. oktober 1994) 
1. I Rådets erklæring vedrørende Den Europæiske Uge mod Narkotikamisbrug 1994* hedder det, 
at "afholdelsen af en ny europæisk uge mod narkotikamisbrug i oktober 1994, i forbindelse 
med Kommissionens aktiviteter på dette område, vil kunne yde et effektivt og mærkbart bidrag 
til et bedre samarbejde i Europa". Sigtet med nærværende rapport er at tilvejebringe 
kvantitative og kvalitative elementer til evaluering af den europæiske dimension i Den 
Europæiske Uge mod Narkotika, set i relation til Kommissionens aktiviteter på dette område 
siden 19932. 
2. Med forelæggelsen af disse oplysninger imødekommer Kommissionen det krav om 
gennemsigtighed, som udøvelsen af dens gennemførelsesbeføjelser er underlagt. Nærværende 
rapport indeholder endvidere nyttige oplysninger i relation til forslaget til 
fællesskabshandlingsprogram vedrørende bekæmpelse af narkotikamisbrug, hvori det 
fastsættes, at "forbedring af befolkningens kendskab ti! fænomenet" er et prioriteret mål for 
fællesskabsindsatsen, og at aktioner på dette område kan baseres på en fortsat tilrettelæggelse 
af europæiske narkotikaforebyggelsesuger. 
3. De europæiske narkotikabekæmpelsesuger repræsenterer en særlig form for europæisk 
samarbejde på det omhandlede område. Evalueringen af den første europæiske uge3 (november 
1992) gjorde det muligt at drage værdifulde konklusioner på en række områder, som Rådet 
har taget hensyn til ved fastlæggelsen af rammen for Den Europæiske Uge mod Narkotika -
1994, hvori det understreges, at Rådet: 
finder, at afholdelsen af en ny europæisk uge mod narkotikamisbrug vil kunne yde et 
effektivt og mærkbart bidrag til et bedre samarbejde i Europa; 
mener, at der bør lægges særlig vægt på en effektiv primær forebyggelse af varig 
karakter; 
mener, at den anden europæiske uge især skal have de unge som målgruppe; 
opfordrer til, at der i forbindelse med tilrettelæggelsen gøres brug af nettet af 
koordinatorer og i givet fald organisationskomitéer i medlemsstaterne. 
4. På dette grundlag anmodede Kommissionen hver medlemsstat om at udnævne en national 
koordinator, som skulle repræsentere samtlige aktiviteter i forbindelse med Den Europæiske 
Uge i den pågældende medlemsstat, både på vegne af officielle og ikke-statslige 
organisationer. Hele forberedelsesprocessen til Den Europæiske Uge blev overvåget og styret 
af den europæiske koordineringsgruppe med en repræsentant for Kommissionen som formand. 
5. Kommissionen foreslog desuden at samfinansiere de nationale koordineringsudvalgs aktiviteter. 
Disse havde til opgave på lokalt plan at sørge for formidling af alle relevante oplysninger, 
navnlig om muligheder, fremgangsmåder og betingelser for deltagelse i arrangementet og at 
EFT C 15/94 af 18.1.95, Rådets erklæring af 3.12.1993 
Se bilag 1 vedrørende anvendelse af budgetposten for 
sundhedsmæssige aspekter af narkotikamisbrug i den omhandlede 
periode 
KOM(93) 353 endelig udg. 
sikre overvågning og koordinering af bestræbelserne på nationalt plan i tæt samarbejde med 
den nationale koordinator. De nationale koordinatorer fik overladt ansvaret for selve 
nedsættelsen af udvalgene for at sikre den bedst mulige tilpasning til den enkelte medlemsstats 
særlige forhold og behov. 
6. Den Europæiske Uge mod Narkotika - 1994 bestod ikke alene i en samtidig tilrettelæggelse 
i Den Europæiske Unions medlemsstater af en lang række aktiviteter inden for området 
forebyggelse af narkotikamisbrug, men også i en række "fællesskabsinitiativer". 
Medlemsstaterne opfordredes til at tage særligt hensyn til de af Rådet fastsatte retningslinjer 
i forbindelse med udarbejdelsen af de nationale aktivitetsprogrammer, som samfinansieredes 
af Europa-Kommissionen. Med støtten til de nationale programmer har Kommissionen ydet 
støtte til 150 aktioner og aktionsgrupper i medlemsstaterne Af evalueringen fremgår det, at 
godt og vel 1 500 initiativer blev iværksat i forbindelse med narkotikaforebyggelsesugen. 
For så vidt angår "fællesskabsinitiativerne", har Kommissionen i forbindelse med udvælgelsen 
af støtteberettigede tværnationale projekter lagt de i resolution 94/C 15/05 anførte kriterier til 
grund: europæisk dimension, potentielle (direkte og indirekte) virkninger på de unge 
målgrupper, aktionernes tidsmæssige perspektiv (vægt på projekter af varig karakter eller med 
varige virkninger), og den har i forbindelse med indgåelsen af kontrakter betonet vigtigheden 
af, at der foretages en evaluering af de pågældende aktioner. 
7. Ï betragtning af de iværksatte aktiviteters mangeartethed og den organisatoriske struktur har 
det været naturligt at foretage en pyramideformet evaluering af Den Europæiske Uge, 
omfattende projektansvarlige, nationale koordinatorer og koordineringsudvalg og 
Kommissionen. Kommissionen udvalgte gennem en udbudsprocedure et uafhængigt og 
specialiseret organ på evalueringsområdet, som har udarbejdet en teknisk evalueringsrapport 
om Den Europæiske Uge (under udgivelse) på grundlag af de indsamlede oplysninger og en 
række delvis styrede samtaler med de nationale koordinatorer og aktører i marken. Disse 
redskaber gør det muligt at udlede de store linjer i Den Europæiske Uge mod Narkotika -
1994 på såvel et kvantitativt som et kvalitativt grundlag. 
n KVANTITATIV ANALYSE 
II. 1 Globale kvantitative data 
8. Af de 1 500 initiativer, der blev iværksat i løbet af Den Europæiske Uge, tegner følgende fire 
typer aktioner sig for godt og vel 60% af det samlede antal aktioner: sociokulturelle aktiviteter 
(17%); konferencer (17%); uddannelse (15%); projektmesser/udstillinger (13%). To tredjedele 
af aktionerne vedrører enten målgruppen og dennes nærmiljø eller fagfolk (inden for 
uddannelse, sundhed, retsområdet, mm), som i forskellig sammenhæng beskæftiger sig med 
narkotikaforebyggelse. På trods af de iværksatte aktionstypers forskelligartethed, kan de 
inddeles i tre hovedkategorier: information og bevidstgørelse af offentligheden; udvekslinger 
mellem fagfolk; forebyggende aktiviteter for/med målgrupperne. Det skal bemærkes, at der 
er konvergens mellem de nationale programmer på dette punkt. 
9. Kategorien "information og bevidstgørelse af offentligheden" omfatter presse- og 
plakatkampagner, radio- ogtv-kampagner, specialudsendelser, diverse materialer. Evalueringen 
viser den store indsats på området og mangfoldigheden af initiativer, der tog sigte på 
kommunikation, information, fremme af samfundsdebatten om narkotikaproblemet, fremme 
og synliggørelse af de initiativer, der afvikledes i forbindelse med Den Europæiske Uge. Disse 
aktioner tegner sig for 25% af samtlige gennemførte aktioner. Kategorien "udvekslinger 
mellem fagfolk" omfatter uddannelsesaktiviteter og konferencer. Evalueringen viser, at der er 
lagt særlig vægt på at forankre aktionerne inden for primær forebyggelse på det lokale plan, 
og at de flerfaglige tiltag er dominerende. Disse aktioner tegner sig for 30% af samtlige 
gennemførte aktioner. Kategorien "aktiviteter med/for målgrupperne" omfatter sociokulturelle 
aktiviteter, sportsaktiviteter, projektmesser/udstillinger mm. Evalueringen viser, at medlems­
staterne gennem de mange forskellige anvendte teknikker (grupper af tidligere stofmisbrugere, 
integrerede programmer, projektstyring) satser stærkt på at gøre de unge selv til centrum for 
forebyggelsesstrategierne. Disse aktioner tegner sig for 45% af samtlige gennemførte aktioner. 
