Udtalelse om:

- Kommissionens forslag til Raadets beslutning om reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i Det Europaeiske Faellesskabs saerprogrammer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration,

- Kommissionens forslag til Raadets beslutning om reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs saerprogrammer for forskning og uddannelse, og - Kommissionens forslag til Raadets beslutning om reglerne for formidling af forskningsresultaterne fra Det Europaeiske Faellesskabs saerprogrammer for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1) (94/C 295/08)

Raadet besluttede den 30. marts 1994 under henvisning til EU-Traktatens artikel 30 (2) og EURATOM-Traktatens art. 170 at anmode om Det oekonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om ovennaevnte emner.

Det forberedende arbejde henvistes til OESU`s Sektion for Energi, Kernekraft og Forskning, som udpegede Giannino Bernabei til ordfoerer uden studiegruppe. Sektionen vedtog sin udtalelse den 10. maj 1994.

Det oekonomiske og sociale Udvalg vedtog paa sin 316. plenarforsamling, moedet den 1. juni 1994, enstemmigt foelgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Det fjerde rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) blev definitivt vedtaget den 26. april 1994 (2) (3).

1.2. I overensstemmelse med artikel 130 I, stk. 3, i traktaten om Den Europaeiske Union skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt aktion.

1.3. Endvidere er det angaaende rammeprogrammets ivaerksaettelse nedfaeldet i EU-Traktatens artikel 130 J, at Raadet skal fastsaette:

- reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse, og

- reglerne for formidling af forskningsresultater.

1.4. Da nogle af saerprogrammerne bygger paa EURATOM-Traktaten, forelaegger Kommissionen to saerskilte forslag, hvis regler stort set er ens, for saa vidt angaar reglerne om deltagelse.

1.5. EURATOM-Traktaten paalaegger imidlertid ikke formelt Raadet at vedtage saadanne regler. Som Kommis-sionen selv anfoerer i begrundelsens punkt 6, er sigtet i foerste raekke at vise »interesserede deltagere, at der er vedtaget en faelles fremgangsmaade for FTU-aktiviteter, uanset retsgrundlaget for aktiviteten«.

1.6. I forhold til de tidligere fastsatte regler indeholder de forslag, som nu behandles, ifoelge Kommissionen tre nye hovedelementer, som har til formaal:

- at goere det muligt for »teknologibrugere« og juridiske personer uden egne forskningsstrukturer at deltage i forskningsaktionerne under visse betingelser,

- at tage hensyn til den oegede betydning af internationalt samarbejde inden for FTU og til stoerre synergi med tredjelande og internationale organisationer; endvidere skal viften af omraader, som aabnes for et saadant samarbejde, udvides,

- at nedbringe udgifterne til forvaltning af FTU-aktiviteterne, og rationalisere og forenkle procedurerne.

1.7. Angaaende reglerne om resultatformidling fremsaetter Kommissionen kun et beslutningsforslag, da reglerne herom, naar der er tale om programmer under EURATOM-Traktaten, er fastsat i denne traktats artikel 12 til 29.

1.8. I alt vaesentligt, og i modsaetning til de meget detaljerede EURATOM-Traktatsbestemmelser, hedder det blot i Kommissionens forslag, angaaende projekter med omkostningsdeling, at de kontrahenter, der gennemfoerer arbejdet, bevarer ejendomsretten til resultaterne. De skal udnytte dem, ogsaa hvis det er kommercielt, i overensstemmelse med Faellesskabets interesser, udstede licenser og tildele brugerrettigheder indbyrdes, og give adgangsret - mod betaling eller andre betingelser for adgangsretten - til andre interesserede parter, som har behov for at bruge resultaterne.

2. Evaluering af Kommissionens forslag

2.1. OESU godkender Kommissionens maalsaetninger med de foreliggende forslag og de principper, som ligger til grund herfor.

