îm 
KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.05.1997 
KOM(97) 199 endelig udg. 
BESKYTTELSE AF FÆLLESSKABETS FINANSIELLE INTERESSER 
BEDRAGERIBEKÆMPELSE 
ARBEJDSPROGRAM FOR 1997/1998 
(forelagt af Kommissionen) 

Indledning 
Nærværende arbejdsprogram tager sigte på at øge tilstedeværelsen "i marken" og 
videreføre samarbejdet med de nationale myndigheder. Det har desuden til formål at 
styrke lovgivningen for at skabe overensstemmelse mellem de nationale retssystemer og 
sikre det tværnationale samarbejde. 
Indsatsen vil blive koncentreret om 6 temaer: 
• afsløring af uregelmæssigheder 
• inddrivelse af de involverede beløb 
• forebyggelse af bedrageri og indførelse af en bedragerisikker lovgivning 
• administrative sanktioner og afskrækkende foranstaltninger 
• etablering af et retsligt områdefor beskyttelse af EU's finansielle interesser 
• forberedelse af udvidelsen og forbindelser med tredjelande. 
Inden for samtlige disse 6 temaer vil principperne i SEM 2000 om forebyggelse og 
finansiel opfølgning blive overholdt. Hovedvægten vil blive lagt på forebyggelse, navnlig 
lovgivningernes kvalitet og anvendelighed, samt på deres korrekte og ensartede 
anvendelse. På toldområdet vil principperne i "Told 2000" blive lagt til grund. 
En række højt prioriterede områder skal specielt omtales. 
Der vil blive lagt stor vægt på Europa-Parlamentets henstillinger om at styrke 
toldsamarbejdet på forsendelsesområdet. Der vil også blive lagt vægt på forbedring af 
præferenceordningerne for bedre at kunne forebygge og bekæmpe bedrageri. 
Med hensyn til indirekte beskatning vil der blive tale om et øget samarbejde med 
medlemsstaterne for at forbedre moms- og punktafgiftsystemèrnes funktion inden for det 
indre marked. 
Der vil blive gennemført en række målrettede foranstaltninger til bedrageribekæmpelse i 
visse tredjelande, specielt de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen samt 
ansøgerlandene i Central- og Østeuropa. Dette er især af betydning for forberedelsen af 
udvidelsen. 
Blandt de seneste forbedringer inden for bedrageribekæmpelsen kan især nævnes følgende: 
• bestemmelser vedrørende indberetning af bedrageri, som nu omfatter alle fællesskabsområder 
• den forordning om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, som blev vedtaget i december 
1995 
• den forordning om "kontrol og inspektion på stedet", som blev vedtaget i 1996 
» den konvention og den protokol vedrørende tilnærmelse af normer, styrkelse af samarbejdet og 
strafferetlig beskyttelse, som blev undertegnet i juli 1995 og september 1996. Disse to tekster mangler 
endnu at blive ratificeret og omsat til national lovgivning af medlemsstaterne 
Siden 1994 har en række medlemsstater etableret særlige strukturer til beskyttelse af EU-
midler, andre har taget skridt til at styrke samarbejdet med Kommissionen. Dette er 
positive og opmuntrende tegn. Politikken for bedrageribekæmpelse kan kun lykkes, hvis 
medlemsstaterne fortsætter med på nationalt plan at forbedre foranstaltningerne til en 
effektiv beskyttelse af de finansielle interesser. En række aspekter, der specielt tager sigte 
på medlemsstaterne, som f.eks. et tæt samarbejde og etablering af netværk, indgår også i 
arbejdsprogrammet. 
1. Styrkelse af politikken for afsløring, øget samarbejde og 
forbedring af informationsanalyser 
En effektiv bekæmpelse af bedrageri mod Fællesskabet er afhængig af den operationelle 
indsats, og problemet må derfor angribes mere direkte "i marken". Det gælder om at sætte 
mere ind på at afsløre tilfælde af bedrageri ved hjælp af forbedrede 
undersøgelsesteknikker. Og her er retsgrundlaget blevet styrket, bl.a. gennem vedtagelsen 
af Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96. Denne forordning er et vigtigt 
fremskridt for arbejdet "i marken". Den fastslår betingelserne for Kommissionens 
gennemførelse af kontrol og inspektion på stedet i tæt samarbejde med de kompetente 
myndigheder i medlemsstaterne, principielt inden for alle Fællesskabets aktivitetsområder. 
Desuden vil medlemsstaterne og Kommissionen fra 1998 kunne basere sig på den 
forbedrede mekanisme til gensidig bistand på told- og landbrugsområdet (forordning (EF) 
nr. 515/97)1, som indeholder retsgrundlaget for oprettelsen af en særlig database inden for 
toldvæsenets informationssystem. 
Det er nu op til Kommissionen og medlemsstaterne at koncentrere deres indsats og få 
mobiliseret de midler, der er nødvendige for at få den nye lovgivningsmæssige ramme til at 
fungere i praksis. Disse instrumenter og dem, der er ved at blive færdiggjort i forbindelse 
med den strafferetlige beskyttelse, vil gøre det muligt på det retslige plan at forbedre det 
efterforskningsarbejde, der udføres inden for rammerne af det øgede partnerskab mellem 
Kommissionen og medlemsstaterne. På grundlag af de første resultater vil man derefter 
kunne planlægge og realisere de kvalitative fremskridt, der er nødvendige for at beskytte 
Fællesskabets interesser og EU-skatteborgernes penge. 
Kommissionen og medlemsstaterne bør sætte alt ind på at forbedre betingelserne for 
forebyggelse, afsløring og samarbejde og på at nå frem til en fælles strategi på EU-plan. 
Det program, Kommissionen har forelagt for etablering af et nyt fælles momssystem2, og 
den rapport om administrativt samarbejde om indirekte skatter3, som omhandler de 
svagheder og mangler, der i øjeblikket forekommer i forbindelse med bekæmpelsen af det 
grove internationale bedrageri på beskatningsområdet, vil danne grundlag for fastsættelsen 
af retningslinjerne for foranstaltningerne. 
