[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 29.9.2008

KOM(2008) 583 endelig

2008/0185 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

1. BAGGRUNDEN FOR FORSLAGET |

Begrundelse og målsætninger for forslaget I vore dages Europa kan borgerne frit flytte rundt og arbejde, og virksomheder frit handle og udøve virksomhed i hele EU. I den forbindelse er de ofte nødt til at kommunikere med medlemsstaternes myndigheder, og dette sker i stigende grad elektronisk. For at lette den elektroniske kommunikation med borgere og virksomheder har medlemsstaterne gradvis omdannet deres myndigheder, idet de har forbedret deres forretningsprocedurer og den måde, hvorpå de kommunikerer med borgere og virksomheder, og de har derved som oftest reduceret den administrative arbejdsbyrde og administrationsomkostningerne, samtidig med at de har øget de offentlige tjenesters effektivitet. Der er imidlertid en stor risiko for, at denne omdannelse – som følge af dens nationale dimension og mangelen på interoperabilitet på europæisk plan – vil føre til, at der opstår elektroniske barrierer ("e-barrierer"), således at borgere og virksomheder ikke er i stand til at kommunikere elektronisk med en national myndighed i et andet land lige så uproblematisk som borgere og virksomheder, som er hjemmehørende dér. Dette kunne medføre, at det indre marked og den dertil knyttede fri bevægelighed ikke fungerer korrekt, med deraf følgende negative virkninger for åbenheden og konkurrencen på markederne og mobiliteten på tværs af grænserne og for leveringen af visse tjenester af almen interesse for borgere og virksomheder, det være sig af økonomisk eller ikke-økonomisk art. Samtidig kræver de udfordringer, som Europa står over for i dag, i stadig stigende grad fælles politiske svar, og derfor er medlemsstaterne nødt til at samarbejde, når det gælder om at udmønte disse i konkret handling. Faktisk er gennemførelsen af en bred vifte af retsakter medlemsstaternes og Europa-Kommissionens fælles ansvar og kræver kommunikation på tværs af grænser og sektorer ved hjælp af informations- og kommunikationsteknologier (IKT), der i dag er en integreret del af de fleste retsakter og et vigtigt værktøj i kommunikationen mellem myndigheder. Medlemsstaterne og Kommissionen må styrke deres indsats for at opnå interoperabilitet mellem de nationale og Fællesskabets IKT-løsninger, fremme løsninger, der er vedtaget i fællesskab, og undgå "stiafhængighed" (afhængighed af specifikke løsninger) for således at sikre effektiv kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder og derigennem støtte leveringen af elektroniske offentlige tjenester og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter. |

Generel baggrund Programmet om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC-programmet)[1] har, ligesom forgængeren, programmet om elektronisk dataudveksling mellem administrationerne[2] (IDA-programmet), været en medvirkende årsag til det stadig bedre samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaternes myndigheder. IDA- og IDABC-programmerne har fungeret som et forum for udveksling af ideer og erfaringer og har støttet gennemførelsen af Fællesskabets politikker gennem sektorprojekter, der har ført til etablering af en lang række operationelle transeuropæiske netværk og tjenester på traditionelle politikområder, som f.eks. landbrug, fiskeri og beskæftigelse, og på nyere politikområder som f.eks. retlige og indre anliggender, smitsomme sygdomme samt sundhed og forbrugerbeskyttelse. Endelig har IDA- og IDABC-programmerne forsynet administrative sektorer og medlemsstaterne med infrastrukturtjenester, nemlig i form af referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer som f.eks. en kommunikationsplatform, der er kendt under betegnelsen sTESTA og er karakteriseret ved en høj grad af sikkerhed og tilgængelighed samt en række supplerende værktøjer, der tager sigte på at opnå interoperabilitet mellem bagvedliggende ("back-office") administrative systemer og procedurer indbyrdes såvel som mellem bagvedliggende og borgervendte ("front-office") tjenester. Derigennem har IDA- og IDABC-programmerne vist, at de har været i stand til at forbedre udvekslingen af information mellem administrative sektorer i højere grad, end det ville have været muligt ved hjælp af separate og ikke-koordinerede projekter. Ved at udnytte resultaterne af eksisterende initiativer, også i medlemsstaterne, har programmerne vist, at en koordineret fremgangsmåde kan være med til at levere hurtigere og bedre resultater, der opfylder virksomhedernes behov, først og fremmest ved hjælp af referencerammer, generelle tjenester og fælles værktøjer udviklet i form af infrastrukturtjenester i samarbejde med medlemsstaterne. IDABC-programmet udløber den 31. december 2009. Kommissionen foreslår nu et opfølgningsprogram om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA-programmet) med fokus på "back-office"-løsninger, der skal støtte kommunikationen mellem europæiske offentlige myndigheder og gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter. ISA-programmet vil medvirke til at klare udfordringerne og sikre kontinuiteten og samtidig fungere som et forum for udveksling af ideer og erfaringer. |

Eksisterende bestemmelser på det område, forslaget vedrører Ligesom IDABC-programmet og støtteprogrammet for IKT-politik under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation[3] (IKT-støtteprogrammet) for øjeblikket supplerer hinanden i forbindelse med en række aktiviteter, idet f.eks. IKT-støtteprogrammet indebærer lancering af pilotforanstaltninger, mens IDABC-programmet leverer input til støtte for pilotforanstaltningerne, på samme måde vil ISA-programmet med dets snævrere fokus supplere IKT-støtteprogrammet på visse områder ved at levere input såvel som en referenceramme for udvikling til anvendelse i stor skala og praktisk udnyttelse af resultater opnået gennem pilotprojekterne under IKT-støtteprogrammet. Denne komplementaritet vil muliggøre synergier mellem de to programmer. IKT-støtteprogrammet støtter hovedsagelig pilotforanstaltninger med henblik på at påvise og dokumentere betydningen af IKT-løsninger i realistiske omgivelser, både pilotforanstaltninger, der vedrører innovative løsninger eller gentagelse af bedste praksis, og pilotforanstaltninger baseret på igangværende initiativer i medlemsstaterne. IKT-støtteprogrammet støtter ikke implementeringen af løsninger, der muligvis vil kræve et EU-lag. Dette lag kan støttes gennem ISA-programmet, der forsøger at skabe fælles operationelle og genanvendelige IKT-løsninger svarende til de generelle behov, som administrative sektorer og medlemsstater har givet udtryk for. Dertil kommer, at ISA-programmet og IKT-støtteprogrammet har forskellige målsætninger, tidsplaner og finansieringsmekanismer. Hvor IKT-støtteprogrammet anvender en samfinansieringsmekanisme baseret på indkaldelser af forslag med henblik på styring og udvikling af fælles specifikationer, anvender ISA-programmet en mekanisme med fuld finansiering og indkaldelser af tilbud, baseret på fuldstændige specifikationer, med henblik på endelig gennemførelse. Som følge heraf opnås gennem ISA-programmet i alt væsentligt endelige produkter, hvis tekniske karakteristika er kendt på forhånd, mens der gennem IKT-støtteprogrammet opnås potentielle resultater via projekter, der skal definere netop sådanne karakteristika. Det er nemlig således, at formålet med ISA-programmet er at støtte implementeringen af løsninger, mens IKT-støtteprogrammet tager sigte på at identificere potentielle løsninger. ISA-programmet vil opretholde IDABC-programmets stærke fokus på organisatorisk styring og interaktiv etablering af løsninger med støtte fra ekspertgrupper for at sikre en høj grad af koordination, samarbejde og dialog med medlemsstater og sektorer om aktionerne i arbejdsprogrammet. I de tilfælde, hvor det er relevant, vil der blive etableret fælles ekspertgrupper for de to programmer som platform for udveksling af synspunkter og til sikring af komplementariteten mellem de to programmer. |

Sammenhæng med Unionens øvrige politikker og målsætninger Ved at lette kommunikationen mellem europæiske offentlige myndigheder, både ved hjælp af fælles tjenester og værktøjer og ved at fremme interoperabiliteten, vil ISA-programmet bidrage til en styrkelse af det indre marked, idet det forhindrer, at der opstår e-barrierer, der vil kunne medføre, at det indre marked ikke kan fungere tilfredsstillende. Med de samme midler vil ISA-programmet generelt medvirke til at sikre en smidig gennemførelse af Fællesskabets politikker og initiativer, der i de fleste tilfælde indebærer IKT-støtte og ofte også udveksling af information på tværs af grænser og/eller sektorer. På samme måde som IDABC-programmet bidrager til gennemførelsen af i2010-initiativet og den dertil knyttede i2010-handlingsplan, vil ISA-programmet bidrage til gennemførelsen af eventuelle opfølgningsinitiativer. Derfor er ISA-programmet ikke blot i overensstemmelse med eksisterende politikker, men også i høj grad relevant for gennemførelsen af disse, idet der vil kunne opnås betydelige synergier gennem koordination på tværs af sektorer og grænser. |

2. HØRING AF BERØRTE PARTER OG KONSEKVENSVURDERING |

Høring af berørte parter |

Høringsmetoder, vigtigste målsektorer og respondenternes generelle profil På grundlag af et debatoplæg udarbejdet af Kommissionen med henblik på den anden udveksling af synspunkter om et opfølgningsprogram med medlemsstaterne, nemlig med disses repræsentanter i forvaltningsudvalget for IDABC, udarbejdede Kommissionen et dokument, som blev forelagt på IDABC’s midtvejskonference i Slovenien den 12. og 13. februar 2008 og drøftet med forvaltningsudvalget for IDABC i marts 2008. Under behørig hensyntagen til de yderligere bidrag, der fremkom ved disse lejligheder, iværksatte Kommissionen en forudgående evaluering omfattende både dokumentationsundersøgelse, pilotinterviews, en undersøgelse i medlemsstaterne og workshopper/arbejdsmøder og har samtidig indledt en formel høring af interessenterne for at sikre, at programmets målsætninger og aktiviteter tager skyldigt hensyn til de behov, som interessenterne har givet udtryk for. Eftersom ISA-programmet fokuserer på kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder, omfattede den formelle høring kun medlemsstaterne, og hver af disse blev anmodet om at levere ét og kun ét svar på spørgeskemaet. Høringen blev foretaget over internettet fra 30. april til 20. juni 2008. 26 medlemsstater deltog som respondenter i høringen. Resultatet af høringen og rapporten om den forudgående evaluering findes på internetsiden http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706. |