II.2. Målgrupper for Den Europæiske Uge 
10. I betragtning af at medlemsstaterne har anvendt forskellige metoder og strategier til at nå ud 
til befolkningen, og i betragtning af at undersøgelserne gennemførtes i forskellige perioder, 
må de indsamlede tal vedrørende offentlighedens berøring med Den Europæiske Uge anses 
for usikre, og der er således tale om et globalt skøn. De indsamlede data afspejler således 
tendenser og ikke endegyldige kvantificerede resultater 
11. Ud fra resultaterne af evalueringen er det rimeligt at skønne, at omkring 100 millioner 
mennesker (alle målgrupper under ét) er blevet berørt4 af aktionerne i forbindelse med Den 
Europæiske Uge mod Narkotika. Det skal bemærkes, at 90% af disse er kommet i berøring 
med Den Europæiske Uge gennem massekommunikationsmidlerne (tv, presse, radio3 plakater). 
Ved at sammenholde målgrupper og gennemførte aktionstyper kan det konstateres, at: 
* hvad angår kommunikationsaktionerne berørtes godt og vel 90% af de personer, der i ugens løb kom i berøring med 
aktiviteterne gennem et massekommunikationsmiddel, af 25% af de gennemførte aktioner; 
* hvad angår forebyggende aktiviteter med/for målgrupperne, berørtes 3% af de mennesker, der i ugens løb kom i 
berøring med aktiviteterne, af 45% af de gennemførte aktioner; 
* hvad angår udvekslinger mellem fagfolk berørtes under 1% af de mennesker, der i ugens løb kom i berøring med 
aktiviteterne, af 30% af de gennemførte aktioner. 
12. Den brede offentlighed repræsenterer ca. 74 millioner mennesker. Det vigtigste medie var tv 
(godt og vel 50%). Gruppen af unge under 15 år udgør ca. 3,3 millioner mennesker. Det mest 
egnede medie for dette publikum ser ud til at være radioen (60% af dem berørtes gennem 
dette medie). Det skal ligeledes bemærkes, at 5% af dem berørtes af de aktiviteter, der var 
specifikt rettet mod dem. Af de 15-25 årige berørtes ca. 6 millioner i løbet af Den Europæiske 
Uge mod Narkotika. Ligesom for gruppen af unge under 15 år, berørtes 60% af denne gruppe 
af kommunikationsmidlerne og i særdeleshed af massemedierne (presse, radio, tv). Hvad angår 
forældrene, der ganske vist er identificeret som gruppe, har det været vanskeligt for 
koordinatorerne at sætte tal på denne gruppe, (som ofte falder sammen med den brede 
offentlighed). Kvantificeringen af denne gruppe er hovedsagelig baseret på de aktioner, der 
specifikt var rettet mod den. Det skal ligeledes bemærkes, at et stort antal forældre blev 
adspurgt som deltagere i forskellige aktioner, som f.eks. konferencer, uddannelse, aktiviteter 
med/for målgrupperne. Selv om fagfolk tegner sig for mindre end 1% af Den Europæiske 
Uges målgrupper, nød omkring 100 000 gavn af de iværksatte aktioner. Disse fagfolk arbejder 
for størstedelens vedkommende inden for uddannelsesområdet (70%) og sundhedsområdet 
(10%). 
"berørt": som mindst har set et spot, læst en artikel, lyttet til 
en udsendelse ... 
11.3 Deltagende forvaltningsniveauer 
13. Evalueringen viser, at det lokale og regionale plan var stærkt dominerende (ca. 85% af 
aktionerne afvikledes på disse to niveauer), og at en relativt ringe andel af aktionerne 
afvikledes på nationalt plan. Det fremgår, at jo lavere et forvaltningsniveau jo større er andelen 
af forebyggende aktioner med og for målgrupperne. Det lokale plan er det bedst egnede til 
direkte udveksling med målgrupperne. På det regionale og nationale plan er der især 
gennemført aktioner vedrørende information og bevidstgørelse af offentligheden (navnlig 
gennem tv), og kommunikationen på lokalt plan har især drejet sig om at øge værdien af de 
iværksatte initiativer (presse og radio). 
* Det lokale plan tegner sig for 65% af aktionerne, der fordeler sig således: 50% aktiviteter 
med/for målgrupperne; 30% udveksling mellem fagfolk; 20% information og bevidstgørelse 
af offentligheden. 
* Det regionale plan tegner sig for 21% af aktionerne, der fordeler sig således: 32% aktiviteter 
med/for målgrupperne; 26% udveksling mellem fagfolk; 42% information og bevidstgørelse 
af offentligheden. 
* Det nationale plan tegner sig for 10% af aktionerne, der fordeler sig således: 25% aktiviteter 
med/for målgrupperne; 30% udveksling mellem fagfolk, 45% information og bevidstgørelse 
af offentligheden. 
* Fællesskabsplanet tegner sig for 4% af aktionerne, der fordeler sig således: 45% aktiviteter 
med/for målgrupperne; 40% udveksling mellem fagfolk; 15% information og bevidstgørelse 
af offentligheden. 
Det skal bemærkes, at fællesskabsdimensionen hovedsagelig er repræsenteret inden for to 
kategorier: konferencer og sociokulturelle aktiviteter. Det relativt lave antal aktiviteter med 
fællesskabsdimension og det minimumskrav til denne, som koordinatorerne arbejdede med 
(deltagelse af mindst én person fra en anden medlemsstat), understreger nødvendigheden af 
at fremme informationsudvekslingen på et meget tidligt tidspunkt i planlægningen af 
europæiske uger, således at de involverede ubesværet kan finde partnere i andre 
medlemsstater, når aktionerne skal fastsættes. 
11.4 Finansiel analyse 
14. Kommissionens samlede udgifter5 i forbindelse med Den Europæiske Uge mod Narkotika 
beløb sig til 2 921 547 ECU, der dækkede samfinansiering af de nationale 
koordineringsudvalgs udgifter samt støtte til de nationale programmer og fællesskabs­
initiativerne. Medlemsstaternes direkte investeringer - i henhold til kontrakter indgået med 
Kommissionen - i forbindelse med Den Europæiske Uge beløb sig til 12 320 076 ECU. Dette 
svarer tiî en samlet udgift på 15 241 623 ECU. Den tekniske evalueringsrapport fremhæver 
fællesskabsinvesteringens multiplikatoreffekt. Hvis der tages hensyn til såvel de direkte 
investeringer - kontrakter indgået med Kommissionen - som de indirekte - koncentration af 
udgifter på forebyggelsesområdet i forbindelse med Den Europæiske Uge samt plads og 
sendetid i presse, tv og radio, som blev stillet til rådighed af medierne -, investerede 
medlemsstaterne 7,5 ECU for hver ECU investeret af Kommissionen. 
b En detaljeret oversigt over Kommissionens investeringer findes i 
bilag 2 
ni KVALITATIV ANALYSE 
15. Da det drejer sig om en fællesskabsevaluering af Den Europæiske Uge, foretages analysen på 
grundlag af organisationsniveau: fællesskabsplan (Kommissionen og koordineringsgruppen), nationalt 
plan (de nationale koordineringsudvalg) samt regionalt Og lokalt plan (de ansvarlige for aktionernes 
gennemførelse) samt typer iværksatte fællesskabsaktioner. 
III.l Analyse baseret på organisationsniveau 
HL 1.1 Europæisk plan 
16. For Kommissionen var det primære mål i overensstemmelse med Rådets anmodning at fremme 
gennemførelsen af aktioner, der kan bidrage til et bedre samarbejde i Europa på området 
narkotikaforebyggelse og bevidstgørelse af den europæiske offentlighed (navnlig de unge). 
17. Ud over Kommissionens animerende og koordinerende rolle understreges det i den tekniske 
evalueringsrapport, at kombinationen af de støttede aktiviteter (nationale programmer og 
"fællesskabsinitiativer") har givet arrangementet en europæisk dimension, der rækker ud over 
den effekt, der ligger i den samtidige afvikling i samtlige medlemsstater. Kommissionen har 
ligeledes udnyttet Den Europæiske Uge til at informere om fællesskabsaktiviteterne på området 
forebyggelse af narkotikamisbrug og til at bekræfte Unionens rolle på dette område. Disse 
positive aspekter modsvares dog af visse begrænsninger. Koordinatorerne har navnlig peget 
på problemer med kommunikationen på europæisk plan og "manglende tilpasning" af 
Fællesskabets budgetregler til dette specifikke arrangement. 