1 EFT L 82 af 22.03.1997. 
2 KOM(96) 681 endelig udg. : Anden rapport i henhold til artikel 14 - gennemførelse af forordning nr. 218/92 om administrativt 
samarbejde om indirekte skatter (moms) 
3 KOM (96) 328 af 22.07.1996. 
-2-
Hvad Kommissionens rolle angår, vil hovedvægten blive lagt på midlerne til bedre at 
bekæmpe den grove finansielle kriminalitet, det tværnationale bedrageri og de alvorligste 
uregelmæssigheder. Det er også de områder, hvor Kommissionen bedst vil kunne tilbyde 
ekspertise og støtte de nationale myndigheders indsats. 
Med hensyn til denne første række af foranstaltninger skal der træffes et større antal 
initiativer inden for alle Unionens aktivitetsområder: 
1.1. Gennemførelsen i praksis af forordning nr. 2185/96 om Kommissionens kontrol og 
inspektion på stedet hos alle nationale myndigheder 
Foranstaltningerne til gennemførelse af Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/964 om 
Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske 
Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder skal præsenteres. 
Der skal foretages en indledende evaluering af erfaringerne med gennemførelsen af forordningen om 
kontrol og inspektion på stedet i slutningen af 1998. For at styrke forordningen om kontrol og inspektion 
på stedet vil Kommissionen på dette tidspunkt overveje muligheden af at anvende bøder eller 
administrative EU-sanktioner over for økonomiske aktører, som nægter at give adgang til oplysninger 
og/eller til lokaler. 
1.2. Selektiv oprettelse af Task Groups og disses anvendelse inden for 
højrisikosektorer, når der er involveret netværk af organiseret kriminalitet. 
/ lighed med, hvad der med succes er gennemført indenfor olivenolie- og cigaretsektoren, vil 
Kommissionen i det omfang, de disponible midler tillader det, oprette nye Task Groups for at intensivere 
indsatsen mod organisationer og netværk, specielt indenfor alkoholsektoren. 
1.3. Styrkelse af instrumenterne til toldsamarbejde. 
• Samarbejde mellem tjenesterne for efterforskning på toldområdet. 
De tjenester, der er specialiseret i efterforskning på toldområdet, vil gennemføre fælles 
undersøgelser med deltagelse af Kommissionen med henblik på en mere effektiv koordinering, 
specielt, når der forekommer tværnationale elementer. 
Den operationelle indsats (gensidig bistand og i givet fald kontrol og inspektion på stedet) vil i 
højere grad blive koncentreret om de følsomme sektorer og produkter (forsendelse, 
præferenceordninger, antidumping mv.), når det drejer sig om undersøgelser i både Fællesskabet 
og i tredjelande. 
Toldmyndighederne vil blive opfordret til mere effektivt at benytte de instrumenter, specielt edb, 
der står til deres rådighed, som f.eks. varslingssystemet for målrettet kontrol af følsomme varer og 
toldinformationssystemet (TIS) med teknisk bistand og operationel støtte fra Kommissionen. 
På forsendelsesområdet vil en øget sikkerhed i forbindelse med varebevægelser forudsætte, at der 
træffes foranstaltninger til at begrænse risikoen for fjernelse eller ombytning af varer og til at 
lette overvågning og kontrol med transaktionerne (jf punkt 3.3). 
• Oprettelse af en fællesskabsenhed for efterforskningsanalyse 
Oprettelsen af en sådan enhed for "efterforskning og planlægning" vil muliggøre en bedre 
koordinering af risikoforebyggelsen. Særlig inden for den følsomme tekstilsektor vil denne enhed 
kunne udnytte resultaterne af det statistiske arbejde, der allerede er gennemført (og som skal 
styrkes i fremtiden), således at der på grundlag af en indgående analyse af samhandelen og af de 
EFT L292 af 15.11.1996. 
afslørede unormale forhold kan opstilles en række "alarmkriterier", hvormed de tilfælde, der bør 
gøres til genstand for undersøgelse, kan identificeres. Generelt vil de retningslinjer, der fremstår 
på grundlag af enhedens arbejde, også gøre det muligt at yde de forskellige "task groups" den 
nødvendige støtte. 
• Udvidelse af varslingssystemet inden for forsendelsesordningen ("Early Warning 
System"). 
Nu hvor systemet har vist sin effektivitet, vil det blive systematiseret og gjort obligatorisk for 
forsendelse af højrisikovarer, ligesom det vil blive udvidet til også at omfatte de lande, der 
deltager i den fælles forsendelsesprocedure (Visegrad- og EFTA-landene)5. 
Hvad angår fællesskabsforsendelse/fælles forsendelsesprocedure, skal de fremtidige deltagere i 
den fælles forsendelsesordning garantere, at de er i stand til at sikre, at forsendelsesprocedureme 
og de tilknyttede instrumenter kan fungere, herunder varslingssystemet. 
• Etablering af en central database (TIS)6. 
For at sikre en mere effektiv udnyttelse af de informationer, der udveksles mellem 
medlemsstaterne via et forbedret AFIS-nef, fastslår Rådets forordning om gensidig bistand og 
konventionen om anvendelse af edb på toldområdet8, at der bl.a. skal etableres et 
toldinformationssystem (TIS), bestående af en central database, som forvaltes af Kommissionen. 
Denne base skal hjælpe medlemsstaterne til at forebygge, efterforske og forfølge bl.a. 
transaktioner, der er i modstrid med told- eller landbrugslovgivningen, idet de kompetente 
myndigheders procedurer for samarbejde og kontrol bliver mere effektive på grund af den 
hurtigere formidling af oplysninger 
1.4. Øget indsats inden for området direkte udgifter, bl.a. med hensyn til de store 
regionale udviklingsprogrammer. 
Se nedenstående tema 6: "Udvidelse ". 
1.5. Udvikling, inden for området indirekte beskatning, af den gensidige bistand og af 
samarbejdet mellem medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen. 
Hvad momsen angår, skal Kommissionen og medlemsstaterne, i overensstemmelse med retningslinjerne i 
rapporten om anvendelse af forordning nr. 218/929 om administrativt samarbejde om indirekte skatter 
(moms)10 bestræbe sig på at udvikle yderligere foranstaltninger til samarbejde om efterforskning og 
forebyggelse af bedrageri. Den manglende information på EU-plan udgør sammen med det nuværende 
begrænsede grundlag for at behandle komplicerede tilfælde af internationalt bedrageri en risiko, som må 
imødegås. Kommissionen vil fortsætte det undersøgelsesarbejde, der allerede er indledt i samarbejde 
med medlemsstaterne indenfor det underudvalg om bedrageri, der er nedsat under Det Stående Udvalg 
for Administrativt Samarbejde. 