Resumé af svarene og redegørelse for, hvorledes der er taget hensyn hertil 25 medlemsstater ser et betydeligt eller klart behov for etablering og forbedring af de fælles referencerammer. Én medlemsstat ser ikke noget behov. 25 medlemsstater ser et betydeligt eller klart behov for at støtte og fremme vurderingen af de IKT-mæssige aspekter af foreslåede eller vedtagne fællesskabsretsakter samt planlægningen af, hvorledes IKT-systemer skal implementeres. Én medlemsstat ser et svagt behov. 22 medlemsstater ser et betydeligt eller klart behov for at støtte og fremme drift og forbedring af eksisterende fælles tjenester, der er etableret under IDA- og IDABC-programmerne og lignende initiativer samt etablering, udvikling med henblik på udnyttelse i stor skala, anvendelse og forbedring af nye fælles tjenester som reaktion på nye behov og krav. Tre medlemsstater ser et svagt behov, og én medlemsstat ser ikke noget behov. 22 medlemsstater ser et betydeligt eller klart behov for at støtte og fremme forbedring af eksisterende generelle værktøjer, der er udviklet under IDA- og IDABC-programmerne og lignende initiativer, samt etablering, udvikling med henblik på udnyttelse i stor skala, levering og forbedring af nye generelle værktøjer som reaktion på nye behov og krav. To medlemsstater ser et svagt behov, og to medlemsstater ser ikke noget behov. 25 medlemsstater ser et betydeligt eller klart behov for ledsageforanstaltninger til støtte for andre aktiviteter, når dette er relevant. Én medlemsstat ser ikke noget behov. 23 medlemsstater er enige eller stort set enige i, at de aktiviteter, der er nævnt ovenfor (og i artikel 3 og artikel 5, stk. 4, i forslaget til afgørelse), dækker de behov, som medlemsstaterne har givet udtryk for. Tre medlemsstater angiver: ved ikke. 25 medlemsstater er enige eller stort set enige i, at den målsætning, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, i forslaget til afgørelse, dækker alle de aktiviteter, der er nævnt ovenfor (og i artikel 3 og i artikel 5, stk. 4, i forslaget til afgørelse). Én medlemsstat er uenig heri. 25 medlemsstater er enige eller stort set enige i, at der er behov for et program til opfølgning af IDABC med den målsætning, der er nævnt i artikel 1, stk. 2, og som skal dække de aktiviteter, der er anført i artikel 3 og i artikel 5, stk. 4. Én medlemsstat er uenig heri. Det indebærer, at de af medlemsstaterne udtrykte behov med held er blevet omsat til aktiviteter, der dækkes af den generelle målsætning for et opfølgningsprogram, som der er behov for. |

Indsamling og anvendelse af ekspertise |

Der var ikke behov for ekstern ekspertise. |

Konsekvensvurdering Hvis Fællesskabet ikke lancerede ISA-programmet, ville de eksisterende løsninger, der tilbydes til støtte for effektiv kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder, ikke længere blive understøttet, det gælder f.eks. løsninger som den europæiske interoperabilitetsramme og sTESTA, og der ville således være fare for, at f.eks. Schengen-aftalen, visuminformationssystemet og andre aktiviteter inden for området retfærdighed, frihed og sikkerhed ikke kunne fungere tilfredsstillende. Dette kunne ydermere have den utilsigtede virkning, at der ville fremkomme en hel række indbyrdes forskellige løsninger, der kunne føre til e-barrierer, som kunne forhindre det indre marked og den dertil knyttede frie bevægelighed i at fungere tilfredsstillende. Ligeledes ville etablering og anvendelse af nye løsninger, det være sig fælles referencerammer, generelle værktøjer eller fælles tjenester, ikke længere bidrage til at sikre effektiv dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder. Uden det nye program ville der blive truffet langt færre fællesskabsinitiativer til fremme af interoperabiliteten på europæisk plan. På baggrund af disse overvejelser og de kortlagte udfordringer og behov blev det besluttet at foreslå ISA-programmet frem for ikke at gøre noget. Ved at lancere ISA-programmet vil Fællesskabet i høj grad være med til at sikre en smidig kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder, til direkte gavn for medlemsstaterne og Fællesskabet som sådant og til indirekte gavn for virksomheder og borgere som de endelige modtagere. Den mulighed at oprette et agentur blev droppet, da programmet ikke havde den kritiske størrelse, der skal til for at berettige de hermed forbundne omkostninger, og da kontinuiteten i aktiviteterne ikke ville kunne sikres på grund af den tid, det tager at nå til enighed om og dernæst få oprettet et agentur. Den mulighed at integrere programmet i IKT-støtteprogrammet under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation blev droppet på grund af forskelle med hensyn til målsætninger, fokus, aktiviteternes placering i udviklings-/produktionskæden, tidsfrister og finansieringsmekanismer. Programmet vil tilføre Fællesskabets indsats finansiel værdi ved at etablere fælles og genanvendelige løsninger, så medlemsstater og sektorer kan undgå dobbeltarbejde. Desuden vil genanvendelige løsninger give mulighed for stordriftsfordele. Programmet vil tilføre økonomisk værdi ved at understøtte det indre marked, så dette fungerer tilfredsstillende og ikke hæmmes gennem fremkomsten af e-barrierer forårsaget af inkompatible løsninger valgt af de enkelte medlemsstater og sektorer som følge af mangel på fælles løsninger og mangel på interoperabilitet. Der vil blive tilført social værdi, idet programaktiviteterne indirekte vil støtte borgere og virksomheder i deres egenskab af brugere af grænseoverskridende elektroniske offentlige tjenester, der anvender sådanne fælles løsninger. |

3. FORSLAGETS RETLIGE ASPEKTER |

Resumé af forslaget Formålet med ISA-programmet er at lette effektiv kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige myndigheder og således muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester, der understøtter gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter ved at sikre tilstedeværelsen af fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer og ved at skabe større bevidsthed om IKT-aspekter ved Fællesskabets lovgivning. |

Retsgrundlag EF-traktatens artikel 156, ligesom det var tilfældet med IDA- og IDABC-programmerne. |

Nærhedsprincippet Nærhedsprincippet finder anvendelse, for så vidt som forslaget ikke henhører under Fællesskabets enekompetence. |

Målsætningerne i forslaget kan ikke i tilstrækkelig grad nås af medlemsstaterne alene, idet disse, hvis de handlede uafhængigt af hinanden, ikke ville kunne opnå den interoperabilitet, der er nødvendig for elektroniske offentlige tjenester på tværs af grænser og sektorer, og ikke kunne etablere de nødvendige fælles løsninger til støtte for kommunikationen mellem europæiske offentlige myndigheder. |

Gennem en indsats på fællesskabsplan vil man bedre kunne nå målsætningerne i forslaget, idet programmet vil etablere og anvende fælles tjenester, generelle værktøjer og fælles referencerammer til støtte for interoperabiliteten med henblik på at fremme smidig kommunikation mellem offentlige myndigheder på tværs af grænser og sektorer og således muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter. Programmet har således i sagens natur en klar EU-dimension. |

Forslaget overholder derfor nærhedsprincippet. |

Proportionalitetsprincippet |

Programmet vil støtte leveringen af fælles løsninger, dvs. fælles referencerammer, generelle værktøjer og fælles tjenester, der i de tilfælde, hvor det er relevant, skal anvendes af europæiske offentlige myndigheder til dataudveksling på tværs af grænser og sektorer. Medmindre andet fastsættes, vil det grundlæggende være op til medlemsstaterne selv at beslutte, om de vil anvende sådanne løsninger. |

Etablering og forbedring af fælles referencerammer og generelle værktøjer vil blive finansieret via programmet, mens anvendelsen af sådanne referencerammer og værktøjer skal finansieres af brugerne på de relevante administrative niveauer. Etablering, udvikling af løsninger med henblik på udnyttelse i stor skala og forbedring af fælles tjenester vil blive finansieret via programmet, mens anvendelsen af sådanne tjenester kun vil blive finansieret via programmet i det omfang, anvendelsen af dem tjener Fællesskabets interesser. I andre tilfælde skal anvendelsen af tjenesterne, herunder også decentral anvendelse af dem, finansieres af brugerne. De løsninger, der etableres gennem programmet, vil som udgangspunkt reducere de finansielle og administrative byrder, som den indbyrdes kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder indebærer. |

Forslaget overholder derfor proportionalitetsprincippet. |

Reguleringsmiddel/reguleringsform |

Ligesom det var tilfældet med IDABC-programmet, foreslås her en retsakt i form af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse, idet valget af en forordning eller et direktiv ikke vil være hensigtsmæssigt til gennemførelse af et fællesskabsprogram. |

4. BUDGETGENNEMFØRELSE |

Den finansielle ramme for gennemførelsen af ISA-programmet for perioden 1. januar 2010 til 31. december 2015 er sat til 164,1 mio. EUR, hvoraf de 103,5 mio. EUR er afsat til perioden indtil 31. december 2013 som fastsat i de finansielle overslag for 2007-2013. Yderligere oplysninger er anført i den ledsagende finansieringsoversigt til forslaget. |

5. YDERLIGERE OPLYSNINGER |

Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Den foreslåede foranstaltning vedrører et EØS-anliggende og bør derfor også gælde for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |

Kandidatlande Den foreslåede foranstaltning er åben for deltagelse af kandidatlande. |

2008/0185 (COD)

Forslag til

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[4],

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg[5],

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget[6],

efter proceduren i traktatens artikel 251, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I overensstemmelse med traktatens artikel 154 bidrager Fællesskabet - for at hjælpe med at nå de mål, der er anført i traktatens artikel 14 og 158, og for at sætte Den Europæiske Unions borgere, erhvervsdrivende samt regionale og lokale myndigheder i stand til at få fuldt udbytte af oprettelsen af et område uden indre grænser – til oprettelse og udvikling af transeuropæiske netværk, idet det gennemfører foranstaltninger til fremme af sammenkobling, interoperabilitet og tilgængelighed.