18. For så vidt angår koordineringen, anvendtes den europæiske koordineringsgruppe ikke alene 
til at forberede arrangementet, men fungerede også som et privilegeret forum for udveksling 
mellem medlemsstaternes repræsentanter om principperne for primær forebyggelse. 
Evalueringen viser koordinatorernes interesse for en sådan funktionsmåde. 
Koordineringsgruppen havde den fordel, at flertallet af koordinatorerne var ansat i 
administrationer, som også havde deltaget i den første europæiske uge mod narkotika (det 
gjaldt for 11 af de 12 koordinatorer), og at der var overensstemmelse mellem temaet 
forebyggelse af narkotikamisbrug og koordinatorernes arbej dspladser (sundhedsadministrationer 
og koordineringsstrukturer i de enkelte medlemsstater). Koordineringsnettet var således 
kendetegnet ved en stærk institutionel kohærens, hvilket af mange erkendtes som et aktiv for 
forberedelsen og gennemførelsen af den europæiske uge. 
IH.1.2 Nationalt plan 
19. Den tekniske evalueringsrapport giver en sammenfattende oversigt over de enkelte 
medlemsstaters arbejdsmål og -metoder, de opstillede perspektiver for Den Europæiske Uge 
og en række krydsdata. Selv om hverken teori eller praksis eller de tekniske og finansielle 
ressourcer er identiske i de 12 medlemsstater, kan det konstateres, at de alle har benyttet ugen 
til på landsplan at arbejde med aspekter af den primære narkotikaforebyggelse, og at ugen gav 
mulighed for at ekeksperimentere og animere samt styrke og udbygge debatten og 
arbejdsmetoderne inden for primær forebyggelse. 
20. En gennemgang af de aktivitetsprogrammer, der afvikledes i medlemsstaterne, viser, at visse 
fælles tendenser gjorde sig gældende i de nationale programmer, bl.a. den store betydning der 
tillægges en "positiv" forebyggelsesstrategi, aktioner på lokalt og regionalt plan, tværfaglighed, 
udvikling af samarbejde på alle niveauer og inddragelse af medierne. Visse tværnationale 
initiativer tog specifikt sigte på at opfylde et af målene med Den Europæiske Uge, nemlig at 
fremme det europæiske samarbejde omkring bekæmpelse af narkotikamisbrug. 
21. Den af Kommissionen udarbejdede sammenfattende præsentation af de nationale programmer, 
som blev omdelt i Den Europæiske Uge, viser, at projekter af denne type indebærer en indsats 
på mange planer: på det politiske plan med inddragelsen af sundhedsministerierne (der var 
ansvarlige for tilrettelæggelsen af Den Europæiske Uge i størstedelen af medlemsstaterne) og 
andre ministerier (kultur-, undervisnings-, social-, udenrigs-, justits-, indenrigs-, budget-) og 
medvirken af regionale og lokale myndigheder (Lander, regioner, provinser, byer og 
kommuner); en budgetmæssig indsats på nationalt plan; på det sociale plan, for så vidt som 
aktionerne var rettet mod vidt forskellige målgrupper: befolkningen som sådan, forældre, unge, 
fagfolk og endelig mobilisering af en bred vifte af aktører og en lang række aktiviteter, der 
spænder lige fra de mest traditionelle (konferencer, uddannelsesforanstaltninger) til de mest 
uventede (dans, graffiti, teater, sportsarrangementer). Uddannelsesmiljøet fremstår som en af 
de primære modtagere af de aktioner, der blev iværksat i medlemsstaterne. Analysen af 
programmerne viser, at der er gjort en stor indsats for at udnytte Den Europæiske Uge til at 
nå ud til de unge i deres nærmiljøer. 
III. 1.3 Regionalt og lokalt plan 
22. Det er de ansvarlige for aktionernes gennemførelse, som i praksis har prioriteret området 
primær forebyggelse i forbindelse med Den Europæiske Uge mod Narkotikamisbrug. De 
repræsentanter for en stor dels vedkommende uddannelsessektoren og i mindre grad den 
sociale sektor og den specialiserede narkotikasektor. De indhentede oplysninger bekræfter, at 
ugens europæiske dimension har været en vigtig faktor for deres engagement i en given aktion. 
Ugen var for mange den første konkrete erfaring med et initiativ på europæisk plan eller den 
første erfaring, der har flet dem til at indse interessen heraf. Mange lokale aktører understreger 
ligeledes, at Den Europæiske Uge har bidraget til at sætte gang i udviklingen af partnerskaber 
og partnerskabsaktiviteter på lokalt plan. 
23. De lokale aktører er interesserede i, at de europæiske uger bidrager til at øge værdien af deres 
langsigtede arbejde på forebyggelsesområdet og i at udnytte muligheden for udveksling af 
erfaringer og europæisk samarbejde omkring et fælles projekt. Disse vurderinger viser, at der 
er stor interesse for europæiske uger som et pædagogisk "redskab" på europæisk plan. Selv 
om medlemsstaterne kun iværksatte forholdsvis fa aktioner med europæisk rækkevidde, viser 
evalueringen, at sådanne europæiske uger øger de involveredes bevidsthed om de muligheder, 
der ligger i et europæisk samarbejde med henblik på en forbedring af forebyggelsesindsatsen 
på lang sigt. Hvilket er i overensstemmelse med det primære mål, som Rådet har fastsat for 
arrangementet. 
24. Nedenstående skema giver en oversigt over de anvendte informationskanaler i Den Europæiske 
Uge mod Narkotika. Oprettelsen af en støttestruktur og arbejdet i de nationale 
koordineringsudvalg fremmede informationsformidlingen og gjorde det muligt at forankre den 
europæiske uge på det lokale plan. I mangel af en sådan struktur blev der kun gennemført fa 
decentrale aktiviteter i medlemsstaterne i forbindelse med den første narkotikaforebyggelsesuge 
i 1992. 
Fællesskabsniveau 
En koordineringsgruppe for Den Europæiske Uge: 12 nationale koordinatorer og 3 
repræsentanter for Kommissionen. Funktion: fastlæggelse af de store linjer i 
arrangementet; udformning af projekter med fællesskabsdimension; udformning af 
rammen for en fællesskabsevaluering. 
f I 
Nationalt plan 
12 nationale koordineringsudvalg: disse består af repræsentanter for nationale 
myndigheder og regionale eksperter inden for narkotikaforebyggelse og har den 
nationale koordinator som formand. Funktion: informering af aktører i marken på 
regionalt og lokalt plan; udformning af et nationalt aktionsprogram; overvågning af det 
nationale program; sammenfatning af de lokale evalueringer. 
t I 
Regionalt og lokalt plan 
Aktører i marken: godt og vel 1 500 sammenslutninger, ikke-statslige organisationer, 
offentlige og private organer, der beskæftiger sig med narkotikaforebyggelse. 
Funktion: udformning og iværksættelse af projekter vedrørende bevidstgørelse af 
offentligheden og sundhedsfremme med tilknytning til narkotikaforebyggelse; 
evaluering af virkningerne af de gennemførte aktioner. 
III.2 Analyse baseret på type fællesskabsinitiativ 
25. Ud over at Kommissionen stillede kommunikationsmaterialer om Den Europæiske Uge (flag, 
tv-kampagnespot, plakater, pressemapper, syntesedokumenter og pins) til rådighed, udvalgte 
den fire tværnationale initiativer som supplerende foranstaltninger, der kunne bidrage til at 
opfylde de fastsatte målsætninger om fremme af samarbejdet mellem medlemsstaterne og 
forbedring af den europæiske befolknings kendskab til narkotikafænomenet. 
IIÏ.2.1 Konferencen i Aachen 
26. Kommissionen støttede de tyske myndigheders tilrettelæggelse af Den Europæiske Uges 
internationale åbningskonference, der samlede 500 deltagere fra medlemsstaterne til en debat 
om emnet primær forebyggelse af narkotikamisbrug. Formålet hermed var at fremme 
udvekslingen af oplysninger og erfaringer mellem aktører i marken, eksperter og 
beslutningstagere om de emner, der i samarbejde med koordinatorerne var identificeret som 
særlig relevante: 
- evaluering af foranstaltninger til forebyggelse af narkotikamisbrug 
- forebyggelse af narkotikamisbrug i skolerne 
- forebyggelse af narkotikamisbrug i familien 
- arrangementer ved grupper af tidligere stofmisbrugere 
- vanskeligheder ved at nå ud til målgrupperne for de forebyggende aktioner 
- net vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug 
- massekampagner vedrørende narkotikaforebyggelse 
- uddannelse af fagfolk i narkotikaforebyggelse 
- de audiovisuelle mediers rolle i narkotikaforebyggelsen. 