Kommissionen vil fortsætte med at støtte og tilskynde til kontakter og samarbejde mellem dens egne og 
medlemsstaternes kontroltjenester. Den vil lette og bidrage til bekæmpelsen af bedrageri på 
beskatningsområdet, når der er tale om forhold til skade for Fællesskabet. Kommissionen vil evaluere 
resultaterne af dette samarbejde og om nødvendigt tage dem i betragtning i forbindelse med den 
grundige gennemgang af fællesskabsbestemmelserne (Rådets forordning (EØF nr. 218/92 og Rådets 
direktiv nr. 77/799/EØF og eventuelt forordningen om beskyttelse af Fællesskabets finansielle 
* Visegrad-landene: Polen, Tjekkiet, Slovakiet og Ungarn (jf. punkt 6.5); EFT A-landene: Schweiz, Norge og Island 
Toldinformationssystemet 
Antifraude Information System (det tidligere SCENT) 
* EFT C 316 af 27.11.1995. Konventionen er endnu ikke ratificeret af medlemsstaterne. 
' EFT L 24 af 01.02.1992 
1 ° KOM (96) 681 endelig udg. 
interesser), som har tilformål at forbedre redskaberne og mekanismerne til gensidig bistand på området 
indirekte beskatning. Samtlige disse aktiviteter skal bidrage til gennemførelsen af FISCALIS-
programmet11 og programmet for gennemførelse af det nye fælles momssystem12. 
Hvad angår punktafgifter, vil Kommissionen arbejde sammen med medlemsstaterne inden for en gruppe 
på højt plan, som specielt skal beskæftige sig med forsendelse af varer, der er belagt med punktafgifter 
(tobak, alkohol), med henblik på at finde frem til en fælles strategi for samarbejde og forebyggelse af 
bedrageri og for at finde frem til, hvilke forbedringer, herunder eventuelle ændringer i lovgivningen, der 
er behov for på nationalt plan og EU-plan. 
1.6. Øget bekæmpelse af den økonomiske kriminalitet. 
Ud over de områder, hvor der er tale om egne indtægter eller fællesskabsfinansiering, vil Kommissionen 
anvende alle disponible midler, bl.a. til samarbejde mellem toldmyndighederne og de øvrige nationale 
kompetente myndigheder, med henblik på at øge bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet, der er til skade for 
Fællesskabets interesser (intellektuel ejendomsret, vareforfalskning, kvoter, antidumping mv.), navnlig på de 
følsomme områder som f eks. tekstilsektoren, hvor Fællesskabets handelspolitik kun vil forekomme troværdig, 
hvis den i vid udstrækning støtter sig på en effektiv bedrageribekæmpelsesstrategi. 
På grundlag af en evaluering af lovgivningen på disse områder ville der eventuelt kunne foreslås en række 
retlige instrumenter, specielt med hensyn til bekæmpelse af vareforfalskninger13, for med Kommissionens støtte 
at øge: 
• den gensidige underretning 
• samarbejdet mellem de specialiserede tjenester i medlemsstaterne. 
I denne forbindelse har Kommissionen eventuelt til hensigt at foreslå et juridisk instrument, som skal 
gøre det muligt at udvide samarbejdet til også at omfatte de myndigheder, der specielt er kompetente 
med hensyn til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet, således at der kan opnås en bedre koordinering på 
EU-plan af samtlige de operationelle aktiviteter, der går forud for indledningen af retsforfølgelse. Et 
sådant instrument kunne således bidrage til at bekæmpe efterligninger og piratudgaver, som bliver en 
stadig mere udbredt plage. 
1.7. Forbedring af udstyr og edb-redskaber; udnyttelse af indberetningerne og udvikling 
af risikoanalysen. 
Der vil blive samarbejdet med FFC med henblik på at forbedre udnyttelsen af samtlige relevante 
oplysninger og at forbedre metoderne til risikoanalyse. Pilotaktionerne og anvendelsen af risikoanalyse, 
bl.a. indenfor toldvæsenet for bedre at kunne målrette dokumentkontrollen og/eller den fysiske kontrol, 
vil blive videreført. 
Indenfor alle sektorer og specielt indenfor strukturpolitikkerne vil indsatsen bl.a. tage sigte på at lette 
de nationale myndigheders primære kontrol, at følge op på sager under undersøgelse, at rationalisere 
informationsudnyttelsen på et aktuelt grundlag for at kunne fastslå tendenser og følge udviklingen inden 
for de sektorer, der er af interesse for den organiserede kriminalitet. 
Dette arbejde bør foregå regelmæssigt og efter aftalte metoder i ad hoc-grupper og andre specialiserede 
grupper (typologi, beskrivelse, følsomme sektorer, målretning af kontrol mv.). Indenfor de specialiserede 
fora i det rådgivende udvalg (som er forum for erfaringsudveksling) vil Kommissionen fremme metoder til 
afsløring, der er baseret på den mest avancerede teknologi. Udnyttelsen af indberetningerne, resultaterne 
* * KOM(97) 175 af 23.4.1997 - Et program, der har til formål at forbedre de bestemmelser for indirekte beskatning, der gælder 
for det indre marked. 
12 KOM (96) 328 af 22.07.1996. 
^3 Bl.a. til beskyttelse af sikkerhed, forbrugernes sundhed samt intellektuel ejendomsret 
-5-
af den risikoanalyse, der foretages af FFC14, og de oplysninger, der fremkommer bl.a. via 
Revisionsrettens arbejde, vil gøre det muligt at fastslå, inden for hvilke sektorer der er størst mulighed 
for at afsløre bedrageri. 
1.8. Styrkelse af samarbejdet mellem Kommissionen og medlemsstaterne15 på alle stadier af 
efterforskningen og af opfølgningen af undersøgelser. 
For at sikre en tilstrækkelig opfølgning af sagerne vil Kommissionens faglige og praktiske bistand kunne 
ydes på alle stadier af den administrative efterforskning og af retsforfølgelsen (jf punkt 5.5). Bistanden 
skal især tage sigte på at lette aktioner omfattende retsforfølgelse og beslaglæggelse ved tilfælde af 
ulovlige transaktioner, som omfatter mere end et enkelt nationalt territorium, (jf. punkt 5.4 og 5.6). 