(2) Rådet understregede i sine konklusioner af 1. december 2005 om Kommissionens meddelelse "i2010 – Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse", at mere fokuserede, effektive og integrerede politikker for informations- og kommunikationsteknologier (i det følgende benævnt IKT) på både europæisk og nationalt plan er af afgørende betydning for at nå målene for økonomisk vækst og produktivitet. Kommissionen blev opfordret til at fremme effektiv anvendelse af IKT i forbindelse med offentlige tjenester, gennem udveksling af erfaringer, og til at udvikle fælles fremgangsmåder på nøgleområder som f.eks. interoperabilitet og effektiv anvendelse af åbne standarder.

(3) I deres erklæring fra Manchester af 24. november 2005 nåede ministrene med ansvar for IKT-politik bl.a. til enighed om at samarbejde indbyrdes og med Kommissionen om en mere effektiv fælles udnyttelse af eksisterende værktøjer, fælles specifikationer, standarder og løsninger og om at fremme et samarbejde om fælles udvikling af løsninger, hvor dette er nødvendigt.

(4) I deres erklæring fra Lissabon af 19. september 2007 opfordrede ministrene bl.a. Kommissionen til at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem disse og Kommissionen med henblik på at definere, udvikle, implementere og overvåge interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, og de erklærede, at man i forbindelse med fremtidig fællesskabslovgivning bl.a. skulle tage højde for og vurdere dennes indvirkning på IKT-infrastrukturer og omdannelse af tjenester.

(5) Med den hurtige udvikling af IKT er der en risiko for, at medlemsstaterne vælger at satse på forskellige eller inkompatible løsninger, og at der kan opstå e-barrierer, der ville forhindre det indre marked og dermed den frie bevægelighed i at fungere tilfredsstillende. Dette kunne have en negativ virkning på markedernes åbenhed og konkurrenceevne og få betydning for leveringen af visse tjenester af generel interesse for borgere og virksomheder, hvad enten den er af økonomisk eller ikke-økonomisk art. Medlemsstaterne og Kommissionen bør øge deres bestræbelser på at undgå markedsopsplitning, opnå interoperabilitet og fremme IKT-løsninger, der er vedtaget i fællesskab, samtidig med at der sikres passende styring.

(6) Adgangen til fælles, genanvendelige og interoperable løsninger såvel som interoperable bagvedliggende administrative systemer er nødvendig for effektivt at kunne levere offentlige tjenester til virksomheder og borgere på tværs af landegrænser og sektorer.

(7) Der er behov for en vedvarende indsats for – på tværs af grænser og sektorer - at sikre interoperabilitet, udveksling af erfaringer, etablering og vedligeholdelse af fælles fremgangsmåder, specifikationer, standarder og løsninger såvel som vurdering af fællesskabslovgivningens IKT-mæssige aspekter med henblik på at fremme effektiv kommunikation på tværs af grænserne, bl.a. i forbindelse med gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning, samtidig med at der opnås en reduktion af de administrative byrder og omkostninger.

(8) For at tage disse udfordringer op bør denne indsats foregå i tæt samarbejde, koordination og dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne og med de sektorer, der har ansvaret for gennemførelsen af Fællesskabets politikker, og, i alle tilfælde, hvor dette er relevant, med andre interessenter under behørig hensyntagen til Fællesskabets prioriteter og sproglige mangfoldighed.

(9) I overensstemmelse med afgørelse 2004/387/EF af 21. april 2004 om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC)[7], der pålægger Kommissionen at definere mekanismer, der sikrer infrastrukturtjenester finansiel og operationel bæredygtighed, bør infrastrukturtjenester vedligeholdes og anvendes på en bæredygtig måde. Der er opnået enighed med medlemsstaterne om sådanne infrastrukturtjenester under gennemførelsen af beslutning 1719/1999/EF af 12. juli 1999 om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA)[8] og afgørelse 1720/1999/EF af 12. juli 1999 om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA)[9] såvel som under gennemførelsen af IDABC-programmet og andre relevante programmer.

(10) IDABC-programmet udløber den 31. december 2009 og bør efterfølges af et fællesskabsprogram om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA-programmet), der tager disse udfordringer op.

(11) ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne, som har vist, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder virksomhedernes krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og anvendes i samarbejde med medlemsstaterne. Disse aktiviteter har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder og gør det stadig.

(12) For at undgå opsplitning og anlægge en helhedsbetragtning bør der tages behørigt hensyn til den europæiske interoperabilitetsstrategi og den europæiske interoperabilitetsramme, når der fastlægges prioriteter for ISA-programmet.

(13) Løsninger, der etableres eller anvendes som led i ISA-programmet, bør være efterspørgselsbaserede og så vidt muligt indgå som del af et sammenhængende "økosystem" af tjenester, der letter kommunikationen mellem europæiske offentlige myndigheder, og som sikrer, letter eller muliggør interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer.

(14) ISA-programmet bør sikre, at der er fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer til rådighed til støtte for kommunikationen på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige myndigheder, og det bør støtte de enkelte sektorer, når disse skal vurdere de IKT-mæssige aspekter af fællesskabslovgivningen, og når de skal planlægge implementeringen af relevante løsninger.

(15) Fælles referencerammer bør bl.a. omfatte fælles specifikationer, vejledninger og metoder samt fælles strategier.

(16) Foruden at sikre anvendelse og forbedring af eksisterende fælles tjenester etableret under IDA- og IDABC-programmerne såvel som andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, udvikling til anvendelse i stor skala, anvendelse og forbedring af nye fælles tjenester som svar på nye behov og krav.

(17) Foruden at sikre forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer etableret under IDA- og IDABC-programmerne såvel som andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer som svar på nye behov eller krav, der bl.a. er etableret gennem vurderingen af de IKT-mæssige aspekter af fællesskabslovgivning.

(18) Ved etablering, forbedring eller anvendelse af fælles løsninger bør ISA-programmet - i alle tilfælde, hvor dette er relevant - være baseret på eller ledsaget af en fælles udnyttelse af erfaringer og løsninger såvel som udveksling og fremme af gode praksisser.

(19) Løsninger, der etableres eller anvendes som led i ISA-programmet, bør være baseret på princippet om teknologisk neutralitet og adaptabilitet, også med henblik på at sikre, at borgere, virksomheder og myndigheder frit kan vælge den teknologi, der skal anvendes.

(20) Ved alle aktiviteter som led i ISA-programmet bør der tages hensyn til principperne om sikkerhed, privatlivets fred og beskyttelse af persondata.

(21) Der bør tilskyndes til, at alle medlemsstaterne deltager i foranstaltningerne under ISA-programmet, men der kan også igangsættes foranstaltninger, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager. Medlemsstater, der ikke deltager i sådanne foranstaltninger, bør opfordres til at tilslutte sig på et senere tidspunkt.

(22) ISA-programmet bør bidrage til gennemførelsen af ethvert initiativ til opfølgning af i2010, idet der i den forbindelse tages hensyn til andre fællesskabsprogrammer på IKT-området, navnlig til støtteprogrammet for IKT-politik under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation således som fastsat i afgørelse nr. 1639/2006/EF af 24. oktober 2006 om et rammeprogram for konkurrenceevne og innovation (2007-2013)[10], for at undgå dobbeltarbejde.

(23) Der bør tilstræbes synergier i forhold til den private sektor og andre enheder for således – i alle tilfælde, hvor dette er relevant – at prioritere løsninger, der findes på og støttes af markedet.

(24) ISA-programmet bør gennemføres i overensstemmelse med reglerne for offentlige indkøb.

(25) Eftersom de foranstaltninger, der er nødvendige for gennemførelsen af denne afgørelse, er forvaltningsforanstaltninger i den betydning, hvori udtrykket anvendes i artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen[11], bør de vedtages efter den forvaltningsprocedure, der er fastlagt i artikel 4 i nævnte afgørelse.

(26) ISA-programmet bør regelmæssigt overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer.

(27) Der bør tilskyndes til internationalt samarbejde, og med henblik herpå bør ISA-programmet også være åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Område og for kandidatlandene. Der bør også tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, det være sig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet eller i forhold til nabolande, specielt landene på Vestbalkan.

(28) For at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets finansielle midler og undgå unødig spredning af udstyr, gentagne undersøgelser og divergerende fremgangsmåder bør der være mulighed for, at løsninger, der etableres eller anvendes som led i ISA-programmet, også anvendes i forbindelse med ikke-EU-initiativer, forudsat at dette ikke påfører fællesskabsbudgettet omkostninger, og at Fællesskabets hovedformål med løsningen ikke derved sættes over styr.