27. Konferencen i Aachen opfattes af størstedelen af koordinatorerne og deltagerne som en af de 
mere betydningsfulde fællesskabsaktioner. Denne positive vurdering skyldes navnlig den 
"deltagerstyrede" forberedelse og de valgte emner, der var på højde med de reelle 
problemstillinger inden for den primære forebyggelse. Generelt gives der udtryk for det 
synspunkt, at konferencer og andre store arrangementer i forbindelse med europæiske uger bør 
planlægges og koordineres mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at de øger 
fællesskabsindsatsens synlighed. Europæiske fagfolk bør i videst mulig udstrækning inddrages 
i programmeringen af dem. 
Kommissionen udnyttede de muligheder, som konferencen gav for at fremme samarbejdet 
mellem de tværnationale net, der beskæftiger sig med narkotikaforebyggelse, og som i 
fællesskab præsenterede deres aktiviteter. Dette initiativ var begyndelsen til et langsigtet 
samarbejde mellem de omhandlede net. 
28. Med henblik på at styrke samarbejdet med landene i Central- og Østeuropa blev der inden for 
rammerne af det regionale PHARE-program for bekæmpelse af narkotikamisbrug truffet 
foranstaltninger med henblik på àt inddrage de 11 modtagerlande i Den Europæiske Uge mod 
Narkotika - 1994. Repræsentanter for PHARE-landene deltog i Den Europæiske Uges 
internationale åbningskonference, og en række aktiviteter afvikledes i forbindelse med 
narkotikaforebyggelsesugen i disse lande. 
Hl.2.2 7v- og radiokampagnen 
29. På grundlag af erfaringerne fra narkotikaforebyggelsesugen i 1992 støttede Kommissionen en 
europæisk radiokampagne vedrørende narkotikaforebyggelse, baseret på et partnerskab mellem 
telefontjenesterne i medlemsstaterne og nationale, regionale og lokale radiostationer. Formålet 
var ad denne vej at gøre opmærksom på Den Europæiske Uge, informere de europæiske 
borgere om de telefoniske narkotikarådgivningstjenester, bidrage til styrkelsen af 
forbindelserne mellem denne type forebyggende strukturer og et medie med et stort 
ungdomspublikum. Det fremgår af evalueringen, at 19 telefontjenester i 11 medlemsstater 
deltog i kampagnen, og at den involverede 400 radiostationer (der udsendte omkring 5 000 
forebyggende budskaber). Dette tiltag ledsagedes af omdelingen af 1 500 000 brochurer og 
informations- og forebyggelsesmateriale i medlemsstaterne. De involverede 
telefonrådgivningstjenester modtog omkring 51 000 opkald i kampagnens løb, hvilket for 
nogles vedkommende udgjorde en stigning på op til 300%. 
30. Denne samarbejdsorienterede og sammenhængende forebyggelsesindsats har åbnet langsigtede 
perspektiver, for så vidt som det har bidraget til at legitimere telefontjenesterne som et led i 
10 
forebyggelsesindsatsen, udbrede kendskabet til tjenesterne med henblik på at fa folk til at 
benytte dem også efter kampagnens ophør og til at konsolidere og fremme udviklingen af 
denne aktivitet (tre nye telefontjenester blev åbnet i forbindelse med Den Europæiske Uge). 
Kommissionen støttede endvidere fremstillingen og udbredelsen af en CD som 
kampagnemateriale for Den Europæiske Uge. Denne CD, der består af en samling sange, som 
er i høj kurs hos det unge publikum, indeholdt oplysninger om de eksisterende telefontjenester 
i medlemsstaterne og var pr. 1. januar 1995 solgt i 44 000 eksemplarer til fordel for Den 
Europæiske Fond for Telefonmodtagelsestjenester (FESAT) Formålet var - med støtte i en tv-
kampagne organiseret og finansieret af et produktionsselskab - at fa en bestemt type 
ungdomspublikum i tale ved at lade filmstjerner fremføre de forebyggende budskaber og 
fremme et positivt alternativ til brug af stoffer ("High on dance"). 
31. På det finansielle plan er der for hver ECU, som Kommissionen investerede i denne 
kampagne, investeret 6,4 ECU af de involverede medier og partnere. Hvad angår mediernes 
deltagelse, påpeges det i evalueringen af kampagnen6, at ét af de vigtige initiativer bestod i 
at kombinere forebyggende budskaber med en henvisning til telefontjenesterne. Tv blev 
inddraget på forskellig vis rundt om i medlemsstaterne. Tv-nettet MTV-Europe deltog i denne 
mediekampagne (reportage, udbredelse af CD'en, teletekst med en liste over numrene på de 
telefontjenester, der deltager i kampagnen i samtlige medlemsstater i og efter Den Europæiske 
Uge). 
32. Fremtidige forbedringer i forbindelse med kampagner af denne type bør navnlig bestå i at øge 
synergien med de nationale programmer gennem tættere inddragelse af koordinatorerne i 
planlægningen og gennemførelsen samt yderligere understregning af kampagnens europæiske 
dimension. 
111.2.3 De første møder om "Narkotika og Billeder" 
33. Som led i et projekt til fremme af audiovisuelle produktioners rolle i narkotikaforebyggelsen 
har Kommissionen har støttet udarbejdelsen og udbredelsen af det første europæiske film- og 
videorepertoire om forebyggelse af narkotikamisbrug og produktionen af en videofilm, der 
præsenterer de vigtigste aktionslinjer i tv-kampagner vedrørende narkotikaforebyggelse, der 
er gennemført i løbet af de sidste femten år i medlemsstaterne. Sigtet hermed var at 
tilvejebringe et støtteredskab til analysen af sådanne kampagner og at tilskynde til 
sammenlignende, pædagogiske overvejelser over dette emne. 
34. Gruppen af koordinatorer har medvirket aktivt til sammensætningen af det tematiske repertoire 
i de europæiske forebyggelsesvideofilm, og disse redskaber, der er blevet omdelt i medlems­
staterne, blev præsenteret på konferencen i Aachen. Den tekniske evaluering analyserer 
arbejdsperspektiverne på mellemlang sigt for det arbejdsnet, der blev etableret i forbindelse 
med denne produktion, og anstiller betragtninger over billedets rolle i forebyggelsesstrategierne 
i Europa og udarbejdelse af dokumenter, der kan imødekomme de lokale aktørers behov. Dette 
initiativ kan rent faktisk være en mulig model for udvikling af europæiske net: 
- et tema med tilknytning til primær forebyggelse, forestået af en organisation med erfaring på narkotikaområdet 
- omfattende støtte til dette organ fra en medlemsstat 
Jf. endelig rapport nr. 94CWF1-201-0 om evalueringen af den 
europæiske bevidstgørelseskampagne - BSS - 1994 
11 
- samarbejde mellem samme typer sagkyndige i hver medlemsstat med henblik på at skabe en sneboldeffekt 
- fastsættelse på europæisk plan afmål på mellemlang sigt med anvendelse af Den europæiske Uge som et privilegeret 
refleksions- eller produktionsmoment. 
35. Det skal bemærkes, at man med støtte fra Kommissionen nu er i gang med at ajourføre og 
supplere det omtalte repertoire - navnlig for at dække de tre nye medlemsstater - sideløbende 
med en evaluering af mulighederne for at opbygge et europæisk net vedrørende audiovisuelle 
produktioner om narkotikaforebyggelse. 
HI.3 Den Europæiske Uges virkninger på den europæiske befolkning 
36. Den anden Europæiske Uge mod Narkotika har gjort det muligt at udforme en relevant 
metodologisk ramme for støtte til samtidig og koordineret afvikling af aktioner til 
narkotikaforebyggelse på unionsplan. Den har bidraget til en mere præcis indkredsning af, 
hvilken rolle Fællesskabet kan spille på dette område. De indhentede oplysninger understreger 
Den Europæiske Uges rækkevidde, både hvad angår de iværksatte aktioners antal og 
mangeartethed, medlemsstaternes og de involveredes engagement og de berørte målgrupper. 