1.9. Etablering af forbindelser mellem UCLAF og Europol. 
Der vil blive arrangeret regelmæssige kontakter, specielt til undersøgelse af fænomenet økonomisk kriminalitet 
og dets udbredelse til skade for Fællesskabets interesser, og der vil finde gensidig orientering sted om teknisk 
viden, bl.a. inden for uddannelse, indsamling af oplysninger og behandling og analyse af data. 
1.10. Målrettede uddannelsesforanstaltninger, udveksling af ansatte. 
Der vil blive organiseret målrettede uddannelsesforanstaltninger for de myndigheder, som arbejder med 
bekæmpelse af den organiserede økonomiske kriminalitet (told-, politi- og retsmyndigheder), og indenfor 
beskatning (Mattheus-Tax16). 
Udvekslingen skal udvides til også at omfatte ansatte i ansøgerlandene som led i de gældende 
samarbejdsbestemmelser (jf. punkt 6.4). 
2. Finansiel opfølgning af tilfælde af bedrageri og andre 
uregelmæssigheder og inddrivelse af fordringer. 
For at supplere sin strategi for bedrageribekæmpelse og videreudvikle sine aktiviteter 
ønsker Kommissionen at styrke sin finansielle forvaltning. Den dynamiske virkning af 
SEM 2000 har gjort det muligt at iværksætte en række foranstaltninger til styrkelse af den 
finansielle forvaltning. Kommissionen har således gjort store fremskridt med hensyn til 
udvikling af nye instrumenter og procedurer til finansiel forvaltning. Dette arbejde bør 
fortsættes, og det er nødvendigt fremover nøje at følge anvendelsen af den styrkede 
lovgivning. 
Inddrivelsen er den logiske følge af indsatsen "i marken". Den sikrer, at EU-
skatteborgerens penge betales tilbage til Fællesskabet. Inddrivelsen er således en 
foranstaltning til sikring af retfærdighed, som er et grundlæggende element i 
bedrageribekæmpelsen. Den er også en målestok for, i hvor høj grad 
bedrageribekæmpelsen er lykkedes. Den er fuldt ud i overensstemmelse med den 
horisontale forordning om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser17, som 
fastsætter en generel ramme på EU-plan. 
Det Fælles Forskningscenter i Ispra. 
Forordningen om kontrol og inspektion på stedet, konvention og protokoller om beskyttelse af Fællesskabets finansielle 
interesser, TIS-konventionen. 
Se "FISCALIS". !6 
17 Art.4 i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95- EFT L 312 af23. december 1995. 
-6-
2.1. Egne indtægter. 
• De nye bestemmelser i forordning nr. 1552/89, som gør det muligt at følge den inddrivelse, der 
foretages af medlemsstaterne i forbindelse med tilfælde af bedrageri og uregelmæssigheder, skal 
gennemføres 
• Bestemmelserne vedrørende opkrævning i forordning nr. 1552/89 øf punkt 3.5) skal skærpes 
» Samarbejdet om inddrivelse på område beskatning og traditionelle egne indtægter skal styrkes18. 
2.2. Landbrugsområdet. 
Der skal indføres et særskilt regnskab, det såkaldte "B-regnskab " for fordringer, der er fastlagt, men 
endnu ikke opkrævet, i forbindelse med EUGFL-Garantisektionen^. 
2.3. Strukturpolitikker. 
Der skal sikres en bedre kontinuitet i den finansielle opfølgning (jf. punkt 3.6). 
IA. Direkte udgifter. 
Kontinuiteten i den finansielle opfølgning af de regionale støtteprogrammer for visse tredjelande skal 
sikres og styrkespå grundlag af en klar adskillelse mellem forvaltningsstrukturen og modtagerne for at 
undgå interessekonflikter. Der skal ske en bedre generel evaluering af virkningen af de decentraliserede 
programmer, og ansvaret for gennemførelsen af projekter, der omfatter flere modtagere, skal 
koncentreres. 
2.5. Evaluering af sammenhængen i lovgivningssystemerne og i 
inddrivelsesprocedurerne. 
Kommissionen vil foretage en fuldstændig opfølgning af en række udvalgte tilfælde, lige fra 
undersøgelsesstadiet til den endelige finansielle afvikling. En sammenligning af disse tilfælde med en 
analyse af de samlede modtagne oplysninger vil gøre det muligt at vurdere, hvorvidt det er nødvendigt 
med lovgivningsmæssige tiltag bl.a. for at kunne etablere mekanismer på nationalt og/eller EU-plan for 
at undgå, at der opstår forhold, der fører til modtagernes og debitorernes insolvens (forældelsesfrister, 
foreløbige foranstaltninger, retsbevarende foranstaltninger, priviligerede fordringer, klageadgang, 
centralisering af sager, der behandles af flere medlemsstater mv.). 
3. Forbedring af lovgivningen og af forebyggelsen. 
På dette område vil det blive undersøgt, hvorvidt det er nødvendigt at supplere 
lovgivningen inden for de enkelte sektorer, bl.a. med hensyn til kontrol. Sideløbende 
hermed vil Kommissionen træffe de nødvendige foranstaltninger til at undersøge og 
evaluere retsforskrifternes faktiske anvendelse med henblik på en eventuel skærpelse eller 
forenkling. 
18 Direktiv 76/308/EØF • EFT L 73/18 af 19.03.76 
Inden for området egne indtægter har "B-regnskabet" været anvendt siden 1989.1 denne forbindelse er medlemsstaterne 
forpligtet til at registrere dels de fastlagte og inddrevne afgifter, dels de afgifter, der er fastlagte, men endnu ikke inddrevne eller 
ikke er omfattet af sikkerhedsstillelse. Dette særskilte regnskab gør det muligt for Kommissionen at kontrollere inddrivelsen af 
de involverede egne indtægter, herunder specielt sådanne, som har forbindelse til tilfælde af bedrageri og uregelmæssigheder, 
som er indberettet af medlemsstaterne. For EUGFL-områdets vedkommende er det planlagt at tage et sådant system i 
anvendelse i 1997. 