(29) Der bør for hele programmets løbetid fastsættes en finansieringsramme, der skal udgøre det primære referencegrundlag i den betydning, hvori udtrykket anvendes i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning. Denne finansieringsramme bør også dække udgifter til foranstaltninger vedrørende forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som der direkte er behov for til forvaltning af programmet og for at kunne nå de herfor opstillede mål, bl.a. undersøgelser, ekspertmøder, informations- og publikationstiltag, udgifter til IT-systemer og netværk for udveksling og behandling af information samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet.

(30) Eftersom målene for den foranstaltning, der skal træffes for at fremme en effektiv elektronisk kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder på tværs af grænser og sektorer, for at muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter ikke i tilstrækkelig grad vil kunne opfyldes af medlemsstaterne, men på grund af omfanget og virkningerne heraf bedre kan nås på fællesskabsplan, kan Fællesskabet vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, der er fastsat i traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, således som defineret i nævnte artikel, går denne afgørelse ikke videre end nødvendigt for at nå disse mål —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1 Genstand og mål

1. Ved denne afgørelse fastlægges for perioden 2010-2015 et program om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, herunder fællesskabsinstitutioner og -organer, der skal levere fælles løsninger til fremme af interoperabiliteten (i det følgende benævnt "ISA-programmet").

2. Målet for ISA-programmet er at støtte samarbejdet mellem europæiske offentlige myndigheder ved at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem sådanne myndigheder og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

Artikel 2 Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

a) "interoperabilitet": det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at kommunikere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne deles om information og viden via de forretningsprocesser, de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive IKT-systemer

b) "løsninger": fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer

c) "fælles referencerammer": strategier, specifikationer, metoder, retningslinjer og lignende fremgangsmåder og dokumenter

d) "fælles tjenester": praktisk anvendelige applikationer og infrastrukturer af generel art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder

e) "generelle værktøjer": referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme, fælles komponenter og lignende byggeenheder, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder

f) "foranstaltninger": undersøgelser, projekter og ledsageforanstaltninger

g) "ledsageforanstaltninger": strategiske og bevidstgørende foranstaltninger, foranstaltninger til støtte for styringen af ISA-programmet og foranstaltninger vedrørende deling af erfaringer samt udveksling og fremme af gode praksisser.

Artikel 3 Aktiviteter

ISA-programmet skal støtte og fremme:

a) etablering og forbedring af fælles referencerammer til støtte for interoperabiliteten på tværs af landegrænser og sektorer

b) vurdering af de IKT-mæssige aspekter af foreslået eller vedtaget fællesskabslovgivning såvel som planlægning af implementeringen af IKT-systemer til støtte for gennemførelsen af sådan lovgivning

c) anvendelse og forbedring af eksisterende fælles tjenester såvel som etablering, udvikling med henblik på udnyttelse i stor skala, anvendelse og forbedring af nye fælles tjenester

d) forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer såvel som etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer.

Artikel 4 Generelle principper

Foranstaltninger, der lanceres eller videreføres under ISA-programmet, skal – i alle tilfælde, hvor dette er relevant – være baseret på følgende principper:

a) princippet om teknologisk neutralitet og tilpasningsevne

b) princippet om privatlivets fred og beskyttelse af persondata

c) princippet om sikkerhed.

Artikel 5 Foranstaltninger

1. Fællesskabet vil i samarbejde med medlemsstaterne træffe de foranstaltninger, der er anført i det rullende arbejdsprogram, som omhandles i artikel 9, i overensstemmelse med de gennemførelsesbestemmelser, der er fastsat i artikel 8. Foranstaltningerne vil blive gennemført af Kommissionen.

2. En undersøgelse består af én fase og afsluttes med den endelige rapport.

3. Et projekt består – i alle tilfælde, hvor dette er relevant - af tre faser:

a) den indledende fase, der skal føre til etablering af projektgrundlaget

b) gennemførelsesfasen, hvis afslutning markeres af gennemførelsesrapporten, og

c) den operationelle fase, der begynder på det tidspunkt, hvor en løsning stilles til rådighed for brugerne.

De relevante projektfaser bliver defineret, når foranstaltningen optages i det rullende arbejdsprogram.

4. Gennemførelsen af ISA-programmet vil blive støttet gennem ledsageforanstaltninger.

Artikel 6 Projektgrundlag og gennemførelsesrapport

1. Projektgrundlaget skal indeholde en beskrivelse af:

a) omfang, mål og problem eller mulighed, herunder angivelse af, hvem der forventes at ville anvende løsningen, og hvilke fordele der forventes opnået, såvel som kvantitative og kvalitative indikatorer til måling af sådanne fordele

b) fremgangsmåden, herunder de organisatoriske aspekter, f.eks. faser, resultater og milepæle, og, hvor dette er relevant, foranstaltninger til fremme af flersproglig kommunikation

c) interessenter og brugere såvel som den dertil knyttede ledelsesstruktur

d) detaljeret beskrivelse af løsningen, herunder dens sammenhæng med og afhængighed af andre løsninger, en detaljeret beskrivelse af forventede omkostninger, tidsplan og krav såvel som et overslag over de samlede ejerskabsomkostninger, herunder eventuelt de årlige driftsomkostninger

e) karakteristika

f) begrænsninger, herunder krav til sikkerhed og beskyttelse af data.

2. Gennemførelsesrapporten skal indeholde en beskrivelse af:

a) omfang, mål og problem eller mulighed målt i forhold til projektgrundlaget

b) projektets effektivitet, herunder en måling af opnåede resultater, afholdte udgifter, faktisk tidsplan og krav set i forhold til projektgrundlaget, en analyse af det forventede investeringsafkast samt de samlede ejerskabsomkostninger, herunder de årlige driftsomkostninger

c) organisatoriske aspekter, herunder spørgsmålet om, hvorvidt den anvendte ledelsesstruktur er velegnet, og, hvor dette er relevant, anbefalinger vedrørende ledelsesstrukturen efter gennemførelsesfasen

d) i alle tilfælde, hvor dette er relevant, den foreslåede plan for, hvorledes løsningen skal udbredes i den operationelle fase, såvel som indikatorer for tjenesteniveau

e) slutbrugeren og det tilgængelige tekniske støttemateriale.

Artikel 7 Løsninger

1. Fælles referencerammer vil blive etableret og vedligeholdt ved hjælp af undersøgelser.

Undersøgelser skal også tjene som middel til at støtte vurderingen af de IKT-mæssige aspekter af foreslået eller vedtaget fællesskabslovgivning såvel som planlægningen af implementeringen af løsninger til støtte for gennemførelsen af sådan lovgivning.

2. Generelle værktøjer vil blive etableret og vedligeholdt ved hjælp af projekter. Projekter skal ligeledes være et middel til etablering, udvikling med henblik på udnyttelse i stor skala, drift og vedligeholdelse af fælles tjenester.

Artikel 8 Gennemførelsesbestemmelser

1. Ved gennemførelsen af ISA-programmet skal der tages behørigt hensyn til den europæiske interoperabilitetsstrategi og den europæiske interoperabilitetsramme.

2. Der skal tilskyndes til, at så mange medlemsstater som muligt deltager i en undersøgelse eller et projekt.

3. Etablering eller forbedring af løsninger skal – i alle tilfælde, hvor dette er relevant - være baseret på eller ledsaget af deling af erfaringer såvel som udveksling og fremme af god praksis.

4. For at undgå dobbeltarbejde og fremskynde etableringen af løsninger vil der, hvor dette er relevant, blive taget hensyn til resultater opnået i forbindelse med andre relevante initiativer på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater.

For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, vil foranstaltningerne, hvor dette er relevant, blive koordineret med andre relevante fællesskabsinitiativer.

5. Iværksættelsen af foranstaltninger, definitionen af de forskellige faser og udarbejdelsen af projektgrundlag og gennemførelsesrapporter vil blive udført og overvåget af Kommissionen som led i gennemførelsen af det rullende arbejdsprogram, der opstilles i overensstemmelse med artikel 9.

Artikel 9 Rullende arbejdsprogram

1. Kommissionen udarbejder et rullende arbejdsprogram for hele denne afgørelses varighed med henblik på gennemførelse af foranstaltninger.

2. Kommissionen godkender det rullende arbejdsprogram og mindst én gang om året enhver ændring heraf.

3. Den i artikel 12, stk. 2, omhandlede procedure finder anvendelse ved Kommissionens godkendelse af det rullende arbejdsprogram og enhver ændring heraf, jf. dog artikel 10, stk. 4.

4. For hver foranstaltning skal det rullende arbejdsprogram, hvor dette er relevant, indeholde:

a) en beskrivelse af omfang, mål, problem eller mulighed, forventede brugere og fordele og af den organisatoriske og tekniske fremgangsmåde

b) en oversigt over de forventede omkostninger og, hvor dette er relevant, de milepæle, der skal nås.

5. Et projekt kan i en hvilken som helst af sine faser optages i det rullende arbejdsprogram.

Artikel 10 Budgetbestemmelser

1. Midler vil blive frigivet, når følgende specifikke milepæle er nået:

a) for lancering af en undersøgelse, en ledsageforanstaltning eller et projekts indledende fase er milepælen optagelsen af projektet i det rullende arbejdsprogram

b) for lancering af et projekts gennemførelsesfase er milepælen projektgrundlaget

c) for den efterfølgende operationelle fase af et projekt er milepælen gennemførelsesrapporten.

2. Eventuelle milepæle, der skal nås i gennemførelsesfasen eller i den operationelle fase, skal defineres i det rullende arbejdsprogram.

3. Hvis et projekt optages i det rullende arbejdsprogram i gennemførelsesfasen eller den operationelle fase, frigives midlerne ved projektets optagelse i det rullende arbejdsprogram.

4. Ændringer af det rullende arbejdsprogram, som vedrører budgettildelinger på over 400 000 EUR pr. foranstaltning, skal vedtages i overensstemmelse med proceduren i artikel 12, stk. 2.

