DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 23.12.2005 
KOM(2005) 699 endelig 
  
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
til budgetmyndigheden om budgetgar antier i det almindelige budget 
Situationen pr. 30. juni 2005 
  
{SEC(2005)1769}  
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
Første del: Begivenhederne siden beretningen af 31. december 2004, udviklingen i 
risikosituationen og de gennemf ørte garantiinterventioner........................................................ 3 
1. Indledning: transaktionernes art................................................................................... 3 2. Begivenhederne siden beretningen af 31. december 2004........................................... 3 3. Risikosituationen.......................................................................................................... 4  
3.1. Udestående pr. 30. juni 2005 ....................................................................................... 4 3.2. Maksimal årlig risiko for EU-budgettet: udbe talte lån pr. 30. juni 2005 (se tabel A2 i 
bilaget) ....................................................................................................................... .. 5 
3.3. Maksimal teoretisk årlig risiko for EU-budgettet: udbetalte og godkendte lån pr. 
30. juni 2005 (se tabel A3 i bilaget)............................................................................. 5 
4. Aktivering af budgetgarantier ...................................................................................... 5 4.1. Udbetalinger over de likvide midler ............................................................................ 5 4.2. Udbetalinger over garantifonden.................................................................................. 5 5. Analyse af EU's teoretiske udlåns- og ga rantikapacitet til fordel for tredjelande........ 6 
6. Garantifondens situation pr. 30. juni 2005................................................................... 6 7. Garantifondens relative soliditet .................................................................................. 7 
Anden del: Evaluering af potentie lle risici: den økonomiske og finansielle situation i de 
tredjelande, der har fået tildelt de største lån ............................................................................. 8 
1. Indledning .................................................................................................................. .. 8 
2. Kandidatlandene........................................................................................................... 8 3. Det vestlige Balkan ...................................................................................................... 8 4. De nye uafhængige stater............................................................................................. 9 
 
DA 3   DA Første del: Begivenhedern e siden beretningen af 
31. december 2004, udviklingen i risikosituationen og de 
gennemførte garantiinterventioner1 
1. I NDLEDNING : TRANSAKTIONERNES ART  
De risici, der dækkes af EU-budgettet, omfatter diverse låne- og garantit ransaktioner, der kan 
inddeles i to kategorier, ne mlig lån med makroøkonomisk sigt e ydet af De Europæiske 
Fællesskaber (betalingsbalancelån til medlem sstaterne og makrofinansielle bistandslån til 
tredjelande) og lån med mikroøkonomi sk sigte (Euratom- og EIB-lån2 (Den Europæiske 
Investeringsbank) i tredjelande). 
2. B EGIVENHEDERNE SIDEN BERETNINGEN AF 31. DECEMBER  2004 
Hvad angår den makrofinansielle bistand t il tredjelande, er der ikke truffet nogen ny 
rådsafgørelse. Der blev udbetalt et lån på 15 mio. EUR på basis af en eksisterende afgørelse 
vedrørende Serbien og Montenegro. 
Udbetalingerne i form af gavebistand beløb sig til i alt 22 mio. EUR, 15 mio. EUR til 
Bosnien-Hercegovina og 7 mio. EUR til Tadsjikistan. 
For Euratoms vedkommende blev der udbetalt et lån på 25 mio. EUR på basis af en 
eksisterende afgørelse vedrørende Bulgarie n (Kozloduy). Derudover blev der udbetalt to 
lånerater til Rumænien (Cernavod ă, 100 mio. EUR og 90 mio. EUR) på basis af en 
kommissionsafgørelse3. 
Hvad angår EIB’s mandater, besluttede Rådet den 22. december 20044 at yde en 
fællesskabsgaranti til EIB mod tab i forbindelse med lån til visse typer af projekter i Rusland, 
Ukraine, Moldova og Belarus; det samlede maksimumsgarantibeløb er på 500 mio. EUR. Den 23. maj 2005 besluttede Kommissionen, at Rusl and og Ukraine kunne falde ind under denne 
afgørelse
5. 
Den 12. april 2005 vedtog Kommissionen et forsla g til Rådets forordning om ændring af 
forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 om oprettels e af en garantifond for aktioner i forhold til 
tredjelande6 med henblik på at ændre fondens mekanisme for tilførsel af midler. 
Hovedformålet med dette forslag er at effekt ivisere anvendelsen af budgetmidler. Ifølge 
forslaget vil fonden blive tilført midler ex post på basis af det konstaterede udestående beløb 
for lånegarantier. 
                                                 
1 Bemærk, at bilaget indeholder et arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene med en række 
detaljerede tabeller og forklarende noter til denne beretning. 
2 EIB-mandaterne er nærmere beskrevet i tabel A1 i bilaget. 
3 K(2004) 891 af 30.3.2004, s. 2. 
4 EUT L 21 af 25.1.2005, s. 11. 
5 K(2005) 1499. 
6 KOM(2005) 130. 
 