-7-
De retningslinjer, der er fastsat inden for rammerne af SEM 2000, vil gøre det muligt at 
iværksætte foranstaltninger, der kan lette etableringen af mekanismer til en bedre 
tilpasning af lovgivningen til risikoen for bedrageri og andre uregelmæssigheder. 
3.1. Anvendelsen i praksis af de trufne foranstaltninger til evaluering af lovgivningen. 
Denne evaluering vil foregå på grundlag af ex ante-mekanismer og på grundlag af et system til ex post­
kontrol, både når det drejer sig om den nuværende lovgivning og alle nye juridiske instrumenter. 
Som led i fælles initiativer vil der blive gennemført kvalitative evalueringer af bestemmelserne under 
hensyntagen til resultaterne af undersøgelserne (jf. punkt 1.7), til Revisionsrettens bemærkninger og til 
budgetmyndighedens bemærkninger (decharge). Denne evaluering omfatter ligeledes en særlig 
undersøgelse af lovteksternes udvikling, af deres egnethed til at modvirke bedrageri, herunder også på 
det stadium, hvor de er genstand for forhandlinger i Rådet og Europa-Parlamentet. 
3.2. Færdiggørelse af den sammenlignende undersøgelse af anvendelsen af artikel 209A 
(kontrol). 
Efter anmodning fra Det Europæiske Råd er der udarbejdet et supplerende spørgeskema. De supplerende 
oplysninger tager sigte på de foranstaltninger, der er truffet på nationalt plan til bekæmpelse af spild og 
tilegnelse af EU-indtægter og -udgifter. De skal gøre det muligt at udbygge den sammenfattende rapport, 
der blev forelagt Det Europæiske Råd i Madrid, idet oplysningerne er koncentreret om den kontrol og de 
administrative sanktioner, der anvendes af medlemsstaterne. 
Når resultaterne er blevet sammenfattet, vil man råde over et bedre kendskab til situationen i de 
forskellige medlemsstater for så vidt angår kontrolaspektet. På dette grundlag kan det fastslås, hvilke 
EU-bestemmelser der er nødvendigefor at sikre en ensartet beskyttelse i hele Fællesskabet. Resultatet af 
dette arbejde vil blive forelagt Rådet. 
Kommissionen vil forelægge de relevante udvalg en forordning om den kontrol, medlemsstaterne skal 
foretage i forbindelse med strukturfondene med hjemmel i artikel 23 i forordning 4253/88 
3.3. Skærpelse af forsendelsesordningerne. 
Således som Kommissionen anfører i sin meddelelse vedrørende en "Handlingsplan for toldforsendelser i 
Europa" og i overensstemmelse med anbefalingerne fra Parlamentets undersøgelsesudvalg, arbejder den 
på en grundlæggende reform af forsendelsesordningerne, som ud over den igangværende datamatisering 
lægger hovedvægten både på de lovgivningsmæssige og de operationelle aspekter ved forebyggelse og 
bekæmpelse af bedrageri, navnlig med hensyn til en styrkelse af samarbejdet mellem toldmyndighederne, 
udarbejdelse af en fælles holdning på europæisk plan til forvaltningen af risikoen på dette område og 
opbygning af et partnerskab med operatørerne. Der vil blive lagt særlig vægt på en effektiv inddrivelse af 
skyldige beløb fra debitorer. Kommissionen vil sørge for, at sikkerheden ved henholdsvis 
fællesskabsforsendelse og fælles forsendelse bliver et af de vigtigste aspekter i forbindelse med 
forhandlingerne om udvidelse af Fællesskabet (jf. punkt 1.3). 
3.4. Forelæggelse af en meddelelse om præferenceaftaler. 
Under det arbejde, Kommissionen har udført i forbindelse med bekæmpelse af 
uregelmæssigheder og bedrageri, har den igennem nogen tid kunnet konstatere, at der i 
praksis er usikkerhed om overholdelsen af det princip om gensidig tillid, som 
præferenceaftalerne og de autonome ordninger hviler på. Det er derfor nødvendigt, at 
Fællesskabets partnere i højere grad overholder deres forpligtelser og lever op til deres 
ansvar. Situationen har betydning for de egne indtægter og for de fælles politikker, som 
drejes bort fra deres målsætninger. Konkurrencen mellem aktørerne i Fællesskabet er også 
berørt heraf. De ordninger, der er oprettet til fordel for tredjelandene, bliver således 
fordrejet i forhold til deres politiske og økonomiske målsætninger. 
Kommissionen vil fremlægge en meddelelse om situationen inden for præferenceordningerne, som tager 
sigte på at bevidstgøre de økonomiske operatører om de risici, der er forbundet med handel med 
tredjelande som led i disse aftaler og henlede de pågældende præferencetredjelandes opmærksomhed på 
de forpligtelser, de har i medfør af disse aftaler. Dette initiativ vil bl.a omfatte: 
• muligheden for at forenkle fællesskabslovgivningen 
• en forbedring af de kontrolprocedurer, der er fastlagt i præferenceaftalerne og -arrangementerne 
(konventionelle og autonome ordninger) 
• styrkelse af instrumenterne til uddannelse, information og opfølgning 
• anvendelse af midler til bevidstgørelse om bedrageri, herunder passende sanktioner (horisontalt 
juridisk instrument; se arbejdsprogrammet for bedrageribekæmpelse for 1996, punkt 1.6, 5. led). 
3.5. Udarbejdelse af et nyt forslag til ændring og styrkelse af Rådets forordning (EØF, 
Euratom) nr. 1552/89 om ordningen for Fællesskabets egne indtægter. 
Dette forslag tager sigte på at styrke den mekanisme, der gør det muligt for Kommissionen enten at give 
medlemsstaterne decharge for deres forvaltning af Fællesskabets egne indtægter eller eventuelt at holde 
dem finansielt ansvarlige for deres manglende indsats for at få inddrevet disse fordringer. I denne 
forbindelse forudses der indført en maksimumstidsfrist, efter hvilken beløb, som ikke er inddrevet, og som 
overstiger en bestemt tærskel, skal indberettes til Kommissionen. 
3.6. Anvendelse af artikel 23 og 24 i Rådets forordning (EØF) 4253/88 
Kommissionen vil præcisere medlemsstaternes og de kompetente myndigheders ansvar på 
strukturfondsområdet. 
