EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.5.2022 COM(2022) 629 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN Skærpet overvågning, ajourføring – Grækenland, maj 2022 {SWD(2022) 700 final}



BAGGRUND Den økonomiske udvikling og de politiske tiltag i Grækenland overvåges inden for rammerne af det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker. Siden 2018 og afslutningen af det finansielle bistandsprogram er de også blevet overvåget inden for rammerne af skærpet overvågning i henhold til artikel 2 og 3 i forordning (EU) nr. 472/2013 ( ). Med gennemførelsen af skærpet overvågning over for Grækenland ( ) anerkendes det, at Grækenland var nødt til at fortsætte med at gennemføre foranstaltninger for at håndtere årsagerne eller de potentielle årsager til de økonomiske og finansielle vanskeligheder, samtidig med at der gennemføres strukturreformer for at understøtte en robust og bæredygtig økonomisk vækst. Skærpet overvågning sikrer en omfattende ramme for overvågning af den økonomiske udvikling og videreførelsen af de politikker, der er nødvendige efter afslutningen af det finansielle bistandsprogram. Den giver mulighed for en regelmæssig vurdering af den seneste økonomiske og finansielle udvikling i Grækenland samt overvågning af betingelserne for statslig finansiering og ajourføringer af gældsholdbarhedsanalysen. Skærpet overvågning danner også rammen for vurderingen af Grækenlands generelle tilsagn til Eurogruppen af 22. juni 2018, dvs. at fortsætte og færdiggøre de reformer, der er vedtaget som led i programmerne for finansiel bistand, og sikre, at målene for de vigtige reformer, der er vedtaget som led i programmerne for finansiel bistand, overholdes. I den forbindelse har skærpet overvågning bidraget til at overvåge gennemførelsen inden for de aftalte frister frem til medio 2022 af de specifikke tilsagn om at fuldføre de centrale strukturreformer, der er påbegyndt under programmet, og som vedrører seks nøgleområder, nemlig: i) budgetpolitik samt og finans- og strukturpolitik, ii) social velfærd, iii) finansiel stabilitet, iv) arbejds- og produktmarkeder, v) Hellenic Corporation of Assets and Participations og privatiseringer og vi) modernisering af den offentlige forvaltning ( ). Dette er den fjortende rapport om skærpet overvågning for Grækenland. Rapporten er baseret på resultaterne af et kontrolbesøg, der blev gennemført den 6. april 2022, og regelmæssig dialog med de græske myndigheder. Missionen blev gennemført af Europa-Kommissionen i samarbejde med Den Europæiske Centralbank ( ). Den Internationale Valutafond deltog som led i sin ramme Evaluering efter finansiering, mens den europæiske stabilitetsmekanisme deltog som led i sit system for tidlig varsling og i overensstemmelse med aftalememorandummet af 27. april 2018 om arbejdsforbindelserne mellem Europa-Kommissionen og den europæiske stabilitetsmekanisme. I denne rapport vurderes gennemførelsen af de tilsagn, som Grækenland har afgivet over for Eurogruppen med hensyn til fuldførelsen af reformer frem til medio 2022. Denne rapport kunne tjene som grundlag for Eurogruppens afgørelse om frigivelse af det næste sæt politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger til en værdi af 748 mio. EUR. Disse foranstaltninger blev aftalt med Eurogruppen den 22. juni 2018 og omfatter overførsel af indkomstækvivalente beløb fra centralbankernes beholdninger af græske statsobligationer i henhold til programmet vedrørende værdipapirmarkeder og aftalen om finansielle nettoaktiver samt et afkald på forøgelsen af rentemarginalen for visse lån, der ydes via den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet. Den sjette tranche af politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger blev frigivet efter Eurogruppens møde 6. december 2021. De tilsagn, som Grækenland gav til Eurogruppens partnere i juni 2018, og som danner grundlag for frigivelsen af yderligere gældslettelsesforanstaltninger, blev indgået frem til midten af 2022. Afgørelsen om frigivelse af de resterende gældslettelsesforanstaltninger vil blive truffet af Eurogruppen. Under hensyntagen til fremskridtene hen imod indfrielsen af forpligtelserne kan frigivelsen af den sidste tranche af gældsforanstaltningerne finde sted ved udgangen af 2022. Denne rapport indeholder også de specifikke tilsagn, som kan danne grundlag for, at Eurogruppen kan træffe afgørelse om frigivelsen af denne sidste tranche af gældslettelsesforanstaltningerne. Selv om myndighederne har opfyldt de fleste af deres tilsagn, er der stadig nogle elementer, der mangler at blive gennemført fuldt ud. Listen over forpligtelser, der skal danne grundlag for den endelige udbetaling, består således af de resterende skridt. Listen er godkendt af de græske myndigheder og findes i bilaget til denne rapport. Den vellykkede opfyldelse af størstedelen af de politiske tilsagn og den effektive reformgennemførelse har forbedret den græske økonomis modstandsdygtighed og styrket dens finansielle stabilitet. Dette har i betydelig grad mindsket risikoen for negative afsmittende virkninger på andre medlemsstater i euroområdet og dermed effektivt taget højde for den betingelse, der ligger til grund for skærpet overvågning. Myndighederne er fortsat fast besluttet på at gennemføre reformer og færdiggøre udestående elementer. På grundlag af disse betragtninger kan Europa-Kommissionen ikke forlænge den skærpede overvågning efter dens udløb den 20. august 2022. Hvis den skærpede overvågning ikke forlænges, vil overvågningen af Grækenlands økonomiske, budgetpolitiske og finansielle situation fortsætte inden for rammerne af både den veletablerede overvågning efter et programs gennemførelse () og det europæiske semester. Større reformer og investeringer vil også fortsat blive fulgt i forbindelse med gennemførelsen af Grækenlands genopretnings- og resiliensplan (). Overvågningen af de specifikke tilsagn, der skal danne grundlag for den sidste tranche af gældsforanstaltningerne, vil blive gennemført i en første overvågningsrapport om programmets gennemførelse, der skal offentliggøres i november 2022. OVERORDNET VURDERING Efter et kraftigt opsving i 2021 forventes genopretningen efter pandemien at fortsætte i 2022 i et noget svagere tempo, da den er påvirket af højere energipriser og de økonomiske konsekvenser af den russiske militære aggression mod Ukraine, herunder den vedvarende usikkerhed hvad angår pandemien. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes væksten at nå op på 3,5 % i 2022 og 3,1 % i 2023. Investeringer forventes at blive den vigtigste drivkraft for vækst, men det private forbrug og nettoeksporten vil også bidrage til at øge den økonomiske aktivitet. Det primære offentlige underskud, der er genstand for skærpet overvågning, nåede op på 5,5 % af BNP i 2021, hvilket er 2,1 procentpoint lavere end forventet i efteråret sidste år. Den positive overraskelse skyldes hovedsagelig den hurtige økonomiske genopretning. Finanspolitikken er fortsat understøttende i 2022, da nogle af de pandemirelaterede nød- og støtteforanstaltninger stadig er gældende for året, ligesom der blev truffet midlertidige finanspolitiske foranstaltninger for at imødegå virkningerne af energiprisstigningerne i 2022. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2022 forventer regeringen at nå op på et primært overskud på 1,1 % af BNP i 2023 og yderligere at nedbringe den høje offentlige gældskvote ( ). De fleste støtteforanstaltninger i forbindelse med energiprisstigningerne eller pandemien forventes at blive udfaset senest i 2023. Samtidig planlægger regeringen at støtte væksten ved at gøre nedsættelsen af solidaritetsskatten og socialsikringsbidragene, der blev gennemført under pandemien, permanente. Som følge af det økonomiske opsving faldt arbejdsløsheden til 14,7 % i 2021 fra 17,6 % i 2020 og toppunktet på 27,8 % i 2013. Selv om den stadig er blandt de højeste i EU, forventes den at falde yderligere i 2023. Fremover forventes beskæftigelsesvæksten at forblive modstandsdygtig i lyset af den stadig robuste økonomiske vækst. Fattigdomsrisikoen er fortsat høj (17,7 % i 2020). Overordnet konkluderes det i denne rapport, at Grækenland har truffet de nødvendige foranstaltninger for at opfylde sine specifikke tilsagn på trods af de udfordrende omstændigheder, der er udløst af de økonomiske konsekvenser af de nye bølger af pandemien og Ruslands militære aggression mod Ukraine. Myndighederne har opfyldt en række specifikke forpligtelser inden for forvaltning af offentlige finanser, ejendomsbeskatning, invaliditetsydelser, miljøinspektioner og retsvæsen og er nået til enighed om at forlænge mandatet for den græske finansielle stabilitetsfond. Grækenland har også gennemført bredere strukturreformer, herunder reformen af offentlige udbud og oprettelse af en afdeling for retsstatistik under justitsministeriet. De græske myndigheder er fortsat fast besluttet på at gennemføre reformer og har forpligtet sig til at fortsætte gennemførelsen af foranstaltninger for at gøre fremskridt med uindfriede forpligtelser. EU-institutionerne glæder sig over myndighedernes tætte og konstruktive samarbejde på alle områder og tilskynder myndighederne til at holde gang i fremdriften og om nødvendigt styrke bestræbelserne på at fuldføre alle aftalte reformskridt i god tid inden afgørelsen om den endelige udbetaling ved udgangen af 2022, navnlig hvad angår reformer inden for finanssektorpolitik, primær sundhedspleje, matrikelregister, kodificering af arbejdsmarkedslovgivningen og opfyldelse af de aftalte mål for afvikling af restancer. Resten af dette afsnit henviser til de fremskridt, der er gjort inden for rammerne af den skærpede overvågning på de seks centrale områder af Grækenlands tilsagn, vurderer de seneste resultater i sidste kvartal ("den nuværende rapporteringsperiode") og præsenterer de resterende reformskridt i henhold til de eksisterende tilsagn. Budgetpolitik samt finans- og strukturpolitik Grækenland nåede sit mål for det primære overskud på 3,5 % af BNP i 2018 og 2019. Efter pandemiens udbrud aktiverede Europa-Kommissionen i 2020 den generelle undtagelsesklausul, som giver mulighed for en midlertidig afvigelse fra budgetkravene, herunder Grækenlands finanspolitiske mål, der overvåges inden for rammerne af skærpet overvågning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. I sin meddelelse af 3. marts 2021 ( ) gav Kommissionen udtryk for, at afgørelsen om deaktivering eller fortsat anvendelse af den generelle undtagelsesklausul bør baseres på en samlet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i EU eller euroområdet i forhold til niveauet før krisen (udgangen af 2019) som et vigtigt kvantitativt kriterium. Øget usikkerhed og store nedadrettede risici for de økonomiske udsigter i forbindelse med krig i Europa, hidtil usete energiprisstigninger og fortsatte forstyrrelser i forsyningskæden berettiger en forlængelse af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul frem til 2023. Med hensyn til de finanspolitiske strukturreformer, der er gennemført inden for rammerne af den skærpede overvågning, har Grækenland forbedret sin forvaltning af de offentlige finanser ved at gennemføre en reform af likviditetsovervågningen og prognoserne for sit finanskontisystem og reformere den uafhængige myndighed for offentlige indtægters aflønningsstruktur ved at vedtage en særlig lønramme, så den kan fastholde og tiltrække højt kvalificeret personale. Denne særlige lønramme supplerer den ensartede lønramme, der er vedtaget under programmet for finansiel bistand, og kan tjene som grundlag for andre enheder. I den nuværende rapporteringsperiode har myndighederne opfyldt yderligere forpligtelser inden for forvaltning af offentlige finanser og skattepolitik: ·På området for forvaltning af de offentlige finanser har myndighederne afsluttet arbejdet med yderligere forbedringer af den funktionelle budgetklassifikation (en del af reformen af kontoplanen). Denne reform vil give mulighed for en mere dybtgående analyse af de offentlige udgifter og dermed bidrage til at forbedre udformningen af den økonomiske politik. ·Myndighederne har også afsluttet gennemførelsen af mere end 200 anbefalinger fra den græske revisionsret for at forhindre akkumulering af restancer samt en bredere reform, der forenkler de finanspolitiske procedurer og fremskynder betalingskæden i den offentlige sektor.