DA 4   DA Ifølge Kommissionens meddelelse om  de finansielle overslag for 2007-20137 vil beløbet til 
finansiering af garantifonden teor etisk set ikke blive begrænset i fremtiden, da finansieringen 
af garantifonden vil ske via en  budgetpost under udgiftsområde 4 (eksterne forbindelser) og 
ikke som i øjeblikket via en specifik reserve. 
3. R ISIKOSITUATIONEN  
Følgende risikoanalyse belyser beløbene for ude ståender, den maksimale årlige risiko og den 
maksimale teoretiske årlige risiko for EU- budgettet (metoden forklares i Kommissionens 
arbejdsdokument). Der findes detaljerede tal he rfor i bilaget i henholds vis tabel A1, A2 og 
A3. 
3.1. Udestående pr. 30. juni 2005 
Den samlede risiko androg 16 333 mio. EUR pr. 30. juni 2005 mod 15 284 mio. EUR pr. 
31. december 2004. 
Nedenstående tabel viser, hvilke transakti oner der har haft indvirkning på udviklingen i 
udeståendet siden den foregående beretning. 
Tabel 1: Udestående pr. 30. juni 2005*  Mio. EUR (afrundet)
Udestående pr. 31. december 2004 15 284
Tilbagebetaling af 
lån   
   E u r a t o m  0
   Makrofinansiel bistand -38
   EIB -561
Udbetaling af lån    
   Euratom 215
   Makrofinansiel bistand 15
   EIB 1 565
Kursudsving i andre valutaer i forhold til euroen -147
Udestående pr. 30. juni 2005 16 333
* Alle garanterede lån (medlemsstater og tredjela nde), ekskl. forfaldne, ikke-betalte renter og 
betalingsmisligholdelser. 
 
Pr. 30. juni 2005 androg udeståendet i forbi ndelse med transaktioner vedrørende 
medlemsstaterne 3 214 mio. EUR i forhol d til 3 360 mio. EUR pr. 31. december 2004. 
                                                 
7 KOM(2004) 487 af 14.7.2004. 
 
DA 5   DA Pr. 30. juni 2005 androg udeståendet i forbindels e med transaktioner vedrørende tredjelande 
13 119 mio. EUR i forhold til 11 924 mio. EUR pr. 31. december 2004. 
3.2. Maksimal årlig risiko for EU-budgette t: udbetalte lån pr. 30. juni 2005 (se tabel 
A2 i bilaget) 
– For andet halvår af 2005 er den samlede ma ksimale årlige risiko på 1 053 mio. EUR. 
– Risikoen i forbindelse med medlem sstaterne andrager 265 mio. EUR. 
– Risikoen i forbindelse med tredjelande andrager 789 mio. EUR. 
3.3. Maksimal teoretisk årlig risiko fo r EU-budgettet: udbetalte og godkendte lån 
pr. 30. juni 2005 (se tabel A3 i bilaget) 
– For andet halvår af 2005 er den maksimal e teoretiske risiko på 1 103 mio. EUR og 
anslås under visse forudsætninger at nå op på 3 480 mio. EUR i 2013. 
– Den maksimale teoretiske risiko i forbi ndelse med medlemsstaterne er den samme 
som den maksimale årlige risi ko, der er omhandlet i punkt 3.2. 
– For tredjelande andrager risikoen 839 mi o. EUR for andet halvår af 2005. Risikoen 
forventes at nå op på 3 253 mio. EUR i 2013. 
4. A KTIVERING AF BUDGETGARANTIER  
4.1. Udbetalinger over de likvide midler 
Kommissionen foretager udbetali nger over sine likvide midler8 for at undgå forsinkelser i 
forbindelse med betalingen af afdrag og re nter på indlån og de hermed forbundne 
omkostninger, når en debitor er kommet bagud med betalingen. 
4.2. Udbetalinger over garantifonden 
Med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/ 94 af 31. oktober 1994, so m ændret, blev der 
oprettet en garantifond for aktione r i forhold til tredjelande. Hvis  modtageren af et lån ydet 
eller garanteret af EU  ikke overholder tilbagebetalingsfr isten, træder gara ntifonden til og 
opfylder den pågældendes forpligtelse inden for en frist på tre måneder fra forfaldsdatoen9. 
I løbet af første halvår af 2005 blev der ikke  trukket på garantifonden, da der ikke forekom 
nogen manglende overholdelse af tilba gebetalingsfristen på sådanne lån. 
                                                 
8 I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000 af 22. maj 2000 om 
gennemførelse af afgørelse 94/728/EF, Euratom om ordningen for Fællesskabernes egne indtægter, som 
ændret. 
9 For nærmere oplysninger, se punkt 2.5. i bilaget. 
 
