A4-0334/96

Beslutning om en samlet europaeisk transportpolitik

Europa-Parlamentet,

- der henviser til Prag-erklaeringen af 31. oktober 1991 om en faelles- europaeisk transportpolitik, der blev vedtaget paa den foerste paneuropaeiske transportkonference,

- der henviser til Kreta-erklaeringen af 16. marts 1994 om den noedvendige videreudvikling af en samlet europaeisk transportpolitik, der blev vedtaget af den anden paneuropaeiske transportkonference,

- der henviser til resultaterne af faellesmoedet den 4. juni 1996 mellem Udvalget om Transport og Turisme, repraesentanter for de tilsvarende parlamentariske udvalg i 17 central- og oesteuropaeiske lande og styringsudvalget for den paneuropaeiske transportkonference og den sluterklaering, der blev vedtaget ved samme lejlighed,

- der henviser til Det OEkonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse af 25. april 1996 om »Den paneuropaeiske transportkonference og den sociale dialog - Fra Kreta til Helsingfors« ((EFT C 204 af 15.07.1996, s. 96.)),

- der henviser til sine beslutninger af:

- 12. juni 1992 om de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelse af en samlet europaeiske transportpolitik ((EFT C 176 af 13.07.1992, s. 257.)),

- 9. februar 1993 om yderligere skridt henimod en samlet europaeisk transportpolitik - foranstaltninger til opfoelgning af den foerste paneuropaeiske transportkonference ((EFT C 72 af 15.03.1993, s. 51.)),

- 11. marts 1994 om yderligere skridt henimod en samlet europaeisk transportpolitik - foranstaltninger til opfoelgning af den foerste paneuropaeiske transportkonference ((EFT C 91 af 28.03.1994, s. 308.)),

- 17. april 1996 om forberedelse af de associerede central- og oesteuropaeiske landes integration i Unionens indre marked i anledning af den paagaeldende hvidbog ((EFT C 141 af 13.05.1996, s. 135.)),

- der henviser til Europaaftalerne mellem Den Europaeiske Union og Polen, Ungarn, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Rumaenien, Den Slovakiske Republik, Letland, Estland og Litauen samt den paraferede aftale med Slovenien,

- der henviser til det finansielle samarbejde mellem Den Europaeiske Union og landene i Central- og OEsteuropa gennem PHARE- og TACIS-programmerne,

- der henviser til resultaterne af de regionale og fagspecifikke interimskonferencer, der har vaeret afholdt i tilslutning til den anden paneuropaeiske transportkonference,

- der henviser til resultaterne af det arbejde, der er udfoert af styringsudvalget for den paneuropaeiske transportkonference,

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkning af Udvalget om Transport og Turisme (A4- 0334/96),

A. der henviser til, at den foerste paneuropaeiske transportkonference i Prag (oktober 1991) gav en vaesentlig impuls til et maerkbart bedre samarbejde paa det transportpolitiske omraade mellem Det Europaeiske Faellesskab, de mellemstatslige organisationer, som er ansvarlige paa transportomraadet, og staterne i Europa,

B. der henviser til, at den anden paneuropaeiske transportkonference paa Kreta, der afholdtes den 14.-16. marts 1994, var en stor succes; den havde deltagelse af over 700 personer fra 42 europaeiske stater, de ikke- europaeiske Middelhavslande og de store industrinationer i verden; ud over ministre og regeringsrepraesentanter maa deltagelsen af parlamentarikere fra alle europaeiske stater saerligt fremhaeves; endvidere deltog en lang raekke repraesentanter for interessesammenslutninger paa transportomraadet og fra transportbranchen,

C. der henviser til, at konferencen forhandlede i tre arbejdsgrupper om emnerne »Transport og Markedsoekonomi«, »Transportinfrastruktur og Finansiering« og »Horisont 2000" (intermodal transport, nye teknologier, sikkerhed og miljoebeskyttelse) ((PE 209.174, referat fra den anden paneuropaeiske transportkonference paa Kreta, 14.-16. marts 1994.)),

