:OMVII SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(93)71I endelig udg. 
Bruxelles, den 7. januar 1994 
PEDIP 
Særligt program for industriudvikling i Portugal 
Endelig rapport om gennemførelsen 
(forelagt af Kommissionen) 
- 2 -
INDHOLDSFORTEGNELSE 
I. INDLEDNING 
1.1 Baggrund 
1.2 Grundafgørelserne 
II. PORTUGALS INDUSTRI FØR IV ÆRKSÆTTELSEN AF PEDIP 
III. STRUKTUREN I PEDIP 
111.1 Basisinfrastrukturen og teknologiske infrastrukturer - Program nr. 1 
111.2 Faglig uddannelse - Program nr. 2 
111.3 Incitamenter til produktive investeringer - Program nr. 3 
Hl.3.1 PEDIP's finansielle incitamenter (SINPEDIP) - Program nr. 3.1 
Hl.3.2 Incitamenter til rationel energiuddnyttelse (SIURE) Program nr. 3.2 
III.3.3. Støtte til omstrukturering eller modernisering af industrisektorer 
Hl.3.4 Støtte til særlige sektorer - Program nr. 3.4 
111.4 Finansteknik - Program nr. 4 
111.5 Produktivitetsfremmende aktioner - Program nr. 5 
111.6 Aktioner til fremme af kvalitet og industrielt design - Program nr. 6 
111.7 Informationsvirksomhed, gennemførelse og kontrol - Program nr. 7 
111.8 Den oprindelige finansieringsoversigt 
IV. GENNEMFØRELSEN 
IV. 1 PEDIP-pilotforsøg 
IV.2 Central forvaltning 
IV.3 Subsidiaritetsprincippet 
IV.4 Partnerskab 
IV. 5 Tilsynsudvalget 
IV.6 Det Rådgivende Udvalg 
IV.7 Kontrol 
IV.8 Brugen af ECU 
IV.9 Pristalsregulering 
V. RESULTATER 
V.1 Den endelige finansieringsoversigt 
V.2 De operationelle programmer - samlet oversigt 
- 3 -
V.2.1 Program nr. 1 - Basisinfrastrukturer og teknologiske infrastrukturer 
V.2.2 Program nr. 2 - Faglig uddannelse 
V.2.3. Program nr. 3 - Incitamenter til produktive investeringer 
V.2.4 Program nr. 4 - Finansteknik 
V.2.5 Program nr. 5 - Produktivitetsfremmende aktioner 
V.2.6 Program nr. 6 - Aktioner til fremme af Kvalitet og industrielt design 
V.2.7 Program nr. 7 - Informationsvirksomhed, gennemførelse og kontrol 
V.3 Gennemførelsen af PEDIP efter hovedområder 
V.4 Gennemførelsen af budgettet 
V.4.1 Den særskilte budgetpost 
V.4.2 Midler fra EFRU 
V.4.3 Midler fra ESF 
V.5 Resultater af kontrollen 
V.6 Overholdelsen af EF-politikkerne 
V.6.1 Offentlige kontrakter 
V.6.2 Miljøet 66 
V.6.3 Konkurrenceregler 
V.6.4 De større projekter 
V.6.5 Følsomme og kriseramte sektorer 
VI EVALUERING 
VI. 1 De forberedende PEDIP-undersøgelser 
VI.2 Evalueringsundersøgelserne 
VI.3 Evaluering af PEDIP's relevans og effektivitet 
VI.3.1 PEDIP's indvirkning på industrien 
Vl.3.2 Karakteristik af de PEDIP-støttede virksomheder 
Vl.3.3 Virksomhedernes adgang til PEDIP 
Vl.3.4 PEDIP's forventede virkninger of opfyldelsen af programmets målsætninger 
VI .4 PEDIP-undersøgelser 
VI.5 Konklusioner 
- 4 
I - INDLEDNING 
- 5 -
INDLEDNING 
1.1 Baggrund 
Det særlige program for industriudvikling i Portugal (PEDIP) er det konkrete resultat 
af den erklæring om tilpasning og modernisering af den portugisiske økonomi, som 
er vedføjet akten vedrørende Portugals tiltrædelse af Fællesskabet. 
I denne erklæring erkender Fællesskabet specielt, at det er påkrævet at 
"modernisere produktionssektoren (i Portugal) og tilpasse den til realiteterne i den 
europæiske og internationale økonomi", og erklærer sig indstillet på, "at yde de 
portugisiske virksomheder bistand ved at lade dem nyde fordel af dets tekniske 
støtte og dets kreditinstrumenter...". 
I februar 1986 forelagde de portugisiske myndigheder Kommissionen et 
fuldstændigt handlingsprogram, hvortil der krævedes fællesskabsfinansiering, og 
som kunne bidrage til moderniseringen af Portugals industri. 
I oktober 1986 fremsendte Kommissionen en meddelelse om PEDIP(1) til Rådet, 
hvori man slog fast, at den portugisiske industri stod over for nogle specifikke 
problemer, og at industrien ville få afgørende betydning for en harmonisk integrering 
af Portugal i Fællesskabet. Det fremgik også af meddelelsen, på hvilke hovedfelter 
EF-indsatsen burde koncentreres i forbindelse med PEDIP; endelig blev der 
redegjort for, hvordan man bedst kunne udnytte Fællesskabets støtte- og 
låneinstrumenter til at finansiere denne indsats. 
Efter denne meddelelse indledte de mest direkte berørte tjenestegrene i 
Kommissionen i samarbejde med de portugisiske myndigheder og repræsentanter 
for erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter, som også var involveret i 
industriudviklingen i Portugal, drøftelserne om, hvilke instrumenter der skulle til for at 
forbedre den portugisiske industris konkurrenceevne, så Portugal kunne hævde sig 
på det indre marked fra 1993. 
På grundlag af disse drøftelser fastlagde Kommissionen på sit møde den 14. 
oktober 1987(2) den generelle ramme for EF-støtten til moderniseringen af 
Portugals industri for perioden 1988-1992. Kommissionen opstillede følgende fire 
(1) KOM(86)552. 
(2) SEK(87) 1518. 
- 6 -
hovedfelter for EF-interventionerne: 
1. hurtigere styrkelse af basisinfrastrukturerne 
2. styrkelse af det faglige uddannelsessystem 
3. forbedring af erhvervsfinansieringen 
4. produktivitetsfremmende aktioner 
Ved samme lejlighed besluttede Kommissionen, at der til interventionerne i 
forbindelse med EF-støtten til modernisering af Portugals industri skulle bevilges 
EF-midler på i alt 2 mia ECU over fem år, heraf 1 mia ECU i form af EIB/NIC-lån. Et 
beløb på 2 mio ECU blev opført på 1987-budgettet til igangsætning af en række 
forberedende undersøgelser. 
På Det Europæiske Råds samling den 12. og 13. februar 1988 blev der truffet 
principbeslutning om at afsætte 500 mio ECU over fem år på en særskilt 
budgetpost. Denne bevilling skulle lægges til de 400 mio ECU fra EFRU og de 100 
mio ECU fra Socialfonden, som Kommissionen havde tildelt Portugal i oktober 1987 
til forbedring af industriens konkurrenceevne. Rammebeløbet til PEDIP blev 
suppleret med EIB/NIC-lån på 1 mia ECU for de fem år, programmet skulle løbe. 
På forslag af Kommissionen vedtog Rådet i juni 1988 forordningen(3) om finansiel 
støtte til Portugal med henblik på et særligt program for industriudvikling (PEDIP). 
Denne forordning indeholdt bestemmelse om følgende: 
1. Der skulle gennemføres et program for modernisering og udvikling af 
industrien i Portugal; dette program skulle løbe i fem år. 
2. Der skulle oprettes en budgetpost for en periode på fem år (1988-1992) til 
supplering af strukturfondenes interventioner med i alt 500 mio ECU, dvs. 100 
mio ECU om året (i 1988-priser); denne post skulle dække Fællesskabets 
finansielle støtte til gennemførelsen af PEDIP. 
3. PEDIP-programmet skulle centreres omkring de fire hovedfelter, nemlig: 
hurtigere styrkelse af basisinfrastrukturerne 
styrkelse af grundlaget for den faglige grund- og videreuddannelse 
inden for industrifagene 
(3) Forordning nr. 2053/88 af 24. juni 1988; EFT nr. L 185 af 15.7.88. 
- 7 -
finansiering af produktive investeringer 
produktivitetsfremmende aktioner. 
4. De foranstaltninger, der kunne finansieres med EF-midler, skulle fastlægges 
på grundlag af samråd mellem Portugal og Kommissionen. 
5. EF-finansieringen kunne højst dække 75% af omkostningerne ved de 
foranstaltninger, der udvælges til PEDIP, bortset fra forberedende 
undersøgelser, pilotforanstaltninger og faglige bistandsaktioner, hvor EF-
finansieringen kunne udgøre 100% af de samlede omkostninger. 
6. PEDIP-foranstaltningerne skulle være i overensstemmelse med EF-retten og 
EF-politikkerne, specielt med hensyn til konkurrenceregler, indgåelse af 
offentlige kontrakter og miljøbeskyttelse. 
7. Kommissionen skulle hvert år fastlægge de generelle retningslinjer for 
gennemførelsen af PEDIP-foranstaltningerne. 
8. Der skulle nedsættes et rådgivende udvalg, der skulle bistå Kommissionen, 
bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. 
9. Kommissionen skulle forelægge Europa-Parlamentet og Rådet to rapporter 
om gennemførelsen af forordningen; disse rapporter skulle indeholde 
oplysninger om samtlige gennemførte udviklingsforanstaltninger og de i 
forbindelse hermed afholdte udgifter samt en evaluering af deres virkninger. 
Den første rapport(4) blev forelagt i maj 1990. 
Det foreliggende dokument udgør den endelige rapport, som Kommissionen i 
henhold til ovennævnte forordning skal forelægge for Rådet for Europa-Parlamentet 
inden udgangen af 1993. 
1.2 Grundafgørelserne 
Efter offentliggørelsen af PEDIP-forordningen fremskyndede de pågældende 
tjenestegrene i Kommissionen og de portugisiske myndigheder de drøftelser, som 
blev indledt i slutningen af 1986, og som havde til formål at definere instrumenterne 
(4) KOM(90) 205. 
til iværksættelsen af de fire prioriterede felter. 
Fra portugisisk side blev der ved en regeringsbeslutning oprettet en særlig PEDIP-
gruppe, som fik til opgave at forestå udarbejdelsen af instrumenterne og forhandle 
dem med Kommissionens tjenestegrene. Der var tale om en mindre gruppe, ledet af 
en højtstående embedsmand, som var direkte tilknyttet industriministeren og 
uafhængig af de traditionelle administrative strukturer. 
Den 19. oktober 1988(5) besluttede Kommissionen at give det medlem af 
Kommissionen, der som sit arbejdsområde havde industrielle anliggender, 
bemyndigelse til på Kommissionens vegne og ansvar at træffe afgørelse om, hvilke 
foranstaltninger der var støtteberettigede under artikel B 544 i det almindelige 
budget (særskilt budgetpost til PEDIP). Det pågældende kommissionsmedlem skulle 
handle efter aftale med det medlem af Kommissionen, der havde ansvaret for 
koordineringen af strukturinstrumenterne, og i givet fald - alt efter hvilke 
interventionsfelter, det drejede sig om - efter aftale med de medlemmer af 
Kommissionen, der var ansvarlige for henholdsvis sociale anliggender og 
regionalpolitik. 
Kommissionen besluttede også, at den finansielle forvaltning af den nye PEDIP-
budgetpost skulle varetages af GD III. For så vidt angik de foranstaltninger, der 
skulle finansieres over den særskilt PEDIP-budgetpost, skulle GD V og GD XVI, der 
var hovedansvarlige for iværksættelsen af felt nr. 2 og felt nr. 1, arbejde nært 
sammen med GD III. 
Inden for den gruppe, der forestod koordineringen mellem de forskellige 
tjenestegrene, blev der oprettet en særlig ad hoc-gruppe for PEDIP - GIC PEDIP -
under GD XXII; denne gruppe havde til opgave at varetage den tværgående 
koordinering. I GD III er der efterfølgende oprettet en ny sektion og et kontor, der 
udelukkende beskæftiger sig med PEDIP. 
PEDIP's struktur begyndte at tage form lidt efter lidt. Man valgte en model baseret 
på programmer, og PEDIP-gruppen forelagde derefter forskellige forslag, som blev 
drøftet i Kommissionen og forhandlet med de portugisiske myndigheder, hvorefter 
de forskellige programmer blev formelt vedtaget. 
Tabel I indeholder en oversigt over de forskellige programmer og de dertil hørende 
beslutninger om at yde EF-støtte. 
(5) KOM(88) PV 936. 
- 9 -
TABEL I 
Kommissionens beslutninger 
PROGRAMMER BESLUTNINGER 
Felt 1: 1. Basisinfrastrukturer og 
teknologiske infrastrukturer C(89) 1287 af 13.7. 
Felt 2: 2. Faglig uddannelse C(89) 765 af 26.4. (sb)(*) 
C(90) 587 af 29.3. (ESF) 
Felt 3: 3. Incitamenter til produktive 
investeringer 
3.1. SINPEDIP C(88) 2119 af 11.11. 
3.2. SIURE C(89) 484 af 20.3. 
3.3.1. Strukturomlægning af C(88) 2117 af 11.11. 
uldvaresektoren 
3.3.2. Strukturomlægning af 
støberisektoren C(90) 704 af 26.4. 
3.4. Støtte til særlige sektorer C(89) 2045 af 27.11. 
4. Finansteknik C(88) 2220 af 28.11. 
Felt 4: 5. Produktivitetsfremmende 
aktioner C(89) 390 af 7.3. 
6. Kvalitet og industrielt design C(89) 391 af 7.3. 
7. Informationsvirksomhed, 
gennemførelse og kontrol C(88) 2118 af 11.11. 
O sb: Særskilt budgetpost. 
10 -
Il - PORTUGALS INDUSTRI FØR IVÆRKSÆTTELSEN AF PEDIP 
- 11 -
ll.ll. PORTUGALS INDUSTRI FØR IVÆRKSÆTTELSEN AF PEDIP 
Karakteristik af Portugals industri i begyndelsen af 1988 
Da Portugal tiltrådte De Europæiske Fællesskaber, udmærkede det portugisiske 
erhvervsliv sig ved visse positive karakteristika: 
a) Det dækkede ganske mange sektorer og produkter, hvilket afspejlede et 
fleksibelt industrisystem, som var i stand til at tilpasse sig markedets krav; 
b) der fandtes forholdsvis mange velorganiserede virksomheder af en fornuftig 
størreise, som på udbudssiden kunne garantere en stabil produktion inden for 
de fleste industrisektorer; 
c) de portugisiske produkter havde et positivt image på en række meget 
differentierede udenlandske markeder; 
d) arbejdesstyrkens specialiseringsniveau var ganske godt, og den havde en 
bemærkelsesværdig tilpasningsevne. 
På den anden side var erhvervslivet også præget af afgørende svagheder: 
e) Industrien var utilstrækkeligt specialiseret og baseret på sektorer, som kun i 
begrænset omfang kunne skabe vækst, hvilket gjorde den stærkt afhængig af 
udlandet med hensyn til råvarer, kapitalgoder og energiressourcer; 
f) produkterne var meget energikrævende, og man forsøgte kun i ringe omfang 
at rationalisere energiforbruget; 
g) investeringerne var ikke tilstrækkelige til at ændre industristrukturen, og 
samtidig var der tale om uhensigtsmæssige erhvervsudviklingsstrategier, som 
privilegerede "hårde" investeringer i stedet for mere komplekse 
konkurrencemæssige faktorer; 
h) erhvervsstrukturerne var usammenhængende og dårligt integreret, og 
samarbejde var et stort set ukendt begreb; 
i) der var tale om en meget svag industriel internationalisering, som var 
centreret omkring eksport til markeder, hvor eksportørerne havde svært ved 
- 12 -
at markere sig; 
j) forskningsaktiviteterne var meget begrænsede og koncentreret på 
universiteterne uden ret megen kontakt med erhvervslivet; 
k) de teknologiske infrastrukturer i relation til uddannelse, teknisk grundlag og 
forskning var uudviklede; 
I) arbejdsstyrken var forholdsvis dårligt uddannet på alle niveauer; 
m) både kvalitets- og produktivitetsniveauet var lavt; 
n) strukturerne var helt utilstrækkelige med hensyn til miljøbeskyttelse og 
hygiejne, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen. 
Hvis alle disse vanskeligheder skulle overvindes, krævede det, at en række 
forudsætninger var til stede: 
En klart defineret industripolitik på nationalt plan i fuld overensstemmelse 
med hovedmålsætningerne for EF-politikkeme; 
et program (PEDIP) med en række instrumenter, der var tilpasset de faktiske 
forhold i den portugisiske økonomi og erhvervslivets behov på 
industriområdet. 
- 13 
III - STRUKTUREN I PEDIP 
- 14 
III. STRUKTUREN I PEDIP 
PEDIP er udarbejdet som et integreret program til støtte for udviklingen og 
moderniseringen af den portugisiske industri. Det vedrører ikke blot virksomhederne, 
men hele erhvervsmiljøet. For at styrke industriudviklingen og industriens 
konkurrenceevne besluttede de portugisiske myndigheder og Kommissionen, at der 
dels måtte sættes ind på produktionsplan, dels måtte arbejdes på at udvikle og 
forbedre basisinfrastrukturerne og de teknologiske støtteinfrastrukturer gennem 
uddannelse af arbejdsstyrken for at gøre den bedre kvalificeret, gennem udvikling af 
finanstekniske systemer og endelig ved at øge produktiviteten og fremme 
markedsføring, nye ledelsesmetoder, standardisering, certificering, metrologi og 
design. 
111.1 Basisinfrastrukturer og teknologiske infrastrukturer - Program nr. 1 
Portugals industrielle og teknologiske udvikling havde i mange år været præget af 
afhængighed på det teknologiske område. Det vigtigste tegn herpå var 
utilstrækkelige basisinfrastrukturer og svage infrastrukturer for forskning og 
teknologisk udvikling. Målsætningen om at styrke og differentiere landets 
industristrukturer forudsatte, at der blev gjort noget for gradvis at løse dette problem 
og gøre Portugal mindre afhængig af udefra kommende teknologi. 
En sådan indsats indgik som et vigtigt led i den industristrategi, der er formuleret i 
PEDIP, specielt i de to dele af programmet for udvikling af basisinfrastrukturer og 
teknologiske infrastrukturer: 
(i) styrkelse af basisinfrastrukturerne (forbedring af vej- og 
jernbaneforbindelserne og udnyttelse af naturressourcerne); 
(ii) udvikling af de teknologiske infrastrukturer. 
Den europæiske integration og moderniseringen af industrien ligger til grund for 
fastsættelsen af to hovedmålsætninger med hensyn til basisinfrastrukturerne: 
forbedring af kommunikationsforbindelserne inden for landets grænser og 
bedre sammenhæng mellem disse og kommunikationsnettet i resten af 
Europa, hvilket forudsætter gode vej- og jernbaneinfrastrukturer; 
- 15 -
udvikling og udnyttelse af de indenlandske ressourcer, hvilket forudsætter 
støtteinfrastruktur for industrien (af teknisk, teknologisk og logistisk art), 
decentralisering af den faglige uddannelse og effektive 
erhvervsorganisationer. 
Følgende foranstaltninger blev prioriteret højest i delprogrammet for 
basisinfrastrukturer: 
a) udbygning af den vejinfrastruktur, der dannede grundlaget for de store 
industrizoner og for afsætningen af industriproduktionen, 
b) udbygning af jernbaneinfrastrukturerne og de dertil hørende anlæg på de 
linjer, der er af afgørende betydning for industrien, 
c) udbygning af havneinfrastrukturerne og de dertil hørende anlæg i 
industrizoner af stor indenlandsk og international betydning, 
d) oprettelse af støtteinfrastrukturer for virksomhederne og 
erhvervsorganisationerne (udstillingspavilloner og bygninger med flere 
anvendelsesformål til bl. uddannelse og støttefunktioner for virksomhedernes 
økonomiske aktiviteter m.m.), 
e) forbedring af andre basisinfrastrukturer tit støtte for de økonomiske aktiviteter 
i de områder, hvor der ikke fandtes sådanne infrastrukturer (industriparker, 
godscentraler, kloakering, miljøforbedringer m.m.), 
f) udvikling af energiinfrastrukturer, specielt transport- og distributionsnet for 
elektricitet og gas. 
Opfyldelsen af målsætningerne for moderniseringen af industrien forudsætter 
teknologiske infrastrukturer, der giver mulighed for at gennemføre en struktur­
omlægning af de tratitionelle industrier, udnyttede nye teknologier i produktionen, 
skabe nye produkter baseret på nye teknologier, forbedre produktiviteten og 
kvaliteten og udvikle og udnytte de naturlige og menneskelige ressourcer. 
Hovedmålsætningerne for udbygningen og optimeringen af det teknologiske 
subsystem i forbindelse med en modernisering af industrien var følgende: 
- 16 -
styrkelse af virksomhedernes tekniske og teknologiske kapacitet, 
bedre indarbejdelse af teknologien i produktionen, 
oprettelse af fælles forsknings-, udviklings- og demonstrationscentre, 
et tættere samspil mellem universiteter og erhvervsliv, 
øget teknologisk bistand til små og mellemstore virksomheder. 
Disse målsætninger skulle opfyldes ved hjælp af følgende foranstaltninger: 
a) støtte på det metrologiske område (et metrologisk centrallaboratorium og en 
række regionale laboratorier), 
b) teknologisk støtte til industrisektorerne (teknologicentre), 
c) udvikling af nye teknologier (centre for nye teknologier, 
superforskningscentre), 
d) overførsel af nye teknologier (teknologioverførselscentre, demonstrations-
enheder), 
e) oprettelse af virksomheder og organer for teknologisk innovation (udviklings­
centre, teknologiparker). 
III.2 Faglig uddannelse - Program nr. 2 
Portugal havde igennem flere årtier i udpræget grad manglet en aktiv 
erhvervsuddannelsespolitik. Det havde resulteret i utilstrækkelige erhvervsfaglige 
kvalifikationer. Der blev umiddelbart før og efter Portugals tiltrædelse af 
Fællesskabet gjort en kraftig indsats med støtte fra ESF for at råde bod herpå, bl.a. 
ved indførelse af decentrale, intensive korte og mellemlange uddannelser, som især 
henvendte sig til unge arbejdsløse og unge, der ønskede at komme ind på en højere 
uddannelse. Disse foranstaltninger fra de portugisiske myndigheders side var 
begyndt at få en positiv indvirkning på industristrukturen, men der var fortsat tale om 
alvorlige mangler på erhvervsuddannelsesområdet: 
(i) Uddannelsesefterspørgslen var ikke baseret på en systematisk analyse af 
behovene i de enkelte sektorer, regioner, virksomhedstyper, målgrupper eller 
emner. 
- 17 -
(ii) Uddannelsesudbuddet afspejlede det manglende kendskab til behovene og 
var præget af lidet målrettede uddannelsesforanstaltninger. Også den 
manglende officielle anerkendelse af visse nye fag, som ikke var indarbejdet i 
nogen af de eksisterende erhvervskarrierer, bør nævnes. 
(iii) Den egentlige målgruppe for uddannelsesforanstaltningerne var - udover de 
personer, der var udelukket fra arbejdsmarkedet - først og fremmest 
virksomheder og erhvervsorganisationer. 
PEDIP havde på uddannelsesområdet til formål at udvikle og udnytte 
arbejdskraftpotentiellet i industrien ved at koncentrere sig om virksomhedslederne 
og det overordnede administrative personale samt tekniske ledere, mellemteknikere 
og specialiserede teknikere. De forskellige foranstaltninger måtte gøres mere 
målrettede for at få indvirkning på virksomhedernes organisation og ikke som hidtil 
kun på arbejdstagernes efter- og videreuddannelse. 
Man valgte følgende foranstaltninger: 
a) oplysningskampagner og tilbud om korterevarende uddannelseskurser i 
moderne ledelsesmetoder og nye teknologier beregnet for 
virksomhedsledere, overordnet personale og specialiserede medarbejdere; 
b) uddannelse i forskellige ledelsesfag beregnet for overordnet personale og 
mellemledere; 
c) uddannelse i nye teknologier og teknikker beregnet for overordnet personale 
og mellemledere; 
d) uddannelse af overordnet personale, mellemledere, specialiserede 
medarbejdere og andre arbejdstagere i de sektorer, der var under 
omstrukturering; 
e) erhvervsfaglig uddannelse af mellemledere og specialuddannelse af 
overordnet personale; 
f) erhvervsfaglig uddannelse af forskere med henblik på ansættelse i 
virksomheder og i forsknings- og teknologiinstitutioner i tilknytning til 
industriudviklingen (et projekt med betegnelsen "Forskere til industrien"); 
- 18 -
g) uddannelse af yngre kandidater fra de højere uddannelser med henblik på 
ansættelse i erhvervslivet (projekt med betegnelsen "Unge fagfolk til 
industrien"); 
h) uddannelse af lærere og instruktører; 
i) støtte til fremstilling og udgivelse af undervisningsmateriale til brug for 
uddannelsesforanstaltningerne i PEDIP; 
j) evaluering af uddannelsesforanstaltningerne i PEDIP. 
III.3 Incitamenter til produktive investeringer - Program nr. 3 
Programmet "Incitamenter til produktive investeringer" var på grund af sin karakter 
og sin budgetmæssige betydning et afgørende element for hele strategien i PEDIP. 
Programmet omfattede forskellige industristøtteordninger og skulle have direkte 
indvirkning på investeringskvoten og -takten i Portugal i perioden 1988-1992. 
Formålet var at støtte industrivirksomhedernes investeringer med henblik på 
modernisering, rationalisering og teknologisk innovation. De første foranstaltninger, 
der var af horisontal karakter, var centreret omkring: 
industrirettede forskningsaktiviteter, herunder selvstændig teknologiudvikling 
og -tilpasning; 
foranstaltninger med henblik på tilvejebringelse og udvidelse af 
produktionskapacitet, produktionsomstilling og -differentiering samt 
teknologisk innovation; 
investeringer i kvalitetsstyring; 
foranstaltninger vedrørende miljøbeskyttelse og forbedring af sundheden og 
sikkerheden på arbejdspladsen; 
nedsættelse af energiforbruget i industriproduktionen. 
Disse foranstaltninger blev suppleret med en række vertikale foranstaltninger, der 
- 19 -
omfattede følgende: 
omstruktureringsforanstaltninger i et begrænset antal traditionelle sektorer, 
der havde særlige tilpasningsvanskeligheder; 
udviklingsforanstaltninger i visse moderne sektorer med stort vækstpotentiel. 
Program nr. 3 blev opdelt i fire delprogrammer: 
SINPEDIP: PEDIP's finansielle incitamenter, 
SIURE: støtte til rationel energiudnyttelse, 
støtte til omstrukturering eller modernisering af industrisektorer, 
støtte til særlige sektorer. 
Der var tre grunde til at vælge en sådan struktur: Den skabte først og fremmest 
større klarhed, idet den gjorde det muligt at operere med forskellige støttekriterier, 
afhængigt af de specifikke målsætninger. For det andet gjorde den det muligt i 
PEDIP at indarbejde de eksisterende nationale programmer, som var i logisk 
overensstemmelse med PEDIP og dets målsætninger, hvilket gjaldt programmet for 
omstrukturering af uidvaresektoren og de dele af programmet for rationel 
energiudnyttelse (SIURE), der vedrørte industrien. Endelig gjorde denne struktur det 
lettere at gennemføre andre nye foranstaltninger, der var nødvendige i forbindelse 
med en række nationale strategiske programmer - det integrerede program for 
information- og elektronikteknologi (PITIE) og udviklingsprogrammet for 
investeringsgodeindustrier (PRODI BE). 
111.3.1 PEDIP's finansielle incitamenter (SINPEDIP) - Program nr. 3.1 
Formålet med SINPEDIP var at støtte visse investeringsprojekter, specielt inden for 
nye teknologier, på grundlag af projekternes karakteristika og bidrag tH innovationen, 
rationaliseringen af produktionen og moderniseringen af virksomhederne. 
Dette program omfattede følgende foranstaltninger: 
1. Investeringer i anskaffelse og udvikling af nye teknologier 
Det drejede sig om at finansiere udviklingen af nye produkter og produktions­
processer, specielt på det prækonkurrencemæssige stadium, hvor der 
- 20 -
fremstilles prototyper eller mindre serier. 
Der kunne ydes støtte til følgende typer projekter: 
a) forskning og teknologisk udvikling, 
b) udvikling af nye produkter og produktionsprocesser, herunder 
konstruktion af prototyper og forsøgsanlæg, 
c) udvikling af højteknologiske produkter og processer, 
d) præseriefabrikation og pilotanlæg. 
2. Investeringer til fremme af innovation og modernisering 
Denne foranstaltning omfattede investeringer med højt teknologisk potentiel 
og investeringer med henblik på modernisering, innovation og rationalisering 
af virksomhedernes aktiviteter eller med henblik på indførelse af højteknologi 
eller forbedring af produktiviteten. 
Der kunne ydes støtte til følgende typer projekter: 
a) investeringer med et højt teknologisk potentiel, 
b) investeringer med henblik på modernisering og innovation, 
c) investeringer med henblik på modernisering og rationalisering. 
3. Støtte til investeringer inden for kvalitetsstyring og miljøbeskyttelse 
Denne foranstaltning omfattede investeringer med henblik på fremme af 
kvalitet og industrielt design samt miljøbeskyttelse og nedsættelse af de 
erhvervsmæssige risici som følge af ringe sundheds- og sikkerhedsforhold på 
arbejdspladsen. 
Der kunne ydes støtte til følgende typer projekter: 
a) indkøb af udstyr til virksomhedslaboratorier, der er beskæftiget med 
kvalitetskontrol eller metrologisk kontrol, 
b) udvikling og indførelse af et kvalitetsstyringssystem i virksomhederne, 
c) produktcertificering og justering af måleinstrumenter i udlandet, 
d) indkøb af udstyr til forbedring af sundheden og sikkerheden på 
arbejdspladsen, 
e) indkøb af udstyr til miljøbeskyttelsesformål. 
21 
4. Støtte til enkeltstående investeringer i udstyr 
Denne foranstaltning tog sigte på finansiering af udskiftning eller 
modernisering af visse former for udstyr, som ikke var omfattet af andre 
programmer, og som ikke krævede grundige forudgående undersøgelser. 
Der kunne ydes støtte til følgende typer projekter: 
a) indkøb af udstyr til forbedring af produktiviteten, 
b) indkøb af udstyr til forbedring af sundheden og sikkerheden, 
produkternes og processernes kvalitet samt miljøbeskyttelse. 
Hl.3.2 Incitamenter til rationel energiuddnyttelse (SIURE) - Program nr. 3.2 
SIURE er en ordning vedrørende incitamenter til rationel energiudnyttelse, som blev 
godkendt af Kommissionen som en national støtteordning (beslutning af 20.1.88 i 
henhold til EØF-Traktaten, artikel 92 og 93); ordningen er fortsat i kraft. 
PEDIP's delprogram nr. 3.2 skulle samfinansieres over PEDIP's budget, uden at det 
indebar ændringer af ordningen. 
Støtten fra PEDIP kunne dog ikke kumuleres med støtten fra 
fællesskabsprogrammet VALOREN. 
Formålet med SIURE var at fremme energibesparelser i industrivirksomheder og 
sprede deres forsyningskilder. 
De specifikke målsætninger kan sammenfattes således: 
a) fremme af rationel energiudnyttelse gennem foranstaltninger vedrørende 
forvaltning af energikilderne, energibesparelser og spredning af 
energiforsyningen ; 
b) decentrat energiproduktion gennem udnyttelse af vedvarende energikilder, 
genindvinding af affald og kraftvarmeproduktion; 
c) en aktiv F&U-indsats inden for nye metoder og teknologier til energi-
- 22 -
produktion og -udnyttelse, herunder fremstilling af energiudstyr. 
Der kunne inden for denne ordning ydes støtte til tre typer projekter: 
1. investeringsprojekter vedrørende energi- og brændselsbesparelser, herunder 
ændring af produktionsprocesser og -udstyr med henblik på nedsættelse af 
energiforbruget eller -omkostningerne; 
2. investeringsprojekter vedrørende energi- og brændselsproduktion, 
vedvarende energikilder eller energiproduktion fra affald eller biprodukter eller 
anvendelse af metoder til kraftvarmeproduktion; 
3. investeringsprojekter vedrørende erstatning af olieenergi med andre primære 
energikilder. 
111.3.3 Støtte til omstrukturering eller modernisering af industrisektorer -
Program nr. 3.3 
PEDIP indgik i en horisontal strategi, der afspejlede Fællesskabets interesse for at 
skabe et gunstigt miljø for industriudviklingen. 
PEDIP var opbygget som et integreret program, men kunne dog ikke tilsidesætte 
igangværende foranstaltninger i specifikke sektorer. Disse foranstaltninger blev 
indarbejdet i det generelle program, men det viste sig at være mere praktisk at 
placere dem i et særskilt delprogram. De sektorer, som var under omstrukturering, 
da PEDIP blev vedtaget, var uldvaresektoren og støberisektoren. 
Der var tale om følgende støtteinstrumenter til disse sektorer: 
(i) specifikke instrumenter, som omfattede følgende: 
a) strukturforanstaltninger: 
finansiering af produktive investeringer 
støtte på det teknologiske og ledelsesmæssige område 
b) infrastrukturforanstaltninger: 
foranstaltninger vedrørende faglig bistand, uddannelse og markeds­
føring i den pågældende sektor 
- 23 -
finansiering af sektormæssige infrastrukturer 
c) andre foranstaltninger (som ikke skulle finansieres over programmet): 
konsolidering af gæld til socialsikringsordningen, skattenedsættelser 
og skattefritagelser; 
(ii) supplerende instrumenter: 
godkendte omstruktureringsprojekter fik fortrinsstilling til de øvrige 
programmer under PEDIP (bortset fra SINPEDIP og SIURE): én enkelt 
ansøgning, forhåndstilsagn om støtte, maksimal støttesats; 
(iii) sociale foranstaltninger: 
i forbindelse med Arbejdsministeriets foranstaltninger med henblik på 
opretteise af nye arbejdspladser, kunne virksomheder, der efter 
omstruktureringerne i denne sektor ansatte arbejdsløse, få tilskud. 
Omstruktureringsplan for uldvaresektoren - Program nr 3.3.1. 
Programmet havde til formål at forbedre sektorens konkurrenceevne, modemisere 
dens strukturer, højne produktionskvaliteten, øge den teknologiske kvalitet og 
forbedre arbejdskraftens og ledelsens kvalifikationer. 
Programmet omfattede tilskud til: 
omstrukturering af virksomheder, 
modernisering af udstyr og maksiner, 
faglig bistand til rationalisering af produktionen, personaleuddannelse, 
markedsundersøgelser, udvikling af nye produkter og produktionsprocesser, 
energibesparelser m.m., 
samfinansiering af lønningerne til ledende personale, hvis uddannelsesniveau 
svarede mindst til en ingeniør i tekstilindustrien, maskinindustrien eller den 
kemiske industri eller i virksomhedsorganisation, ledelse etter 
erhvervsøkonomi; denne støtte kunne kun ydes i tilknytning til et 
omstruktureringsprojekt. 
- 24 
Omskrukturering af støberisektoren - Program nr. 3.3.2. 
Programmet tog sigte på omstrukturering af støberisektoren med det formål at øge 
dens konkurrenceevne gennem nedbringelse af omkostningerne, forbedring af 
produkternes kvalitet og styrkelse af sektorens teknologiske og ledelsesmæssige 
kapacitet. 
Programmet havde følgende specifikke målsætninger: 
nedbringelse af produktionsomkostningerne og spildprocenten, 
maksimering af kapacitetsudnyttelsen, 
nedsættelse af den enkelte virksomheds energiforbrug, 
forbedring af de finansielle indikatorer, 
flere og bedre uddannelsesforanstaltninger, 
forøgelse af produktiviteten, bl.a. gennem forbedring af arbejdsvilkårene, 
gennemførelse af miljøbeskyttelsesforanstaltninger. 
111.3.4- Støtte til særlige sektorer - Program nr. 3.4. 
Den portugisiske industristruktur omfattede kun få industrier, der kunne betragtes 
som strategiske i relation til produktionssystemets konkurrenceevne, herunder: 
informationsteknologiindustrier og 
investeringsgodeindustrier. 
Disse industrier tegnede sig kun for 10% af bruttoværditilvæksten i den portugisiske 
fremstillingsindustri. 
Desuden var disse to kategorier af industrier præget af strukturelle svagheder med 
hensyn til den teknologiske kapacitet og arbejdsstyrkens kvalifikationer. 
De repræsenterede imidlertid et betydeligt udviklingspotentiel, der gjorde det 
berettiget at forfølge offensive udviklingsstrategier. 
Formålet med delprogram 3.4. var at anvende sådanne supplerende og specifikke 
støtteforanstaltninger, som var nødvendige for iværksættelsen af de to strategiske 
industripolitiske programmer, som den portugisiske regering havde fastlagt: 
25 
Det Integrerede Program for Informations- og Elektronikteknologi (PITIE) og 
Udviklingsprogrammet for Investeringsgodeindustrien (PRODIBE). 
Iværksættelsen af disse programmer var hovedsagelig baseret på to andre 
støtteordninger: 
a) PITIE- og PRODIBE-projekter havde fortrinsstilling til PEDIP's øvrige 
operationelle programmer. Denne fortrinsstilling, der var fastsat i henhold til 
særforordningerne for PITIE og PRODIBE, betød, at der blev ydet støtte til 
maksimalsatsen eller forhøjet sats, at der blev givet forhåndstilsagn om støtte 
op til bestemte grænser, og at det kun var nødvendigt at forelægge en enkelt 
ansøgning for hvert projekt. 
b) PITIE- og PRODIBE-projekterne var også omfattet af de andre operationelle 
programmer i den regionale udviklingsplan, bl.a. systemet for incitamenter på 
regionalt grundlag (StBR), og EF's øvrige støtteinstrumenter, specielt på det 
videnskabelige og teknologiske område. 
1. Supplerende støtteforanstaltninger inden for rammerne af Det 
Integrerede Informations- og Elektronikteknologiprogram (PITIE) 
Der var tale om fire forskellige foranstaltninger: 
a) analyse af uddannelsesbehovene, 
b) en støttetjeneste for informations- og elektronikteknologier (GATIE). 
GATIE var et rådgivende organ med en permanent struktur. Det havde fire 
specifikke arbejdsopgaver: 
strategisk analyse af markeder, teknologier og lovbestemmelser, 
støtte til udvikling og national produktion af informations- og elektronik-
teknologisystemer, 
internationalt samarbejde, 
støtte til øget anvendelse af informationsteknologisystemer og 
udvikling af det pågældende marked samt indførelse af 
informationsteknologisystemer i servicesektoren, industri og landbrug, 
- 26 -
c) software-industrien (uddannelse, udvikling af F&U-centre, oprettelse af 
firmaer til udvikling af software, fremme af brugen af edb m.m.), 
d) informationsindustrien (specialuddannelse af personale inden for 
informationsteknologi, udvikling af F&U-aktiviteter, støtte til etablering i 
Portugal af ét eller flere centre for oprettelse og udnyttelse af databaser 
m.m.). 
2. Udviklingsprogram for investeringsgodeindustrier (PRODIBE) 
Det generelle formål med PRODIBE var at styrke landets teknologiske kapacitet 
gennem en kvantitativ og kvalitativ udvikling af investeringsgodeindustrieme. 
Strategien gik ud på at fremme innovative investeringer i investeringsgodeindustrier, 
specielt med henblik på fremstilling af nye investeringsgoder eller forbedring af den 
eksisterende produktion, suppleret med sektormæssige foranstaltninger med henblik 
på at tilbyde øget teknologisk bistand og information til investeringsgodeindustrieme 
(teknologi, faglig uddannelse, kvalitet, organisation og ledelse). 
Programmet omfattede følgende foranstaltninger: 
a) informationsformidling omkring fremstillingen af nye investeringsgoder, 
b) markedsføringskampagne med henblik på at fremme den portugisiske 
investeringsgodeindustris image, 
c) planlægning og udarbejdelse af et vejledende program for faglig uddannelse, 
d) en støttetjeneste for investeringsgodeproduktionen (GABE), der fik til opgave 
at udvikle og iværksætte de fornødne foranstaltninger for PRODIBE-
politikkens gennemførelse, specielt følgende: 
formidling til virksomhederne af informationer om PRODIBE og hjælp 
til udarbejdelsen af ansøgninger om støtte, 
gennemførelse af de foranstaltninger, der indgik i PRODIBE, og 
deltagelse i undersøgelser, som faldt uden for PRODIBE's rammer, 
evaluering og opfølgning af foranstaltningerne, 
e) lancering af prototyper (udviklet af ikke-industrielle virksomheder), 
f) optimering af skriftligt fabrikationsmateriale. 
27 
111.4 Finansteknik - Program nr. 4. 
Dette program blev udarbejdet for at gøre det lettere at opnå støtte fra SINPEDIP 
(PEDIP's finansielle incitamenter) og SIBR for levedygtige virksomheder, som på 
grund af midlertidige likviditetsvanskeligheder eller en uhensigtsmæssig finansiel 
struktur ikke kunne få finansiel støtte fra SINPEDIP. 
Programmet havde følgende målsætninger: 
at sikre finansieringen af investeringsprojekter i form af udvidelse af 
egenkapitalen og kapitaltilskud på de mest gunstige vilkår, 
at bidrage til genopretningen af økonomisk levedygtige virksomheder med 
store finansielle underskud, 
at forøge virksomhedernes egenkapital, så de kunne få adgang til SINPEDIP 
og SIBR. 
Foranstaltningerne i programmet skulle fungere som supplement til og katalysator 
for de forskellige finansielle incitamenter, dels de allerede gældende, dels dem, der 
indgik i PEDIP. Programmet henvendte sig især til små og mellemstore 
virksomheder og skulle fungere i samspil med banksystemets aktiviteter. 
Foranstaltning A - Finansiering af investeringer (garantifond) 
Denne foranstaltning blev bestragtet som et nødvendigt supplement til den 
støtteordning, der indgik i PEDIP-program nr. 3. 
Garantifonden skulle stille den nødvendige sikkerhed for udbytteobligationer, der 
skulle anvendes til at finansiere risikofyldte projekter. 
Udbytteobligationer er kreditbeviser, der er kendetegnet ved, at de vedrører 
bestemte investeringer og forrentes afhængigt af investeringsresultateme (eller 
undtagelsesvist afhængigt af den pågældende virksomheds resultater). 
Det vil sige: 
Investeringsprojekter, der var forbundet med normal risiko, blev finansieret 
gennem banksystemet, bl.a. via en kreditlinje fra EIB; 
- 28 -
risikofyldte projekter blev finansieret med udbytteobligationer, udstedt af 
venture-selskaber (oprettet i forbindelse med foranstaltning B eller private 
selskaber) og tegnet af Instituto de Apoio as Pequenas e Médias Empresas e 
ao Investimento (IAPMEI). 
Foranstaltning B - Finansiel omstrukturering og udvikling af virksomheder 
(oprettelse af to venture-selskaber) 
Denne foranstaltning omfattede oprettelse af to venture-selskaber (NORDPEDIP og 
SULPEDIP, i henholdsvis den nordlige og den sydlige del af Portugal) med følgende 
formål: 
a) at indskyde kapital i investeringsprojekter og teknologiske 
innovationsprojekter af særlig interesse for industrien (om muligt som et 
supplement til kapitalindskud fra andre venture-selskaber og andre 
investorer, der opererer på almindelige markedsvilkår), 
b) at bidrage til den finansielle genopretning af selskaber, der på grund af 
tidligere forhold var blevet stærkt forgældede, men som havde et ubestrideligt 
driftsoverskud og dermed en reel mulighed for at overleve. 
Foranstaltning C - Gensidig kaution 
Små og mellemstore virksomheder har vanskeligt ved at opnå banklån. Der er 
mange grunde hertil, men det mest afgørende er nok, at mange af dem har en 
utilstrækkelig kapitaldækning og samtidig er meget små. 
Den gensidige kaution går ud på, at de deltagende virksomheder indbetaler et 
finansielt bidrag til en fond, der skal træde til, hvis én af virksomhederne ikke kan 
opfylde sine forpligtelser. 
Efter en grundig undersøgelse af systemets bæredygtighed blev det besluttet ikke at 
iværksætte denne foranstaltning, som derfor ikke blev finansieret. 
111.5 Produktivitetsfremmende aktioner - Program nr. 5. 
- 29 
Dette program gik ud på at øge virksomhedernes produktivitet gennem en række 
demonstrations- og oplysningsforanstaltninger, der kunne bidrage til en markant 
forbedring af produktionsfaktorernes effektivitet, og gennem støtte tH foranstaltninger 
med samme formål, som på grund af deres særlige karakter faldt uden for de andre 
PEDIP-prog rammer. 
Den portugisiske industris konkurrenceevne kan først og fremmest tilskrives de lave 
lønninger, i betragtning af, at arbejdskraftomkostningerne udgør en fortsat faldende 
del af produktionsomkostningerne, og at arbejdskraftomkostningerne pr. produceret 
enhed ved indførelsen af ny teknologi stiger støt, må man konkludere, at denne 
konkurrenceevne kun er midlertidig og ikke på lang sigt kan sikre en gradvis stigning 
i produktionsfaktorernes afkast. 
Den lave produktivitet var således et grundlæggende problem i relation til 
omstruktureringen af den portugisiske industri, og omstruktureringen måtte 
nødvendigvis være ledsaget af en kraftig og varig forbedring af konkurrenceevnen. 
Programmet omfattede i sin reviderede form følgende foranstaltninger: 
A - Demonstrationsforanstaltninger 
demonstrationsforanstaltninger i virksomhederne 
demonstrationsvirksomheder for højteknologi. 
Den specifikke målsætning var at fremme og udbrede idéer, der kunne bidrage 
markant til at forøge produktiviteten i industrivirksomhederne. 
Disse foranstaltninger skulle gennemføres i flere faser: 
en produktivitetsanalyse i en konkret virksomhed og udarbejdelse af en plan 
til forbedring af produktiviteten. Denne virksomhed udgjorde "demonstrations-
virksomheden"; 
den nødvendige faglige bistand til "demonstrationsvirksomheden" til 
gennemførelsen af de udvalgte foranstaltninger fra et "kompetencecenter", 
som var et uafhængigt organ uden for virksomheden; 
udbredelse af og oplysning om disse foranstaltninger i andre virksomheder i 
samme sektor eller i andre sektorer. 
For at sikre en effektiv overførsel af nye teknologier eller teknikker, blev formidlings-
- 30 -
og oplysningsarbejdet overdraget det "kompetencecenter" eller den demonstrations-
virksomhed for højteknologi, som i forvejen havde ydet den pågældende virksomhed 
faglig bistand. 
B - Oplysning, videreformidling og undersøgelser 
Et samarbejde mellem virksomheder, og især mellem små og mellemstore 
virksomheder, gør det muligt at løse de problemer, der skyldes, at virksomhederne 
ikke har tilstrækkelige ressourcer til selv at varetage en række funktioner, bl.a. i 
relation til produktion (specialisering og komplementaritet), leverancer og 
markedsføring. 
Formålet med denne foranstaltning var at skabe et dynamisk samarbejde mellem 
virksomhederne ved at tilvejebringe gunstige betingelser herfor; foranstaltningen 
omfattede fire dele: 
gennemførelse af en række foranstaltninger vedrørende samarbejde, 
underleverancer/underentrepriser og virksomhedspartnerskaber, 
støtte til industrivirksomheders deltagelse i EF-programmer, 
fremme af sundheden og sikkerheden på arbejdspladsen og en øget indsats 
på miljøbeskyttelsesområdet, 
undersøgelser. 
Støtten til gennemførelsen af undersøgelser i forbindelse med PEDIP tog sigte på at 
øge virksomhedernes produktivitet gennem videreformidling af informationer om 
disse undersøgelser og deres resultater. 
C - Styrkelse af ledelseskapaciteten og forbedring af 
markedsadgangen 
I mange industrivirksomheder, selv i dem, der anvender moderne metoder og råder 
over moderne udstyr, afhænger en produktivitetsforøgelse først og fremmest af, 
hvordan produktionsfaktorerne udnyttes. Blandt disse faktorer skal nævnes 
virksomhedernes organisations- og ledelseskapacitet. 
Denne foranstaltning omfattede følgende: 
virksomhedsanalyser 
indførelse af avancerede ledelsesmetoder 
- 31 -
lovbeskyttelse af opfindelser 
sondering af eksterne markeder 
formidling af oplysninger om den nationale produktionskapacitet. 
D - Styrkelse af den faglige bistandskapacitet og informations­
formidlingen 
Formålet med denne foranstaltning var at kunne tilbyde faglig bistand af høj kvalitet 
til industrivirksomheder, som ikke selv havde en tilstrækkelig størrelse til at sikre sig 
den nødvendige faglige ekspertise. 
Foranstaltningen bestod af følgende seks elementer: 
oprettelse og styrkelse af "kompetencecentrene" 
industriudvikUngsnet 
informationssystemer i de enkelte sektorer 
støtte tit erhvervsorganisationernes medlemskab af 
erhvervssammenslutninger på EF-plan 
forøgelse af erhvervsorganisationernes faglige kapacitet 
støtte til åbning af kontorer i udlandet for de forskellige 
erhvervsorganisationer. 
111.6. Aktioner til fremme af kvalitet og industrielt design - Program nr. 6. 
Program nr. 6 i PEDIP tog sigte på dels at forbedre forbrugerbeskyttelsen, dels at 
øge virksomhedernes konkurrenceevne ved at skabe de nødvendige forudsætninger 
for at sikre tilpasningen af den portugisiske lovgivning på industriområdet til EF-
kravene. 
Programmet havde følgende målsætninger: 
a) at styrke det nationale kvalitetskontrolsystem (SNGQ) på områderne 
standardisering, metrologi og certificering, 
b) at gøre producenter og forbrugere mere bevidste om kvalitetsproblemerne, 
c) at indføre kvalitetskontrolstrukturer i industrivirksomhederne, 
d) at skabe de nødvendige forudsætninger for gensidig eller flersidig 
anerkendelse af certificeringssystemer og oprettelse af godkendelses- og 
certificeringsorganer, 
- 32 -
e) at fremme industrielt design. 
Disse målsætninger skulle opfyldes gennem følgende foranstaltninger: 
A1 : støtte til investeringsprojekter med henblik på oprettelse og udvikling af 
forsøgslaboratorier og metrologiske laboratorier, der kunne levere 
tjenesteydelser i forbindelse med SNGQ, 
A2: støtte til investeringsprojekter med henblik på oprettelse, omstrukturering eller 
udvikling af standardiserings- og certificeringsorganer i de enkelte sektorer 
samt organer for teknisk kontrol og analyse, 
B1 : motivationskampagne med henblik på at skabe øget interesse for 
kvalitetsproblemerne, 
B2: motivationskampagne med henblik på at skabe øget interesse for industrielt 
design, 
C1 : støtte til standardiseringsarbejde, 
C2: øget indsats omkring justering af måleinstrumenter, 
C3: øget brug af certificeringssystemer, 
D1 : støtte til integrerede programmer for forbedring af kunde­
leverandørrelationerne, 
D2: analyser og prognoser vedrørende kvalitet og industrielt design, 
D3: støtte til initiativer til fremme af industrielt design. 
III.7 Informationsvirksomhed, gennemførelse og kontrol - Program nr. 7. 
De programmer, der er beskrevet i det foregående, ville i sig selv være et 
hensigtsmæssigt middel til - gennem en modernisering af industriaktiviteterne - at 
fremme Portugals integrering på EF's indre marked. 
Men de forskellige foranstaltninger og finansielle mekanismer og instrumenter ville 
ikke have kunnet opfylde deres målsætninger, hvis ikke industrien havde bakket 
dem helhjertet op og bidraget effektivt til gennemførelsen og den løbende justering 
af programmerne i PEDIP. 
PEDIP kunne kun få fuld tilslutning fra de økonomiske beslutningstageres side, 
- 33 -
såfremt de kunne få præcise oplysninger om PEDIP's målsætninger, 
foranstaltninger, støtteordninger og instrumenter. 
Gennemførelsen af PEDIP krævede derfor en række oplysningsaktiviteter over for 
de pågældende økonomiske beslutningstagere. 
Eftersom PEDIP var et dynamisk program, måtte der regelmæssigt foretages en 
kritisk analyse af de forskellige foranstaltningers iværksættelse og 
hensigtsmæssighed i relation til de opstillede målsætninger. Denne analyse gav 
anledning til visse ændringer af foranstaltninger og instrumenter eller til mere 
detaljerede undersøgelser. Derfor var det nødvendigt at oprette et "informationsnet", 
der forbandt alle de organer, der var indraget i PEDIP's gennemførelse, så der når 
som helst kunne gøres status over de forskellige programmer og over, i hvilket 
omfang de opfyldte målsætningerne. 
Dette program var opdelt i to: 
A. Gennemførelse, opfølgning og kontrol 
B Formidling, motivering og information. 
111.8 Den oprindelige finansieringsoversigt 
De grundlæggende beslutninger, hvormed de forskellige programmer i PEDIP 
godkendtes, omfattede også finansieringsoversigter, hvoraf fremgik Fællesskabets 
bidrag og Portugals eget bidrag med såvel offentlige som private midter. 
Følgende oversigt er en sammenfatning af de finansieringsoversigter, der figurerer i 
ovennævnte beslutninger, og viser samtlige finansieringskilder for samtlige 
programmer. 
34 -
TABEL II 
PEDIP - FINANSIERINGSOVERSIGT BASERET PA GRUNDAFGØRELSERNE 
Mio ECU 
Program­
mer OFFENTLIGE MIDLER 
EF-tilskud 
Samlede Offentl. 
omkost, midler 
i alt ALTEFRU ESF 
SB Portugals bidrag (offent.midler) 
Den 
PEDIP I ALT Staten 
lokalt virks. Regionalt/ 
sektor Offentlige private 
PROG. 1* 
PROG. 2 
PROG. 3.1. 
PROG. 3.2. 
PROG. 3.3.1 
PROG. 3.3.2 
PROG. 3.4. 
PROG. 4 
PROG. 5 
PROG. 6 
PROG. 7 
ENDNU IKKE 
OPFØRT 
I ALT 668,17 
202,39 
609,40 
64,02 
54,97 
68,98 
30,46 
76,00 
103,20 
41,47 
11,00 564,82 
178,54 
326,00 
12,90 
23,45 
34,00 
21,46 
44,00 
68,40 
32,00 
11,00 
1955,17 1341,68 349,60 
115,78 
244,50 
9,66 
17,65 
25,50 
16,12 
33,00 
51,30 
24,00 
11,00 
932,12 323,12 
100,00 
323,12 100,00 26,48 
15,78 
244,50 
9,66 
17,65 
25,50 
16,12 
33,00 
51,30 
24,00 
11,00 
25,01 
500,00 215,22 
62,76 
81,50 
3,24 
5,90 
8,50 
5,34 
11,00 
17,10 
8,00 
418,56 114,27 
62,76 
81,50 
3,24 
5,90 
8,50 
5,34 
11,00 
17,10 
8,00 
317,61 32,26 68,69 
32,26 68,69 103,35 
23,85 
283,40 
51,12 
31,52 
34,98 
9,00 
32,00 
34,80 
9,47 
613,49 
(SB: Særskilt budgetpost) 
Beløbene i program nr. 1 omfatter ikke de projekter, der i 1988 fik 76,88 mio ECU i støtte fra EFRU. 
35 
IV - GENNEMFØRELSEN 
36 
IV GENNEMFØRELSEN 
IV.1. PEDIP - Pilotforsøg 
PEDIP blev på det tidspunkt, programmet blev lanceret, betragtet som et pilotforsøg, 
idet det var første gang, man skulle anvende de nye støtteordninger og principper i 
strukturfondsreformen, nemlig partnerskab, subsidiaritetsprincippet, 
additionsprincippet og tilsyn. 
Forordning nr. 2053/88, som indeholdt bestemmelse om den særskilte PEDIP-
budgetpost, blev vedtaget af Rådet i juni 1988 samtidig med rammeforordningen om 
strukturfondsreformen og havde øjeblikkelig virkning. Derimod kunne forordningerne 
om støtte fra EFRU og ESF først vedtages i slutningen af december, og datoerne for 
anvendelsen af de nye principper for strukturfondene blev fastsat til henholdsvis 
1.1.1989 og 1.1.1990. 
IV.2 Central forvaltning 
Den operationelle struktur i PEDIP, som først og fremmest var kendetegnet ved 
tilstedeværelsen af to centrale styringsgrupper (én i Lissabon og en anden i 
Bruxelles), blev etableret af Kommissionen og de portugisiske myndigheder 
umiddelbart efter godkendelsen af den særskilte budgetpost. 
Den portugisiske regering udnævnte en PEDIP-administrator, der refererede direkte 
til industriministeren uden om ministeriets traditionelle organisation. 
Samtidig fik GD III i Kommissionen (afdeling III.A.4) overdraget opgaven som 
"øverste ansvarlige" under det medlem af Kommissionen, der som sit 
arbejdsområde havde det indre marked og industrien, eftersom PEDIP især vedrørte 
industrien og gennemførelsen af det indre marked. 
Denne centrale styringsmodel betød, at man undgik parallelforhandlinger mellem 
forskellige portugisiske ministerier og generaldirektorater i Kommissionen og kunne 
indskrænke de nødvendige tidsfrister for iværksættelsen af de operationelle 
programmer - hvoriblandt SINPEDIP, programmet for omstrukturering af 
uldvaresektoren, programmet for finansteknik og programmet for 
informationsvirksomhed, gennemførelse og kontrol blev godkendt allerede i 1988 -
hvorefter man kunne disponere over bevillingerne og foretage udbetalinger af de 
37 
midler, der var afsat på EF-budgettet; samtidig kunne forhandlingerne om de øvrige 
programmer fremskyndes, således somdet også fremgår af tabet I, hvori datoerne 
for beslutningerne om godkendelse af programmerne er anført. 
IV.3 Subsidiaritetsprincippet 
Subsidiaritetsprincippet er blevet overholdt med den største omhu, men samtidig' 
under udvisning af stor smidighed. 
PEDlP-administratoren har haft det fulde ansvar for alle foranstaltninger vedrørende 
gennemførelsen (informationsvirksomhed, administrativ styring), udvælgelse af 
projekter samt fastsættelse af beløb vedrørende finansielle incitamenter og kontrol 
Kommissionen har taget sig af tilsynet og den overordnede kontrof (overholdelse af 
EF-politikkeme og individuel godkendelse af større projekter) og har deltaget i 
evalueringen. 
Dette princip er blevet anvendt med stor smidighed, hvilket er kommet til udtryk i 
forbindelse med det partnerskabssamarbejde, der blev etableret, inden der skulle 
træffes beslutninger og hver gang, det var nødvendigt at ændre en beslutning. 
IV.4 Partnerskab 
Det partnerskabssamarbejde, der blev etableret mellem de to styringsgrupper, 
bidrog afgørende til lanceringen af PEDIP og senere til programmets 
gennemførelse. 
Det var præget af hyppige møder (mindst seks gange om året i selve? 
stabilise ri ngsfasen), anvendelse af telefax som det foretrukne 
kommunikationsmiddel og drøftelse af de vigtigste aspekter af PEDIP på 
partnerskabsmøderne, mens de endelige beslutninger blev truffet af 
Tilsynsudvalget. 
38 
IV.5 Tilsynsudvalget 
Kommissionen og de portugisiske myndigheder oprettede et Tilsynsudvalg for 
PEDIP i overensstemmelse med principperne i strukturfondsforordningerne. 
Dette udvalg bestod fra portugisisk side af PEDIP-administratoren, der varetog 
formandsskabet, og af repræsentanter for generaldirektoratet for regional udvikling, 
departementet for ESF-anliggender, Instituttet for Støtte til SMV samt Portugals 
faste repræsentation; fra Kommissionens side deltog repræsentanter fra GD III, GD 
V, GD XVI og GD XXII. EIB kunne deltage i møderne, når der var emner på 
dagsordenen, som specifikt vedrørte Banken. Udvalget mødtes elleve gange under 
programmets gennemførelse, første gang den 7.11.89. 
Formålet med disse formelle møder var at drøfte, og især træffe beslutning om alle 
aspekter vedrørende gennemførelsen af PEDIP. Udvalget afgav således udtalelse 
om de kvartårlige og årlige rapporter fra administratoren, foretog analyser af den 
samlede gennemførelse af PEDIP og af de enkelte foranstaltninger, traf beslutning 
om iværksættelse af undersøgelser, fulgte evalueringsarbejdet og foretog de 
tilpasninger, der viste sig at være nødvendige undervejs enten i relation til 
budgetplanlægningen (forhøjelser, nedsættelser og tidsmæssige forskydninger af de 
bevillinger, der var afsat til de forskellige foranstaltninger og programmer) eller i 
relation til det teoretiske grundlag for programmet (visse foranstaltninger måtte 
udelades og andre styrkes). 
En anden vigtig opgave for udvalget var at sikre overholdelsen af EF-retten og EF-
politikkerne, specielt med hensyn til konkurrenceregler, offentlige kontrakter og 
miljøbeskyttelse og med hensyn til anmeldelse af projekter, der vedrørte følsomme 
eller kriseramte sektorer. 
IV.6 Det Rådgivende Udvalg 
Det Rådgivende Udvalg, der er omhandlet i artikel 8 i forordning nr. 2053/88, blev 
formelt oprettet den 20. juli 1988, da det holdt sit første møde, dvs. fem dage efter 
forordningens offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Udvalget bestod af repræsentanter for medlemsstaterne og havde en repræsentant 
for Kommissionen som formand. En repræsentant for EIB deltog i drøftelserne. 
Udvalget havde til opgave at bistå Kommissionen med anvendelsen af forordningen 
39 
og udtale sig om de af Kommissionen fastsatte generelle retningslinjer for 
gennemførelsen af PEDIP. 
Kommissionen blev holdt både mundtligt og skriftligt informeret om afviklingen af 
PEDIP, specielt beslutninger om godkendelse eller ændringer af programmerne, 
samt om den årlige rapport om programmernes gennemførelse, som de portugisiske 
myndigheder skulle forelægge inden for de første seks måneder efter afslutningen 
af referenceåret. 
\ 
Der blev ikke på udvalgets møder fremsat formelle bemærkninger til forvaltningen af 
bevillingerne på den særskilte budgetpost eller til programmernes gennemførelse. 
IV.7 Kontrol 
Det kontrolsystem, der blev indført, blev udviklet på stedet under medvirken af 
forskellige organer under Industriministeriet og Inspecçao Gérai de Finanças (IGF) 
og med rådgivning fra Finanskontrollens tjenestegrene i Kommissionen, hvor to 
portugisiske embedsmænd var udstationeret i nogle uger. Systemet var opdelt i tre 
niveauer med forskellige målsætninger og aktivitetsområder. 
Det første niveau, som Industriministeriets organer havde ansvaret for, vedrørte en 
kontrol foretaget efter hvert enkelt organs egne retningslinjer. Denne kontrol 
omfattede alle projekterne inden for de programmer, som det pågældende organ 
havde ansvaret for, og havde til formål at kontrollere projekternes fysiske og 
finansielle gennemførelse samt opfyldelsen af deres målsætninger og deres 
overensstemmelse med de relevante lovbestemmelser. 
Det andet niveau, som PEDIP-gruppen var ansvarlig for, vedrørte de revisioner, der 
blev foretaget af uafhængige konsulenter, som var udvalgt efter et udvidet udbud på 
grundlag af meget detaljerede udbudsbestemmelser. Disse revisioner af PEDIP-
projekterne blev foretaget for et repræsentativt udsnit (dækkende 10-20% af 
samtlige støtteforanstaltninger i hvert enkelt program). De kontrollerede opfyldelsen 
af de lovgivningsmæssige og kontraktmæssige krav vedrørende projekternes 
gennemførelse samt de administrative procedurer i de organer, der var ansvarlige 
for forberedelsen, analysen og kontrollen af projekterne. Efter revisionen skulle de 
pågældende organer i givet fald foretage de fornødne korrektioner. 
Det tredje niveau vedrørte Inspecçao Gérai de Finanças* arbejdsområder, der i 
40 
henhold til dette organs beføjelser omfattede kontrol på det niveau, det selv fandt 
hensigtsmæssigt, herunder kontrol af PEDIP-gruppen. 
Sammenhængen mellem første og andet niveau blev sikret ved hjælp af 
regelmæssige rapporter fra organerne under Industriministeriet til PEDIP-gruppen, 
som selv forelagde sammenfattende kvartårlige rapporter for industriministeren og 
IGF. 
IGF og Kommissionens tjenestegrene førte løbende tilsyn med, hvordan kontrollen 
med PEDIP fungerede og aflagde flere specifikke kontrolbesøg. 
IV.8 Brugen af ECU 
Brugen af ECU som eneste regningsenhed var det første praktiske forsøg af denne 
art i forbindelse med forvaltningen af strukturfondene. 
ECU'en blev brugt ikke blot i finansieringsoversigterne, men også ved 
præsentationen af udgiftsopgørelserne, hvorved det blev muligt at overføre midler 
langt hurtigere. For at undgå forskelle i regnskabsopstillingerne meddelte 
Kommissionen i starten af hver måned PEDIP-administratoren den omregningskurs 
for ECU, som Kommissionen anvendte i sin regnskabsføring. 
IV.9 Pristalsregulering 
Eftersom midlerne på den særskilte budgetpost var opført i faste 1988-priser, blev 
de forhøjet hvert år på grundlag af det årlige pristalsindeks. Størrelsen af de 
bevillinger, der blev opført på EF-budgettet, fremgår af tabel III. 
41 
TABEL III 
PRISTALSREGULERINGEN 
Den særskilte budgetpost 
Mio ECU 
Ar 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
IALT Kumuleret 
pristalsindeks 
-
3,5% 
8,78% 
14,11% 
21,61% Årligt 
-
3,5% 
5,1% 
4,9% 
6,6% Forpligtelser 
opført 
på budgettet 
90,0 
103,5 
108,8 
119,8 
127,7 
549,8 
42 
V - RESULTATER 
43 
V. RESULTATER 
V.1 Den endelige finansieringsoversigt 
Skal man analysere de samlede resultater af PEDIP, må man dels medregne 
summen af de ekstra midler, der fulgte af pristalsreguleringen (se punkt IV.9), dels 
tage hensyn til alle de ændringer af finansiel art, der blev foretaget i programmerne. 
Disse ændringer var foranlediget af en række korrektioner, der blev foretaget 
undervejs af Tilsynsudvalget, enten fordi visse foranstaltninger havde haft vanskeligt 
ved at slå igennem over for erhvervslivet, eller fordi andre foranstaltninger fik 
uventet succes, som det f.eks. var tilfældet med næsten samtlige foranstaltninger i 
programmerne for produktivitet og kvalitet, der måtte styrkes ganske betydeligt med 
bevillinger hidrørende fra andre programmer. 
44 
TABEL IV 
PEDIP - ENDELIG FINANSIERINGSOVERSIGT 
Mio ECU 
OFFENTLIGE MIDLER 
EF-tilskud 
Program­
mer Samlede Offentl. 
omkost, midler 
i alt I ALTEFRU ESF 
SB Portugals bidrag (offent.midler) 
Den 
PEDIP I ALT Staten Regionalt/ Offentlige 
lokalt virks. sektor private 
PROG. 1 
EFRU* 
SB 
PROG. 2 
ESF 
SB 
PROG. 3.1 
EFRU 
SB 
PROG. 3.2 
PROG. 3.3.1 
PROG. 3.3.2 
PROG. 3.4 
PROG. 4 
PROG. 5 
PROG. 6 
PROG. 7 
ALT SB 793,98 
736,86 
57,12 
180,68 
162,86 
17,82 
2270,77 
494,46 
1776,31 
64,02 
64,97 
57,52 
23,17 
76,00 
185,60 
68,38 
12,74 
2393,65 772,13 
732,15 
39,98 
163,19 
146,94 
16,25 
499,03 
108,66 
390,37 
12,90 
23,55 
28,35 
16,05 
44,00 
94,45 
50,27 
12,74 
728,91 412,98 
383,00 
29,98 
112,65 
100,47 
12,18 
374,28 
81,50 
292,78 
9,66 
17,65 
21,26 
12,02 
33,00 
70,83 
37,70 
12,74 
549,80 383,00 
383,00 
100,47 
100,47 
81,50 
81,50 29,98 
29,98 
12,18 
12,18 
292,78 
292,78 
9,66 
17,65 
21,26 
12,02 
33,00 
70,83 
37,70 
12,74 
549,80 
Il ALT PEDIP 3787,83 1716.66 1114,77 464,50 100,47 549,80 359,15 
349,15 
10,00 
50,54 
46,47 
4,07 
124,75 
27,16 
97,59 
3,24 
5,90 
7,09 
4,03 
11,00 
23,62 
12,57 
179,11 
601,89 142,92 
132,92 
10,00 
50,54 
46,47 
4,07 
124,75 
27,16 
97,59 
3,24 
5,90 
7,09 
4,03 
11,00 
23,62 
12,57 
179,11 
385,66 35,92 
35,92 180,31 
180,31 
35,92 21,85 
4,71 
17,14 
17,49 
15,92 
1,57 
1771,74 
385,80 
1385,94 
51,12 
31,42 
29,17 
7,12 
32,00 
91,15 
18,11 
1664,74 
180,31 2071,17 J-
For de projekter, som blev finansieret af EFRU i 1988, er kursen: 1 ECU=171,14PTE. 
Der er i denne oversigt taget højfr for budgetmæssige overførsler mellem programmerne i 1993. (SB: Særskilt budgetpost) 
TABEL V 
Tidspunkt for 
beslutningerne 
PROGRAMMER 
1. Basis-og 
teknologisk 
infrastniktur 
2. Faglig 
uddannelse 
3. Incitamenter 
til produktive 
investeringer 
3.1. SINPEDIP 
3.2. SIURE 
3.3.1 Omstruk­
turering af 
uldvaresektoren 
3.3.2 Omstruk­
turering af 
støberisektoren 
3.4. Støtte til 
sserlige 
sektorer 
4. Finansteknik 
5. Produktivitets­
fremme 
6. Kvalitet og 
industrielt design 
7. Information, 
gennemførelse 
og kontrol 1988 
088)2119 
af 11.11. 
088)2117 
af 11.11. 
088)2220 
af 28.11. 
088)2118 
af 11.11. 
Be 
fisans 1989 
089)1287 
af 13.7. 
089)765 
(SB) ' 
089)1965 
af 20.11. 
089)484 
af 20.3. 
089)2045 
af277ll. 
Q891390 
af 7.3. 
C(89)391 
af 7.3. 
Q89V1400 
af 25.7. 
slutning om < 
telle bestemn 1990 
O90V136 
090)587 
(ESF)' 
090)1922 
af 28.9. 
090)1221 
af 28.6. 
090)2986 
af 11.12. 
090)704 
af 26.4. 
0,90)1921 
af 28.9. 
Q90)1920 
af 28.9. 
090)281 
af2l2. 
de 
ælser 1991 
091)753 
af 25.4. 
Tir 
(SB) 
Q91)1057 
af31.5. 
(ESF) 
091)1696* 
af 26.7. 
091)1990 
af 20.9. 
C(91)5I 
aflll. 
091)1622 
af 24.7.* 
C(91)1971 
af 20.9. 
SS? 
Q91)211 
af 7.2. 1992 
092)749 
af 1.4. 
092)2220 
af 23.9. 
Q92)2220 
af 23.9. 
(SB) 
Q92)2153 
af 7710. 
(ESF) 
C(92)1201 
af 17.6. 
092)2220 
af 23.9.** 
Q92)56 
af 22.1. 
Q92)2220 
af 23.9. 
Q92)435 
af 4.3. 
C(92)2220 
af 23.9. 
C(92)433 
af 4.3. 
C(92)2220 
af 23.9. 
092)2220 
af 23.9. 1993 
093)712 
(ESF)* 
Q93) endnu 
ikke vedtaget 
Finansieringsplanen blev tilpasset af Tilsynsudvalget den 8.10.91 i henhold til de nye 
finansieringsbestemmelser, som Kommissionen vedtos den 11.6.91. 
Finansieringsplanen blev tilpasset af Tilsynsudvalget den 28.10.92 i henhold til de nye 
finansieringsbestemmelser, som Kommissionen vedtog den 11.6.91. 
46 
V.2 De operationelle programmer - samlet oversigt 
Tabel VI indeholder en oversigt over samtlige operationelle programmer i PEDIP. 
Det fremgår af tabellen, at der er indgivet 14 175 ansøgninger om støtte, som svarer 
til planlagte investeringer for over 1 275 mia escudos. 
Alt i alt blev 9 568 projekter og uddannelseskurser godkendt (dvs. 54,9% af de 
projekter, der blev analyseret) hvilket svarer til en godkendt støtte af en 
størrelsesorden på 308 mia escudos og planlagte investeringer for over 924 mia 
escudos. 
Pr. 31.12.92 var der udbetalt tæt ved 155 mia escudos til de ansvarlige for 
projekterne, svarende til over 60% af værdien af den støtte, der var godkendt til de 
projekter, der havde fået kontrakt. 
47 
TABELVI 
OVERSIGT OVER DE OPERATIONELLE PROGRAMMER I PEDIP PR. 31.12.92 
Mio ESC 
Prog. Delprogrammer Forelagte 
projekter Analyserede 
projekter 
Antal inv. Antal Inv. Antal Godkendte 
projekter 
Inv. Projekter med 
kontrakt 
Støtte Antal Inv. Støtte Antal Projekter med kontant 
udbetaling 
Bevilget Udbetalt 
Inv. støtte støtte 
1.1. Basis­
infrastruktur 
SB 
EFRU 
1.2. Teknologisk 
infrastruktur 
PROG. 11 ALT 505 147.762 341 106.559 317 83.812 48.659 298 83.464 48.305 293 81.750 47.390 29.073 
295 
210 
132 32.533 
115.229 
90.577 158 
183 
93 19.234 
87.325 
70.990 144 
173 
73 11.546 
72.266 
49.944 7.554 
41.105 
44.071 125 
173 
66 111.198 
72.266 
49.156 7.200 
41.105 
43.034 125 
168 11.198 
70.552 
49.156 7.200 
40.190 
43.034 5.090 
20.063 
25.147 
637 238.339 434 177.549 390 133.756 92.730 364 132.620 91.339 359 130.906 90.424 54.220 
ESF 
SB 
PROG. 21 ALT 1.948 
2.292 59.742 
12.143 1.679 
2.184 52.787 
9.413 1.416 
1.614 45.777 
7.772 32.774 
4.810 1.030 
1.248 30.149 
6.053 21.035 
4.184 836 
2.146 24.409 
6.027 18.407 
2.920 9.822 
2.303 
4.240 71.885 3.863 62.200 3.030 53.549 37.584 2.278 36.202 25.489 2.082 30.436 21.328 12.126 Æ 
3.1 
3.2 
3.3 
3.3.1 
3.3.2 
3.4 
3.4.1 
3.4.2 SINPEDIP 
SIURE 
Omstruk.sekt. 
Uld 
Støberi 
Særlige sekt. 
PITIE 
PRODIBE 
PROG. 31 ALT 
PROG. S 
PROG. 6 
PEDIP I ALT 5.699 
30 
135 
83 
52 
210 
180 
30 
6.074 
2.229 
995 
14.175 756.233 
21.241 
51.400 
26.033 
25.367 
19.480 
17.718 
1.762 
848.354 
92.415 
24.351 
1275.344 5.699 
30 
134 
82 
52 
189 
160 
29 
6.052 
2.180 
807 
13.336 756.233 
21.241 
50.749 
25.382 
25.367 
17.589 
15.945 
1.644 
845.812 
88.581 
16.291 
1190.433 3.532 
30 
95 
58 
37 
112 
91 
21 
3.769 
1.627 
752 
9.568 583.528 
21.241 
43.583 
22.471 
21.112 
10.376 
9.196 
1.180 
658.728 
62.832 
15.527 
924.392 120.583 
3.328 
13.368 
6.218 
7.150 
4.872 
3.933 
939 
142.151 
24.514 
11.354 
308.333 2.811 
19 
71 
44 
27 
54 
47 
7 
2.955 
1.347 
590 
7.534 448.707 
14.187 
35.192 
17.460 
17.732 
5.378 
4.621 
757 
503.464 
46.152 
11.383 
731.821 92.894 
2.224 
10.689 
4.695 
5.994 
2.929 
2.258 
671 
108.736 
19.117 
9.837 
254.518 2.510 
16 
66 
44 
22 
40 
34 
6 
2.632 
1.009 
461 
6.543 398.688 
10.296 
32.536 
17.460 
15.076 
4.102 
3.464 
638 82.396 
1.738 
9.691 
4.695 
4.996 
2.280 
1.727 
553 
445.622 96.105 
37.124 15.674 
12.354 9.069 
656.442 232.600 62.531 
1.495 
6.656 
4.143 
2.513 
1.112 
813 
299 
71.794 
10.587 
6.112 
154.839 
I kolonnen under "antal" er anført antallet af kurser og ikke antallet af projekter. (SB: Særskilt budgetpost) 
48 
V.2.1 Program nr. 1 - Basisinfrastrukturer og teknologiske infrastrukturer 
Delprogram nr. 1.1 - Basisinfrastrukturer 
Dette delprogram blev finansieret af EFRU samt med midler fra den særskilte 
budgetpost. EFRU støttede 173 projekter med et samlet støttebeløb på 41,105 mia 
escudos (de samlede offentlige midler) inden for områder som vej-, jernbane-, 
havne- og energiinfrastrukturer til direkte fordel for industrien. 
Den særskilte budgetpost blev brugt til at støtte erhvervsorganisationernes 
infrastruktur og erhvervsuddannelsesstrukturer for ansatte i industrien. Der blev 
finansieret 144 projekter, og støtten med offentlige midler beløb sig til 7,564 mia 
escudos. 
Delprogram nr. 1.2 -Teknologiske infrastrukturer 
Inden for dette delprogram godkendtes 73 projekter for teknologiske infrastrukturer 
(metrologilaboratorier, teknologicentre, superforskningscentre, centre for teknologi-
overførsel/-demonstration, teknologiparker); disse projekter blev samfinansieret med 
EFRU til et samlet beløb af 44,071 mia escudos (offentlige midler). 
Næsten 90% af de projektansøgere, der fik støtte, var private organisationer, som 
ikke arbejder med gevinst for øje. 
V.2.2 Program nr. 2 - Faglig uddannelse 
Dette program blev finansieret af Den Europæiske Socialfond samt med midler fra 
den særskilte budgetpost. 
ESF finansierede selve den faglige uddannelse, mens midlerne fra den særskilte 
budgetpost blev anvendt til at finansiere informationsvirksomhed, 
motivationskampagner, støtte til fremstilling og udgivelse af undervisningsmateriel 
og evaluering af programmets uddannelsesforanstaltninger. 
792 projekter blev godkendt, svarende til 3 030 uddannelseskurser; støtten beløb 
sig til 37,583 mia escudos. 
60% af kurserne blev foreslået af undervisningsinstitutioner og forskningsinstitutter. 
Industrivirksomhederne afholdt selv 35% af kurserne. Den industrisektor, der var 
stærkest repræsenteret, var sektoren for metalvarer og investeringsgoder. 
49 
V.2.3 Program nr. 3 - Incitamenter til produktive investeringer 
Delprogram nr. 3.1 - SINPEDIP 
Det fremgår af tabel VI, at: 
PEDIP-gruppen modtog 5 699 investeringsforslag, hvoraf 3 532 blev 
godkendt. Det svarer til 62%, hvilket er udtryk for en kritisk udvælgelse; 
det samlede investeringsbeløb for de godkendte projekter udgjorde 583 mia 
escudos, mens den bevilgede støtte udgjorde 120 mia escudos, hvilket 
svarer til en gennemsnitlig støttesats på 21%. 
De godkendte projekter fordeler sig nogenlunde jævnt på de forskellige sektorer i 
overensstemmelse med strukturen i den portugisiske industri. Det skal dog 
fremhæves, at tekstil- og beklædningssektoren har fået mindre vægt, og at sektoren 
for metalvarer, maskiner og transportmateriel er blevet stærkere repræsenteret. I 
relation til bevilget støtte var de stærkest repræsenterede sektorer følgende: 
tekstiler, beklædning og lædervarer 19% 
ikke-metalholdige mineralske produkter 13% 
metalvarer, maskiner og 
transportmateriel 34% 
den kemiske industri 12% 
Delprogram nr. 3.2 - SIURE 
Dette program omfattede 30 projekter repræsenterende et investeringsbeløb på 21 
mia escudos, mens støtten beløb sig til 3 mia escudos, hvilket svarer til en 
gennemsnitlig støttesats på 16%. 
De godkendte projekter hidrørte fra stærkt energiforbrugende sektorer, og 
papirindustrien var med 11 projekter og 40% af støtten stærkest repræsenteret. 
Delprogram nr. 3.3.1 - Omstrukturering af uldvaresektoren 
Der indkom under dette program 83 ansøgninger om støtte, hvoraf 70% blev 
godkendt. 
Det endelige antal gennemførte projekter var 44 med en samlet investering på 17 
mia escudos og en støtte på 4 mia escudos. Samfinansieringssatsen var 24%. 
Delprogram nr. 3.3.2 - Omstrukturering af støberisektoren 
Udvælgelseskomiteen gennemgik i alt 62 ansøgninger (37 projekter svarende til 
50 
71% af samtlige gennemførte projekter, blev godkendt); det samlede støttebeløb var 
7 mia escudos sammenholdt med investeringer på 21 mia escudos. Den 
gennemsnitlige støttesats var 34%. 
Størsteparten af ansøgningerne kom fra basisindustrier i metalvaresektoren; denne 
sektor repræsenterede også 75% af de godkendte projekter. 
Delprogram nr. 3.4 - Støtte til særlige sektorer 
Dette delprogram vedrørte den informations- og elektronikteknologiske sektor og 
sektoren for investeringsgoder. 
Udover den fortrinsstilling, som virksomhederne i disse sektorer havde i relation til 
de øvrige programmer i PEDIP og SIBR (207 integrerede projekter), blev der i 
forbindelse med dette delprogram godkendt 112 projekter med en samlet støtte på 
4,977 mia Escudos, heraf 91 projekter og 3,938 mia escudos inden for PITIE og 21 
projekter og 939 mio escudos inden for PRODIBE. 
Oprettelsen af GATIE (støttetjeneste for informations- og elektronikteknologier) og 
GAPE (støttetjeneste for investeringsgoder) var afgørende for dette delprograms 
succes. Disse to strukturer bidrog aktivt til gennemførelsen af næsten samtlige 
foranstaltninger, bl.a. med sektorundersøgelser, afholdelse af konferencer og 
deltagelse i messer og udstillinger, promovering af den pågældende sektors image 
m.m. 
V.2.4 Program nr. 4 - Finansteknik 
Programmet gav mulighed for at oprette to venture-selskaber. 
Disse to selskaber gennemførte 73 transaktioner til et samlet beløb på over 7,7 mia 
escudos. Disse transaktioner fordeler sig således på de forskellige områder: 
højteknologi 7 
innovation/modernisering 31 
modernisering/reorganisering 26 
andre områder 9 
En sektoranalyse af transaktionerne viser, at tekstilsektoren er overrepræsenteret. 
Kommissionens tjenestegrene har gjort de portugisiske myndigheder opmærksom 
på, at denne tendens bør vendes i forbindelse med nye transaktioner. 
51 
Gennemførelsen af de øvrige foranstaltninger i dette program blev kraftigt forsinket 
på grund af en uventet ændring i den gældende portugisiske lovgivning og på grund 
af de deltagende aktørers egne specifikke regler, som man ikke havde taget højde 
for. 
Finansieringen af investeringen blev sikret ved en kreditlinje fra EIB, som blev 
benyttet af den portugisiske nationalbank. Første rate (7 mia escudos) blev 
fuldstændigt opbrugt til finansiering af 75 projekter repræsenterende et 
investeringsbeløb på 21 mia escudos. 
Der blev oprettet en garantifond med et særligt lån fra EIB til IAPMEI til finansiering 
af risikofyldte projekter ved hjælp af udbytteobligationer. Første rate af lånet, 2 mia 
escudos, er ved at være opbrugt efter 16 transaktioner. 
V.2.5 Program nr. 5 - Produktivitetsfremmende aktioner 
Udvælgelseskomiteen godkendte 1 627 projekter repræsenterende et 
investeringsbeløb på 62,831 mia escudos; der blev bevilget støtte på 24,513 mia 
escudos. 
Næsten halvdelen af den bevilgede støtte gik til demonstrationsforanstaltninger. 
De godkendte projekter var nogenlunde jævnt fordelt på de forskellige sektorer, men 
dog med størst vægt på de traditionelle industrier. 
Programmets innovative karakter var årsag til den forholdsvis langsomme afvikling i 
starten; der blev dog gradvis skabt øget interesse for denne form for 
foranstaltninger, og det var endog i flere tilfælde nødvendigt at forhøje det 
oprindeligt fastsatte budget. 
V.2.6 Program nr. 6 - Aktioner til fremme af kvalitet og industrielt design 
Der blev bevilget støtte på 11,354 mia escudos til 752 projekter repræsenterende 
investeringer på 15,527 mia escudos. 
54% af støtten gik til projekter, der tog sigte på udvikling af aktiviteter omkring 
standardisering, justering af måleinstrumenter og certificering dels af produkter, dels 
52 
af virksomhedernes kvalitetssystemer. 28% af støtten, dvs. 3 mia escudos, gik til 
udvikling af kvalitetskontroltrukturer i Portugal. 
Industrivirksomhederne forelagde 63% af projekterne og fik 33% af støtten, medens 
andre støttestrukturer i industrien (forsøgslaboratorier, teknologiske infrastrukturer) 
forelagde 29% af projekterne og fik 59% af støtten. Disse procentsatser afspejler det 
forhold, at der var stor forskel på investeringsbeløb til henholdsvis oprettelse af 
laboratorier og foranstaltninger i selve virksomhederne. 
Den stærkest repræsenterede sektor var sektoren for metalvarer og 
investeringsgoder. 
Projekternes fordeling på de forskellige foranstaltninger viser, at de portugisiske 
virksomheder har fået større forståelse for betydningen af kvalitet som en vigtig 
faktor for konkurrenceevnen. 
V.2.7 Program nr. 7 - Informationsvirksomhed, gennemførelse og kontrol 
Dette program for faglig bistand var en afgørende faktor for en effektiv afvikling af 
PEDIP. 
Programmet gav mulighed for en bred formidling af foranstaltningerne og 
mulighederne i PEDIP. Det omfattede en lang række forskellige undersøgelser, 
herunder evalueringsundersøgelser, som gav anledning til at ændre en række 
foranstaltninger undervejs; desuden blev der ydet støtte til udvikling af et 
informationssystem for forvaltningen, så PEDIP-bevillingerne kunne udnyttes 100%; 
endelig blev der indført et kontrol- og revisionssystem, der gjorde det muligt at 
begrænse uregelmæssigheder til et minimum og sikre inddrivelse af uretmæssigt 
udbetalte beløb. 
V.3 Gennemførelsen af PEDIP efter hovedområder 
Nedenstående tabel viser fordelingen af de godkendte projekter for hvert af de 
vigtigste støtteområder, hvormed der opereres i målsætningerne for PEDIP, dels i 
relation til investeringer, dels i relation til godkendt støtte. 
53 
TABEL VII 
INVESTERINGER OG STØTTE EFTER HOVEDOMRADER 
OMRADE/PROGRAM INVESTERINGER STØTTE 
(Mio ECU) (Mio ECU) 
Innovation og Prog. 1 260,6 233,6 
teknologisk Prog. 3 1 912,4 369,3 
udvikling Prog. 6 197,8 94^2 
PITIE 137,9 51^8 
PRODIBE 142,6 38IfJ 
I ALT 2 651,4 786,8 
Kvalitet og Prog. 1 243 18^3 
industrielt Prog. 3 139,7 49J5 
design Prog. 6 88J 64JJ 
1ALT 253,2 132,7 
Menneskelige Prog. 1 19,4 14,9 
ressourcer Prog. 2 305,7 214,5 
I ALT 325,2 229,5 
Miljø- Prog. 1 109,4 68J) 
beskyttelse Prog. 3 107,6 3tj4 
I ALT l 217,0 100,3 / 
.S 
Det fremgår af tabellen, at innovation og teknologisk udvikling er det område, der er 
stærkest repræsenteret med hensyn til PEDIP-støtte, idet det tegner sig for næsten 
50% af den samlede værdi af de godkendte projekter og 45% af støtten. 
Det skal understreges, at foranstaltningerne til fremme af kvalitet og industrielt 
design har haft stor betydning, og det samme gælder PEDIP's bidrag til anvendelsen 
i Portugal af EF's miljødirektiver. 
54 
V.4 Gennemførelsen af budgettet 
Det forhold, at PEDIP blev finansieret af flere kilder (EFRU, ESF og den særskilte 
budgetpost) med hver deres forvaltningsprincipper, gør det mere hensigtsmæssigt at 
behandle gennemførelsen af budgettet for hver enkelt finansieringskilde for sig. 
V.4.1 Den særskilte budgetpost 
Den budgetmæssige gennemførelse kan analyseres ud fra to forskellige synsvinkler. 
Man kan se på programmets gennemførelse i relation til EF-budgettet og konstatere, 
i hvilket omfang de portugisiske myndigheder har opfyldt deres forpligtelser over for 
EF, dvs. i hvilken grad de på EF-budgettet opførte bevillinger er blevet udnyttet både 
med hensyn til forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger. 
Man kan også analysere den interne gennemførelse af programmet på grundlag af 
de portugisiske myndigheders forpligtelser og betalinger i relation til de endelige 
modtagere. 
V.4.1.1 
Nedenstående tabel viser, at man under programmets gennemførelse har udnyttet 
de på EF-budgettet opførte bevillinger - både forpligtelsesbevillinger og 
betalingsbevillinger - med 100% i fem på hinanden følgende år. 
55 
TABEL VIII 
PEDIP - FORPLIGTELSES - OG BETALINGSBEVILLINGER FREM TIL 
31.12.92 
Særskilt budgetpost 
Ar 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
Subtotal 
1993-1994 
I ALT Forpligtelses 
-bevillinger 
på budgettet 
90,0 
103,5 
108,8 
119,8 
127,7 
549,8 
549,8 Disponeret 
90,0 
103,5 
108,8 
119,8 
127,7 
549,8 
549,8 Betalings­
bevillinger 
på budgettet 
45,0 
80,0 
101,0 
114,4 
121,6 
462,0 
87,8 
549,8 Udbetalt 
45,0 
80,0 
101,0 
114,4 
121,6 
462,0 
* 
* 
Denne situation kan også analyseres på et mere detaljeret niveau, idet man kan se 
på udnyttelsen af betalingsbevillingerne inden for de enkelte programmer; det er vist 
i tabel IX. 
Anmodningerne fra de portugisiske myndigheder har i visse tilfælde oversteget de 
på budgettet opførte beløb, hvilket medførte, at man måtte vente og se, hvordan 
situationen udviklede sig i de efterfølgende år, før man kunne tillade overførsel af 
nye bevillinger. 
56 
TABEL IX 
UDNYTTELSEN AF BETALINGSBEVILLINGERNE INDEN 
FOR DE ENKELTE PROGRAMMER 
(Pr. 30.09.93) 
PROGRAMMER FORPLIG­
TELSER BAGGRUND 
1. forskud 2. forskud Restbeløb 
Basis- og 
teknologisk 
infrastruktur 
Faglig 
uddannelse 
3.1 SINPEDIP 6,05 
9,050 
14,880 
6,71 
4,20 
1,270 
37,10 
66,65 
71,92 
62,76 
54,35 
3.2 SIURE 
3.3.1 Uldvaresektoren 
3.3.2 Støberisektoren 
3.4 PITIE/PRODIBE 2,02 
2,17 
3,300 
2,170 
17,65 
8,37 
4,295 
8,595 
Flnansteknik 
Produktivitets­
fremme 
Kvalitetsfremme 
7. Information, 
gennemførelse, 
kontrol 1,26 
8,47 
2,29 
33,0 
10,9 
16,29 
20,195 
23,445 
7,5 
7,44 
5,520 
17,240 
2,25 
2,41 
2,61 
2,010 
3,46 89/90) 
91) 
92) 
89/90) 
91) 
92) 
88) 
89) 
90) 
91) 
92) 
89) 
90) 
91) 
92) 
88) 
90) 
91) 
92) 
89/90) 
91) 
92) 
88) 
89) 
90) 
91) 
92) 
89) 
90) 
91) 
92) 
88) 
89) 
90) 
91) 
92) 3,025 (89) 
4,525 (91) 
7,44 (92) 
3,355 (89) 
2,100 (91) 
0,635 (93) 
18,55 (88) 
31,257 (89) 
35,960 (90) 
31,380 (91) 
31,275 (92) 
1,01 (89) 
1,085 (90) 
1,650 (91) 
1,085 (93) 
4,185 (90) 
0,230 (91) 
4,2975 (93) 
2,5785 (93) 
0,63 (89) 
4,235 (91) 
1,145 (93) 
5,45 (89) 
8,145 (90) 
10,0975(92) 
11,7225(93) 
3,75 (89) 
3.72 (90) 
2,760 (91) 
7,32 (92) 
1,3 (93) 
1,125 (88) 
1,205 (89) 
1,305 (90) 
1,005 (91) 
1.73 (92) 1,815 (91) 
2,715 (91) 
4,464 (92) 
2,013 (89) 
1,260 (92) 
0,381* 
11,13 
22,063 
8,807 
21,576 
18,828 
1,571 
10,634 (89) 
(90) 
(91) 
(91) 
(92) 
(92) 
(93) 
0,606 (90) 
0,651 (91) 
0,99 (92) 
0,651 (93) 
8,825 (88) 5,295 (90) 
2,511 
1,2885 
1,9175 (91) 
(92) 
(92) 
0,378 (91) 
2,541 (92) 
0,687* 
16,5 (88) 16,5 (89) 
3,27 
4,887 
6,0585 
7,0335 (90) 
(91) 
(92) 
(93) 
2,25 (90) 
2,232 (91) 
1,656 (92) 
5,172 (93) 
0,675 
0,723 
0,783 
0,603 
1,038 (89) 
(90) 
(91) 
(92) 
i92L 1,210 (91) 
1,81 (93) 
2,976* 
1,342 (92) 
0,84 (93) 
0,254* 
7,42 (89) 
4,523 (90) 
14,384 (91) 
12,552 (92) 
10,870* 
0,404 (91) 
0,434 (92) 
0,66(93) 
0,434* 
3,53 (93) 
1,674 (92) 
0,859 (93) 
1,719* 
0,252 (92) 
1,694* 
0,458* 
2,18 (91) 
3,258 (92) 
4,039 (93) 
4,689* 
1,5 (91) 
1,488 (92) 
1,104 (93) 
3,448* 
0,45 (90) 
0,482 (91) 
0,522 
0,402 
0,692' (92) 
(93) 
I ALT 549,8 273,7145 171,6575 76,126 
BETALINGER I ALT 
* endnu ikke udbetalt 521,498 
28,302 
57 
V.4.1.2 
Rent internt bør man se på to forskellige forhoid: 
myndighedernes forpligteiser over for de projektansøgere, hvis projekter blev 
godkendt; det svarer til værdien af den godkendte støtte; 
effektuerede betalinger til projektansøgere, hvis projekter er afsluttet eller 
under gennemføreise; der kan være tale enten om forskud eller om refusion 
af afholdte udgifter. 
Det fremgår af tabel X, at forpligtelserne oversteg programmets samlede budget 
med 34% af den særlige budgetlinie. Dette skyides at disse omfatter projekter 
finansieret af EFRO: 1993. Betalingerne - 593 mio ECU - udgjorde 83% af de på 
budgettet opførte bevillinger. 
58 
TABEL X 
GENNEMFØRELSEN AF BUDGETTET 
(pr. 30.12.1992) 
(Mio ECU) 
GODKENDTE 
PROGRAMMER BUDGET FORPLIGTELSER BETALINGER 
(1988-92) (*M**) 
Basis- og 
teknologisk 39.980 41.396 28.756 
infrastruktur 
Faglig 16.250 27.485 13.064 
uddannelse 
3.1. SINPEDIP 390.360 572.709 351.380 
3.2. SIURE 12.900 14.789 8.405 
3.3.1 Omstruktaf 23.550 23.674 24.101 
uldvaresek. 
3.3.2 Omstrukt. af 28.350 33.966 14.233 
støberisek. 
3.4. Støtte til 16.050 21.059 6.354 
særlige sektorer 
Finansteknik 44.000 44.000 44.000 
5. Produktivitets- 94.450 127.821 59.397 
fremme 
6. Kvalitet og 50.270 62.046 34.061 
indust. design 
7. Information, 
gennemførelse, 12.740 11.526 10.017 
kontrol 
I ALT 728.900 980.471 593.768 
(*) Anvendt middelkurs: 1988, 1989, 1990, 1991,1992:1 ECU = 175 ESC, 
bortset fra program nr. 4, hvor man anvendte vekselkursen på den dato, 
overførslen fandt sted. 
(**) Forpligtelgeme amfatter projekter, der er godkendt på visse betingelser og 
projekter finansieret af EFRU i 1993. 
59 
V.4.2 Midler fra EFRU 
Program nr. 1 
I oktober 1987 besluttede Kommissionen at bevilge 400 mio ECU fra EFRU til 
forbedring af den portugisiske industris konkurrenceevne; denne bevilling skulle 
indgå i PEDIP. 11988 blev der indgået forpligtelser for 13 157 443 000 escudos 
(76 880 000 ECU) til individuelle projekter i henhold til de dengang gældende EFRU-
bestemmelser. Kommissionen havde frem til 31. oktober 1993 udbetalt 
II 710 618 017 escudos (89%) på grundlag af udgiftsopgørelser fra de portugisiske 
myndigheder. 
Den 13. juli 1989 blev restbeløbet af de 400 mio ECU (323 120 000 ECU), fastsat 
som EFRU's bidrag til program nr. 1.1 juni 1993 besluttede Tilsynsudvalget for 
PEDIP at overføre 17 mio ECU fra program nr. 1 til program nr. 3.1 (SINPEDIP), 
hvorved det samlede beløb fra EFRU til program nr. 1 blev nedsat til 
306 120 000 ECU. 
Situationen med hensyn til forpligtelser og betalinger pr. 31. december 1993 ser 
således ud : 
i ECU 
Forpligtelser Betalinger 
1989/1990 49 791 375 49 791 375 
1991 96 250 000 96 250 000 
1992 68 608 625 68 608 625 
1993 93 470 000 88 376 000 
1994* - 5094 000 
I ALT | 306120 000 | 306120 000 
Program nr. 3.1 
Efter et forslag fra Tilsynsudvalget for Portugals fællesskabsstøtteramme besluttede 
Kommissionen den 17. juni 1992 at overføre 45 mio ECU til program nr. 3.1. 
(SINPEDIP) fra EFRU. Dette program blev yderligere forhøjet med 19,5 mio ECU fra 
EFRU i 1993 udover det beløb, der var blevet overført fra program nr. 1 (jf. ovenfor). 
Den samlede EFRU-støtte til SINPEDIP nåede således op på 81,5 mio ECU. 
1994 er et foreløbigt overslag. 
60 
Situationen med hensyn til forpligtelser og betalinger pr. 31. december 1993 
kommer til at se således ud: 
i ECU 
Forpligtelser Betalinger 
1993 81500 000 36 500 000 
1994* = 45 000 000 
I ALT l 81 500 000 li 81 500 000 
V.4.3 Midler fra ESF 
I relation til program nr. 2 (faglig uddannelse) og ESF's bidrag må der sondres 
mellem to perioder: 
1989 
Støtteansøgningerne blev for denne overgangsperiode forelagt i henhold til Rådets 
forordning (EØF) nr. 2950/83 af 17.10.83 og vedtaget ved Kommissionens 
beslutning nr. C(89) 0570 af 22.3.89; behandlingen af støtteansøgninger fra 1989 
fremgår af følgende oversigt: 
Mio ECU 
Sagsnummer 
890011P1 
890011P3 
IALT Ansøgningens 
størrelse 
1 145 381 
15 883 180 
17 028 561 Godkendt 
1 145 381 
15 883 180 
17 028 561 Indgåede 
forpligtelser 
1 145 381 
15 883180 
17 028 561 Udbetalt 
947 124 
4 496 348 
5 443 472 
1990/1993 
Kommissionen vedtog med sin beslutning nr. C(90) 587 af 29.3.90 program nr. 2 
under PEDIP for perioden 1990/92 med et bidrag fra ESF på 83 mio ECU. 
1994 er et forløbigt overslag. 
61 
Eftersom den portugisiske fællesskabsstøtteramme dækker perioden 89/93, 
anmodede de portugisiske myndigheder om en forlængelse af program nr. 2 under 
PEDIP frem til 31.12.93 for at tilpasse det til fællesskabsstøtterammen (beslutning 
nr. C(91) 1057 af 31.12.91). 
På grund af visse vanskeligheder i 90/91 med programmets gennemførelse 
besluttede Kommissionen på forslag af Tilsynsudvalget for 
fællesskabsstøtterammen at forhøje ESF's bidrag fra 65% til 75% af de samlede 
offentlige midler (beslutning nr. C(92) 2153 af 7.10.92) og nedsætte ESF's bidrag 
med 11 mio ECU (Kommissionens beslutning nr. C(93) 712 af 23.4.1993). 
Den finansielle gennemførelse af PEDIP fremgår af nedenstående tabel, hvori der 
er taget højde for disse ændringer og pristalsreguleringen af de forskellige rater. 
Mio ECU 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
IALT Opr. plan 
89-priser 
17,029 
23,576 
26,558 
32,865 
100,028 Opr. plan 
Pristalsreg. 
17,029 
24,519 
28,780 
38,008 
108,336 Nuvær. plan 
93-priser 
17,029 
7,525 
16,305 
24,029 
35,586 
100,474 Indgåede 
forpligt 
17,029 
24,519 
6,819 
27,765 
24,342 
100,474 Udbetalt 
5,443 
7,525 
16,305 
24,029 
35,586* 
88,888 
Overslag 
V.5 Resultater af kontrollen 
Tabel XI viser anvendelsen af det under punkt IV.7 beskrevne kontrolsystem på 
henholdsvis første og andet niveau med angivelse af de enkelte organer under 
industriministeriet. 
Frem til 31.12.1992 var der foretaget kontrol i 5 736 tilfælde på 1. og 2. niveau i 
forbindelse med 4 344 projekter, svarende til 59% af de godkendte projekter, hvilket 
udgør 71 % af investeringsbeløbet og 74% af støtten. Kontrollen fortsætter i hele 
1993, så alle projekter bliver dækket. 
62 
TABEL XI 
KONTROL 
Program/ 
organ 
1-GEP Ar 
1990 
1991 
1992 
Subtotal 
2 - INETI 
Sub1 
3 - IAPMEI 1990 
1991 
1992 
total 
1990 
1991 
1992 
Subtotal 
5-DGI 
Sub 
6-IPQ 1990 
1991 
1992 
total 
1990 
1991 
1992 
Subtotal 
IALT KONTROLLERDEDE PROJEKTER 
ANTAL PROJEKTER 
1. niveau 2. niveau I ALT 
11 
49 
60 
158 
60 
153 
371 
519 
531 
812 
1826 
260 
369 
306 
935 
49 
98 
147 
294 
3522 1 
4 
5 
41 
5 
20 
66 
204 
255 
164 
623 
16 
29 
45 
90 
10 
17 
11 
38 
822 12 
53 
65 
199 
65 
173 
437 
723 
786 
976 
2485 
276 
398 
351 
1025 
59 
115 
158 
332 
4344 %afde 
godkendte 
projekter 
17% 
55% 
69% 
63% 
44% 
61% 
NB: Der er i tabellen hverken taget hensyn til kontrollen af de to ventureselskaber eller til 
kontrolaktiviteten i indeværende år. 
63 
Det lykkedes ved kontrollen på de forskellige niveauer at afdække en række 
forskellige uregelmæssigheder. 
PEDIP-gruppen opererede med to hovedgrupper afhængigt af 
uregelmæssighedernes grad og alvor: 
overtrædelser af PEDIP-bestemmelseme. 
svig 
For så vidt angår den første kategori, er der tale om meget forskelligartede forhold, 
som kan opsummeres således: 
regnskabssystemet giver ikke mulighed for at vurdere projekternes virkning 
separat, 
der er ikke offentliggjort oplysninger om støtten, 
støtten er ukorrekt registreret, 
der er konstateret forsinkelser i regnskabsføringen, 
statusopgørelsen indeholder ingen bemærkninger om projektets virkninger, 
der er konstateret forsinkelser i projektets gennemførelse, etc. 
Inden for den anden gruppe fandt man 16 forhold, som gav anledning til mistanke 
om svigagtig adfærd. Efter en undersøgelse konkluderede de portugisiske 
myndigheder, at mistanken i fire tilfælde ikke kunne bekræftes. Tre andre forhold 
blev betragtet som simple uregelmæssigheder, hvor der ikke var tale om svig, og 
disse forhold blev rettet, medens de øvrige forhold endnu fortsat efterforskes eller 
har ført til, at kontrakterne blev annulleret og bevillingerne tilbageført. Disse forhold 
vedrører en samlet støtte på 327 mia escudos (ca. 1,8 mio ECU), svarende til 1% af 
den samlede godkendte støtte. Det system med kontraktbaserede garantier, som 
PEDIP-gruppen har indført, betyder, at man under alle omstændigheder får 
tilbageført det fulde beløb, der er udbetalt til de virksomheder, som efter et retligt 
skøn har gjort sig skyldige i fejl. 
Den procedure, man har fulgt i tilfælde af overtrædelser af PEDIP-bestemmelseme, 
går ud på, at virksomheden er blevet underrettet, så den fik mulighed for at afhjælpe 
de pågældende fejl og mangler, eller eventuelt er støtten blevet suspenderet, og i 
givet fald har man inddrevet allerede udbetalte beløb. 
Det forekommer rimeligt at konkludere, at revions- og kontrolsystemet, som dækker 
samtlige involverede enheders arbejdsområder og indebærer en fordeling af disse 
64 
arbejdsområder mellem dem, har gjort det muligt at opfylde hovedmålsætningerne: 
nemlig at sikre en streng kontrol med overholdelsen af de fastsatte betingelser, 
gennemføre en fysisk og finansiel kontrol med projekternes gennemførelse og 
evaluere opfyldelsen af projekternes formål. 
V.6 Overholdelsen af EF-politikkerne 
V.6.1 Offentlige kontrakter 
De kontrakter, der blev indgået med de projektansøgere, der fik støtte fra PEDIP, 
omfattede i de tilfælde, hvor det var relevant, særlige bestemmelser om 
overholdelse af reglerne om indgåelse af offentlige kontrakter. 
Der blev i forbindelse med den førnævnte kontrol og revision også taget hensyn til 
dette aspekt. 
V.6.2 Miljøet 
For så vidt angår miljøet må PEDIP-støtten anskues ud fra to forskellige synsvinkler, 
idet der er tale dels om et passivt aspekt, dels om et aktivt aspekt, men i begge 
tilfælde skulle EF-direktiverne på miljøområdet overholdes. 
For det første blev de projekter, der ville kunne stride imod Portugals egen og EF's 
miljøpolitik, udelukket fra PEDIP, og for en række projekters vedkommende blev 
projektansøgerne anmodet om at redegøre for projekternes miljømæssige 
konsekvenser. 
For det andet blev der som tidligere nævnt ydet direkte støtte til projekter, der kunne 
bidrage til at bevare miljøet eller reducere industriens miljøødelæggende 
konsekvenser. 
65 
V.6.3 Konkurrenceregler 
Konkurrencereglerne er blevet overholdt på to niveauer: For det første blev samtlige 
programmer og de forskellige ændringer anmeldt til Kommissionen og gjort til 
genstand for individuelle afgørelser; for det andet anvendte man ved udvælgelsen af 
projekter samme kriterier for alle virksomheder. 
V.6.4 De større projekter 
Alle de større projekter, dvs. industriprojekter, hvor investeringsbeløbet oversteg 10 
mio ECU, samt de infrastrukturprojekter, hvor beløbet oversteg 15 mio ECU, blev i 
hvert enkelt tilfælde på forhånd anmeldt til Kommissionen, som måtte foretage en 
konsekvensanalyse og afgive en bindende udtalelse. 
V.6.5 Følsomme og kriseramte sektorer 
Alle projekter, der vedrørte kriseramte sektorer (stål - NACE 221 og 222, 
skibsbygning - NACE 361 1/2 og syntetiske fibre - NACE 260) blev anmeldt til 
Kommissionen, som afgav en bindende udtalelse. 
Med hensyn til investeringsprojekter i følsomme sektorer blev der indført et 
informationssystem, og Kommissionen fik forelagt en rapport hvert år i projektets 
gennemførelsesperiode. 
Disse årsrapporter vedrørte sektorerne tekstil og beklædning, fodtøj, komponenter til 
biler og forbrugerelektronik. Der blev for hver enkelt sektors vedkommende givet 
oplysning om virksomhedens navn og placering, investeringsbeløbet og 
støttebeløbet og foretaget en analyse af investeringernes samlede virkninger på 
produktionskapaciteten på nationalt plan og EF-plan. 
66 
VI - EVALUERING 
67 
VI EVALUERING 
VI.1 De forberedende PEDIP-undersøgelser 
Efter beslutningen af 14. oktober 1987 tilbød Kommissionens tjenestegrene i 
forbindelse med forberedelsen af samtlige støtteforanstaltninger til fordel for den 
portugisiske industri en række fbrundersøgelseskontrakter, som indgik i EF-støtten. 
Hensigten var at få en vurdering af situationen og få afdækket, hvor det især var 
nødvendigt at sætte ind. 
En række konsulentfirmaer gennemførte derefter følgende undersøgelsen 
"Metode til samfinansiering af SMV-investeringer" 
"Udforskning og analyse af forholdene omkring gensidig sikkerhedsstillelse" 
"Perspektivanalyse af moderniseringen af den portugisiske industri" 
"Indpasning af de unge i voksen- og arbejdslivet" 
"Erhvervsuddannelse og udvikling af landdistrikter" 
•Teknologiuddannelser og industriel udvikling" 
"Udvikling af vejlednings- og rådgivningsstrukturer inden for erhvervs­
uddannelse" 
"Akutte infrastrukturbehov i den portugisiske industri inden for forskning og 
teknologisk udvikling" 
"Forberedende undersøgelse vedrørende foranstaltninger i forarbejdnings­
industrien" 
"Afdækning af de nødvendige basisinfrastrukturer for industrien i Portugal i 
forbindelse med den fremtidige fysiske planlægning" 
"Forsøgsforanstaltning vedrørende samarbejde mellem portugisiske og 
spanske SMV med henblik på at fremme moderniseringen". 
Desuden samfinansierede Kommissionen en undersøgelse iværksat af de 
portugisiske myndigheder om "Omstruktureringen af infrastrukturen for 
standardisering og certificering af industriprodukter i Portugal". 
VI.2 Evalueringsundersøgelserne 
Under forhandlingerne om de forskellige programmer blev Kommissionens 
tjenestegrene og de portugisiske myndigheder enige om, at der burde gennemføres 
en omfattende evaluering for at måle effektiviteten af støtten med offentlige midler. 
68 
Følgelig besluttede Tilsynsudvalget den 7. november 1989 formelt at gå ind i det 
evalueringsarbejde, som PEDIP-administratoren var i færd med at forberede. Der 
blev til dette formål oprettet en Task Force for tilsyn med evalueringen bestående af 
en repræsentant for Gabinete de Estudos e Planeamento i Industriministeriet, en 
repræsentant for Gabinete do Gestor do PEDIP og en repræsentant for 
Kommissionens GD III. 
Det blev besluttet, at PLUIP evalueringen skulle beslå af lin deln I n analy&r» rtf 
PEDIP's makroøkonomiske virkninger, som skulle foretages af Gabinet de Estudos 
e Planeamento, og som i øjeblikket er noget forsinket; desuden skulle der foretages 
en ex ante evalueiing af TI I Ml "R mlnvan* nu ntMdlviM, »tloihilql af en opfølgen»le 
evaluering, der skulle gennemføres som el samarbejde mellem ol konsulent fil ma 
CESO - og et forskningscenter på universitetsniveau CISFP, begge udvalgt eftei 
åbent udbud 
Do følgende betfuytnlnyoi ci bimoml pA uiulniHøuolsttn ni mlovitimen og 
effektiviteten, som foreløbig er den eneste undersøgelse, der er afsluttet. 
VI.3 Evaluering af PEDIP's relevans og effektivitet 
Konsulentfirmaet tog som udgangspunkt ansøgningsformulareme fra de 
projektansøgere, hvis projekter blev godkendt. Det betyder, at undersøgelsen er 
baseret på forslagsstillernes hensigter og ikke på projekternes faktiske 
gennemførelse. Den igangværende opfølgende undersøgelse skal supplere denne 
analyse og på grundlag af rundspørger hos de virksomheder, som har afsluttet 
deres projekter, bekræfte, om konklusionerne fra undersøgelsen af PEDIP's 
relevans og effektivitet er korrekte. 
Man har med denne evalueringsundersøgelse villet måle, dels i hvilket omfang og 
hvordan PEDIP har haft indvirkning på industrien, dels i hvilket omfang programmets 
målsætninger er blevet opfyldt. 
VI.3.1 PEDIP's indvirkning på industrien 
Konsulentfirmaet analyserede 7 023 projekter, der fik støtte fra PEDIP, 
repræsenterende investeringer på ca. 1 056 mia escudos og et støttebeløb på 322 
mia escudos. 
69 
62,7% af de samlede investeringer vedrører projekter for produktive investeringer; 
investeringer i forbindelse med basisinfrastrukturer og teknologiske infrastrukturer 
udgør 13,7%, investeringer i menneskelige ressourcer udgør 4,6%, investeringer i 
transaktioner med risikovillig kapital udgør 11,6% og investeringer vedrørende 
komplekse konkurrencemæssige faktorer (produktivitet og kvalitet) udgør 6,3%. 
Der er undervejs blevet forelagt stadig flere projekter, der vedrørte programmerne 
for kvalitet og produktivitet og støtteforanstaltninger til produktive investeringer inden 
for strategiske områder (teknologisk udvikling, miljøbeskyttelse og kvalitetsstyring) 
og strategiske sektorer, hvilket har foranlediget en budgetmæssig styrkelse af disse 
programmer på bekostning af programmerne for mere omfattende 
støtteforanstaltninger. 
Med hensyn til støttens fordeling på virksomheder og institutioner gik 68% til 
virksomheder, mens 20,6% gik til uddannelses- og forskningsinstitutioner, og 8,2% 
gik til erhvervsorganisationer. 
De virksomheder, der fik støtte fra PEDIP, repræsenterer 42% af 
industribeskæftigelsen i Portugal. Det fremgår af undersøgelsen, at fordelingen af 
PEDIP-virksomhedeme efter beskæftigelsesmængde er ret forskellig fra strukturen i 
den portugisiske industri som helhed: Virksomheder med over 100 ansatte er 
overrepræsenteret, og virksomheder med under 50 ansatte er underrepræsenteret. 
Det kan skyldes ét af to: Enten har de meget små virksomheder haft vanskeligt ved 
at få adgang til PEDIP, eller også har de ansøgt om støtte, men er blevet udelukket 
på grund af de strenge udvælgelseskriterier, hvilket indicerer, at der fremover bør 
etableres en særlig støtteordning for denne form for virksomheder. 
Med hensyn til fordelingen på industrisektorer var der tale om en 
underrepræsentation af traditionelle industrier (tekstilindustri og skovbrugsprodukter) 
og overrepræsentation af "moderne" industrier (metalindustri, elektroindustri). Dette 
tyder på, at PEDIP har bidraget til omlægningen af specialiseringen inden for den 
portugisiske industri. 
Vl.3.2 Karakteristik af de PEDIP-støttede virksomheder 
Undersøgelsen viste, at PEDIP-virksomhedeme er mere vækstorienterede og 
"sundere" sammenholdt med det portugisiske erhvervsliv som helhed. Denne 
70 
væksttendens, specielt på investeringsniveauet, har gjort deres finansielle struktur 
sårbar, fordi de er blevet belastet mere i finansiel henseende end de øvrige 
industrivirksomheder. 
Med hensyn til åbningen over for international samhandel var PEDIP-
virksomhedeme mere eksportorienterede, men denne tendens blev mere vigende i 
takt med, at der blev godkendt nye projekter. 
I relation til menneskelige ressourcer kunne der konstateres et mindre lønpres og 
højere gennemsnitlige lønomkostninger. Denne forskel skyldes en bedre 
produktivitet, som giver virksomhederne mulighed for at kompensere for de 
lønmæssige omkostninger ved produktionen. PEDIP-virksomhederne er således 
karakteriseret ved en for virksomhederne gunstig fordeling af værditilvæksten. 
VI.3.3 Virksomhedernes adgang til PEDIP 
Den overordnede ramme for sektorernes inddragelse i PEDIP er forholdsvis 
differentieret. Denne differentiering vurderet ud fra den relative investeringsindsats, 
bekræfter, at PEDIP, selv om programmet yder støtte til de traditionelle 
industribrancher, har bidraget til den begyndende tendens i retning af en 
omdefinering af specialiseringsmønsteret i den portugisiske industri. 
Det er de bedst udrustede virksomheder, der har foretaget de største investeringer, 
og det er de mest produktive virksomheder, der har lagt størst vægt på de 
produktivitetsfremmende foranstaltninger. Derimod har de virksomheder, som var 
bedst integreret på de eksterne markeder, ikke i tilstrækkelig grad kædet projekterne 
for produktive investeringer sammen med projekterne på de områder, der er af 
afgørende betydning for produktiviteten. 
Undersøgelsen opererer med fire hovedgrupper af projekter: 
a) offensive projekter, der indebærer muligheder for en dynamisk tilpasning af 
konkurrenceevnen i portugisisk industri; 
b) moderniseringsprojekter, der giver mulighed for at indføre bedre 
styringsmetoder i relation til industriaktiviteterne, men som ikke levner plads 
for konkurrencemæssige forbedringer; 
71 
c) defensive projekter, der er karakteriseret ved beslutninger om mindre givtige 
investeringer, omstrukturering af kriseramte sektorer eller et meget 
begrænset potentiel for innovation og modernisering; 
d) infrastrukturprojekter og foranstaltninger, der berører industrimiljøet; 
projektansøgerne her var ikke virksomheder, og projekterne ville kun få 
indirekte virkninger for industriens konkurrenceevne. 
Størrelsen af de ressourcer, der er anvendt til etablering af infrastrukturer og til 
foranstaltninger vedrørende industrimiljøet (18% af investeringerne og 4% af 
støtten) giver grund til at forvente positive eksterne virkninger, ikke blot for PEDIP-
virksomhedeme, men for hele forarbejdningsindustrien. 
Investeringerne i offensive projekter (over 40%) var større end investeringerne i 
defensive projekter (35%). Men med hensyn til projekternes antal var forholdet 
omvendt. 
Størrelsen af de ressourcer, der gik til moderniseringsprojekter og offensive 
projekter tilsammen, kan meget vel betyde, at den portugisiske industri frem over vil 
få lettere ved at gennemføre de nødvendige strukturændringer. 
Vl.3.4 PEDIP's forventede virkninger og opfyldelsen af programmets 
målsætninger 
a) Rationalisering af investeringerne 
PEDIP har med sine differentierede støtteforanstaltninger gjort det muligt at ændre 
virksomhedsledernes adfærd i relation til investeringernes formål. I stedet for 
investeringer, som næsten udelukkende var rettet imod produktive investeringer 
(modernisering og forøgelse af den produktive kapacitet), har virksomhedslederne 
satset på mere sofistikerede elementer i investeringerne, dvs. de komplekse 
konkurrencemæssige faktorer. Der blev ydet støtte på 111 mia escudos til 2 600 
projekter, der vedrørte ikke direkte produktive investeringer. 
b) Forøgelse af innovationspotentiellet 
PEDIP-virksomhedeme har i vidt omfang udnyttet de muligheder for innovation, der 
lå i de forskellige foranstaltninger, og det må forventes, at der sker en forbedring 
72 
både af udstyrets teknologiske niveau og af de menneskelige ressourcers 
kvalifikationer. 
PEDIP har således brugt betydelige ressourcer på at forbedre virksomhedernes 
knowhow, specielt i de mest teknologiintensive sektorer, samt på en spredning og 
udbygning af de teknologiske infrastrukturer for det videnskabelige og teknologiske 
system i Portugal. PEDIP har også ydet støtte til ganske mange forsknings- og 
udviklingsprojekter på højteknologiske områder. Det kan derfor forventes, at de 
projekter, der gennemføres af de mest dynamiske virksomheder med den bedst 
kvalificerede medarbejderstab, vil give resultater, der kan få en positiv afsmittende 
virkning på hele industrien. 
c) Øget satsning på forskning og udvikling i basisindustrien 
PEDIP har ydet støtte til industriorienteret forskning på to forskellige måder: 
indirekte gennem etablering eller udbygning af de teknologiske 
infrastrukturer, der danner grundlag for udviklingen og brugen af nye 
teknologier, og som udgør grænsefladen mellem universiteterne og 
erhvervslivet; 
direkte gennem støtte til projekter for industrivirksomheders anskaffelse og 
udvikling af nye teknologier. 
Institutterne for nye teknologier, teknologicentrene og teknolog ioverførselscentrene 
har fået 70% af de 60 mia escudos, som PEDIP har brugt på teknologiske 
infrastrukturer. Det højteknologiske område (informations-, kommunikations- og 
elektronikteknologier) har haft de største investeringer i virksomheders anskaffelse 
og udvikling af teknologi, specielt vedrørende nye produkter og processer. 
PEDIP's virkninger i relation til denne målsætning vil først kunne mærkes på lidt 
længere sigt, det gælder især på området for kvalitetsforbedring, teknologisk støtte 
til virksomhederne, fremskyndelse af teknologioverførsel og udvikling af nye 
teknologier. 
På udbudssiden har PEDIP opfyldt sin mission. Der vil fortsat være behov for en 
indsats for at få virksomhederne til at markere sig positivt på efterspørgselssiden. 
d) Forbedring af produktiviteten 
73 
Konsulentfirmaerne har beregnet den nuværende gennemsnitlige stigning i 
produktiviteten i PEDIP-virksomhederne til at være 5%, ledsaget af en stigning i 
beskæftigelsen på 2,4%. Disse to procentsatser tilsammen giver forventninger om 
en kraftig økonomisk vækst. 
De forventede resultater med hensyn til stigningen i produktiviteten i de 
virksomheder, der har deltaget i demonstrationsforanstaltninger (støtte til "bløde" 
investeringer til forbedring af de komplekse konkurrencemæssige faktorer), skulle 
rent faktisk blive endnu større. I undersøgelsen er der regnet med en årlig 
stigningstakt på 11%. 
Virksomheder med over 500 ansatte har den bedste produktivitet, de højeste 
gennemsnitslønninger og en uforholdsmæssig stor andel af værditilvæksten. 
e) Forbedring af kvaliteten 
Der var tre typer foranstaltninger, der tog sigte på denne målsætning: I forbindelse 
med infrastrukturer var der tale om en styrkelse af det nationale 
kvalitetskontrolsystem, og i forbindelse med virksomhederne var der tale om en 
generel støtte til fremme af kvalitet og industrielt design og om støtte til investeringer 
i kvalitetsstyring. 
På trods af, at der altid må afsættes store ressourcer til infrastrukturerne, skal det 
understreges, at 70% af investeringsudgifterne på kvalitetsområdet vedrørte 
projekter, der var foreslået af industrivirksomheder. 
Det portugisiske kvalitetssystem har fået en kraftig saltvandsindsprøjtning. Der er 
blevet brugt 3,2 mia escudos til etablering af et grundlæggende metrologinetværk. 
108 andre forsøgslaboratorier og metrologilaboratorier er også blevet støttet med 
7,7 mia escudos. Endelig har de enkelte sektorers organer for standardisering, 
certificering og revision fået støtte fra programmet. 
f) Spredning af produktionen 
Ifølge evalueringsundersøgelsen har denne målsætning ikke været genstand for 
større interesse fra industriens side. Indførelsen af nye produkter og forbedring af 
det teknologiske indhold i eksisterende produkter har ikke været markant. Men med 
hensyn til spredning af produktionen gennem udvikling af nye 
specialiseringsområder, specielt i metalindustrierne, må de investeringer, hvortil 
74 
PEDIP ydede støtte, betragtes som ganske betydelige. 
g) De menneskelige ressourcers kvalifikationer 
Udjævningen af forskellen mellem det formelle undervisningssystems udbud af 
kvalifikationer og det industrielle arbejdsmarkeds efterspørgsel var en vigtig 
målsætning og tegnede sig for 70% af støtten til uddannelsesprojekter. 
Omskoling og efteruddannelse inden for nye ledelsesmetoder og nye teknologier 
tegnede sig for 20% af støtten. 
h) Rationalisering af energiforbruget 
Program nr. 3.2 (SIURE) har især været til fordel for stærkt energiforbrugende 
virksomheder (papirindustrien, den kemiske industri m.m.). 
De årlige forventede energibesparelser udgør 30% af investeringerne i energi-
rationaliseringsprojekterne (projekter for fremstilling af energi fra vedvarende 
energikilder eller teknikker til kraftvarmeproduktion. 
De innovations- og moderniseringsprojekter, der har fået støtte fra SINPEDIP, har 
også bidraget til at nedbringe energiforbruget, eftersom en effektiv energiudnyttelse 
var et af kriterierne for udvælgelse af projekter. 
i) Udvikling af det industrielle samarbejde 
Projekter, der tog sigte på industrielt samarbejde, fik i forbindelse med program nr. 5 
(produktivitet) og program nr. 6 (kvalitet) 7% af støtten til investeringer, der 
repræsenterede 10% af de samlede investeringer til projekterne i de to programmer. 
Over 50% af projekterne vedrørte erhvervsorganisationernes foranstaltninger. Den 
stærkest repræsenterede industri i projekterne var metalvareindustrien (12,5%) med 
projekter om partnerskaber og underentrepriser og underleverancer. 
j) Modernisering af ledelsen 
Målsætningen om modernisering af ledelsen blev opfyldt på tre forskellige måder. 
For det første lå den implicite i de større innovations- og moderniseringsprojekter, 
der fik støtte fra SINPEDIP. 
75 
For det andet vedrørte to tredjedele af støtten i forbindelse med programmet for 
faglig uddannelse denne målsætning, hvor de største sektorer i den portugisiske 
industristruktur (tekstiler og metalvareindustri) var stærkt repræsenteret. 
For det tredje vedrørte 16% af projekterne og 7% af støtten til programmet for 
produktivitetsfremmende aktioner modernisering af ledelsen. Dette program bidrog 
også indirekte til denne målsætning med en række demonstrationsforanstaltninger. 
k) Styrkelse af den faglige bistand 
To programmer bidrog væsentligt til en styrkelse af den faglige bistand: 
Program nr. 1.2 - teknologiske infrastrukturer - bidrog til at etablere den nødvendige 
basisinfrastruktur for leverandører af tjenesteydelser til industrien. 
Program nr. 5 - produktivitet - støttede direkte foranstaltninger for faglig bistand til 
virksomhederne. Således blev 489 foranstaltninger, repræsenterende 57% af 
støtten i program nr. 5, samfinansieret. Desuden ydede dette program støtte til 
etablering af 75 "kompetencecentre", der direkte skabte 3 000 nye arbejdspladser, 
hvoraf størsteparten blev besat med teknikere på mellemlederniveau. 
I) Markedsadgang 
Der var flere foranstaltninger vedrørende deltagelse i eller afholdelse af messer og 
udstillinger i Portugal og i udlandet, end der var projekter for åbning af kontorer i 
udlandet, hvilket viser, at man først og fremmest interesserede sig for de 
forretningsmæssige aspekter end for en egentlig internationalisering. Det skal 
understreges, at erhvervsorganisationerne viste stor interesse for denne målsætning 
og forelagde et stort antal projekter inden for deres respektive sektorer; halvdelen af 
støtten gik hertil. 
Sektoren for metalvareindustri forelagde det største antal projekter for adgang til 
udenlandske markeder. De traditionelle eksportsektorer (tekstiler og beklædning, 
fodtøj og møbler) foretog ligeledes store investeringer på dette område. 
76 
VI.4 PEDIP-undersøgelser 
Udover de allerede nævnte undersøgelser blev der i forbindelse med programmet 
også gennemført et stort antal andre undersøgelser, som ligeledes bør nævnes: 
* Evalueringsundersøgelse af informationsformidlingen omkring hele PEDIP-
programmet - GLOBAL 
* Costbenefitanalyse af oprettelsen af samarbejdsnetværk - DANSK 
TEKNOLOGISK INSTITUT. 
* Udvikling af et uddannelsesprogram for uldvaresektoren NORMA/EGF. 
* Undersøgelse af PEDIP-uddannelsesprogrammets betydning for industrien -
NORMA. 
* Undersøgelse af et projekt for mikroelektronik og elektronik -
CONSULTRONIQUE. 
* Undersøgelse af effektiviteten af støtte til organisationsinfrastrukturer for SMV 
- TECNINVEST. 
* Evalueringsundersøgelse af holdningsændringen hos virksomhedslederne i 
relation til moderniseringen af den portugisiske industri - COOPER & 
LYBRAND. 
* Undersøgelse af strategisk udvikling af teknologiske infrastrukturer -
COOPERS & LYBRAND. 
* Erhvervsuddannelsesbehovene i træ- og møbelindustrien - CFPIMM. 
* Trævaresektorens receptivitet over for program nr. 2 - G. TOURNIER. 
* Levnedsmiddelindustriens receptivitet over for program nr. 2 - G. TOURNIER. 
* Afdækning af erhvervsuddannelsesbehovene i levnedsmiddelindustrien -
CIDEC. 
* Evalueringsundersøgelse af de menneskelige ressourcer (informations- og 
elektronikteknologier) - TDC, FUNDETEC, DINAMIA. 
* Evalueringsundersøgelse af udbuddet af skoleuddannelse og 
erhvervsuddannelse (informationsteknologier og elektronik) - COOPERS & 
LYBRAND. 
Evalueringsundersøgelse af uddannelsesbehovene for indførelse af 
informationsteknologi i virksomhederne (fleksibel automatisering) - TDC, 
FUNDETEC, DINAMIA og COMPTA RH. 
* Mikroelektronik og komponenter - CONSULTRONIQUE. 
Computer Intergrated Manufacturing (CIM) - CONSULTRONIQUE. 
* Software- og informationsindustrien - BIS MACKINTOSH. 
* Den elektroniske telekommunikationsindustri - BIS STRATEGIC DECISIONS. 
Elektronisk udstyr - automobilelektronik - SRI INTERNATIONAL. 
77 
Kvalificerede menneskelige ressourcer og uddannelse til investeringsgode-
industrien - NORMA, TECNINVEST/EGS. 
Undersøgelse af sektoren for udstyr til træforarbejdning - F. Rolin. 
Fortegnelse over produktionen af udstyr til metalforarbejdning - GAPE. 
Fortegnelse over produktionen af landbrugsudstyr - GAPE. 
Fortegnelse over produktionen af udstyr til stenbrud og byggeri - GAPE. 
Fortegnelse over produktionen af udstyr til træforarbejdning - GAPE. 
Fortegnelse over produktionen af udstyr til den keramiske industri og 
glasindustrien - GAPE. 
Fortegnelse over produktionen af løfte-, bevæge- og emballageudstyr -
GAPE. 
Fortegnelse over produktionen af udstyr til levnedsmiddelindustrien - GAPE. 
Fortegnelse over produktionen af udstyr til tekstil- og beklædningsindustrien 
og garveri- og fodtøjsindustrien - GAPE. 
VI.5 Konklusioner 
1. Selv om PEDIP endnu ikke er afsluttet (ERDF og ESF delen), og dets 
virkninger først vil kunne mærkes i fuldt omfang i løbet af de kommende år, 
kan det allerede nu slås fast, at PEDIP har været en succes i flere 
henseender. 
Alle de instrumenter og foranstaltninger, som programmet består af, har 
været med til at starte eller fremskynde gennemgribende forandringer i 
Portugal på tre forskellige områder: 
erhvervsmiljøet 
det produktive systems ydeevne 
virksomhedernes holdning til de komplekse konkurrencemæssige 
faktorer. 
Med hensyn til erhvervsmiljøet er det med PEDIP lykkedes at skabe de 
nødvendige forudsætninger for en harmonisk udvikling af virksomhederne, 
specielt de små og mellemstore virksomheder, bl.a. fordi man har fået indsat 
de manglende led i de øvrige sektorpolitikker (forskning, uddannelse, miljø 
m.m.) og tilvejebragt de nødvendige støttetjenester for virksomhederne 
(teknologiske og andre infrastrukturer). PEDIP dækker stort set alle de 
områder, der skal til, for at der nu kan sættes rigtig gang i overførslen af 
78 
knowhow fra det videnskabelige og teknologiske system til erhvervslivet. 
Desuden har PEDIP bidraget til at forbedre de menneskelige ressourcers 
faglige kvalifikationer, både på mellemlederniveau og på 
virksomhedslederniveau, og der er afhjulpet en række mangler, som det 
normale undervisningssystem ville have haft svært ved at klare selv. 
Programmet har styrket erhvervsorganisationernes kapacitet og effektivitet i 
samtlige regioner i Portugal. 
Det har bidraget til at skabe bedre finansieringsvilkår for erhvervslivet i 
almindelighed og for små og mellemstore virksomheder i særdeleshed. 
Med hensyn til det produktive system har PEDIP fremskyndet 
moderniseringen af virksomhedernes produktionsapparat i de traditionelle 
sektorer i den portugisiske industri og sat gang i nye investeringer i sektorer 
med et stort teknologisk potentiel. 
Programmet har - omend kun i begrænset omfang - bidraget til at ændre de 
nuværende tendenser i den industrielle specialisering i Portugals 
industristruktur. Det har fået virksomhederne til at satse mere på at styrke 
deres konkurrenceevne og reducere spildet af råvarer og energiressourcer. 
Det har gjort erhvervslivet mindre afhængigt af billig arbejdskraft, som hidtil 
har været den vigtigste faktor for dets konkurrenceevne. 
Det har betydet en fremskyndelse af innovationsprocessen i virksomhederne. 
Det har også medført en kraftig stigning i virksomhedernes investeringer på 
områder som kvalitet, design, innovation og miljøbeskyttelse og sikkerheden 
på arbejdspladsen. 
Endelig har programmet rettet op på en lang række virksomheders finansielle 
situation. 
PEDIP har desuden skabt en holdningsændring ved at gøre 
virksomhedslederne mere bevidste om betydningen af investeringer i 
uddannelse af de menneskelige ressourcer, produktivitet, kvalitet, design, 
innovation og markedsføring. 
79 
Med hensyn til PEDIP's makroøkonomiske virkninger kan man, med 
forbehold af konklusionerne af den igangværende undersøgelse af 
programmets reelle indvirkning på den portugisiske økonomi, alterede nu 
konkludere, at det har bidraget markant til at ændre visse indikatorer. 
Arbejdsløsheden i Portugal er således siden landets tiltrædelse af De 
Europæiske Fællesskaber faldet fra 10,9% til 4,8% i 1992. 
Den faldende tendens i den årlige stigningstakt i investeringerne er vendt og 
er steget fra -3% til +3,2% i 1992. 
Evnen til at tiltrække direkte investeringer fra udlandet er forbedret markant 
med en stigning fra 1% af BNP til 5,1% i 1992. 
I samme periode voksede BNP i faste priser fra 27,1 mia ECU til 65,2 mia 
ECU, og BNP pr. capita steg fra 27,0 til 43,5 (EF=100). 
ISSN 0254-1459 
KOM(93)711 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 
Katalognummer : CB-CO-93-762-DA-C 
ISBN 92-77-63750-1 
vontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
-2985 Luxembourg