37. Det er imidlertid ikke muligt på grundlag af disse data at vurdere arrangementets faktiske 
effekt på den europæiske befolkning. Specialisterne er enige om, at der ikke findes en 
pålidelig metode til at evaluere eventuelle ændringer i adfærdsnormer på mellemlang og lang 
sigt som følge forebyggelseskampagner af denne art. I den forbindelse vil 
Det Europæiske Center for Overvågning af Narkotika og Narkotikamisbrug (OEDT) kunne 
spille en væsentlig rolle. I dets første treårige arbejdsprogram er det fastsat, at en af centrets 
opgaver består i på grundlag af de ressourcer og netværk, der er mobiliseret i forbindelse med 
de to europæiske uger, at etablere et informationssystem, der navnlig tager sigte på en viden­
skabelig evaluering af forebyggelsesaktionerne. 
38. Kommissionen har som led i den regelmæssige overvågning af borgernes holdning til svøberne 
kræft, AIDS og narkomani bestilt en opinionsundersøgelse af befolkningens holdning til 
narkotika. Om end en sådan undersøgelse ikke kan tilvejebringe oplysninger med direkte 
tilknytning til de europæiske uger, er den et nyttigt supplement til nærværende 
gennemførelses- og evalueringsrapport, idet den tegner et aktuelt billede af den europæiske 
befolknings holdning til følgende seks emner: holdninger til narkotikamisbrugere og narkotika; 
årsagerne til narkotikamisbrug; kendskab til og tilgængeligheden af forskellige stoffer; 
prioriterede mål inden for narkotikabekæmpelse; holdninger til behandling af 
narkotikamisbrugere; holdninger til urinanalyse. Undersøgelsen bekræfter for de fleste temaer 
Denne opinionsundersøgelse er gennemført i forlængelse af tre 
undersøgelser, der gennemførtes i efteråret 1989 og 1990 og i 
foråret 1992 med henblik på at tilvejebringe kendskab til 
europæiske borgeres opfattelse af, holdning til og mening om 
narkotikaproblemet (Institut d'Hygiène et d'Epidemiologic (1992) og 
INRA (1990 og 1991). Opinionsundersøgelsen er gennemført som to på 
hinanden følgende Eurobarometer-undersøgelser, 43.0-43.1, i 
perioden 22. marts-18. maj 1995 i Den Europæiske Unions 15 
medlemsstater. I hver medlemsstat er et repræsentativt udsnit af 
befolkningen i alderen 15 år og opefter blevet bedt om at besvare 
tolv spørgsmål, der hver omfatter flere punkter. I alt er omkring 
18.500 personer blevet adspurgt med en overrepræsentation af unge i 
alderen 15-25 år, og der er foretaget 3.031 interviews med unge 
mellem 15 og 24 år i Den Europæiske Unions femten medlemslande. 
12 
de tendenser, der præsenteres i de foregående Eurobarometer undersøgelser. En detaljeret 
analyse er under udgivelse. 
39. De oplysninger, der indhentes gennem sådanne opinionsundersøgelser, afspejler europæernes 
holdning på det omhandlede tidspunkt. Periodiske undersøgelser kan på mellemlang sigt 
tilvejebringe en værdifuld kilde til information om udviklingen i den europæiske befolknings 
holdninger og adfærd med hensyn til narkotika. 
IV. RETNINGSLINJER FOR EN VIDEREFØRELSE AF DE EUROPÆISKE UGER MOD 
NARKOTIKA 
40. Selv om det er vanskeligt at danne sig et absolut skøn, peger alle disponible oplysninger i 
medlemsstaterne samstemmende på et stigende narkotikamisbrug. Der må derfor sættes 
yderligere ind på alle fronter af narkotikabekæmpelsen. Hvad angår de unge, er det 
prioriterede mål primær forebyggelse af misbrug. 
41. Tilrettelæggelse af nye europæiske narkotikaforebyggelsesuger på grundlag af de indhøstede 
erfaringer er en af de aktioner, der anbefales af både Kommissionen, Europa-Parlamentet8 og 
Rådet inden for rammerne af det første fællesskabshandlingsprogram vedrørende bekæmpelse 
af narkotikamisbrug10. Kommissionen skal sikre gennemførelsen af programmet i tæt 
samarbejde med medlemsstaterne og bistås af et udvalg, der vil blive oprettet med 
beslutningen om programmets iværksættelse. 
42. Nærværende meddelelse giver et refleksionsgrundlag og vejledende retningslinjer for 
tilrettelæggelsen af fremtidige europæiske uger. Princippet om gentagelse af Den Europæiske 
Uge har vundet tilslutning hos alle de aktører, der deltog i Den Europæiske Uge i 1994, men 
af den tekniske evaluering fremgår det, at deres engagement vil være betinget af, hvilke 
metodologiske, organisatoriske og konceptuelle valg der træffes på unionsplan. 
43. Størstedelen af deltagerne i evalueringen af Den Europæiske Uge mod Narkotika - 1994 
foreslår, at der afholdes en europæisk uge hvert 3. år, og at planlægningen omfatter flere 
successive europæiske uger. Kommissionen finder ligeledes, at et interval på 3 år gør det 
muligt at forberede aktionen på tilfredsstillende betingelser og at tage højde for de 
budgetmæssige virkninger. Der bør træffes beslutning om tidspunkt for den næste europæiske 
uge og dennes organisatoriske struktur, så snart ovennævnte beslutning om et 
fællesskabshandlingsprogram er vedtaget. 
44. Spørgsmålet om tilbagevendende europæiske uger er ofte blevet sammenkoblet med 
overvejelser over temaer for disse uger. Det er Kommissionens opfattelse, at den røde tråd i 
de europæiske uger bør være deres bidrag til at forbedre samarbejdet i Europa og fremme 
borgernes Europa på folkesundhedsområdet. Med henblik herpå bør de europæiske uger mod 
narkotika være forankret i langsigtede forebyggelsesstrategier og bidrage til at udbrede 
Udtalelse ved førstebehandling af 20.9.1995 
9 Rådet (sundhed) af 2.6.1995 
10 KOM 94(223) endelig udg. af 21.6.1994 
13 
kendskabet til bedste fremgangsmåder og opnåede resultater i Fællesskabet. Ugen kan desuden 
vies til specifikke temaer og målgrupper, som vil kunne identificeres i tilknytning til 
programmets prioriterede mål vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug. 
45. For så vidt angår de aktiviteter, der modtager fællesskabsstøtte, bør der lægges større vægt på 
fællesskabsmerværdien (udbredelse af oplysninger og erfaringer, europæiske nets deltagelse, 
projekter med europæisk dimension). 
46. Hvad angår de europæiske ugers organisatoriske struktur, understreger evalueringen relevansen 
af en europæisk koordineringsgruppe og nationale koordineringsudvalg. Koordinatorernes rolle 
som bindeled mellem det nationale og det europæiske plan anses for særdeles vigtig. De 
fungerer som regulatorer, der sikrer, at der er overensstemmelse mellem de nationale og de 
europæiske mål, og at de europæiske mål indarbejdes i de projekter, de far forelagt. Der bør 
i god tid tages stilling til følgende alternative muligheder: det udvalg, der oprettes med 
beslutningen om programmets iværksættelse, kan enten fungere som europæisk 
koordineringsgruppe for Den Europæiske Uge, eller der kan nedsættes en specifik gruppe af 
koordinatorer efter den model, der fulgtes i forbindelse med Den Europæiske Uge i 94. 
47. De nationale koordineringsudvalgs skal ifølge evalueringen have til opgave at udbrede 
kendskabet til den europæiske uge på nationalt og lokalt plan, herunder kendskabet til mål og 
fremgangsmåder i forbindelse med ugen samt kriterier for deltagelse og støtte; behandling og 
forhåndsudvælgelse af projekter på grundlag af kriterier fastsat af den europæiske 
koordineringsgruppe, hvad angår de samfinansierede programmer; overvågning af 
programmernes gennemførelse og deltagelse i evalueringsarrangementet; udbredelse af 
materialer. 