4. Styrkelse af politikken for afskrækkende foranstaltninger: 
administrative sanktioner. 
En sammenhængende politik for bedrageribekæmpelse forudsætter effektive sanktioner, 
hvis den afskrækkende virkning skal være effektiv. For at sikre den størst mulige 
ensartethed er det nødvendigt, at de påtænkte afskrækkende foranstaltninger tager højde 
for den målsætning om ligestilling, som Det Europæiske Råd har fastslået. Forordning 
(EF, Euratom) nr. 2988/9520 om beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser er en 
vigtig og konkret etape af den samlede og tværgående strategi, som Kommissionen går 
ind for. Den fastslår, hvilke kategorier af personer, der kan holdes ansvarlige for 
handlinger, der modvirker en korrekt overholdelse af EU's finansielle bestemmelser, og 
den udgør en generel referenceramme i forbindelse med fastsættelsen af EU-bestemmelser 
vedrørende administrative sanktioner. På dette grundlag er det hensigtsmæssigt at træffe 
initiativer inden for alle områder. Ligeledes vil indsatsen blive fortsat for at tilnærme de 
nationale straffeforanstaltninger til hinanden for at sikre større effektivitet og ensartethed i 
de strafferetlige sanktioner (jf. punkt 5). 
20 EFT L 312 af 23 december 1995. 
4.1. Fuldførelse af den sammenlignende undersøgelse af situationen med hensyn til 
anvendelse af artikel 209A (sanktioner). 
Når resultaterne af den sammenlignende analyse (jf. punkt 3.2) foreligger, vil man råde over et bedre 
kendskab fil situationen i de forskellige medlemsstater, for så vidt angår "administrative sanktioner". På 
dette grundlag vil man kunne overveje, hvilke bestemmelser der er absolut nødvendigefor at nå frem til 
en ensartet beskyttelse overalt i Fællesskabet. Resultatet af dette arbejde vil blive forelagt Rådet. 
4.2. Etablering, på grundlag af resultaterne af den sammenlignende analyse, af 
mekanismer til administrative sanktioner på strukturpolitikkens område. 
På grundlag af resultaterne af den sammenlignende analyse Of punkt 3.2 og 4.1) vil det være muligt for 
Kommissionen inden for de rammer, der er fastsat ved forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, at 
udarbejde en række mekanismer til administrative sanktioner, som er tilpasset de særlige forhold i 
forbindelse med strukturpolitikkerne. 
4.3. Udformning af en ordning for administrative EU-sanktioner for direkte udgifter. 
Det vil være hensigtsmæssigt inden for den horisontale juridiske ramme, der er fastlagt ved forordning 
nr. 2988/95, at anvende en helhedsstrategi sammen med en ajourføring af de pågældende programmer 
indenfor de berørte områder. 
4.4. Fortsættelse af de bestræbelser, der er indledt på området traditionelle egne 
indtægter, for at få etableret en ensartet ordning for administrative sanktioner på 
toldområdet. 
Det arbejde, der er indledt i fortsættelse af undersøgelsen vedrørende "sanktioner på toldområdet", vil 
blive videreført. Pågrundlag af arbejdet i "gruppen vedrørende toldpolitik" vil Kommissionen udarbejde 
foranstaltninger, der fastslår præcise retningslinjer inden for de generelle rammer, der er fastlagt ved 
forordning nr. 2988/95. 
4.5. Regelmæssig og systematisk videreførelse af indsatsen inden for den fælles 
landbrugspolitik. 
5. Etablering af et retsligt område for beskyttelse af EU's finansielle 
interesser. 
Fællesskabets særlige ansvar på det finansielle område nødvendiggør en indbyrdes 
tilnærmelse af de nationale straffeforanstaltninger for i overensstemmelse med 
retningslinjerne fra Det Europæiske Råd i Madrid den 15. og 16. december 1995 at kunne 
opnå et ensartet beskyttelsesniveau overalt i Fællesskabet. Ud over at sikre overholdelsen 
af sidestillingsprincippet (artikel 209A i EF-traktaten) skal dette føre til: 
• en større ensartethed i kontrol og inspektion 
• en mere ligelig inddrivelse af unddragne eller uberettiget udbetalte beløb 
• en ensartet anvendelse af fællesskabssanktioner eller nationale sanktioner, som er effektive og 
rimelige og har afskrækkende virkning i alle medlemsstater. 
Det indre marked og Fællesskabets særlige ansvar for beskyttelsen af de finansielle 
interesser nødvendiggør en sideløbende udvikling af et sammenhængende og integreret 
-10 
strafferetligt område for at gøre det muligt for de retslige myndigheder at imødegå de 
udfordringer, der opstår på grund af den organiserede tværnationale kriminalitet. 
Henstillingerne i den undersøgelse, Parlamentet har anmodet om vedrørende et europæisk 
retsligt område ("CORPUS JURIS"), kan være med til at konkretisere, hvilken strategi 
der skal fastlægges vedrørende spørgsmålet. Kommissionen vil undersøge, hvilke konkrete 
konklusioner der som led i et samarbejde med de retslige myndigheder21 kan drages af 
dette initiativ på baggrund af dens erfaringer på bedrageriområdet. 
5.1. Færdiggørelse af den anden protokol vedrørende den strafferetlige beskyttelse af 
de finansielle interesser. 
Rådets drøftelser om vedtagelsen af denne protokol (de juridiske personers ansvar, hvidvaskning af 
penge, bistand fra Kommissionen i forbindelse med retsforfølgelse) fortsætter med aktiv deltagelse af 
Kommissionen med det formål at nå frem til en aftale under det nederlandske formandskab. 
5.2. Etablering af et "forbindelsesled og af en strafferetlig ekspertise" på EU-plan. 
Her skal der etableres en ad hoc-enhed inden for UCLAF (som skal følge sager/retsforfølgelse). Denne 
enhed skal have en koordinerings- og bistandsfunktion for at kunne støtte de grupper, der foretager 
administrative undersøgelser, og eventuelt de nationale retsmyndigheder. Den skal lette 
informationsudviklingen og kontakterne mellem de kompetente myndigheder. 
Den skal stille den ekspertise, der er opnået på EU-plan, til rådighed og bidrage til et bedre kendskab til 
gældende national ret og nationale procedurer. Den skal ligeledes deltage i de målrettede 
uddannelsesforanstaltninger, der gennemføres for retsmyndighederne. 