5. ISA-programmet skal gennemføres i overensstemmelse med reglerne for offentlige indkøb.

Artikel 11 Fællesskabets finansielle bidrag

1. Etablering og forbedring af fælles referencerammer og generelle værktøjer finansieres fuldt ud via ISA-programmet. Anvendelsen af sådanne referencerammer og værktøjer finansieres af brugerne.

2. Etablering, udvikling til anvendelse i stor skala og forbedring af fælles tjenester finansieres fuldt ud via ISA-programmet. Driften af sådanne tjenester finansieres fuldt ud via ISA-programmet i det omfang, anvendelsen af dem kan tjene Fællesskabets interesser. I andre tilfælde finansieres anvendelsen af tjenesterne, herunder også decentral drift af dem, af brugerne.

3. Ledsageforanstaltninger finansieres fuldt ud via ISA-programmet.

Artikel 12 Udvalg

1. Kommissionen bistås af et udvalg betegnet Udvalget for Interoperabilitet på tværs af Landegrænser (i det følgende benævnt "CIO-udvalget") bestående af repræsentanter for medlemsstaterne med Kommissionen som formand.

2. Når der henvises til dette stykke, skal den forvaltningsprocedure, der er fastsat i artikel 4 i Rådets afgørelse 1999/468/EF, senest ændret ved Rådets afgørelse 2006/512/EF af 17. juli 2006, anvendes i overensstemmelse med afgørelsens artikel 7, stk. 3, og artikel 8.

3. Den periode, der er omtalt i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til tre måneder.

4. CIO-udvalget vedtager sin forretningsorden.

Artikel 13 Overvågning og evaluering

1. Kommissionen skal regelmæssigt overvåge gennemførelsen af ISA-programmet. Den skal undersøge eventuelle synergier med andre komplementære fællesskabsprogrammer.

Kommissionen skal én gang om året aflægge beretning for CIO-udvalget om gennemførelsen af ISA-programmet.

2. Løsninger skal tages op til revision hvert andet år.

3. ISA-programmet skal underkastes en midtvejsevaluering og en endelig evaluering, hvis resultater skal meddeles Europa-Parlamentet og Rådet henholdsvis den 31. december 2012 og den 31. december 2015.

Evalueringerne skal vedrøre emner som f.eks. relevans, effektivitet, nytteværdi, bæredygtighed og sammenhængen mellem de forskellige ISA-foranstaltninger, og de skal desuden indeholde en vurdering af resultaterne set i forhold til målet for ISA-programmet og det rullende arbejdsprogram. Ved den endelige evaluering skal det desuden undersøges, i hvor høj grad ISA-programmet har nået sit mål.

Ved evalueringerne skal det også undersøges, hvilke fordele foranstaltningerne har givet Fællesskabet, når det drejer sig om fremme af fælles politikker; der skal ske en kortlægning af områder, hvor der kan ske forbedringer, og synergierne i forhold til andre fællesskabsinitiativer vedrørende interoperabilitet på tværs af landegrænser og sektorer skal efterprøves.

Artikel 14 Internationalt samarbejde

1. ISA-programmet skal stå åbent for deltagelse af landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlandene inden for rammerne af deres respektive aftaler med Fællesskabet.

2. Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet, men også i forhold til nabolandene, specielt landene på Vestbalkan. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA-programmet.

Artikel 15 Ikke-fællesskabsinitiativer

Løsninger, der etableres eller anvendes som led i ISA-programmet, kan anvendes i forbindelse med ikke-fællesskabsinitiativer, forudsat at dette ikke medfører ekstraomkostninger for fællesskabsbudgettet, at Fællesskabets hovedformål med løsningen ikke derved sættes over styr, og at dette ikke medfører nogen begrænsning af Fællesskabets øvrige politikker.

Artikel 16 Finansielle bestemmelser

1. Finansieringsrammen for gennemførelse af Fællesskabets foranstaltninger i henhold til denne afgørelse for perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2015 er sat til 164,1 mio. EUR, hvoraf 103,5 mio. EUR er afsat til perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2013.

For perioden efter den 31. december 2013 vil beløbet blive anset for bekræftet, hvis det for denne fase er i overensstemmelse med den finansielle ramme, der vil være gældende for den periode, der begynder i 2014.

2. De årlige bevillinger vil blive godkendt af budgetmyndigheden inden for grænserne af den finansielle ramme.

Artikel 17 Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Den finder anvendelse fra 1. januar 2010 til 31. december 2015.

Udfærdiget i Strasbourg, den ….

På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne

Formand Formand

FINANSIERINGSOVERSIGT TIL FORSLAGET

1. FORSLAGETS BETEGNELSE:

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA).

2. ABM/ABB-RAMME

Politikområder og dermed forbundne aktiviteter:

Informations- og kommunikationsteknologier - Operationelt program under afsnit 26 "Kommissionens administration"

Aktivitet: 26 03 Interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere

3. BUDGETPOSTER

3.1. Budgetposternes nummer og tekst (aktionsposter og dermed forbundne poster vedrørende teknisk og administrativ bistand (tidl. B..A-poster)):

26 03 01 01 Interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)[12]

26 01 04 01 Interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder ISA) — Udgifter til administrativ forvaltning

3.2. Foranstaltningens og de finansielle virkningers varighed:

Anvendelsesperiode: den 1. januar 2010 til den 31. december 2015

Der vil kunne ske udbetaling over fællesskabsbudgettet efter den 31. december 2015 for beløb, som der er indgået forpligtelse for i løbet af anvendelsesperioden.

3.3. Budgetoplysninger:

Budget-post | Udgifternes art | Nye | EFTA-bidrag | Bidrag fra ansøgerlande | Udgiftsområde i de finansielle overslag |

26030101 | Ikke-oblig. | Opdelte[13] | JA | JA | JA | 1A |

26010401 | Ikke-oblig. | Ikke-opdelte[14] | NEJ | JA | JA | 1A |

4. SAMMENFATNING AF RESSOURCERNE

4.1. Finansielle ressourcer

4.1.1. Sammenfatning af forpligtelsesbevillinger (FB) og betalingsbevillinger (BB)

i mio. EUR (3 decimaler)

Udgiftstype | Punkt | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 og ff. | I alt |

Driftsudgifter[15] |

Forpligtelsesbevillinger (FB) | 8.1. | a | 23,00 | 25,20 | 26,00 | 26,10 | 28,50 | 30,50 | 159,3 |

Betalingsbevillinger (BB) | b | 5,75 | 23,55 | 25,40 | 26,00 | 26,73 | 51,87 | 159,3 |

Administrative udgifter inden for referencebeløbet[16] |

Teknisk og administrativ bistand (IOB) | 8.2.4. | c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

SAMLET REFERENCEBELØB |

Forpligtelsesbevillinger | a+c | 23,80 | 26,00 | 26,80 | 26,90 | 29,30 | 31,30 | 164,1 |

Betalingsbevillinger | b+c | 6,5 | 24,35 | 26,20 | 26,80 | 27,53 | 52,67 | 164,1 |

Administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet[17] |

Personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IOB) | 8.2.5. | d | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 13,097 |

Administrative udgifter, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, ikke medtaget i referencebeløbet (IOB) | 8.2.6. | e | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

Samlede anslåede finansielle omkostninger ved foranstaltningen |

FB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | a+c+d+e | 25,986 | 28,240 | 29,040 | 29,140 | 31,540 | 33,540 | 177,488 |

BB I ALT, inkl. udgifter til personaleressourcer | b+c+d+e | 8,736 | 26,590 | 28,440 | 29,040 | 29,765 | 54,915 | 177,488 |

Væksten i bevillingerne år for år afspejler driftsomkostningerne til en stadig større vifte af fælles tjenester og generelle værktøjer, der stilles til rådighed for Kommissionens tjenestegrene og medlemsstaterne med henblik på implementering af interoperable informationssystemer på tværs af landegrænserne.

Samfinansiering

Ikke relevant.

4.1.2. Forenelighed med den finansielle programmering

( Forslaget er foreneligt med den gældende finansielle programmering. For perioden efter den 31. december 2013 vil beløbet blive anset for bekræftet, hvis det for denne fase er i overensstemmelse med den finansielle ramme, der vil være gældende for den periode, der begynder i 2014.

( Forslaget kræver omprogrammering af det relevante udgiftsområde i de finansielle overslag.

( Forslaget kan kræve anvendelse af bestemmelserne i den interinstitutionelle aftale[18] (dvs. fleksibilitetsinstrumentet eller revision af de finansielle overslag).

4.1.3. Finansielle virkninger på indtægtssiden

( Forslaget har ingen indflydelse på indtægterne

4.2. Personaleressourcer (fuldtidsækvivalenter) (herunder tjenestemænd, midlertidigt ansatte og eksternt personale) – se nærmere under punkt 8.2.1.

Årlige behov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Personaleressourcer i alt | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

5. SÆRLIGE FORHOLD OG MÅL

5.1. Behov, der skal dækkes på kort eller lang sigt

ISA-programmet skal opfylde behovet for fælles referencerammer, opmærksomhed omkring IKT-mæssige aspekter af fællesskabslovgivning, fælles tjenester og genanvendelige generelle værktøjer.

Disse behov er blevet kortlagt dels gennem udveksling af synspunkter med repræsentanter for sektorer og medlemsstater, dels gennem den forudgående evaluering og den formelle høring, som disse er nærmere beskrevet i begrundelsen for forslaget.

De aktiviteter, der lanceres i forbindelse med programmet, vil i første række være til gavn for europæiske offentlige myndigheder. Virksomheder og borgere vil hovedsagelig få indirekte gavn af dem.