48. Motivation og mobilisering af samtlige aktører er en uomgængelig nødvendig forudsætning 
for de europæiske ugers succes. Et sådant engagement er forbundet med det mere generelle 
spørgsmål om informering af de offentlige myndigheder, de involverede og den brede 
offentlighed om fællesskabsaktiviteterne på det omhandlede område. Ud over den løbende 
orientering om fællesskabsaktiviteterne bør der på et tidligt tidspunkt i tilrettelæggelsen af Den 
Europæiske Uge fastlægges en kommunikationsstrategi, som dels placerer arrangementet i 
forhold til fællesskabshandlingsprogrammet vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug og 
dels formidler praktiske oplysninger om mulighederne for at oprette tværnationale 
partnerskaber. 
49. I overensstemmelse med bestemmelserne i handlingsprogrammet på fællesskabsplan 
vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug inden for rammerne af det internationale 
samarbejde bør et samarbejde med tredjelande overvejes allerede på det tidspunkt, hvor man 
starter forberedelsen af den næste narkotikauge. 
50. Procedurerne for evaluering af Den Europæiske Uge bør ligeledes behandles på et tidligt 
tidspunkt i organiseringsprocessen, eventuelt med assistance fra OEDT. 
51. De finansielle procedurer og udformningen af kontrakterne vedrørende støtte til de nationale 
programmer bør under overholdelse af de eksisterende bestemmelser tage størst muligt hensyn 
til de særlige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med tilrettelæggelsen af en europæisk 
narkotikaforebyggelsesuge. 
14 
V BILAG 
Bilag I DEN EUROPÆISKE UGE MOD NARKOTIKA - 1994, I RELATION TIL 
KOMMISSIONENS AKTIVITETER PÅ DETTE OMRÅDE: GENNEM-
FØRELSESRAPPORT FOR 1993-94 
I den omhandlede periode har fællesskabsindsatsen til støtte for medlemsstaternes aktiviteter 
vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug gennemgået en såvel kvalitativ som kvantitativ 
udvikling. Denne udvikling fremgår tydeligt af en evaluering fra 1991 af de projekter, der har 
modtaget støtte siden 1988, det første år, hvor der opstilledes et særligt narkotikabudget. På 
grundlag af konklusioner, resolutioner og erklæringer fra Rådet og sundhedsministrene 
fastsattes en række aktivitetsområder, som kunne omfattes af fællesskabsstøtte: fremme af den 
brede befolknings og visse målgruppers kendskab til fænomenet, sundhedsundervisning og 
uddannelse, risikobegrænsning, tidlig påvisning, social og faglig reintegrering, dataindsamling, 
planlægning af forskningen og udbredelse af forskningsresultaterne. Udviklingen er endvidere 
karakteriseret ved en vægtning af de støttede projekters tværeuropæiske dimension, støtte til 
oprettelse og udvidelse af europæiske og regionale grænseoverskridende netværk og 
koordinering af disses aktivitetsprogrammer. Denne udvikling afspejler ønsket om at undgå 
en spredning af de budgetmidler, der er til rådighed for en fællesskabsindsats på dette aktivi­
tetsområde under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet, fællesskabsmerværdien og sikring 
af den optimale cost-effectiveness. En sådan langsigtet strategi fremmer udviklingen af 
aktiviteter af varig karakter på tværnationalt plan. Den skaber ligeledes en "henvisningseffekt", 
der fremmer udbygningen af eksisterende net og oprettelsen af nye. Desuden bliver det på 
denne måde muligt for de deltagende medlemsstater hurtigt at registrere nye 
udviklingstendenser på narkotikaområdet (nye stoffer, nye indtagelsesformer) og udveksle 
erfaringer om bedste praksis. En række af disse net stillede deres erfaringer til rådighed i 
forbindelse med tilrettelæggelsen af narkotikaforebyggelsesugen i 1994. Endelig skal det 
nævnes, at Kommissionen i forbindelse med Den Europæiske Uges åbningskonference 
benyttede lejligheden til at fremme udvekslingen af oplysninger mellem nettene. Sideløbende 
med støtten til nettene har Kommissionen ydet støtte til udveksling af erfaringer, oplysninger 
og eksempler på god praksis mellem medlemsstaterne samt til aktioner, der kan bidrage til at 
fremme samarbejdet mellem officielle nationale strukturer og ikke-statslige organisationer. 
Samtlige projektansøgninger, som Kommissionen har faet forelagt, er gjort til genstand for en 
evaluering forud for tildelingen af fællesskabsstøtte. I den nuværende overgangsperiode forud 
for vedtagelsen af det femårige fællesskabshandlingsprogram vedrørende forebyggelse af 
narkotikamisbrug udvælges de støtteberettigede projekter blandt ansøgninger indsendt af 
organer, som arbejder inden for området forebyggelse af narkotikamisbrug, af Kommissionen 
og vurderes af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af følgende kriterier: 
- For det første vurderes et givet projekts relevans inden for rammerne af den generelle 
fællesskabsindsats til bekæmpelse af narkotikamisbrug. Der lægges særlig vægt på projekter 
vedrørende forbedring af den brede befolknings og de unges kendskab til narkotikafænomenet 
samt undervisning og uddannelse. 
- For det andet kræves det, at flere medlemsstater deltager i den foreslåede aktion. Projekter, 
der kun omfatter en enkelt medlemsstat eller tredjelande, anses ikke for støtteberettigede. 
Sigtet har været at støtte projekter, der indebærer en fællesskabsmerværdi, navnlig under 
hensyntagen til den pågældende aktivitets rækkevidde. 
- For det tredje tages der hensyn til klarheden og præciseringen af de aktiviteter, som en given 
organisation planlægger at iværksætte inden for en bestemt periode. Målet er at samfinansiere 
15 
projekter, men ikke at yde støtte til oprettelse eller drift af strukturer. Der tages ligeledes 
hensyn til den planlagte evaluering og overvågning af de iværksatte aktioner. 
- Det sidste kriterium vedrører projekternes finansielle dimension Kommissionen yder tilskud 
til projekter, men kan ikke afholde de samlede udgifter Budgetoverslagene gennemgås 
omhyggeligt på et sammenlignende grundlag. Særlig opmærksomhed rettes mod projekter, der 
støttes af nationale, regionale eller lokale myndigheder. 
Kommissionen har ved udvælgelsen af ansøgninger tilstræbt at sikre en vis balance i 
fordelingen af midlerne mellem medlemsstaterne. Alle medlemsstater har faet støtte til 
iværksættelse af projekter og i særdeleshed til netaktiviteter. Ud af de i alt 242 ansøgninger 
om støtte, som Kommissionen havde modtaget, udvalgtes 41 for de to år 1993 og 1994, 
svarende til et beløb af 3 884 149 ECU. Desuden er der ydet støtte til 32 projekter og/eller 
aktionsprogrammer i forbindelse med afholdelsen af Den Europæiske Uge mod Narkotika -
1994, svarende til et beløb af 2 921 547 ECU11. Budgetdata: 1 1993-1994 har Kommissionen 
ydet 1 440 028 ECU i støtte til syv netværks aktiviteter, svarende til 37,7% af det disponible 
budget eksklusive narkotikaforebyggelsesugen. Samlet bevilling for 1993: 3,3 mio ECU: 29 
kontrakter til et beløb af 2 597 424 ECU, dvs. gennemsnitligt 89 566,44 ECU pr. kontrakt, 
herunder støtte til fem netværk til et beløb af 603 060 ECU, svarende til 23% af udgifterne 
for 1993 eksklusive narkotikaforebyggelsesugen. Bevilling for 1994: 3,3 mio ECU: 12 
kontrakter til et beløb af 1 286 725 ECU, dvs. gennemsnitligt 107 227 ECU pr. kontrakt, 
herunder støtte til fire netværk til et beløb af 836 968 ECU, svarende til 65,05% af udgifterne 
for 1994 eksklusive narkotikaforebyggelsesugen. Nedenstående præsenteres, opstillet efter 
aktivitetsområder, eksemplariske initiativer, der er iværksat inden for rammerne af 
fællesskabsindsatsen siden 1993, initiativer, som er kendetegnet ved deres rækkevidde og 
virkninger: 
Forbedring af befolkningens kendskab til narkotikaproblemet: Ud over de aktioner, der 
har modtaget støtte inden for rammerne af Den Europæiske Uge mod Narkotika, har 
Kommissionen ydet støtte til ti projekter inden for dette aktivitetsområde. Som eksempel kan 
nævnes, at Kommissionen i den omhandlede periode har ydet støtte til aktionsprogrammer 
iværksat af Den Europæiske Fond for Telefonmodtagelsestjenester (FESAT), bl.a. i form af 
tildeling af stipendier til fagfolk, der ønsker at skaffe sig bedre kendskab til deres kollegers 
indsats i andre medlemsstater, tilrettelæggelse af uddannelsesaktiviteter for nyoprettede 
tjenester, fremme af tværnationale overvejelser over evalueringen af tjenesterne samt 
udarbejdelse af referencedokumenter på området telefonmodtagelsestjenester. FESAT's net 
medvirkede desuden særdeles aktivt i den anden forebyggende radiokampagne, som 
Kommissionen støttede i forbindelse med Den Europæiske Uge mod Narkotika - 1994. Dette 
tiltag viser mulighederne for at sammenkoble de europæiske uger med aktioner af varig 
karakter inden for den primære forebyggelse. Kommissionen har siden 1991 ydet støtte til 
opbygningen af netværk af disse telefontjenester. Indhold, form og fremgangsmåder i 
forbindelse med formidlingen af forebyggende budskaber må tilpasses de mål, der ønskes nået. 
