Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Årsrapport for Samhørighedsfonden 1998"

(2000/C 140/06)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 18. oktober 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Victor Sequeira til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 7. marts 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 371. plenarforsamling af 29.-30. marts 2000, mødet den 29. marts 2000, følgende udtalelse med 83 stemmer for, 1 imod og ingen hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg er i henhold til Samhørighedsfondsforordningen atter blevet bedt om at afgive udtalelse om årsberetningen for Samhørighedsfonden 1998. Samhørighedsfonden blev oprettet med det formål at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i EU ved finansielt at støtte realiseringen af projekter på miljø- og transportområdet i Spanien, Grækenland, Irland og Portugal i perioden 1993-1999.

1.2. Fonden råder over en initial budgetbevilling på 15510 mio. ECU(1) i en periode, der strækker sig ud over perioden for den nuværende fællesskabsstøtteramme FSR II, eftersom den også dækker det finansielle samhørighedsinstrument, som var operationelt mellem 1. april 1993 og 26. maj 1994.

2. Generelle bemærkninger

2.1. ØSU glæder sig over at få lejlighed til at afgive udtalelse om Samhørighedsfonden 1998, men gentager dog en bekymring, det allerede har udtrykt i tidligere udtalelser, vedrørende Kommissionens meget sene fremlæggelse af rapporten.

2.2. Den årsrapport, der nu er til behandling, er fremlagt endnu senere end rapporten for 1997. Dette gør det umuligt for Kommissionen at gribe ind i tide for at korrigere for eventuelle problemer eller tage betænkeligheder eller forslag formuleret af ØSU eller andre instanser til følge. Denne kritik er særlig relevant i det indeværende regnskabsår, idet 1999 er det sidste år, hvor Samhørighedsfonden dækkes af de finansielle overslag for 1994-1999.

2.3. For så vidt angår årsrapportens opbygning udtrykker ØSU tilfredshed med nogle konstaterede forbedringer, navnlig rapportens disposition samt sammenfatningerne af visse kapitler eller punkter. Rapporten bliver derved kortere og lettere forståelig.

2.4. ØSU glæder sig over resultaterne af Kommissionens undersøgelse af, om princippet om betinget støtte var overholdt. Resultaterne viser, at de fire medlemsstater, der er støtteberettigede under Samhørighedsfonden, respekterer de fastsatte makroøkonomiske krav.

2.5. Dog er ØSU betænkelig ved de forsinkelser og den langsommelighed, hvormed de nationale administrationer indgiver anmodninger om betalinger som konstateret af Kommissionen under overvågningsmissioner.

2.5.1. Disse forsinkelser kan ud over at føre til manglende finansiel effektivitet (evt. midlertidig knaphed på ressourcer) have negative konsekvenser for den konkrete gennemførelse af projekterne og derved undergrave fondens fornemste målsætning, nemlig styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed.

2.6. ØSU glæder sig endnu en gang over, at der ikke har været afsløret eller anmeldt nogen tilfælde af svig i anvendelsen af midlerne fra Samhørighedsfonden.

2.7. Kommissionens overvågning af projekter finansieret af Samhørighedsfonden enten via overvågningsudvalgene eller via kontrolbesøg spiller efter ØSU's opfattelse en afgørende rolle, idet den fungerer som en mekanisme, der "slår alarm" over for de instanser, der står for projekterne, og gør det muligt i tide at afsløre afvigelser/forsinkelser i forhold til det fastlagte program, således at parterne i fællesskab kan finde løsninger, som forbedrer projektgennemførelsen.

2.8. ØSU ville have fundet det relevant, om rapporten lige som den forudgående rapport havde indeholdt et afsnit om de vigtigste politiske forslag for fremtiden, navnlig vedrørende udvikling og prioriteter inden for den næste fællesskabsstøtteramme. ØSU mener, at der i denne årsrapport burde have været henvist til dokumenter som Kommissionens meddelelse "Strukturfondene og disses koordinering med Samhørighedsfonden" fra juli 1999.

3. Specifikke bemærkninger

3.1. Principper for udgiftsdækning

3.1.1. ØSU konstaterer med tilfredshed, at arbejdet med at fastlægge principper for udgiftsdækning i forbindelse med fondens støtte er afsluttet, og at disse kriterier nu vedlægges alle Kommissionens beslutninger om støtte fra fonden. Dette vil uvægerligt have positive virkninger på gennemsigtigheden i de finansielle forbindelser mellem alle de parter, der involveret i processen.

3.1.2. ØSU beklager dog, at arbejdet hermed først blev fuldført og anvendt konkret i løbet af 1998, dvs. mindre end to år før den nuværende Samhørighedsfonds anvendelsesperiode udløber.

3.2. Finansiel gennemførelse

3.2.1. ØSU udtrykker igen tilfredshed med den exceptionelle gennemførelsesrate for Samhørighedsfonden, som i 1998 opretholdt niveauet på 100 %.

3.3. Den gode finansielle gennemførelse i perioden, der sluttede i 1998, indebar et kumuleret forbrug på 13632,5 mio. ECU, eller på 81,4 % af Samhørighedsfondens samlede bevillinger for perioden 1993-1999.

3.3.1. Der er for regnskabsåret 1999 budgetteret med 3118 mio. ECU svarende til 18,6 % af Samhørighedsfondens samlede budget; det betegner en stigning på 8,6 % i forhold til det tildelte og gennemførte budget for 1998.

3.3.2. ØSU håber derfor, at medlemsstaterne har tilstrækkelig kapacitet til fuldt ud at anvende de midler, der fortsat er disponible inden for denne Samhørighedsfonds retlige ramme, og dermed sikre en endelig gennemførelsesrate på 100 %.

3.4. Fordeling af midlerne

3.4.1. ØSU glæder sig ligeledes over, at fordelingen i 1998 af Samhørighedsfondens midler til modtagerne svarer til den forud fastsatte vejledende fordeling.

3.4.2.

>TABELPOSITION>

3.5. For så vidt angår midlernes fordeling på fondens to interventionsområder, glæder ØSU sig over de seneste års indsats i almindelighed - og i 1998 i særdeleshed - for at sikre en bedre balance mellem henholdsvis miljø- og transportinfrastrukturprojekter.

3.5.1. Denne udvikling har betydet, at der ved udgangen af 1998 kunne konstateres en ligelig fordeling af bevillingerne til miljø (50,1 %) og transport (49,9 %); denne balance genfindes i den enkelte støtteberettigede medlemsstat, omend med små afvigelser.

3.5.2.

>TABELPOSITION>

3.6. ØSU mener, uden at modsige de generelle bemærkninger i punkt 2.3, at analysen pr. støtteberettiget medlemsstat i rapportens kapitel 3 "Projektstyring og trufne foranstaltninger", i visse henseender er ringere end de tidligere år. Det skyldes ikke blot den meget kompakte tekst i visse afsnit, men også at der for nogle af modtagerlandene ikke forelægges harmoniserede oversigtsresuméer.

3.7. Med udgangspunkt i indikatoren "Betalingsbevillinger i procent af forpligtelsesbevillinger" er ØSU tilfreds med det gennemsnitlige niveau for gennemførelsen af projekterne og konstaterer en mindre forbedring i forhold til perioden 1993-1997, navnlig på miljøområdet.

3.8. ØSU må dog henlede opmærksomheden på visse diskrepanser, såvel mellem de to interventionsområder - hvor den ovenfor nævnte indikator ligger på 87,8 % for transportområdet og kun 57,9 % for miljøområdet - som mellem modtagerlandene - hvor indikatoren varierer fra 67,8 % for Spanien til 90,8 % for Portugal.

3.8.1. Kommissionen bør sætte stærkere ind på dette område - da slutningen på de nuværende finansielle overslag for Samhørighedsfonden nærmer sig - således at man sikrer, at samtlige projekter under gennemførelse gøres færdige og betales rettidigt.

3.8.2.

>TABELPOSITION>

3.9. For så vidt angår den finansielle fordeling mellem projekter på miljøområdet, konstaterer ØSU en positiv udvikling inden for støtten til spildevandssektoren, i overensstemmelse med kravene i direktiv 91/271/EF.

3.9.1. ØSU må dog atter en gang udtrykke betænkelighed ved udviklingen i støtten til naturbeskyttelse, navnlig på områderne erosionskontrol og skovrejsning, hvis andel af den samlede støtte faldt i perioden 1993-1998 i forhold til perioden 1993-1997: henholdsvis 8,6 % i forhold til 9,2 %.