D. der henviser til, at i sluterklaeringen fra den anden paneuropaeiske transportkonference defineredes principperne for en transportpolitik paa europaeisk plan, saaledes:

1) social markedsoekonomi og fri og retfaerdig konkurrence som princip for organiseringen af transportpolitikken;

2) koordinering af de forskellige transportformer med udnyttelse af deres respektive fordele;

3) fremme af den offentlige transport, jernbanetransport, kystnaer skibsfart og transport ad indre vandveje samt kombineret transport;

4) tilnaermelse af love og administrative bestemmelser under hensyntagen til faelleseuropaeiske minimumskrav inden for social-, energi- og miljoepolitikken; lettere graensepassage; teknisk kompatibilitet;

5) koordineret planlaegning af transeuropaeiske og integrerede transportinfrastrukturer;

og at man enedes om de punkter, hvor der skal arbejdes videre paa en samlet europaeisk transportpolitik:

1) social markedsoekonomi og fri og retfaerdig konkurrence, harmonisering af konkurrencebetingelserne og gradvis aabning af markederne; dialogen mellem arbejdsmarkedets parter som led i det faelleseuropaeiske samarbejde paa det transportpolitiske omraade;

2) tilpasning af love og administrative bestemmelser; koordinering og harmonisering paa hele det europaeiske omraade; maksimal kompatibilitet ved indfoerelsen af tekniske nyheder; gradvis tilpasning af socialbestemmelser; tilpasning af gebyrerne for de forskellige transportformer i det mindste til infrastrukturomkostningerne; oeget opmaerksomhed omkring de eksterne omkostninger; harmonisering af miljoe- og sikkerhedsstandarder paa hoejeste europaeiske beskyttelsesniveau;

3) lettelse af graensepassage; hurtigst mulig gennemfoerelse; tilpasning af kontrolmetoderne efter effektivitets- og ikke-hindringskriterier;

4) udvikling og gennemfoerelse af trafiknet paa europaeisk plan paa grundlag af en regional og intermodal koordinering; samarbejde med hensyn til fastlaeggelsen af maalregioner og -projekter;

5) samarbejde om finansieringen, herunder udnyttelse af private finansieringskilder;

6) samarbejde om information og videnskabelig raadgivning,

E. der henviser til, at Kreta-erklaeringen ganske vist ikke har folkeretligt bindende karakter, men skal dog som politisk selvpaalagt forpligtelse bidrage til, at der rettidigt sker en koordinering af principperne, maalsaetningerne og foranstaltningerne vedroerende en kommende samlet europaeisk transportpolitik,

F. der henviser til, at Kommissionen, Den Europaeiske Transportminister- konference (CEMT) og FN's OEkonomiske Kommission for Europa (FN/ECE) paa Kreta-konferencen derudover enedes om ni prioriterede transportkorridorer i forlaengelse af det transeuropaeiske net paa det central- og oesteuropaeiske omraade; i mellemtiden har Sverige, Finland og Rusland foreslaaet, at disse ni korridorer udvides med den euro-arktiske korridor (jernbane/landevej/soetransport),

G. der henviser til, at Kreta-konferencen og indholdet af den senere sluterklaering blev forberedt i en lang raekke moeder i styringsudvalget for den paneuropaeiske transportkonference; udvalget har fortsat sit arbejde ogsaa efter konferencen paa Kreta,

H. der henviser til, at som det allerede skete i tilslutning til konferencen i Prag blev ogsaa droeftelsen under konferencen paa Kreta uddybet og udvidet i en lang raekke regionale og fagspecifikke konferencer; Kreta-erklaeringen udgoer i stadig hoejere grad et udgangspunkt og en faelles reference for det paneuropaeiske samarbejde paa transportomraadet; i forbindelse med forberedelsen af den tredje paneuropaeiske transportkonference blev det i styringsudvalget bestemt, hvilke konferencer der udtrykkeligt skulle gaelde som forberedende regionale eller fagspecifikke interimskonferencer; den efterfoelgende oversigt er i overensstemmelse med det senest vedtagne:

IRU (vejtransport)-konference: Budapest (23.-25. maj 1996)

Barentshav-konferencen: Arkhangelsk (Rusland: 10. september 1996 (opfoelgning af Alta-konferencen i Norge, september 1993)

Middelhavskonferencen: Lissabon (23.-24. januar 1997)

Alpekonferencen, Sydtyrol, Italien: Merano (3.-4. marts 1997)

Jernbanekonferencen, Warszawa (6. marts 1997)

Det centraleuropaeiske initiativ, Prag, Den Tjekkiske Republik (20.-21. marts 1996)

Tredje OEstersoekonference efterfulgt af CEMT-konferencen: (Berlin, 21.-22. april 1997)

Sortehavs-konferencen: Kijev (april/maj 1997)

Transport- og miljoekonferencen: FN/ECE (Wien, 12.-14. november 1997),

I. der henviser til, at Europa-Parlamentet - bl.a. foranlediget af forelaeggelsen af Kommissionens hvidbog om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling og forelaeggelsen af det af Parlamentet kraevede praeciserede handlingsprogram om den faelles transportpolitik 1995-2000 - tog indgaaende stilling til transportpolitiske problemer og lagde sine maalsaetninger frem, jf. beslutning af 18. januar 1994 om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling og af 6. juni 1996 om den faelles transportpolitik - handlingsprogram for 1995-2000 ((EFT C 44 af 14.02.1994, s. 53, og EFT C 181 af 24.6.1996, s. 21.)); Parlamentet anser foelgende som grundsaetningerne i en transportpolitik, der kan tage de fremtidige udfordringer op:

- en baeredygtig mobilitet paa lang sigt, som omfatter en gradvis men maalrettet integration af nettene, baade ud fra et infrastrukturelt og kommercielt synspunkt, gennem den fortsatte styring af nye projekter, der skal defineres. Denne styring skal navnlig omfatte forbedring af nuvaerende ruter og afslutning af vigtige manglende forbindelsesled via brug af kombineret transport, harmoniseringen af normer og miljoekrav, sikkerhedsfaktorer, miljoebeskyttelse og energibesparelser med det formaal foerst og fremmest at bevare og garantere den fri bevaegelighed for personer og varer;

- fastlaeggelse af retningslinjer, der tager hensyn til tilbuddets hoeje kvalitet, med henblik paa indfoerelse af kombineret transport navnlig inden for jernbanesektoren, den offentlige transportsektor, inden for kystnaer skibsfart og vandveje, saaledes at integrationen af nettene kan gennemfoeres paa en afbalanceret maade mellem de forskellige transportformer;

- skabelsen af transeuropaeiske net gennem faellesskabsplanlaegning, som foerer til integration af transportformerne via standardkriterier og samordnet anvendelse, der ligeledes tager hensyn til medlemsstaternes saerlige interesser og de strategiske foelger af deres respektive geografiske beliggenhed for transportsektoren inden for det indre marked;

- harmonisering paa omraaderne sociale standarder og sikkerhed;

J. der henviser til, at den samlede europaeiske transportpolitik som en del af Den Europaeiske Unions eksterne forbindelser fortsat i vidt omfang bestemmes af de aftaler, Unionen har indgaaet med associerede stater, og hvor transportpolitiske maalsaetninger fastlaegges og stoetteforanstaltninger til op- og udbygning af infrastrukturer aftales; i 1995 traadte Europaaftaler med Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Rumaenien og Den Slovakiske Republik i kraft, der blev indgaaet aftaler med de baltiske stater, og aftalen med Slovenien blev paraferet; i forlaengelse af aftalerne har Kommissionen i hvidbogen om forberedelse af de associerede central- og oesteuropaeiske landes integration i Unionens indre marked forelagt en trinvis plan for den retlige og oekonomiske tilnaermelse og integration, som kommer udfoerligt ind paa bestemmelserne paa transportomraadet (KOM(95)0163; derudover har Raadet givet Kommissionen mandat til at indlede forhandlinger paa lufttransportomraadet mellem Det Europaeiske Faellesskab og Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Rumaenien, Slovakiet og Slovenien, og der er vedtaget forhandlingsdirektiver for en transitaftale med Ungarn, Rumaenien og Bulgarien for transporten til Graekenland.