DA 6   DA 5. A NALYSE AF EU' S TEORETISKE UDLÅNS - OG GARANTIKAPACITET TIL FORDEL FOR 
TREDJELANDE  
Garantifondsordningen medfører  i praksis visse begrænsn inger for EU's udlåns- og 
lånegarantikapacitet over for tred jelande, eftersom de bevilli nger, der er til rådighed til 
tilførsel til fonden, er begrænset med det bel øb, der er opført som garantireserve i de 
gældende finansielle overslag10. 
Tabel A4 viser et overslag over Fællesskabet s udlånskapacitet i forh old til tredjelande i 
perioden 2005-2006 inden for rammerne af garantifondsordningen. Beregningsmetoden og 
det anvendte regelsæt er be skrevet nærmere i bilaget. 
Tabel 2 viser, at de udestående  udlåns- og lånegarantitransakti oner i forhold til tredjelande i 
alt var på 13 245 mio. EUR pr. 30. juni 2005. 
Tabel 2: Udestående udlåns- og lånegarantitr ansaktioner i forhold til tredjelande i mio. 
EUR (afrundet)  
1. Udeståender, EF (MFA), Euratom 1 576 
2. Udeståender, EIB 11 543 
3. Betalingsmisligholdelser 0 
4. Morarenter 1 
5. Forfaldne, ikke-betalte renter* 125 
Udestående pr. 30. juni 2005 13 245 
Forfaldne, ikke-betalte renter som omhandlet i forordningen om oprettelse af garantifonden.  
Forholdet mellem fondens midler og EU's saml ede udestående som defineret i forordningen 
om oprettelse af fonden var på 9,8 %, hvilket er mere end målbeløbet på 9 %, som er fastsat i 
forordning nr. 1149/1999 om ændring af foror dning nr. 2728/94 om opr ettelse af fonden. 
Ifølge reglerne skal det overskydende beløb ve d årets udgang tilbageføres til en særlig konto i 
oversigten over indtægter i Den Euro pæiske Unions almindelige budget. 
6. G ARANTIFONDENS SITUATION PR . 30. JUNI 2005 
Pr. 30. juni 2005 indeholdt garantifonden 1 298,35 mio. EUR. Der blev registreret følgende 
bevægelser i første halvår af 2005: 
– Den 10. januar 2005 blev der tilbageført et beløb på 338 831 402,07 EUR til 
budgettet, hvilket svarer til 9 % af de udestående transakti oner til fordel for de nye 
                                                 
10 Det årlige beløb i de finansielle overslag for 2000-2006 er på 200 mio. EUR i 1999-priser; i 2005 er 
beløbet på 223 mio. EUR. 
 
DA 7   DA medlemsstater pr. 1. maj 2004 (3 764 793 356,32 EUR), jf. forordning nr. 
2273/200411. 
– Nettoindtægterne fra investeringer af fondens midler var på 25,1 mio. EUR pr. 
30. juni 2005. 
De samlede restancer, dvs. morarenter, med Den Argentinske Republik udgjorde pr. 
30. juni 2005 1 718 493,12 USD (svarende til 1 261 649,75 EUR). 
7. G ARANTIFONDENS RELATIVE SOLIDITET  
Forholdet mellem fondens midler pr. 30. juni  2005 (1 298,35 mio. EUR) og den maksimale 
teoretiske årlige risiko for lån til tredjeland e i 2005 (839 mio. EUR) andrager 77 % (se tabel 
A3 i bilaget)12. 
                                                 
11 EUT L 396 af 31.12.2004. 
12 Det skal bemærkes, at den anslåede maksimale teore tiske årlige risiko for 2005 som angivet i tabel A3 
kun refererer til andet halvår af 2005. Af sammenligne lighedshensyn er beløbet blevet normaliseret for 
en 12-måneders periode til ovennævnte sammenligning. 
 