3.9.2. For at understrege relevansen af dette indsatsområde specielt for medlemsstater i Middelhavsområdet skal ØSU pege på effekten af indsatsen mod ørkendannelse, beskyttelse af vandressourcerne og indsatsen mod erosion. Det er derfor vigtigt, at medlemsstaterne kan forstærke deres skovrejsningspolitik ved hjælp af Samhørighedsfonden.

3.9.3. ØSU håber derfor, at der i 1999 vil blive sat stærkt ind på miljøbeskyttelse, som er en afgørende betingelse for at forbedre befolkningernes levevilkår og for at sikre en bæredygtig udvikling på regionalt, nationalt og tilmed globalt plan.

3.9.4.

>TABELPOSITION>

3.10. For så vidt angår fordelingen af midlerne på transportområdet konstaterer ØSU med tilfredshed, at jernbaneprojekter i 1998, modsat den tidligere tendens, skrev sig for den største del af støtten med 45,9 % af bevillingerne.

3.11. Da 1998 var det næstsidste år for Samhørighedsfonden, der dækkes af de nugældende finansielle overslag 1994-1999, er ØSU fortsat bekymret over, at vejtransportsektoren fortsat modtager størsteparten af de ressourcer, der budgetteres med i transportsektoren, nemlig ca. 64,1 % af bevillingerne for perioden 1993-1998. Det anbefaler at iværksætte foranstaltninger med henblik på at mindske denne skævhed.

3.11.1. ØSU udtrykte allerede i udtalelsen om årsrapporten om Samhørighedsfonden 1997 bekymring over de begrænsede investeringsmidler afsat til projekter i sø- og flodhavne, og det opfordrede til en særlig indsats for at afhjælpe denne situation. ØSU synes derfor - på trods af at det er bekendt med Kommissionens begrundelse, hvorefter disse aktiviteter er indkomstskabende og derfor ikke får samme støtte fra Samhørighedsfonden - at der er grund til betænkelighed ved nedgangen i støtten til havne i forhold til de samlede bevillinger til transportsektoren i 1998.

3.11.2. ØSU anfører, at de transportprioriteter, Kommissionen for nyligt bebudede i meddelelsen om "Strukturfondene og disses koordinering med Samhørighedsfonden", herunder navnlig styrkelsen af transportnettenes effektivitet og garantien for en bedre modal balance (mellem de forskellige transportformer), ikke må overses af Samhørighedsfonden.

>TABELPOSITION>

3.12. Evaluering af Samhørighedsfondens virkninger

3.12.1. Rapporten bekræfter Samhørighedsfondens positive virkninger på den økonomiske aktivitet, herunder navnlig skabelse af beskæftigelse i modtagerlandene. De forskellige kvantitative evalueringsundersøgelser af støtteeffekten giver yderligere oplysninger om omfanget af disse virkninger.

3.12.2. Den mest avancerede økonomiske model, der anvendes til måling af Samhørighedsfondens effekt er den, London School of Economics er i færd med at udarbejde (Kommissionen burde give flere oplysninger om denne models data). Kommissionen har i en deskriptiv og summarisk form præsenteret nogle af resultaterne fra denne undersøgelse, men den har beklageligvis ikke fremlagt kvantitative data, selv ikke i en ikke-teknisk form.

3.12.3. Kommissionen giver ikke desto mindre nogle interessante oplysninger vedrørende Samhørighedsfondens delvise effekt på vejinvesteringer foretaget i Spanien og Portugal (men ikke i Irland og Grækenland).

3.12.4. Kommissionen fastholder den vurdering, den allerede præsenterede i 1997-rapporten om Samhørighedsfondens effekt og anfører, at der for hver million ECU givet som støtte direkte skabes 20 arbejdspladser i transportsektoren og 25 på miljøområdet. Disse vurderinger afspejler primært investeringernes direkte effekt, men gør det ikke muligt at vurdere effekten på udbudssiden i form af forbedringer i den berørte regions konkurrencestilling. Derfor bør disse vurderinger af, om de skabte arbejdspladser kan fastholdes på mellemlang sigt og om projektet ville være blevet iværksat uden finansiel støtte, fortolkes med nogen forsigtighed.

3.12.5. Det glæder ØSU at konstatere, at Samhørighedsfonden fra 1993 til 1998 angiveligt har skabt 398600 arbejdspladser. Af samme grunde som nævnt ovenfor burde Kommissionen imidlertid udvise en vis forsigtighed, når den kommer med sådanne skøn, og i øvrigt pege på de vigtigste problemer, der knytter sig til udarbejdelsen af den.

3.13. ØSU glæder sig over de vigtigste resultater af ex post evalueringsundersøgelserne både i miljøsektoren - hvor der konstateres positive virkninger for lokalbefolkningen, den økonomiske udvikling og miljøet - og i transportsektoren, hvor der på trods af, at den direkte beskæftigelsesvirkning ikke er langsigtet, konstateres en ret positiv virkning på erhvervsaktiviteten og for lokalbefolkningen, navnlig i form af kortere transporttid og lavere transportomkostninger og forbedrede økonomiske og sociale systemer.

3.14. Bevillinger til bekæmpelse af svig

3.14.1. Det glæder ØSU at konstatere, at ansøgninger om støtte under udgiftsområdet bevillinger til bekæmpelse af svig generelt øremærkes til videreuddannelse af det personale, der er specialiseret i kontrol med og afsløring af svig i forbindelse med projekter finansieret af Samhørighedsfonden (5 ud af 6 ansøgninger). Det vil styrke og effektivisere overvågningen og kontrollen med anvendelsen af midler fremover.

4. Konklusion

4.1. ØSU håber, at de næste årsrapporter kommer til at indeholde mere detaljerede og fyldestgørende oplysninger om kvalitative og kvantitative virkninger af Samhørighedsfondens indsats. Det er efter ØSU's opfattelse af central betydning, at oplysningerne om de vigtigste resultater af evalueringsundersøgelserne af fondens indsats spredes, og at Kommissionen og andre involverede drøfter disse resultater.

4.2. ØSU mener, at Kommissionen bør sætte kraftigere ind på at intensivere overvågning og kontrol med eventuelle forsinkelser i medlemsstaterne og i disses forvaltninger. Det vil sikre, at anmodninger om betalinger indgives rettidigt til Kommissionen, hvorved fondens finansielle forvaltning effektiviseres.

4.3. ØSU håber ligeledes, at Kommissionen vil sætte alle kræfter ind på fremover at sikre, at der ikke som tidligere forekommer forsinkelser i dens forelæggelse af årsrapporten for ØSU.

4.4. ØSU mener, at Kommissionen bør anspore til interaktive projekter på transport- og miljøområdet i fondens fremtidige aktioner.

4.5. Samhørighedsfondens fremtid

4.5.1. Mens ØSU er i færd med at afgive udtalelse om årsrapporten om Samhørighedsfonden 1998, er EU i gang med at udarbejde en ny finansiel støtteramme for perioden 2000-2006. Derfor finder ØSU det hensigtsmæssigt at fremlægge nogle overvejelser og forslag vedrørende Samhørighedsfondens fremtid.

4.5.2. ØSU medgiver, at der er sket mange fremskridt i de fire modtagerlande, men det vil gerne igen understrege, hvor vigtigt det er, at Samhørighedsfonden fortsætter som instrument til fremme og styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed i EU.

4.5.3. Den kommende udvidelse af EU er helt afgjort en af de meget store udfordringer, EU står overfor. ØSU mener, Kommissionen fortsat bør tillægge dette spørgsmål meget stor betydning, navnlig for så vidt angår politikken for økonomisk og social samhørighed og Samhørighedsfonden, og det erklærer sig rede til at deltage i diskussionen herom. ØSU glæder sig ligeledes over beslutningerne truffet af Rådet i Berlin i dette spørgsmål.

4.5.4. ØSU mener, at Samhørighedsfonden bør understøtte de overordnede politikker, som EU har lagt fast. Derfor henleder det atter opmærksomheden på, at fonden skal indgå i et samspil med de øvrige strukturfonde, navnlig med sigte på de mål og retningslinjer for perioden 2000-2006, som fremgår af Kommissionens meddelelse "Strukturfondene og disses koordinering med Samhørighedsfonden".

Bruxelles, den 29. marts 2000.

Beatrice Rangoni Machiavelli

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) I 1992-priser. Udtrykt i justerede priser beløber bevillingen sig til 16750,8 mio. euro.