Endvidere forelagde Kommissionen i 1995 - ikke mindst foranlediget af Parlamentets opfordring i ovennaevnte beslutning af 18. januar 1994 om den faelles transportpolitiks fremtidige udvikling - et handlingsprogram for den faelles transportpolitik for 1995-2000; her henviser den ogsaa til Den Europaeiske Unions eksterne forbindelser som et saet opgaver ud over kvalitetsforbedring (systemudbygning, miljoe, sikkerhed) og det indre marked (markedsstruktur, omkostninger, den sociale dimension), men meddelelsen om transeuropaeiske net og tredjelande, som skulle have vaeret forelagt i 1995, mangler stadig; handlingsprogrammet betegner etableringen af lige konkurrencevilkaar i stedet for bilaterale transportaftaler som et hovedmaal paa omraadet eksterne forbindelser,

K. der henviser til, at med hensyn til viderefoerelsen af de transeuropaeiske net i tredjelande har Kommissionen udarbejdet et program, som er aendret i forhold til de aftaler, der blev indgaaet paa Kreta, og som - trods betydelige differencer med hensyn til prioriteringen inden for de transeuropaeiske net - ogsaa blev accepteret af Parlamentet i afgoerelse af 13. december 1996 med tilfoejelse af Elben/Moldau-projektet (indre vandveje - bedre farbarhed fra den tyske graense til Prag); der er foreslaaet foelgende projekter:

((EFT C 17 af 22.01.1996, s. 58.))- Berlin-Warszawa-Minsk-Moskva (jernbane/landevej)

- Dresden-Prag (jernbane/landevej)

- Nuernberg-Prag (landevej)

- fast forbindelse over Donau (jernbane/landevej) mellem Bulgarien og Rumaenien

- Helsinki-Skt. Petersborg-Moskva (jernbane/landevej)

- Trieste-Ljubljana-Budapest-Lvov-Kijev (jernbane/landevej)

- telematikprojekt OEstersoeen

Samarbejdet og finansieringen, hvad angaar korridorerne Berlin/Moskva, Helsinki/Moskva og Trieste/Kijev, er i den forbindelse allerede sat i vaerk, og hvad angaar Berlin/Moskva har de beroerte lande indgaaet et »Memorandum of Understanding«; for alle delstraekningers vedkommende er det isaer stadig finansieringsproblemet, der skal loeses,

L. der henviser til, at trafikministrene fra Den Europaeiske Union og fra ni central- og oesteuropaeiske lande (Polen, Tjekkiet, Slovakiet, Ungarn, Bulgarien, Rumaenien, Estland, Letland og Litauen) den 28. september 1995 moedtes; paa denne foerste faelles konference droeftede man tilnaermelsen af retsforskrifter og standarder, udviklingen af infrastrukturer, integrationen af de central- og oesteuropaeiske lande i de transeuropaeiske transportnet og etableringen af et integreret transportsystem mellem EU og de central- og oesteuropaeiske lande; der blev ganske vist ikke opnaaet konkrete resultater, men der aftaltes en oeget deltagelse af de associerede stater i faellesskabsforanstaltningerne,

M. der henviser til, at i sluterklaeringen fra Euro-Middelhavskonferencen i Barcelona den 27.-28. november 1995 understregede Den Europaeiske Union og deltagerstaterne fra Middelhavsomraadet betydningen af bedre infrastrukturer og kommunikationsveje; de gaeldende principper i international soefartsret skulle overholdes, navnlig skulle tjenesteydelsesfriheden i den internationale godstransport sikres; efter at trafikministrene fra staterne i det vestlige Middelhavsomraade i 1995 allerede havde holdt to moeder, vedtog arbejdsgruppen for soetransport i Middelhavet et fleraarigt program med foelgende maalsaetninger for samarbejdet:

- Udvikling af et effektivt multimodalt soe- og lufttransportsystem i Middelhavsomraadet, herunder modernisering af havneanlaeg og lufthavne,

- forenklede standarder,

- forbedrede sikkerhedsforanstaltninger,

- harmoniserede miljoestandarder,

- udvikling af oest-vest-landforbindelser ved Middelhavets sydlige og oestlige kyster,

- forbindelse mellem transportnettene i Middelhavsomraadet og de transeuropaeiske net med interoperabilitet som maal,

N. der henviser til, at Den Europaeiske Transportministerkonference (CEMT) i tilslutning til konferencen paa Kreta droeftede prioriteterne og den fremtidige arbejdsplan og saa i direkte forlaengelse af kravene i sluterklaeringen prioriterede opgaver paa isaer fire omraader, der ikke mindst ogsaa skal tjene til at forbedre integrationen af de nye medlemsstater:

((CEMT, 41. aarsberetning for 1994, Paris 1995.))- Overvaagning og analyse af transportudviklinger,

- overvaagning og analyse af infrastrukturprojekter,

- finansiering af trafikinvesteringer,

- international transport og virkningerne for oekologisk foelsomme omraader;

CEMT rettede derudover saerlig opmaerksomhed mod problematikken i forbindelse med graenseovergange og kystnaer skibsfart,

O. der henviser til, at Transportudvalget under De Forenede Nationers OEkonomiske KOmmission for Europa, FN/ECE, gennemgik sit arbejdsprogram i lyset af Kreta-konferencens resultater og krav paa sit moede i januar 1995; FN/ECE-aftalerne paa transportomraadet, AGR, AGC og AGTC, boer med henblik paa udbygningen af infrastrukturen i Central- og OEsteuropa suppleres, og gennemfoerelsen af standarder og normer i disse aftaler boer noeje foelges; isaer boer man ogsaa presse paa med at skabe forbindelse mellem de asiatiske, tidligere sovjetiske republikker og de europaeiske net under hensyntagen til FN/ECE-aftalerne; FN/ECE stillede endvidere arbejdet paa aftalen om indre vandveje (AGN) i en snaever sammenhaeng med de maalsaetninger for en samlet europaeisk transportpolitik, der blev formuleret i Prag og paa Kreta,

P. der henviser til, at Det OEkonomiske og Sociale Udvalg den 25. april 1995 sin ovennaevnte initiativudtalelse »Den paneuropaeiske transportkonference og den sociale dialog - Fra Kreta til Helsingfors«; heri vurderes udviklingen med hensyn til de hoeringsmekanismer til fremme af den sociale dialog inden for det paneuropaeiske transportpolitiske samarbejde, der blev vedtaget i Kreta-erklaeringen; de manglende strukturer med hensyn til organiseret interesserepraesentation i de central- og oesteuropaeiske reformlande ser Det OEkonomiske og Sociale Udvalg som den stoerste hindring for at finde bilaterale og multilaterale samtalepartnere; der har hidtil kun til en vis grad vaeret etableret organisationsstrukturer paa europaeisk plan, og en organisation, som omfatter flere transportformer, findes for tiden kun for transportfagforbundenes vedkommende; Det OEkonomiske og Sociale Udvalg foreslaar, at der oprettes hoeringsorganer i forbindelse med alle assosieringsaftaler; en fast sammentoemret struktur er ikke det afgoerende i den forbindelse, da der ogsaa i EU findes forskellige modeller for den sociale dialog, som uproblematisk eksistere side om side; Det OEkonomiske og Sociale Udvalg knytter foelgende forventninger til den tredje paneuropaeiske transportkonference:

- fremskridt paa transportomraadet i kraft af udbedring af mangler i de gaeldende bestemmelser om loyal konkurrence, forslag til loesninger paa problemerne med at finansiere transporttiltag, strategiske tiltag med henblik paa forbedring af de sociale bestemmelser paa sikkerheds-, miljoebeskyttelses- og forbrugerbeskyttelsesomraadet og en integreret indsats for at oege kvaliteten og produktiviteten inden for alle transportformer;

- gennemsigtighed og styrket samarbejdet paa mellemstatsligt og regeringsplan i kraft af en oeget medinddragelse af samfunds- og erhvervsorganisationer;

- indfoerelse af fleksible mekanismer for obligatorisk hoering af arbejdsgiver- og erhvervsorganisationer, miljoe- og forbrugerorganisationer samt fagforbund, naar der skal traeffes transportpolitiske afgoerelser inden for rammerne af den strukturerede dialog, naar der skal gennemfoeres transnationale transportprojekter, og naar der skal udformes en integreret paneuropaeisk transportpolitik,

Q. der henviser til, at Europa-Parlamentet den 4. juni 1996 i samarbejde med styringsudvalget for den paneuropaeiske transportkonference afholdt et faellesmoede mellem Udvalget om Transport og Turisme og repraesentanter for 17 parlamenter i de central- og oesteuropaeiske lande, som medvirker ved oprettelsen af de transeuropaeiske net; deltagerne i dette moede

- understregede betydningen af den strukturerede dialog om transportpolitikken mellem parlamentarikerne;

- paapegede behovet for en faelles fremgangsmaade med hensyn til udformning af et integreret transportsystem for at opnaa en baeredygtig bevaegelighed for personer og varer og for at beskytte miljoeet og forbedre sikkerheden;

- understregede betydningen af at finde en loesning paa problemerne med graensepassage;

- fandt, at en samordnet udvikling af infrastrukturerne var en prioritet med henblik paa at tackle den nuvaerende og den projekterede trafikstroem;

- fandt, at EU-bistanden burde udvikle sig til et forstaerket finansielt instrument med forbedrede muligheder for at kunne leve op til problemerne med finansiering af infrastrukturen i Central- og OEsteuropa;

- fandt, at et saet af vedtagne principper for transportpolitik paa grundlag af Kreta-erklaeringen skulle forelaegge for den tredje paneuropaeiske transportkonference,

R. der henviser til, at styringsudvalget for den paneuropaeiske transportkonference i forlaengelse af konferencen paa Kreta har holdt moeder hveranden maaned og siden begyndelse af 1996 hver maaned med henblik paa samordning med det fortsatte arbejde, der udfoeres paa interimskonferencerne og i institutionerne, de mellemstatslige organisationer og de oevrige beroerte institutioner; det udarbejder et konstruktivt og arbejdsdygtigt grundlag for de ledsagende, forberedende og samordnende foranstaltninger i forbindelse med de paneuropaeiske transportkonferencer; styringsudvalget har udarbejdet et koncept for den tredje paneuropaeiske transportkonferences dagsorden og struktur,

S. styringsudvalgets forslag omfatter foelgende omraader:

1. Opfoelgning af den anden paneuropaeiske transportkonference: Fra Kreta til Helsinki

1. 1. Udviklingen inden for omraaderne transportlovgivning, markeds- og sociooekonomiske strukturer og infrastrukturer

1. 2. Transport og sociale aspekter

1. 3. Problemer i forbindelse med graensepassage

1. 4. Rapporter/forslag fra de regionale og fagspecifikke konferencer

2. Transeuropaeiske net

2. 1. Den fortsatte udvikling; planlaegning af korridorerne med henblik paa ajourfoering/eventuel revision

2. 2. Infrastruktur og finansiering; offentligt/privat partnerskab

2. 3. Prissaetning af transport

2. 4. Transport og miljoe

2. 5. Transportsikkerhed

3. Intelligent anvendelse af transportsystemerne

3. 1. Trafikstyring og organisatoriske aspekter

3. 2. Regulative og institutionelle aendringer

3. 3. Forskning og udvikling

3. 4. Telematikanvendelse i de forskellige transportformer

3. 5. Fremtidens trafikmidler,

1. holder udtrykkeligt fast ved de i Prag- og Kreta-erklaeringerne opstillede maalsaetninger og foreslaaede instrumenter som grundlag for det fortsatte arbejde med at udvikle et integreret, samlet europaeisk transportkoncept;

2. glaeder sig over afholdelsen af de regionale og fagspecifikke interimskonferencer og konstaterer med tilfredshed, at Parlamentet har medvirket ved afholdelsen af disse interimskonferencer;

3. oensker, at dialogen mellem Udvalget om Transport og Turisme og parlamentsudvalgene med transport som ansvarsomraade i de central- og oesteuropaeiske lande fortsaettes;

4. anser et moede med repraesentanter for de nationale parlamenters transportudvalg i EU-medlemsstaterne for ubetinget noedvendigt for paa denne maade at droefte og afstemme vigtige maalsaetninger for Helsinki-konferencen;

5. konstaterer med tilfredshed, at de tekster, der er udarbejdet paa interimskonferencerne, tager principperne og de grundlaeggende tanker i Prag- og Kreta-erklaeringerne paa de respektive omraader op og videreudvikler disse;

6. laegger saerlig vaegt paa udviklingen af integrerede hoeringsmekanismer for arbejdsmarkedets parter for derved at opnaa en baeredygtig udvikling i forbindelse med etableringen af markedsoekonomiske strukturer, loyal konkurrence paa transportomraadet og ogsaa af de sociale strukturer;

7. opfordrer Kommissionen til sammen med Parlamentet og i samarbejde med EU- Raadsformandskabet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Den Europaeiske Transportministerkonference og De Forenede Nationers OEkonomiske Kommission for Europa at indkalde til en tredje paneuropaeiske transportkonference den 23.-25. juni 1997;

8. foreslaar, at denne konference afholdes i Helsinki, Finland, og at den allerede foreliggende indbydelse fra den finske regering accepteres;

9. glaeder sig over styringsudvalgets forslag om at styrke konferencens forskelligartede rolle som forum for meningsudveksling og droeftelse, som udfarende kraft og mobiliserende politisk faktor for den paneuropaeiske transportpolitik og ikke mindst som forum for de ikke-statslige organisationer og den brede, interesserede offentlighed i Helsinki ved afholdelse af en sideloebende udstilling, hvor der isaer skal fremvises eksempler paa den moderne teknologis betydning for transporten og telematikkens rolle;

10. glaeder sig over transportbranchens deltagelse allerede i det foreberedende arbejde og dens medarbejde i styringsudvalget;

11. opfordrer institutionerne og de arrangoerorganisationerne samt de kompetente myndigheder i vaertslandet til at paalaegge deres organer og tjenestegrene at sikre en omhyggelig forberedelse af den tredje konference gennem samarbejde i de paneuropaeiske transportkonferencers uformelle styringsudvalg og i den forbindelse

a) med udgangspunkt i Prag-konferencen (beslutning af 24. januar 1991) ((EFT C 48 af 25.02.1991, s. 167.)) og Kreta-konferencen (ovennaevnte beslutning af 11. marts 1994) at fastlaegge deltagerkredsen, der boer omfatter repraesentanter for regeringer og parlamenter i alle EF-anerkendte europaeiske stater og alle over- og internationale regeringsorganisationer med europaeisk transportpolitik som ansvarsomraade og de vigtigste ikke-statslige organisationer og foreninger med interesse i spoergsmaalet; endvidere boer repraesentanter for Middelhavs- og Sortehavslandene samt de vigtigste industrinationer i verden og repraesentanter for transportbranchen indbydes som observatoerer ((Med taleret i arbejdsgrupperne, men uden indflydelse paa udformningen af dagsordenen og sluterklaeringen.));