5.2. Merværdien af Fællesskabets engagement og forslagets sammenhæng med andre finansielle instrumenter og eventuel synergi

Alle de aktivitetsområder, der dækkes af ISA-programmet, er områder, hvor medlemsstaterne og Fællesskabet har det fælles ansvar. Derfor vil ISA-programmet kun gribe ind, hvor der er tale om en påviselig europæisk merværdi, således som præciseret i begrundelsen til forslaget. Forvaltningsudvalget for ISA-programmet vil sikre sammenhæng med og komplementaritet i forhold til aktiviteter på medlemsstatsniveau. På fællesskabsplan vil koordinationen mellem tjenestegrenene sikre samordning af aktiviteter inden for de forskellige sektorer og i forhold til støtteprogrammet for IKT-politik under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation for i størst mulig grad at sikre sammenhæng og synergier. Den høje grad af samarbejde og koordination med medlemsstater og sektorer vil bidrage til, at der i forbindelse med programmet kan ske en løbende vurdering af de aktuelle behov, aktiviteternes proportionalitet og overholdelsen af nærhedsprincippet.

Som præciseret i begrundelsen for forslaget vil ISA-programmet primært tilføre Fællesskabets engagement finansiel og økonomisk merværdi og desuden bidrage til styrkelse og gennemførelse af Fællesskabets politikker og lovgivning, hvorved der kan opnås betydelige synergier gennem koordination på tværs af sektorer og grænser.

Som det ligeledes præciseres i begrundelsen til forslaget vil der blive sikret sammenhæng med og komplementaritet i forhold til støtteprogrammet for IKT-politik under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, og dette forventes at føre til synergier.

5.3. Forslagets mål, forventede resultater og øvrige indikatorer set i forbindelse med ABM-rammen

Det overordnede mål for ISA-programmet er at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige myndigheder og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter. Dets mål er således grundlæggende af relevans for alle fællesskabspolitikker og bidrager til deres gennemførelse. Mere specifikt understøtter programmet det indre marked ved at være med til at forhindre, at der opstår e-barrierer, mens det samtidig støtter de principper og behov, der ligger til grund for Lissabonstrategien.

Hvad angår nærmere enkeltheder vedrørende forventede resultater og indikatorer, henvises der til resuméet af den forudgående evaluering.

5.4. Gennemførelsesmetode (vejledende)

( Central forvaltning

( Direkte af Kommissionen

( Indirekte ved delegation til:

( Forvaltningsorganer

( Organer oprettet af Fællesskaberne, jf. artikel 185 i finansforordningen

( Nationale offentlige organer eller public service-organer

( Fælles eller decentral forvaltning

( med medlemsstaterne

( med tredjelande

( Fælles forvaltning med internationale organisationer (angiv nærmere)

Relevante bemærkninger:

6. OVERVÅGNING OG EVALUERING

6.1. Overvågningssystem

Der er planlagt regelmæssig overvågning af programmets gennemførelse i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning og Kommissionens administrative procedurer. Overvågningen omfatter årlig indberetning til forvaltningsudvalget om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af de støttede aktiviteter.

For så vidt angår overvågning af enkeltprojekter kræves der detaljerede projektgrundlag og gennemførelsesrapporter, som resultaterne vil blive målt i forhold til. Midlerne vil blive frigivet, efterhånden som disse milepæle nås.

Desuden vil løsninger blive taget op til revision hvert andet år.

Ved hjælp af de programindikatorer, der er præciseret i resuméet af den forudgående evaluering, vil de gennem programmet opnåede fremskridt regelmæssigt blive målt i forhold til mål og resultater.

6.2 Evaluering

6.2.1. Forudgående evaluering

Den forudgående evaluering blev anvendt til formelt at efterprøve, at interventionen er baseret på en sammenhængende strategi, der er i overensstemmelse med de behov, problemer og emner, som den skal forsøge at løse. Evalueringen var også med til at sikre, at interventionen supplerer og er i overensstemmelse med andre interventioner, og at de nødvendige overvågnings- og evalueringssystemer er indarbejdet i programgennemførelsen for at gøre det lettere at foretage midtvejsevalueringen og den endelige evaluering. Den forklarer, hvorfor Kommissionen valgte et program som det i forslaget definerede, og beskriver den forventede merværdi og effekt. Endelig indeholder den forudgående evaluering en vurdering af de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer og giver en grundlæggende referenceramme for bl.a. resultater og indikatorer.

Resultaterne af den forudgående evaluering er fuldt ud indarbejdet i forslaget, der endvidere er i overensstemmelse med resultaterne af høringen.

Hele rapporten kan læses på http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706, og et resumé er vedføjet finansieringsoversigten.

6.2.2. Forholdsregler efter en midtvejsevaluering eller efterfølgende evaluering (konklusioner, der kan drages af lignende tidligere erfaringer)

I meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om evalueringen af gennemførelsen af IDABC-programmet[19] konkluderes det, at midtvejsevalueringen munder ud i overvejende positive konklusioner, idet der fremhæves nogle få mangler, som det anbefales at tage i betragtning ved gennemførelsen af IDABC-programmet. Der er taget hensyn til alle de henstillinger, der kunne være relevante for ISA-programmet.

Hele rapporten om IDABC-midtvejsevalueringen kan læses på http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3.

6.2.3. Regler for fremtidige evalueringer og deres hyppighed

ISA-programmet vil blive underkastet en midtvejsevaluering og en endelig evaluering, hvis resultater skal meddeles Europa-Parlamentet og Rådet henholdsvis den 31. december 2012 og den 31. december 2015.

Midtvejsevalueringen og den endelige evaluering såvel som de nødvendige budgetbevillinger vil blive anført i ISA-arbejdsprogrammet.

7. FORHOLDSREGLER MOD SVIG

Der er fastsat en lang række finansielle og administrative kontrolmekanismer. Programmet vil blive gennemført efter de regler og procedurer for offentlige indkøb, der er fastsat i finansforordningen. De gælder under hele forløbet og omfatter:

- opstilling af arbejdsprogrammet efter indhentning af udtalelse fra forvaltningsudvalget med milepæle for frigivelse af finansielle midler, hvorved det sikres, at resultater og omkostninger kan kontrolleres

- hensigtsmæssig udformning af udbudsbetingelserne, der skal sikre, at opnåelsen af de ønskede resultater og de afholdte udgifter kan kontrolleres

- kvalitativ og finansiel analyse af buddene

- inddragelse af andre af Kommissionens afdelinger under hele forløbet

- kontrol af resultater og gennemgang af fakturaer inden betaling på flere niveauer

- intern revision.

8. NÆRMERE BESKRIVELSE AF RESSOURCER

8.1. Finansielle omkostninger i forbindelse med forslagets mål [20]

Forpligtelsesbevillinger i mio. EUR (3 decimaler)

Foranstaltning 1 | Etablering og forbedring af fælles referencerammer |

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte[23] (XX 01 01) | A*/AD | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |

B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |

Personale finansieret [24] over art. XX 01 02 | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |

Andet personale[25] finansieret over art. XX 01 04/05 |

I ALT | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 |

Behovet for menneskelige og administrative ressourcer vil blive dækket inden for rammerne af den bevilling, der tildeles det forvaltende generaldirektorat som led i den årlige tildelingsprocedure.

Ved tildelingen af stillinger i perioden 2014-2015 bør der tages hensyn til en eventuel omfordeling af stillinger mellem tjenestegrenene på grundlag af den næste finansielle ramme.

8.2.2. Opgavebeskrivelse

- AD-stillingerne dækker den konkrete forvaltning af programmet: udarbejdelse af arbejdsprogrammet, styring af budgettet, forvaltning af de offentlige udbud i forbindelse med programmets gennemførelse, forvaltning af kontrakten vedrørende gennemførelse af programmet, opfølgning af projekter og undersøgelser, kontakter med Kommissionens tjenestegrene og eksperter fra medlemsstaterne, tilrettelæggelse af ekspertmøder, workshopper og konferencer. Heri er også medregnet kontorchefen, den juridiske rådgiver for programmet og forvaltningsudvalgets sekretariat.

- AST-stillingerne skal yde støtte på følgende områder:

- sekretariatsopgaver, tilrettelæggelse af tjenesterejser (2 personer)

- budgetforvaltning, udbud, kontrakter og betaling af fakturaer (2 personer)

- informationsformidling og kommunikation (2 personer)

- logistik: tilrettelæggelse af møder og workshopper, invitation af eksperter, betaling af eksperter, dokumenthåndtering (1 person).

- END-stillingerne (udstationerede nationale tjenestemænd) skal støtte den konkrete forvaltning af programmet, idet de supplerer AD-stillingerne, hovedsagelig på områder, der har at gøre med koordinationen med medlemsstaterne, opfølgning af projekter og undersøgelser og tilrettelæggelse af ekspertmøder, workshopper og konferencer.

8.2.3. Kilde til personaleressourcer (vedtægtsomfattede)

( stillinger, der i øjeblikket er afsat til forvaltning af det program, som skal erstattes eller forlænges (20, heriblandt 3 END’er, hvis nuværende kontrakter udløber ved udgangen af 2009)

( stillinger, der er forhåndsallokeret i forbindelse med APS/FBF-proceduren for år n

( stillinger, hvorom der skal ansøges i forbindelse med den næste APS/FBF-procedure

( stillinger, som skal omfordeles under anvendelse af eksisterende ressourcer inden for den pågældende tjeneste (intern omfordeling)

( stillinger, der er nødvendige i år n, men ikke forudset i APS/FBF-proceduren for det pågældende år

Bemærkning : Som følge af synergier mellem IDABC/ISA-enheden og tjenestegrenene/udviklingstjenesterne i GD for Informationsteknologi anslås det, at 4-6 af de stillinger, der i den forudgående evaluering forudses at være brug for til etablering/drift af tjenester og etablering af værktøjer, ikke vil være nødvendige.