Med henblik på at fremme udvekslingen af oplysninger og eksempler på god praksis har 
Kommissionen ydet støtte til en række seminarer om nyskabende indfaldsvinkler til 
forebyggelse af narkotikamisbrug, der afholdtes i Det Forenede Kongerige med deltagelse af 
eksperter fra Tyskland, Italien, Spanien, Nederlandene og Frankrig og fra 
ii Via Boulanger-proceduren er der skabt mulighed for at overskride 
budgettet og øge det fra 6.6 mio ECU til 6.8 mio ECU 
16 
Verdenssundhedsorganisationen. Formålet med disse seminarer var såvel punktuel udveksling 
af oplysninger som indledning af et samarbejde på lang sigt. 
Sundhedsundervisning: Begrebet sundhedsundervisning henviser til globale strategier med 
sigte på fremme af en sund levevis. De foreslåede aktioner under programmet for 
Fællesskabets indsats med hensyn til sundhedsfremme, sundhedsoplysning og sundhedsud­
dannelse er led i en sådan global strategi. Specifikke interventioner til forebyggelse af 
narkotikamisbrug blandt skoleelever og i de relevante miljøer - hjem, fritid og skole - rettet 
mod de unge, undervisere, forældre og alle andre, der spiller en rolle i skoleelevernes 
nærmiljø, udgør et givtigt supplement til de aktioner, der aktuelt gennemføres under 
programmet. Kommissionen har ydet støtte til 3 projekter på dette område. De involverede i 
narkotikabekæmpelse i Bassin Rhin, Meuse og Moselle oprettede et net i 1986. I 1993-1994 
har dette net med Kommissionens støtte afholdt to sommeruniversiteter om emnet forebyggelse 
af narkotikamisbrug blandt skoleelever, hvor omkring 100 undervisere og socialrådgivere fra 
de omhandlede områder havde mulighed for at erhverve kendskab til det teoretiske og tekniske 
grundlag for planlægning og gennemførelse af koordinerede aktioner til forebyggelse af 
narkotikamisbrug, som var tilpasset deres målgrupper, og som tog hensyn tii allerede 
iværksatte eksempler på bedste praksis. Nettet har ligeledes deltaget i tilrettelæggelsen af 
uddannelseskurser i narkotikaforebyggelse for lokale folkevalgte i Bassin Rhin, Meuse og 
Moselle. Dette net medvirkede aktivt i Den Europæiske Uge mod Narkotika - 1994. 
Narkotikaproblemer opstår ikke nødvendigvis i skolerne. Siden slutningen af 1980'erne er der 
udviklet en særlig strategi til forebyggelse af narkotikamisbrug - en integreret, 
lokalmiljøorienteret strategi. Denne går ud på at udvikle støtte- og overvågningsstrukturer i 
lokalsamfundet med størst mulig inddragelse af de unge selv, deres forældre, undervisere, 
socialarbejdere og alle andre interesserede i at deltage i lokale forebyggelsesstrategier. På 
grundlag af de erfaringer, der er indhøstet i det tysktalende samfund i Belgien med en sådan 
integreret, lokalmiljøorienteret strategi, er en række lignende initiativer blevet iværksat i 
Tyskland, Portugal og Luxembourg. En europæisk teaterturné "Jeunes d'Europe enjeu" ("Unge 
i Europa på Spil"). Denne aktion, der er gennemført af tidligere narkotikamisbrugere, med 
støtte fra kunstnere og socialarbejdere, har i Frankrig, Belgien, Tyskland og Det Forenede 
Kongerige bidraget til at fa en debat i gang med de helt unge og unge voksne fra ugunstigt 
stillede miljøer om narkotikaafhængighed og de hermed forbundne risici. Denne aktion har 
endvidere givet unge mulighed for at høre en række budskaber fra andre unge (tidligere 
misbrugere). 
Uddannelse: En effektiv gennemførelse af koordinerede aktioner til forebyggelse af 
narkotikamisbrug kræver fagfolk og/eller frivillige med en passende uddannelse. 
Kommissionen har støttet ti projekter på dette område, herunder: aktiviteter forestået af en 
sammenslutning (oprettet i 1991) af 62 institutioner i Belgien, Spanien, Frankrig, Grækenland, 
Irland, Italien, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige, som beskæftiger sig med 
begrænsning af efterspørgslen efter narkotika. Formålet med aktiviteterne er at fremme 
interinstitutionelle udvekslinger og tilrettelæggelse af uddannelsesaktiviteter med fagfolk som 
undervisere. Med støtte fra Kommissionen blev der i 1994 gennemført 80 praktikophold i 44 
institutioner i ni medlemsstater for ansatte inden for social- og sundhedsområdet. Ydermere 
deltog omkring hundrede fagfolk i et sommeruniversitet i Portugal med emnet: "Forebyggelse 
af narkotikamisbrug som en nødvendig foranstaltning til beskyttelse af folkesundheden: hvilke 
mulige strategier?" Der findes et betydeligt antal narkotikamisbrugere blandt de indsatte i 
12 KOM(94) 202 endelig udg. af 1. juni 1994 
KOM(95) 138 endelig udg. af 18. april 1995 
17 
fængslerne i Unionens medlemsstater, og ansatte i fængselssektoren har derfor en særlig 
interesse i at deltage i supplerende uddannelsesaktiviteter, således at de udvise en 
hensigtsmæssig adfærd over for denne gruppe af indsatte Kommissionen har i den 
omhandlede periode ydet støtte til styrkelse af et net af fængselspersonale og ansatte inden for 
andre sektorer, der beskæftiger sig med den strafferetlige side af narkotikaproblemet i Belgien, 
Frankrig (Lorraine), Luxembourg, Tyskland (Saar) og Nederlandene (Limbourg). Formålet med 
dette projekt var at fremme udvekslingen af erfaringer om den anvendte praksis i fængsler og 
andre anbringelsesstrukturer gennem praktikophold og i givet fald at overføre gode 
fremgangsmåder. 
Risikobegrænsning: Narkomaner er en gruppe, der vanskeligt kan nås gennem de klassiske 
informations- og forebyggelsessystemer. De er dog ikke desto mindre en prioriteret målgruppe 
for forebyggende strategier, for så vidt som der er betydelige sundhedsmæssige risici forbundet 
med brug af narkotika. Som supplement til aktiviteterne inden for rammerne af programmet 
"Europa mod AIDS" er der ydet støtte til fire projekter på dette område i den omhandlede 
periode. På initiativ af en nederlandsk organisation er der iværksat et pilotprojekt inden for 
rammerne af et tværnationalt net i seks medlemsstater (Nederlandene, Frankrig, Det Forenede 
Kongerige, Spanien, Tyskland og Belgien). Omtalte projekt tager sigte på uddannelse af 
fagfolk og narkomaner i forebyggelse af sundhedsmæssige risici i tilknytning til narkotikabrug, 
navnlig HIV-smitte, fremstilling af informationsmateriale om problemer i tilknytning til 
narkotikamisbrug, nedsættelse af risikoen ved indtagelse af narkotika samt oplysninger om de 
eksisterende muligheder for behandling i de forskellige medlemsstater. 