2.2. OESU finder det saerdeles rimeligt, at der foretages en forenkling og rationalisering specielt af de generelle regler om deltagelse i saerprogrammerne, hvilket er et led i de oegede bestraebelser paa at skabe sammenhaeng i EF`s forskningsindsats og gennemsigtighed i indsatsens praktiske gennemfoerelse.

2.3. OESU udtrykker ligeledes tilfredshed med, at forslagene ogsaa har til formaal at muliggoere oeget SMV-deltagelse i forskningsprogrammerne paa basis af principperne om gennemsigtighed, aabning og lige muligheder.

2.4. OESU bemaerker imidlertid, at de foreslaaede regler kun udgoer rammeregler, som vedroerer ivaerksaettelsen af samtlige saerprogrammer. Om fornoedent kan disse regler praeciseres og suppleres i de forskellige saerprogrammer i funktion af disses maalsaetninger og reelle videnskabelige og tekniske indhold.

2.5. OESU vil senere, dersom det findes betimeligt, udtale sig om disse eventuelle saerlige bestemmelser som led i behandlingen af de forskellige saerprogrammer, som OESU sideloebende er anmodet om udtalelse om.

2.6. OESU beklager i alle tilfaelde, at Kommissionen ikke har benyttet lejligheden til at foretage en vaesentlig forbedring af den generelle ramme for deltagelse i saerprogrammerne og isaer formidling af disse programmers forskningsresultater.

2.7. Det bemaerkes videre, at det forhold, at de foreslaaede regler er af generel karakter og ikke er saerligt detaljerede, giver Kommissionen en betydelig manoevre- og skoensmargen, som maaske ikke er helt berettiget.

2.8. Det er indlysende, at der burde have vaeret tilstraebt en bedre balance mellem den noedvendige fleksibilitet, som saerprogrammernes forskelligartethed berettiger til, og behovet for, at de potentielle programdeltagere raader over en tilstraekkeligt praecis og gennem-sigtig referenceramme for deres skridt i retning af deltagelse i forskningsaktionerne og/eller resultatformidlingen.

2.8.1. OESU mener i oevrigt, at Kommissionen ogsaa boer undersoege muligheden for at forelaegge forslag med tilskyndelse til, at Den Europaeiske Unions virksomheder kommercielt udnytter de teknologiske innovationer.

2.9. I denne forbindelse henstiller OESU, at et saerligt kapitel i den aarsrapport om forskning, teknologisk udvikling og resultatformidling, som skal udarbejdes i henhold til EU-Traktatens artikel 130 P, kommer til at omhandle gennemfoerelsen af de beslutninger, som Raadet vedtager paa omraadet.

2.10. Af disse aarsager og under hensyntagen til de mangfoldige bemaerkninger om baade det grundlaeggende indhold og om det formelle, som kommer til udtryk i det foelgende, er OESU meget tilbageholdende med at godkende de af Kommissionen foreslaaede bestemmelser.

3. Regler om deltagelse i forskningsprogrammerne

3.1. Generelle bemaerkninger

3.1.1. Den mulighed, som er nedfaeldet i Kommissionens forslag, og som gaar ud paa, at disse rammeregler skal kunne praeciseres og suppleres i saerprogrammerne, maa ikke resultere i en mangfoldighed af saerregler, som yderligere vil komplicere de allerede komplekse procedurer for deltagelse i forskningsprogrammerne. De skal fungere som en ramme for saerprogrammernes ivaerksaettelse, men de maa ikke virke afskraekkende paa eventuelle deltagere i forskningsprojekterne.

3.1.2. Endvidere er det afgoerende, at disse reglers vedtagelse og ivaerksaettelse sideloebende foelges op af en oeget indsats med sigte paa gennemsigtighed og informationsformidling, isaer over for SMV, universiteter og forskningscentre, saaledes at samtlige beroerte ogsaa i praksis faar lige muligheder for at deltage i programmerne. Lige adgang til information er i denne sammenhaeng en afgoerende forudsaetning.