b) som led i de bevillinger, Parlamentet har stillet til raadighed for Kommissionen under artikel B7-840 paa 1997-budgettet, og ved hjaelp af materielle bidrag fra medarrangoererne at skabe de praktiske forudsaetninger for en vellykket konference;

c) udarbejde programmet og den endelige dagsorden for konferencen, hvis arbejde efter den hoejtidelige aabning foregaar i to arbejdsmoeder med flere sideloebende arbejdsgrupper, som droefter aktuelle spoergsmaal inden for det paneuropaeiske og regionale transportpolitiske samarbejde, samt i et afsluttende arbejdsmoede, hvor sluterklaeringen droeftes og vedtages;

d) udarbejde et udkast til erklaering, der saa vidt muligt kan samle bred enighed, om den nuvaerende situation og videreudviklingen af en samlet europaeisk transportpolitik og forelaegge de deltagende institutioner og organisationer dette udkast til behandling efter de fremgangsmaader, de hver isaer maatte finde hensigtsmaessig;

12. opfordrer deltagerne i den tredje paneuropaeiske transportkonference til at udvikle mekanismer og institutionelle tiltag, der goer alle disponible og for en velfunderet politik noedvendige oplysninger tilgaengelig for alle beroerte, herunder arbejdsmarkedets parter, for at opnaa den stoerstmulige gennemsigtighed i udviklingen af en effektiv, samlet europaeisk transportpolitik;

13. foreslaar, at den tredje paneuropaeiske transportkonference ikke blot skal knytte an til forarbejdet fra Prag og Kreta og behandle gennemfoerelsen af de beslutninger, der blev truffet paa de to konferencer, men ogsaa saette fokus paa de problemomaader, hvor der i de kommende aar i saerlig grad er brug for at udfolde transportpolitiske bestraebelser og tage initiativer; konferencens struktur boer derfor vaere centreret om den konceptionelle videreudviklings indholdsmaessige maalsaetninger og den intelligente udnyttelse af de transeuropaeiske net samt endvidere spoergsmaalene om transportsikkerhed, forholdet mellem transport og miljoe samt finansieringen af infrastrukturer gennem behandling i tre saerlige arbejdsgrupper, som ordfoerere for Parlamentet, Kommissionen og de oevrige deltagende organisationer og institutioner skal forelaegge diskussionsoplaeg til;

14. anerkender betydningen af en revision af den korridorplan, der blev foreslaaet paa Kreta, og understreger sin saerlige interesse i, at der naevnes og optages to geografiske omraader, der ikke var naevnt i den foerste liste, saerlig den euro-arktiske korridor i Nordoesteuropa (Sverige, Finland, Rusland) og de noedvendige multimodale transportforbindelser i det tidligere Jugoslavien;

15. oensker, at der indfoeres et stadig taettere samarbejde mellem SNG (Faellesskabet af Uafhaengige Stater) - i lighed med den strukturerede dialog med landene i OEst- og Centraleuropa - om transport og transeuropaeiske net, saa man ved at finde frem til loesninger og kombinerede transportkorridorer, som forlaenger de transeuropaeiske net til Asien og Mellemoesten, udstikker en ramme for disse landes infrastrukturbehov og finansielle behov; oensker, at der gennemfoeres en samordning af ovennaevnte art med AVS-landene for at fastlaegge eventuelle forlaengelser af de transeuropaeiske net til Afrika og droefte disse landes saerlige transportbehov;

16. har tillid til, at det udkast til sluterklaering, der vil blive udarbejdet, vil udgoere et godt udgangspunkt for droeftelserne paa konferencen og bemyndiger allerede nu sin formand - eller dennes repraesentanter - til paa Parlamentets vegne principielt at godkende en erklaering fra den tredje paneuropaeiske transportkonference udarbejdet paa dette grundlag;

17. paalaegger sin formand at sende denne beslutning samt udvalgets betaenkning til Raadet, Kommissionen, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, Den Europaeiske Transportministerkonference, FN's OEkonomiske Kommission for Europa samt regeringer og parlamenter i de stater, der indbydes til konferencen.