8.2.4. Andre administrative udgifter, der er medtaget i referencebeløbet (XX 01 04/05 – Udgifter til administrativ forvaltning)

i mio. EUR (3 decimaler)

Budgetpost (nummer og betegnelse) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | I ALT |

Anden teknisk og administrativ bistand |

- intern (servicekontrakter)[27] | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

- ekstern |

2 Ekspertgruppemøder, information og kommunikation | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 |

Teknisk og administrativ bistand i alt | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |

8.2.5. Udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

Arten af personaleressourcer | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

Tjenestemænd og midlertidigt ansatte (XX 01 01) | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 |

Personale finansieret over art. XX 01 02 (hjælpeansatte, END, kontraktansatte osv.) (oplys budgetpost) | 0,152 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 |

Samlede udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 |

Beregning– Tjenestemænd og midlertidigt ansatte |

Antal stillinger som angivet i punkt 8.2.1, ganget med 117 000 EUR pr. stilling |

Beregning– Personale, der finansieres over art. XX 01 02 |

Antal stillinger som angivet i punkt 8.2.1, ganget med 50 578 EUR pr. END-stilling |

8.2.6. Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet

i mio. EUR (3 decimaler)

2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | I ALT |

XX 01 02 11 01 – Tjenesterejser | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

XX 01 02 11 02 – Møder og konferencer |

XX 01 02 11 03 – Udvalg[28] |

XX 01 02 11 04 – Undersøgelser og høringer |

XX 01 02 11 05 - Informationssystemer |

2 Andre forvaltningsudgifter i alt (XX 01 02 11) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,49 | 0,49 | 0,91 |

3 Andre udgifter af administrativ karakter (angiv hvilke, herunder budgetpost) |

Administrative udgifter i alt, undtagen udgifter til personaleressourcer og dermed forbundne udgifter (IKKE medtaget i referencebeløbet) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 |

Beregning - Andre administrative udgifter, der ikke er medtaget i referencebeløbet |

700 EUR pr. tjenesterejse, 5 tjenesterejser pr. år for AD/END-personale (besøg i medlemsstater, formidling af resultater på workshopper og konferencer) |

Resumé af den forudgående evaluering

(Hele rapporten kan læses på http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 )

1. METODER

Den forudgående evaluering er en proces, der støtter forberedelsen af forslag til ny eller fornyet fællesskabsintervention. Formålet er at indsamle information og udføre analyser, der hjælper til at definere mål, sikre, at disse mål kan nås, at de anvendte værktøjer er omkostningseffektive, og at det vil være muligt senere at foretage en pålidelig evaluering.

Den forudgående evaluering opfylder kravene i artikel 27 i finansforordningen[29], således som nærmere beskrevet i artikel 21 i Kommissionens forordning om gennemførelse af finansforordningen[30].

Den forudgående evaluering, der blev udført af eksterne konsulenter, var baseret på dokumentundersøgelser, interviews og to mini-undersøgelser af medlemsstater og IDABC-personale samt workshopper/arbejdsmøder.

2. PROBLEMANALYSE OG BEHOVSVURDERING

Den paneuropæiske dimension af e-forvaltningstjenester og begrebet interoperabilitet

Medlemsstaterne gør i stadig højere grad brug af IKT ved leveringen af offentlige tjenester for derved at øge effektiviteten. Mens forbruget af sådanne e-forvaltningstjenester er stigende på medlemsstatsniveau, ligger forbruget på paneuropæisk plan stadig lavt. Når medlemsstaterne har behov for at kommunikere på tværs af landegrænserne for at støtte sådanne tjenester eller for at understøtte gennemførelsen af EU-lovgivning, er interoperabilitet imidlertid en nødvendig forudsætning.

Generelle politiske principper bag en ny fællesskabsforanstaltning

I forbindelse med europæiske strategier og politikker har man allerede identificeret og indarbejdet behovet for større interoperabilitet og mere effektiv levering af offentlige tjenester. En ny fællesskabsforanstaltning bør baseres på de principper, der ligger bag sådanne aktuelle politikker og strategier (f.eks. styrkelse af det indre marked og Lissabonstrategien).

Faktorer, der hæmmer interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer i forbindelse med e-forvaltningstjenester

Den paneuropæiske dimension af e-forvaltningstjenester hæmmes af forskellige faktorer, hvoraf nogle har at gøre med institutionelle, kulturelle, retlige og politiske forskelle medlemsstaterne imellem, mens andre skyldes mangelen på en paneuropæisk tilgang til fælles problemer.

Identifikation af målgrupper og nøgleaktører

En opfølgende foranstaltning bør fokusere på de primære modtagere, dvs. europæiske myndigheder, der ved hjælp af interoperabilitet vil forøge deres effektivitet gennem forbedret kommunikation med andre myndigheder, dvs. andre medlemsstater og EF-sektorer, om paneuropæiske spørgsmål. Dette vil indirekte være til gavn for virksomheder og borgere.

Vurdering af behovet for en fællesskabsforanstaltning

Nogle af behovene er allerede søgt opfyldt gennem tidligere og nuværende EU-programmer, bl.a. IDA- og IDABC-programmerne, der har ført til levering af fælles retningslinjer og referencerammer såvel som værktøjer, tjenester og infrastrukturer. Yderligere foranstaltninger bør bygge på denne indsats. Behovet for fornyede fællesskabsforanstaltninger frembyder to aspekter:

- kontinuitet og bæredygtighed for allerede udviklede løsninger og

- levering af svar på ændrede eller nye behov, som medlemsstater og/eller sektorer har givet udtryk for.

Der er i øjeblikket behov for at:

- sikre koordinationsfunktionen

- skabe øget opmærksomhed

- styrke dialogen med interessenter i erhvervslivet

- konsolidere og genanvende eksisterende værktøjer, tjenester og infrastrukturer

- identificere de IKT-mæssige aspekter af EU-lovgivning

- sikre udveksling af data og information og sikre systemerne

- etablere fælles referencerammer, retningslinjer og specifikationer.

3. MERVÆRDIEN AF FÆLLESSKABETS ENGAGEMENT

Skønt den retlige kompetence, når det drejer sig om national levering af offentlige tjenester til borgere og virksomheder, ligger hos medlemsstaterne, viser svarene på et rundspørge sendt til medlemmerne af forvaltningsudvalget for IDABC, at der er enighed om merværdien af Fællesskabets intervention.

Gennem anvendelse af kontradiktoriske argumenter ved vurderingen af behovet for en fællesskabsforanstaltning konkluderes det i evalueringsrapporten bl.a.:

- paneuropæisk interoperabilitet mellem organisationer vil være vanskelig at opnå uden intervention fra Det Europæiske Fællesskabs side

- de tekniske infrastrukturtjenester, der er etableret gennem tidligere og nuværende programmer, ville ophøre med at eksistere, hvis ikke Fællesskabets intervenerede, og medlemsstater og sektorer ville i så fald være nødt til at finde individuelle løsninger

- fælles løsninger, der kan deles af myndighederne i forskellige medlemsstater, ville ikke blive udviklet uden intervention fra Fællesskabets side

- koordinationsfunktionen på europæisk plan ville være vanskelig og bekostelig at etablere på medlemsstatsniveau af medlemsstaterne selv.

4. FÆLLESSKABETS MÅL OG FORVENTEDE RESULTATER

Under anvendelse af de mål, der allerede blev identificeret af Kommissionen og medlemsstaterne under de indledende drøftelser, opstilles der seks mål for Fællesskabets indsats, hvoraf det ene er strategisk og de fem andre operationelle:

- at udvikle en europæisk interoperabilitetspolitik

- at styrke opmærksomheden omkring IKT-mæssige dimensioner i EU-lovgivningen

- at støtte anvendelsen af fælles referencerammer

- at øge anvendelsen af fælles tjenester

- at øge brugen af genanvendelige generelle værktøjer

- at sørge for ledsageforanstaltninger til støtte for den overordnede indsats.

For hvert af disse generelle mål er der som led i den forudgående evaluering udarbejdet specifikke mål, forventede resultater og relevante indikatorer. Resultatet heraf kan skematisk vises således:

Mål (aktiviteter) | Forventede resultater | Indikatorer[31] |

Etablering og forbedring af fælles referencerammer | Sammenhængende sæt af referencerammer, der danner en kontekst, hvori medlemsstater og sektorer kan drøfte interoperabilitet på tværs af landegrænser og sektorer Smidigere implementering af PEGS (paneuropæiske e-forvaltningstjenester) | Antallet af fælles specifikationer, retningslinjer, metoder, strategier etc. Undersøgelser (medlemsstater og sektorer): Fuldstændighed Relevans Anvendelse Nationale og internationale referencer |

Vurdering af de IKT-mæssige aspekter af EU-lovgivning | Smidigere gennemførelse af EU-lovgivning ved at der, under udformningen heraf, tages hensyn til de IKT-mæssige dimensioner Identifikation af behovet for tjenester og værktøjer, der fremmer rettidig gennemførelse af lovgivning Forståelse af IKT-mæssige dimensioner af EU-politikker Smidigere implementering af PEGS | Antal identificerede relevante retsakter Antal succesfulde kontakter mellem sektorer og program Antal identificerede nye løsninger, der er behov for Antal implementerede løsninger Undersøgelser (medlemsstater og sektorer): Opmærksomhed Fuldstændighed Relevans Anvendelse Rettidighed |

Etablering, forbedring og drift af fælles tjenester | Adgang til et sæt af fælles tjenester, der opfylder sektorers og medlemsstaters behov Professionel levering af en sammenhængende vifte af tjenester Smidigere implementering af PEGS | Måling af kvaliteten af fælles tjenester Antal kendte brugere af fælles tjenester Undersøgelser (medlemsstater og sektorer): Fuldstændighed Relevans Anvendelse Hensigtsmæssighed Projektspecifikke indikatorer (endnu ikke fastlagt) |

Etablering og forbedring af genanvendelige generelle værktøjer | Adgang til et sæt af værktøjer, der opfylder sektorers og medlemsstaters behov Professionel levering af en sammenhængende vifte af værktøjer Smidigere implementering af PEGS | Måling af kvaliteten af generelle værktøjer Antal kendte brugere af generelle værktøjer Undersøgelser (medlemsstater og sektorer): Fuldstændighed Relevans Anvendelse Hensigtsmæssighed Projektspecifikke indikatorer (endnu ikke fastlagt) |

Gennemførelse af ledsageforanstaltninger |

Tilrettelæggelse af udvekslingen af information og fælles udnyttelse af bedste praksis | Øget opmærksomhed omkring bedste praksis Genanvendelse af bedste praksis | Antal platformbrugere Antal brugerfællesskaber og disses størrelse Faktisk genanvendelse, fælles udnyttelse og samarbejde (succes-historier) Undersøgelser (medlemsstater og sektorer): Platformens nytteværdi, når det drejer sig om at finde information at deles om erfaringer at indlede et samarbejde |

Forbedring af koordinationsfunktionen | Flere synergier og færre overlappende aktiviteter Mere harmoniske og sammenhængende fremgangsmåder Fælles forståelse blandt interessenter Mere samarbejde på tværs af grænser og sektorer, indarbejdet i systemerne under udformningen af disse | Succeshistorier Undersøgelser (medlemsstater og sektorer): Medfører programmet en effektiv koordination og et effektivt samarbejde mellem medlemsstater og sektorer? |

At gøre fælles tjenester og genanvendelige generelle værktøjer mere synlige | Øget opmærksomhed omkring fælles tjenester hos potentielle brugere (medlemsstater og sektorer) under udformningen af PEGS Hensyntagen til fælles tjenester og værktøjer | Antal kontakter med programmet på initiativ af GD’er Antal PEGS, der anvender fælles tjenester og værktøjer |

Strategiske og understøttende aktiviteter | Forbedring af programmet | Evalueringsrapporter |

5. GENNEMFØRELSESMEKANISMER OG VÆRKTØJER TIL GENNEMFØRELSE AF FORANSTALTNINGEN

For at nå ovennævnte mål bør der i forbindelse med foranstaltningen anvendes forskellige former for gennemførelsesmekanismer, værktøjer og aktiviteter. Værktøjerne bør ikke være forskellige fra dem, der anvendes i forbindelse med IDABC-programmet.

6. MULIGE LØSNINGSMODELLER OG SAMMENHÆNGEN I FORANSTALTNINGEN

Tre løsningsmodeller blev vurderet som led i den forudgående evaluering. Den ene løsning gik ud på, at aktiviteterne blev overført til et regeludstedende agentur. Da denne løsning ville indebære for store etableringsomkostninger og ikke kunne implementeres hurtigt nok til at være operationel ved udgangen af 2009, kunne denne løsning ikke anbefales.

En anden løsning ville være at overføre programmet til IKT-støtteprogrammet under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, hvilket ville sikre en vis sammenhæng og muligvis synergier mellem aktiviteter. Til trods for visse fællestræk er der imidlertid væsentlige forskelle med hensyn til mål, fokus, placering i udviklings-/produktionskæden, tidsfrister og finansieringsmekanismer. Fordelene ved denne løsning ville utvivlsomt blive opvejet af en række ulemper.

Af disse grunde blev det i den forudgående evaluering konkluderet, at de to programmer ikke burde slås sammen, og det blev anbefalet at holde sig til den tredje løsning: et uafhængigt program.

Der vil imidlertid være behov for et nært samarbejde, dels på operationelt plan for at sikre opmærksomhed og koordination, dels på strategisk plan ved udformningen af arbejdsprogrammer, først og fremmest et samarbejde mellem opfølgningsprogrammet og ovennævnte IKT-støtteprogram, og der bør også være et samarbejde mellem disse to, når der nedsættes arbejdsgrupper.

7. BEVILLINGERNES STØRRELSE

Der anføres to forslag til budget for opfølgningsprogrammet. Den "lille" løsning ville kræve et budget på 159 mio. EUR, mens den "store" løsning ville kræve et budget på 220 mio. EUR, fordelt således på de forskellige mål:

Mål | Mio. EUR Lille løsning | Mio. EUR Stor løsning |

1. At udvikle en europæisk interoperabilitetspolitik | 3 | 6 |

2. At tage større hensyn til de IKT-mæssige aspekter i EU-lovgivningen | 6 | 12 |

3. At støtte anvendelsen af fælles referencerammer | 9 | 12 |

4. At øge anvendelsen af fælles tjenester | 99 | 124 |

5. At øge brugen af genanvendelige generelle værktøjer | 18 | 30 |

6. Ledsageforanstaltninger | 24 | 36 |

I alt | 159 | 220 |

Det anslås, at der i forbindelse med opfølgningsprogrammet vil være behov for et personale på mindst 25 fuldtidsækvivalenter, mens den store løsning ville kræve 32.

8. KONKLUSION

Skønt de foregående programmer allerede i høj grad har bidraget til dels at udvide, uddybe og forbedre funktionen af det indre marked ved at stille IKT-løsninger til rådighed, dels at skabe et effektivt samarbejde mellem europæiske offentlige myndigheder, vil der fortsat være behov for intervention fra Fællesskabets side for at sikre kontinuitet og bæredygtighed i de allerede etablerede foranstaltninger og for at imødekomme ændrede eller nye behov, som medlemsstater og sektorer har givet udtryk for.

Målet skulle være at:

- udvikle en europæisk interoperabilitetspolitik

- tage større hensyn til de IKT-mæssige aspekter i EU-lovgivningen

- støtte anvendelsen af fælles referencerammer

- øge anvendelsen af fælles tjenester

- øge brugen af genanvendelige generelle værktøjer.

I betragtning af de aktiviteter og leveringsmekanismer, der er nødvendige for at nå målene, vil den mest hensigtsmæssige løsning være et opfølgningsprogram.

Budgettet ville være 159 mio. EUR for en "lille" løsning og 220 mio. EUR for en "stor" løsning. Til gennemførelse af de to løsninger ville der være behov for et personale på henholdsvis 25 og 32 personer.

[1] EUT L 144 af 30.4.2004. Berigtiget i EUT L 181 af 18.5.2004, s. 25.

[2] EFT L 203 af 3.8.1999, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 885/2004 (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 1). EFT L 203 af 3.8.1999, s. 9. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 885/2004.

[3] EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

[4]

[5]

[6]

[7] EUT L 144 af 30.4.2004. Berigtiget i EUT L 181 af 18.5.2004, s. 25.

[8] EFT L 203 af 3.8.1999, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 885/2004 (EUT L 168 af 1.5.2004, s. 1).

[9] EFT L 203 af 3.8.1999, s. 9. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 885/2004.

[10] EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

[11] EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Senest ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 22.7.2006, s. 1).

[12] Denne nye budgetpost erstatter den nuværende budgetpost 26 03 01 01 “Paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC)”. Afslutningen af IDABC-foranstaltninger dækkes af post 26 03 01 02 "Afslutning …".

[13] Opdelte bevillinger.

[14] Ikke-opdelte bevillinger, i det følgende forkortet IOB.

[15] Udgifter, som ikke henhører under kapitel xx 01 i afsnit xx.

[16] Udgifter inden for artikel xx 01 04 i afsnit xx.

[17] Udgifter inden for kapitel xx 01, som ikke henhører under kapitel xx 01 05.

[18] Se punkt 19 og 24 i den interinstitutionelle aftale.

[19] KOM(2006) 610 endelig udg., http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0611:FIN:DA:HTML

[20] Idet der henvises til den “lille” og “store” løsning i den forudgående evaluering, er der i denne oversigt valgt den “store” løsning for de aktiviteter, som medlemsstaterne anser for at være de mest nyttige, og den “lille” løsning for de øvrige aktiviteter (som medlemsstaterne dog også anser for at være nyttige).

[21] Som beskrevet under afsnit 5.3.

[22] Forøgelsen af budgettet for 2014 og frem skyldes igangsætningen af nye tjenester, der vil være blevet udviklet i løbet af de første år af programmets løbetid.

[23] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[24] Udgifter, der IKKE er medtaget i referencebeløbet.

[25] Udgifter, der er medtaget i referencebeløbet.

[26] Der skal henvises til den specifikke finansieringsoversigt til forslaget om oprettelse af det eller de pågældende forvaltningsorgan(er).

[27] Internt teknisk bistandspersonale (med meget specifik teknisk viden), der bistår Kommissionens personale med at kontrollere kvaliteten af de af kontrahenter leverede tjenesteydelser, og/eller bistår Kommissionens personale under udarbejdelsen af teknisk komplekse dokumenter.

[28] 2 udvalgsmøder pr. år (2 X 15 000 EUR) er medregnet under punkt 8.2.4.1.

[29] EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1, som ændret

[30] EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1, som ændret

[31] Indikatorerne for visse aktiviteter, f.eks. koordination og samarbejde, er nødvendigvis ret “bløde”. Dette skyldes, at deres direkte virkning eller resultater er vanskelige at måle, fordi (a) deres virkning ofte er knyttet til selve deres beskaffenhed og ikke til specifikke, direkte foranstaltninger, (b) de er således vanskelige at isolere fra kontekstuelle faktorer, og det er derfor vanskeligt at påvise direkte årsagssammenhænge, (c) virkningen for de endelige modtagere afhænger som regel af medlemsstaters og sektorers efterfølgende implementering af løsningerne.