3.1.2.1. OESU anser Kommissionens nylige udsendelse af en haandbog om procedurerne for ivaerksaettelse af EF-forskningsprogrammerne for et skridt i denne retning; ud over denne haandbog blev der i 1993 taget andre initiativer til at forbedre sammenhaengen og gennemsigtigheden i forskningsprogrammernes forvaltning: bl.a. indkaldelse af forslag paa fire faste tidspunkter aarligt og forenkling af indholdet af den information, som ansoegerne afkraeves.

3.1.2.2. Ifoelge OESU boer Kommissionen tage andre initiativer, som f.eks. foelgende:

- mere udstrakt brug af indkaldelse af interessetilkendegivelser forud for indkaldelsen af forslag,

- mere udstrakt brug af informationsmoeder for potentielle deltagere i forskningsaktionerne,

- udsendelse af indkaldelser af interessetilkendegivelser og indkaldelser af forslag i den nationale presse og i relevante fagblade,

- offentliggoerelse i EF-tidende af samtlige aarlige arbejdsprogrammer, der planlaegges udarbejdet som led i gennemfoerelsen af saerprogrammerne.

3.1.2.3. OESU mener videre, at haandboeger som den ovenfor naevnte samt al anden information om forskningsprogrammerne i foerste raekke boer foreligge paa sprogene i de lande, som deltager mindst i disse programmer.

3.1.3. I samme forbindelse goer OESU opmaerksom paa, at fristen for indgivelse af forslag til forskningsprojekter som led i de kvartalsvise indkaldelser (fristen er paa 3 maaneder) i visse tilfaelde er for kort til, at alle kandidater kan naa at forelaegge deres forslag.

3.1.3.1. AArsagerne hertil er forskellige og optraeder ofte samtidig: manglende kendskab til de gaeldende procedurer, vanskeligheder med adgangen til information, isaer for nye forslagsstillere, som ikke figurerer paa Kommissionens adresselister, fjern geografisk beliggenhed, vanskeligheder med at finde partnere i en anden medlemsstat.

3.1.3.2. OESU opfordrer derfor indtraengende Kommissionen til at tage dette spoergsmaal op til behandling og i visse tilfaelde revidere fristerne for forelaeggelse af forskningsprojekter.

3.1.3.2.1. Naar forslagene til projekter er indgivet til Kommissionen, boer fristerne for behandling af forslagene kortes ned, og de procedurer, som munder ud i en positiv afgoerelse om EF-finansiering, eller om afvisning heraf, boer forenkles.

3.1.4. Ovennaevnte foranstaltninger er dog ikke nok. Det er indlysende, at der er behov for andre initiativer, isaer med hensyn til administrativ og finansiel forvaltning af forskningsprogrammerne og -projekterne med det sigte at tilpasse de gaeldende procedurer til de forskellige potentielle deltagergruppers muligheder; endvidere maa der tages hensyn til maalsaetningen om at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Den Europaeiske Union.

3.1.5. OESU udtrykker tilfredshed med, at Kommissionen foreslaar at tillade, at »teknologibrugere« deltager i forskningsaktionerne, og at man vil give SMV, som ikke har egne forskningsanlaeg, bedre muligheder for at blive inddraget i et forskningssamarbejde med f.eks. forskningscentre, saaledes at SMV`erne ogsaa kan deltage i forskningsprojekterne.

3.1.5.1. Dette andet forslag, som bygger paa foranstaltningerne i delprogrammet CRAFT, der er ivaerksat inden for BRITE/EURAM-programmet (1), vil helt sikkert kunne saette skub i disse virksomheders deltagelse i forskningsprogrammerne.

3.1.5.2. Imidlertid - og det fremhaever Kommissionen da ogsaa selv i sin meddelelse af 30. september 1993 om »smaa og mellemstore virksomheder og Faellesskabets aktiviteter paa omraadet forskning og teknologisk udvikling«, hvor Kommissionen om delprogrammet CRAFT skriver, at hvis et saadant initiativ skal krones med held, er det »noedvendigt at goere mere for, at de smaa og mellemstore virksomheder skal blive opmaerksomme paa mulighederne i de nye teknologier, og for at hjaelpe dem med at definere projekter og identificere partnere« [dok. KOM(93) 356 endelig udg., s. 14].

3.1.5.3. I denne forbindelse udtrykker OESU tilfredshed med, at Kommissionen lancerer pilotprojektet »Euromanagement RDT II« (2), hvis formaal er via undersoegelser:

- at vurdere, hvilke midler en raekke udvalgte smaa og mellemstore virksomheder i Europa, der har opfundet eller anvender ny teknologi, raader over til at indlede et tvaernationalt samarbejde,

- at orientere de udvalgte SMV om de bedste stoetteformer i forbindelse med innovation og forskning paa nationalt og/eller faellesskabsplan,

- at udpege og stoette de SMV, hvis FTU-projekter kan forventes at foere til relevante forslag, som skal goeres til genstand for udbud af faelles FTU-programmer eller i givet fald som led i EUREKA eller nationale programmer.

3.1.5.4. Disse undersoegelser skal gennemfoeres af organisationer, der raadgiver SMV, og som modtager stoette fra Kommissionen paa 50 % af udgifterne til gennemfoerelse af deres undersoegelser. De resterende 50 % kan finansieres paa lokalt, regionalt eller nationalt plan, og finansieringen kan vaere offentlig eller privat eller en blanding heraf.

3.1.6. Det tjener imidlertid intet formaal at udvide mulighederne for SMV`s adgang til forskningsprogrammerne, hvis man ikke sideloebende forenkler og afkorter procedurerne for indgivelse, udvaelgelse og forvaltning af forskningsprojekterne, hvis forskellige etaper stadig i dag minder alt for meget om et forhindringsloeb, der straks fra starten afholder mange fra at deltage i forskningsaktionerne.

3.1.6.1. De meget langvarige og komplicerede procedurer, som Kommissionen ganske vist allerede har forbedret noget, saettes bl.a. i fokus i Revisionsrettens saerberetning nr. 6/93 om »de europaeiske forsknings- og udviklingsprogrammer inden for informationsteknologi (ESPRIT-programmerne)« (3), men gaelder i stoerre eller mindre grad for samtlige forskningsprogrammer.

3.1.6.2. Hverken utilstraekkelig videnskabelig og teknisk kvalitet i forslagene eller utilstraekkelige disponible midler er nok til at forklare det lave antal af forslag, der godkendes; det drejer sig for eksempel for ESPRIT-programmets vedkommende om bare et ud af fire. Revisionsretten understreger i oevrigt i sin beretning, at »Ydermere er andelen af godkendte forslag fra SMV mindre end andelen for stoerre virksomheders forslag, som kan vaere op til ét forslag af to eller tre« (se beretningens punkt 1.12).

3.1.6.3. Disse procedurer og den manglende information medfoerer ofte meget betydelige og utaalelige udgifter for mange universiteter og forskningscentre. De tvinges til at hyre eksterne konsulenter til forberedelse og opfoelgning af deres forslag, og de giver op paa forhaand. Disse administrative omkostninger godtgoeres i oevrigt ikke af Kommissionen.

3.1.6.4. OESU anser situationen for at vaere uacceptabel og opfordrer Kommissionen til at undersoege muligheden for at ivaerksaette foelgende forslag:

- afholdelse af 50 % af udgifterne for nogle kategorier af deltagere, og ifoelge forud fastlagte kriterier til administrative omkostninger i forbindelse med forberedelse og opfoelgning af forslag til forskningsprojekter, uanset om forslagene godkendes eller afvises,

- opfoelgning af gratis bistand med udarbejdelse og forslag, der kommer fra SMV, universiteter og forskningscentre, som ikke raader over personale og/eller midler hertil. Bistanden kunne f.eks. ydes via de nuvaerende centre, hvoraf der i oejeblikket er 27, fordelt i alle medlemsstater under VALUE-programmet (1).

3.1.6.5. OESU henviser ligeledes til, at det i sin initia-tivudtalelse af 26. maj 1993 om det fjerde rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (2) opfordrer til, at man opretter en »Stoettefond«, der yder en samlet stoette til SMV, isaer til forberedelse af forslaget, udarbejdelse af kontrakten og udfoerelse af projektet (se punkt 3.5.1).

3.1.6.6. OESU opfordrer endvidere Kommissionen til at undersoege muligheden for at graduere EF`s finansielle deltagelse, som for oejeblikket ikke maa overstige 50 % af udgifterne til et projekt, under hensyntagen til de nye muligheder for stoette til forskningsaktiviteter, der findes i de nylige GATT-aftaler, herunder isaer aftalens artikel 8 om stoette og kompenserende foranstaltninger.

3.1.6.7. I forbindelse med denne graduering kan man for eksempel tage hoejde for beskaffenheden af de juridiske personer, det drejer sig om, deres beliggenhed og forskningsmaessige potentiale, dels hvad angaar deres menneskelige ressourcer og deres forskningsmaessige infrastruktur, dels under hensyntagen til forskningspolitikkens maal, som nedfaeldet i traktaten om Den Europaeiske Union.

3.1.7. Hvad angaar budgettet, er OESU godt klar over, som Revisionsretten i oevrigt ogsaa understreger i foernaevnte beretning, at Kommissionen i mange tilfaelde foretager meget betydelige reduktioner i de budgetter, der foelger med de indkomne projektforslag. Dette tvinger ofte deltagerne i projektet til at finde yderligere finansieringskilder, og det bevirker i sammenhaeng med de mange forslag, der afvises, at man kan holde anmodningerne om finansiering inden for det disponible beloeb.

3.1.7.1. OESU deler Revisionsrettens synspunkt gaaende ud paa, at man, uden at denne situation er kritisabel i sig selv, maa se naermere paa Kommissionens metoder, disses effektivitet og deres indvirkning paa den videnskabelige og tekniske kvalitet i de udfoerte projekter.

3.1.7.2. OESU vil i oevrigt gerne vide, hvilke kriterier der har indflydelse paa Kommissionens afgoerelser.

3.1.7.3. OESU mener i alle tilfaelde, at der - naar den videnskabelige og tekniske kvalitet i de indsendte forslag retfaerdiggoer det - boer vaere ekstra finansieringsmuligheder, saadan at disse projekter kan gennemfoeres uanset de budgetmaessige begraensninger, de maatte blive paalagt fra Faellesskabets side.

3.1.7.4. OESU opfordrer Kommissionen til at undersoege mulighederne for yderligere finansiering, enten via Den Europaeiske Investeringsbank (EIB) eller inden for strukturfondene. I forbindelse med de synergier, der kan opnaas mellem forskning paa henholdsvis nationalt og EU-plan, kunne man samtidig passende undersoege, i hvilket omfang man kan sikre en finansiering paa lokalt, regionalt og nationalt plan.

3.1.8. OESU deler endvidere Revisionsrettens alvorlige bekymring over de meget betydelige forsinkelser i Kommissionens udbetalinger, som giver anledning til likviditetsproblemer hos isaer universiteter og SMV, hvor sidstnaevntes oekonomiske overlevelsesmulighed ofte afhaenger direkte af tilskuddet (se beretningens punkt 1.48).

3.1.8.1. Forsinkelserne foraarsager finansieringsomkostninger og gaeldsaetning, hvilket er saerligt uacceptabelt, fordi de fleste forsinkelser snarere skyldes Kommissionen end kontrahenterne. Bemaerkningerne om ESPRIT-programmet gaelder generelt for alle forskningsprogrammerne.

3.1.8.2. OESU kan saaledes kun dele Revisionsrettens konklusion gaaende ud paa, at det er noedvendigt at goere den finansielle styring bedre og mere enkel. Ud over de forslag, der findes i beretningen vedroerende dette forhold, opfordrer OESU Kommissionen til at undersoege muligheden for at indfoere et system med udbetaling af forskud, der skal tilbagebetales. Forskuddene skal bruges til at finansiere renter af laan, der optages paa grund af forsinkelser i udbetalingerne, isaer den del af forsinkelserne, som Kommissionen er ansvarlig for.

3.1.9. Endelig beklager OESU i oevrigt, at der ikke er gjort noget for yderligere at opmuntre til forskningssamarbejde mellem virksomheder og universiteter. Dette er yderligere beklageligt, idet OESU i den foernaevnte udtalelse specielt havde oensket, »at der skabes nye foranstaltninger som f.eks. mekanismer til styrkelse af samarbejdet mellem store og smaa virksomheder og mellem de smaa virksomheder og forskningsinstitutionerne ved hjaelp af saerlige gennemfoerelses- og finansieringskanaler« (se punkt 3.5.5).

3.2. Saerlige bemaerkninger

3.2.1. Artikel 2

3.2.1.1. I stk. 1, litra a), foreslaar OESU, at ordet »regelmaessigt« slettes.

3.2.1.2. Tilfoejelsen af dette ord skaber i virkeligheden uklarhed og er imod princippet om lige muligheder for at deltage i de eksisterende forskningsprogrammer, idet det skaber en tendens til at give en fortrinsstilling til de virksomheder, der allerede deltager i nationale eller EF-forskningsprogrammer.

3.2.1.3. Endvidere stiller forslaget til beslutning ikke krav om regelmaessig udoevelse af forskningsaktiviteter for de juridiske personer i tredjelande, som der sigtes til i stk. 2 i samme artikel.

3.2.1.4. Formuleringen af stk. 2, som praeciserer reglerne for deltagelse af juridiske personer fra tredjelande i Faellesskabets forskningsaktiviteter, boer revideres med henblik paa at goere teksten mere klar. Der staar i virkeligheden intet klart om, hvilke tredjelande det drejer sig om, og hvilke regler der gaelder for de paagaeldende lande.

3.2.2. Artikel 3

3.2.2.1. I foerste afsnit i stk. 1 foreslaar OESU en praecisering af indkaldelsen af forslag, saa disse »som hovedregel« offentliggoeres paa en bestemt dato.

3.2.2.2. En saadan tilfoejelse vil give et juridisk grundlag for den nuvaerende praksis, som OESU stoetter i det omfang, den foerer til stoerre gennemsigtighed.

3.2.2.3. OESU anser formuleringen af stk. 4 for at staa i modsaetning til artikel 2, stk. 3, der tillader »teknologibrugere« og andre juridiske personer, »som ikke selv har de fornoedne forskningsanlaeg«, at deltage i forskningsaktiviteter.

3.2.2.4. Derfor foreslaar OESU at tilfoeje foelgende i begyndelsen af stk. 4: »Bortset fra undtagelserne i artikel 2, stk. 3« (resten af teksten uaendret).

3.2.3. Artikel 4

3.2.3.1. Formuleringen af stk. 1 boer revideres. Der staar heri, at to juridiske personer etableret i stater associeret med gennemfoerelsen af det paagaeldende program kan udfoere Faellesskabets forskningsaktiviteter. I samme stykke staar der »normalt, forudsat at mindst en af kontrahenterne ..... er etableret i en medlemsstat;«.

3.2.3.2. OESU foreslaar endvidere, at ordet »normalt« i dette stykke slettes.

3.2.3.3. OESU mener - under hensyntagen til de maal for FTU-politikken, som er nedfaeldet i traktaten om Den Europaeiske Union og tidligere i Faellesakten - at kravet om, at mindst én af kontrahenterne skal vaere en medlemsstat, boer vaere ufravigeligt.

3.2.3.4. OESU foreslaar, at der indsaettes et stk. 3, hvori det praeciseres, at der inden for saerprogrammerne kan vaere yderligere udvaelgelseskriterier, der fremmer smaa og mellemstore virksomheders muligheder for at deltage i forskningsaktiviteter. En saadan tilfoejelse vil vaere i traad med OESU`s bemaerkninger i denne udtalelse.

3.2.4. Artikel 9

3.2.4.1. OESU foreslaar, at artikel 9 aendres for at soerge for, at de bestemmelser, der vedtages af Raadet, forbliver i kraft gennem hele gennemfoerelsesperioden for Det Fjerde Rammeprogram (1994-1998) og ikke »indtil den erstattes af en ny raadsbeslutning med hjemmel i traktatens artikel 130 J«.

3.2.4.2. OESU mener, at aendringen vil sikre alle interesserede virksomheder imod enhver aendring af reglerne for deltagelse i forskningsaktiviteter i rammeprogrammets gennemfoerelsesperiode, og det skulle samtidig kunne give deltagerne en stabil reference.

4. Regler om formidling af forskningsresultater

4.1. OESU understreger de begraensede maal i Kommissionens forslag om intellektuel ejendomsret til resultaterne af FTU-arbejde, der er stoettet med tilskud fra Faellesskabet, og om formidling af forskningsresultaterne.

4.2. Det er med dyb beklagelse, OESU konstaterer, at Kommissionens forslag stort set kun er en direkte afskrift af artikel 8 i Raadets beslutning af 29. april 1992 »om udbredelse og udnyttelse af den viden, der erhverves paa grundlag af Faellesskabets saerprogrammer for forskning og teknologisk udvikling« (1). Det er ellers nedfaeldet i art. 1, stk. 2, at Kommissionen alene fastlaegger bestemmelserne for gennemfoerelse af de regler om resultatformidling, som findes i det foreliggende forslag; hverken OESU eller de andre institutioner vil faa kendskab til disse bestemmelser.

4.3. OESU mener, at Kommissionen burde have benyttet lejligheden til i dette forslag detaljeret at definere rettigheder og forpligtelser i forbindelse med formidling og udnyttelse af forskningsresultater. OESU havde i oevrigt forventet, at Kommissionen ville have praeciseret reglerne om:

- ejendomsrettigheder,

- beskyttelse af viden fremkommet af forskningsaktiviteter,

- formidling af viden til de forskellige deltagere i et forskningsprojekt, saavel som til tredjeparter etableret inden for Faellesskabet, som ikke deltager i dette projekt, men som ligeledes udfoerer forskningsaktiviteter,

- udnyttelse og markedsfoering af den erhvervede viden,

- begraensninger i forbindelse med formidling af viden,

- formidling af viden, som tilhoerer Faellesskabet,

- offentliggoerelse og formidling af informationer om forskningsprojekterne og deres resultater,

- betingelserne for adgang for juridiske personer fra tredjelande til resultater af forskningsprojekter.

4.4. Den nuvaerende situation er saerlig beklagelig, fordi hvidbogen om »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse« fra december 1993 indeholder et meget vigtigt kapitel om dette spoergsmaal. Her understreges det, at formidlingen af og udnyttelsen af forskningsresultaterne samt disses omsaettelse i innovative produkter og metoder udgoer hovedsvagheden i det europaeiske forskningsapparat, og at denne svaghed samtidig er en alvorlig haemsko for de europaeiske industriers konkurrenceevne.

4.4.1. OESU henviser ligeledes i denne forbindelse til sin udtalelse af 20. oktober 1993 om »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse«, hvori det gav sit bidrag til forberedelsen af hvidbogen (2).

4.5. OESU opfordrer til, at man praeciserer alle disse regler, og at man soerger for, at de bliver grundigt formidlet. AArsagen er, at der meget ofte blandt mange deltagere i forskningsprojekter hersker en udbredt mangel paa kendskab til rettigheder og forpligtelser i forbindelse med beskyttelse af viden og resultater fra EU-forskningsprojekter. Dette gaelder isaer for mange SMV.

4.5.1. Situationen kraever efter OESU`s opfattelse initiativer paa mindst 2 niveauer:

4.5.1.1. For det foerste boer alle deltagere i forskningsprojekter straks fra kontraktens indgaaelse informeres om de regler, der gaelder for beskyttelse af viden og resultater fra deres forskningsarbejde. I den forbindelse kan man afholde saerlige informationsdage.

4.5.1.2. For det andet boer alle deltagere i forskningsprojekter, hvis de anser det for noedvendigt, kunne benytte sig af ekspertbistand inden for patentret, og mere generelt inden for intellektuel ophavsret inden for deres felt med henblik paa at sikre beskyttelse af deres resultater. Eksperterne kan, som tidligere omtalt, vaere tilknyttet forskellige centre, oekonomisk sikret af Kommissionen, enten inden for de forskellige saerprogrammer eller inden for programmet for formidling og udnyttelse af forskning og teknologisk udvikling.

4.6. OESU vil ikke i denne udtalelse komme ind paa selve aktionerne til formidling og udnyttelse af forskningsresultaterne, da disse er genstand for et saerligt forskningsprogram, der henhoerer under det fjerde rammeprogram. OESU er ligeledes blevet anmodet om udtalelse om dette forslag, som OESU vil tage stilling til senere.

5. Afsluttende henstillinger

5.1. OESU retter foelgende indtraengende, afsluttende henstillinger til Kommissionen og Raadet.

5.1.1. Bestraebelserne paa at forenkle, stroemline og skabe stoerre gennemsigtighed i procedurerne for information, ansoegning, udvaelgelse, forvaltning, formidling og udnyttelse af F& U-resultaterne boer revideres og udtrykkeligt indgaa i de generelle rammebestemmelser og i beslutningerne om saerprogrammer; endvidere boer EF fremme informationsindsatsen over for sammenslutninger, organisationer og centre, som har til formaal at bistaa virksomhederne.

5.1.2. Hvidbogens bemaerkninger om, at det indre markeds potentiale ikke vil kunne udnyttes fuldt ud, hvis man ikke i tilstraekkelig omfang medinddrager SMV, som udgoer den bagved liggende drivkraft - ved at forbedre deres konkurrenceevne og finansieringsmuligheder, ved at fremme samarbejdet mellem virksomheder, ved at forbedre deres styring, samt via en teknologiopgoerelse og en decentral oekonomi med stoerre vaegt paa kommunikation og deltagelse i information og viden - boer udmoentes i nogle dynamiske regler til stoette for SMV, ikke mindst inden for EF`s forsknings-, teknologi- og innovationspolitik.

5.1.3. Den overordnede politik, isaer til fremme af hurtigere F& U-resultatformidling og hurtigere brug heraf i processer og produkter, med et bedre samspil mellem producenter og brugere samt udvikling i »clusters« (grupper) og udnyttelse af de regionale muligheder i EF, boer resultere i konkrete EF- og nationale strukturtiltag, saa virksomhedernes, og isaer SMV`s jobskabelsesmuligheder foerer til flere job i praksis.

Bryssel, den 1. juni 1994.

Susanne TIEMANN

Formand for

Det OEkonomiske og sociale Udvalg

(1) EFT nr. C 81 af 18. 3. 1994, ss. 9-12, 15.

(2) EFT nr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31.

(3) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

(4) EFT nr. L 375 af 31. 12. 1991, s. 18.

(5) EFT nr. C 99 af 8. 4. 1994, s. 23.

(6) EFT nr. C 45 af 14. 2. 1994.

(7) Saerprogram for spredning og udnyttelse af resultater af videnskabelig og teknologisk forskning (1989-1992) - EFT nr. L 200 af 13. 7. 1989, s. 23.

(8) EFT nr. C 201 af 26. 7. 1993, s. 36.

(9) EFT nr. L 141 af 23. 5. 1992, s. 1.

(10) EFT nr. C 352 af 30. 12. 1993, s. 32.