Tidlig påvisning og overvågning: Som svar på opfordringen fra Rådet og 
Sundhedsministrene, forsamlet i Rådet den 16. maj 198913, har Kommissionen ydet støtte til 
en pilotundersøgelse forestået af et spansk forskningscenter, der har til formål at undersøge 
pålideligheden af tests til påvisning af ulovlige narkotika i legemsvæsker, og hvori deltog 195 
laboratorier fra de forskellige medlemsstater14. 
Social og faglig reintegrering: Narkomaner marginaliseres som følge af deres 
stofafhængighed. Efter et vanskeligt forløb med afvænning og genoptræning til et narkofrit liv 
skal de reintegreres i samfundet, og risikoen for tilbagefald er betydelig. Kommissionen har 
støttet et piiotinitiativ gående ud på at sætte tidligere narkomaner i gang med en 
erhvervskvalificerende sportsuddannelse. Projektet omfattede desuden en række praktiske 
uddannelseskurser i risikosportsteknikker for socialarbejdere inden for forebyggelsesområdet 
i Frankrig, Belgien og Tyskland. 
Dataindsamling: For at tilvejebringe et konkret grundlag for planlægningen af forebyggende 
aktioner er det nødvendigt at råde over pålidelige og præcise oplysninger om 
narkotikafænomenet. Kommissionen har navnlig støttet oprettelsen af Det Europæiske Center 
for Narkotika og Narkotikamisbrug, hvis første treårige arbejdsprogram er viet efterspørgslen 
efter narkotika og begrænsning af denne. Sideløbende hermed har Kommissionen ydet tilskud 
til seks projekter på dette område i den omhandlede periode, herunder: en oversigt over 
lovgivningsmæssige og administrative rammer og praksis vedrørende anvendelse af metadon 
13 
14 Konklusioner vedtaget af Rådet og medlemsstaternes 
sundhedsministre, forsamlet i Rådet den 16. maj 1989, vedrørende 
pålideligheden af analyser af legemsvæsker med henblik på at påvise 
brugen af ulovlige stoffer (EFT nr. C 185 af 22.7.1989, s. 2) 
Konklusionerne af denne undersøgelse er gengivet i arbejdsdokument 
fra Kommissionens tjenestegrene om test til påvisning af brug af 
narkotika SEK(95)667 
18 
i Den Europæiske Unions medlemsstater, som er udarbejdet af et forskningscenter med det 
formål at få et præcist billede af situationen til brug for politiske beslutningstagere og 
eksperter i medlemsstaterne. I forlængelse af Rådets resolution af 11. november 1991 5 er der 
udarbejdet en situationsrapport over narkotikaproblematikken i fængselsmiljøet, der tjente som 
grundlag for tilrettelæggelsen af en international konference i Athen i marts 1994, hvori 
Pompidou-Gruppen deltog. Som afslutning på konferencen udarbejdede de 500 deltagere, 
herunder medlemsstaternes repræsentanter, en række henstillinger om behandling af 
stofmisbrugere i fængselsmiljøet. 
Planlægning af forskningen og udbredelse af forskningsresultaterne: I lighed med 
dataindsamling er udbredelsen af forskningsresultater et uundværligt grundlag for udarbejdelse 
af strategier til forebyggelse af narkotikamisbrug. Kommissionen har ydet støtte til 6 projekter 
på dette område i den omhandlede periode, herunder: udbredelse af videnskabelig information 
om narkotikaspørgsmål gennem et britisk fagtidsskrift, der er oversat til to sprog og omdelt 
gratis til fagfolk i Unionens øvrige medlemsstater; elektronisk databehandling af den "grå" 
litteratur om behandling og rehabilitering af narkotikamisbrugere, svarende til 1 850 
dokumenter, der i form af en database er gjort tilgængelige for forskere og andre interesserede. 
Nærværende gennemførelsesrapport viser, at aktioner vedrørende fremme af befolkningens 
kendskab til narkotikafænomenet og sundhedsundervisning og uddannelse tegner sig for 55% 
af de projekter, der har modtaget fællesskabsstøtte. Aktioner af denne type har ligeledes en 
central placering i de initiativer, der har modtaget støtte inden for rammerne af Den 
Europæiske Uge mod Narkotika - 1994. 
15 Resolution vedtaget af Rådet og af sundhedsministrene, forsamlet i 
Rådet den 11. november 1991 om behandling og reintegrering af 
stofmisbrugere, der er underkastet strafferetlige foranstaltninger 
(EFT nr. C 91 af 23.11.1991, s. 7) 
19 
SAMMENFATTENDE BUDGETOVERSIGT 
Stattede aktioner excL Den Europæiske Uge: fordeling efter medlemsstat 1993-94 
Beløb i ECU pr. medlemsstat 
Medlemsstat Tildelt beløb 
Frankrig 
Tyskland 
Det Forenede 
Kongerige 
Belgien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Danmark 
Portugal 
Spanien 
Italien 
Irland 
Grækenland 
lait 740.151,76 
245.767,36 
323.968,00 
205.111,00 
241.811,00 
806.985,00 
83.500,00 
0,00 
305.625,00 
38.300,00 
67.892,00 
825.638,00 
3.884.149,12 % 
19,05 
6,31 
8,34 
5,28 
6,22 
20,77 
2,14 
0,00 
7,86 
0,98 
1,74 
21,25 Kontrakter 
8 
5 
5 
4 
2 
4 
1 
0 
3 
1 
2 
6 % 
19,51 
12,19 
12,19 
9,75 
4,87 
9,75 
2,43 
0,00 
7,31 
2,43 
4,87 
14,63 Deltagelse1 
9,78 
10,14 
9,05 
9,42 
7,60 
8,69 
6,52 
9,05 
8,33 
9,78 
6,88 
4,71 
Sammenfatning efter aktivitetsområde 1993-94 excL Den Europæiske Uge: 
Aktivitetsområder % Investeret beløb 
1. Bevidstgørelse af offentligheden 
2. Sundhedsundervisning 
3. Uddannelse 
4. Risikobegrænsning 
5. Tidlig påvisning og overvågning 
6. Social og faglig reintegrering 
7. Dataindsamling 
8. Planlægning af forskningen, 
udbredelse af resultaterne 
Samlede udgifter i alt 28,45 
3,51 
25,19 
9,45 
5,82 
2,05 
22,08 
3,45 1.108.668,00 
140.040,00 
982.084,76 
370.818,00 
197.746,00 
83.333,00 
863.237,00 
138.222,36 
3.884.149,12 
16 Medlemsstaternes procentvise deltagelse i de støttede projekter 
20 
BILAG 2 
Den Europæiske Uge mod Narkotika - 1994 
Stater Ar Formål Belob lait 
Frankrig 
Tyskland 93 
94 
94 
94 
94 
93 
94 
93 
94 Udvalg " 
Program u 
Evaluering 
Video 
Video 
Udvalg 
Program 
Konference 
Konference 60.000,00 
150.000,00 
44.400,00 
165.000,00 
24.000,00 
49.500,00 
143.128,00 
267.755,00 
275.900,00 443.400,00 
736.283,00 
Det Forenede Kongerige 
93 
Belgien 94 
Kamp 
93 
94 
94 Udvalg 
Program 
Radiokampagne 
Udvalg 
Program 
Sammenfatn. 60.000,00 
136.959,00 
254.945,00 
20.985,00 
67.499,00 
4.164,00 451.904,00 
92.648,00 
Luxembourg 
93 
94 Udvalg 
Program 0,00 
54.006,00 54.006,00 
Nederlandene 
Danmark 93 
94 
93 
94 
93 Udvalg 
Program 
Udvalg 
Program 
Kommunik. 53.300,00 
71.492,00 
58.950,00 
49.133,00 
196.000,00 124.792,00 
304.083,00 
Portugal 
94 
94 Udvalg 
Program 60.000,00 
75.000,00 135.000,00 
Spanien 
93 
94 Udvalg 
Program 50.081,00 
150.000,00 200.081,00 
Italien 
93 
94 Udvalg 
Program 0,00 
150.000,00 150.000,00 
Irland 
93 
94 Udvalg 
Program 44.700,00 
50.000,00 94.700,00 
Grækenland 
93 
94 
32 Kontrakter Udvalg 
Program 60.000,00 
74.650,00 
sept 93: 921 271 ECU sept 94: 1 940 276 ECU 134.650,00 
2.921.547,00 
17 
18 Jf. I. 5. 
Jf. I. 6. 
21 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 71 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-96-078-DA-C 
ISBN 92-78-00763-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
Z. i-