DA 8   DA Anden del: Evaluering af potent ielle risici: den økonomiske og 
finansielle situation i de tredjelande, der har fået tildelt de største 
lån 
1. I NDLEDNING  
Tallene i første del indeholder oplysninger om de kvantitative aspekter af risiciene for det 
almindelige budget. Disse oplysninger bør imid lertid sammenholdes me d risikokvaliteten, der 
bedømmes ved at se på, hvilke former for tran saktioner der er tale om, samt låntagernes 
soliditet. Tabeller med landerisikovurderinger  fremlægges separat i arbejdsdokumentet fra 
Kommissionens tjenestegrene13. Der gives nedenfor et kort sammendrag af denne analyse. Et 
afsnit med en analyse af situationen i de øvrige tredjelande findes i punkt 3.1 i bilaget. 
2. K ANDIDATLANDENE  
Kommissionens prognose for Bulgarien  forudser en vækst på 6,0 % i 2005, der primært 
drives af en kraftig indenlandsk efterspørgsel som følge af en ekspansiv finans- og lønpolitik. 
Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster nåede op på 7,4 % af BNP i 2004 og 
ventes at stige til 8,5 % i 2005 på  basis af en fortsat krafti g importvækst. De indadgående 
udenlandske direkte investeri nger udgjorde 8,4 % af BNP i 2004, mens landets udlandsgæld 
steg en smule til 63,0 % af BNP ved udgangen af 2004. 
For 2005-2006 peger udsigterne for Rumæniens  økonomi i retning af en vedholdende 
økonomisk vækst på 5-6 % (efter 5,3 % i 2004)  og en fortsat stigni ng i underskuddet på 
betalingsbalancens løbende poster, som a ndrog 7,5 % af BNP i 2004 fremhjulpet af 
betydelige indadgående udenlandske direkte investeringer på 7,1 % af BNP og en moderat 
stigning i gældskvoten, som nåede op på 37 % af BNP. 
Tyrkiet  har oplevet en real BNP-vækst på 8,9 % i 2004. I første halvår af 2005 afdæmpedes 
væksten til 4,8 %. Kommissionens prognose for 2005 forudser en vækst på 5 %, som primært 
drives af investeringerne og det private forb rug. Underskuddet på beta lingsbalancens løbende 
poster androg 5,2 % af BNP i 2004 og ventes at stige en sm ule til lige under 6 % i 2005 på 
grund af højere energipriser og en stigende im portefterspørgsel. De i ndadgående udenlandske 
direkte investeringer lå på 0,5 % af BNP og bidrog til en formindskelse af udlandsgælden til 
46 % af BNP ved udgangen af 2004. 
3. D ET VESTLIGE BALKAN  
Bosnien-Hercegovinas  reale BNP ventes at stige til ca. 5 % ligesom  i 2004. Underskuddet på 
betalingsbalancens løbende poster holdt sig på  23 % af BNP i 2004 og ventes at falde en 
smule i 2005 på grund af gode eksportresul tater og en langsommere importvækst. De 
indadgående udenlandske direkte invester inger udgjorde i 2004 7 % af BNP. Landets 
                                                 