5.3. Færdiggørelse af konventionen om bestikkelse. 
Denne konvention udvider rækkevidden af den protokol om bestikkelse, som indgår i beskyttelsen af de 
finansielle interesser og blev undertegnet i september 1996. Bestemmelserne vedrørende Domstolens 
kompetence i forbindelse med konventionen bør færdiggøres. 
Denne tekst bør tage højde for, at Domstolens kontrol også omfatter adfærd fra EU-embedsmænds og 
nationale embedsmænds side, som kan være skadelig for Fællesskabets interesser. 
5.4. Vurdering af, hvorvidt det er nødvendigt at genoptage arbejdet i Rådet vedrørende 
punkterne i Kommissionens oprindelige forslag. 
Det er vigtigt at finde frem til retningslinjer for, hvilken opfølgning der skal ske af visse elementer af den 
strafferetlige beskyttelse i "moderkonventionen" og i den anden protokol. Det drejer sig bl.a. om 
elementer vedrørende gensidig anerkendelse af beviser, det direkte retslige samarbejde, centralisering af 
retsforfølgelser og registret over bedrageri. 
Nødvendigheden heraf understreges regelmæssigt af Europa-Parlamentet. Resultaterne af de offentlige høringer, som 
Parlamentet har arrangeret, bidrager til debatten om disse spørgsmål. Med henblik på at definere sine målsætninger på området 
går Parlamentet ud fra den konstatering, at instrumenterne til internationalt juridisk samarbejde ikke er tilpasset de krav, der 
stilles for at kunne bekæmpe den organiserede finansielle kriminalitet. Således har Parlamentet været mest interesseret i at få 
oprettet et EU-forbindelsesled, der som et minimum udfører funktioner som koordinering, samråd og informationsudveksling 
inden for det juridiske samarbejde. 
-11-
Disse temaer22 samt rettigheder og forpligtelser i forbindelse med retsforfølgelse og beslaglæggelse til 
lands, til vands og på åbent hav vil kunne indgå i en 3. protokol eller et andet passende instrument øf. 
punkt 1.8 og 5.6). 
5.5. Opfølgning af ratificeringen af konventionerne, bl.a. konventionen om beskyttelse 
af Fællesskabets finansielle interesser og dens tillægsprotokoller. 
Inden Kommissionen foretager en gennemgang af de foranstaltninger, medlemsstaterne har truffet, kan 
den yde bistand ved forberedelsen af akterne til gennemførelsen af konventionen og tillægsprotokollerne 
i national lovgivning, specielt med henblik på at finde frem til en definition af strafbarhed, der passer til 
EU-sammenhængen, til nødvendigheden af at bekæmpe tværnationalt bedrageri og til forpligtelsen til at 
indføre et ensartet straffeniveau i Fællesskabet. 
5.6. Optimal udnyttelse af de internationale konventioner med henblik på en bedre 
bekæmpelse af den organiserede finansielle kriminalitet. 
For at øge effektiviteten i efterforskningen og retsforfølgelsen vil de eksisterende internationale 
instrumenter blive evalueret med henblik på en bedre udnyttelse af deres potentiale til forebyggelse af 
ulovlig handel, specielt sådanne former, som er knyttet til sejlads udenfor territorialfarvande23 øf punkt 
19). 
5.7. Uddybning af temaerne i "CORPUS JURIS"24. 
Udvalgte temaer til uddybelse: udarbejdelse af et fælles tekstsæt og af præcise kravsforskrifter til 
indsamling af oplysninger og data, der er absolut nødvendige for en situationsbeskrivelse; 
sammenlignende analyse af situationsbeskrivelsen i de femten medlemsstater; sammenfattende rapport til 
budgetmyndigheden (Rådet, Europa-Parlamentet); forslag fra Kommissionen til Rådet. 
6. Forberedelse af udvidelsen og forbindelser med tredjelande. 
Hvad angår aktioner rettet mod tredjelande, vil der blive lagt særlig vægt på udviklingen 
af forbindelserne med ansøgerlandene. Disse initiativer er fuldt ud i overensstemmelse med 
de nye retningslinjer for PHARE-programmets funktion i relation til bistanden før 
tiltrædelsen25. 
Forberedelsen af ansøgerlandene i Central- og Østeuropa til tiltrædelse ligger både 
Fællesskabet og disse lande på sinde. Strategien forud for tiltrædelsen er et af de højst 
prioriterede områder for EU. På denne baggrund er det vigtigt fortsat at styrke den 
gældende fællesskabsret og bestemmelserne vedrørende bedrageribekæmpelse. 
Forberedelsen af de central- og østeuropæiske lande til status som medlem omfatter bl.a. 
støtte til etablering af institutioner, som har effektive administrative og juridiske strukturer 
2 Det skal bemærkes, at en række af disse punkter findes som henstillinger i Kommissionens rapport over den parlamentariske 
undersøgelse af forsendelsesområdet. 
Se f.eks. konventionen af 10.12.1982, artiklen om havret, som i øjeblikket er ved at blive indgået af Det Europæiske 
Fællesskab, KOM (97) 37 af 4.2.1997, om anvendelse af fællesskabsretten på aktiviteter på åbent hav. 
En undersøgelse, der på Europa-Parlamentets anmodning blev gennemført af forskere fra Sammenslutningen af Europæiske 
Jurister til Beskyttelse af Fællesskabets Finansielle Interesser, under Europa-Kommissionens auspicier: Et Europæisk Retsligt 
Område med strafferetlige bestemmelser til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser. 
1 ' Nye retningslinjer for PHARE-programmet set i relation til bistanden før tiltrædelse, udkast til meddelelse fra VAN DEN 
BROEK. 
-12-
og et veluddannet personale; dette er forudsætningen for en vellykket tiltrædelse, som kan 
skabe gensidig tillid. Initiativerne omfatter udvikling af tjenester til bedrageribekæmpelse, 
uddannelse af specialiseret personale (embedsmænd, undersøgere, dommere) inden for 
området og en styrkelse af systemerne for samarbejde. Især vil de bestemmelser om 
toldsamarbejde (faglig bistand), der indgår i aftalerne, blive fuldt udnyttet, og eventuelt 
suppleret for at kunne: 
• forbedre informationsudvekslingen 
• styrke toldsamarbejdet 
• udvikle det politimæssige og retslige samarbejde. 
Gennemførelsen af de store programmer for regionaludvikling (PHARE, TACIS, MEDA) 
samt bevillingerne fra Den Europæiske Udviklingsfond (EUF)26 omfatter store ressourcer 
til fordel for disse lande. Hvis disse udgifter skal kunne beskyttes på en lige så effektiv 
måde som udgifterne inden for EU, forudsætter det specifikke og egnede foranstaltninger, 
hvor der tages hensyn til tredjelandenes økonomiske og sociale situation og til deres 
institutioners kapacitet på det administrative og retslige plan. 
Følgende initiativer vil blive truffet i snævert samarbejde med de tjenestegrene, der er 
ansvarlige for programmerne og deres finansiering: 
6.1. Oprettelse af en specialiseret undersøgelsesstruktur inden for UCLAF med henblik 
på bedragerikontrol i forbindelse med de store samarbejdsprogrammer. 
Kommissionens bistand og af det operationelle samarbejde "i marken " skal styrkes. 
6.2. Etablering af kontaktpunkter i de pågældende lande (jf. punkt 1.3). 
Der skal udpeges kontaktpersoner i visse tredjelande, som skal stå for den direkte kontakt med de 
kompetente myndigheder og institutioner, ligesom der skal udvikles kontakter med Kommissionens 
delegationer og med netværk af embedsmænd fra medlemsstaterne, der arbejder i de pågældende 
tredjelande 
6.3. Udvidelse af toldsamarbejdet med henblik på beskyttelse af Fællesskabets 
finansielle interesser og bedrageribekæmpelse. 
* 
Toldsamarbejdet vil blive udviklet: 
• indenfor rammerne af protokollerne vedrørende gensidig bistand i Europa-aftalerne 
• inden for rammerne af protokollerne vedrørende gensidig administrativ bistand i de handelsaftaler, 
der er indgået med tredjelande 
• på grundlag af "vareoprindelsesprotokollerne " i de samme aftaler og de analoge bestemmelser i de 
autonome præferenceordninger. 
Denne type af samarbejde bør udvides til at omfatte samtlige efterforskningstjenester, som er 
specialiseret i bekæmpelse af økonomisk kriminalitet i de berørte lande øf. punkt 6.6 nedenfor). 
Kommissionen vil overveje muligheden af at oprette et ebd-netværk, som skal muliggøre struktureret 
informationsudveksling indenfor rammerne af disse protokoller. 
6.4. Målrettede uddannelsesforanstaltninger for de myndigheder, der er ansvarlige for 
bedrageribekæmpelsen (toldvæsen, politi, retsvæsen mv.) i ansøgerlandene 
2^ Omfatter også bevillinger til humanitær nødhjælp (ECHO) 
13 
Der vil blive satset på uddannelsesforanstaltninger og udveksling af embedsmænd på 
bedrageribekæmpelsesområdet. Inden for rammerne af disse foranstaltninger bør der tages hensyn til 
retningslinjerne i meddelelsen om de nye retningslinjer for PHARE i forbindelse med bistanden forud for 
tiltrædelsen for at kunne uddanne de ansatte i disse tredjelande til at overtage den gældende 
fællesskabsret ("institution building"). Uddannelsen vil eventuelt kunne tilrettelægges sammen med 
tilsvarende foranstaltninger arrangeret af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. 
6.5. Teknisk bistand til ansøgerlandene for at hjælpe dem til at etablere effektive og 
egnede administrative strukturer til finansiel og retslig beskyttelse. 
Denne bistand skal gøre det muligt at virkeliggøre målsætningen om at opnå en bedre fordeling af de 
finansielle forpligtelser mellem Fællesskabet og de pågældende tredjelande. Bistanden skal have form af 
faglig bistand til installering af udstyr og programmel, som bl.a. er nødvendigt for at kunne etablere 
hurtige og velfungerende forbindelser som led i den gensidige bistand og for at kunne udbygge 
varslingssystemet øf. punkt 1.3). Disse foranstaltninger skal ligeledes tage højde for retningslinjerne i 
ovennævnte meddelelse med henblik på at etablere de administrative strukturer, der er nødvendige for, at 
gældende fællesskabsret kan overtages ("institution building"). 
6.6. Sideløbende med styrkelsen af den gældende fællesskabsret vil Kommissionen tage 
initiativer til at forbedre overensstemmelsen mellem lovgivningen i de berørte 
tredjelande og målsætningerne for den retslige beskyttelse af Fællesskabets 
finansielle interesser (før-tiltrædelsesesfasen) 
Der vil regelmæssigt blive afholdt samråd i ad hoc-organer om situationen i de nationale lovgivninger, 
om etablering af strukturer, der er kompetente med hensyn til bedrageribekæmpelse i disse lande og om 
deres funktion og erfaringer. Disse kontakter kunne finde sted i passende fora omhandlet i 
associationsaftalerne, med deltagelse af medlemsstaterne, ansøgerlandene og Kommissionen øf det 
uformelle COCOLAF) 
I denne forbindelse og på grundlag af Europa-aftalerne vil der blive forudset: 
• mulighed for også lade disse lande være omfattet af ordningerne for indberetning af tilfælde af 
uregelmæssigheder og svig mod EU's budget, som har været genstand for den administrative eller 
retslige konstatering (fremskyndet anvendelse af forordningerne om indberetning) 
• bistand i forbindelse med undersøgelser af uregelmæssigheder og bedrageri i overensstemmelse med 
retningslinjerne i Rådets forordning nr. 2185/96 om "kontrol og inspektion på stedet" (eventuelt 
etablering af et retsgrundlag inden for rammerne af forordningen med henblik på forhandling af 
samarbejdsprotokoller med samtlige kompetente myndigheder i de pågældende tredjelande) 
• nødvendigheden af at fastlægge et retsgrundlag for det administrative samarbejde og den gensidige 
bistand mellem myndighederne i de pågældende lande. Kommissionen vil i givet fald fremsætte 
forslag med henblik herpå. 
-14 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 199 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 02 10 
Katalognummer : CB-CO-97-206-DA-C 
ISBN 92-78-19616-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg