SIKOMMISSIONEN  FOR DE EUROPÆISKE  FÆLLESSKABER
K0M(88)  255 endelig  udg.
Bruxelles,  den 11. november  1988
FÆLLESSKABETS  STRATEGI  OG AKTION  
INDEN FOR SKOVBRUGSSEKTOREN
Meddelelse  fra Kommissionen
14
fs4
ortidu
orlairoerat
εοZO

- A'
FÆLLESSKABETS  STRATEGI  OG AKTION  INDEN  FOR SKOVBRUGSSEKTOREN
Meddelelse  fra Kommissionen
INDHOLDSOVERSIGT
I. INDLEDNING  1
II. FÆLLESSKABETS  SKOVBRUGSSTRATEGI  4
A. Principper  5
B. Mål 6
C. Område  8
D. Midler  10
E. Instrumenter  11
F. Gennemførelse  12
III.  SKOVBRUGSPROGRAM  (1989-1992)  13
A. Skovrejsning  på landbrugsjord  14
B. Udvikling  og udnyttelse  af skovene  i landdistrikter  15
C. Korkprogram  16
D. Skovbeskyttelse  17
E. Ledsageforanstaltninger  20
F. Finansiering  25
G. Retsforskrifter  27
BILAG
I. Igangværende  EF-foranstaltninger  i skovbrugssektoren  28
II. Finansielt  overslag  32

1
FBLLESSKABETS  STRATEGI  OG AKTION  INDEN  
FOR SKOVBRUGSSEKTOREN
Meddelelse  fra Kommissionen
I. INDLEDNING
Det samlede  skovareal  i Fællesskabet  udgør 43 mio ha (55 millioner  ha, hvis  man medregner  delvist  bevoksede  arealer  som maki , visse hedeområder  osv.).  
Skovarealet  udgør ca. 40% af landbrugsarealet  og dækker  ca. 20% af EF*s  samlede  landområde.  Det er meget ulige fordelt  imellem  medlemsstaterne  og 
mellem  private,  statslige  og andre offentlige  ejere. (Der er næsten  seks mio  private  skovejere).
Skovene  i Fællesskabet  giver beskæftigelse  til over to millioner  personer,  der 
arbejder  inden for dels skovadministration  og skovbrug  dels forarbejdning  og afsætning  af skovbrugsprodukter.
Skovene  producerer  ca. 115 mio M3 træ årligt,  hvortil  kommer  andre produkter  
og tjenesteydelser,  der samlet  er af mindre  økonomisk  betydning,  men som i visse områder  tegner  sig for en betydelig  værditilvækst  (kork,  harpiks,  jagt  
m. V.).
I størstedelen  af Fællesskabet  er klima-  og jordbundsvilkårne  ofte gunstigere  
for skovdrift  end vilkårene  i de lande,  der forsyner  Fællesskabet  med skov ­
brugsprodukter.  På trods heraf opfylder  EF-skovene  kun ca. halvdelen  af det 
træbehov,  som de 320 mio EF-forbrugere  tegner  sig for. Det betyder  at der er et betydeligt  handelsunderskud  for Fællesskabet;  underskuddet  er på 
15-20  milliarder  ECU (afhængig  af hvilke  produkter  der medregnes).  Og dog er Fællesskabets  behov  beskedent,  hvis man sammenligner  med behovet  i visse andre  verdensdele  (træforbruget  pr. indbygger  i Fællesskabet  er kun halvt så stort  
som i Nordamerika) .
Der er dog en stigende  tendens  i forbruget  af træ og træprodukter  i Fællesskabet.  Eksperter  anslår,  at i år 2000 vil det årlige  forbrug  være  
steget  med mere end 75 mio m3, dvs. en stigning  på 30%.
Udsigterne  for skovbrugsproduktionen  (den udnyttede  produktion)  i Fællesskabet  frem til århundredets  udgang  er ligeledes  gunstige.  Der forventes  en stigning  
i den årlige  træproduktion  på 30 mio m3, dvs. en stigning  på 25%.
Produktionsforøgelsen  vil således  ikke kunne modsvare  den forventede  stigning  
i Fællesskabets  interne  forbrug.

2
Perspektiverne  for udviklingen  i produktion  og forbrug  af skovbrugsprodukter  på verdensplan  viser,  at der er fare for, at visse af Fællesskabets  muligheder  
for forsyning  udefra  vil blive begrænset  (for de 33 udviklingslande,  der for øjeblikket  er nettoeksportører  af skovbrugsprodukter,  forventes  det således,  
at kun 10 vil kunne opretholde  denne position  ved århundredets  udgang,  hvis  
den nuværende  udvikling  fortsætter  og der ikke sker en radikal  ændring  i holdning  og politik.  Fællesskabet  må således  udvikle  sin egen vedproduktion  og 
samtidig  opretholde  den samhandel,  der er nødvendig  for at supplere  
træforsyningen.
Selv om Fællesskabet  har underskud  af træ, er EF-skovene  fortsat  under ­udnyttede.  Dels anslås  det, at over 20% af biomassen  efterlades  i skoven  efter  
skovningen,  fordi en udnyttelse  ikke kan betale  sig. Dels undlades  skovning  i visse EF-skove  på grund af et ugunstigt  forhold  mellem  salgspriserne  for træ 
og skovningsomkostningerne.
En væsentlig  del af Fællesskabets  skovområder  er endvidere  udsat for skade ­
påvirkninger:  forurening,  brand, sygdomsangreb,  storm  m.v., som forårsager  
betydelige  ødelæggelser.
Skovbruger  har ofte været overskygget  af landbruget  og har således  i næsten  
tredive  år været henvist  til en marginal  position  i forhold  til Fællesskabets  
hovedinteresser,  men der er nu en stigende  bevisthed  om og en større  for ­ståelse  i offentligheden  for EF-skovenes  økonomiske,  økologiske  og sociale  
værdier .
Skovene  udfylder  funktioner,  der selv om de er mangfoldige  ikke er mindre  væsentlige  og nødvendige  for helheden.  Det er ikke nødvendigt  at understrege  
deres økologiske  og beskyttende  funktion.  Det er velkendt,  hvilken  betydning  
de har for miljøbevarelsen  og for beskyttelsen  af vand- og jordbundsfor ­holdene,  faunaen  og floraen.  Denne funktion  må fortsat  respekteres  fuldt ud.
Endvidere  må skovenes  sociale  og rekreative  rolle tillægges  stigende  
betydning.  Tilvejebringelsen  af rammer,  der tilgodeser  befolkningens  
rekreative  og fritidsmæssige  udfoldelser  og opretholdelsen  af variationen  i landskabet,  er i nutiden  blandt  målene  for udviklingen  af samfundet  og dets  
værdier.
Skovenes  økonomisk  funktion  er imidlertid  af afgørende  betydning,  fordi de er kilde til råvarer  med konstant  reproduktion,  hvis skovene  er velbeliggende  og 
veldrevne;  skovene  skaber  også arbejdspladser  af vidt forskellig  art inden for 
en branche,  hvis eksistens  kan udnyttes  hensigtsmæssigt  som led i en strategi,  der sigter  på at udvikle  landdistrikterne,  for at befolkningen  kan forblive  i 
disse områder  og skabe sig en bedre levestandard.  Endelig  vil perspektiverne  
for den fælles  landbrugspolitik  på længere  sigt øge skovenes  betydning,  da der 
måske  med tiden bliver  omfattende  landbrugsarealer  til rådighed.
* *

3
Fællesskabet  har i de forløbne  år grebet  direkte  ind i skovbrugssektoren.  Det 
har iværksat  foranstaltninger  (jf. bilag I), der skønt punktvise  og ofte  lejlighedsprægede  dog repræsenterer  et bidrag  på næsten  en halv milliard  ECU 
inden for de fem seneste  år. Bidraget  er dog ikke i fuldt omfang  stillet  til 
medlemsstaternes  rådighed,  fordi skovbrugsaktionerne  ofte har suppleret  andre  
foranstaltninger,  som do var forbundne  med, og hvis hovedmål  normalt  lå inden  
for landbruget.
Erfaringerne  viser således,  at der er behov for initiativer,  der er specifikt  
udviklingsfremmende  for skovbruget,  og som danner  en sammenhængende  helhed  af 
foranstaltninger,  der giver EF-skovene  mulighed  for at opfylde  alle deres  funktioner  bedst muligt.
Fællesskabet  har også truffet  foranstaltninger,  der udgør et væsentlig  bidrag  
til skovenes  bevarelse,  udvikling  og udnyttelse,  selv om de ikke er af specifik  skovbrugsmæssig  karakter.  De seneste  direktiver  om begrænsning  af emission  af forurenende  stoffer  er et udmærket  eksempel.  Disse indirekte  foranstaltninger  til fordel  for skovene  bør ligeledes  udbygges.
*
■k *
Kommissionen  offentliggjorde  i januar  1986 et oplæg til diskussion  om Fællesskabets  indsats  for skovbruget  (1). Oplægget  gav anledning  til en beslutning  i Europa-Parlamentet  (2) og en udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (3). Oplægget  blev endvidere  underkastet  en bred høring,  især  
af skovmyndighederne  i medlemsstaterne  og af de vigtigste  berørte  skovbrugs ­organisationer  i Fællesskabet.  Konsultationerne  viste,  at der var enighed  om det formålstjenlige  i, at Fællesskabet  nu iværksætter  en vedvarende  indsats  
til støtte  for skovenes  beskyttelse,  udvikling  og udnyttelse,  ikke mindst  for 
at der herved  effektivt  kan bidrages  til løsningen  af Fællesskabets  landbrugs  
problemer .
Kommissionen  finder,  at tidspunktet  er inde til at fastlægge  en strategi  for 
en harmonisk  udvikling  af skovsektoren  i Fællesskabet  og til at indlede  en indsats  i så henseende.  Denne indsats  bør give skovsektoren  muligheden  for 
helt at udfylde  sin rolle i de nye faser af den europæiske  integration  for at bidrage  til et opsving  i den økonomiske  vækst og navnlig  for effektivt  at medvirke  til, at de påkrævede  tilpasninger  gennemføres.
(1) Oplæg til diskussion  vedrørende  Fællesskabets  indsats  for skovbruget,  
KOM(85)  792, og supplerende memorandum,  KOM(86)  26.
(2) Se Europa-Parlamentets  beslutning  af oktober  1986, EP. 109.504.
(3) Se Det Økonomiske  og Sociale  Udvalgs  udtalelse  635/86  af 02.07.1986.

4
Disse mål er nu inden for Fællesskabets  rækkevidde,  takket  være de nye midler  
indeholdt  i Den Europæiske  Fælles  Akt og reformen  af strukturfondene.
*
Kommissionen  ønsker  med nærværende  meddelelse
- at oplyse  om retningslinjerne  og hovedpunkterne  i den skovbrugsstrategi,  den anbefaler  for Fællesskabet  på mellemlang  og lang sigt,
- at forslå  Rådet,  at det vedtager  et program  for en EF-skovbrugsaktion  for 
tidsrummet  1989-1992.
II. FÆLLESSKABETS  SKOVBRUGSSTRATEGI
I 1981 forelagde  Kommissionen  Rådet et forslag  til resolution  om skovbrugs ­
politikkens  formål  og principper  (1); forslaget  blev på daværende  tidspunkt  
støttet  af Europa-Parlamentet  (2) og Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (3). Der kunne dog ikke opnås enighed  i Rådet om forslaget.
Siden da har forholdene  ændret  sig, og det har også Fællesskabet;  det er 
blevet  udvidet  med nye medlemsstater,  dets virkefelter  er blevet  øget, dets  beslutningsprocedure  er blevet  tilpasset  (Den Europæiske  fælles  Akt), og det har besluttet  at intervernere  direkte  på skovbrugsområdet  (4).
Endvidere  kan man nævne den internationale  konference  SILVA i 1986, hvor de 
højeste  politiske  myndigheder  i alle EF-medlemsstaterne  enstemmigt  og højtideligt  forpligtede  sig til at beskytte  træerne  og skovene  mod trusler  af 
enhver  art, at bekæmpe  ørkendannelse  og øge forekomsten  af træer og at udvikle  forskningen  og uddannelsen  samt øge udvekslingen  af viden.
såvel de afgørelser,  der efter konferencen  er truffet  af Rådet for at øge 
skovbeskyttelsen  i Fællesskabet  (4) og for at beskytte  naturressourcerne  samt  bekæmpe  ørkendannelsen  i Afrika  (5), som de positive  resultater  af høringen  
vedrørende  Kommissionens  memorandum  af januar  1986 om Fællesskabets  skovbrugs ­
aktion,  vidner  om ændringen.
(1) KOM(78)  621 endelig  udg. af 01.12.1978.
(2) Beslutning  med udtalelse  fra Europa-Parlamentet,  EFT C 140 af 5.6.1979.
(3) Udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  af 22. maj 1979.
(4) Rådet forordning  (EØF) nr. 3528/86  og 3529/86  af 17.11.1986  om beskyttelse  
af skovene  i Fællesskabet  - EFT L 386 af 21.11.1986.
(5) Rådet resolution  af april 1986.

5
**
*
Kommissionen  finder,  at Fællesskabets  skovbrugsstrategi  bør være i overens ­stemmelse  med visse principper,  og tage hensyn  til visse retningslinjer.  I det følgende  vil disse principper  blive skitseret,  målene  for strategien  vil blive  fremlagt,  anvendelsesområdet  vil blive beskrevet,  og endelig  vil det blive  
beskrevet,  hvilke  midler  og instrumenter  Fællesskabet  kan anvende  for at gennemføre  strategien.
A. PRINCIPPER
Fællesskabets  strategi  for skovbruget  bør tage hensyn  til følgende
grundprincipper:
- Skovbrugssektoren  udgør en helhed,  som består  af en lang række under ­
sektorer,  der griber  stærkt  ind i hinanden  (frømateriale,  planteskoler,  
offentlige  og private  skove,  primære  og sekundære  forarbejdnings ­
industrier,  tjenesteydelser  m.v.).  Skovene  opfylder  flere komplementære  funktioner  (produktion,  beskyttelse,  rekreation  m.v.).  En samlet  enheds ­strategi  er således  påkrævet.
Strategiens  enhed er en forudsætning  for, at skovbrugsaktionen  kan blive  dynamisk  og sammenhængende  (sammenhæng  inden for sektoren  og sektorerne  imellem  samt sammenhæng  inden for brancherne) , og enheden  er også en 
betingelse  for, at aktionen  i sidste  ende kan blive effektiv.
- Fællesskabets  skovbrugsstrategi  bør fremme  solidariteten  indenfor  skovbrugssektoren,  solidariteten  mellem  de forskellige  sektorer  i skov- og træbranchen,  solidariteten  over for skadepåvirkninger  af europæiske  målestok,  som truer skovene,  samt solidaritet  ved natur ­
katastrofer  (f.eks.  ved omfattende  stormfald).
- Fællesskabets  skovbrugsstrategi  sigter  på at være retningsgivende  samt  
supplerende  og udfyldende  i forhold  til indsatsen  fra medlemsstaterne,  regionerne,  kommunerne  og de private  skovejere.  Det bør være en generel  
regel,  at EF-aktionen  er en supplering  af den nationale  indsats.
- Skovene  repræsenterer  generelt  en langsigtet  investering;  de har således  kun i ringe omfang  mulighed  for at undergå  pludselige  og omfattende  
ændringer.  Derfor  er det væsentligt,  at Fællesskabets  skovbrugsstrategi  
er langsigtet,  og at de iværksatte  foranstaltningers  kontinuitet  sikres.

6
- Skovbrugssektoren  i Fællesskabet  er omfattende  og forskelligartet.  De områder  hvor Fællesskabet  kunne træde til er mangfoldige  og varierede,  
men midlerne  er begrænsede.  Derfor  bør det undgås,  af EF-indsatsen  spredes  for meget,  og der må gås selektivt  frem, således  at bestræ ­
belserne  samles  om vigtige  punkter.  Foranstaltningerne  vil dermed  få tilstrækkelig  tyngde,  og deres virkning  vil blive langt mere mærkbar.
B. HÃL
Fællesskabets  skovbrugsstrategi  er rettet  mod otte hovedmål:
At deltage  fuldt ud i den fysiske  planlægning  og ophjælpe  landdistrikternes
fremtid  i Fællesskabet,  ved at hele skovbrugssektoren  mere systematisk  og mere omfattende  bidrager  til regionaludvikling,  navnlig  i landdistrikterne.
Samtidig  med at landbruget  undergår  en dyb krise,  hvis følger  vil blive en 
værdiforringelse  af visse jorder,  som hidtil  er blevet  anvendt  til landbrugsproduktion,  kan skovene  og virksomheden  i forbindelse  med skovene  være et troværdigt  alternativ  i en lang række områder.  Her kan det nævnes,  
at Rådets  seneste  afgørelse  om fremskyndet  ophør med landbrugsvirksomhed  
(1) og nedlæggelse  af landbrugsarealer  (2) også sigter  på skovrejsning  på 
de nedlagte  arealer.  Uden at være et universalmiddel,  kan udviklingen  af et 
veladministreret  skovbrug,  som er integreret  i et program  for regional ­
udvikling,  blive et væsentligt  middel  til socioøkonomisk  omlægning  i visse  områder.
At sikre forsyninRSsikkerheden  i Fællesskabet  med reproducerbare  råvarer . Selv om det råder over ”et lager af biomasse  i form af træer på roden”, der 
giver en vis forsyningssikkerhed  i tilfælde  af en kortvarig  konjunktur ­modgang,  er Fællesskabet  dog stærkt  afhængigt  af tredjelande  på mellemlang  
og lang sigt, hvad angår det væsentligste  behov for skovbrugsprodukter.  For visse produkter  er afhængigheden  så stor, at den er en reel usikkerheds ­
faktor.
I betragtning  af den forventelige  stigning  i forbruget  indenfor  EF bør 
Fællesskabets  skovbrugsstrategi  i det mindste  sigte  mod, at den nuværende  
afhængighed  ikke øges yderligere  i fremtiden.
(1) Forordning  (EØF) nr. 1096/88;  EFT nr. L 110 af 29.04.1988.
(2) Forordning  (EØF) nr. 1094/88;  EFT nr. L 106 af 27.04.1988.

7
At bidrage  til en forbedring  af mil.iøet  ved, at der tilstræbes  udviklet  sunde,  velbeliggende  skov-økosystemer,  der effektivt  beskytter  jordbundens  
frugtbarhed,  vandforekomsten  og luftkvaliteten,  og som fuldt ud bidrager  til landskabernes  harmoni.  Der bør også sørges  for, at ikke-forurenende  
teknikker  og anlæg fremmes  inden for de industrier,  som forarbejder  
skovbrugsprodukter .
At give skovbrugssektoren  en egen dynamik , således  at den kan opfylde  alle  
sine hovedfunktioner  behørigt.  Her bør Fællesskabet  bidrage  til at fremme  
skovbruget  og produkterne  herfra,  og det bør støtte  de økonomiske  faktorers  virkning  og effektivitet  indenfor  sektoren,  såvel som skovbrugsprodukternes  
interne  omsætning  og eksport.
At bevare  skovene  ved at beskytte  dem mod de alvorligste  af de skadepå ­
virkninger  de er udsat for. Dette er afgørende  nødvendigt  for dyre- og plantearternes  bevarelse  og for, at den ødelæggende  skovsvækkelse  i Nordeuropa  og ørkendannelsen  mod syd kan bringes  til ophør.
Skovene  er en arv, som de nuværende  generationer  har modtaget  fra tidligere  generationer,  og som de skal videregive  til kommende  generationer,  så vidt  
muligt  i forbedret  stand.
At øRe skovenes  rolle som en naturlig  ramme for fritidsaktiviteter.rekreation  or kulturelle  aktiviteter  ved, at man giver offentligheden  
lettere  adgang  til dem og fremmer  initiativer,  der medvirker  til at skabe  
en tæt forbindelse  mellem  skovene  og det omliggende  samfund.
At bidrage  til udvikling  af de vanskeliRst  stillede  dele af verden , navnlig  udviklingslandene,  ved at bidrage  til udnyttelsen  af de pågældende  landes  
skovressourcer  og til bekæmpelse  af ørkendannelsen  gennem  et effektivt  videnskabeligt  og teknisk  samarbejde  indenfor  skovbrugssager  og ved finansiel  støtte  til specifikke  eller intergrerede  skovbrugsprojekter.
At give skovene  or skovbruRSsektoren  deres retmæssige  plads ved udformningen  or Rennemføreisen  af Fællesskabets  politik  ved, at der bedre  
tages hensyn  til perspektiverne  for sektoren  og til de krav, den stiller.  Skovene  og skovbrugssektoren  må i fremtiden  ikke længere  være tilsidesat  i 
udviklingen  og den økonomiske  vækst.

8
C. omrAde
Fællesskabets  skovbrugsstrategi  kan gælde følgende  områder:
1. I Fællesskabet
- Infrastruktur  i skovbruget : ved at forbedre  infrastrukturen,  navnlig  
de skovveje,  der danner  forbindelse  til det offentlige  vejnet,  kan afsondrede  skovområder  gøres tilgængelige.
- SkovbruKsstrukturer : ved at gennemføre  en jordfordeling,  der omfatter  
arealer,  som allerede  er træbevoksede  eller skal tilplantes,  kan der 
skabes  skovforvaltningsenheder,  som medfører  færre produktionsomkost ­ninger  og dermed  er mere effektive.
- Teknikker  inden for skovbrug  og forarbejdning  af skovbruRsprodukter :fremme  af moderne  teknik  indenfor  skovbeskyttelse,  skovbrug  og skov ­brugsprodukternes  forarbejdning  vil fremme  skov- og træbranchens  
konkurrenceevne .
- Retsforskriften  en harmonisering  af de nationale  bestemmelser  eller  
vedtagelse  af EF-bestemmelser , navnlig  vedrørende  plantematerialets  kvalitet,  samt standardisering  af skovbrugsprodukterne  på de 
forskellige  fremstillingstrin  vil ligeledes  forbedre  skov- og 
træbranchens  konkurrenceevne.
- Industrivirksomhedernes  placering : der bør stræbes  mod en bedre  balance  mellem  skovene  og de industrier,  der udnytter  skovbrugs-  
produkterne,  navnlig  regionalt.  Der bør tilskyndes  til, at der anlægges  eller udvikles  industrier  til forarbejdning  af skovbrugs ­produkter,  navnlig  små og mellemstore  virksomheder,  ligesom  der må 
tilskyndes  til ordninger  med forsyningsgarantier,  der kan fremme  en 
bedre ligevægt.
- Organisation ; skovbruget  og træindustrien  kan som helhed  få større  
effektivitet,  hvis der udvikles  sammenslutninger  af skovejere  og sammenslutninger  med det formål  at forbedre  den erhvervsfaglige  kunnen  
og hvis moderne  teknik  bringes  i anvendelse  for at skabe større  gennemsigtighed  på markedet  for skovbrugsprodukter.
- udvikling  af visse brancher ; visse brancher  for skovbrugsprodukter,  
som generelt  er sekundære  i forhold  til træ, er særlig  langt tilbage  i udvikling  i Fællesskabet.  EF-strategien  bør stimulere  virksomhed,  der 
gælder  disse produkter.

9
Her er det relevant  at nævne dyrkningen  af korkeg  og korkproduktionen.  Denne delsektor,  som er marginal  i forhold  til både landbruget  og skov ­
bruget,  og hvor visse forhold  ikke har udviklet  sig siden  middelalderen,  
fortjener  en særlig  støtte  fra Fællesskabet.  Det drejer  sig om en produktion,  som berører  flere af de dårligst  stillede  områder  i 
Fællesskabet,  hvis fremtid  er usikker  på grund af mangel  på incitamenter.
Også harpiks  og visse andre specifikke  produkter  fortjener  at blive  
taget i betragtning.
Produkterne  fra tropeskove,  navnlig  tropisk  træ , er endvidere  for visse  oversøiske  departementer  og territorier  en betydelig  rigdomskilde;  ved en rationel  udnyttelse  kan de blive til nytte såvel for de pågældende  områder  som for hele Fællesskabet.
Hovedparten  af de foranstaltninger.  Fællesskabet  kan gennemføre  på oven ­nævnte  områder,  vil dog kun være effektive,  hvis der på forhånd  eller  samtidigt  gennemføres  EF-foranstaltninger  på følgende  områder:
- SkovbruRsstatistikker  ok skovbruRSproRnoser ; på EF-plan  foreligger  der 
ingen systematiske  og sammenhængende  oplysninger  om produktions-  og forbrugsudsigter  for de vigtigste  skovbrugsprodukter,  ej heller  oplysninger  om økonomi,  rentabilitet,  støtte  og afgiftsforhold  i 
skovbruget.
Hvis en EF-skovbrugsaktion  af betydeligt  omfang  skal gennemføres,  kræver  det en særlig  indsats  for at udstyre  Fællesskabet  med relevante  midler  til informationsindsamling,  -oplagring  og -analyse.
- SkovbruRsforskninR  or teknologisk  udvikling ; skovbrugsforskningen  (fra  
frø til fældning)  og udviklingen  af de industrier,  der forarbejder  skovbrugsprodukter,  navnlig  træ, er to komplementære  poler inden for Fællesskabets  forsknings-  og udviklingsindsats  i skovbruget.  Den ene sigter  på at gøre skovbrugsprodukterne  mere disponible  og øge deres  kvalitet  på tilfredsstillende  økonomiske  og miljømæssige  betingelser;  
den anden sigter  der på at styrke  og effektivt  udnytte  Fællesskabets  
potentiel  inden for forarbejdningsindustrien,  hvilket  skal ske ved, at 
industriens  konkurrenceevne  udvikles  og produktudvalget  øges.
Styrkelse  af skovbrugsforskningen  er højt prioriteret  indenfor  Fællesskabets  strategi.  Det bør komme til udtryk  i form af udvidede  forskningsprogrammer  og en øget samordnings  indsats  på EF-plan.
Den teknologiske  udvikling  bør bidrage  til at styrke  de svageste  led i Fællesskabets  træbranche  og til at frembringe  nye produkter  ved hjælp af moderne  og højtydende  teknik.

10 -
- OplysninR/bevidstRørelse  af offentligheden ; selv om der i Fællesskabet  kan konstateres  en positiv  indstilling  over for skovspørgsmålet  i 
offentligheden,  er denne dog endnu ikke fuldstændig  informeret  om skovbrugsproblemerne.  Fra tid til anden kommer  der ængstelse  til udtryk  på grund af de skader,  skovene  er udsat for (sur nedbør  eller brande  i sommermånederne),  eller på grund af de vanskeligheder  visse skovbaserede  
industrier  kan komme ud for (f.eks.  visse papirfabrikker).  Der er dog 
kun tale om lejlighedsvis  interesse.
Offentlig  skovbrugsinformation,  som almindeligvis  er en opgave  for de 
store skovbrugslande  mangler  generelt  i Fællesskabet.  Der bør gøres en 
indsats  for at sikre, at EF-foranstaltningerne  bliver  positivt  modtaget,  
og at befolkningen  deltager  aktivt  i EF-foranstaltningerne.
- SkovbruRsuddannelse  og -information : Fællesskabets  skovbrugsstrategi  bør ligeledes  sigte på, at udvikle  skovbrugsuddannelsen  for de personer,  der 
direkte  eller indirekte  skal virke i skovbrugssektoren.  Det kan være  nødvendigt,  at Fællesskabet  tilskynder  til, at der oprettes  informa ­tionstjenester  indenfor  skovbruget,  og at rådgivningsvirksomheden  
indenfor  skovforvaltning  udvikles.
2. Uden for Fællesskabet
- SkovbruRsprogrammer  og -projekter  i udviklingslandene ; Fællesskabets  tekniske  og finansielle  støtte  til skovbrugsprojekter,  som er 
integreret  i udviklingsprogrammer  og er i overensstemmelse  med  principperne  og målsætningen  for Fællesskabets  handlingsprogram  for 
bevarelse  og rationel  udnyttelse  af naturressourcerne,  udgør et vigtigt  led i Fællesskabets  skovbrugsstrategi.  Bekæmpelse  af ørkendannelse  kan være en vigtig  faktor  i denne sammenhæng.
- Internationale  organisationers  virksomhed  på skovbrugsområdet :
Fællesskabet  bør deltage  i den virksomhed,  der udøves  af interna ­
tionale  organisationer  (FAO - ITTO - lUFRO  - m.v.),  for at fremme  skovene  i verden  ved at tilbyde  knowhow,  for at gøre sin skovbrugs ­strategi  gældende  på verdensplan,  for at bidrage  til liberalisering  af 
og udvikling  af den internationale  handel  med skovbrugsprodukter,  men  også for at skabe større  international  forståelse  for Fællesskabets  
skovbrugsproblemer .
D. MIDLER
Der skal tages tre slags midler  i anvendelse  for at gennemføre  Fællesskabets
skovbrugsstrategi  :
- generel  fremme  af visse foranstaltninger  eller fremgangsmåder  indenfor  
skovbruget  gennem  finansielle  tilskud
- iværksættelse  af skovbrugsforanstaltninger med EF-deltagelse
- samordning  af de enkelte  medlemsstaters  skovbrugspolitik.

11
1. EF-tilskud  af generel  art
Denne foranstaltningstype  består  i, at der ydes finansielle  tilskud  til 
fremme  af, at der inden for Fællesskabet  som helhed  indføres  og iværk ­sættes  visse skovbrugsmæssige  fremgangsmåder  eller foranstaltninger  af 
generel  EF-interesse . Som eksempel  kan nævnes  EF-foranstaltninger  til 
beskyttelse  af skovene.
2. SkovbruKsforanstaltninger  med EF-deltagelse
Skovbrugsforanstaltningerne  med EF-deltagelse  iværksættes  sammen  med  partnere  (medlemsstater,  regioner,  offentlige  eller private  organer),  og der ydes EF-tilskud  (foranstaltninger  med udgiftsdeling).  Som eksempel  kan nævnes  skovbrugsforanstaltninger,  der indgår  i Integrerede  
Middelhavsprogrammer .
I visse undtagelsestilfælde  gennemfører  Fællesskabet  alene (uden  partnere  eller andre tilknyttede)  visse skovbrugsforanstaltninger,  som 
især er af forsøgsmæssig  karakter  eller har demonstrationsværdi.  Som eksempel  kan nævnes  den fælles  øvelse  i brandbekæmpelse  "Florae  85".
3. Samordning  af de enkelte  medlemsstaters  skovbruRspolitik
Den sammenlignende  undersøgelse  af medlemsstaternes  skovbrugspolitik,  som Kommissionen  for nylig har gennemført  i samråd  med FAO, viser at denne politik  på visse væsentlige  punkter  er identisk  eller  konvergerende,  medens  den på andre punkter  viser stærke  indbyrdes  
afvigelser.
Sigtet  med samordningen  af medlemsstaternes  skovbrugspolitik  er på ingen  
måde at opnå ensartethed.  Dette ville være uforeneligt  med den for-  skelligartethed , der råder i de enkelte  medlemsstater  og på regionalt  
eller lokalt  plan.
Men mellem  princippet  "hver for sig", der hidtil  har domineret  plan ­lægningen  og udformningen  af skovbrugspolitikken  i medlemsstaterne,  og "Fællesskabet  for alle",  som en fælles  skovbrugspolitik  ville betyde,  er der plads til frit samråd,  som må forventes  at medføre  en tilnærmelse  på visse punkter.  Det er denne fremgangsmåde.  Kommissionen  foreslår  at 
anvende  i de kommende  år for at samordne  medlemsstaternes  skovbrugs ­
politik.
E. INSTRUMENTER
Der er hovedsagelig  to typer af instrumenter,  der kan anvendes  i forbindelse  med Fællesskabets  skovbrugsstrategi:
- administrative,
- finansielle
som skal tilvejebringes  ved en række specifikke  forordninger,  direktiver  eller  afgørelser,  der skal fremlægges;  i disse forslag  skal der tages hensyn  til Traktatens  artikel  43, 130A-130E  og 130R, samt til den forordning,  der skal  
vedtages  i henhold  til artikel  130D (se endvidere  punkt III F).

12
1. Administrative  instrumenter
Kommissionen  foreslår,  at der formelt  oprettes  en stående  
skovbruRskomité . der skal afgive  udtalelser  om gennemførelsesforanstalt ­
ningerne  til Fællesskabets  skovbrugsstrategi  og bidrage  til skovbrugs ­politikkens  samordning.  Når komitéen  er oprettet,  kan den endvidere  
overtage  de opgaver,  der er tildelt  Komitéen  for Skovbeskyttelse  (1). Den 
kan endvidere  erstate  COFOR (lederne  af medlemsstaternes  skovstyrelser).  Kommissionen  vil ajourføre  sit forslag  af 1978, som Rådet endnu ikke har 
taget endelig  stilling  til (2).
Endvidere  bør arbejdet  intensiveres  i de eksisterende  rådRivende  komitéer , navnlig  Den Rådgivende  Komité  for Træ- og Papirindustrien  (3).
2. Finansielle  instrumenter
EF-aktionen  til støtte  for skovbruget  i Fællesskabet  skal gennemføres  under anvendelse  af de eksisterende  fonde (EUGFL,  EFRU og ESF) alt efter  deres specielle  formål,  samt ved hjælp af de traditionelle  budgetmidler  
til f.eks.  miljøbeskyttelse  (kapitel  66 i budgettet)  undersøgelser  og forskning  (kapitel  38) og udvalgene  (kapitel  2500 i budgettet).
For udviklingslandenes  vedkommende  kan Fællesskabet  bidrage  til 
finansieringen  gennem  Den Europæiske  Udviklingsfond  (EUF) (AVS-landene,  Lomé-Konventionen)  eller ved hjælp af andre instrumenter,  som er bestemt  til dette formål  i EF-budgettet.
Endelig  kan Den Europæiske  Investeringsbank  (EIB) indenfor  sin specifikke  målsætning  også bidrage  til finansieringen  af skovbrugsaktionen,  såvel i 
Fællesskabet  som i tredjelande.
F. GENNEMFØRELSE
Den skovbrugsstrategi.  Kommissionen  anbefaler  for Fællesskabet,  er naturligvis  en strategi  på mellemlang  og lang sigt. Den kan kun gennemføres  etapevis,  hver  etape omfatter  fire år.
De enkelte  etaper  vil blive behandlet  i to toårsrapporter  ved udgangen  af det 
andet og det fjerde  år, og den anden rapport  vil indeholde  de retningslinjer  
og mål, der foreslås  for den følgende  fireårsperiode.
(1) Komité  oprettet  ved Rådets  forordning  (EØF) nr. 3528/86.
(2) Forslag  til rådsbeslutning,  der danner  bilag til Kommissionens  meddelelse  
til Rådet af 6. december  1978.
(3) Kommissionens  afgørelse  83/247/EØF  af 11. maj 1983, EFT nr. L 137 af 
26.05.1983,  side 31.

13
Første  etape gælder  perioden  1989-1992.  Den svarer  til den kommende  Kommissions  mandatperiode;  den udløber  på det tidspunkt,  det indre marked  
er gennemført.  For Fælleskabet  betyder  den en veritabel  overgang  fra en fortid  (en "passiv ” periode  for skovbruget  på næsten  tredive  år) til en fremtid  (et tidsrum  på flere årtier,  hvor skovbruget  skal spille  en aktiv  
rolle for at yde sit bidrag  til en højere  velstand  og livskvalitet  i Fællesskabet).  Den første  etape er således  af afgørende  betydning.
III. SKOVBRUGSPROGRAM  (1989-1992)
De skovbrugsforanstaltninger.  Kommissionen  foreslår  iværksat  straks,  gælder  Fællesskabet  selv (1). De indgår  i et fireårigt  handlingsprogram  for skov ­
bruget,  gældende  tidsrummet  1989-1992,  hvor der er følgende  fem prioriterede  
emner:
- Skovrejsning  på landbrugsjord
- Udvikling  og udnyttelse  af skovene  i landdistrikter
- Program  for kork
- Skovbeskyttelse
- Ledsageforanstaltninger.
De foranstaltninger,  der er foreslået  ΐ handlingsprogrammet  for skovbruget,  
forventes  at få positive  virkninger  for Fællesskabet  på kort og mellemlang  
sigt:
- På kort sigt vil de komme til udtryk  i en øget skovbeskyttelse,  i skovrejsning  på arealer,  hvor landbrugsdriften  er ophørt,  i genoplivning  af 
en sektor,  der i udpræget  grad er i tilbagegang,  og i et bedre bidrag  fra 
skovbruget  til udvikling  af Fællesskabets  landdistrikter.
- På mellemlang  sigt vil de føre til en generel  forbedring  af skovbrugets  situation,  således  at det mere effektivt  kan opfylde  sine hovedfunktioner  
til gavn for hele Fællesskabet.
(1) Senere  vil Kommissionen  fremlægge  yderligere  forslag,  der gælder  udbygning  og samordning  af Fællesskabets  skovbrugsaktion  til fordel  for tredjelande,  navnlig  udviklingslandene;  det skal ske under hensyntagen  til de 
bilaterale  og multilaterale  aftaler,  hvor Fællesskabet  er kontraherende  
part.

- 14
A. SKOVREJSNING  PA LANDBRUGSJORD
Kommissionen  har gentagne  gange anført,  at skovdrift  under dens forskellige  former  kan være et alternativ  til landbruget  som supplerende  indtægtskilde,  ligesom  skovdyrkning  kan betyde  udnyttelse  af jord, hvor landbrugsproduk ­tionen  er bragt til ophør som led i den igangværende  tilpasning  af den 
fælles  landbrugspolitik.
Denne politik  er blevet  bekræftet  ved foranstaltningerne  vedrørende  ophør  med landbrugsvirksomhed med henblik  på at standse  produktionen  på de 
pågældende  arealer  (1) samt ved foranstaltningen  vedrørende  nedlæggelse  af 
agerjord  (2).
I forordning  (EØF) nr. 797/85  om forbedring  af landbrugsstrukturernes  
effektivtitet,  er der endvidere  fastsat  foranstaltninger,  som skal tilskynde  til skovplantning  og forbedring  af skovarealer  på bedrifter  med landbrug  som 
hovederhverv.  Disse foranstaltningers  anvendelsesområde  er senere  blevet  udvidet  (Rådets  forordning  (EØF) nr. 1760/87)  til at omfatte  sammenslut ­
ninger  samt kooperative  virksomheder  og kollektive  institutioner,  som gennemfører  tilplantning  af landbrugsarealer,  der tilhører  de nævnte  landbrugere  med landbrug  som hovederhverv,  og ligeledes  til landbrugere,  der 
har landbrug  som deltidsbeskæftigelse,  og som modtager  ekstensiveringsstøtte.
For at disse foranstaltninger  kan bidrage  afgørende  til, at landbrugs ­
arealerne  tilplantes  med skov, er det dog nødvendigt,  at det tilpasses,  
navnlig  med hensyn  til de arealer,  som tilhører  landbrugere,  der har valgt  
at udnytte  foranstaltningerne med fremskyndet  ophør  med landbrugsvirksomhed  eller nedlæggelse  af agerjord;  det er ligeledes  nødvendig  at tilpasse  dem  
for at bibringe  bedrifterne  med kombineret  landbrug  og skovbrug  en større  økonomisk  effektivitet.
Kommissionen  foreslår  derfor  følgende:
- tilplantningsstøtten  udvides  til at gælde alle fysiske  eller juridiske  
personer,  der tilplanter  landbrugsarealer,  herunder  personer,  som udnytter  foranstaltningerne  vedrørende  fremskyndet  ophør  med landbrugsvirksomhed  eller nedlæggelse  af agerjord;
- den maksimale  investering,  der er refusionsberettiget  i forbindelse med  tilplantning,  forhøjes;
- den samlede  investering,  der er refusionsberettiget  i forbindelse  med  forbedring  af skovarealer  og andre skovbrugsarbejder  på bedrifter  med 
landbrug  og skovbrug,  forhøjes;
- der indføres  særforanstaltninger  til støtte  for korkeg;- der fastsættes  særlige  betingelser,  når foranstaltningerne  gennemføres  
inden for et program  for udvikling  og udnyttelse  af skove i landdistrikter  
(se afsnit  B);- der ydes årlige  godgørelser  for at kompensere  for det indkomsttab,  som rammer  dem, der tilplanter  arealer  på deres bedrift  med skov; godtgørelsen  
ydes til landbrugere,  der ikke allerede  er omfattet  af en sådan godt ­
gørelse  i henhold  til foranstaltningerne  vedrørende  ophør  med landbrugs ­virksomhed  og foranstaltningerne  for ugunstigt  stillede  områder;
- medlemsstaterne  forpligtes  til at fastsætte  bestemmelser  for, hvorledes  skovtilplantningen  skal ske, navnlig  for at undgå en heterogen  skovfore ­
komst,  hvilket  dels ville stride  mod den tilstræbte  forbedring  af 
produktiviteten  i skov- og landbruget,  dels bryde landskabsharmonien.
(1) Forordning  (EØF) nr. 1096/88;  EFT nr. L 110 af 29.04.1988.
(2) Forordning  (EØF) nr. 1094/88;  EFT nr. L 106 af 27.04.1988.

15
B. UDVIKLING  OG UDNYTTELSE  AF SKOVENE  I LANDISTRIKTER
1. Det er Kommissionens  opfattelse,  at Fællesskabet  fremover  må yde enbetydelig  indsats  for at udvikle  skovbruget  i de landdistrikter,  som er 
stærkest  ramt af landbrugskrisen.  Derfor  foreslår  den, at der opstilles  
programmer  for udvikling  og udnyttelse  af skovene  i landdistrikterne  i overensstemmelse  med de retningslinjer,  der er fastlagt  med henblik  på 
at skabe sammenhæng.
Bestræbelserne  skal samles  om de landdistrikter,
- hvor miljøbevarelse,  omfattende  bl.a. jordbundsbeskyttelse  (erosionsbekæmpelse),  vandforholdene  og de naturlige  vokse-  og levesteder  spiller  en vigtig  rolle generelt,  men også for landbruget;
- hvor fremme  af skovdrift  kan forbedre  områdets  økonomi  ved at bidrage  
til udvikling  af jobskabende  aktiviteter;
- hvor skovenes  sociale  og rekreative  værdi er særlig  vigtig  for befolkningens  velvære;
2. Disse bestræbelser  skal gennemføres  under programmer,  medlemsstaterne
fremlægger:
a) Disse programmer  skal indebære  en nøjagtig  beskrivelse  af de foranstaltninger,  som skal iværksættes.
b) Det er vigtigt,  at foranstaltningerne  kan få konkrete  og påviselige  
virkninger  på faktiske  og præcise  forhold  på stedet.  Derfor  er det 
nødvendigt,  at det enkelte  program  indeholder  en række elementer,  der har reel forbindelse  med det pågældende  område  (1).
c) Kommissionen  fastlægger  i snævert  samarbejde  med medlemsstaterne  og de pågældende  regionale  eller lokale  myndigheder  de programmer,  der 
skal gennemføres,  og rammen  for EF-støtten  efter udtalelse  fraDen Stående  Skovbrugskomité.
d) Der tages særligt  hensyn  til foranstaltninger,  der skal genopbygge  
skove,  som er blevet  beskadiget  eller ødelagt  af forurening,  brande,  sygdomme  eller naturbegivenheder,  idet der tages hensyn  til deres  betydning  for miljøbevarelsen,  navnlig  hvad angår jorderosion.
e) For foranstaltninger,  som er omhandlet  i artikel  20 i forordning  
(EØF) nr. 797/85  (tilplantning  af landbrugsarealer med skov),  og som 
er integreret  i et program  for udvikling  og udnyttelse  af skove i 
landdistrikter,  gælder  de i nævnte  artikel  fastsatte  begrænsninger  
vedrørende  udgifternes  refusionsberettigelse  ikke.
(1) En detaljeret  oversigt  over disse elementer  er anført  i 
forordningsforslaget .

16
3. For de i litra a) nævnte  foranstaltninger  fastlægges  satsen  for Fællesskabets  medfinansiering  for de enkelte  områder.
4. Forberedende  foranstaltninger,  teknisk  bistand  or pilotpro.iekter
Fællesskabet  bør være i stand til at bidrage  til, at der gennemføres  forudgående  foranstaltninger,  der er nødvendige  for en effektiv  
forberedelse  af programmerne  for udvikling  og udnyttelse  af skove i landdistrikter,  navnlig  ved at yde teknisk  bistand  til sådanne  
programmers  forberedelse  og gennemførelse,  og ved finansiering  af 
pilot-  og demonstrationsprojekter.
5. Opfølgning  - evaluering
Den opfølgning  og evaluering,  der er fastsat  i helhedsforordingen,  som Kommissionen  vedtog  udkastet  til den 22. juli 1987, anvendes  for programmerne  for udvikling  og udnyttelse  af skovene  i landdistrikter.
C. KORKPROGRAM
Produktionen  af kork (som er et produkt,  der er anført  i bilag II til Traktaten)  fortjener  en særlig  opmærksomhed  på EF-plan,  eftersom  
Fællesskabet  ved den seneste  udvidelse  er blevet  den langt største  
korkproducent  i verden,  og fordi der er gode perspektiver  for dette produkt.
Navnlig  på grund af konkurrencen  fra landbruget  er arealet  med korkeg  
blevet  mindre  i de seneste  år. Desuden  er fornyelsen  af bestanden  af korkeg  
ikke blevet  sikret.  Produktionspotentiellet  for råvaren  er således  blevet  
reduceret,  både med hensyn  til mængde  og kvalitet.  Der bør tilskyndes  til 
bestræbelser  for at forynge  og forbedre  bestanden  af korkeg.  Det vil blive  til fordel  for hele EF-økonomien  og navnlig  for de pågældende  Middelhavs ­
områder.
Det er Kommissionens  opfattelse,  at Fællesskabet  bør yde særlig  hjælp til dyrkningen  af korkeg  og til korkbranchen,  således  at man ikke blot undgår  
en tilbagegang,  men at der fremkaldes  et nyt opsving.
1) Eventuel  iværksættelse  af undersøgelser med henblik  på følgende ;
a) Udarbejdelse  af et integreret  forskningsprogram,  der støtter  sig på 
de fælles  forskningsprogrammer,  og som har følgende  sigte:
- forbedring  af korkegenes  produktivitet  (genetisk  forbedring,  produktkvalitet  og forbedret  dyrkningsteknik) ,
- fytosanitær  beskyttelse  af korkegene,
- fremme  af nye anvendelsesformer  for kork,
- hindring  af, at dyrkningen  af korkeg  efterhånden  opgives.

17
b) Tilvejebringelse  af en fortegnelse  over områder,  hvor der tidligere  
er dyrket  korkeg,  og hvor bestanden  kan gendannes.
c) Opstilling  af en typologi  over de forskellige  kombinationer  af korkeg  
og andre kulturer  og afgrøder  med analyse  af den geografiske  placering  og de økonomiske  resultater.
d) Normer  og godkendelsesordning  for produkter  af korkeg.
2. Udvidelse  af landbruRsforanstaltninger  til at gælde for kork
a) Specifikke  foranstaltninger  under forordning  (EØF) nr. 797/85  for korkeg  med henblik  på at tilskynde  korkproducenterne  til at gendanne  
eller forny deres korkegebepLantninger .
Sigtet  med foranstaltningen  er at forny en betydelig  del af det nuværende  EF-areal  med korkeg:  ca. 800.000  hektar.
Kommissionen  foreslår,  at foryngelsen  af arealerne  med korkeg  sker  
gradvis.  En del af støtten  hertil  afholdes  af Fællesskabet  efter en 
sats, som gradueres  efter region.
b) Anvendelse  af de under forordning  (EØF) nr. 355/77  refusions  berettigede  foranstaltninger  på kork og forskellige  forarbejdede  
produkter  (toldposition  45.02,  45.03 og 45.04).
c) En udvidet  anvendelse  af plantesundhedsbeskyttelsen  og af EF-retsforskrifterne  om frø og plantemateriale,  der anvendes  inden  for skovbruget,  således  at korkeg  inddrages.
3. Oprettelse  af en rådgivende  komité  for kork
Samtidig  med at der hermed  er fremsat  en betydelig  række forslag  til 
foranstaltninger,  finder  Kommissionen,  at overvejelserne  vedrørende  korksektoren  bør videreføres  i overensstemmelse  med konklusionerne  fra Det Europæiske  Råds samling  i Bruxelles  i 1988, bilag IV - B, angående  
anvendelse  af landbrugsråvarer  i andet end levnedsmidler.
D. SKOVBESKYTTELSE
1. De foranstaltninger  til skovbeskyttelse.  Rådet vedtog  den 17. november  
1986, er udtryk  for, at der her er tale om en fælles  EF-indsats.
De vedtagne  foranstaltninger  bør dog styrkes  og suppleres,  for at Fællesskabet  kan råde over en række effektive  midler,  der står i forhold  
til omfanget  af de trusler,  som skovene  i Fællesskabet  er udsat for, t 
navnlig:
- luftforurening,
- brande,
- sygdomme,
- svækkelse  af det genetiske  potentiel.

18
2. For luftforurening  foreslår  Kommissionen  følgende:
- Den årlige,  punktvise  overvågning  af skader  på skovene  indenfor  hele  
Fællesskabets  område  udbygges,  særlig  under anvendelse  af telemåling  
("Remote  sensing").  Det drejer  sig især om at undersøge  udviklingen  i visse store skovområder,  som er særligt  følsomme  eller truede,  for at 
tilvejebringe  et mere fuldstændigt  kendskab  til skovdøden  og vurdere  
resultaterne  af foranstaltningerne  til at bekæmpe  denne.
- For at imødekomme  store og påtrængende  behov  gennemføres  analyser  og 
samordnede  undersøgelser,  dels ud fra oplysninger  indhentet  til brug for de årlige  opgørelser  og oversigter  over skader  på skovene,  og dels på 
grundlag  af et begrænset  antal skov-prøveflader  hvor der foretages  vedvarende  og detaljeret  observation  (såkaldte  "faste  prøveflader").
- I forbindelse  med den ordning  med skovbrugs  information,  som er foreslået  
andetsteds  (se III.E.11), indføres  der en koordinationsordning  for 
oplysninger  om skovenes  sundhedstilstand  i Fællesskabet;  ordningen  skal  kunne anvendes  af såvel Fællesskabet  som medlemsstaterne.
I forbindelse  hermed  understreger  Kommissionen  den særlige  betydning,  den tillægger,  at Rådet hurtigt  vedtager  alle dens forslag  om miljøbeskyttelse  
(direktiverne  om store brændselsanlæg  og om begrænsning  af forurenende  stoffer  fra motorkøretøjers  udstødning) , og at medlemsstaterne  strengt  anvender  direktiv  84/360/EØF  om bekæmpelse  af luftforurening  fra industri ­
anlæg, fordi disse foranstaltninger  har betydning  for skovenes  sundheds ­
tilstand.
3. Hvad angår brande , vil Kommissionen  sikre, at skov rejst eller opbygget  med Fællesskabets  hjælp,  navnlig  i områder  som er modtagelige  for skovbrand,  
anlægges  således,  at brandfaren  mindskes.
Kommissionen  foreslår,  at den gældende  EF-foranstaltning  suppleres  (den  
sigter  udelukkende  på forebyggelse  af skovbrande) ; den bør suppleres  med  EF-bestemmelser med det formål  at gøre bekæmpelsen  af skovbrande  mere  
effektiv.  Der tilsigtes  følgende:
- tilrettelæggelse  af fællesøvelser  i bekæmpelse  af skovbrande,  hvor flere  medlemsstaters  ressourcer  bliver  bragt i anvendelse,  for at forberede  et effektivt  samarbejde  omkring  bekæmpelsen  af skovbrande  i stor målestok.

19
- tilskyndelse  til harmonisering  af teknikker,  materiel  og produkter  til bekæmpelse  af skovbrande  for at øge deres effektivitet,
- tilskyndelse  til efteruddannelseskurser  for personale,  der er specialiseret  i bekæmpelse  af skovbrande,
- deltagelse  i oprettelsen  af operationelle  centre  for samordning  af ressourcerne  til bekæmpelse  af skovbrande  i følsomme  områder.
4. Med hensyn  til sygdomme  understreger  Kommissionen  den betydning,  der kan tillægges  de fytosanitære  foranstaltninger,  der er indført  ved direktiv  
77/93/EØF,  og den rolle,  de kan spille.  Den vil foretage  en fornyet  gennemgang  af foranstaltningerne  med henblik  på en tilpasning  og en 
udbygning  inden for de perspektiver,  gennemførelsen  af det interne  marked  åbner (se KOM(87)  97 endelig  udg.}.
Kommissionen  vil endvidere  sørge for, at de oversigter  over skovenes  sundhedstilstand,  medlemsstaterne  årligt  fremlægger  i henhold  til forordning  (EØF) nr. 3528/86,  inddrager  alle årsagerne  til de iagttagne  
skader,  herunder  træsygdomme.
Kommissionen  foreslår,  at der bidrages  til en samordnet  gennemføre!.se  af undersøgelser,  forsøg  samt pilot-  og demonstrationsprojekter  med henblik  på 
at beskytte  skovene  mod skovtræsygdomme,  der er af betydning  for hele  Fællesskabet,  særlig  med henblik  på at undgå at de tiltager.
5. Med hensyn  til EF-skovenes  genetiske  potentiel  foreslår  Kommissionen,  at 
dets bevarelse  sikres  ved en indsats  med følgende  etapeinddeling:
a) systematisk  opgørelse  over de skovbevoksninger,  der er genstand  for en 
særlig  beskyttelse  i medlemsstaterne,
b) tilskyndelse  til at forstlige  genetiske  reservater  etableres,  hvor de 
ikke eksisterer,
c) ajourføring  af opgørelsen  over disse bevoksninger  og det tilsvarende  foraeringsmateriale  (se nedenfor  forslaget  om indførelse  af et EF-system  
for information  og kommunikation  vedrørende  skovbruget),
d) vurdering,  opbevaring  og produktion  af frø fra registreret  forstligt  
materiale.
6. Kommissionen  foreslår  endvidere,  at Komitéen  for Skovbeskyttelse,  der er nedsat  ved artikel  6 i forordning  (EØF) nr. 3528/86,  høres angående  programmer  eller projekter,  der ikke blot angår EF-aktioner  til beskyttelse  
af skovene  mod luftforurening  og brande,  men også aktioner,  der sigter  på 
at beskytte  skovene  mod sygdomme  og bevare  deres genetiske  potentiel.

20
E. LEDSAGEFORANSTALTNINGER
Tre faktorer  er afgørende  for, at foranstående  skovbrugsforanstaltninger
bliver  effektive:
- de industrier,  som behandler,  forarbejder  og markedsfører  skovbrugs ­produkterne,  må være effektive;  dette gælder  navnlig  træindustrien,
- der må i medlemsstaterne  herske  en positiv  indstilling  til foranstalt ­ningernes  gennemførelse.  En sådan holdning  må udvikles  eller skabes  
for at støtte  dem, der i Fællesskabet  er rede til at spille  en aktiv  rolle inden for skovbrugsudviklingen,
- der må på EF-niveau  være relevante  midler  til rådighed,  så at 
Kommissionen  effektivt  kan sikre foranstaltningernes  forvaltning  og 
opfølgning.
Følgende  ledsageforanstaltninger  er derfor  nødvendige:
a) LedsaReforanstaltninger  med henblik  på at øRe effektiviteten  inden for
skovbruRsindustrierne,  navnÜR træindustrien
For at øge de foreslåede  skovbrugsforanstaltningers  effektivitet  bør der 
skabes  større  ydeevne  inden for de sektorer,  som i selve skoven  eller  uden for denne behandler,  forarbejder  og markedsfører  skovbrugs ­
produkter,  navnlig  træ.
Derfor  foreslår  Kommissionen,  at bestemmelserne  i forordning  
(EØF) nr. 355/77  om forbedring  af vilkårene  for forarbejdning  og 
afsætning  af landbrugsprodukter,  kommer  til at omfatte  alle skovbrugs-  
produkter,  navnlig  træ.
Som eksempel  på virksomhed,  der kan tages i betragtning  i denne  
forbindelse,  kan følgende  nævnes:
- for træ : fældning,  sammenlægning,  transport,  afbarkning,  afkortning,  flisning,  råtrælagring,  opskæring  på savværk,  behandling  med henblik  
på lagring,  forkulning  og klargøring/emballering,
- for andre produkter : alle operationer  i forbindelse  med indsamling,  
oplagring,  konservering,  første  forarbejdning  og 
klargøring/emballering  efter første  forarbejdning,
- for træ or andre skovbruRSprodukter  i uforarbejdet  stand eller i formaf produkter,  som har underRået  et første  forarbeidniR : forbedret  
markedsinformation  og bistand  ved markedsføring  (marketing).

21
b) LedsaKeforanstaltninger  med henblik  på at tilve.iebrinRe  en positiv  holdning
i medlemsstaterne
Blandt  disse foranstaltninger  kan navnlig  følgende  nævnes:
- tilrettelæggelse  af oplysende/bevidstgørende  kampagner,
- tilskyndelse  til oprettelse  af skovbrugssammenslutninger,
- samordning  af informationsprogrammer,
- skovbrugsinformation,
- pilot-  og demonstrationsprojekter.
1. Tilrettelæggelse  af oplysende/bevidstgørende  kampagner  til fordel  for
skovbrug  og træ
Disse kampagner  skal navnlig  tage sigte på:
- ungdommen,- potentielle  deltagere  i skovbrugsudviklingen,
- forbrugerne.
Sigtet  skal være at skabe kendskab  til de muligheder.  Fællesskabet  åbner  for at beskytte,  udvikle  og udnytte  skovene,  og at skabe forståelse  for 
skovbrugsproblemernes  europæiske  dimension.
- Unge opfordres  til at plante  treeer (skovbrugsprojekter).
- De specielle  dage, der i visse  medlemsstater  tilrettelægges  årligt  med  
træer og skoven  som emne, samordnes,  og hele Fællesskabet  inddrages,  
for at give dem et europæisk  perspektiv.
- Der tilrettelægges  kampagner  for at fremme  anvendelsen  af træ.
2. Skovbrugssammenslutninger
For at øge skovenes  produktivitet  og økonomiske  effektivitet,  navnlig  privatskovene  og mere specielt  skovene  på landbrugsbedrifterne,  er det 
hensigtsmæssigt  at lette oprettelsen  af skovbrugssammenslutninger,  der 
kan hjælpe  skovdyrkerne  med:
- mageskifte  forud for tilplantning,
- udarbejdelse  af individuelle  tilplantningsprogrammer.

22
- gennemførelsen  af tilplantning  (herudner  tilknyttede  arbejder),
- skovdriften,
- tilrettelæggelse  af salget  (fælles  salg og kontrakter).
Kommissionen  foreslår  derfor,  at der tilskyndes  til oprettelse  af skov ­brugssammenslutninger  ved hjælp af støtte,  som på aftagende  vis skal  
dække omkostningerne  i forbindelse  med disse sammenslutningers  oprettelse.
Medlemsstaterne  fastlægger  de betingelser,  skovbrugssammenslutningerne  skal opfylde,  således  at de kommer  til at virke som tilsigtet  (nedre  
grænse  for medlemsantal  og arealer,  varighed  og retlig  form),  og for at de fortsat  er levedygtige  efter de fem første  år (igangsætningsperiode).
3. Samordning  af informationsprogrammer
For at Fællesskabets  skovbrugsaktion  kan gennemføres  hurtigt  og 
effektivt,  er det nødvendigt  at samordne  informationsprogrammerne  i land- og skovbruget.  Derfor  må det sikres,  at de pågældende  informations ­
tjenester  arbejder  snævert  sammen.  Samarbejdet  skal være en betingelse  
for, at Fællesskabet  yder finansiel  støtte  til de forskellige  
foranstaltninger.
4. Skovbrugsuddannelse
Fællesskabet  har allerede  vedtaget  foranstaltninger  til at forbedre  mulighederne  for skovbrugsuddannelse  for landbrugere,  der driver  bedrifter  med både landbrug  og skovbrug  (1).
Kommissionen  foreslår,  at disse uddannelsesforanstaltninger  udvides  til 
at omfatte  hele skovbrugssektoren.
5. Pilot-  og demonstrationsprojekter
Fællesskabet  iværksætter  pilotprojekter  for at vise anvendeligheden  af de resultater,  der er opnået  inden for skovbrugsforskningen.  For at fremme  
ny skovbrugsteknik  m.v. sørger  det for en bred formidling  af projekt ­
resultaterne.
Kommissionen  foreslår  særlige  foranstaltninger  hertil.
(1) Artikel  21 i forordning  (EØF) NR. 797/85,  senest  ændret  ved forordning  
(EØF) nr. 1760/87  af 15. juni 1987.

23
c) LedsageforanstaltninRer  med henblik  på at Rive Kommissionen  de midler,  der 
er nødvendiRe  for aktionens  forvaltninR  or opfølRninR
Blandt  disse foranstaltinger  kan navnl^  følgende  nævnes:
6. Systematisk  samordninR  af de forskelliRe  EF-instrumenter . hvormed  der
interveneres  i skovbruRssektoren
For at sikre EF-skovbrugsaktionens  sammenhæng  og effektivitet  er det væsentligt,  at de EF-instrumenter,  der skal anvendes  indenfor  skovbrugs ­sektoren,  er genstand  for systematisk  samordning.  Kommissionen  indfører  en procedure  med henblik  herpå.
7. SamordninR  af de enkelte  medlemsstaters  skovbruRspolitik
EF-skovbrugsaktionens  effektivitet  afhænger  af, at der er god vægtfordeling  mellem  medlemsstaternes  og regionernes  skovbrugsforan ­staltninger  på den ene side og EF-skovbrugsforanstaltningerne  på den 
anden.  For at sikre en sådan vægtfordeling  opfordres  medlemsstaterne  til 
at forelægge  planlagte  skovbrugsforanstaltninger  for Kommissionen  til udtalelse;  dette gælder  også skovbrugsprogrammer  på regionalt  eller  
nationalt  plan. Der skal især lægges  vægt på forskningsprogrammerne  
inden for skovbruget  og programmerne  for skovrejsning  på arealer,  der 
tidligere  har været anvendt  til landbrug.
8. Toårsrapport  om skovsituationen  i Fællesskabet  or om resultaterne  af
Fællesskabets  skovbruRsaktion
Hver andet år forelægger  Kommissionen  Rådet og Europa-Parlamentet  samt  
Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  en rapport  om situationen  i skovene  i Fællesskabet .
Rapporten  ledsages  af eventuelle  forslag,  som skal løse de problemer,  der er redegjort  for i rapporten,  og hvor en EF-løsning  er hensigts ­
mæssig.
9. Oprettelse  af en stående  skovbruRskomité
Kommissionen  genoptager  visse dele af det forslag,  den forelagde  Rådet i 1978, om oprettelse  af en stående  skovbrugskomité,  hvis opgave  skal  
være  :
1) at undersøge  skovbrugspolitikken  i medlemsstaterne  samt foranstalt ­ningerne  og programmerne  i forbindelse  hermed,  og at afgive  hen ­stillinger  for at gøre skovbrugpolitikken  mere sammenhængende  i 
Fællesskabets  interesse,
2) at bistå Kommissionen  i overensstemmelse  med de af Rådet fastlagte  
bestemmelser  om komitébistand  for så vidt angår visse foranstalt ­
ninger  til gennemførelse  af de bestemmelser,  som fastlægges  inden for aktionsprogrammet.

24
3) at behandle  ethvert  problem vedrørende  skovbrugssektoren  og tilknyttede  sektorer,  som forelægges  den af Kommissionen.
Den Stående  Skovbrugskomité  vil således  få tildelt  opgaver,  der tidligere  
var overdraget  Komitéen  for Skovbeskyttelse  og COFOR (lederne  af medlems ­
staternes  skovstyrelser).
10. Tilve.jebringelse  af et skovbruRstillæg  til INLB
Hvis der til Fællesskabets  Informationsnet  for Landbrugsøkonomisk  
Bogføring  knyttes  en enhed for bedrifter  med landbrug  og skovbrug  eller  
landbrug,  skovbrug  og græsning,  kan der tilvejebringes  økonomiske  oplysninger  om de pågældende  forskellige  bedriftstyper,  og der bliver  
således  informationsbaser  til rådighed,  der er nyttige  til brug for 
udvikling  af modeller  for bæredygtige  bedrifter med landbrug  og skovbrug,  
der kan anvendes  i forbindelse  med programmerne  for udvikling  af 
landdistrikter.
Cirka to tusinde  af Fællesskabets  bedrifter med landbrug  og skovbrug  bør 
følges  regnskabsmæssigt  og omfattes  af et bedriftsskema.  De to tusinde  bedrifter  bliver  lagt til de eksisterende  INLB-regnskabsprøver , hvor de kommer  til at udgøre  en særlig  underenhed.
11. Et EF-svstem  for information  or kommunikation  vedrørende  skovbruget
Kommissionen  anser det for at være en forudsætning  for skovbrugsaktionens  styring  og opfølgning,  at der tilvejebringes  et EF-informationssystem,  der er baseret  på de kilder,  som er til rådighed  i medlemsstaterne,  og på oplysninger,  der indsamles  på EF-plan  (skovbrugsstatistikker,  
observationsnettet  i skovene  m.v.);  ligeledes  bør der tilvejebringes  et net for skovbrugsfaglige  spørsmål.
Systemet  skal omfatte  moderne  midler  til behandling  af oplysninger,  
herunder  tal, og af dokumenter.  Det skal eventuelt  forbindes  med andre  EF-systemer,  for at rækkevidden  kan blive større.  Formålet  skal være at 
indsamle  og behandle  (klassificere,  analysere  og sammenligne)  skovbrugs ­oplysninger  og andre relevante  oplysninger  fra de forskellige  kilder  og give dem en sammenhængende  og praktisk  form, så de kan stilles  til 
rådighed  for de interesserede.  Systemet  skal være underkastet  visse  
betingelser,  navnlig  med hensyn  til fortrolighed,  og det kan alt efter  udvikling  eventuelt  gøres tilgængeligt  for medlemsstaterne  og forskellige  
interesserede  sektorer  (offentlige  og private  organer:  forskningscentre,  universiteter,  skovdyrkere,  industrivirksomheder  m.v. ).
Dette informationssystem  for skovbruget  skal tilvejebringes  etapevis.  I 
første  etape prioriteres  oplysninger  om skovbrugsressourcer,  udvikling  af nye ressourcer  (især ved skovrejsning  på landbrugsjord)  og skov ­
beskyttelse.  Systemet  skal endvidere  anvendes  ved udarbejdelsen  af toårsrapporterne  (se punkt  E III 8).

25
12. Dybtgående  undersøgelser
Konimissionen  vil endvidere  iværksætte  de fornødne  forberedende  under ­søgelser  vedrørende  visse spørgsmål,  som er forbundet  med skovbrugs ­
problemer,  f.eks.  beskatning  af skovbrug  samt finansieringsmetoder  til udvikling  af skovbrug  på landbrugsbedrifter.
F. FINANSIERING  (se tabellen  i bilag II)
Skovbrugsprogrammet  omfatter  ret forskellige  foranstaltninger,  og deres arter afgørende  for, hvor de skal opføres  på budgettet.  Det forudses  dog, at
Fællesskabets  medfinansiering  for de flestes  vedkommende  skal ske gennem
EUGFL,  Udviklingssektionen.
EUGFL.  Udviklingssektionen
a) Hvad angår ordningen  med støtte  til skovrejsning  på landbrugsjord  samt  
fornyelsen  af arealerne  med korkeg , får finansieringen  form af 
refusioner  til medlemsstaterne  efter forordning  (EØF) nr. 797/85.  De ekstraomkostninger,  forslaget  medfører,  vil begynde  i 1990 (refusion  i 
forbindelse  med foranstaltninger,  der er iværksat  i 1989);  beløbet  vil blive på ca. 9 mio ECU, og i 1993 (refusion  i forbindelse  med det sidste  
år af det foreliggende  program)  vil beløbet  være nået op på 41 mio ECU.  Det bør noteres,  at ordningen  med årlige  præmier,  der er indført  inden  
for denne ramme,  giver ret til refusion  over et meget langt tidsrum  (indtil  20 år) efter programmets  udløb,  men de årlige  beløb er ret beskedne  (ca. 7 mio ECU/år).
b) Skovbrugsprogrammerne  i landdistrikterne  er en ny form for intervention  
fra EUGFL,  Udviklingssektionen.  Der bliver  her tale om bevillingsfor ­pligtelser  inden for det beløb,  der er opført  på budgettet,  og på 
grundlag  af faktiske  programmer.
De første  programmer  forudses  først godkendt  i 1990 (skovbrugspro ­grammets  andet år), hvilket  dels skyldes  bevillingsudsigterne  og dels  
den tid, der er nødvendig,  for at der kan indføres  procedurer  for 
programmernes  behandling  og for udarbejdelsen  af de første  programmer  i terrænet.  Til orientering  kan nævnes,  at der foreslås  et skøn for 
forpligtelserne  på ca. 25 mio ECU i 1990, stigende  til 70 mio ECU i 1992  (programmets  fjerde  år).
c) Der vil ikke blive tale om nogen  udgiftsstigning  i forlængelse  af de ændringer,  der foreslås  for anvendelse  af forordning  (EØF) nr. 355/77  (forarbejdning  og afsætning) , således  at der kan ydes refusion  for projekter  vedrørende  træ og korkprodukter.  Den årlige  tildeling  
bestemmes  ved budgetproceduren,  og fordelingen  af bevillingerne  til de forskellige  sektorer  vil ske på grundlag  af de fremlagte  projekter.
d) Som helhed  vil de ekstraomkostninger  for EUGFL.  Udviklingssektionen , der følger  af det foreslåede  program,  først begynde  i 1990, hvor de vil 
udgøre  34 mio ECU, stigende  til ca. 100 mio ECU i 1992. Fortsætter  finansieringen  af programmerne  i landdistrikterne  ud over 1992, kan der
i 1993 forventes  forpligtelser  på 141 mio ECU, hvis der er til­strækkelige  midler  til rådighed.

26
Anden finansiering
e) Oprettelsen  af informationssystemet  for skovbruget  foreslås  finansieret  
inden for den del af landbrugsbudgettet,  der ikke omfatter  EUGFL  (kapitel  38 i budgettet),  med et beløb på 0,5 mio ECU i 1989, stigende  
til 1,2 mio ECU i 1992.
f) Udbygningen  af de skovbeskyttende  foranstaltninger  sker ved ændring  af forordning  (EØF) nr. 3528/86  og nr. 3529/86.  Ekstraudgifterne  vil beløbe  sig til 2,5 mio ECU i 1989 og 8 mio ECU om året for de to resterende  år, 
dvs. indtil  udløbet  af de pågældende  forordningers  gyldighedsperiode  
(1991).
g) At Den Stående  SkovbruRskomité  erstatter  de eksisterende  komitéer  skulle  
ikke medføre  ekstraudgifter.
De foreslåede  foranstaltninger  tilsammen
h) De nye foranstaltninger,  der er foreslået  i programmet  for skovbrugs ­
aktionen,  får kun beskedne  finansielle  følger  i 1989 (ca. 3 mio ECU).  
Udgifterne  bliver  dog betydelige  fra 1990 (43 mio ECU), og vil til sidst  nå op på 150 mio ECU, hvis alle foranstaltningerne  videreføres  indtil  
1993.
Samlede  udgifter  i forbindelse  med skovbruRsforanstaltningerne
i) Blandt  de nuværende  foranstaltninger  kan man navnlig  nævne den ordning,  der er fortsat  ved forordning  (EØF) nr. 797/85,  og som indebærer  støtte  
til tilplantning  af landbrugsarealer  med skov. Foranstaltningen  er kommet  langsomt  i gang, og trods den tillægsvirkning,  der vil følge af 
de seneste  bestemmelser  om tilskyndelse  til nedlæggelse  af agerjord  
(set aside)  og ophør  med landbrugsvirksomhed,  vil de finansielle  
virkninger  forblive  begrænsede  (ca. 25 mio ECU i 1993) uden den udbygning  af ordningen  der er foreslået  inden for rammerne  af nærværende  
program.
j) Regionalforanstaltningerne  (IMF, de spanske,  portugisiske  og irske  
programmer)  tegner  sig for mere opfattende  udgifter,  der ligger  omkring  60/70  mio ECU pr. år, hvad skovbrugsafsnittet  angår.
k) -l) Under hensyntagen  til de nuværende  beskyttelsesforanstaltninger  (brande
og forurening)  forudses  der en langsom  vækst i de samlede  omkostninRer . som de igangværende  foranstaltninger medfører ; de forventes  at udgøre  ca. 90 mio ECU om året i 1992 og 1993.
m) Det betyder,  at de samlede  EF-skovbrugsforanstaltninger . såvel de nuværende  som de foreslåede,  vil indebære  en EF-finansiering  på 
69 mio ECU i 1989, og som følge af navnlig  det nærværende  program  vil 
tallet  stige til næsten  200 mio ECU i 1992 og til over 240 mio ECU i 
1993.

27
G. RETSFORSKRIFTER
Denne begundelse  ledsages  af følgende  forslag:
A. Forslag  til forordning  om forbedring  af landbrugsstrukturernes  
effektivitet  (tilplantning  af landbrugsarealer  med skov, herunder  med  
korkeg,  uddannelse);
B. Forslag  til forordning  om indførelse  af programmer  for udvikling  og 
udnyttelse  af skove i landdistrikter  (foranstaltning,  der er integreret  
i den helhed,  som iværksættelsen  af reformen  af strukturfondene  udgør);
C. Forslag  til forordning  om ændring  af Rådets  forordning  EØF nr. 355/77  
under hensyntagen  til:
- kork og afledte  produkter.
- træ og afledte  produkter;
D. Forslag  til Rådets  afgørelse  om oprettelse  af en stående  skovbrugskomité  
(1);
E.Forslag  til forordning  om ændring  af forordning  (EØF) nr. 3528/86  om beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod luftforurening;
F.Forslag  til forordning  om ændring  af forordning  (EØF) nr. 3529/86  om 
beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod brande;
G. Forslag  til Rådets  afgørelse  om indførelse  af et EF-system  for
information  og kommunikation  vedrørende  skovbruget  (EFICS),  navnlig  som 
støtte  for Fællesskabets  skovbrugsprogrammer.
Andre foranstaltninger  vil blive foreslået  fortløbende  og i lyset af den 
indvundne  erfaring.
(1) Revideret  udgave  af det oprindelige  forslag  fra 1978.

28
BILAG IIGANGVÆRENDE  EF-FOItANSTALTNINGER  I SKOVBRUGET
I. ForanstaltninRer  til udviklins  af skovbruget
Fra 1964 til 1984 iværksatte  Fællesskabet  flere punktvise  skovbrugsfor ­
anstaltninger;  hovedparten  var direkte  forbundet  med den fælles  landbrugs ­politik,  navnlig  med strukturpolitikken.  Foranstaltningerne  kan opdeles  i 
tre kategorier:
1. Foranstaltninger  vedrørende  den genetiske  kvalitet  af forstligt  formeringsmateriale  i Fællesskabet  med henblik  på at sikre skovdyrkerne  
frø og plantemateriale  af god kvalitet  (1), fytosanitære  foranstalt ­
ninger  til beskyttelse  af skovbevoksningerne  mod sygdomme  (2) og foranstaltninger  til standardisering  af råtræ (3).
2. Mellem  1964 OG 1976 har EUGFL,  Udviklingssektionen,  på grundlag  af 
forordning  nr. 17/64/EØF  (4) om betingelserne  for støtte  fra Den Europæiske  Udviklings-  og Garantifond  for Landbruget,  bidraget  til, at 
forskellige  skovbrugsprojekter  med betydning  for landbrugsstrukturerne  
blev gennemført.
3. Ved Rådets  forordning  (EØF) nr. 269/79  af 6. februar  1979 (5) om ind­
førelse  af en fælles  foranstaltning  inden for skovbruget  i visse  middel ­havsområder  i Fællesskabet,  tilsigtes  der udtrykkeligt  en forbedring  af 
de forhold,  der er en forudsætning  for landbrugets  produktivitet,  
navnlig  ved jord- og vandbevarende  foranstaltninger.  Der blev herved  åbnet  mulighed  for at gennemføre  regionale  skovbrugsprogrammer  med en 
række foranstaltninger,  navnlig:
- skovplantning
- udbedring  af forsømte  skove
- tilknyttede  arbejder,  f.eks.  jordarbejder
- brandbeskyttelse
- anlæggelse  af skovveje.
Foranstaltningen,  der udløb ved udgangen  af 1985, er blevet  videreført  ved Rådets  forordning  (EØF) nr. 2088/85  af 23. juli 1985 om de 
integrerede  middelhavsprogrammer  (6) og ved forordning  (EØF) nr. 1401/86  om en fælles  foranstaltning  til fremme  af landbruget  i visse ugunstigt  stillede  områder  i Norditalien  (7).
(1) - Direktiv  66/404/EØF  af 14. juni 1966 om handelen  med forstligt
formeringsmateriale,  EFT nr. 125 af 11.07.1966.
- Direktiv  71/161/EØF  af 30. marts 1971 om normerne  for den ydre  beskaffenhed  af forstligt  formeringsmateriale,  som forhandles  inden for 
Fællesskabet,  EFT nr. L 87 af 17.04.1971.
- Direktiv  68/89/EØF  af 23. januar  1968 om indbyrdes  tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivninger  om sortering  af råtræ,  EFT nr. L 32 
af 6.2.1968.
(2) Direktiv  77/93/EØF  af 21. december  1976, der fastsætter  fytosanitære  foranstaltninger,  som skal reducere  risikoen  for, at der føres  plantesygdomme,  som er skadelige  for landbruget  og skovbruget,  ind i 
Fællesskabet,  og at de føres fra en medlemsstat  til en anden,  EFT nr. L 26 
af 31.01.1977.
(3) Direktiv  68/89/EØF;  EFT nr. L 32 af 6.2.1968
(4) EFT nr. L 34 af 19.04.1964,  s. 586/64
(5) EFT nr. L 38 af 14.02.1979,  s. 1
(6) EFT nr. L 197 af 27.07.1985,  s. 1
(7) EFT nr. L 128 af 14.05.1986,  s. 5.
)

29
Der er indført  tilsvarende  foranstaltninger  for Grækenland  (1), De 
Oversøiske  Departementer  (Frankrig)  (2), Irland  (3), Portugal  (4), og 
Spanien  (5).
Arene 1985-1988  repræsenterer  ret vigtige  skridt  mod en mere omfattende  og 
sammenhængende  helhed  af skovbrugsforanstaltninger:
- I Rådets  forordning  (EØF) nr. 797/85  af 12. marts 1985 om forbedring  af 
landbrugsstrukturernes  effektivitet  (6) er der fastsat  støtte  til skov ­plantning  og til forbedring  af skovarealer  på landbrugsbedrifterne.  
Foranstaltningen  gælder  dog kun landbrugere  med landbrug  som hovederhverv.
Samtidig  er det fastsat,  at den godtgørelse,  der ydes for at udligne  varige  naturbetingede  ulemper  i bjergområder  og i ugunstigt  stillede  områder,  
fortsat  kan ydes i 15 år, når landbrugsarealerne  tilplantes  med skov.
- Ved forordning  (EØF) nr. 1760/87  af 15. juni 1987 om ændring  af nævnte  
forordning  (EØF) nr. 797/87  (7) blev disse foranstaltningers  anvendelses ­område  udvidet:
. tilplantningsstøtten  kan ydes til sammenslutninger  og kooperative  virksomheder  og til kollektive  institutioner,  som tilpanter  
landbrugsarealer,
. tilplantningsstøtten  kan på visse betingelser  ydes til landbrugere  med  
landbrug  som deltidsbeskæftigelse,
. der kan ydes en årlig hektarpræmie,  hvis tilplantningen  med skov fører til 
en nedsættelse  af landbrugsproduktionen  med mindst  20%,
. det tidsrum,  hvor ovennævnte  udligningsgodtgørelse  fortsat  kan ydes,  forlænges  fra 15 til 20 år.
- Ved forordning  (EØF) nr. 1094/88  af 25. april 1988 (8), ved hvilken  den 
seneste  ændring  af førnævnte  forordning  (EØF) nr. 797/85  er sket, er disse  foranstaltningers  anvendelsesområde  blevet  yderligere  udvidet:
. støtten  til tilplantning  med skov kan nu ydes til landbrugere,  som modtager  støtte  for nedlæggelse  af agerjord.
- Ved Rådets  forordning  (EØF) nr. 1096/88  (9) om indførelse  af en fællesskabs ­
ordning  for tilskyndelse  til ophør  med landbrugsvirksomhed,  er det fastsat,  
at der til ældre landbrugere,  der ophører  med deres landbrugsvirksomhed  og tilplanter  arealerne  med skov, ydes en årlig godtgørelse  indtil  det 70. år; endvidere  ydes der en årlig præmie  pr. skovbeplantet  ha i et tidsrumpå 20 år.
(1) Forordning  (EØF) nr. 1975/82  af 19. juli 1982 om fremskyndelse  af udviklingen  af landbuget  i visse områder  i Grækenland,  EFT nr. L 214 af 
22.07.1982.
(2) Direktiv  81/527/EØF  af 30. juni 1981, EFT nr. L 197 af 20.07.1981.
(3) Forordning  (EØF)  1820/80  af 20. juni  1980,  EFT nr. L 180 af 14.07.1980.
(4) Forordning  (EØF)  3828/85  af 20. december  1985 om et særligt  program  forudvikling  af landbruget  i Portugal,  EFT nr. L 372 af 31.12.1985.
(5) Forordning
(6) EFT nr. L 93 af 30.03.1985.
(7) EFT nr. L 167 af 26.06.1987.
(8) EFT nr. L 106 af 27.04.1988.
(9) EFT nr. L 110 af 29.04.1988.

30 -
II. Foranstaltninser  til skovbeskyttelse
- Den 17. november  1986 vedtog  Fællesskabet  en dobbeltforanstaltning  til beskyttelse  af skovene:  mod forurening  (1) og mod brande  (2);
Førstnævnte  forordning  tilsigter  især, at der regelmæssigt  udarbejdes  en oversigt  over de skader,  der er sket på skovene  som følge af 
luftforurening;  oversigterne  udarbejdes  på grundlag  af et EF-net  af prøveflader  og årlige  opgørelser  over skovenes  sundhedstilstand.
Fællesskabet  bidrager  endvidere  til forsøg  samt pilot-  og demonstra ­tionsprojekter med henblik  på at forbedre  metoderne  til observation  af 
de skader,  der er sket på skovene.
De anslåedede  udgifter  til aktionen  er på 10 mio ECU for 5 år.
I henhold  til den anden forordning  deltager  Fællesskabet  i en række  foranstaltninger  til forbyggelse  af skovbrande;  de omfatter  navnlig  
støtte  til visse skovbrugsarbejder,  til anskaffelse  af rydnings-  
material,  til anlæggelse  af skovveje  og brandbælter,  til oplysnings ­kampagner  og til oprettelse  af tværfaglige  centre  for indsamling  af 
oplysninger.
De anslåede  udgifter  til aktionen  er på 20 mio ECU for S år.
III. ForanstaltninRer  inden for skovbruRsforskning
- Inden for den forskning.  Kommissionen  forvalter,  og som direkte  eller  indirekte  og helt eller  delvis  har forbindelse  med skovbrug  og/eller  
træ, er der iværksat  flere programmer:
1. Programmet  for træ- 1982-1985  : Træ som fornyelig!  råstof
- 1986-1989  : Træ, herunder  kork, som fornyelig!  råstof.
Disse programmer  dækker  hele skov- og træbranchen;  kork er blevet  
indsat  i det andet program.  Det nuværende  program  omfatter  tre sektorer:  skovbrugets  primære  og sekundære  produktion  (vækst  og 
skovning);  forarbejdning  og anvendele  af træ og kork som materiale;  fremstilling  af papirmasse  og papir samt træbaserede  kemikalier.
Inden for hvert af programmerne  er der sluttet  omkring  100 
kontrakter  med udgiftsdeling  i de tre sektorer,  og der er iværksat  
samordningsforanstaltninger  for de enkelte  programmer.  Indholdet  af 
et tredje  program  for 1989-1992  er for øjeblikket  til drøftelse.
(1) Forordning  (EØF) nr. 3528/86  af 17. november  1986,  
EFT nr. L 326 af 21.11.1986.
(2) Forordning  (EØF) nr. 3529/86  af 17. november  1986,  
EFT nr. L 326 af 21.11.1986.

31 -
2. ProRrantmet  for biomasseenerRi
Udvikling  og indvinding  af biomasse  udnyttelse,  transport,  oplagring  og 
Omdannelsesteknik;  grundforskning  - 
forgasning  og methanol.til energi;  forbedring  af produktion,  
tørring.
termisk  omdannelse,  pyrolyse.
3. Miljøbeskytt else or klimatoloRi  (1986 - 1989):  især luftforureningens  indflydelse  på land- og vandøkosystemer:
a) luftforureningens  direkte  virkninger  for plantevækst  og landøkosystemer,
b) luftforureningens  indirekte  virkninger  for planter  og landøkosystemer,
c) forbindelser  mellem  virkningerne  fra de forurenende  stoffer  i luften  og 
andre faktorer,  der spiller  ind i forbindelse  med forringelsen  af land ­
økosystemerne  (navnlig  skovene),  f.eks.  tørke,  plantesygdomme,  svampe  og 
parasitter.
A. F.A.S.T.  II: (Forecasting  and Assessment  in Science  and Technology):  under ­søgelsen  vedrørende  integreret  udvikling  af fornyelige  naturressourcer,  herunder  undersøgelser  vedrørende  skovforhold  på længere  sigt, den biolo ­
giske forskelligartethed  og jordudnyttelse.
5. SamordninR  af landbruRsforskninRen
- Program  for landbrugsforskning:  fire af de syv underprogrammer  vedrører  skoven  på forskellig  måde.
- Punktforskning:  F.eks. et program  vedrørende  elmesyge  og egens visnesyge,  
i forbindelse  med udvikling  af fytosanitære  foranstaltninger  og kontrol  
af formeringsmateriale.
6. PemonstrationsproRrammet  vedrørende  energi  i sektoren  for biomasse  or
energi  fra affald
Et demonstrationsprogram  i sektoren  for biomasse  og energi  fra affald  omfatter  projekter,  der danner  bindeled mellem  dels forsknings-  og udviklingsfasen  (F&U) i egentlig  forstand  dels en iværksættelse  af processen  i industriel  målestok,  som er så omkostningskrævende,  at det vil indebære  en for stor risiko  at gå i gang med den på F&U-basis  alene.
For øjeblikket  er der 20 demonstrationsprojekter  af denne type, som 
vedrører  skovbruget:et projekt  vedrørende  indsamling  af biomasse,  
to projekter  vedrørende  energikulturer,
tre projekter  vedrørende  behandling  af affald  fra skovbrugsprodukter,  fire projekter  vedrørende  varmeproduktion  og energi  ved forbrænding,  
ti projekter  vedrørende  produktion  af gas, trækul  eller brændstoffer  ved 
forgasning  og pyrolyse.
Kommissionen  afsætter  12,2 mio ECU til disse 20 demonstrationsprojekter  i 
skovbruget .

- 32 -
BILAG II
Overslag  over udgifterne  til skovbrugsprograirmet
(mio ECU)
Refusion/Forpligtelse  i : 1989 : 1990 : 1991 1992 : 1993
A. NYE FORANSTALTNINGER  (Fælles  skovbrugspolitik)
EUGFL , Udvik 1 ingssektionen
a) Ændring  af fo. 797/B5  :
- kork Ρ·Πί· 0,5 1 1,5 2,1
- tilplantning  og andre foranstaltninger p.m. 8.8 ^ 19.328.5 39.3
- i alt p.m. 9,3 19,3 30 41,4
b) Skovbrugsprogrammer  i landdistrikter p.m* 25 40 70 (100)
c) Ændring  af fo. 355/77,  afsætning  og for-
arbejdning  (skovbrugsprodukter,  kork,  
m. V.) p.m. p.m* p.m* p.m. p.m.
d) EUGFL (U), yderligere  udg. i alt p.m* 34,3 59,3 100 (141,4)
Kapitel  38 : Landbrugsudgifter ekskl.  EUGFL
e) Informationssystem  for skovbruget 0,5 1 1,2 1.2 (0,6)
f) Udbygning  af beskyttelsesforanstaltninger
(brande,  forurening) 2,5 8 8 (8) (8)
Bevillinger  til administration  (mødeudgifter)
g) Stående  skovbrugskomité p.m. p.m. p.m. p.m. p.m.
h) Nye foranstaltninger  1 ALT 3,0 43,3 68,5 (109,2) (150)
B. IGANGVÆRENDE  FORANST.  (til orientering)
EUGFL . UdV  ik1 ingssektionen
i) Fo. 797/85,  art. 20, ti 1 plantningsstøtte 5 5 10 15 25
(herunder  nedlæggelse  af agerjord og  ophør  
med 1andbrugsvirksomhed)
j) Regionalforanstaltninger 55 65 70 65 60
Kapitel  38: Landbrugsudgifter  ekskl-  EUGFL
k) Beskyttelse  (brande,  sur nedbør) 6,6 6,3 6,1 (7) (7)
1) Igangværende  foranst.  1 ALT 66,6 76,3 86,1 (87) (92)
m) SKOVBRUGSFORANSTALTNINGERNE ;
TILSAMMEN  (igangværende  og foreståede) 69,6 119,6 154,6  :(196,2) (242)
N.B. : Skønnene  i parentes  ligger  uden for nærværende program.  De er anført  til orientering,  sS det er 
muligt  at danne sig et indtryk  af de samlede,  forventede  udgifter  frem til 1993.

33 -
A.
FORSLAG  TIL RÅDETS  FORORDNING  (EØF)  
om ændring  af forordning  (EØF) nr. 797/85  om forbedring  af 
landbrugsstrukturernes  effektivitet,  for så vidt angår  
tilplantning  af landbrugsarealer  med skov
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE  FÆLLESSKABER  HAR -
under  henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab,  særlig  artikel  42 og 43,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (1),
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet  (2),
under henvisning  til udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (3), og
ud fra følgende  betragtninger:
Fællesskabets  bestræbelser  for at formindske  overskudsproduktionen  af land ­
brugsprodukter  bør ledsages  af effektive  foranstaltninger  til skovplantning  på 
arealer,  der tages ud af landbrugsproduktion;
foranstaltningerne  i artikel  20 i Rådets  forordning  (EØF) nr. 797/85  af 
12. marts 1985 (4), senest  ændret  ved Rådets  forordning  (EØF) nr. 1094/88  af 
25. april 1988 (5), bør derfor  tilpasses  og udbygges;
(1) EFT  nr. C af
(2) EFT  nr. C af
(3) EFT nr. C af
(4) EFT nr. L 93 af 30.03.1985,  s. 1.
(5) EFT nr. L 106 af 27.04.1988,  s. 28.

34
tilplantningsstøtten  bør derfor  udvides,  således  at den omfatter  alle  
personer,  som tilplanter  landbrugsarealer  med skov, og samtidig  bør 
støttelofterne  hæves;
landbrugerne  kan blive tilskyndet  til at tilplante  deres landbrugsarealer  med  
skov, hvis der indføres  en årlig præmie  pr. tilplantet  hektar  med henblik  på 
navnlig  at udligne  det indkomsttab,  som landbrugsarealernes  tilplantning med  
skov vil medføre;
medlemsstaterne  bør fastlægge  de betingelser,  som skal være opfyldt  i 
forbindelse  med landbrugsarealernes  tilplantning  med skov -
UDSTEDT  FØLGENDE  FORORDNING:
Artikel  1
I forordning  (EØF) nr. 797/85  foretages  følgende  ændringer:
1. Artikel  15, stk. 3, ophæves.
2. Afsnit  VI affattes  således:
"Afsnit  VI
Skovbrugsforanstaltninger  på landbrugsbedrifterne
Artikel  20
1. Medlemsstaterne  kan tildele  støtte  til tilplantning  af landbrugsarealer  med  
skov til landbrugerne,  herunder  landbrugere,  der modtager  støtte  som 
omhandlet  i afsnit  0.1 eller 0.2 i denne forordning  eller støtte  som 
omhandlet  i artikel  4 i Rådets  forordning  (EØF) nr. 1096/88  af 25. april  
1988 om indførelse  af en fællesskabsordning  for tilskyndelse  til ophør med  
landbrugsvirksomhed  (6).
(6) EFT nr. L 110 af 29.04.1988,  s. 1.

støtten  til tilplantning  med skov kan ligeledes  ydes til enhver  enkelt ­
person,  samt til sammenslutninger  eller kooperative  virksomheder  i 
skovbruget  eller til kollektive  institutioner,  som gennemfører  tilplantning  
af landbrugsarealer.
2. Medlemsstaterne  kan tildele  støtte  til landbrugere,  der opfylder  
betingelserne  i artikel  2, stk. 1, litra a), til investering  i forbedring  
af skovarealer,  såsom  anlæggelse  af læhegn,  brandbælter,  vandreservoirer  og 
skovveje  på bedrifterne,  samt til foranstaltninger  til gendannelse  af 
skove,  der er blevet  ødelagt  ved naturkatastrofer.
3. Udgifter  til landbrugsmateriellets  tilpasning  til skovbrugsarbejder  er 
omfattet  af de i stk. 1 og 2 omhandlede  investeringer.
4. De udgifter,  der i henhold  til stk. 1 faktisk  er afholdt  af medlems ­
staterne,  refunderes  af fonden  med indtil
- 80% af omkostningerne  til tilplantning  med skov og til anlæggelse  af 
skovveje .
- 60% for de øvrige  arbejder,  der er nævnt i stk. 2,
og med et maksimalt  investeringsbeløb  på 80.000  ECU pr. bedrift,  dog højst  
20.000  ECU for så vidt angår investering  i forbedring  af skovarealer,  samt  
op til følgende  refusionsberettigede  maksimumsbeløb:

36 -
- 1.800 ECU pr. ha for tilplantning  med skov, herunder  tilplantning  med 
korkeg  og gendannelse  af beplantninger  med korkeg,
- 700 ECU pr. ha for forbedring  af skovarealer  og anlæggelse  af læhegn,
- 1.400  ECU pr. ha for forbedring  af arealer  med korkeg,
- 18.000  ECU pr. km for skovveje,
- 150 ECU pr. ha forsynet  med brandbælter  og vandreservoirer.
Artikel  20a
1. Medlemsstaterne  tildeler  en årlig præmie  pr. ha, der tilplantes  med skov,  
til landbrugere,  der tilplanter  landbrugsarealer  med skov, og som ikke  
modtager  den i artikel  6 i forordning  (EØF) nr. 1096/88  omhandlede  præmie,  
og præmien  ydes for et tidsrum  på indtil  20 år regnet  fra den oprindelige  
skovtilplantning.
2. Det tilskudsberettigede  maksimumsbeløb  for den i stk. 1 omhandlede  årlige  
præmie  er 150 ECU pr. tilplantet  ha pr. år.
Dette beløb nedsættes  til 50 ECU pr. ha, hvis der for samme areal ydes  
støtte  i henhold  til afsnit  0.1 eller 0.2 for det tidsrum,  nævnte  støtte  
ydes .

37
3. Medlemsstaterne  fastsætter  beløbet  far den årlige  præmie  i forhold  til 
indkomsttabet  og de træarter  eller -typer,  der er anvendt  til tilplant ­
ningen.
Artikel  20b
1. Medlemsstaterne  fastlægger  betingelserne  for tilplantning  af landbrugs ­
arealerne  med skov og navnlig  beliggenheden  for de arealer,  som kan 
tilplantes,  træartsvalget  (eller  valg af træartsgrupper/kriterier  som 
træarterne  skal opfylde),  skovdyrkningssystemerne,  planteafstanden  og 
omdriftalderen,  samt de minimums-  og maksiraumsarealer , der kan tilplantes;  
de lader tilplantningsprojekter,  som omfatter  mere end 100 ha sammen ­
hængende  arealer,  vurdere  med hensyn  til indvirkningen  på miljøet  efter  
bestenmelserne  i Rådets  direktiv  85/337/EØF  (1).
2. Meddelelsen  om gennemførelsesbestemmelserne  til dette afsnit  ifølge  
artikel  24 skal indeholde:
- en angivelse  af de ledsageforanstaltninger,  der er truffet  eller påtænkt,  
såsom  uddannelse,  konsulenttjeneste  og tilskyndelse  til oprettelse  af 
skovbrugssammenslutn inger,
- en beskrivelse  af de skovbrugsplaner  eller -programmer,  som tilplant ­
ningerne  skal være i overensstemmelse  med, herunder  i givet fald lokale  
driftsplaner.
(1) EFT nr. L 175 af 05.07.1985,  s. 40.

- 38 -
3. Artikel  26 ændres  siledes:
a) stk. 2,
i) første  punktum  affattes  således:
'^Fonden  refunderer  medlemsstaterne  25% af de tilskudsberettigede  
udgifter  inden for rammerne  af de i artikel  Ib, 3-7, 13-17,  19, 20 
og 20a omhandlede  foranstaltninger. ”
ii) tredje  led, affattes  således:
”-50% for den i artikel  14, 17 og 20a omhandlede  støtte  til de 
græske,  irske, italienske  og portugisiske  regioner  samt De Franske  
Oversøiske  Departementer. ”
b) I stk. 4 indsættes  ”20a” efter ”17”.
Artikel  2
Denne forordning  træder  i kraft på tredjedagen  efter offentliggørelsen  i De 
Europæiske  Fællesskabers  Tidende.
Denne forordning  er bindende  i alle enkeltheder  og gælder  umiddelbart  i hver  
medlemsstat.
Udfærdiget  i Bruxelles,  den På Rådets  vegne

A- 39 -
FiNANSlERINGOVERSiGT  vedr/rende  :
Forslag  til Rådets  forordning  om ændring  af forordning  (EØF) nr. 797/85  om for­
bedring  af landbrugsstrukturernes  effektivitet,  for så vidt angår tilplantning  af 
landbrugsarealer  med skov.
1. Budgetpost  : III B Konto: 301 Betegnelse  : EUGFL,  Udviklingssektionen  -
strukturpolitik
2. Retsgrundlag  : artikel  42 og 43
3. Klassifikation  : Qbligatorlsk  udgift ''■•'<*^9^  klassificeringen  af tilsvarende  for­anstaltninger,  der på nuværende  tidspunkt  er fastsat  i for­
ordning  797/85.
4. Foranstaltningens  foraål og beskrivelse  af aktionen  : udbygge  de skovbrugsforanstaltninger,  i
der er fastsat  i forordning  797/85  (landbrugsbedrifter).  Indførelse  af tilskud  til korkproduktionen  og årlig præmier  ved tilplantning  af landbrugsarealer  med skov.1
5. Beregnt ngsiatode
5,1 Udgiftens  art ; Rgf^J5^Qr, ¿g nationale  refusionsberetigede  udgifter.
5.2 Fallesslcabsflnanslerlngens  st/rrelse  : 25% eller 50% af de refusionsberettigede  udgifter.
5.3 Beregning  : Kor k Ti 1 p 1 a nt n i n gRefusion  i Investeringer Præmier Investeringer “Præmier  i altr990 0,5 ~i j:õ— 8,2 0,6 9,31991 0,9 0,1 16,3 2,0 19,31992 1,3 0,2 2^,5 4 301993 1,7 0,4 32,7 6,6 41,4
6. Finansielle  virkninger for aktionsbevillinger  :
6.1 Forfaldsplan  for forpiigteliei-  og betallngibevlllinger  (aio ECU)
Reonskabsår FB ΒΘ
19 89 p.m. p.m.19 90 9,3 9,3
19 91 19,3 19,319 92 30 3019 93 41,4 41,4
1 alt 100 100
6.2 Finansiering  i indeværende  regnskabsår  :
7, Beeærkninger  : beløb,  der er anført  som forventede  samlede  omkostninger  iforbindelse  med den i forordning  797/85  fastsatte  foranstaltning,  kræver  ingen  ændring,  for så vidt angår tidsrummet  1985-1989.  Omkostningerne  som følge af de pågældende  ændringer  skal tages i betragtning  for det efterfølgende  tidsrum.

- 40 -
B.
FORSLAG  TIL RADETS  FORORDNING  (EØF)  
om regler  for anvendelse  af forordning  (EØF) nr. /88 
for så vidt angår foranstaltningen  til udvikling  og udnyttelse  
af skovene  i landdistrikterne  i Fællesskabet
rAdet for de europsiske  fbllesskaber  har -
under henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab,  særlig  artikel  43,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (1),  
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet  (2),
under henvisning  til udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (3), og 
ud fra følgende  betragtninger:
T artikel  5, ellevte  led, i forordning  (EØF) nr. /88 om regler  for 
anvendelse  af forordning  (EØF) nr. 2052/88,  for så vidt angår EUGFL,  
Udviklingssektionen,  er det fastsat,  at Rådet vedtager  særlige  regler  
vedrørende  foranstaltningen  til udvikling  og udnyttelse  af skovene  i de 
områder,  som er berørt  af mål 1 og 5b) i artikel  1 i forordning  
(EØF) nr. 2052/88;
(1)EFTnr.C af
(2)EFTnr.C af
(3)EFTnr.C af

41
der bør planlægges  en systematisk  og bred medvirken  fra hele skovbrugssektoren  
til landdistrikternes  udvikling  og navnlig  til udviklingen  af de distrikter,  
der er særlig  berørt  af reformen  af den fælles  landbrugspolitik,  således  at 
skovbruget  fuldt ud kan bidrage  til den fysiske  planlægning  og være med til at 
skabe en bedre fremtid  for landdistrikterne  i Fællesskabet;
på nuværende  tidspunkt,  hvor landbruget  undergår  en alvorlig  krise,  som 
navnlig  indebærer  en forringelse  af visse jorder,  der hidtil  er blevet  anvendt  
til landbrugsproduktionen  er skovene  og de forskellige  former  for virksomhed  i 
forbindelse  hermed  et alternativ  i en række landdistrikter,  hvor gennem ­
gribende  tilpasninger  må finde sted;
samtidig  må skovenes  bidrag  til miljøforbedringen  øges ved, at der udvikles  
sunde skovøkosystemer,  der effektivt  beskytter  jordbundens  frugtbarhed,  
dyre- og plantelivet  samt vandforholdene  generelt;
i de af Fællesskabets  områder,  som er specielt  følsomme  med hensyn  til erosion  
og oversvømmelser,  især i sidstnævntes  tilførselsområder  opstrøms,  bør skovene  
udbedres  og udvikles  under særlig  hensyntagen  til deres beskyttelsesfunktion,  
idet der herved  stræbes  mod at reducere  hyppigheden  og omfanget  af de natur ­
katastrofer,  som er en trussel  for miljøet  og virker  hæmmende  på regional ­
udviklingen;
skovbrugssektoren  bør derfor  bibringes  en egen dynamik,  således  at den kan 
opfylde  alle sine hovedfunktioner  -
UDSTEDT  FØLGENDE  FORORDNING:
Artikel  1
Fællesskabets  tilskud  til den i artikel  5 i forordning  (EØF) nr. /88 (1) 
omhandlede  fælles  foranstaltning  til udvikling  og udnyttelse  af skovene  kan 
omfatte  foranstaltninger  i forbindelse  med:
(1) Forordning  (EØF) nr. /88 om regler  for anvendelse  af forordning  (EØF) nr. 2052/88,  for så vidt angår EUGFL,  Udviklingssektionen.

- 1*2 -
oprettelse  og forbedring  af planteskoler,
tilplantning  af landbrugsarealer  eller brakjord med  skov, især hvor der er 
fare for erosion,
udvidelse  og udbedring  af skovarealerne  i områder,  der er truet af erosion  
eller oversvømmelser,  navnlig  i sidstnævntes  tilstrømningsomrider  opstrøms,
genopretning  af skove,  der er ødelagt  ved brand eller andre naturlige  angreb  
eller katastrofer,
forbedring  af og vitalitetsfornyelse  i skove,  der er beskadiget  af luft ­
forurening,
tilknyttede  arbejder,  herunder  udrensning  og første  tyndingshugst,  samt  
jordfordeling  i skovområder,
andre supplerende  foranstaltninger,  herunder  foranstaltninger  til fore ­
byggelse  og bekæmpelse  af skovbrande,  undtagen  foranstaltninger,  til hvilke  
der ydes støtte  i henhold  til Rådets  forordning  (EØF) nr. 3529/86  om 
beskyttelse  af skovene  mod brande,
forbedring  og tilvejebringelse  af skovinfrastrukturer , såsom  skovveje,  
herunder  forbindelsesveje  mellem  skovene  og det offentlige  vejnet,
igangsætningsstøtte,  der skal bidrage  til at dække driftsomkostningerne  for 
skovbrugersammenslutninger , der er oprettet  for at hjælpe  skovbrugerne  med  
at forbedre  de økonomiske  betingelser  for produktion,  udnyttelse  og salg af 
deres træ,
foranstaltninger  til bevidstgørelse  om skovbruget  og vedrørende  informa ­
tionsvirksomhed.

43 -
Artikel  2
Der indrømmes  fortrinsstilling  til operationelle  skovbrugsprogrammer
vedrørende  områder,
- hvor miljøbevaringen  og -beskyttelsen,  såsom  bevaring  af jordbunden  og 
vandsystemet,  samt erosionsbekæmpelsen  spiller  en vigtig  rolle generelt  og 
navnlig  for landbruget,
- hvor fremme  af skovbruget  kan bidrage  til at forbedre  det pågældende  områdes  
økonomi  og til at udvikle  jobskabende  virksomhed,  hvorved  personer,  som er 
beskæftiget  i landbruget,  får mulighed  for ekstraerhverv  eller indkomst-  
alternativer ,
- hvor skovens  sociale  og rekreative  funktion  er særlig  vigtig,  navnlig  med 
henblik-på  at udvikle  turisme  og fritidsområder  for lokalbefolkningen.
Artikel  3
1. De operationelle  programmer  skal foruden  det i artikel  14 i forordning  
(EØF) nr. /188 (2) omhandlede  indhold  mindst  omfatte  følgende  
oplysninger  og angivelser:
- beskrivelse  af de eksisterende  skovbrugsforhold,  navnlig  hvad skov ­
ressourcerne  angår,  herunder  en beskrivelse  af de naturlige  risici,  som 
kan skade skovene,  f.eks.  stormfald,  brand,  tørke, sygdom  og luft ­
forurening,  samt en angivelse  af de arealer,  der skal tilplantes,  opdelt  
efter ejerforholdets  art,
- beskrivelse  af de mål, der skal nås, og angivelse  af prioriteter,
- i givet fald en beskrivelse  af påtænkte  forhåndsforanstaltninger,  f.eks.  
indsamling  af oplysninger  og relevante  forberedelsesarbejder.
(2) Forordning  (EØF) nr. /88 om regler  for anvendelse  af Rådets  forordning  
(EØF) nr. 2052/88,  for så vidt angår samordning  ...

44
- de forskellige  skovbrugsforanstaltninger,  der skal træffes  inden for 
rammerne  af pågældende  program,
- de betingelser,  foranstaltningerne  skal opfylde,  navnlig:
- træartsvalget  (eller  valg af træartsgrupper/kriterier  som træarterne  
skal opfylde),
- skovdyrkningssystemerne,  planteafstanden  og omdriftsalderen,
- de minimale  og maksimale  arealer,  der kan tilplantes,
- de lokale  driftsplaner,
- de planlagte  ledsageforanstaltninger,  navnlig  hvad angår tilskyndelse  til 
oprettelse  og drift af skovbrugssammenslutninger  og forstlige  informa ­
tionstjenester,
- de eksisterende  eller  planlagte  markeder  for de skovbrugsprodukter  de nye 
investeringer  vil medføre,
- andre oplysninger.  Kommissionen  finder  nødvendige  for at kunne vurdere  
programmet.
2. En eventuel  anvendelse  af de foranstaltninger,  der er omhandlet  i
artikel  20 i forordning  (EØF) nr. 797/85,  i et landdistrikt,  for hvilket  
der er fastlagt  et operationelt  skovbrugsprogram,  skal integreres  i 
programmet.  I dette tilfælde  kan de i sidste  artikel  fastsatte  lofter  
tilpasses  ved den i artikel  5, stk. 4, omhandlede  beslutning.
Artikel  5
Kommissionen  vedtager  de nødvendige  bestemmelser  til anvendelse  af denne  
forordning.

- 45 -
Artikel  6
Denne forordning  træder  i kraft på tredjedagen  efter offentliggørelsen  i 
De Europæiske  Fællesskabers  Tidende.
Denne forordning  er bindende  i alle enkeltheder  og gælder  umiddelbart  i hver  
medlemsstat .
Udfærdiget  i Bruxelles,  den På Rådets  vegne

- 46 -
FINANSIERINGOVERSIGT  vedr/rende  : Forslag  ti L Rådets  forordning  om en 
fsLLes  foranstaltning  til udvikling  og udnyttelse  af skovene  i landdistrikterne  i 
Fællesskabet.
1. Budgetpost  : III B Konto: 301 Betegnelse  : EUGFL,  Udvi  klingssektionen-
st rukturpol  i t i k
2. Retsgrundlag  : Traktatens  artikel  42 og 43
3. Klassifikation  : obligatorisk  udgift,  da det drejer  sig om finansiering  af
programmer,  som Kommissionen  træffer  beslutning  om under hensyntagen  til bevil ­lingerne  på budgettet.
4. Foranstaltningens  fortål og beskrivelse  af aktionen  : Tilskud  fra Fællesskabet  til skovbrugs ­
programmer,  der skal bidrage  til at udvikle  den stedlige  økonomi  i landdistrikterne.  Miljøbevaring  og -beskyttelse  i landdistrikterne.
5. Beregnlngsaetode
5.1 Udgiftens  art ;medfinansiering  af de omkostninger,  de godkendte  programmer  medfører.
5.2 Faellesskabsflnanslerlngens  st/rrelse  : Fra 25% til 50% af de refusionsberettigede  omkostninger.
5.3 Beregning  :0verslagene  over forpligtede  bevillinger  er af vejledende  art, og
er baseret  pa den hypotese,  at ca. 20% af de fremtidige  udgifter  i forbindelse  med udviklingen  af landdistrikterne  vil blive anvendt  til skovbrugsforanstaltninger.Hvad betalingerne  angår,  er nedenstående  forfaldsplan  opstillet  ud fra den for ­udsætning,  at programmerne  får en løbetid  på to eller tre Ir, og at der bliver  ydet  
forskud  i forhold  til arbejdernes  gennemførelse  (20%, 40% og 40%).
6. Finansielle  virkninger  for aktionsbevlllInger  :
6.1 Forfaldsplan  for forpligtelses-  og betalingsbevillinger  (alo ECU)B
Î98T
19 90 
19 91 
19 92 
19 93
Følgende  regnskabsår  
I alt
6.2 Finansiering  1 Indeværende regnskabsårFB BB
p.m. p.m.25 540 1870 40
{3 ■ ni · 44
(3 · m ·
135 135
7. Beeærknlnger  : Forfaldsplan  for betalingerne  (mio ECU)
Forpligtelser
1990
1991199225
4070
Total 135'1990 ■1991 ‘1992 1993
5 10 108 16 16— * 14 28
_ _5_ _ 18_ 40 44Følgende  regnskabsår'
28 
28

- 47 -VI/2334/88-DK  Rev. 1 
(PFOR/619-13)
C. (i)
FORSLAG  TIL RADETS  FORORDNING  (EØF)  
om anvendelse  af artikel  7 i Rådets  forordning  
(EØF) nr. 355/77  i korksektoren
RÅDET  FOR DE EUROPÆISKE  FÆLLESSKABER  HAR -
under henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab, "
under  henvisning  til Rådets  forordning  (EØF) nr. 355/77  af 15. februar  1977 om 
en fælles  foranstaltning  til forbedring  af vilkårene  for forarbejdning  og 
afsætning  af landbrugs-  og fiskeriprodukter  (1), senest  ændret  ved forordning  
(EØF) nr. 1760/87  (2), særlig  artikel  7, stk. 3,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (3), og
ud fra følgende  betragtninger:
En udvikling  af korksektoren  kan bidrage  til at forbedre  landbrugs ­
strukturerne,  navnlig  i visse  Middelhavsområder;
de ved forordning  (EØF) nr. 355/77  fastsatte  foranstaltninger  gælder,  for så 
vidt angår korkprodukter,  på nuværende  tidspunkt  kun dem, der er omhandlet  i 
bilag II til Traktaten,  dvs. produkterne  i pos. 45.01 i den fælles  toldtarif;  
foranstaltningerne  bør derfor  også anvendes  for forarbejdede  korkprodukter  i 
pos. 45.02,  45.03 og 45.04 i den fælles  toldtarif,  for at udviklingen  af 
korksektoren  kan få de ønskede  virkninger  for en forbedring  af landbrugets  
situation  -
UDSTEDT  FØLGENDE  FORORDNING:
(1) EFT nr. L 51 af 23.02.1977,  s. 1.
(2) EFT nr. L 167 af 26.06.1987,  s. 1
(3) EFT nr. L

- 48 -
Artikel  1
De i artikel  7, stk. 1, i forordning  (EØF) nr. 355/77  omhandlede  projekter  kan 
også vedrøre  forarbejdede  produkter  i pos. 45.02,  45.03 og 45.04 i den fslles  
toldtarif.
Artikel  2
Denne forordning  treeder  i kraft på tredjedagen  efter offentliggørelsen  i 
De Europæiske  Fællesskabers  Tidende.
Denne forordning  er bindende  i alle enkeltheder  og gælder  umiddelbart  i hver  
medlemsstat.
Udfærdiget  i Bruxelles,  den På Rådets  vegne

FINANSIERINGOVERSIGT  vedrørende  :
(1) Forslag  til Rådets  forordning  om ændring  af forordning  (EØF) nr. 355/77  om en 
fælles  foranstaltning  til forbedring  af vilkårene  for forarbejdning  og afsætninc  
af landbrugs-  og fiskeriprodukter.(2) Forslag  til Rådets  forordning  om anvendelse  af artikel  7 i Rådets  forordning  
(EØF) nr. 355/77  i korksektoren.- 49 -
C(i
1. Budgetpost  : m b Konto : 301 Betegnelse  : EUGFL,  Udviklingssektionen  
strukturpolitik
2. Retsgrundlag  ; Traktatens  artikel  43
3. Klassifikation  : Ikke obligatorisk  udgift
4. Foranstaltningens  foraål og beskrivelse  af aktionen  ; Udvidelse  af anvendelsesområdet  for 
forordning  355/77  til at omfatte  skovbrugs-  og korkprodukter.
5. Beregningsaetode
5.1 Udgiftens  art ; Kapi  ta Istøtte.
5.2 Fællesskabsfinansieringens  størrelse  ; Fra 25% til 50 %.
5.3 Beregning  : Ændringen  medfører  ikke automatisk  yderligere  omkostninger.  BevilLin-gerne til alle foranstaltningerne  under forordning  355/77  opføres  på de årlige  budgetter.
6. Finansielle  virkninger  for aktionsbevillinger  :
6.1 Forfaldsplan for forpligtelses-  og betalingsbevillinger  (alo ECU)
Regnskabsår  FBΘΘ
19 89 p.m. p.m.19 90 " II
19 91 " II
19 92 ” II
19 93 " 11
Følgende  regnskabsår  " II
1 al t p.m.
6.2 Finansiering  i indeværende  regnskabsår  :(D · Π1 ■
7. Beaasrkninger  : Der forudses  ingen ændring  af de forventede  omkostninger  
f o r d e n f æ l l e s  f o r a n s t a l t n i n g  s o m a n f ø r t  i f o r o r d n i n g  3 5 5 / 7 7 .

50 -
C. (ii)
FORSLAG  TIL RADETS  FORORDNING  
om ændring  af forordning  (EØF) nr. 355/77  om en fælles  
foranstaltning  til forbedring  af vilkårene  for 
forarbejdning  og afsætning  af landbrugs-  og fiskeriprodukter
RÅDET FOR DE EUROPEISKE  FÆLLESSKABER  HAR -
under henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab,  særlig  artikel  42 og 43,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (1),
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet  (2),
under henvisning  til udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (3), og 
ud fra følgende  betragtninger:
Ved at udvikle  skovbrugssektoren  og udnytte  skovarealerne  på landbrugs ­
bedrifterne  kan der bidrages  til, at landdistrikterne  i Fællesskabet  udvikles,  
og at overskudsproduktionen  af landbrugsprodukter  formindskes;
de foranstaltninger,  som er omhandlet  i artikel  20 i Rådets  forordning  
(KØF) nr, /9//85  af 1?. marts 1985 om forbedring  af landbrugsstrukturernes  
effektivitet  (4), senest  ændret  ved forordning  (EØF) nr, (5),
samt de foranstaltninger,  der er omhandlet  i forordning  (EØF) nr. 
om en fælles  foranstaltning  til udvikling  og udnyttelse  af skovene  i land ­
distrikterne  i Fællesskabet  (6), kan kun få den ønskede  virkning,  hvis  
Fællesskabet  får mulighed  for at deltage  i udviklingen  af skov- og træbranchen  
som helhed.
(1) EFT nr. L
(2) EFT nr. L
(3) EFT nr. L
(4) EFT nr, L 93 af 30.03.1985,  s, 1.
(5) EFT nr. L
(6) EFT nr. L

51
de foranstaltninger,  der er omhandlet  i Rådets  forordning  (EØF) nr. 355/77  af 
15. februar  1977 (7), senest  ændret  ved forordning  (EØF) nr. 1760/87  (8), bør 
derfor  omfatte  afsætning  og forarbejdning  af slcovbrugsprodukter  -
UDSTEDT  FØLGENDE  FORORDNING:
Artikel  1
I forordning  (EØF) nr. 355/77  foretages  følgende  ændringer:
1. Artikel  1, stk. 1, affattes  således:
"1. For at markedsstrukturerne  for landbrugsprodukter  kan blive forbedret,  og 
især for at landbruget  lettere  kan undergå  den tilpasning  og udvikling,  som 
er nødvendiggjort  af de økonomiske  virkninger  af den fælles  landbrugs ­
politik,  eller som går ud på at imødekomme  dennes  behov,  og for at en 
udvikling  af skovbrugssektoren  kan bidrage  til forbedringen  af landbrugs ­
strukturerne,  især i landdistrikterne  i Fællesskabet,  indføres  der en fælles  
foranstaltning,  som skal gøre det muligt  at udvikle  eller rationalisere  
virksomheder,  som beskæftiger  sig med behandling,  forarbejdning  eller  
afsætning  af landbugs-  eller skovbrugsprodukter ”.
2. Artikel  2 affattes  således:
"De særlige  programmer,  i det følgende  benævnt  "programmerne ”, tilsigter  
udvikling  eller rationalisering  af behandlingen,  forarbejdningen  eller  
afsætningen  af et eller flere landbrugs-,  skovbrugs-  eller fiskeriprodukter  i en 
del af eller i hele Fællesskabet,  herunder  også produkter  til nye afsætnings ­
markeder  eller nye teknologier.  Programmerne  udarbejdes  af medlemsstaterne".
3. Artikel  7, stk. 1, affattes  således:
"1. Projekterne  skal vedrøre  afsætning  af de produkter,  der er anført  i 
bilag II til Traktaten,  eller fremstilling  af de i dette bilag  
anførte  forarbejdede  produkter,  samt afsætning  og førsteforarbejd ­
ning af skovbrugsprodukter".
(7) EFT nr. 51 af 23.02.1977,  s. 1.
(8) EFT nr. 167 af 26.06.1987,  s. 1.

- 52 -
Artikel  2
Denne forordning  træder  i kraft på tredjedagen  efter offentliggørelsen  i 
De Europæiske  Fællesskabers  Tidende.
Denne forordning  er bindende  i alle enkeltheder  og gælder  umiddelbart  i hver  
medlemsstat.
Udfærdiget  i Bruxelles,  den Pi Rådets  vegne

»
- 53 -
finansieringoversigt  vedr/rende  :
(1) Forslag  til Rådets  forordning  om indring  af forordning  (EØF) nr. Z55I77  om en 
fælles  foranstaltning  til forbedring  af vilkårene  for forarbejdning  og afsætning  
af landbrugs-  og fiskeriprodukter.
(2) Forslag  til Rådets  forordning  om anvendelse  af artikel  7 i Rådets  forordning  
(EØF) nr. 355/77  i korksektoren.C (i i )
1. Budgetpost  : m b Konto : 301 Betegnelse  : EUGFL,  Udvi  k L ingssekt  ionen  
landbrugspolitik
2. Retsgrundlag  ; Traktatens  artikel  43
3. Klassifikation  : Ikke obligatorisk  udgift
4, Foranstaltningens  fornii og beskrivelse  af aktionen  : Udvidelse  af anvendelsesområdet  for 
forordning  355/77  til at omfatte  skovbrugs-  og korkprodukter.
5. Beregn!ngseetode
5.1 Udgiftens  art : Kapitalstøtte.
5.2 FallesskabsfInansieringens  størrelse  : Fra 25% til 50 %.
5.3 Beregning  ; Ændringen  medfører  ikke automatisk  yderligere  omkostninger.  Bevillin ­g e r n e t i l a l l e f o r a n s t a l t n i n g e r n e  u n d e r f o r o r d n i n g  3 5 5 / 7 7  o p f ø r e s  p å de årlige  budgetter.
6. Finansielle  virkninger  for aktionsbevillinger  :
6.1 Forfaldsplan  for forpligtelses-  og betalingsbevillinger  (aio ECU)
Regnskabsår FB BB
19 89 p. m. p.m19 90 II It
19 91II tf
19 92II M
19 93II
Fygende  regnskabsår II II
1 alt P·'"· p. m
6.2 Finansiering  I Indevarende  regnskabsår  :
7. Baarkninger  : ‘ »er forudses  ingen ændring  af de forventede  omkostninger  f o r d e n f æ l l e s  f o r a n s t a l t n i n g  s o m a n f ø r t  i f o r o r d n i n g  3 5 5 / 7 7 .

. 54 -
D.
UDKAST
til Rådets  beslutning
oiu oprettelse  af en stående  skovbrug  s komi  té
RÅDET  FOR DE EUROPEISKE  FÆLLESSKABER  HAR -
under henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab,  særlig  artikel  43,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (1),
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet  (2), og
ud fra følgende  betragtninger:
Skovbrugsressourcerne  i Fællesskabet  er truet på grund af forskellige  skade ­
påvirkninger,  hvilket  indebærer  farer for deres udvikling,  såvel  med hensyn  
til den økonomiske  som til den miljømæssige  og sociale  værdi;
der er i Fællesskabet  en betydelig  uligevægt  mellem  produktion  af skovbrugs ­
produkter  og efterspørgselen;
bestræbelserne  for at forbedre  produktionsstrukturerne  bør stimuleres  ved, at 
samordningen  af de enkelte  medlemsstaters  skovbrugspolitik  fremmes  på fælles ­
skabsplan;
reglerne  vedrørende  det fælles  markeds  funktioner  og Fællesskabets  politik  på 
forskellige  områder  har indflydelse  på skovbrugssektoren;
(1) EFT nr. L
(2) EFT nr. C

55
en samordning  af de enkelte  medlemsstaters  skovbrugspolitik  bør tjene til at 
bringe  dem i overensstemmelse  med Fællesskabets  politik  og mål;
en sådan samordning  kan fremmes  ved, at der skabes  et nært og vedvarende  
samarbejde  mellem medlemsstaterne  og Kommissionen;  samarbejdet  kan ske mest  
effektivt  i en stående  skovbrugskomité;  komitéen  bør bestå af repræsentanter  
for hver medlemsstat  og have en repræsentant  for Kommissionen  som formand;
samordningen  af de enkelte  medlemsstaters  skovbrugspolitik  kræver  kendskab  til 
de love og administrative  forskrifter,  der gælder  i medlemsstaterne  -
VEDTAGET  FØLGENDE  BESLUTNING:
Artikel  1
Der oprettes  en stående  skovbrugskomité,  i det følgende  benævnt  ”Komitéen'*.
Artikel  2
1. Komitéen  har til opgave  at undersøge  medlemsstaternes  skovbrugspolitik  og 
de foranstaltninger  og programmer,  der har forbindelse  hermed,  under  
hensyntagen  til alle fællesskabsbestemmelser,  der har betydning  for 
skovbrugssektoren  og forholdet  mellem  denne sektor  og Fællesskabets  politik  
på andre områder.
2. I Komitéen  udveksles  oplysninger  mellem  medlemsstaterne  og Kommissionen  om 
skovbrugets  situation  og skovbrugspolitikken  i de enkelte  medlemsstater.
3. Kommissionen  kan høre Komitéen  om alle spørgsmål  og aspekter  i forbindelse  
med skovbrugspolitikken  og andre emner vedrørende  skovbrugssektoren.
4. Komitéen  varetager  alle andre opgaver,  den får overdraget  af Rådet på 
forslag  af Kommissionen.

56 -
Artikel  3
Komitéen  bestir  af repræsentanter  for hver medlemsstat.  Den har en 
representant  for Kommissionen  som formand.
Kommissionen  varetager  sekretariatsforretningerne  for Komitéen.
Komitéen  fastsetter  selv sin forretningsorden.
Artikel  4
Denne beslutning  er rettet  til medlemsstaterne.
Udfærdiget  i Bruxelles,  den Pi Ridets  vegne

57 -
FINANSlERINGOVERSiGT vedrørende  :ucikast  til Rådets  beslutning  om
oprettelse  af en stående  skovbrugs ­
komi  té
1. Budgetpost  : m a Konto : 2510  Betegnelse  : Udgifter  i forbindelse  med møder
i komitéer,  der obligatorisk  høres  
som led i udarbejdelsen  af EF- 
_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _  retsakter.
2. Retsgrundlag  : _ , ^ ^Traktaten
3. Klassifikation:  Ikke obligatorisk  udgift
4. Foranstaltningens  fonål og beskrivelse  af aktionen  : Oprettelse  af en stående  skovbrugs ­
komité
5. Beregningsaetode
5.1 Udgiftens  art ¡Mødeudgifter.
5.2 Fællesskabsfinansieringens  størrelse  :
5.3 Beregning  ; Komitéen  træder  i stedet  for de nuværende  komitéer  og grupper,  navnligkomitéen  for skovbeskyttelse  (artikel  6 i forordning  3528/8Ó)  og COFOR  (Lederne  af skovstyrelserne).
6. Finansielle  virkninger  for aktionsbevillinger  :
6.1 Forfaldsplan for forpligtelses-  og betalingsbevillinger  (alo ECU)
Regnekabslr  Ikke-opdelte  bevillinger
19 89 p. m.19 90 p.m.19 91 p. m.19 92 p.m.19 93 p.m.Følgende  regnskabsår p.m.
1 alt p.m.
6.2 Finansiering  i indeværende  regnskabsår  :
7. Beaærknlnger  t Forslaget  har ingen finansielle  følger,  da udgifterne  tilmøderne  i de to komitéer,  som Den Stående  Skovbrugskomité  træder  i 
stedet  for, allerede  er opført  i samme kapitel  i budgettet  (A 25),  og de nye forventede  udgifter  vil næppe blive større;

- 58 -
E.
FORSLAG  TIL RÅDETS  FORORDNING  (EØF)  
om ændring  af forordning  (EØF) nr. 3528/86  om 
beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod luftforurening
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE  FÆLLESSKABER  HAR -
under henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab,  særlig  artikel  43,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (1),
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet  (2),
under henvisning  til udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (3), og
ud fra følgende  betragtninger:
Skovsvækkelsen  breder  sig fortsat  i en lang række områder  i Fællesskabet;  
derfor  bør den fælles  foranstaltning,  der blev indført  ved Rådets  forordning  
(EØF) nr. 3528/86  af 17. november  1986 (4), udbygges;
en af de afgørende  årsager  til EF-skovenes  forringede  levedygtighed  og 
svækkelse  er, at der er uligevægt  i de næringsstoffer,  der tilføres  jorden,  
navnlig  på grund af surt nedfald  og luftforurening  i almindelighed;
for at bremse  skovødelæggelsen  bør der ydes medlemsstaterne  bistand  til at 
iværksætte  vedligeholdelses-  og genopretningsforanstaltninger,  der på ny skal  
skabe gunstige  jordbundsforhold  i skovbevoksninger,  hvor jordbundskvaliteten  
er blevet  forringet  navnlig  af surt nedfald;
(1) EFT nr.
(2) EFT nr.
(3) EFT nr.
(4) EFT nr. L 326 af 21.11.1986,  s. 2.

59 -
der er oprettet  en Stående  Skovbrugskomité  i henhold  til artikel i Rådets  
beslutning af ; de beføjelser,  der er tildelt  Komitéen  for
Skovbeskyttelse  ved forordning  (EØF) nr. 3528/86,  bør overdrages  
Den Stående  Skovbrugskomité;
de oplysninger,  der indhentes  i medlemsstaterne  om luftforureningen  i skovene  
og dens virkninger,  om metoderne  til vurdering  af skaderne  og om foranstalt ­
ningerne  til bevarelse  og genopretning  af beskadigede  skove bør samordnes  og 
centraliseres,  således  at dobbeltarbejde  og dobbeltfinansiering  undgås;
Fællesskabets  medfinansi ering af de foranstaltninger,  som aktionen  omfatter,  
bør derfor  tilpasses  -
UDSTEDT  FØLGENDE  FORORDNING:
Artikel  1
I forordning  (EØF) nr. 3528/86  foretages  følgende  ændringer:
1. T artikel  4, stk. 1, indsættes
“-projekter  med henblik  på bevarelse  og genopretning  af beskadigede  skove“.
2. Efter artikel  4 indsættes:
“Artikel  4a
1. Der fastsættes  et program  for indsamling,  koordinering  og indbyrdes  
kompatibilitet  af oplysningerne  om sundhedstilstanden  i skovene  i 
Fællesskabet  og af den viden,  der er indhentet  om luftforurening  i 
skovene  og dens virkninger.
2. Kommissionen  kan udnytte  specialiserede  institutter  ved udarbejdelsen  og 
gennemførelsen  af programmet.
3. Programmet  vedtages  af Kommissionen  efter fremgangsmåden  i artikel  8“.
3. Artikel  6 ophæves.

60 -
4. Artikel  7, stk. 1, affattes  således:
”1. Når der henvises  til fremgangsmåden  i denne artikel,  indbringer
formanden  sagen for Den Stående  Skovbrugskomité,  i det følgende  benævnt  
”Komitéen",  enten på eget initiativ  eller efter anmodning  fra en 
medlemsstats  repræsentant ”.
5. Artikel  10 ophæves.
6. T artikel  11, stk. 2, ændres  ”10 mio ECU” til ”19 mio ECU”.
7. Artikel  12, nr. 2, affattes  således:
”2. Projekter,  forsøg  samt pilot-  og demonstrationsprojekter  (artikel  4): 
højst 30% af de af Kommissionen  godkendte  udgifter ”.
Artikel  2
Denne forordning  træder  i kraft på tredjedagen  efter offentliggørelsen  i 
De Europæiske  Fællesskabers  Tidende.
Denne forordning  er bindende  i alle enkeltheder  og gælder  umiddelbart  i hver  
medlemsstat.
Udfærdiget  i Bruxelles,  den På Rådets  vegne

finansieringoversigt  vedr/rende  :
1) Forslag  til Rådets  forordning  om ændring  af forordning  (EØF) nr. 3528/86  om 
beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod luftforurening.2) Forslag  til Rådets  forordning  om ændring  af forordning  (EØF) nr. 3529/86  om 
beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod brande.- 61 -
1. Budgetpost  ; HIB Konto : 387 Betegnelse  : Skove
2. Retsgrundlag  ; Traktatens  artikel  A3
3. Klassifikation  : Ikke obligatorisk  udgift
4. Foranstaltningens fonål og beskrivelse  af aktionen  : udbygning  af de i de to forordninger  
fastsatte  foranstaltninger  til beskyttelse  af skovene.
5. Beregn!  ngsBstode
5.1 Udgiftens  art ; Medfinansiering  af projekter  og programmer.  Finansiering  af sam­
ordningen.5.2 Fa llesskabsfinansi  eri ngens størrelse  : indtil  30% af omkostningerne  i forbindelse  med
projekterne  og programmerne.5.3 Beregning  : Der foreslås  følgende  supplerende  foranstaltninger  (mio ECU):
Forpligtelser  i Brande
19891990
19911,5
5
5Luftforurening
1
3
3i alt
2,5
8
8
6. Finansielle  virkninger  for aktionsbevillinger  :
6.1 Forfaldsplan  for forpligtelses·  og betalingsbevillinger  (eio ECU)
Re^nskabsár FB 88ΐ'β 892,5 0,519 90 8 A,519 91 8 7,519 92 p. m. A,019 93 1,5Fügende  regnskabsårP-m.
1 alt
6.2 Finansiering  1 Indeva rende regnskabsår  :18.5 18.5
7. Beaarkninger  : Forfaldsplan  for betalingerne  (mio ECU)
Forpligtelser 1989 1990 1991 1992 1993 Følgende  regnskabsår
1989 2,5 0 5 1 1 -_
1990 8 3,5 3 1 0 51991 8 — 3,5 3 i'0,5
Total 18,5 0,5 A,5 7,5 A 1,5
O\

- 62 -
F.
FORSLAG  TIL RADETS  FORORDNING  (EØF)  
om ændring  af forordning  (EØF) nr. 3529/86  om 
beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod brande
rAdet for de europkiske  fællesskaber  har -
under henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab,  særlig  artikel  43,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (1),
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet  (2),
under henvisning  til udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (3), og
ud fra følgende  betragtninger:
Trods de nuværende  forebyggende  foranstaltninger  hærger  brande  hvert år 
500.000  ha skovområde,  især i Fællesskabets  sydlige  del; det er derfor  
nødvendigt,  at de forebyggende  foranstaltninger,  der er blevet  indført  ved 
Rådets  forordning  (EØF) nr. 3529/86  af 17. november  1986 (4), ledsages  af 
bekæmpelsesforanstaltninger,  som er et logisk  supplement  til de forebyggende  
foranstaltninger  ;
forsøg  med ny teknik  og teknologi  og med nyt materiel  og nye produkter  giver  
mulighed  for at øge resultaterne  af bekæmpelsen  af skovbrande;
hvis foranstaltningerne  til bekæmpelse  af skovbrande  skal blive effektive,  må 
de udføres  ved hjælp af personale,  som har fået passende  uddannelse;
(1) EFT nr.
(2) EFT nr.
(3) EFT nr.
(4) EFT nr. L 326 af 21.11.1986,  s. 5.

63 -
det. bør si leres, at alle medlemsstaterne  drager  fordel  af informationsvirk ­
somhed  og videnformidling,  og det er vigtigt,  at Kommissionen  sikrer  
opfølgningen  og samordningen  af foranstaltningerne  for øget beskyttelse  af 
skovene  i Fællesskabet;
ved Rådets  beslutning  af , artikel , er der oprettet
en Stående  Skovbrugskomité;  denne komité  bør overdrages  de beføjelser,  der er 
tillagt  Komitéen  for Skovbeskyttelse  ved forordning  (EØF) nr. 3529/88;
Fællesskabets  medfinansiering  af de foranstaltninger,  aktionen  omfatter,  bør 
derfor  tilpasses  -
Artikel  1
I forordning  (EØF) nr. 3529/88  foretages  følgende  ændringer:
1. Efter artikel  2 indsættes:
"Artikel  2a
Aktionen  omfatter  endvidere  foranstaltninger,  der skal fremme  pilot-  og 
forsøgsprojekter  vedrørende  ny teknik  og teknologi  samt udvikling  af 
materiel  og produkter,  der kan øge brandbekæmpelsens  effektivitet".
2. Artikel  4 ændres  således
i) I stk. 1 affattes  begyndelsen  af punktummet  således:
"Den Stående  Skovbrugskomité  høres i den i nævnte  forordnings  artikel  8 
omhandlede  betydning".
ii) I stk. 2 udgår ", i den i artikel  8 i forordning  (EØF) nr. 3528/86  
omhandlede  betydning ”.

- 64 -
3. Rfter artikel  4 indsættes:
"Artikel  4a
Kommissionen  sikrer,  at aktionen  til beskyttelse  af skovene  mod brande  
samordnes  og følges  op. Den kan navnlig  udnytte  forskningsinstitutter  og 
videnskabelige  eller tekniske  rådgivere.  Med henblik  herpå sørger  den 
navnlig  for, at følgende  gennemføres:
- simulations-  og demonstrationsøvelser  i terrænet,
- internationale  møder,  kollokvier  og symposier,
- studie-  og informationsrejser,
- udveksling  af forskere  og teknikere,
- informationsvirksomhed  og formidling  af viden".
Artikel  2
Denne forordning  træder  i kraft på tredjedagen  efter offentliggørelsen  i 
De Europæiske  Fællesskabers  Tidende.
Denne forordning  er bindende  i alle enkeltheder  og gælder  umiddelbart  i hver  
medlemsstat.
Udfærdiget  i Bruxelles,  den På Rådets  vegne

- 65 -
FINANSIERINGOVERSIGT  vedrørende  :
1) Forslag  til Rådets  forordning  om sndring  af forordning  (EØF) nr. 3528/86  om 
beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod luftforurening.2) Forslag  til Rådets  forordning  om ændring  af forordning  (EØF) nr. 3529/86  om 
beskyttelse  af skovene  i Fællesskabet  mod brande.
1, Budgetpost  ; III B Konto : 387 Betegnelse  : Skove
2. Retsgrundlag  : Traktatens  artikel  43
3. Klassifikation  : Ikke obligatorisk  udgift
Foranstaltningens  foreål og beskrivelse  af aktionen  : udbygning  af de i de to forordninger  
fastsatte  foranstaltninger  til beskyttelse  af skovene.
5. Beregningsaetode
5.1 Udgiftens  art : Medfinansiering  af projekter  og programmer.  Finansiering  af sam­
ordningen.5.2 Fallesskabsflnanslerlngens  størrelse  : indtil  30% af omkostningerne  i forbindelse  med
projekterne  og programmerne.5.3 Beregning  : Der foreslås  følgende  supplerende  foranstaltninger  (mio ECU):
Forpligtelser  i Brande
19891990
1991  
Total1,5
5
5ΛΙΛ.Luftforurening
1
3
3~T-i alt
2,5
8
8
1fl,.5 ..
6. Finansielle  virkninger  for aktionsbevillinger  :
6,1 Forfaldsplan  for forpligtelses-  og betalingsbevillinger  (aio ECU)
Ragnskabsår
ie 19 H 90 
19 91 
19 92 
19 93
Følgende  regnskabsSrFB
88
p.m.p. m.■f .m.BB
0,54.5
7.5  
4,0
1.5 
SLL·
I alt liLi
6.2 Finansiering  1 indevarende  regnskabsår  :
7, Beaarkningar  ; Forfaldsplan  for betalingerne  (mio ECU)
Forpligtelser 1989 1990 1991 1992 1993 Følgende  regnskabsår
1989 2,5 0 5 1 1 -_
1990 8 3,5 3 1 0 5 -1991 8 — - 3,5 3 i'0,5
Total 18,5 0,5 4,5 7,5 4 1,5 0,5

- 66 -
6.
UDKAST  
FORSLAG  TIL
Rådets  forordning  (EØF) nr. /88 
om indførelse  af et EF-system  for information  
og kommunikation  vedrørende  skovbruget  (EFICS)  (1)
RADET  for de EUROPÄISKE  F«LLESSKABER  HAR -
under henvisning  til Traktaten  om Oprettelse  af Det Europæiske  Økonomiske  
Fællesskab,  særlig  artikel  43,
under henvisning  til forslag  fra Kommissionen  (2),
under henvisning  til udtalelse  fra Europa-Parlamentet  (3),
under henvisning  til udtalelse  fra Det Økonomiske  og Sociale  Udvalg  (4), og
ud fra følgende  betragtninger:
Iværksættelsen  og udviklingen  af Fællesskabets  skovbrugsstrategi  og gennem ­
førelsen  af skovbrugsprogrammet,  som er omhandlet  i Rådets  forordninger  og 
Rådets  beslutning  (EØF) nr. / (5) gør det påkrævet,  at der foreligger
sammenhængende  og sammenlignelige  oplysninger  om skovbrugssektorens  situation  
og udvikling  i Fællesskabet;
der eksisterer  allerede  en række nyttige  oplysninger  i medlemsstaterne,  og de 
bør gøres sammenlignelige  og kompletteres;  det er derfor  hensigtsmæssigt,  at 
der er et egnet system  til rådighed  til indsamling,  behandling,  analyse  og 
formidling  af oplysningerne;
(1) Den engelske  forkortelse  af European  Forestry  Information  and Communication  System  anvendes  på alle sprog.
(2) EFT nr.
(3) EFT nr.
(4) EFT nr.
(5) EFT nr.

- 67 -
ud over at opfylde  Fællesskabets  behov  bør systemet  øge skovbrugssektorens  
gennemsigtighed  i alle led;
foranstaltningens  gennemførelse  kræver  et snævert  samarbejde  mellem  
Kommissionen  og medlemsstaterne;
ved tilvejebringelsen  af det system,  der skal etableres,  må der tages hensyn  
til sammenhængen  og komplementariteten  inden for Kommissionens  eksisterende  
informationssystemer  -
UDSTEDT  FØLGENDE  FORORDNING:
Artikel  1
Der oprettes  et EF-system  for information  og kommunikation  vedrørende  
skovbruget  (EFICS)  (1), i det følgende  benævnt  "systemet ”, med det formål  at 
indsamle  og formidle  sammenlignelige  og objektive  oplysninger  om skovbrugs ­
sektorens  struktur  og virksomhed  i Fællesskabet  og således  lette udviklingen  
og gennemførelsen  af Fællesskabets  skovbrugsstrategi  samt anvendelsen  af de 
gældende  skovbrugsbestemmelser,  navnlig  skovbrugsprogrammet,  som er omhandlet  
i Rådets  forordninger  og Rådets  beslutning  (EØF) nr. / (2).
Artikel  2
Systemet  baseres  i første  række på de oplysninger,  der er til rådighed  hos 
Kommissionen  og i medlemsstaterne,  navnlig  oplysningerne  fra de nationale  
skovbrugsregistre  og de informationsbaser,  der er tilgængelige  på EF-plan  og 
internationalt.
De individuelle  oplysninger,  der indhentes  via systemet,  er omfattet  af den 
diskretionspligt  der gælder  for sådanne  statistiske  oplysninger.  Kommissionen  
træffer  alle fornødne  foranstaltninger  med hensyn  hertil.
(1) Den engelske  forkortelse  af European  Forestry  Information  and Communication  System  anvendes  på alle sprog.
(2) EFT nr.

- 68 -
Kommissionen  fastlægger  og udarbejder  systemet  med medlemsstaternes  bistand,  
navnlig  inden for Den Stående  Skovbrugskomité,  i en første  etape på fire år, 
der begynder  den 1. januar  1989 og slutter  den 31. december  1992.
Artikel  3
Kommissionen  fastlægger  gennemførelsesbestemmelserne  til denne forordning  
efter høring  af Den Stående  Skovbrugskomi  té, der er nedsat  ved Rådets  
beslutning  (EØF) nr. .../88.
Artikel  A
De samlede  forventede  omkostninger  til systemets  tilvejebringelse  og drift  
a n s l å s  t i l 3 , 9 m i o E C U f o r d e t t i d s r u m ,  h v o r d e t e t a b l e r e s  ( 1 9 8 9 - 1 9 9 2 ) .
A r t i k e l  5
I n d e n d e n 3 1 . d e c e m b e r  1 9 9 2 f o r e l æ g g e r  K o m m i s s i o n e n  R å d e t e n r a p p o r t  o m 
systemets  oprettelse  og de første  resultater.  På baggrund  af rapporten  
forelægger  den om fornødent  Rådet forslag  om systemets  strukturering  og drift  
for tidsrummet  1993-1998.
Artikel  6
Denne forordning  er rettet  til medlemsstaterne.  Den træder  i kraft på 
tredjedagen  efter  offentliggørelsen  i De Europæiske  Fællesskabers  Tidende.
Udfærdiget  i Bruxelles,  den På Rådets  vegne

FINANSIERINGOVERSIGT  vedrørende;  Et forslag  til Rådets  forordning
om indførelse  af et EF-system  for information  og kommunikation  vedrørende  skovbruget  (EFICS).- 69 -
1. Budgetpost  : m B Konto : 387 Betegnelse  : Skovbrug
2. Retsgrundlag  : Traktatens  artikel  43
3. Klassifikation  : ObfNiiXtöKlökXüttiJcM/lkke  obligatorisk  udgift
4. Foranstaltningens  fornai og beskrivelse  af aktionen  : Indførelse  af et informationssystem  
for skovbruget
5. Beregnlngsaetode
5.1 Udgiftens  art : Kontraktudgifter
5.2 Fællesskabsfinansieringens  størrelse  : 100% af omkostningerne  ved systemets  indførelse
og centralforvaltning5.3 Beregning:  Vejledende  skøn
6. Finansielle  virkninger  for aktionsbevillinger  :
6.1 Forfaldsplan  for forpllgtelsoi-  og betalingsbevillinger  (mio ECU)
Regnskabsår Ikke-opdelte  bevillinger19 »y 0,519 90 1,019 91 1,2
19 92 1,2
•19 93 p.m.
1 alt 3,9
6.2 Finansiering  1 indeværende  regnskabsår  :
7. Bemærkninger  :