13 SEK(2005) 1769 
 
DA 9   DA udlandsgæld fortsatte med at falde og lå på 30 % af BNP ved udgangen af 2004, men den 
samlede indenlandske gæld vil formentlig stige betydeligt i den nærmeste fremtid på grund af 
store afregninger af fordringer. 
I Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien  androg væksten 3,7 % i årets første 
halvdel og lå dermed på linje med IMF’s pr ognose om en vækst på 3,7 % i 2005. Væksten 
accelererede i andet kvartal, primært som følge af  øget produktivitet i fremstillingssektoren og 
servicesektoren. Unders kuddet på betalingsbalancens løbend e poster lå på 7,7 % af BNP i 
2004 og ventes at falde yderligere i 2005 som følge af eksportvækst. De indadgående 
udenlandske direkte investeri nger udgjorde i 2004 2,8 % af BNP. Landets udlandsgæld faldt 
til 38 % af BNP ved udgangen af 2004. 
Serbien og Montenegros  reale BNP steg med 7,2 % i 2004, me ns IMF forventer en vækst på 
4,6 % i 2005, som primært drives af en blomstre nde indenlandsk efterspørgsel og en forbedret 
handelsbalance. Underskuddet på  betalingsbalancens løbende poster nåede op på 13 % af 
BNP i 2004 og ventes at falde til 9,5 % i 2005 på basis af forbedrede eksportresultater. De 
indadgående udenlandske direkte invester inger udgjorde i 2004 4,3 % af BNP. Landets 
udlandsgæld faldt til 62 % af BNP ved udgangen af 2004. 
4. D E NYE UAFHÆNGIGE STATER  
I Armenien  holdt den reale BNP-vækst sig tæt på  10 % i 2004 og begyndelsen af 2005, selv 
om regeringen har forhøjet de sociale udgifter  og kapitaludgifterne i 2005 i overensstemmelse 
med fattigdomsreduktionsstrategien, og budgetunde rskuddet ventes at holde sig under 3 % af 
BNP. Underskuddet på betalingsbalancens løbe nde poster faldt til 4,7 % af BNP i 2004, og 
bruttovalutareserverne i Armeniens centralbank  dækker næsten fire måneders import. Den 
offentlige udlandsgæld udgør i 2005 ca. 29 % af BNP (ned fra ca. 33 % i 2004). 
I Georgien fortsætter anlæggelsen af olie- og gasrør ledninger med at drive væksten, men er 
også årsagen til en betragtelig stigning i unde rskuddet på betalingsbalancens løbende poster 
(på grund af en høj importefterspørgsel til anlægsarbejdet) fra 8,1 % i 2004 til 11,8 % i 2005. 
I 2005 har regeringen budgetteret med store udgift sstigninger (sociale pr ogrammer, forsvaret, 
infrastruktur), som ventes at føre til et unde rskud på 4,8 % af BNP. Bruttovalutareserverne 
steg i 2004 og dækker nu næsten to måneders import. Georgiens offentlige gældskvote var ved udgangen af 2004 på ca. 36 % (mod 46 % i 2003). 
I 2004 lå BNP-væksten i Belarus  på 11 % og ventes at ligge på henved 9 % i 2005 (hvilket 
svarer til en kumuleret real BNP-vækst på over 80 % siden 1996). Det offentlige budget gik igen i overskud og nåede op på 2,7 % af BNP i midten af 2005, hvilket var en stigning fra 
1,8 % i 2004. Udlandsgælden – som hovedsagelig er kortfristet – ligger på et beskedent 
niveau, idet gældskvoten er på under 20 %. På trods af denne forbedring er Belarus’ økonomi 
dog fortsat skrøbelig på mange områder; f.eks. er valutareserverne me get lave og ligger på 
under én måneds import. 
Moldovas  BNP-vækst, som var på over 7 % i 2004, ve ntes at falde til 6 % i 2005. Inflationen 
ligger fortsat på et tocifret tal. Budgettet ve ntes igen at blive vendt til et overskud i 2005 på 
grund af højere skatter på importen. Som fø lge af valutakursens appreciering og BNP-
væksten ventes udlandsgælden blot at udgør e en tredjedel af BN P ved udgangen af 2005. 
Efter en rekordhøj vækst på 12 % i 2004 ventes den reale BNP-vækst i Ukraine  i 2005 at 
falde til højst 5,5-6 %. Regeringens provenumål fo r første halvår af 2005 blev opfyldt, og det 
 
DA 10   DA tilstræbte underskud på 2,5 % af BNP forekommer derfor realistisk. Be talingsbalancen ligger 
på et komfortabelt niveau, idet de løbende poster også i 2005 ventes at udvise et stort 
overskud (7 % af BNP efter et overskud på 10,5 % i 2004). I lyset af den lokale valutas reelle 
binding til den amerikanske dollar resulterer dette i en hastig akkumulering af valutareserver, som nu udgør 3½ måneders import. Gældskvoten ventes at falde yderl igere i 2005 til omkring 
16 % (fra omkring 19 % i 2004). 
Tadsjikistans  økonomi har fortsat sin stærke vækst i 2005, selv om de forringede eksterne 
forhold har lagt en dæmper på væksten. Der vent es en real BNP-vækst for hele året på 7 % 
sammenlignet med 10,6 % i 2004. I 2005 ventes unders kuddet på statsfinanserne at holde sig 
på 0,5 % af BNP. Takket være ve llykkede bilaterale gældsaftaler  med Rusland – Tadsjikistans 
største kreditor – og Pakistan er udlandsgælden faldet fra 66,3 % af BNP i 2003 til 41,1 % i 
2004 og ventes at falde til 38,4 % i 2005. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster steg til 4 % i 2004 og er blevet yderligere forøget i første kvar tal af 2005, hvilk et skyldes en 
kraftig stigning i underskudde t på handelsbalancen.