·Myndighederne har gennemført en reform af ENFIA-ejendomsskatten. Reformen anvender nye markedsrelaterede ejendomsskatteværdier, udvider skattegrundlaget og forbedrer retfærdigheden og den økonomiske effektivitet af ejendomsskatten. Myndighederne har udstedt afgiftsansættelserne efter reformen for 2022, og betalingen af afgiftens første rate forfalder i maj. Myndighederne har forpligtet sig til inden oktober 2022 at tage følgende skridt: ·Ikke-pensionsrelaterede og pensionsrelaterede restancer forventes nu at være afviklet i august 2022, hvilket vil opfylde forpligtelsen. Efter en langsommere afvikling af restancer i de første måneder af 2022 er der en forsinkelse på seks måneder for ikke-pensionsrelaterede restancer og to måneder for pensionsrelaterede restancer i forhold til planen. Forsinkelsen skyldes hovedsagelig den fortsatte pandemi, stigningen i energipriserne, langsommere end planlagt levering af planlagte IT-forbedringer og lavere end forventet udbytte af tidligere foranstaltninger. Myndighederne har foreslået og allerede delvist gennemført en række yderligere foranstaltninger for at fremskynde regnskabsafslutningsprocessen. Tiltagene omfatter foranstaltninger til strukturel forbedring af hospitalers og offentlige transportvirksomheders likviditet og målrettede ændringer i processen for tildeling af pensioner. ·På skatteforvaltningsområdet skal IT-opkrævningssystemet være fuldt operationelt i alle den uafhængige myndighed for offentlige indtægters tjenester senest i september 2022, hvilket vil fuldføre tilsagnet. Systemet forventes at styrke myndighedens skatteopkrævningskapacitet. Fire ud af syv moduler er nu operationelle i de centrale skatteforvaltninger, og de resterende tre skal være operationelle senest i september 2022 i overensstemmelse med den aftalte tidsplan. Velfærd I forbindelse med skærpet overvågning har Grækenland moderniseret sit sociale velfærdssystem ved at færdiggøre oprettelsen af den fælles pensionsfond, fuldende udrulningen af alle tre søjler i den sociale solidaritetsindkomst-/garanterede minimumsindkomstordning og vedtage en ny gennemførelsesmodel for aktive arbejdsmarkedspolitikker. Indtil videre har der været ca. 400 000 modtagere af den garanterede minimumsindkomst, og det anslås, at de alle i løbet af de næste to år vil have modtaget en individualiseret handlingsplan. Som følge af reformerne og den økonomiske genopretning faldt andelen af personer i risiko for fattigdom fra 20,2 % i 2017 til 17,7 % i 2020, men er fortsat blandt de højeste i EU. Grækenland gennemgik også tilskudsordningen for lokal offentlig transport, oprettede hovedorganet med ansvar for centraliserede indkøb på sundhedsområdet (EKAPY) og opnåede en andel på 30 % for centraliserede indkøb af sundhedsydelser. I den nuværende rapporteringsperiode har myndighederne opfyldt endnu et tilsagn inden for handicapvurdering og gjort fremskridt i overensstemmelse med tidsplanen for tilbagesøgning af beløb på sundhedsområdet: ·Myndighederne vedtog lovgivning for at indføre en ny tilgang til handicapvurdering baseret på både medicinske og funktionelle kriterier. Denne nye tilgang udgør en betydelig forbedring i forhold til det nuværende system, hvor handicap vurderes på grundlag af rent medicinske vurderinger. Den vedtagne lovgivning opretter navnlig tværfaglige vurderingsudvalg bestående af psykologer, ergoterapeuter og socialrådgivere, som skal anvende en metode, som Verdenssundhedsorganisationen har foreslået til vurdering af de undersøgte personers funktionsaspekter (kaldet WHODAS 2.0). Udvalgene vil overveje hverdagsproblemer på områder som kognition, mobilitet, socialisering, arbejdsliv, egenomsorg osv. ud over forudgående medicinske vurderinger. Tilgangen vil først blive anvendt på pilotbasis i 24 måneder fra efteråret 2022 i forbindelse med tildeling af personlige bistandsydelser til 1 000 personer med handicap. ·Tilbagesøgningen af beløb på sundhedsområdet (dvs. udgifter over det lovbestemte loft for offentlige udgifter til lægemidler og andre sundhedstjenester, som skal opkræves fra lægemiddelleverandører og sundhedstjenesteydere) skrider frem i overensstemmelse med tidsplanen for både lægemidler og andre tjenester, hvilket er tiltrængt. Myndighederne har forpligtet sig til inden oktober 2022 at tage følgende skridt: ·Efter vedtagelsen af ændringer af den primære lovgivning om det primære sundhedssystem vil myndighederne vedtage den sekundære lovgivning i begyndelsen af juni 2022, som vil præcisere de centrale elementer i systemet, herunder incitamenter til patientregistrering og gatekeeping. Myndighederne har også forpligtet sig til at påbegynde patientregistreringen med det mål at opnå en registrering på 25 % af den samlede befolkning inden udgangen af oktober og 50 % inden udgangen af 2022, og til at færdiggøre IT-infrastrukturen for registrering og konsultationer inden udgangen af juni. Ved udgangen af juli vil registreringen af selvstændige praktiserende læger i systemet nå op på et niveau, der gør det muligt at dække mindst 85 % af befolkningen. Senest i oktober vil myndighederne aktivere ordningen med incitamenter/negative incitamenter til registrering og gatekeeping. Reformen af det primære sundhedssystem var et centralt element i programmet for finansiel bistand med de overordnede mål at forbedre borgernes adgang til sundhedsydelser og styrke forvaltningen og effektiviteten. Folkeregistrering og et effektivt gatekeepingsystem er vigtige afgørende elementer, der bidrager til at nå disse mål. Inden for de nye rammer forfølges disse centrale elementer ved hjælp af finansielle incitamenter. Hvis et sådant system gennemføres fuldt ud, har det potentiale til at opfylde målene. Samtidig skaber det udfordringer med hensyn til at sikre lige adgang og opfylde målet om fuld befolkningsdækning, som skal overvåges nøje. ·2022-halvårsmålet om, at centraliserede indkøb skal udgøre 40 % af de samlede hospitalsudgifter skal nås, hvilket vil opfylde tilsagnet. Myndighederne opfordres til hurtigt at gå videre med udstedelsen af de planlagte udbud for at nå målet. Finansiel stabilitet og reformer af retsvæsenet Efter et særdeles vellykket år med nedbringelse af misligholdte lån i 2021 flyttes fokus gradvist mod solide debitorers afvikling af misligholdt gæld og mod en holdbar forbedring af bankernes rentabilitet og kapitalstilling. Andelen af misligholdte lån var på 12,8 % på individuelt grundlag i december 2021 efter at være faldet kraftigt fra 30,1 % ved udgangen af 2020 og 40,6 % ved udgangen af 2019. Ved hjælp af securitiseringer under Hercules Asset Protection-ordningen har to ud af de fire systemiske banker registreret en etcifret andel af misligholdte lån ved udgangen af 2021, mens de to andre forventes at opfylde det samme mål senest ved udgangen af 2022. Ikke desto mindre er andelen af misligholdte lån i Grækenland fortsat den højeste i euroområdet. Desuden fortsatte den begrænsede nettotilstrømning af nye misligholdte lån ( ) i fjerde kvartal af 2021 og vil skulle overvåges nøje, da der fortsat er risici for bankernes aktivkvalitet. Desuden afhænger en vellykket afvikling af misligholdt gæld i stigende grad af servicevirksomheder med ansvar for at servicere securitiserede og solgte lån. Selv om saneringen af bankernes balancer fortsatte med at reducere bankernes kapitalbuffere og rentabilitet, drager udsigterne for 2022 fordel af reducerede tilførselsbehov og intern kapitalgenerering gennem forbedret kernerentabilitet. Bankernes kapitalposition er stadig en af de laveste i euroområdet, og kvaliteten heraf giver fortsat anledning til bekymring, da den indeholder en stor og stigende andel af udskudte skattetilgodehavender. Øget usikkerhed omkring de økonomiske udsigter i kølvandet på Ruslands aggression mod Ukraine kan lægge en dæmper på kreditvæksten fremover. Med hensyn til reformer af den finansielle sektor, der blev afsluttet som led i den skærpede overvågning, ophævede Grækenland fuldt ud den kapitalkontrol, der blev indført under det finansielle støtteprogram, afsluttede en større reform af insolvensreglerne, herunder en udenretslig gældssaneringsordning, og sørgede for finansiel uddannelse af dommere med henblik på at gennemføre disse reformer, samtidig med at oprettelsen af salg og tilbageleasingsenheden netop er påbegyndt. Den græske finansielle stabilitetsfond udviklede en exitstrategi for salget af de andele, der ejes af de systemiske banker, og Grækenland bekræftede sit udvælgelsespanels tilpasning af mandatet til fondens mandat. I den nuværende rapporteringsperiode er der gjort yderligere fremskridt med gennemførelsen af de aftalte foranstaltninger i den finansielle sektor, men der er stadig udfordringer, navnlig med hensyn til at afhjælpe efterslæbet i sager om insolvente husstande og de såkaldte statsgarantier. Myndighederne har opfyldt et tilsagn vedrørende den græske finansielle stabilitetsfond og iværksat et udbud vedrørende domstolenes integrerede sagsforvaltningssystem: ·Platformene under de nye insolvensregler giver gradvist resultater, navnlig med hensyn til udenretslig bilæggelse af tvister, og der udvikles løbende yderligere forbedringer. ·Den stigende tendens i tildelingen af nye høringsdatoer for verserende sager om insolvente husstande er blevet opretholdt, men antallet af endelige retsafgørelser er begrænset. ·På samme måde vinder afviklingen af auktioner fart, og en stigende andel af de aktiver, der overføres gennem vellykkede auktioner, erhverves af andre enheder end banker eller servicevirksomheder. ·På trods af visse forbedringer er tidsplanen for afvikling af efterslæbet af uudnyttede statsgarantier blevet ændret for at afspejle de akkumulerede mangler i udbetalingen af uudnyttede garantier og uventede juridiske udfordringer, der forhindrer betaling af visse fordringer. Myndighederne er i færd med at vurdere mulige løsninger, der kan begrænse de deraf følgende forsinkelser i betalingen af sådanne anmodninger, og er fortsat fast besluttet på at fastholde fristen for afslutning af alle betalinger, dvs. senest i andet kvartal af 2024. Vedtagelsen af den nye kodeks for retsvæsenets organisation og dommeres status forventes at fremme en hurtigere udligning af efterslæb og sikre, at de nye insolvensregler fungerer gnidningsløst.

·Koncessionsprocessen for etableringen af salgs- og tilbagelejningsenheden forventes at blive iværksat i maj, og der er ved at blive indført en midlertidig støtteordning for sårbare debitorer for at sikre en gnidningsløs overgang i den nødvendige periode, indtil den nye enhed påbegynder sine aktiviteter, som ikke forventes at overstige 15 måneder. ·Myndighederne har aftalt en reform af den græske finansielle stabilitetsfond med EU-institutionerne. Loven forventes vedtaget inden længe. Fondens varighed er blevet forlænget indtil udgangen af 2025 for at gøre det muligt for fonden at opfylde sit dobbelte mål om effektivt at afhænde sine aktiver og samtidig bidrage til stabiliteten i det græske banksystem. Reformen strømliner fondens forvaltningsstruktur og skitserer et sæt principper, der vil være retningsgivende for dens afhændelsesstrategi. Fondens særlige rettigheder er også blevet strømlinet. ·Myndighederne har iværksat udbuddet vedrørende det integrerede sagsforvaltningssystem for civil- og strafferetlige sager (OSDDY-PP). Kontrakten forventes at blive tildelt ved udgangen af 2022 og gennemført i de følgende 36 måneder. Myndighederne har forpligtet sig til inden oktober 2022 at tage følgende skridt: ·E-filing ved forvaltningsdomstolene skal færdiggøres fuldt ud, og myndighederne er fast besluttet på at nå dette mål inden udgangen af juni 2022, hvilket vil opfylde tilsagnet. Der er gjort fremskridt med gennemførelsen, og den platform, der gør det muligt at indgive indledende indlæg, notater og procesdokumenter i forbindelse med igangværende procedurer, er klar og vil være fuldt operationel i juni 2022. Udvidelsen af funktionaliteter er blevet iværksat i en pilotfase to måneder senere end tidligere planlagt på grund af forsinkelser fra kontrahentens side. ·Der skal tages en række specifikke skridt i forbindelse med de aftalte foranstaltninger i den finansielle sektor, navnlig med hensyn til afvikling af efterslæbet af sager om insolvente husstande og af statsgarantier. Myndighederne vil også fremlægge en bredere reform på det retlige område i parlamentet, nemlig en ny lov om retsvæsenets organisation og dommeres status. Kodeksen vil indføre en lang række forbedringer med hensyn til udøvelsen af retslige opgaver, dommernes faglige bedømmelse og forfremmelse, deres disciplinære rammer og foranstaltninger til at øge effektiviteten af retssager. Kodeksen blev forelagt generalsekretariatet for retlige og parlamentariske anliggender den 13. maj 2022 og skal forelægges Parlamentet i slutningen af maj. Den træder i kraft umiddelbart derefter med den bemærkelsesværdige undtagelse for reglerne om evaluering af dommere, som træder i kraft i begyndelsen af det nye retsår. Desuden vil myndighederne inden udgangen af maj vedtage den sidste afledte retsakt med henblik på at operationalisere afdelingen for retsstatistikker (JustStat), der har til opgave at indsamle, aggregere, behandle og offentliggøre retslige data fra Grækenlands domstole og anklagemyndigheder; afdelingen forventes også permanent at sikre og forbedre kvaliteten af retsstatistikkerne. Arbejds- og produktmarkeder Hvad angår arbejdsmarkeds- og produktmarkedsreformer, der blev gennemført i forbindelse med skærpet overvågning, afsluttede Grækenland gennemførelsen af handlingsplanen for sort arbejde, ajourførte mindstelønnen i overensstemmelse med proceduren i lov 4172/13 i februar 2019 og januar 2022, reviderede klassificeringen af gener, forenklede procedurer for udstedelse af investeringstilladelser i aftalte sektorer, herunder transport, uddannelse, turisme, social velfærd og akvakultur, og tildelte en kontrakt om indførelse af det relevante informationssystem. I energisektoren lancerede Grækenland målmodellen for elmarkedet og indvilligede i en antitrustforanstaltning, der gør det muligt for konkurrenterne til det græske statsejede elselskab at købe mere elektricitet på længere sigt og dermed afslutte en langvarig antitrustsag. I den nuværende rapporteringsperiode har myndighederne gennemført en ajourføring af mindstelønnen og afsluttet endnu et tilsagn på området for tilsyn med økonomiske aktiviteter og produktmarkeder: ·Som reaktion på den høje inflation gennemførte myndighederne en forhøjelse af mindstelønnen den 1. maj 2022, hvilket udgør den anden stigning i 2022, efter den etablerede, men dog fremskredne og forkortede høringsproces. Mindstelønnen steg med 7,5 % den 1. maj 2022 ( ). Forhøjelsen følger en beskeden stigning på 2 %, der blev gennemført den 1. januar 2022 efter en treårig fastfrysning af mindstelønnen. Myndighederne fulgte de skridt, der er skitseret i den ændrede lov nr. 4172/13, til fastsættelse af mindstelønnen. I forbindelse med høringsprocessen blev der af de forskellige arbejdsmarkedsparter, forskningsinstitutter og andre bidragydere foreslået både beskedne og mere markante stigninger for at afbøde tabet af købekraft som følge af den høje inflation og beskytte lavtlønnede arbejdstagere, eftersom næsten 28 % af de ansatte i landet modtager en mindsteløn. Myndighederne anslår, at reallønsstigningen i 2022 ikke vil overstige produktivitetsvæksten — de forventer faktisk, at reallønnen for ansatte pr. ansat i økonomien som helhed vil falde kraftigt i 2022 til trods for stigningen i mindstelønnen. Disse skøn er stort set i overensstemmelse med Kommissionens forårsprognose 2022, som ikke desto mindre forventer en større indvirkning af mindstelønnen på den samlede lønvækst generelt, mens reallønnen til ansatte pr. indbygger også forventes at falde. Konkurrenceevnen, som målt ved enhedslønomkostningerne ( ), var blevet forbedret før pandemien, hovedsagelig som følge af et fald i lønningerne og i stigende grad understøttet af produktivitetsgevinster. I 2021 steg arbejdsproduktiviteten ( ) med 7,8 %, og dens vækstrate forventes at nå op på 2,0 % i gennemsnit i 2022 og 2023. Under hensyntagen til dette og den forventede virkning af stigningen i mindstelønnen på den samlede lønvækst forventes det, at Grækenlands enhedslønomkostninger i mild grad forværres i samme periode, men mindre end i EU som helhed. Grækenlands eksportgrundlag er dog fortsat fokuseret på produkter med en lav teknologisk forfinelsesgrad, og eksportens andel af BNP er lav trods nylige forbedringer ( ). ·Myndighederne afsluttede reformen af inspektionsrammen ved at vedtage den sidste resterende afledte ret på miljøbeskyttelsesområdet. Lovgivningen giver mulighed for at aktivere håndhævelsesforvaltningsmodellen, som er et system, der hjælper de tilsynsførende med at træffe håndhævelsesafgørelser i overensstemmelse med forud fastsatte kriterier og fremmer en harmoniseret tilgang til anvendelsen af håndhævelsessystemet. Myndighederne har forpligtet sig til inden oktober 2022 at tage følgende skridt: ·Fuldføre den retlige kodificering af arbejdsmarkedslovgivningen. Selv om kodificeringsprocessen er begyndt, er fristen for vedtagelse af de konsoliderede tekster, som vil fuldende tilsagnet, blevet udsat til oktober 2022 på grund af en nylig omfattende reform af den offentlige arbejdsformidling, som skulle indgå i kodificeringsprocessen. Udkastet til kodificeret lovgivning vil blive forelagt senest i juni. ·Med hensyn til matrikelreformen er der fortsat gjort fremskridt med matrikelkortlægningen i henhold til planen i det seneste kvartal, og 65 % af de samlede ejendomsrettigheder vil være i drift eller offentliggjort inden udgangen af september 2022. Ratificeringen af skovkortene er blevet yderligere forsinket, hvilket kan forlænge tidsplanen for færdiggørelsen af matrikelregistret yderligere. Forsinkelsen skyldes en nylig lovændring, som har fjernet status som "skov", dvs. formodningen om offentligt ejerskab, fra ca. 5 % af landets område. Selv om dette ændringsforslag løser nogle langvarige problemer, vil det kræve en revision af de eksisterende kontrakter om matrikelkortlægning og udsætte matrikelreformen for en risiko for nye juridiske udfordringer. Tidsplanen for ratificeringen af 95 % af skovkortene er blevet forsinket med to måneder frem til september 2022 for at afspejle den nye situation. For at undgå yderligere forsinkelser i færdiggørelsen af ratificeringen af skovkort og færdiggørelsen af matrikelkortlægningen har myndighederne indvilliget i at vedtage en lovbestemmelse, der gør det muligt at trække det offentlige ejerskab af ovennævnte 5 % af Grækenlands landområde tilbage. Tempoet i det græske matrikelkontors oprettelse af nye kontorer er blevet langsommere på grund af mangel på ledende personale, men rekrutteringen af dem er i gang. Myndighederne opfordres indtrængende til at overholde den reviderede tidsplan og afslutte den fuldstændige reform senest i december 2022. Med hensyn til de bredere reformer, der blev gennemført i denne rapporteringsperiode, vedtog myndighederne den endelige afledte ret, der er afgørende for gennemførelsen af lovgivningen om offentlige indkøb. Lovgivningen vedrører oprettelsen af en ny retlig enhed, som skal udvikle og vedligeholde et nyt integreret system for tekniske specifikationer og omkostninger til tekniske arbejder. Myndighederne har også udarbejdet et lovforslag om videregående uddannelse, som er godkendt i ministerrådet. Loven moderniserer og styrker de videregående uddannelsesinstitutioners organisatoriske og uddannelsesmæssige autonomi, fleksibilitet og effektivitet og decentraliserer og strømliner deres forvaltning. Lovforslaget forventes fremsat for Folketinget i juni 2022. Hellenic Corporation of Assets and Participations og privatiseringer Som led i den skærpede overvågning vedtog Hellenic Corporation of Assets and Participations sine to første strategiske planer i 2018 og 2022, gennemførte en række forvaltningsreformer for de statsejede virksomheder i sin portefølje og afsluttede omfattende cyklusser af bestyrelsesgennemgange og udnævnelser i disse virksomheder, indledte omstruktureringsindsatser i centrale statsejede virksomheder (selv om ejendomsforvaltning fortsat er et kritisk punkt) og begyndte at levere udbytteindtægter. Hellenic Corporation of Assets og Participations afsluttede en række privatiseringstransaktioner, herunder Hellinikon-transaktionen, forlængelsen af Athens internationale lufthavnskoncessionsaftale, salget af 66 % af naturgastransmissionssystemoperatøren DESFA, og koncessionen for lystbådehavnen i Alimos, med henblik på privatiseringsindtægter på i alt 2,4 mia. EUR. I den nuværende rapporteringsperiode er Hellenic Corporation of Assets and Participations begyndt at gennemføre sin strategiske plan, der blev godkendt i januar 2022, herunder bestyrelsesfornyelser i virksomheder i dets portefølje, men nogle af foranstaltningerne er blevet reduceret på grund af usikkerhed med hensyn til selskabets udbytteindtægtsudvikling. Gennemførelsen af koordineringsmekanismen er skredet frem med udstedelsen af den sekundære lovgivning, der er nødvendig for gennemførelsen af resultatkontrakten med Athens bytransportorganisation (OASA), og med yderligere skridt til at ajourføre forpligtelseserklæringerne, der fastsætter centrale resultatindikatorer for statsejede virksomheder i selskabets portefølje. På privatiseringsområdet er der gjort fremskridt med gennemførelsen af planen for udvikling af aktiver, den ajourførte plan er blevet vedtaget, og de næste skridt for de transaktioner, der indgår i planen, er fastlagt. Myndighederne har forpligtet sig til inden oktober 2022 at tage følgende skridt i forbindelse med forvaltningen af offentlige aktiver og selskabet:

·Vedtage lovgivning om modernisering af de institutionelle rammer for statsejede virksomheder, herunder uafhængig kommerciel drift af selskaber i selskabets portefølje. Efter forelæggelsen af lovforslaget for parlamentet forventes reformen at blive vedtaget i juni. Dette forventes at være en betydelig reform, der styrker forvaltningen af statsejede virksomheder. ·Skitsere en omfattende strategi for det offentlige ejendomsselskab med henblik på at opnå et ambitiøst afkast for hele ejendomsporteføljen. Selskabet forventer, at denne vil være klar ved udgangen af maj 2022. ·Iværksætte en detaljeret gennemførlighedsundersøgelse af det olympiske atletikcenter (OAKA) som led i dets fremtidige overførsel til Hellenic Corporation of Assets and Participations. Myndighederne forventer, at dette vil ske senest i juni 2022. ·Fuldføre overførslen af de belånbare ejendomsaktiver, der indgår i det offentlige ejendomsselskabs pakke fra 2018. Specifikt med hensyn til privatiseringstransaktioner under planen for udvikling af aktiver vil myndighederne aktivt søge at gøre fremskridt på følgende områder: ·Den græske fond for udvikling af aktiver (TAIPED) er tæt på at afslutte privatiseringen af det offentlige gasselskabs (DEPA) infrastruktur, som på vellykket vis forventes at blive privatiseret med et betydeligt finansielt tilbud på 733 mio. EUR (for fondens andel på 65 % svarer dette til 476 mio. EUR). Privatiseringstransaktionen er af stor betydning, da køberen, et italiensk selskab, forventes at bidrage til at forbedre og udvide landets gasdistributionsnet. ·På trods af visse fremskridt oplever arbejdet med at færdiggøre anlægsarbejdet og udstedelsen af licenser til tunneler på Egnatia-motorvejen forsinkelser, og der er risiko for, at motorvejen ikke som oprindeligt planlagt vil være klar til overdragelse til den udvalgte koncessionshaver inden udgangen af 2022. Dette kan resultere i, at staten skal betale kompensation til koncessionshaveren, idet koncessionshaveren påtager sig bygge- og anlægsarbejderne og licensudstedelsen og de dermed forbundne omkostninger. Koncessionen har en værdi af en forudbetaling på næsten 1,5 mia. EUR ud over koncessionshaverens regelmæssige årlige betalinger. ·Den igangværende udbudsprocedure for koncessionen af det underjordiske naturgaslager i det sydlige Kavala, som er særlig vigtig for at forbedre energiforsyningssikkerheden, kan først gå videre, når energitilsynet har truffet afgørelse om sine takstfastsættelsesrammer. Denne afgørelse har været forsinket og forventes nu at blive truffet i slutningen af maj 2022. ·Andre igangværende transaktioner, navnlig for de regionale havne og "Gournes Heraklion" (udstykning af en del af den tidligere amerikanske militærbase på Kreta), skrider godt frem. Myndighederne vil fortsætte gennemførelsen af planen for udvikling af aktiver. Offentlig forvaltning I forbindelse med den skærpede overvågning afsluttede myndighederne udnævnelsen af faste sekretærer og alle generaldirektører som led i bestræbelserne på at afpolitisere den offentlige forvaltning, de planlagte cyklusser af mobilitets- og resultatvurderinger og centrale elementer i det integrerede system for forvaltning af menneskelige ressourcer, nemlig digitale organisationsdiagrammer og jobbeskrivelser, for den offentlige forvaltning. Med henblik på at øge retssikkerheden og adgangen til lovgivning gennem kodificering af lovgivningen har myndighederne tildelt en kontrakt, som forventes at indføre en national portal for kodificering senest i 2024. Den offentlige forvaltning afsluttede også gennemførelsen af sin nationale plan for bekæmpelse af korruption for 2018-2021. I den nuværende rapporteringsperiode har myndighederne opfyldt endnu et tilsagn på området for bekæmpelse af korruption: ·Myndighederne har truffet betydelige foranstaltninger til at gennemføre de resterende tre henstillinger fra Sammenslutningen af Stater mod Korruptions (Greco) fjerde evalueringsrunde. Mange af foranstaltningerne vil blive indført gennem kodeksen om retsvæsenets organisation og dommeres status, som blev forelagt generalsekretariatet for retlige og parlamentariske anliggender den 13. maj og vil blive forelagt parlamentet i slutningen af maj 2022. Greco vil formelt revurdere henstillingerne i sin 2023-rapport. Med hensyn til de bredere reformer, der er gennemført i denne rapporteringsperiode, har myndighederne gjort fremskridt med hensyn til at styrke kontrollen med ansættelse af og lønninger til offentligt ansatte. For det første er der udarbejdet en behovsvurdering for fastansatte og midlertidigt ansatte lærere, som forventes afsluttet i slutningen af maj 2022 efter en gennemgang foretaget af Ministeriet for Undervisning og Religiøse Anliggender. Dette forventes at forbedre sådanne stillingers forudsigelighed, hvilket tidligere havde ført til store stigninger i midlertidige stillinger, som ofte blev konverteret til faste stillinger. For det andet udarbejdede myndighederne lovændringer for at afhjælpe en række konstaterede afvigelser fra den ensartede lønramme, som forventes vedtaget inden udgangen af maj 2022. Disse omfatter bestemmelser, der skal sikre en konsekvent anvendelse af aflønningen for ledende stillinger og rejseudgifter. En ny metode til tildeling af kvoter for farlige og belastende job er blevet færdiggjort og forventes at være på plads i august 2022. Endelig er udnævnelsesprocessen for stillingen som statssekretær i Ministeriet for Uddannelse og Religiøse Anliggender blevet iværksat og forventes afsluttet i juli 2022. MAKROØKONOMISK UDVIKLING På trods af den langvarige usikkerhed som følge af de successive bølger af pandemien skete der en hurtig forbedring af den græske økonomi i 2021, hvilket næsten helt opvejede den kraftige økonomiske tilbagegang fra 2020. Grækenlands reale BNP steg med 8,3 % i 2021, hvilket afspejler turismesæsonen, der var bedre end forventet, mens det private forbrug næsten viste en fuldstændig genopretning til niveauet før pandemien på baggrund af den effektive indkomstnødhjælp, som regeringen har gennemført, og anvendelsen af akkumulerede besparelser. Væksten blev også drevet af et bemærkelsesværdigt skub i de private investeringer støttet af statslige støtteforanstaltninger til virksomheder og den gradvise udrulning af foranstaltninger i henhold til Grækenlands genopretnings- og resiliensplan samt Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden. Vareeksporten fortsatte med at stige, da landet drager fordel af opsvinget i EU og andre handelspartnere. Samtidig påvirker stigende energipriser fortsat realindkomsten og underskuddet på de løbende poster. Som følge af især de internationale energiprisstigninger steg den samlede inflation betydeligt til 9,4 % i april 2022 efter en gennemsnitlig sats på 0,6 % i 2021. Den økonomiske udvikling i de første måneder af 2022, inden Ruslands militære aggression mod Ukraine, tydede på, at opsvinget i Grækenland var ved at tage fart. Indikatorer for høj frekvens i de første to måneder af 2022 pegede på et øget privat forbrug, mens den økonomiske tillid forblev stærk indtil udgangen af februar, hvilket afspejles i både forbrugernes og erhvervslivets tillid. Tidlige tegn på turisme viste, at Grækenland var på vej mod en stærk sæson, mens regeringen gennemførte støtteforanstaltninger for delvist at afbøde de negative virkninger af høje energipriser på den disponible indkomst. Ruslands invasion af Ukraine kræver en revurdering af de økonomiske udsigter for alle medlemsstater, herunder Grækenland. Krigen forventes at påvirke den græske økonomi på tre forskellige måder. Først og fremmest har krigen øget de globale energipriser yderligere, hvilket forventes at forværre det indenlandske inflationspres og udhule husholdningernes disponible realindkomst. De statslige støtteforanstaltninger, stigningen i mindstelønnen fra maj 2022 og de stadig store akkumulerede besparelser forventes dog delvist at afbøde de negative virkninger for det private forbrug. Selv om den finansielle sektors direkte eksponering over for Rusland er meget begrænset kan den øgede usikkerhed og risikoaversion samt øgede flaskehalse på udbudssiden for det andet forsinke igangsættelsen af visse nye investeringsprojekter. Endelig vil eksportvæksten sandsynligvis falde i lyset af den afmatning, der er forudset for EU og den globale økonomi som helhed. Turismen forventes ikke desto mindre at forblive modstandsdygtig, da turister fra Rusland, Ukraine og Hviderusland kun tegner sig for en lille andel af det samlede antal turister. På denne baggrund forventes det i Kommissionens forårsprognose 2022, at det reale BNP vil stige med 3,5 % i 2022 og 3,1 % i 2023. Inflationen forventes at toppe i andet kvartal af 2022 og forblive høj derefter, inden den aftager i 2023. De vigtigste drivkræfter bag stigningen i inflationen er de stigende internationale olie- og gaspriser, mens fødevarepriserne påvirkes af en stigning i de vigtigste inputomkostninger såsom gødning og transport. Den samlede inflation forventes at nå op på 6,3 % i 2022 og 1,9 % i 2023. Situationen på Grækenlands arbejdsmarked er blevet yderligere forbedret, men arbejdsløsheden er fortsat en af de højeste i EU. De målrettede beskæftigelsesstøtteforanstaltninger i følsomme sektorer har gjort det muligt for arbejdsgiverne at fastholde arbejdstagere efter udbruddet af coronakrisen og lette genopretningen af økonomien. Jobskabelsen viste en kraftig vækst i anden halvdel af 2021, som også forventes at fortsætte i 2022 på trods af den generelle afmatning i den økonomiske aktivitet som følge af inflationspresset i det pågældende år. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes arbejdsløsheden at nå op på 13,7 % og 13,1 % i henholdsvis 2022 og 2023. Langtidsledigheden — i en nedadgående tendens siden 2015 — faldt yderligere fra 10,5 % i 2020 til 9,2 % i 2021. Stigningen i mindstelønnen fra maj 2022 forventes at understøtte den nominelle lønvækst i anden halvdel af året, eftersom næsten 28 % af de ansatte i landet modtager en mindsteløn ( ). De skattelettelser, der er bebudet for 2023, forventes at få en positiv indvirkning på disponibel indkomst, investeringer og beskæftigelse (se afsnittet om finanspolitisk udvikling nedenfor).

Ruslands militære aggression mod Ukraine har øget de nedadrettede risici i forbindelse med de økonomiske udsigter. Prognosen bygger på tekniske antagelser vedrørende varigheden og alvoren af de globale energiprisstigninger og forstyrrelserne i de globale værdikæder. Skøn over de indenlandske husholdningers udgiftsudsigter og investeringsdynamikken er meget følsomme over for disse antagelser. En afbrydelse af forsyningen af energiressourcer til Grækenland udgør endnu en nedadgående risiko. Usikkerheden vedrører også turistsæsonen, da husholdningernes disponible realindkomst i de lande, hvor turisterne kommer fra, kan blive mindsket af inflationen, selv om niveauet for tidlige reservationer fortsat er højt. De gode resultater fra eksporten af varer i den foregående periode med øgede forstyrrelser på udbudssiden tyder omvendt på, at Grækenlands eksport er blevet modstandsdygtig, hvilket kan føre til bedre udsigter for landets eksterne resultater. FINANSPOLITISK UDVIKLING Grækenlands primære underskud, som var genstand for skærpet overvågning, nåede op på 5,5 % af BNP i 2021. Dette er 2,1 procentpoint lavere end forventet i Kommissionens efterårsprognose 2021. Forbedringen skyldes hovedsagelig en hurtigere vækst i det nominelle BNP samt en mere gunstig udvikling i skattegrundlaget, især i virksomhedernes og den personlige indkomst. Dette forklarer ca. 1,8 procentpoint af forbedringen. I forbindelse med genopretningen var udgifterne til sociale ydelser mindre end forventet. De fleste finanspolitiske foranstaltninger, der er vedtaget for at afbøde de sociale og økonomiske omkostninger ved pandemien, vil blive udfaset i 2022. De fleste af foranstaltningerne er allerede blevet ophævet i maj 2022, og de resterende vil gradvist blive udfaset indtil årets udgang, f.eks. et udvidet program for støtte til ansættelse, der skal skabe 50 000 nye job ved at yde tilskud til socialsikringsbidrag i seks måneder for hver ny beskæftigelseskontakt og øgede sundhedsudgifter, der delvis er knyttet til vaccinationskampagnen. De finanspolitiske virkninger af de pandemirelaterede foranstaltninger forventes at nå op på 1,8 % af BNP i 2022, hvilket er et fald fra 7,2 % af BNP i 2021. I lyset af de stigende energipriser har regeringen truffet betydelige midlertidige foranstaltninger for at afbøde deres negative indvirkning på husholdninger og virksomheder. Det samlede omfang af disse foranstaltninger anslås til 2,3 % af BNP i 2022, men deres direkte budgetvirkning er begrænset til 1,1 % af BNP, da en del af disse udgifter dækkes af ekstraordinære indtægter fra vedvarende energikilder som følge af stigningen i elpriserne (1,2 % af BNP). Disse foranstaltninger omfatter: I)Foranstaltninger til at mindske de øgede omkostninger ved elforbrug og gas til opvarmning: De består af tilskud til husholdninger og virksomheder, der er knyttet til overskridelsen af de løbende elpriser over en given tærskel. For husholdninger dækker tilskuddet i gennemsnit 80 % af prisstigningen over tærsklen (dvs. 90 % af stigningen for de første 150 KWh, der forbruges månedligt, og 70 % af stigningen for de næste 150 KWh), mens dækningen er 95 % for sårbare husholdninger. Der ydes ikke subsidier for den del af forbruget, der overstiger 300 KWh. Virksomhederne nyder godt af en støtte, der dækker 40 % og 30 % af prisstigningen i henholdsvis første og andet halvår af 2022. Meget små virksomheder fik tildelt et supplerende tilskud i de første fire måneder af 2022, som i alt dækkede 80 % af prisstigningen for forbruget i denne periode. Myndighederne bevilgede også en supplerende varmeydelse for at afbøde virkningerne af den kraftige stigning i naturgaspriserne i perioden januar-april 2022. Den samlede størrelse af disse subsidier forventes at nå op på 1,9 % af BNP indtil årets udgang med en forventet budgetomkostning på 0,7 % af BNP. Størrelsen af ovennævnte tilskud fastsættes ved hjælp af en formel, der sikrer, at foranstaltningen er midlertidig og udløber, når energipriserne kommer ned under en given tærskel. Myndighederne planlægger at anvende de øgede indtægter fra emissionshandelssystemet til at dække de forventede budgetomkostninger ved foranstaltningen. II)Foranstaltninger til afhjælpning af virkningerne af den høje inflation for sårbare husholdninger: Der blev givet en voucher på 200 EUR til sårbare husstande, herunder lavtlønnede pensionister, modtagere af invaliditetsydelser og ikke-forsikrede ældre. Der blevet udbetalt en yderligere rate af den garanterede minimumsindkomst og børnetilskud i april 2022 for at afbøde virkningen af øget inflation. Desuden blev der ydet tilskud til opdrættere af dyr for at kompensere for de øgede omkostninger til dyrefoder. De finanspolitiske omkostninger ved disse engangsbetalinger anslås til 0,2 % af BNP i 2022. III)Foranstaltninger til afhjælpning af virkningerne af de høje brændstofpriser: Myndighederne besluttede at yde tilskud til brændstofomkostninger i tre måneder til enkeltpersoner med en årlig husstandsindkomst på op til 30 000 EUR i form af et forudbetalt kort til en værdi af 40 EUR. Desuden støttes dieselprisen med 0,12 EUR pr. liter, mens taxichauffører fik en engangsfordel på 200 EUR for de øgede brændstofomkostninger. De finanspolitiske omkostninger ved disse foranstaltninger forventes at nå op på 0,1 % af BNP i 2022. IV)Målrettede skattelettelser: Myndighederne besluttede at forlænge den nedsatte momssats for transport indtil december 2022, som ellers ville udløbe i juni 2022, at nedsætte merværdiafgiftssatsen for landbrugsgødning fra 13 % til 6 % fra april 2022 og fremefter og at tilbagebetale den særlige afgift på diesel til landbrugere, der blev opkrævet for 2022. Indtægtstabet anslås til 0,1 % af BNP. Da udgifterne forventes at overstige de oprindelige budgetlofter, vedtog myndighederne et tillægsbudget på 2 mia. EUR (1,0 % af BNP) i begyndelsen af april. Dette giver generelle offentlige enheder mulighed for øgede udgifter til foranstaltninger og omkostninger i forbindelse med de høje energipriser. For at tage højde for usikkerheden antager Kommissionen yderligere bevillinger på 0,4 % af BNP for 2022, som også indgår i fremskrivningerne i Grækenlands stabilitetsprogram. Disse bevillinger forventes vedtaget via et andet tillægsbudget senest i september 2022. I Kommissionens forårsprognose 2022 forventes det, at den primære saldo vil være i underskud på 1,9 % af BNP i 2022 og nå op på et overskud på 1,3 % af BNP i 2023, hvilket er i overensstemmelse med myndighedernes fremskrivning. Forbedringen af budgetstillingen i forhold til 2021 skyldes hovedsagelig det igangværende økonomiske opsving og udfasningen af de finanspolitiske støtteforanstaltninger. Grækenlands stabilitetsprogram for 2022 indeholder meget lignende fremskrivninger med et forventet primært underskud på 2,0 % af BNP i 2022 ( ) og et primært overskud på 1,1 % af BNP i 2023. Prognosefaktorerne i myndighedernes plan om at gennemføre to vækstfremmende skattelettelser i 2023, hvis gennemførelse i stabilitetsprogrammet præsenteres som betinget af overholdelsen af EU's gældende finanspolitiske regler. Myndighederne anførte i deres stabilitetsprogram, at de fra 2023 agter at opretholde den nuværende reducerede sats for socialsikringsbidrag og solidaritetsbidraget. Disse foranstaltninger har til formål at mindske den høje skattebyrde for husholdningerne (før pandemien var skattekilen på arbejde i Grækenland to procentpoint højere end gennemsnittet i euroområdet ), understøtte efterspørgslen efter arbejdskraft og øge husholdningernes disponible indkomst, hvilket forventes at have en positiv indvirkning på forbruget og den økonomiske genopretning generelt. De bygger på foranstaltninger, der oprindeligt blev indført i 2021 og 2022 for at afbøde pandemiens virkninger, og som udløber ved årets udgang. Foranstaltningerne gør navnlig den midlertidige nedsættelse på tre procentpoint af socialsikringsbidraget (hvoraf 1,8 procentpoint er en nedsættelse af arbejdsgivernes bidrag og 1,2 procentpoint er en nedsættelse af arbejdstagernes bidrag) og ophævelsen af solidaritetstillægget, der blev indrømmet under pandemien, permanente. Solidaritetstillægget gælder for et andet skattegrundlag end den personlige indkomstskat, hvilket giver mulighed for yderligere forenkling af skattesystemet. De finanspolitiske omkostninger ved disse foranstaltninger anslås til 0,8 % af BNP om året. Ifølge stabilitetsprogrammet er gennemførelsen af denne politiske foranstaltning betinget af, at den er i overensstemmelse med de europæiske finanspolitiske regler, der gælder fra 2023 og fremefter. Efter forelæggelsen af Grækenlands stabilitetsprogram og skæringsdatoen for Kommissionens forårsprognose 2022 bebudede regeringen en ny pakke af foranstaltninger, der har til formål at imødegå konsekvenserne af de stigende energipriser. For det første bebudede Grækenland en ny mekanisme til nedsættelse af engrosprisen på elektricitet, som vil blive indført fra den 1. juli 2022. For det andet vil den eksisterende støtteordning (se punkt i) ovenfor) fortsat finde anvendelse indtil udgangen af 2022 og vil blive udvidet fra maj 2022 til at omfatte en større andel af prisstigningen for det månedlige forbrug på op til 300 KWh, et månedligt forbrug på over 300 KWh og alle hjemsteder, dvs. ikke kun hovedbopælen. Endelig vil der blive givet et tilskud med tilbagevirkende kraft til dækning af 60 % af elregningerne vedrørende hovedbopælen i perioden december 2021 til maj 2022. Omfanget af disse foranstaltninger forventes at nå op på 0,4 % af BNP i 2022. Myndighederne har til hensigt at dække omkostningerne ved disse foranstaltninger samt indtægtstabet fra vedvarende energikilder som følge af nedsættelsen af engrosprisen med en ny ekstraordinær afgift på 90 % på energiproducenternes ekstraordinære indtægter i perioden fra oktober 2021 til juni 2022 (0,3 % af BNP) og ved anvendelsen af reserven (0,4 % af BNP), som allerede indgik i Kommissionens forårsprognose 2022. Kommissionens tjenestegrene er i øjeblikket ved at vurdere, om de nye foranstaltninger er i overensstemmelse med retningslinjerne i Kommissionens meddelelse om REPowerEU ( ) og relevant EU-lovgivning. Trods et resultat i 2021, der var bedre end forventet, er de finanspolitiske risici fortsat betydelige. Usikkerheden omkring energimarkederne udgør den største risiko for prognosen, fordi den kan øge omkostningerne ved energitilskuddene og skabe pres for yderligere støtteforanstaltninger, selv om øgede indtægter som følge af stigningen i energipriser i nogen grad ville mindske omkostningerne. For så vidt angår pandemien er risikoen for en yderligere udvidelse af de eksisterende nødforanstaltninger på kort sigt ved at forsvinde, men risikoen for, at de garantier, der er udstedt som led i støtteforanstaltningerne, kan blive udnyttet i de kommende år, er der stadig. De seneste eller planlagte finanspolitiske ordninger, herunder salgs- og tilbageleasingordningen for ejendomme, der ejes af sårbare debitorer, kan medføre underskud og gældsforøgelser afhængigt af deres endelige statistiske nomenklatur. Der er yderligere risici forbundet med verserende retssager, navnlig sagen om kompensation med tilbagevirkende kraft for nedskæringer i tillægspensioner og sæsonbetingede bonusser og retssager mod det offentlige ejendomsselskab (ETAD). På den opadrettede side kan virksomhedernes rentabilitet fortsat overstige forventningerne, som den gjorde for det finanspolitiske resultat i 2021. STATSLIG FINANSIERING

Grækenland tilbagebetalte sine udestående lån fra Den Internationale Valutafond til tiden. Grækenland gennemførte den førtidige tilbagebetaling af sine resterende lån til fonden i begyndelsen af april 2022. Tilbagebetalingen nåede op på 1.9 mia. EUR. Disse lån ville hovedsageligt være forfaldet i perioden 2023‑2024 i henhold til den oprindelige tidsplan. Den førtidige tilbagebetaling blev muliggjort af Grækenlands forbedrede finansielle situation, gunstige finansieringsvilkår og dets høje likviditetsbuffer. Grækenland forventes at foretage en delvis førtidig tilbagebetaling af sine lån under den græske lånefacilitet hen imod slutningen af 2022. Likviditetsbufferen er fortsat høj, understøttet af en ny obligationsudstedelse og genopretnings- og resiliensfacilitetens første rate. Ved udgangen af april 2022 har Grækenland med succes rejst 1,5 mia. EUR på markedet ved at genåbne regnskaberne for de syvårige obligationer, der forfalder i 2027. Det opnåede udbytte var på 2,4 %, hvilket afspejler, at den de tyske statsobligationers afkast og rentespænd er forblevet relativt høje sammenlignet med deres niveau under pandemien. Likviditetsbufferen nåede op på ca. 38 mia. EUR medio april 2022 ( ). Dette beløb omfatter genopretnings- og resiliensfacilitetens første rate til en værdi af 3,6 mia. EUR, som Grækenland modtog den 8. april 2022. Grækenlands kreditvurdering blev ved udgangen af april 2022 opgraderet til BB + med stabile udsigter af Standard & Poor på grund af den fortsatte forbedring af den græske politiks effektivitet. Det betyder, at Standard & Poors vurdering af landet kun er ét skridt fra "investment grade". GÆLDSBÆREDYGTIGHEDSANALYSE Efter offentliggørelsen af Kommissionens rapport om finanspolitisk holdbarhed ( ) er den metode, der er anvendt til gældsholdbarhedsanalysen for Grækenland, nu fuldt ud tilpasset Kommissionens horisontale tilgang, som anvendes i forbindelse med alle andre medlemsstater. Den nuværende metodologiske opdatering følger tilpasningen af de makroøkonomiske antagelser og renteantagelserne, der allerede blev fremlagt i den 12. rapport om skærpet overvågning, til Kommissionens horisontale tilgang og vedrører antagelserne for finanspolitikken. Den finanspolitiske antagelse, der hidtil er blevet anvendt i rapporterne om skærpet overvågning, forudsætter en primær saldo på 2,2 % af BNP ud over prognoseperioden på kort sigt, som i gennemsnit vil blive nået i perioden 2023-2060. Denne antagelse forventedes at være i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten på grundlag af en vurdering foretaget i juni 2018 på grundlag af de data, der var til rådighed på daværende tidspunkt. Den reviderede metode gennemfører den antagelse om en uændret finanspolitik, der anvendes på alle medlemsstater i Kommissionens rapporter om finanspolitisk holdbarhed og overvågning af gældsbæredygtighed. Den forudsætter navnlig, at den strukturelle primære saldo forbliver konstant fra det sidste prognoseår (i dette tilfælde 2023) ( ). Antagelsen om en uændret finanspolitik indebærer i gennemsnit en højere nominel primær saldo end den tidligere antagelse i hele fremskrivningsperioden. I tabel 2 sammenlignes de primære balanceantagelser, der blev anvendt i den foregående rapport, og de antagelser, der blev anvendt i denne rapport. På kort sigt følger de begge Kommissionens finanspolitiske forårsprognose for 2022. Antagelsen om en konstant strukturel primær saldo indebærer for perioden mellem 2024 og 2026 en betydeligt højere primær saldo end den tidligere antaget på grund af prognosen om det positive og voksende produktionsgab og besparelserne i de offentlige pensionsudgifter som følge af tidligere pensionsreformer (dvs. lavere omkostninger ved befolkningens aldring). Fra slutningen af 2020'erne, når produktionsgabet lukker, falder den primære saldo, men ligger fortsat en smule over den tidligere antagelse indtil slutningen af 2050'erne, som det fremgår af den nuværende prognose for den strukturelle primære saldo og antagelser om omkostninger som følge af befolkningens aldring. Mod udgangen af perioden fremmer et yderligere fald i omkostningerne ved befolkningens aldring — alt andet lige — en betydelig forbedring af den primære saldo, som når op på 3,6 % i 2060 ( ). I Kommissionens horisontale tilgang antages det, at reformer vedrørende pensionssystemet resulterer i de finanspolitiske besparelser, der præsenteres i 2021-rapporten om befolkningsaldring ( ), og alle relaterede besparelser anvendes til tilbagebetaling af gæld. (referencescenarie) Tabel 2: Ændringer i den finanspolitiske antagelse Kilde: Kommissionens tjenestegrene Bemærk: De primære saldi i denne tabel er baseret på det europæiske nationalregnskabssystem 2010 og Kommissionens forårsprognose 2022 for 2022-2023. Tabel 3: De vigtigste antagelser i referencescenariet — udkast Kilde: Kommissionens tjenestegrene Bemærk: Den primære saldo i denne tabel er baseret på det europæiske nationalregnskabssystem 2010 og Kommissionens forårsprognose 2022 for 2022-2023. Tabel 4: De vigtigste forudsætninger for scenarierne — udkast Kilde: Kommissionens tjenestegrene Bemærk: De primære saldi i denne tabel er baseret på det europæiske nationalregnskabssystem 2010 og Kommissionens forårsprognose 2022 for 2022-2023. Opdateringen af gældsholdbarhedsanalysen resulterer i en betydelig nedjustering af gælds- og bruttofinansieringsbehovet i alle scenarier, hvilket afspejler det lavere udgangspunkt, højere inflationsforventninger ( ) og den nye finanspolitiske kurs baseret på antagelsen om en uændret politik ( ). I 2021 nåede gældskvoten op på 193 %, hvilket er 10 procentpoint lavere end forventet i den foregående rapport. Denne forbedring skyldtes primært det nominelle BNP var højere end forventet, men også, at det primære underskud var lavere end forventet. I betragtning af den høje gæld viser gældsholdbarhedsanalysen generelt høje risici på mellemlang sigt (). I referencescenariet falder gældskvoten til ca. 32 % i 2060, mens bruttofinansieringsbehovet falder til under 10 % på lang sigt ( ). En af de vigtigste drivkræfter bag ændringen i forhold til den foregående rapport er den hurtigere stigning i det nominelle BNP, især på kort og mellemlang sigt, som hovedsagelig skyldes den kraftige inflation, der også afspejles i markedsbaserede inflationsforventninger. Denne forbedring opvejes ikke fuldt ud af rentestigningen på grund af den græske gælds meget lange vægtede gennemsnitlige løbetid, som svækker virkningen af udviklingen i markedsrenten på kort og mellemlang sigt. Den anden vigtige bidragyder til de opdaterede resultater er den finanspolitiske kurs baseret på antagelsen om en uændret politik. I betragtning af prognosen for den strukturelle primære saldo på 1,4 % af BNP for 2023 og antagelserne om omkostningerne ved befolkningens aldring er den finanspolitiske kurs fra 2023 til 2060 i gennemsnit 0.4 procentpoint højere end den tidligere antagelse om 2,2 % af BNP. I scenariet med højere risikopræmier falder gælden til 42 % af BNP i 2060, og bruttofinansieringen ligger fortsat under 10 % af BNP på lang sigt. Selv i scenariet med lav vækst ( ) er gældskvoten fortsat faldende på lang sigt, og bruttofinansieringsbehovet ligger fortsat under 20 % af BNP. For at tage højde for de finanspolitiske risici forudsætter et fjerde scenario en lavere primær balancekurs ( ). Dette scenarie indebærer en væsentlig lavere primær saldo på gennemsnitligt 0,4 % af BNP i perioden 2023-2060. I dette scenario er gælden stadig faldende, men falder i et meget langsommere tempo end i de andre scenarier og forbliver over 100 % af BNP ved udgangen af fremskrivningsperioden. Bruttofinansieringsbehovet er også større og ligger på omkring 15 % af BNP på mellemlang sigt og lidt over 20 % af BNP på lang sigt. Figur 1: Resultater af gældsbæredygtighedsanalysen Kilde: Kommissionens tjenestegrene Vurderingen af gældsholdbarheden afhænger af de underliggende antagelser og er behæftet med betydelig usikkerhed, navnlig i forbindelse med det aktuelle inflationschok. Den nye finanspolitiske kurs indebærer i gennemsnit et betydeligt højere primært overskud end under den tidligere finanspolitiske antagelse. Opnåelse og opretholdelse af en gennemsnitlig primær saldo på 2,6 % over næsten 40 år er meget ambitiøs og vil kræve finanspolitisk disciplin, som er uden fortilfælde i næsten alle EU's medlemsstater. Den finanspolitiske antagelse om en uændret politik er udtryk for den nuværende finanspolitiske ramme og vil blive revideret efter hver enkelt prognose fra Kommissionen. Som det fremhæves i scenariet med en lavere strukturel primær saldo, hvor risiciene for holdbarheden er mere udtalte, er finanspolitisk forsigtighed afgørende for at sikre gældsbæredygtigheden. Hvis den nuværende inflationsstigning bliver mindre vedvarende end antaget, vil det på grundlag af den nuværende metode og markedsforventningerne føre til en højere gældsudvikling som følge af lavere nominel vækst. Med hensyn til realvækst har Grækenlands potentielle vækst for nylig ligget under den langsigtede vækst, der antages i både referencescenariet og scenarierne med lavere vækst, som omfatter den forventede vækstvirkning af investeringerne under genopretnings- og resiliensfaciliteten baseret på Kommissionens standard T + 10-simuleringer justeret på grundlag af QUEST-modellen frem til det 10. prognoseår, og er derefter forankret i de makroøkonomiske antagelser i rapporten om befolkningens aldring fra 2021 ( ). Opnåelse af de højere forventede potentielle outputvækstrater vil kræve gennemførelse af strukturreformer og stærke vækstfremmende investeringer, herunder dem, der er fremlagt i Grækenlands genopretnings- og resiliensplan. De er også afgørende for at opretholde gunstige rentesatser på lang sigt. UDVIKLING I FINANSSEKTOREN De græske banker har afsluttet et særdeles vellykket år med nedbringelse af misligholdte lån, idet fokus gradvist bevæger sig mod at afviklingen af solide debitorersmisligholdte gæld, hvor det er muligt. Andelen af misligholdte lån var på 12,8 % på individuelt grundlag i december 2021 efter at være faldet kraftigt fra 30,1 % ved udgangen af 2020 og 40,6 % ved udgangen af 2019. To ud af de fire systemiske banker har registreret en etcifret andel af misligholdte lån ved udgangen af 2021, mens de to andre forventes at opfylde det samme mål senest ved udgangen af 2022. Hovedårsagen til dette hurtige fald i beholdningen af misligholdte lån, som er faldet til 18,4 mia. EUR fra det højeste niveau på 107,2 mia. EUR (udgangen af marts 2016) ( ), har været securitiseringstransaktionerne under Hercules Asset Protection-ordningen. Yderligere tre securitiseringstransaktioner foretaget af systemiske banker er stadig undervejs ( ) og forventes at blive gennemført til tiden. Omkostningerne for de oprindelige banker i forbindelse med fremtidige transaktioner vil stige på grund af stigende garantigebyrer som følge af indvirkningen af krigen i Ukraine på credit default swap-spreads. Den fremtidige indsats for at bringe andelen af misligholdte lån tættere på EU-gennemsnittet vil i stigende grad afhænge af bankernes tilbud om nye lån (denominatoreffekt) samt forvaltningen af lån, der er eller er i fare for at blive misligholdt, og deres evne til at tilbyde solide langsigtede løsninger. Samtidig vil en effektiv realisering af sikkerhedsstillelse være afgørende, når en vellykket omstrukturering ikke er mulig. Figur 2: Udviklingen i beholdningen af misligholdte bruttolån og i de græske bankers misligholdte lån Kilde: Grækenlands nationalbank Bemærk: Misligholdte bruttolån som en andel af de samlede kundelån for balanceførte lån i overensstemmelse med Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds definitioner. Nettoskabelsen af nye misligholdte lån fortsætter i begrænset omfang, da der fortsat er risici for bankernes aktivkvalitet. Nettotilstrømningen ( ) af misligholdte lån fortsatte i fjerde kvartal af 2021 for femte kvartal i træk, om end i et mere begrænset tempo. Bankernes "optrapnings"-produkter, som tilbydes til solide kunder, der befinder sig i midlertidige vanskeligheder, og de resterende betalingsmoratorier, der ydes til hotel- og restaurationsbranchen, er næsten helt udløbet ved udgangen af 2021, mens det væsentlige antal lån, der er omfattet af statsstøtteforanstaltninger gennem "Gefyra" og "Gefyra II"-ordningerne ( ), gradvist forlader ordningerne i første halvdel af året. Bankerne indberetter fortsat en stabil og begrænset misligholdelses- og genmisligholdelsesrate for lån efter at være trådt ud af moratorierne, og de første tegn peger i retning af en lignende misligholdelsesrate for lån, der træder ud af "Gefyra" -ordningerne, og noget højere satser for de "optrapnings"-produkter, der forlader bankerne. De første solide resultater efter udløbet af disse støtteforanstaltninger vil imidlertid først foreligge ved udgangen af juni 2022. Selv om den græske banksektors direkte eller indirekte eksponering over for russiske eller ukrainske indbyggere er begrænset, er der desuden nedadgående risici for bankernes aktivkvalitet som følge af potentielle anden runde-effekter på de økonomiske udsigter og husholdningernes disponible realindkomst i forbindelse med Ruslands uprovokerede invasion af Ukraine. En vellykket afvikling af eksisterende privat misligholdt gæld afhænger i stigende grad af servicevirksomheder med ansvar for at servicere securitiserede og solgte lån. Den misligholdte gæld, der er ophørt med bankernes balancer, ligger fortsat hos specialiserede finansielle institutioner uden for banksektoren (dvs. servicevirksomheder), som forvaltede 79.7 mia. EUR i overvejende misligholdte lån pr. udgangen af december 2021, hvoraf en stor del var securitiserede porteføljer af misligholdte lån under Hercules-ordningen. Disse institutioner sigter mod at maksimere inddrivelsen gennem omstruktureringer og, hvis det ikke er muligt, likvidation. Pandemien har vanskeliggjort en gnidningsløs gennemførelse af servicevirksomhedernes forretningsplaner for nogle af de securitiserede porteføljer af misligholdte lån. Det nye udenretslige workout-værktøj og normaliseringen af gældsinddrivelsesprocessen, som blev indledt i fjerde kvartal af 2021, forventes også at lette administrationsselskabernes bestræbelser på at opfylde målene i forretningsplanen. For at forbedre pengestrømsproduktionen for nogle af disse mekanismer overvejer servicevirksomhederne desuden målrettet salg af låneporteføljer. Den gradvise udvikling af et sekundært marked for disse lån forventes at lette bankernes refinansiering af debitorer, der vil blive omstruktureret og blive genoprettet, hvilket muligvis vil gøre det muligt for dem igen på visse betingelser at indgå i bankernes udlånsportefølje i fremtiden. Bankernes hovedrentabilitet er blevet forbedret, idet engangsposter har påvirket resultaterne. Alle fire banker bogførte overskud i 2021, når der ses bort fra enkeltstående begivenheder. Resultaterne fra to systemiske banker blev påvirket af engangstabene som følge af oprydningen af misligholdte lån. Ifølge bankernes egne beregninger har alle tilbagevendende transaktioner ikke desto mindre været rentable, hvilket tyder på en gradvis tilbagevenden til rentabilitet. Robust vækst i gebyrer og provisioner har i vid udstrækning bidraget til at opveje presset på renteindtægterne som følge af det lave renteniveau og gennemførelsen af securitiseringer af misligholdte lån ( ), samtidig med at kvaliteten af indtægtsmikset forbedres. I betragtning af deres betydelige beholdninger af indenlandske statsobligationer har systemiske banker truffet foranstaltninger til at afbøde virkningen af potentielle stigninger i statsafkastet på deres rentabilitet. På omkostningssiden fortsætter bankerne deres bestræbelser på at begrænse personaleomkostningerne. Den nuværende usikkerhed på markedet har haft en negativ indvirkning på bankernes langsigtede usikrede finansieringsomkostninger og kan påvirke deres strategi for yderligere gældsudstedelser med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsegnede passiver (MREL), ( ), både med hensyn til tidspunkt og type af udstedte instrumenter . Bankerne forventer at opveje det potentielle pres på deres finansieringsomkostninger som følge af disse faktorer ved at gennemføre forretningsplaner, som tager højde for udsigterne for kreditvækst, de reducerede værdiforringelser som følge af de seneste bestræbelser på at reducere misligholdte lån og udviklingen af alternative indtægtskilder ved at fremskynde bankernes digitale omstilling. Bankerne har fastholdt deres ambitiøse mål i forretningsplanen for betydelig ny långivning til trods for de nedadgående risici som følge af anden runde-effekter af den nuværende geopolitiske usikkerhed og høje energiomkostninger på kreditefterspørgslen. Samtidig kan karakteren af virksomhedernes efterspørgsel efter kredit flytte til driftskapital i stedet for finansiering af investeringsbehov. Saneringen af bankernes balancer påvirkede fortsat bankernes kapitalpositioner, men udsigterne for 2022 drager fordel af et reduceret behov for hensættelser ( ) og en stærkere intern kapitalgenerering gennem øget indtjening. Ved udgangen af 2021 lå bankernes gennemsnitlige procenttal for egentlig kernekapital og samlet kapital på henholdsvis 12,6 % og 15,2 % af de risikovægtede aktiver på et konsolideret grundlag ( ). Bankernes kapitalposition var stadig lavere end ved udgangen af 2020 (15,0 % og 16,6 %), hvilket afspejler omkostningerne ved nedgearing af misligholdte lån og udfasningen af midlertidige forsigtighedsjusteringer ( ). Bankernes kapitalposition i 2021 er blevet understøttet af to bankers vellykkede aktiekapitalforhøjelser og visse syntetiske securitiseringer ( ). Yderligere kommende kapitalforbedrende foranstaltninger forventes at blive gennemført i 2022, mens bankernes kapitalposition også forventes at drage fordel af organisk profit gennem øget indtjening. Da størstedelen af foranstaltningerne til nedbringelse af misligholdte lån er afsluttet, forventes virkningen af saneringen af misligholdte lån på kapitalpositionerne at falde. Kapitalpositionen er dog fortsat en af de laveste i EU, og dens kvalitet giver fortsat anledning til bekymring, da den indeholder en stor og stigende andel af udskudte skattefradrag (ca. 64 % af tilsynskapitalen ved udgangen af 2021 på konsolideret niveau).