»MMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(93) 93 endelig udg. 
Bruxelles, den 15. marts 1993 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
om evalueringen af effektiviteten af den 
fællesskabsaktion, der gennemføres under 
handlingsplanen som led i programmet 
"Europa mod kræft" 
(1987 - 1992) 
- 1 -
I. INDLEDNING 
1. I Rådets afgørelse truffet af Rådet og repræsentanterne for medlems­
staternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 17. maj 1990 (90/238/Euratom, 
EKSF, EØF)^1) pålægges det Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber i 
perioden 1990-1994 at gennemføre en handlingsplan som led i programmet 
"Europa mod kræft" med det formål at øge kendskabet til årsagerne til 
kræft, og med hovedvægten lagt på mulighederne for at forebygge kræft. 
2. I denne afgørelse bestemmes det, at Rådet og sundhedsministrene 
foretager en videnskabelig evaluering af effektiviteten af de iværksatte 
aktioner; med henblik på dette forelægger Kommissionen en rapport herom i 
løbet af andet halvår af 1992. 
3. Formålet med denne meddelelse er at aflægge rapport til Rådet om 
evalueringen af effektiviteten af de aktioner, der er iværksat som led i 
handlingsplanen. Da disse aktioner imidlertid i vid udstrækning er en 
fortsættelse af aktioner, der er blevet indledt siden 1987 som led i 
programmet "Europa mod kræft", kan de ikke betragtes isoleret, ej heller 
kan der i dag tages stilling til den erklærede målsætning om at sænke 
antallet af dødsfald, der skyldes kræft, med 15% inden år 2000. 
Kommissionens evaluering blev følgelig udvidet til at omfatte programmets 
første fem år (1987-1992). 
4. Kommissionen har ved evalueringen af effektiviteten af dette program 
kunnet anvende materiale udarbejdet under gennemførelsen af de forskellige 
aktioner, vurderinger af specifikke projekter og sidst men ikke mindst det 
arbejde, der blev udført af et evalueringsudvalg, og som blev forelagt 
(1) EFT L 137 af 30.5.1990, s. 31 
2 -
Kommissionen i form af en rapport med titlen "Europa mod kræft - Evaluering 
af de første fem år 1987-1991". Denne rapport indeholder også en række 
politiske henstillinger og kan erhverves efter anmodning. 
II. RESUME AF PROGRAMMET "EUROPA MOD KRÆFT" 
5. Dette program blev iværksat på initiativ af Det Europæiske Råd og 
dækker fem følgende handlingsområder: 
a) tobaksmisbrug 
b) ernæring 
c) kræftfremkaldende stoffer 
d) screening for kræft 
e) behandling af kræft 
I Rådets afgørelse af 17.5.1990 blev de foranstaltninger, der skal 
gennemføres i perioden 1990-1994 omgrupperet og samlet under følgende 
emnegrupper: 
a) forebyggelse af kræft (herunder screening) 
b) bevidstgørelse om sundhedsproblemer og oplysning af befolkningen 
c) uddannelse af de ansatte i sundhedssektoren 
d) kræftforskning. 
Da forskningsaktionerne evalueres separat beskrives de ikke i denne 
meddelelse. 
6. Som led i den første (1987-1989) og anden (1990-1994) handlingsplan og 
på baggrund af udtalelse fra Udvalget af Kræftspecialister blev følgende 
midler indsat: 
a) tilpasning af lovgivningen i Fællesskabet; 
- 3 -* 
b) finansiel støtte til undersøgelser og forskning til fremme af 
forebyggelse og screening for kræft, støtte til oplysning af befolkningen 
og til bevidstgørelse om sundhedsproblemer i skolerne, uddannelse af de 
ansatte i sundhedssektoren vedrørende kræft, pilotprojekter vedrørende 
screening for kræft og udveksling af erfaringer med hensyn til behandling 
af kræft. 
7. For at nå den målsætning, som dette program fik tildelt i 1986 - nemlig 
at bremse den tendens, der er konstateret til vækst i dødsfaldene på grund 
af kræft og endelig til i år 2000 at have reduceret dødsfaldene, der 
skyldes kræft med 15% - har Kommissionen fulgt en strategi byggende på 
partnerskaber ved i alle 12 medlemsstater at mobilisere samtlige statslige 
og ikke-statslige instanser på dette felt. 
8. Med hensyn til gennemførelsen af dette program har Kommissionen sat sig 
som princip, at den kun vil intervenere, når dette forbedrer nationale 
aktioner. Disse forbedringer har antaget følgende former: 
a) fremme udbredelsen i Det Europæiske Fællesskab af bedre former for 
praksis eller bedre nationale lovgivninger; 
b) fremme og stimulere samarbejdet inden for undersøgelse og forskning; 
c) oprette net for pilotprojekter samt udveksling af erfaringer og 
information. 
- 4 -
III. EVALUERING AF EFFEKTIVITETEN AF DE IVÆRKSATTE AKTIONER 
9. Som allerede fremhævet er en reduktion på 15% af de dødsfald, der 
skyldes kræft, i år 2000 den overordnede målsætning for dette program. På 
baggrund af de vanskeligheder, der er forbundet med at opfylde denne 
ambitiøse målsætning, besluttede Kommissionen allerede fra begyndelsen at 
inddrage beslutningstagere på nationalt og på europæisk plan, 
videnskabelige eksperter samt statslige og ikke-statslige organisationer i 
udformningen og gennemførelsen af den række af avancerede aktioner, der 
måtte formodes at have de største chancer for at nå et godt resultat. 
Primært på grundlag af rådgivningen fra Udvalget af Kræftspecialister, der 
blev oprettet i 1986, og fra Det Rådgivende Udvalg for dette program 
besluttede Kommissionen at prioritere en række aktioner blandt en lang 
række mulige aktioner, og at tildele hver af disse aktioner de midler, der 
måtte anses for mest relevante, på baggrund af de begrænsede ressourcer, 
der er tildelt dette program. Disse prioriterede aktioner kunne og vil 
stadig kunne udvides og/eller styrkes med supplerende ressourcer. 
10. Som svar på spørgsmålet om, hvorvidt man traf de rigtige 
foranstaltninger for at gøre programmet effektivt, minder Kommissionen om, 
at programmet fra starten udgjorde et helt nyt initiativ i bred forstand, 
som for første gang inddrager både medlemsstaterne, eksperter, berørte 
organisationer og Kommissionen. Kommissionen ønsker ligeledes at fremhæve 
den usikkerhed med hensyn til de mulige og bedste midler, som Kommissionen 
stod overfor ved indledningen af dette program samt vanskelighederne med at 
fastsætte den relevante målestok, som skulle anvendes på hver udvalgt 
aktion. Kommissionen finder, at effektiviteten af de udvalgte aktioner skal 
vurderes på baggrund af de mellemliggende indikatorer i form af program­
udarbejdelse og øget bevidsthed. Dette synspunkt gav også Rådet udtryk for 
ved vedtagelsen af afgørelse 90/238. 
11. udvælgelsen af aktionerne byggede i vidt omfang på almindeligt 
anerkendte væsentlige risikofaktorer i forbindelse med udviklingen af 
forskellige former for kræft og på mulighederne for forebyggelse. 
Kommissionen fandt, at primær prævention i form af reduceret tobaksforbrug, 
5 -
begrænsning af udsættelsen for kræftfremkaldende stoffer var de 
væsentligste forudsætninger for at opnå den nødvendige reduktion af 
antallene af dødsfald på grund af kræft. Kommissionen finder stadig, at 
dette har gyldighed. Programmets væsentligste initiativer inden for primær 
prævention, der virkelig udgør de prioriterede foranstaltninger i 
bekæmpelsen af identificerede hovedrisikofaktorer, blev fastsat til at være 
sundhedsoplysning, uddannelse og undervisning. Både indsamling af 
information og udbredelsen af denne blev betragtet, og betragtes stadig som 
det mest givtige aktionsområde, samtidig har undervisning af relevante 
målgrupper vist sin værdifuldhed. 
12. Med hensyn til mulighederne for sekundær prævention blev systematisk 
screening og diagnose identificeret som de mest lovende aktionsmuligheder: 
det er Kommissionens opfattelse, at de indhøstede erfaringer fra 
gennemførelsen af de relevante foranstaltninger under dette program har 
vist, at systematisk screening er effektiv i forbindelse med visse 
kræfttyper. For andre kræfttyper har man ikke kunnet opnå entydige 
resultater, hvorfor en række medlemsstater har afstået fra at gennemføre 
denne form for screening. 
13. Med hensyn til behandling var det Kommissionens opfattelse, at den mest 
omfattende støtte skulle ydes til driften af knoglemarvsbanker og til 
fremme af kvalitetskontrol. 
14. Uddannelse af de ansatte i sundhedssektoren er stadig conditio sine qua 
non for at sikre, at de personer, der er beskæftiget inden for 
kræftforebyggelse og behandling, har erhvervet den nødvendige fagkundskab 
og viden til at kunne gribe afgørende og rettidigt ind. 
- 6 -
IV. EVALUERING AF DE ANVENDTE MIDLER 
15. Med henblik på at gennemføre de udvalgte aktioner anvendte Kommissionen 
følgende midler: 
1. Udvidelse via fællesskabslovgivningen af de bedst egnede nationale 
foranstaltninger til kræftbekæmpelser eller firiansiel støtte til disse. 
2. Finansiering af kvalificerede videnskabelige teams inden for 
undersøgelser og forskning, hvis resultater vil være egnet til anvendelse 
overalt i Fællesskabet. 
3. Oprettelse af samarbejdspartnerskaber inden for kræftbekæmpelsen 
blandt fællesskabsinstitutioner og privatpersoner, på lokalt og nationalt 
plan, og mellem medlemsstaterne. 
Gennemførelsen af programmet "Europa mod kræft" blev styret af den i bilag 
I beskrevne struktur. 
Med hensyn til de finansielle midler modtog den første handlingsplan, der 
omfattede 56 foranstaltninger, 18,5 mioi E£U i perioden 1987-1989, mens 
budgettet for kræftforskning (19 aktioner) udgjorde 18 mio. ECU i perioden 
1987-1991. Den anden handlingsplan for perioden 1990^1.994, der omfatter 38 
aktioner (ud over den fortsatte medicinske foreknihg), fik tildelt et 
budget på 50 mio. ECU. I den anledning har Rådet og sundhedsministrene, 
forsamlet i Rådet i deres afgørelse af 17». mitj 1990 besluttet, at de vil 
tage dette beløb op til ny overvejelse på baggrund af denne rapport med 
henblik på i givet fald at øge beløbet med 5 miOê; ECU fra 1. januar 1993. 
Opdelingen af de nuværende budgetbevillinger fremgår af bilag II. 
- 7 -
16. Kommissionen finder, at denne form for midler, om end ikke omfanget af 
disse, globalt set var egnet for de aktioner, der gennemføres under dette 
program. På grund af den velovervejede kombination af aktioner og arten af 
midler er det lykkedes via dette program både at fremme bevidstgørelsen med 
hensyn til kræftbekæmpelse i den brede offentlighed blandt de ansatte i 
sundhedssektoren og blandt beslutningstagerne, endvidere er det lykkedes at 
afstikke vejen hen imod den ønskede reduktion af dødsfald, der skyldes 
kræft. Hvis man ser på fremskridtene for hele Fællesskabet, er det via 
dette program lykkedes : 
at styre eller støtte vedtagelsen i Europa-Parlamentet og i 
Ministerrådet af en række lovforslag vedrørende præventive aktioner af 
afgørende betydning for en reduktion af udsættelsen for tobak og 
kræftfremkaldende stoffer; 
at koordinere og udbrede meddelelserne om ti elementer i Den 
Europæiske Kræftkodeks, hvor man ved hjælp af let forståelige meddelelser 
drager den viden man råder over i dag, der er nyttig for forebyggelsen af 
kræft inden for Det Europæiske Fællesskab. Den store udbredelse af denne 
kodeks har bidraget til at øge bevidstheden og til bedre at informere den 
brede offentlighed om risikoområder i forbindelse med kræft; 
. at bidrage til en lang række fælles aktioner inden for oplysning af 
befolkningen via forskellige former for populære mediebegivenheder, 
herunder Det Europæiske År for Oplysning om Kræft i 1989, og de 
antikræftuger, som finder sted årligt; 
. at støtte demonstrationsprogrammer inden for screening for kræft og 
forskningsprojekter om ernæring og kræftfremkaldende stoffer, der har været 
til nytte for alle medlemsstaterne. Denne forskning forventes at frembringe 
resultater, der kan anvendes i en europæisk sammenhæng, hvilket øger 
effektiviteten af investeringerne i denne form for forskning; 
. at indlede udarbejdelse af læseplaner for sundhedsbeskyttelse og 
faglig efteruddannelse i onkologi samt udarbejdelse af 
udvekslingsprogrammer for specialister, som letter udvekslingen af 
erfaringer og viden, der skal tjene til at forbedre niveauet i 
medlemsstaterne ; 
- 8 -
at lette udbredelsen af tekniske standarder for ansatte i 
sundhedssektoren med hensyn til kræftforebyggelse» kræftdiagnosticering og 
med hensyn til kvaliteten af pleje af kræftpatienteri 
at afmystificere kræft i den brede befolkning, i vid udstrækning at 
øge kendskabet til relevante risici samt forebyggelses- og beskyttelses­
foranstaltninger, og at skabe vilje til at søge behandling øjeblikkelig. 
17. En detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er gennemført 
under dette program opdelt efter de hovedgrupper, der er indeholdt i 
bilaget til afgørelse 90/238, findes 1 bilag XXI. 
18. Med hensyn til effektiviteten af de midler, det er taget i anvendelse 
ved gennemførelsen af foranstaltningerne under dette program, mener 
Kommissionen, at: 
a) rygning er den største årsag til kræftdødsfald, der kan forebyg­
ges, og den bedste måde til at opnå en reduktion af dødsfaldene er derfor 
at begrænse rygning. Kommissionen har* fulgt dette mål ved hjælp af en 
kombination af lovgivningsaktioner og informationskampagner rettet mod 
befolkningen generelt og en række «pecifikke grupper som f.eks. unge, 
hvilket gør det berettiget, at der lægges så stor vægt på denne 
persongruppe i programmet. 
b) Med hensyn til kræftfremkaldende étoffer har en række aktioner, 
der er blevet gennemført som led 1 àndr« fællesskabspolitikker, også været 
en støtte for kræftprogrammet, især ved anvendelsen af bestemmelser, der er 
vedtaget inden for rammerne af disse politisert navnlig for så vidt angår 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen. 
c) Der er siden 1987 blevet iværksat mange foranstaltninger på 
nationalt plan vedrørende ernæring efter1 rådføring med Kræftspecialist­
udvalget og med støtte fra sammenslutninger Blod kræft. Disse anstrengelser 
blev suppleret med en omfattende prospektlv undersøgelse over ernæring, 
sundhed og kræft, der blev indledt i 1989, og som endnu ikke er blevet 
fuldt udnyttet. Det er af stor værdi, at de foranstaltninger og 
undersøgelser, der blev iværksat under denne vigtige del af programmet, 
videreføres. 
- 9 -
d) Med hensyn til at fremme bevidstgørelse og oplysning af 
befolkningen har koncentrationen af betydelige ressourcer i disse kampagner 
og deltagelsen af institutioner " og privatpersoner haft en betydelig og 
nyttig virkning. På grundlag af de erfaringer, som blev indhøstet ved 
gennemførelsen af den første handlingsplan, var de kampagner, som blev 
gennemført i forbindelse med den anden handlingsplan, bedre tilrettelagt og 
rettet mod specifikke grupper. 
e) Med hensyn til sundhedsundervisningen i skolerne har programmet 
fremmet nye udviklinger, især ved en fornyet gennemgang og forbedring af 
læseplaner og undervisningsressourcer samt udarbejdelse og udbredelse af 
undervisningsmaterialer, der ellers ikke havde fundet sted. Disse 
aktiviteter inden for sundhedsundervisningen ville ikke have kunnet finde 
sted uden aktiv deltagelse fra de enkelte landes ministre og nationale 
organisationer mod kræft, som allerede på et meget tidligt trin blev 
inddraget i sundhedsundervisning vedrørende kræft og rygning og senere også 
ernæringens betydning for sundheden. Undervisningen i forebyggelse af kræft 
i skolerne skal imidlertid ses i en større sammenhæng i forbindelse med 
sundhedsundervisningen. 
f) Med hensyn til uddannelsen af de ansatte i sundhedssektoren har 
hovedvægten på udarbejdelsen af undervisningsplaner og relevant udveksling 
af informationer samt tildeling af finansiel støtte til specialuddannelse 
af ansatte inden for sundhedssektoren bevist sin nytteværdi og behovet for 
fortsat støtte. 
g) Med hensyn til screening for kræft har man allerede indhøstet 
vidtgående erfaringer, som kan finde relevant anvendelse i forbindelse med 
screening for kræft i andre tilfælde end de allerede behandlede. Disse 
erfaringer kan ligeledes tjene som grundlag for beslutningerne om 
budgettildelinger i forbindelse med den rolle, som screening skal spille i 
den overordnede sundhedspolitik. 
h) Med hensyn til egentlig behandling og palliativ behandling er 
der kun gennemført få undersøgelser. Det vil derfor være overilet at 
forsøge at gøre status selv med henblik på kvalitetsaspektet i forbindelse 
med effektiviteten af de relevante foranstaltninger, selv om udvekslingen 
af oplysninger om kvalitetskontrol forekommer at være et lovende område. 
- 10 -
i) Med hensyn til forvaltningen At projektet blev en generel god 
indsats primært på grund af ressourcemangel forstyrret af visse 
forsinkelser og af en vis mangel på effektivitet 1 udbredelsen af 
oplysninger til forskerne, dette nødvendiggør oli ny gennemgang af de 
procedurer, der er indført til styring af aktiviteterne under dette 
program, med henblik på forbedring og opstramning* 
- 11 -
V. GENEREL VURDERING 
19. Programmet "Europa mod kræft" vurderet på baggrund af programmets 
virkning og den øgede bevidstgørelse, og som en indikator for hvad man kan 
opnå ved at bringe kræfter i Det Europæiske Fællesskab sammen i et relevant 
samarbejde for at opnå fremskridt, har vist sig at være en succes. 
Det vil derfor være hensigtsmæssigt at fortsætte aktionerne under 
programmet. De justeringer, der er nødvendige for at optimere disse 
fremskridt, blev kun synlige på baggrund af den koncentrerede erfaring, der 
blev anvendt ved gennemførelsen af programmet. Der må lægges større vægt på 
formidling af oplysninger til målgrupper, nedbringelse af rygning, special­
uddannelse af ansatte i sundhedssektoren samt screening. Desuden bør der 
gøres større bestræbelser for i de kommende år at støtte udbredelsen i 
medlemsstaterne af de bedste erfaringer, der gøres med hensyn til 
behandlingskontrol og ordninger for palliativ pleje, som fastsat i 
afgørelsen af 17. maj 1990 fra Rådet og sundhedsministrene, forsamlet i 
Rådet. Sundhedsundervisning i skoler samt ernæring er for øjeblikket 
uadskillelige dele af programmet. Det erkendes , at der her er tale om 
almene spørgsmål, hvis betydning ligeledes bør vurderes inden for mere 
almene rammer. 
I den anledning vil tildelingen af supplerende midler, som er omhandlet i 
afgørelsen af 17. maj 1990, være både nyttig og berettiget. 
Kommissionen er således fortsat af den opfattelse, som den gav udtryk for 
i sin meddelelse KOM(92) 2000 endl. udg. med titlen "Fra Fællesakten til 
Maastricht - mål og midler". Programmet "Europa mod Kræft" bør videreføres 
og udbygges fremover på alle områder, forebyggelse, information og 
undervisning, faglig uddannelse og forskning. 
- tj- ANNEX I 
ORGANISATORISK STRUKTUR 
Fem organisatoriske enheder udgør strukturen I programmet "Europa mod 
kræft". 
Udvalget af kræftspecialister 
Oprettelsen af dette udvalg blev besluttet I december 1985 af Rådet af 
udenrigsministre. Udvalget har 15 medlemmer Cen eller1 to kræfteksperter 
pr. medlemsstat), formandskabet varetages af professor Maurice Tublana 
fra Frankrig. Disse kræfteksperter blev udpeget af deres respektive 
statsoverhoveder, premierminister eller sundhedsminister for at rådgive 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber Ï udarbejdelsen af planer 
og disses gennemførelse. Ligeledes har forskellige observatører sæde I 
udvalget, Især WHO-Europa og WHO's agentur for kræftforskning (Det 
Internationale Agentur for Kræftforskning). Dette muliggør" et effektivt 
samarbejde mellem WHO og EF-Kommlsslonen. 
Det Rådgivende Udvalg for "Europa mod kræft" 
Dette udvalg bestående af 24 overordnede embedsmænd fra medlemsstaterne 
blev oprettet ved Rådets afgørelse om den anden handlingsplan. Et af 
udvalgets opgaver er at sikre en fleksibel koordinering af forslag, der 
finansieres af Kommissionen og af forslag finansieret af nationale 
myndigheder. Endvidere bistår udvalget Kommissionen ved gennemførelsen 
af de aktioner, der Involverer nationale organer. Især aktioner 
vedrørende sundhedsundervisning. 
Nationale koordineringsudvalg 
Disse tolv nationale koordineringsudvalg blev oprettet ved indledningen 
af den første handlingsplan for at sikre, at oplysning af befolkningen 
og sundhedsundervisning, der modtager støtte fra "Europa mod kræft" 
ville blive korrekt koordineret og evalueret på nationalt niveau. Disse 
udvalg har sædvanligvis som formand,;tiet tilsvarende medlem af Udvalget 
af Kræfteksperter. Medlemmerne repræsenterer sundheds- og undervis­
ningsministrene samt Indflydelsesrige Ikke-statslIge organisationer, 
der deltager direkte eller Indirekte i bekæmpelsen af kræft. 
IKKe-statsllflo organisâtlonor/gruppcr 
Der blev ved Indledningen af den første handlingsplan oprettet 
adskillige arbejdsgrupper under dette program, herunder: 
* antI-kræftsammenslutninger 
* antI-tobaksammenslutninger 
* repræsentanter for de alment praktiserende læger. 
Disse grupper har spillet en afgørende rolle I gennemførelsen af 
afsnittet om oplysning af befolkningen I "Europa mod kræft". 
EF-Kommlsslonen ("Europa mod kræft"ï 
Programmet blev styret gennem "Europa mod kræft", som nu er integreret 
I enheden "folkesundhed og handlingsprogrammet mod kræft". Tretten 
embedsmænd fra Kommissionen blev tilknyttet dette program med henblik 
på gennemførelsen af den første handlingsplan. I 1990 blev endvidere 
fem nationale embedsmænd tilknyttet. Deltidsansatte konsulenter har 
bistået ved behandlingen af særlige spørgsmål (specialister Inden for 
oplysning og sundhedsuddannelse, og Inden for uddannelse af de ansatte 
I sundhedssektoren samt screening for kræft). Ved udgangen af 1991 
svarede disse konsulentstillinger til fire fuldtidsstillinger. 
ANNEX II EUROPA MOD KRÆFT-PROGRAMMET 
STØTTE - (ECU) - Y. AF DET SAMLEDE BUDGET 
ttfr-
ANNEX I I I 
Detaljeret beskrivelse af de aktioner, der er Iværksat 
i henhold til bilag I I Rådets afgørelse ØO/238/Euratom, 
EKSF, EØF 
BI LAG I I I 
Aktioner som led I forebyggelsen af tobaksmlsbrug 
I de to handlingsplaner under dette program slås der stærkt til lyd for 
en global og Integreret fremgangsmåde til bekæmpelse af tobaksmlsbrug. 
Med henblik på dette har man gennemført en lang række aktioner, der 
udelukkende tjente til at forebygge tobaksmlsbrug. Især Inden for 
følgende områder: 
oplysning af befolkningen - afgifter og pris - mærkning - tobakkens 
enkelte bestanddele - produktion - beskyttelse af børn - beskyttelse af 
lokaler med offentlig adgang - reklame - tobaksafvænnlngskampagner. 
Disse aktioner er blevet gennemført ad Især to kanaler: 
udarbejdelse af bestemmelser; 
aktioner "I marken". 
LovgIvnIngsmæssIge foranstå Itn inger 
Den lovgivningsmæssige aktion, der blev Indledt I 1988 har Indtil I dag 
muliggjort vedtagelsen af følgende tekster: 
- Rådets resolution truffet af Rådet og medlemsstaternes sundheds­
ministre forsamlet I Rådet af 18. juli 1989 om forbud mod rygning I 
lokaler med offentlig adgang (89/C189.01); 
Rådets direktiv af 13. november 1989 om mærkning af tobaksvarer 
(89/622/EØF); 
Rådets direktiv af 17. maj 1990 om det maksimalt tilladte tjære-
Indhold I cigaretter (£0/239/4EØF); 
Rådets direktiv af 15. maj 1992 om ændring af direktiv 89/622/EØF 
om mærkning af tobaksvarer og forbud mod markedsføring af visse 
<• tobaksvarer, der placeres I munden (92/^1/EØF). 
Aktioner I marken 
Siden 1988 har dette program I løbet af de to handlingsplaner 
finansieret 150 projekter Inden for forebyggelse af tobaksmlsbrug. 
Disse projekter omfatter sundhedsundervisning I skolerne, oplysning af 
befolkningen, Især af de unge, samt programmerne til støtte af 
tobaksafvænnIng. 
Med hensyn til udvekslingen af oplysninger og erfaringer har programmet 
ydet støtte til oprettelsen af en samrådsgruppe omfattende Ikke-ryger-
organisatIoner og de ansvarlige regeringsrepræsentanter på dette 
område. Dette NGO-net til bekæmpelse af tobak har Især gjort det muligt 
at gøre befolkningen modtagelig for de aktioner til forebyggelse af 
tobaksmisbrug, som fællesskabet har gennemført. 
IL,-
Ernæring og kraft 
Som led I programmet er der blevet ydet støtte til adskillige 
undersøgelser med henblik på at forbedre viden om mulige sammenhænge 
mellem ernæring og kræft (den eksisterende forbindelse mellem ernæring 
(herunder alkohol) og diverse former for kræft (brystkræft, 
tyktarmskræft, kræft I bugspytkirtlen, kræft I galdevejene). Endvidere 
har man gennemført undersøgelser med henblik på at klarlægge den rolle, 
som kræfthæmmende stoffer spiller (selen, kalcium osv.). 
Endvidere har man kunnet Iværksætte "den europæiske prospekt I ve under­
søgelse vedrørende ernæring og kræft - EPIC". Der kan Ikke rejses tvivl 
om, at Fællesskabet har gjort denne undersøgelse særlig relevant, da 
det kun er Fællesskabet, der kan levere de tal for opsplitning af 
befolkningen og ernæringsvaner, som er nødvendige for at opnå signifi­
kante resultater. Undersøgelsen koordineres af Det Internationale 
Kræftforskningscenter (CIRC) med deltagelse af grupper af epldemlologer 
fra syv medlemsstater, der følger 350.000 EF-borgere med henblik på at 
undersøge forbindelsen mellem ernæring og andre levevaner og 
forekomsten af kræft og andre sygdomme (kardlovaskulære sygdomme, 
hypertension osv.). I dag har Frankrig, Spanien, Det Forenede Kongerige 
og Italien gennemført denne undersøgelse, mens tre andre medlemsstater 
(Forbundsrepublikken Tyskland, Grækenland, Nederlandene) er ved at 
afslutte den indledende fase. 
Med hensyn til Information af befolkningen har alle partnere under 
programmet "Europa mod kræft" 1 de ti medlemsstater tilpasset deres 
Informationskampagner til den brede offentlighed for således at tage 
hensyn til de to europæiske krav Inden for forebyggelsen af kræft I 
forbindelse med ernæring. Der er ligeledes blevet udarbejdet talrige 
nye informationsbrochurer med finansiel støtte fra Det Europæiske 
Fællesskab. 
Med hensyn til lovgivningsarbejdet har programmet kunnet anvende de 
betydelige resultater Inden for næringsdeklaration af levnedsmidler og 
inden for pesticidrester I frugt og grønsager. 
Rådet vedtog I 1990 direktiv 90/496/EØF om harmonisering af nærings­
deklaration af levnedsmidler I Fællesskabet1). I fortsættelse af 
dette direktiv indledte "Den Videnskabelige Komité for Levnedsmidler" 
udarbejdelsen af to rapporter I 1991: 
en rapport om den anbefalede daglige kostmængde 
en anden rapport om defineringen af kostfibre (som ville kunne 
anvendes I forbindelse med næringsdeklarationer) og en fælles 
analysemetode. 
Endvidere vedtog Kommissionen I april 1992 to forslag til ændring af 
fire af Rådets direktiver: 76/895/EØF, 90/642/EØF, 86/362/EØF og 
Pc/??3/cTF om f ??ts;»tte (?e <?f n^k? Im* lgræns*værdlpr for indhM^' .-.* 
pesticidrester I og på frugt og grønsager og andre produkter af vegeta­
bilsk oprindelse, korn samt levnedsmidler af animalsk oprindelse. 
1) EFT L 276 af 6.10.1990 
Kræftfremkaldende stoffer 
For så vidt angår kræftrisiko I forbindelse med visse kemiske stoffer, 
er der gennemført flere undersøgelser vedrørende erhvervsbetinget kræft 
hos arbejdstagere, der eksponeres for forskel IIge kræftfremkaldende 
stoffer. 
Nedenstående retsakter har været til støtte for gennemførelsen af 
programmet på dette område: 
a) Klassificering og etikettering af kræftfremkaldende stoffer, 
herunder også præparater indeholdende sådanne stoffer: 
Den 1. marts 1991 blev direktivet om klassificering og 
etikettering af farlige stoffer (67/548/EØF) for tolvte gang 
tilpasset den tekniske udvikling. Ligeledes I 1991 blev 
antallet af stoffer eller grupper af stoffer I kategori 1, 2 
eller 3 I bilag I til direktiv 67/548 øget med 52 nye stoffer, 
således at det samlede antal nu er 147. 
Direktiv 88/379/EØF (klassificering og etikettering af farlige 
præparater) trådte I kraft den 8. Juni 1991. I henhold til 
dette dirketIv skal farlige præparater mærkes, bl.a. med 
sætningen "kan fremkalde kræft", hvis præparatet Indeholder et 
stof, der er klassificeret som kræftfremkaldende, og hvis dette 
stof er til stede I præparatet I en koncentration, der er 
større end den i direktivet fastsatte. 
b) Markedsføring af farlige stoffer og præparater 
I 1991 blev direktiv 76/769/EØF af 27. Juli 1976 om begrænsning 
af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og 
præparater ændret fire' gange, nemlig ved direktiverne 
91/173/EØF, 91/338/EØF, 91/339/EØF OG 91/659/EØF. Ændringerne 
vedrører bl.a. begrænsninger for asbestfibre, pentachlorphenol 
og dets derivater og cadmium og dets derivater. 
c) Forebyggelse af erhvervsbetinget kræft 
Et afgørende skridt I kampen mod kræftfremkaldende stoffer på 
arbejdspladsen blev taget med vedtagelsen af direktiv 
90/394/EØF af 29.Juni 1990 om beskyttelse af arbejdstagerne mod 
risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende 
stoffer (EFT nr. L 196 af 26.7.1990, s. 1). 
Med hensyn til de specifikke problemer med asbest blev der den 
25. Juni 1991 vedtaget et Rådsdirektiv om ændring af direktiv 
83/477/EØF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne vedunder 
arbejdet at være udsat for asbest (andet særdirektiv I henhold 
til artikel 8 I direktiv 80/1107/EØF) (EFT nr. L 206 af 
27.07.1991, s. ,16) 
(S-
Følgende retsakter Inden for beskyttelse mod Ioniserende stråling er 
be I vet gennemført med støtte I programmet: 
Rådets forordning (Euratom) nr. 3954/87 om fastsættelse af de 
maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet i levnedsmidler og 
foder som følge af nukleare ulykker eller andre tilfælde af 
strålingsfare (EFT nr. L 371 af 30.12.1987) er blevet suppleret med 
forordning 770/90. 
Vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 2219/89 om "betingelser for 
udførsel af levnedsmidler og foder efter nukleare ulykker eller I 
andre tilfælde af strålingsfare" (EFT nr. L 211 af 22.7.1989). 
Direktiv (Euratom) nr. 618/89 om oplysning af befolkningen om, 
hvorledes den skal forholde sig, samt om sundhedsmæssige 
foranstaltninger i tilfælde af strålingsfare (EFT nr. L 357 af 
7.12.1989, s. 31) blev I 1991 suppleret af en meddelelse (EFT nr. C 
103 af 19.4.1991) for at lette omsætningen af direktivet til 
national lovgivning i medlemsstaterne. 
Direktiv (Euratom) nr. 641/90 om strålebeskyttelse af 
eksterne arbejdstagere, der udsættes for risici for 
ioniserende stråling under deres arbejde i et kontrolleret 
område. 
-1^ 
Tidlig påvisning 
På grundlag af de erfaringer, der allerede er opnået I nogle af 
medlemsstaterne, blev der I 1990 oprettet et netværk af pilotprojekter 
til tidlig påvisning af brystkræft. Formålet med dette netværk er at få 
udvekslet erfaringer mellem medlemsstaterne og skabe grundlaget for en 
praksis af høj kvalitet til tidlig påvisning af brystkræft I 
Fællesskabet. 
I øjeblikket deltager ni medlemsstater. Ekspertise fra centre I Det 
Forenede Kongerige, Tyskland og Nederlandene, som ikke deltager I 
netværket med finansierede projekter, anvendes I styringen og 
evalueringen af netværket, og dette kan derfor betragtes som dækkende 
hele Fællesskabet. Netværket evalueres hele tiden af uafhængige 
eksperter, og der er allerede blevet afholdt tre generelle 
evalueringsmøder (Colmbra 1990, Athen 1991, Dublin 1992). 
Denne evaluering har vist, at det er nødvendigt, at uddanne det 
involverede sundhedspersonale. Under programmet har man taget fat på 
dette problem ved at organisere uddannelsesaktiviteter på dette område, 
bl.a. på kræftundersøgelsescentre I Utrecht og Firenze (1990-1991). 
Da det er nødvendigt med en bedre kvalitetssikring af nogle af 
pilotprojekterne, har man under programmet I samarbejde med eksperter 
fra medlemsstaterne udarbejdet et dokument med EF-retnlngslInjer for 
kvalitetssikring I forbindelse med tidlig påvisning ved hjælp af 
røntgenundersøgelser. Dokumentet dækker arbejdets tilrettelæggelse, de 
tekniske og faglige aspekter (procedure, uddannelse af 
røntgenpersonale, kvalitetsindikatorer, evaluering, tekniske aspekter 
vedrørende doser). Dokumentet forventes offentliggjort I slutningen af 
1992. 
For så vidt angår tidlig påvisning af livmoderhalskræft er der under 
programmet blevet finansieret talrige undersøgelser, bl.a. vedrørende 
betydningen af HP-vlrus, om antallet af kvinder, der har ladet sig 
undersøge, om de almindelig praktiserende lægers rolle og om 
alternative teknikker til tidlig påvisning, som f.eks. cervleograph I. 
Det har (som I forbindelse med tidlig påvisning af brystkræft) vist sig 
nødvendigt at gøre en Indsats for at fremme kvalitetssikringen. Under 
programmet har man derfor sammen med en gruppe af eksperter på området 
udarbejdet et dokument med retningslinjer for kvalitetssikring i 
forbindelse med undersøgelser til tidlig påvisning af 
livmoderhalskræft. Dokumentet vil blive offentliggjort I slutningen af 
1992. 
For at afprøve retningslinjernes anvendelighed er der planer om i 1993 
at oprette et fællesskabsnetværk af pilotprojekter. 
For så vidt angår andre former for kræft, er der under programmet 
blevet finansieret en feasiblI I ty-undersøgelse vedrørende tidlig 
påvisning af kræft I blærehalsklrtelen. Med hensyn til endetarmskræft 
er der under programmet blevet finansieret et begrænset antal 
undersøgelser (effektiviteten af undersøgelser af endetarmskræft I Det 
Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig), I hvilke der foretages en 
evaluering af medtoderne til tidlig påvisning af denne form for kræft. 
Registrering af kræft og lignende aktioner 
Inden for rammerne af aktionen til registrering af kræft, som er 
beskrevet I handlingsplan nr. 2 I programmet, har man påbegyndt det 
forberedende arbejde til oprettelse af et EF-net af cancerregistre. Det 
overordnede formål med dette net er forbedre sammenligneligheden af 
dataene I cancerregi sterne for at tilvejebringe et pålideligt 
Informationsgrundlag. Dette vil gøre det muligt bedre at kontrollere 
kræftre Iaterede problemer I Fællesskabet og udnytte dataene optimalt I 
forsknings- og planlægningsarbejdet. 
Dette projekt administreres for programmet af "Centre International de 
Recherche sur le Cancer" og Cancerregisteret I Danmark. 
Følgende er gennemført eller under gennemførelse: 
definering af et kodningssystem, der omfatter i alt ca. 700 former 
for kræft, for at muliggøre sammenligneligheden af de forkel IIge 
registrer Inger ; 
udvikling af en styresystem til databaser (EUROCIM), der skal 
anvendes på PC'ere, således at man let kan foretage søgninger 
vedrørende inci dens af kræfttilfælde, dødshypplghed I forbindelse 
med forskellige kræftformer samt statistiske analyser; 
gennemføre i se af en undersøgelse vedrørende de allerede 
eksisterende oancerregistre I Fællesskabet for at finde frem til 
mulige deltagere I nettet; 
offentliggørelse af data om skøn over de tab, der optår i Det 
Europæiske Fællesskab som følge af kræftEC(| 
(2) O.M. Jensen, M. Estève, H. Møller og H. Renard (1990), Cancer In 
the European Community and Its Member States. Europ.J.Cancer, nr. 
26, 1167-1256. 
Andre aspekter; behandling og KnoglemarysbanKer 
Der er allerede blevet Iværksat nogle Initiativer med henblik på at 
gennemføre aktionerne I Rådets afgørelse af 17. maj 1990^1^ på 
områderne behandling og knoglemarvsbanker. 
For så vidt angåi—behandlingen, er der blevet Iværksat en undersøgelse 
vedrørende forbedring af kvalitetskontrollen ved røntgenbehandling med 
henblik på at harmonisere en god praksis for denne type behandlinger. 
Med hensyn til palliativ behandling har en ekspertgruppe udarbejdet en 
rapport om situationen på fællesskabsplan. En anden ekspertgruppe har 
udarbejdet en lignende rapport om pædiatrisk onkologi (som også vil 
være disponibel i slutningen af 1992). 
Endelig er der blevet nedsat en tænketank bestående af medlemmer fra 
kræftspeclalistudvalget, der skal undersøge, hvilke Initiativer der på 
mellemlang sigt kan udvikles med hensyn til behandling. 
For så vidt angår knoglemarvsbanker, er programmet blevet tilknyttet 
AlM-programmet, der finansierer EMDI S-projektet (European Marrow Donor 
Informatics Systems), som omfatter 9 knoglemarvsbanker og ca. 300.000 
donorer. Desuden har et europæisk sekretariat for donorer (Paris) 
modtaget støtte fra Fællesskabet i beskedent omfang. I løbet af de 
næste 2 år vil man i forbindelse med programmet undersøge, hvilke 
foranstaltninger der skal iværksættes for at forbedre udvekslingen af 
erfaringer på dette område. 
(1) EFT L 137 af 30.5.1990 
Oplysning af befolkningen 
Et af de vigtigste formål med oplysningsaspekterne I programmet har 
været at stille tilstrækkelige ressourcer til rådighed for 
samarbejdspartnerne I kampagnen mod kræft. Udover økonomisk støtte til 
aktioner, der vedrører målene I programmet, omfatter disse ressourcer 
Den Europæiske Kræftkodeks, TV- og videofilm, plakater, programmets 
brochure, lysbilledshowet (Diaporama) og de nationale nyhedsbreve. 
Desuden Indeholdt Social Europe nr. 1, 1991, en samling af både 
videnskabelig og administrativ/Juridisk dokumentation om programmet. 
Der er ingen tvivl om de ekstra fordele, der opnås ved disse netværk, 
som skaber kontakt mellem folk og grupper med samme interesser. Af 
grupperne I Informationssektoren kan nævnes gruppen af foreninger til 
kræftens bekæmpelse, gruppen af producenter af medicinske og 
videnskabelige TV-programmer, gruppen af korrespondenter ved 
Kommissionens kontorer i medlemsstaterne og gruppen af formænd for de 
nationale koordineringsudvalg. De nationale koordineringsudvalg, der 
blev oprettet i alle medlemsstaterne for at fremme udviklingen af 
kræft forebyggende aktiviteter, har haft en positiv virkning med hensyn 
til at fremme koordineringen på nationalt plan. 
Lige fra starten har man betragtet anvendelsen af rundspørger baseret 
på en pålidelig metodologi som et vitalt bidrag til Identificering af 
aktionsområder og evaluering af oplysningskampagnernes effekt. Siden 
1987 er der regelmæssigt blevet gennemført rundspørger om kendskab ti i 
kræftforebyggelse, rygning og andre emner I alle de 12 medlemsstater. 
Rundspørger i særlige målgrupper som f.eks. lærere, praktiserende 
læger, 11 til 15-årlge (tobak og alkohol) og kvinder (Især vedrørende 
screening og ernæring) har tilvejebragt de data, der var nødvendige for 
at prioritere de forskellige typer af aktioner. 
På oplysnlngsområdet blev der gennemført mange aktioner på EF-plan for 
at øge kendskabet til kræftforebyggelse. De vigtigste er: 
Det Europæiske Kræftår. Det Europæiske Kræftår fra Januar 1989 til 
Januar 1990 indebar en mobilisering af så mange samarbejdspartnere 
som muligt på det bredest mulige grundlag. Året startede med en 
pressekonference, hvor nogle af de mest betydningsfulde ministre 
medvirkede. Der blev bestilt 10 tv-programmer til udsendelse i hele 
Fællesskabet. Ledende repræsentanter for Ikke-statslige 
organisationer blev modtaget af Europa-Parlamentet I Strasbourg. I 
hele EF var der mobile udstillinger, og der blev gennemført 
sportarrangementer for i denne forbindelse at fremme kendskabet til 
kræftforebygge I se. 
Eurovision mod krgft. Jarmai 199Q- 11 tv-stat ioner fra 9 
medlemsstater samarbejdede om denne enestående begivenhed, nemlig 
et direkte Eurovisions-program om et videnskabeligt emne. Indholdet 
var baseret på Den Europæiske Kræftkodeks. 
xy 
De Europæiske Kræftuger. De Europæiske Kræftuger har vist sig 
at være et effektivt middel til at fastholde Interessen for 
Europa mod Kræft programmet. I maj 1988 blev der afholdt en 
"prøveuge". Derefter blev den anden uge I oktober udvalgt som 
det årligt tilbagevendende tidspunkt, hvor der hver gang 
udvælges et emne fra Den Europæiske Kræftkodeks. Dette giver 
anledning til spektakulære akt Ioner J de enke I te medlemsstater. 
Samtidig finder der hundredvis af mere spontane aktioner sted 
hvert år i forbindelse med Kræftugen. 
- **-
SundhedsundervIsning og kræftforebygge I se 
1. De vigtigste aktiviteter med hensyn til sundhedsundervisning I 
den første handlingsplan under "Europa mod Kræft"-programmet 
(1987-1989) var følgende. 
Der blev gennemført en sammenlignende undersøgelse af 
sundhedsundervisningen i medlemsstaterne. En rundspørge 
blandt 2750 lærere omfattede spørgsmål om 
sundhedsundervIsn i ng. 
Foreninger og sammenslutninger til kræftens bekæmpelse 
afholdt et møde i Viterbo i Italien for at diskutere 
skolernes rolle i kræftforebyggelsen. 
Der blev ydet økonomisk støtte til nationale projekter 
vedrørende undervisningsprogrammer I skolerne inden for 
områderne kræftforebyggelse og rygning. 
2. Aktionerne I den anden handlingsplan (1990-1994) er baseret på 
"Den første europæiske konference om sundhedsundervisning og 
kræftforebyggelse I skolerne", som fandt sted i Dublin i 1990. 
2.1. Støtte til initiativer til fremme af lærernes kendskab til Den 
Europæiske Kræftkodeks: 
Der er blevet lagt særlig vægt på at uddanne lærere til 
sundhedsundervisning og kræftforebyggelse. På europæisk niveau har der 
fundet et samarbejde sted med andre internationale organisationer (WHO 
- Det regionale kontor for Europa; Europarådet) i forbindelse med 
tilrettelæggelse af sommerkurser i undervisning på skolerne af lærere I 
kræftforebygge I se (tobak, ernæring osv.) (Southampton, U.K.; Flensburg, 
Tyskland; Montpellier, Frankrig). 
På nationalt niveau er der i Portugal, Grækenland og Belgien blevet 
gennemført uddannelsesinitiativer til videreformidling af de vigtigste 
konklusioner fra ovennævnte sommerkurser. Desuden har der med støtte 
fra Europa mod Kræft været afholdt konferencer, eller der er planlagt 
konferencer, til drøftelse af hvorledes henstillingerne fraDublin-
konferencen kan gennemføres I de enkelte medlemsstater. 
På fællesskabsplan er man ved at etablere et pilot-netværk af 
læreruddannelsesinstitutioner, der skal afprøve et fælles 
mindsteprogram for uddannelse I sundhedsundervisning, herunder 
kræftforebyggelse, og der er forberedt en oplysningskampagne for at 
gøre lærerne og andet personale I skolerne mere bevidste om deres rolle 
med hensyn til sundhedsundervisning og kræftforebygge I se. Materialet 
omfatter en plakat og en Informationsbrochure udarbejdet på 
fællesskabsplan. 
Endelig er der blevet udviklet en europæisk ramme for sundhedsfremme og 
kræftforebyggelse I klasserne på primærtrinet. 
2.2. Formidling af undervisningsmateriale til brug I 
sundhedsundervIsnIngen. 
Der er blevet fremstil let en video (Dig og tobakkea) til skolernes 
sekundærtrin, og denne testes nu I alle medlemsstaterne. Med videoen 
følger en vejledning for lærerne. 
Desuden ydes der støtte til en europæisk festival om anvendelse af 
audiovisuelle midler I sundhedsundervisningen (herunder rygning og 
ernæring). 
I nogle medlemsstater (Spanien, Belgien, Nederlandene, Italien og Det 
Forenede Kongerige) er der ydet støtte til udvikling af materiale til 
brug i projekter på skolerne til fremme af en sund levevis og 
forebyggelse af kræft. Der er blevet ydet støtte til pilot-projekter på 
skolerne vedrørende kræftforebyggelse inden for konteksten af den 
"sundhedsfremmende skole" (Belgien og Luxembourg). 
2.3. Fremme af sunde spisevaner I skolerne, Især spisning af frugt 
og grønsager I frikvartererne og ved måltiderne 
Der blev ydet støtte til et europæisk sommerkursus om 
ernær IngsundervIsning 1 den sundhedsfremmende skole og til 
nationaleprojekter Inden for ernær ingsundervIsning I Tyskland, Irland 
og Spanien. 
-A, 
Uddannelse af personalet i sundhedsvæsenet 
På uddannelsesområdet blev der lagt vægt på behovet for at tilpasse og 
udbygge de praktiserende lægers, kræftspecialisternes og 
sygeplejerskernes viden og færdigheder inden for onkologi. 
I overensstemmelse med Kommissionens henstilling (89/601/EØF) af 8. 
november 1989 om uddannelse af sundhedspersonale I kræftsygdomme (EFT 
nr. L 346, af 27.11.1989) har Europa mod Kræft støttet følgende 
aktiviteter: 
En europæisk konference om en undervisningsplan for 
medicinstuderende inden for onkologi, maj 1988, Bonn (EORTC). 
En europæisk konference om tandlæger og kræft forebygge I se, juni 
1990. Københavns tandlægehøjskole. 
En europæisk konference om en undervisningsplan for 
tand lægestuderende I Europa Inden for onkologi, oktober 1990, 
København. Københavns ta Id lægehøjskole. 
En europæisk konference om et basisprogram for efteruddannelse 
I pleje af kræftpatienter, Januar 1991, London. European 
Oncology Nursing Society (EONS). 
En europæisk konference om kræftuddannelse for praktiserende 
leger, juni 1991, København. De almentpraktIserende lægeres 
europæiske organisation (UEMO). 
Henstillingerne fra disse konferencer er blevet godkendt af de 
rådgivende udvalg for uddannelse af henholdsvis sygeplejersker (april 
1991), tandlæger (november 1991) og læger (november 1991). De er siden 
blevet videreformidlet til de relevante myndigheder samt til faglige og 
Ikke-statslIge organisationer I de 12 medlemsstater. 
I forbindelse med gennemførelsen af henstillingerne fra disse 
konferencer er der forskellige Initiativer, der allerede er blevet 
gennemført, eller er under gennemførelse: 
Udvikling af undervisningsprogrammer 
Et europæisk netværk af pilotprojekter baseret på et basisprogram 
for efteruddannelse i pleje af kræftpatienter er i øjeblikket under 
, etablering i Portugal, Grækenland, Belglen, Tyskland, Irland og 
Itallen. 
En feaslbl11 ty-undersøge Ise vedrørende udviklingen af et fælles 
netværk for Frankrig, Spanien og Portugal gennemføres I samme 
forbindelse. 
Et netværk for pilotprojekter til uddannelse af praktiserende læger 
omfattende de 12 medlemsstater er under etablering med henblik på 
at gennemføre henstillingerne fra Den europæiske konference om 
fastsættelse af prakiserende lægeres uddannelse inden for 
kræftsygdomme. 
Under programmet ydes der støtte til to pilotprojekter vedrørende 
kræftundervisning af tand lægestuderende I Italien og Portugal. 
- IV 
Et fælles, frivilligt undervisningsprogram for det medicinske og 
paramedlcinske personale, der deltager i screening af 
livmoderhalskræft i EF, er under udvikling 1 samarbejde med 
selskaberne for cytopatologl l de 12 medlemsstater. 
I 1990 og 1991 er der på arbejdspladserne blevet arrangeret mange 
uddanne IsessemI narer og workshops om kræft-relaterede emner for 
læger, sygeplJersker og tandlæger i medlemsstaterne med støtte fra 
programmet Europa mod Kræft. 
Som opfølgning af de europæiske konferencer for tandlæger I 1990 
organiserede Københavns tandlægehøjskole i 1991 og 1992 to 
seminarer til uddannelse af undervisere fra de tolv medlemsstater I 
undervisning vedrørende mundhulekræft. 
Sundhedspersonalets mobl11 tet: 
gennem stipendier har man støttet lægers og sygeplejerskers 
mobilitet mellem medlemsstaterne. I 1990 blev der givet stipendier 
til 50 læger for at gøre det muligt for dem at deltage I 
specialkurser organiseret af European School of Oncology (E.S.O.). 
European Oncology Nursing Society (EONS) ydede støtte til 25 
europæiske sygeplejersker til studier på ekspertcentre. I 1990 
modtog 30 læger og 25 sygeplejerkser stipendier I samme 
forbindelse. 
Der ydes også støtte til kurser i datastyring arrangeret af E0RTC. 
UndervIsnIngsmaterIa Ie: 
I 1990 blev der offentliggjort to håndbøger for praktiserende 
læger, nemlig "Lungekræft" og "Brystkræft". 
Siden 1990 har Open University (U.K.) udviklet en multimedie-
undervisningspakke til fJernundervisningskurser I kræftforebyggelse 
for europæisk sundhedspersonale. 
En edb-baseret Interaktiv video-disk, der er udviklet til 
undervisning af læger og sygeplejersker i kræftsygdomme, bliver I 
øjeblikket evalueret I fire medlemsstater (U.K.). 
En brochure, der forklarer den videnskabelige baggrund for Den 
Europæiske Kodeks mod Kræft for de alment praktiserende læger, og 
som er udarbejdet af gruppen af repræsentanter for praktiserende 
læger i Det Europæiske Fællesskab, er I øjeblikket ved at blive 
færdiggjort, og vil I den nærmeste fremtid blive udsendt I hele 
Fællesskabet. 
ISSN 0254-1459 
KOM(93) 93 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 05 
Katalognummer : CB-CO-93-114-DA-C 
ISBN 92-77-53572-5 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg