[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 8.11.2006

KOM(2006) 649 endelig

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007 Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer

{SEK(2006) 1383}{SEK(2006) 1384}{SEK(2006) 1385}{SEK(2006) 1386}{SEK(2006) 1387}{SEK(2006) 1388}{SEK(2006) 1389}{SEK(2006) 1390}

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Udvidelsesstrategi og vigtigste udfordringer 2006-2007 Inkl. som bilag en særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer

1. INDLEDNING

Udvidelse har i flere årtier været et markant element i EU's udvikling. Det virkelige sigte med europæisk integration er at overvinde Europas deling og bidrage til en fredelig forening af kontinentet. Politisk set har udvidelse af EU hjulpet til at imødegå store forandringer som f.eks. diktaturers fald og kommunismens sammenbrud. Det har bidraget til at befæste demokratiet, menneskerettighederne og stabiliteten på tværs af kontinentet. Udvidelserne afspejler, at EU i essensen er en blød magtfaktor, som i kraft af sin tiltrækningskraft har opnået meget mere, end det kunne have opnået med andre midler.

Økonomisk set har udvidelserne bidraget til at øge velstand og konkurrencedygtighed, således at det udvidede EU bedre har kunnet imødegå globaliseringens udfordringer. Dette har været direkte til fordel for Europa som helhed. Udvidelserne har øget Europas vægt i verden og gjort det til en stærkere aktør på verdensplan.

Med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse den 1. januar 2007 fuldføres den femte udvidelse efter ti medlemsstaters tiltrædelse i maj 2004. Som følge af meget omhyggelige forberedelser kan de integreres gnidningsløst i EU-institutionerne og -politikkerne. De ti nye medlemsstater har nået et fremragende niveau for efterlevelse af EU-retten og har ydet væsentlige bidrag til EU-institutionernes arbejde. De har kunnet opvise voksende økonomisk aktivitet, større handel og investeringer og har opnået en høj økonomisk vækst.

Den nuværende udvidelsesdagsorden vedrører landene på Vestbalkan og Tyrkiet. Disse lande har fået stillet i udsigt, at de kan blive medlem af EU, når de en gang opfylder de nødvendige betingelser. Landene befinder sig på forskellige stadier på vejen mod EU-medlemskab. Kroatien og Tyrkiet forhandler om deres tiltrædelse. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien blev kandidatland i december 2005. De andre lande på Vestbalkan gør fremskridt mod at realisere deres europæiske perspektiv.

EU's udvidelsesdagsorden er forbundet med flere større udfordringer i 2006-2007. Det drejer sig navnlig om tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet, spørgsmålet om Kosovos endelige stilling, forbindelserne med Serbien og Bosnien-Hercegovinas egen overtagelse af styret. Disse spørgsmål er vigtige i sig selv og berører geopolitiske anliggender, som påvirker sikkerheden og stabiliteten i Europa som helhed. Udviklingen mod medlemskab er værdifuld i sig selv, selvom tiltrædelse ligger mange år ude i fremtiden. Den er desuden forbundet med mange udfordringer, og EU må derfor fortsat engagere sig i hele processen.

Førtiltrædelsesstrategien og forhandlingerne med kandidatlandene og potentielle kandidatlande bør realiseres resolut under fuld respekt for de aftalte betingelser. EU vil levere finansiel støtte via det nyoprettede instrument for førtiltrædelsesstøtte fra januar 2007. Den finansielle støtte vil fokusere på prioriteterne i tiltrædelsespartnerskaberne og de europæiske partnerskaber.

EU-udvidelsen er et historisk projekt, som bygger på en vision af et forenet Europa og dets rolle i verden. Det er en forudsætning for projektets demokratiske legitimitet, at Europas folk slutter op om det og støtter det. De væsentlige beslutninger, som fører til et lands tiltrædelse, træffes af demokratisk valgte organer i hver af medlemsstaterne og i EU.

Medlemsstaterne skal være de første til at forklare, hvorfor udvidelse er i EU's interesse. Kommissionen er klar til at forbedre strømmen af objektiv information i en brugervenlig form og til at arbejde sammen med medlemsstaterne og Europa-Parlamentet om at kommunikere mere effektivt med offentligheden om udvidelsesprocessen.

Det Europæiske Råd vil på sit møde i december 2006 debattere udvidelsesspørgsmålet. Rådet anførte i sine konklusioner af december 2005, at den strategi, som Kommissionen fremlagde sidste år, var et godt grundlag for debatten om udvidelse i 2006. Strategien understreger, at en omhyggeligt forvaltet udvidelse kan fremme og øge den europæiske integration. Den bygger på tre grundprincipper: konsolidering af eksisterende forpligtelser over for lande, der er inddraget i processen, anvendelse af rimelige betingelser og en udvidet kommunikation med offentligheden om udvidelse.

EU ser alvorligt på betænkelighederne vedrørende tempoet i udvidelserne. For at undgå at strække forpligtelserne for meget honorerer EU eksisterende forpligtelser over for lande, som allerede er med i processen, men er forsigtig med at påtage sig nye forpligtelser.

Der gælder strenge betingelser for alle kandidatlande og potentielle kandidatlande. Et nyt skridt i retning af tiltrædelse afhænger af et lands fremskridt med politiske og økonomiske reformer. Da tiltrædelsesprocessen er et langsigtet foretagende, er det nødvendigt at sørge for, at landene motiveres til at fortsætte med reformerne. EU vil også skulle skabe større åbenhed i processen.

EU's egne institutioner vil skulle undergå reform på linje med Det Europæiske Råds konklusioner af juni 2006. Der vil skulle findes en løsning på spørgsmålet om EU-institutionerne, inden næste nye medlem er klar til at tiltræde. Finansiering af EU er et andet vigtigt anliggende i fremtiden. EU's evne til at optage nye medlemmer og samtidig holde tempoet i integrationen vil blive endnu vigtigere i fremtiden. Kommissionens særrapport, som er knyttet til dette papir, beskriver, hvorledes EU kan opretholde sin evne til at fungere effektivt og samtidig realisere en udvidelsesdagsorden, som er udformet til at imødegå udfordringerne i de kommende år.

Ikke alle europæiske lande er inddraget i udvidelsesprocessen. EU har en lang række forbindelser med andre lande, bl.a. via det europæiske økonomiske samarbejdsområde, bilaterale forbindelser med Schweiz, den europæiske naboskabspolitik og et strategisk partnerskab med Rusland. Den europæiske naboskabspolitik sigter mod at fremme velfærd, stabilitet og god regeringspraksis i de lande, der grænser op til EU, gennem stærkere politiske forbindelser og økonomisk integration. Kommissionen vil om kort tid fremlægge forslag om en udvidelse af den europæiske naboskabspolitik.

Med udgangspunkt i EU's eksisterende strategi skitseres det i dette papir, hvilken lære der kan drages af den femte udvidelse, hvordan man kan støtte landene på deres vej mod medlemskab, hvordan man kan få offentligheden til at slutte op om yderligere udvidelser, hvordan man kan angribe de med udvidelse forbundne udfordringer, og hvordan man kan garantere EU's evne til at optage nye medlemmer. Dette er grundlaget for at opbygge en fornyet konsensus om udvidelse.

2. DEN FEMTE UDVIDELSE

Udvidelse har vist sig at være af varig værdi som en af EU's mest effektive politikker, som med held bidrager til fred, stabilitet og demokratisk udvikling på kontinentet som helhed. De ti medlemsstater, som tiltrådte i 2004, integrerer sig fortsat gnidningsløst i EU's institutioner og politikker. De nye medlemsstaters demokratiske politiske systemer har som helhed betragtet fortsat fungeret godt. De har nået et fremragende niveau for efterlevelse af EU-retten og har ydet væsentlige bidrag til EU-institutionernes arbejde. EU's institutioner har fortsat fungeret effektivt. Udvidelserne har bidraget til at øge EU's vægt i det internationale politiske og økonomiske liv og har underbygget EU's forhandlingsstyrke i forskellige fora. De har også beriget EU's kulturarv.

Udvidelserne har skabt øget sikkerhed og stabilitet i Europa og tillige givet økonomiske fordele. De nye medlemsstater haler hurtigt ind på de gamle medlemsstater. De gamle medlemsstater har fået nye handels- og investeringsmuligheder. Udvidelsen har været en succes for hele EU's økonomi og har hjulpet det til bedre at imødegå udfordringerne ved globaliseringen[1]. Den gradvise indførelse af euroen i de nye medlemsstater begyndende med Slovenien den 1. januar 2007 vil yderligere bidrage til denne positive trend.

Det udvidede EU har også betydet en mere effektiv arbejdsdeling og gjort EU bedre rustet til at konkurrere på verdensplan. Den seneste udvidelse har som helhed betragtet virket som en katalysator for økonomisk vækst og modernisering i EU. Det fremgår af en række undersøgelser, som er foretaget for nyligt. Der er f.eks. registreret konkrete fordele i de tre medlemsstater, som introducerede fri bevægelighed for arbejdskraften straks ved de ti nye medlemsstaters tiltrædelse. De har registreret fordele i form af øget nationalindkomst, større skatteindtægter og en indskrænkning af den grå økonomi. Arbejdstagere fra de nye medlemsstater har også bidraget til at afhjælpe mangler på kvalificeret arbejdskraft, og de er faldet godt til i deres nye kulturmiljø[2]. På baggrund af disse erfaringer har yderligere fem medlemsstater åbnet deres arbejdsmarkeder og endnu to til dels[3].

Bulgariens og Rumæniens forberedelser til EU-medlemskab har været forbundet med strenge betingelser og er forløbet med støtte fra EU. Begge lande har foretaget vidtgående reformer under tiltrædelsesforhandlingerne. Dog har Kommissionen i sine tilsynsrapporter fra oktober 2005, maj 2006 og september 2006 peget på en række særlig problematiske områder, hvor der skulle gøres en yderligere indsats. Bulgarien og Rumænien vil på baggrund af de fremskridt, de har gjort, være i stand til at overtage rettighederne og forpligtelserne ved medlemskab fra den 1. januar 2007. Rapporten fra september indeholder strenge betingelser, som skal sikre, at der fortsat gøres fremskridt med reformprocessen i disse lande før og efter tiltrædelsen. Der henvises også til bestemmelserne i EU-retten og tiltrædelsestraktaten, som skal sikre, at EU's politikker og institutioner fortsat kommer til at fungere effektivt. Kommissionen vil ikke tøve med at bruge disse mekanismer, hvis der skulle blive behov derfor.

Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse viser lande, der befinder sig på et tidligere stadium i deres forberedelser til medlemskab, at det endelige mål kan nås. Der kan desuden drages en lære på forskellige områder, som nu indarbejdes i førtiltrædelsesstrategien. Det er således klart, at spørgsmål som retsreform og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet vil skulle tackles på et tidligt stadium. Kommissionen arbejder f.eks. på større bevidsthed om, hvordan man bedst kan sikre domstolenes uafhængighed, upartiskhed og effektivitet og forhindre korruption. Kommissionen fremhæver desuden behovet for en reform af den offentlige forvaltning. En ansvarlig og effektiv offentlig tjeneste, som bygger på professionelle karriereudviklingskriterier, giver en land et redskab til at forberede sig effektivt på tiltrædelse og derefter at fungere som medlemsstat. Det er til fordel for landet som helhed.

Den femte udvidelse har som helhed betragtet været en stor succes. De positive sider vil fortsat kunne føles i mange år frem. Over 100 millioner nye EU-borgere med stigende indkomster vil hjælpe med at fremme den europæiske økonomi. Udvidelse har bidraget til at højne standarderne for demokrati og retsstaten i Europa. Det har styrket sikkerheden for alle EU-borgere og øget velfærden i EU.

3. UDVIDELSESPROCESSEN

EU's udvidelsespolitik bygger i dag på tre grundprincipper: konsolidering af forpligtelser, betingethed og kommunikation.

Konsolidering af EU's udvidelsesdagsorden betyder, at EU er forsigtig med at påtage sig nye forpligtelser, men indfrier de eksisterende forpligtelser over for lande, som allerede er med i processen. EU har indledt tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet og Kroatien og stillet andre lande på Vestbalkan i udsigt, at de kan tiltræde EU. Dette tilsagn er et stærkt incitament for landene til at fortsætte med deres reformer.

Der gælder strenge men rimelige betingelser for alle kandidatlande og potentielle kandidatlande. Hvert skridt fremad er betinget af hvert lands egne fremskridt med opfyldelsen af de nødvendige betingelser på hvert stadium i tiltrædelsesprocessen. Denne tilgang hjælper til at befæste reformer og forberede nye medlemsstater på at indfri deres forpligtelser ved tiltrædelse.

For at en udvidelse kan blive en succes, må EU sikre sig opbakning fra offentlighedens side. Medlemsstaterne skal være de første til at kommunikere effektivt om udvidelsesprocessen, særlig om de dermed forbundne fordele for borgerne. Demokratisk legitimitet er fortsat et grundlæggende element i EU-tiltrædelsesprocessen.

3.1. Tiltrædelsesforhandlinger

Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien og Tyrkiet blev indledt i oktober 2005 med enstemmig opbakning fra medlemsstaterne som en yderligere tilskyndelse til politisk og økonomisk reform i disse lande og til etablering af gode naboskabsforbindelser. De forløber på basis af klare og stringente forhandlingsdirektiver, som blev vedtaget af Rådet med enstemmighed. Forhandlingstempoet afhænger af reformtempoet.

Under tiltrædelsesforhandlingerne fastlægges der ordninger, under hvilke kandidatlandene forpligter sig til at anvende al EU-lovgivning og alle EU-politikker. Landene skal acceptere og implementere EU-retten og tilslutte sig traktaternes politiske målsætninger. Under forhandlingerne kan kandidatlandene og EU enes om foranstaltninger, som eventuelt bliver nødvendige til at lette integrationen. Hvert land bliver bedømt efter egen fortjeneste: forhandlingerne giver landene mulighed for at bevise, at de er i stand til at fuldføre de nødvendige reformer og opfylde alle medlemskravene.

Forhandlingerne forløber på en struktureret måde. Siden oktober 2005 har der foregået en screeningproces med deltagelse af hundredvis af eksperter fra Tyrkiet, Kroatien og Kommissionen til gennemgang af EU-retten, til at vurdere, i hvilket omfang landenes lovgivning er tilpasset EU-retten, og til at undersøge deres planer for gennemførelsen. Screeningprocessen er netop afsluttet for alle forhandlingskapitlers vedkommende.

Efter at et kapitel er blevet screenet, træffer medlemsstaterne på Kommissionens anbefaling beslutning om, hvorvidt kapitlet kan åbnes til forhandling, eller om, hvilke benchmarks kandidatlandet skal opfylde, inden der kan indledes forhandlinger. Ved forhandlingernes indledning fremlægger EU sin fælles holdning, herunder hvilke benchmarks der skal opfyldes, for at kapitlet kan lukkes midlertidigt.

Benchmarks er et nyt redskab, som er blevet indført som følge af erfaringerne med den femte udvidelse. Formålet med dem er at forbedre forhandlingsforløbet ved at give kandidatlandene incitamenter til at foretage de nødvendige reformer på et tidligt stadium. Benchmarks er målelige og knyttet til nøgleelementer i det pågældende kapitel af EU-retten. De indledende benchmarks vedrører i almindelighed centrale forberedelser til fremtidig tilpasning (f.eks. strategier og handlingsplaner) og opfyldelse af aftalemæssige forpligtelser, som afspejler kravene i EU-retten. De afsluttende benchmarks vedrører i første række lovgivningsforanstaltninger, administrative organer og domstole og tilfredsstillende resultater med implementeringen af EU-retten. For kapitler på det økonomiske område omfatter de også kriteriet 'fungerende markedsøkonomi'.

Hvis et kandidatland ikke længere opfylder de indledende benchmarks for et kapitel, som er til forhandling, kan Kommissionen foreslå, at forhandlingerne om det pågældende kapitel suspenderes. Hvis et kandidatland ikke længere opfylder de afsluttende benchmarks for et kapitel, som er blevet midlertidigt lukket, kan Kommissionen foreslå medlemsstaterne, at tiltrædelsesforhandlingerne om det pågældende kapitel genåbnes.

EU forventer af forhandlingspartnerne, at de opfylder de politiske kriterier, og at de arbejder mod en højnelse af standarderne under forhandlingerne. Resultatet af dialogen med landene om deres resultater med løsning af spørgsmål i tilslutning til de politiske kriterier vil blive indarbejdet i forhandlingsprocessen. Kommissionen vil forberede dialogen med medlemsstaterne og rapportere tilbage til dem i de relevante instanser i Rådet. De aktuelle forhandlingsdirektiver omfatter desuden et kapitel om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder, under hvilket de politiske spørgsmål vil blive behandlet. Det betyder, at der kan føres nøje tilsyn med fremskridt på fundamentale områder.

Ifølge de aktuelle forhandlingsdirektiver suspenderes tiltrædelsesforhandlingerne i tilfælde af grov og vedvarende overtrædelse af principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstaten. Det vil være befordrende for tiltrædelsesforhandlingerne, hvis der sættes mere ind på politiske reformer, som vil kunne fremme andre nødvendige reformer i kandidatlandene.

Resultaterne af dialogen med landene om deres økonomiske reformer vil fremover også blive integreret i forhandlingsprocessen. Kommissionen vil forberede dialogen med medlemsstaterne og rapportere tilbage til dem i de relevante instanser i Rådet. Denne dialog fokuserer på opfyldelse af de økonomiske kriterier og på konvergens med EU-økonomierne. Det er meget vigtigt, at de tiltrædende lande før tiltrædelsen er fungerende markedsøkonomier, som er i stand til at konkurrere på det indre marked. Førtiltrædelsesstøtten vil blive rettet mere præcist mod at realisere dette mål.

3.2. Førtiltrædelsesstrategi

Føtiltrædelsespartnerskaberne og de europæiske partnerskaber er det centrale element i førtiltrædelsesstrategien. I partnerskaberne fastsættes på basis af Kommissionens konstateringer i statusrapporterne prioriteter for disse lande for fremskridt mod realisering af målet, nemlig EU-medlemskab. De danner også ramme for EU-støtten til at nå dette mål. Rådet traf tidligere på året beslutning om de aktuelle partnerskaber. Kommissionen agter at revidere dem ved udgangen af 2007. Kommissionen er nu beskæftiget med et forslag til partnerskab med Montenegro efter landets uafhængighed.

Finansieringsinstrument for førtiltrædelsesstøtten

Fra den 1. januar 2007 vil Kommissionen anvende et nyt finansielt redskab til at fremme modernisering, reform og tilpasning til EU-retten, førtiltrædelsesinstrumentet (IPA). Dette skal i enhver henseende afløse de foregående støtteinstrumenter som f.eks. Phare, Cards, Ispa og Sapard. Kandidatlandene og potentielle kandidatlande kan opnå finansieringsmidler fra det nye instrument. Der anvendes nu et enkelt sæt regler og procedurer og større fleksibilitet, som øger nyttevirkningen af de tildelte EU-midler. Landene på Vestbalkan og Tyrkiet vil få næsten 11,5 mia. EUR over de næste syv år. Kommissionen arbejder på flerårige finansielle rammer med angivelse af vejledende beløb for tildeling af IPA-midler til hvert land og for hver større komponent.

Eftersom hovedopgaverne med efterfølgende genopbygning efter konflikten er løst i Serbien, Montenegro og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, vil Det Europæiske Genopbygningsagentur gradvis afvikle sine aktiviteter inden udgangen af 2008. Kommissionens delegationer vil overtage arbejdet med gennemførelse af støtten sammen med prioriteter, som er afpasset efter de nye forhold, og landenes egne myndigheder vil skulle overtage denne opgave, når de er klar dertil. Med indførelsen af IPA kan der også sikres en nærmere koordination med Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, Verdensbanken og andre internationale finansieringsinstitutioner. Kommissionen vil bygge videre på det eksisterende samarbejde for sammen med sine partnere at sikre, at der skabes den mest omkostningseffektive blanding af gavebistand og lån til at støtte modernisering og udvikling i regionen.

Gennemførelse af køreplanen for Vestbalkan

Alle landene på Vestbalkan har gjort fremskridt med at realisere deres europæiske aspirationer og med gennemførelsen af den køreplan, som Kommissionen fremkom med sidste år i sit dokument om udvidelsesstrategien. Hvert lands fremskridt sker efter egen fortjeneste afhængigt af, hvordan det opfylder kravene. Der er især at største betydning for EU's vurdering af en medlemskabsansøgning, at et land opviser gode resultater med indfrielse af forpligtelser i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen (også de handelsrelaterede bestemmelser).

EU gentog i Salzburg i marts 2006 med udgangspunkt i Thessaloniki-dagsordenen sit tilsagn om, at landene på Vestbalkan havde en fremtid i Den Europæiske Union, og opfordrede landene til at engagere sig stærkere i det regionale samarbejde. Regionalt samarbejde er af største betydning for stabilitet på lang sigt, økonomisk udvikling og forsoning på Vestbalkan.

De sydøsteuropæiske lande besluttede i år at skabe nye rammer for et udvidet engagement på basis af den sydøsteuropæiske samarbejdsproces. Der vil blive oprettet et råd for regionalt samarbejde bestående af repræsentanter for Sydøsteuropa og for verdenssamfundet. Kommissionen støtter stærkt denne proces. Kommissionen ser også med tilfredshed på ikrafttrædelsen i 2006 af energifællesskabstraktaten og aftalen om oprettelse af et fælles europæisk luftfartsområde.

EU vil fremme personlige kontakter både gennem flere stipendier til studerende og forskere og ved forenkling af visumprocedurer. Kroatiske statsborgere er fritaget for visumpligten, hvor det gælder kortfristede visa. Kommissionen har foreslået, at Rådet bemyndiger Kommissionen til at føre forhandlinger om visumlempelsesaftaler med andre lande i regionen med henblik på indgåelse af sådanne aftaler i 2007. Forslaget omfatter også tilbagetagelse, undtagen for Albaniens vedkommende, idet EU allerede har indgået en tilbagebetalingsaftale med dette land. EU vil endvidere fortsætte med at yde bistand på vigtige områder som f.eks. energi, transport og økonomisk samarbejde.

Landene i Sydøsteuropa indledte i april 2006 forhandlinger om en regional frihandelsaftale og har sat sig som mål at indgå aftalen inden udgangen af 2006. Kommissionen og stabilitetspagten støtter til fulde dette projekt[4]. EU vil snart indføre diagonal kumulation af oprindelsesreglerne i sine aftaler med Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og senere med andre lande. Det vil stimulere den regionale handel og investeringerne. Albanien, Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er allerede medlemmer af WTO. Den indsats, som Bosnien-Hercegovina, Montenegro og Serbien skal gøre i den nærmeste fremtid for at tiltræde WTO, vil også hjælpe dem til at udvide deres regionale handelsforbindelser, foretage økonomiske reformer og gennemføre fremtidige stabiliserings- og associeringsaftaler.

4. SIKRE OFFENTLIGHEDENS OPBAKNING AF UDVIDELSE

Med udvidelsesdagsordenen har EU midler til rådighed til at imødegå mange af de ovenfor skitserede udfordringer. Udsigten til tiltrædelse af EU, som landene på Vestbalkan og Tyrkiet har, er en vigtig katalysator for reform i disse lande. Der er som helhed betragtet store fordele for EU forbundet hermed i form af vækst, stabilitet og sikkerhed. Men der må gøres en større indsats for at vinde forståelse herfor i offentligheden. Det er vigtigt at lytte til borgerne, løse virkelige problemer og levere faktuel information. Det er i første række medlemsstaterne, som skal sætte ind, med støtte fra Europa-Parlamentet og Kommissionen. Medlemsstaterne vil med opbakning fra regionale og lokale myndigheder og de civilsamfundsorganisationer, som er nærmest offentligheden, skulle kommunikere om de fordele, som udvidelsespolitikken har medført for borgerne i det udvidede EU.

Større gensidig forståelse er nødvendig til at sikre offentlighedens opbakning af fremtidige udvidelser. Med henblik herpå lancerede Kommissionen i 2005 en civilsamfundsdialog mellem EU og kandidatlandene og de potentielle kandidatlande. Dette program sigter mod at fremme et samspil mellem ikke-statslige organisationer, f.eks. udveksling af studerende, studiebesøg for journalister samt udvekslinger mellem kvindeorganisationer, fagforeninger og forretningslivet.

Kommissionen vil træffe følgende foranstaltninger:

- Kommissionen støtter større åbenhed. Den anbefaler, at screeningsrapporter, benchmarks for åbning af forhandlingskapitler og EU's endelige stillingtagen offentliggøres.

- Kommissionen vil udvide sin støtte til civilsamfundsdialogen og bygge videre på de foranstaltninger, der er truffet hidtil for Tyrkiet og landene på Vestbalkan.

- Kommissionen vil fremme personlige kontakter inden for uddannelse, forskning og kultur.

- Kommissionen vil løbende følge med i, hvad offentligheden mener om udvidelse, og hvad der ligger den på hjerte. Den vil arbejde gennem sine repræsentationer i medlemsstaterne og delegationerne i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande for at kunne kommunikere udvidelsespolitikken mere effektivt.

- Kommissionen vil producere brugervenlig og umiddelbart forståelig information til offentligheden og specialiserede brugere om anliggender vedrørende udvidelsespolitik, bl.a. på specifikke netsteder. Den vil også forklare forskellige praktiske aspekter, f.eks. hvordan betingelser skal indfries, og hvordan konsekvensanalyser bruges.

5. VIGTIGSTE UDFORDRINGER I 2007

5.1. Resterende problemer fra den femte udvidelse

Det er stadig en større udfordring at nå til en alsidig løsning af Cypern-problemet og øens forening. Kommissionen har med tilfredshed noteret sig de skridt, som lederne af det græsk-cypriotiske og tyrkisk-cypriotiske samfund tog i 2006 til at sætte gang i en ny proces for en alsidig løsning under FN's auspicier. Indsatsen i denne forbindelse vil skulle øges betydeligt i 2007.

Kommissionen står til rådighed med sin støtte, som den har gjort det i tidligere tid. Rådet har truffet to af de af Kommissionen foreslåede tre foranstaltninger til at bringe det tyrkisk-cypriotiske samfunds isolation til ophør. Der skal på basis af forordningen om den grønne linje sikres fri bevægelighed på hele øen for græske og tyrkiske cyprioter og andre EU-borgere. Bistandsprogrammet til fordel for det tyrkisk-cypriotiske samfund er vedtaget og under gennemførelse. Forordningen om direkte handel med den nordlige del af Cypern, som Kommissionen har stillet forslag til, er endnu ikke udstedt. Det forudsætter en større indsats og en sans for kompromis, hvis dette skal ske hurtigt.

5.2. Kandidatlandene

Kroatien

Kroatien fortsatte i 2006 med at gøre fremskridt i relation til de politiske og økonomiske kriterier og kriterierne i forbindelse med EU-retten samt gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen. Den største udfordring i 2007 vil blive at bygge videre på de hidtidige resultater og at fremskynde reformtempoet, navnlig på vigtige områder som reform af retsvæsenet og den offentlige forvaltning, bekæmpelse af korruption og økonomisk reform. Kroatien skal holde gang i sine bestræbelser på integration i EU og i den forbindelse strengt indfri sine forpligtelser f.eks. på området statsstøtte og fast ejendom. Kroatien skal fortsætte sit program for lovgivningstilpasning og yderligere forbedre den administrative kapacitet.

Gode naboskabsforbindelser og regionalt samarbejde er stadig centrale elementer, og der skal sættes ind på at løse verserende bilaterale problemer, navnlig med hensyn til grænsetrækning. Mindretals rettigheder og flygtninges tilbagevenden må heller ikke overses.

Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien er godt begyndt. Kroatien har taget vigtige skridt på mange områder til opfølgning screeningsprocessen og tilpasset sin lovgivning. Det er i færd med at udvikle den nødvendige administrative kapacitet. Med baggrund i denne udvikling kan forhandlingerne forventes at fortsætte i et rask tempo, forudsat at Kroatien tager sig af ovennævnte problemer.

Tyrkiet

Tyrkiet har i 2006 gjort fortsatte fremskridt med reform, navnlig med vedtagelsen for nylig af nogle elementer i den 9. reformpakke. Antallet af anmeldte tilfælde af tortur og mishandling er desuden som helhed betragtet faldende på linje med nul-tolerance-politikken, selvom situationen i den sydøstlige del af landet stadig giver anledning til bekymringer i den forbindelse. Reformtempoet har dog været aftagende. I 2007 vil der skulle gøres en resolut indsats for at udbrede reformtiltagene i hele Tyrkiet. Det er nødvendigt omgående at garantere ytringsfriheden ved at ophæve eller ændre artikel 301 i straffeloven og i almindelighed at bringe lovgivningen på linje med europæiske standarder. Foruden ytringsfriheden skal der sættes yderligere ind på at styrke trosfriheden, kvinders rettigheder, mindretals rettigheder og fagforeningsrettighederne. Der vil skulle føres bedre civil demokratisk kontrol med militæret, og retshåndhævelses- og domstolspraksis skal yderligere afstemmes med ånden i reformerne. Samtidig vil Tyrkiet skulle angribe de alvorlige økonomiske og sociale problemer i den sydøstlige del af landet og sikre, at den kurdiske befolkning kan udøve alle deres rettigheder og friheder. Tiltrædelsespartnerskabet, som blev godkendt i januar 2006, er et redskab til at måle fremskridt med reformerne. Gode naboskabsforbindelser er fortsat et centralt element. Kommissionen vil intensivere sit opsyn med de politiske kriterier.

Som det fremgår af erklæringen af 21. september 2005 fra Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater forventer EU, at Tyrkiet sørger for en fuldstændig, ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til Ankara-aftalen og fjerner alle hindringer for de frie varebevægelser, herunder restriktioner for transportmidler. Indfries disse forpligtelser ikke til fulde, får det indflydelse på forhandlingsforløbet i almindelighed. Kommissionen vil rette de relevante henstillinger forud for Det Europæiske Råds møde i december, hvis Tyrkiet ikke har opfyldt sine forpligtelser. Det er også vigtigt, som anført i tiltrædelsespartnerskabet, at Tyrkiet tager konkrete skridt til at normalisere de bilaterale forbindelser med alle EU-medlemsstaterne så snart som muligt.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien fik i december 2005 status som kandidatland, hvilket er en anerkendelse af landets reformpræstationer. Det også et incitament til at fortsætte med reformerne på vejen mod realisering af landets europæiske ambitioner.

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har gjort løbende fremskridt, om end i et langsommere tempo i 2006. Der blev afholdt valg i juli, som kan siges at være forløbet i overensstemmelse med internationale standarder. De konstaterede svagheder vil skulle afhjælpes.

Regeringen har især stadig problemer med reform af politiet og retsvæsenet, bekæmpelse af korruption og fuldstændig gennemførelse af stabiliserings- og associeringsaftalen. Ohrid-aftalen danner fortsat et vigtigt grundlag for et positivt reformklima. Det er vigtigt, at reformindsatsen fortsætter støt i de kommende år på basis af samarbejde og politisk konsensus. Alt i alt bør en optrapning af reformerne på nøgleområder prioriteres, hvis der skal gøres fremskridt mod målet om en udvikling i den rigtige retning i tiltrædelsesprocessen.

5.3. Potentielle kandidatlande

Albanien

Albanien har fortsat ydet sit bidrag til stabiliteten i regionen, særlig gennem sin moderate holdning til situationen i nabolandene. EU's forbindelser med Albanien udviklede sig med undertegnelsen i år af stabiliserings- og associeringsaftalen. Prioriteten er nu at fokusere på gennemførelse af interimsaftalen, som træder i kraft den 1. december 2006, og som vedrører handelsanliggender. Albanien forsøger med bistand fra EU at løse en række politiske, retslige og økonomiske problemer og bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet. Disse anliggender vil være prioriteter for Albanien i de kommende år.

Bosnien-Hercegovina

Udsigten til tiltrædelse af EU er af største betydning til at tilskynde alle parter i Bosnien-Hercegovina til at foretage politiske og økonomiske reformer, f.eks. reform af politiet. Uindskrænket samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) er et central element i de betingelser, på hvilke landet kan knytte nærmere forbindelser med EU. Lukningen af den høje repræsentant kontor (OHR) vil give landets befolkning og institutioner en yderligere kontrol over deres fælles skæbne. Fuldførelse af forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale og en sådan aftales gennemførelse vil styrke landets europæiske perspektiv. Disse forhandlinger kan fuldføres på et par måneder, forudsat at betingelserne herfor er opfyldt. Der er behov for en udvikling af forfatningen til at opbygge en mere funktionel, bæredygtig og demokratisk stat. EU vil skulle løse spørgsmålet om sin egen fremtidige repræsentation i landet efter lukningen af OHR.

Montenegro

Montenegro blev uafhængigt i juni 2006 efter en folkeafstemning, der forløb under frie og redelige omstændigheder på betingelser aftalt med Den Europæiske Union. Efter uafhængigheden har Montenegro påbegyndt forhandlinger om en særskilt stabiliserings- og associeringsaftale på basis af nye forhandlingsdirektiver, som Rådet hurtigt udstedte. På grund af forholdet til EU har Montenegro kunnet imødegå udfordringerne i forbindelse med statsopbygning inden for førtiltrædelsesprocessens stabile og sikre rammer.

Det vil være vigtigt at holde gang i reformerne og fortsætte samarbejdet med ICTY, således at forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale kan fuldføres i de kommende måneder. Montenegro har et stort arbejde foran sig med at styrke levedygtige institutioner. Hovedforanstaltningerne i den forbindelse er angivet i det europæiske partnerskab, hvortil der sammen med denne meddelelse fremlægges et forslag. Retsreform, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption skal prioriteres. Montenegro vil skulle opgradere sin administrative kapacitet med henblik på gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen.

Serbien

Serbien skal roses for sin ansvarsfulde tilgang til Montenegros uafhængighed. Den nye forfatning skulle bane vejen for en styrkelse af landets styreform. Serbien har haft succes med at sikre makroøkonomisk stabilitet gennem privatisering og tiltrækning af udenlandske direkte investeringer. Den økonomiske integration i forhold til EU er i gang. Serbien har gjort yderligere fremskridt med administrativ reform. Den serbiske forvaltning har i sine forhandlinger med EU om en stabiliserings- og associeringsaftale vist, at den besidder betydelig institutionel kapacitet. Det spår vel for Serbiens evne til at indhente de andre lande i regionen på vejen til EU, når Serbien en gang opfylder betingelserne for genoptagelse af forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale.

Kommissionen undervurderer ikke omfanget af de problemer, som Serbien står over for under de aktuelle politiske omstændigheder. Serbien vil skulle indtage en konstruktiv holdning til Kosovo. Udsigten til tiltrædelse af EU til sin tid skal gøres troværdig og synlig for den serbiske befolkning, og det kan ske ved, at forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale genoptages og fuldføres hurtigt, så snart Serbien opfylder betingelsen om uindskrænket samarbejde med ICTY. EU arbejder også på at bringe den serbiske befolkning ind i de europæiske hovedstrømninger gennem visumlempelse[5] og ved at hjælpe Serbien til at deltage mere aktivt i EF-programmer inden for f.eks. uddannelse, ungdomsanliggender, forskning og kultur.

Kosovo[6]

EU har haft løbende kontakter med Kosovo og har overvåget standarder, leveret bistand og samarbejdet med UNMIK samt støttet processen for definition af territoriets status under FN-generalsekretærens særlige udsending Martti Ahtisaaris auspicier. EU har en større rolle at spille med hensyn til Kosovos status, når De Forenede Nationers Sikkerhedsråd en gang er nået til enighed herom.

Løsningen i den henseende skal være politisk og juridisk utvetydig og åbne perspektiver for Kosovos fremtidige udvikling. Kosovos status er enestående tilfælde, som ikke skaber nogen præcedens.

Det vil kunne anspore Kosovos myndigheder til at fremme reformer, som er nødvendige på centrale områder som f.eks. retsstaten, økonomi og offentlig administration, og til at skabe grundlaget for en vellykket overdragelse af ansvaret fra UNMIK. Mindretals rettigheder er et vigtigt spørgsmål såvel som inddragelse af mindretal i Kosovos institutioner.

Det europæiske perspektiv er af grundlæggende betydning for at give alle involverede parter en vision af et fælles fremtid i Den Europæiske Union.

6. KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER

Kommissionen foreslår på basis af overstående analyse følgende konklusioner:

1. EU's udvidelsespolitik skal fortsat baseres på de tre principper om konsolidering, betingethed og kommunikation. EU indfrier sine forpligtelser over for lande, der allerede er med i processen, men er tilbageholdende med at påtage sig nye forpligtelser. Tempoet i tiltrædelsesprocessen afhænger af reformtempoet i kandidatlandet.

2. Den nugældende udvidelsesstrategi danner i kombination med metoderne og midlerne til at sikre, at EU er i stand til at optage nye medlemmer, grundlaget for en fornyet konsensus om udvidelse.

3. EU's evne til at optage nye medlemmer er betinget af to faktorer:

- at dynamikken i den europæiske integration opretholdes gennem en styrkelse og uddybning, således at EU garanteres evne til at fungere korrekt. Dette er i både nuværende og fremtidige EU-borgeres interesse

- at det sikres, at kandidatlandene opfylder de strenge betingelser og dermed er klar til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab, når de tiltræder. Dette sørger Kommissionen for på basis af stram betingethed.

4. EU's integrationsevne vil blive taget op til fornyet overvejelse på alle centrale stadier i tiltrædelsesprocessen. Kommissionen vil i sine udtalelser om ansøgninger om medlemskab og under tiltrædelsesforhandlinger fremlægge analyser af konsekvenserne af tiltrædelse på vigtige politiske områder. På denne baggrund vil medlemsstaterne kunne fastlægge fælles EU-holdninger med henblik på forhandlingerne om de pågældende kapitler, også, hvor det er relevant, vedrørende overgangsperioder og andre ordninger.

5. Kommissionen vil i sin vurdering af budgetvirkningerne af fremtidige tiltrædelser undersøge, hvordan nøglepolitikker påvirkes, navnlig landbrugs- og samhørighedspolitikken.

6. EU skal sørge for, at det kan opretholde og uddybe sin egen udvikling samtidig med realiseringen af udvidelsesdagsordenen. Institutionel reform er nødvendig for at sikre, at beslutningstagningen i et udvidet EU bliver effektiv. Der vil skulle findes en løsning på spørgsmålet om EU-institutionerne, inden næste nye medlem er klar til at tiltræde.

7. Kommissionen vil yderligere forbedre kvaliteten af tiltrædelsesprocessen. Der kan fastsættes benchmarks for åbning og lukning af forhandlingskapitler, og de kan danne grundlag for suspension eller genåbning af forhandlingerne om individuelle kapitler. Resultaterne af politisk og økonomisk dialog vil blive indarbejdet i forhandlingsprocessen. Vanskelige emner som f.eks. reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption vil skulle angribes på et tidligt stadium i tiltrædelsesprocessen.

8. For at skabe større åbenhed omkring forhandlingerne anbefaler Kommissionen, at vigtige forhandlingsdokumenter, herunder konsekvensanalyser, screening-dokumenter, benchmarks for åbning og lukning af forhandlingskapitler og EU's fælles holdninger i forhandlingerne offentliggøres.

9. Det er vigtigt at sikre offentlighedens opbakning. Det forudsætter, at processen følges nøje, og at de strenge betingelser overholdes. Det gælder også tilliden til EU's integrationskapacitet. Vi må også blive bedre til at kommunikere om udvidelse. Det er vigtigt at lytte til borgerne, løse virkelige problemer på basis af passende politikker og levere faktuel information. Medlemsstaterne har en førende rolle at spille i den forbindelse. Kommissionen vil gøre sit sammen med Europa-Parlamentet, nationale, regionale og lokale myndigheder og civilsamfundet.

10. Kroatien har haft en god start på tiltrædelsesforhandlingerne. Landet har gjort en stor indsats efter screeningen på mange områder for at tilpasse sin lovgivning, og det er i færd med at opbygge den nødvendige administrative kapacitet. Kroatien skal dog endnu sætte kraftigt ind på at løse større problemer som reform af retsvæsenet, bekæmpelse af korruption, økonomisk reform og fortsætte med uindskrænket at samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien. Gode naboskabsforbindelser og regionalt samarbejde er fortsat et centralt element.

11. Tyrkiet opfylder fortsat i tilstrækkeligt omfang de politiske kriterier og er gået videre med politiske reformer. Tempoet er imidlertid løjet af i det sidste år. Der skal gøres en yderligere indsats navnlig på området ytringsfrihed. Der er også behov for yderligere forbedringer med hensyn til ikke-muslimske trossamfunds rettigheder, kvinders rettigheder, fagforeningsrettigheder og civil kontrol med militæret. Tyrkiet kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi og har forbedret sin evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab. Gode naboskabsforbindelser er fortsat et centralt element.

12. Som det fremgår af erklæringen af 21. september 2005 fra Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater forventer EU, at Tyrkiet sørger for en fuldstændig, ikke-diskriminerende gennemførelse af tillægsprotokollen til Ankara-aftalen og fjerner alle hindringer for de frie varebevægelser, herunder restriktioner for transportmidler. Indfries disse forpligtelser ikke til fulde, får det indflydelse på forhandlingsforløbet i almindelighed. Kommissionen vil rette de relevante henstillinger forud for Det Europæiske Råds møde i december, hvis Tyrkiet ikke har opfyldt sine forpligtelser. Det er også vigtigt, som anført i tiltrædelsespartnerskabet, at Tyrkiet tager konkrete skridt til at normalisere de bilaterale forbindelser med alle EU-medlemsstaterne så snart som muligt.

13. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien fik i december 2005 status som kandidatland, hvilket er en anerkendelse af landets reformpræstationer. Landet har fortsat gjort fremskridt, dog i et langsommere tempo i 2006. Alle landene på Vestbalkan har gjort fremskridt ud fra de køreplaner, som Kommissionen udstak sidste år. Hvert land bliver bedømt efter egen fortjeneste. Det er af største betydning for EU's vurdering af en medlemskabsansøgning, at et land opviser gode resultater med indfrielse af forpligtelser i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen (også de handelsrelaterede bestemmelser).

BILAG 1

Særrapport om EU's evne til at integrere nye medlemmer

INDLEDNING

Denne særrapport udgør en integrerende del af EU's udvidelsesstrategipapir 2006. Som svar på en anmodning fra Det Europæiske Råd på mødet i juni 2006 fokuserer den på anliggender på mellemlang og lang sigt vedrørende EU's evne til at integrere nye medlemmer. Der redegøres for en tilgang, som kan sikre, at EU opretholder og uddyber sin egen udvikling med hensyn til politik og institutioner, og samtidig realiserer en udvidelsesdagsorden med de større udfordringer, som verden byder på i dag.

I 1993 konkluderede Det Europæiske Råd i København, at EU's evne til at optage nye medlemmer uden derved at sætte tempoet i den europæiske integration over styr ligeledes er af stor betydning og bør indgå i overvejelserne i såvel EU's som ansøgerlandenes almindelige interesse. Som omhandlet i Kommissionens strategipapir 2005 og siden bekræftet i juni 2006 af Det Europæiske Råd skal der i udvidelsesforløbet tages hensyn til EU's integrationskapacitet.

EU skal sørge for, at det kan opretholde og uddybe sin egen udvikling samtidig med realiseringen af udvidelsesdagsordenen. Institutionel reform er nødvendig for at sikre, at beslutningstagningen i et udvidet EU bliver effektiv. Der vil skulle findes en løsning på spørgsmålet om EU-institutionerne, inden næste nye medlem er klar til at tiltræde.

Udvidelse drejer sig om at være del i et projekt på grundlag af fælles principper, politikker og institutioner. EU's skal sikre, at det bevarer evnen til at handle og træffe beslutninger ifølge en rimelig balance mellem institutionerne, overholdelse af budgetlofterne og til at forfølge ambitiøse fælles politikker, som fungerer godt og realiserer deres målsætninger.

EU's absorptionskapacitet eller snarere integrationskapacitet er betinget af udviklingen i EU's politikker og institutioner og af omdannelse af ansøgerlande til velforberedte medlemsstater. Potentielle medlemmers evne til at tiltræde EU vurderes meget nøje af Kommissionen på basis af en række strenge betingelser. Integrationskapacitet er et spørgsmål om, hvorvidt EU kan optage nye medlemmer på et bestemt tidspunkt eller i et givet tidsrum uden at sætte de traktatfæstede politiske mål over styr. Det er først og fremmest et funktionelt begreb. Kommissionen vil i fremtiden udarbejde konsekvensanalyser på alle vigtige stadier i tiltrædelsesprocessen. Hvor der foretages sådanne analyser, tages der hensyn til hvert lands specifikke kendetegn.

EU er blevet udvidet fem gange og er vokset fra 6 til 25 og nu snart 27 medlemsstater. Disse udvidelser har i høj grad bidraget til foreningen af Europa og til fremme af demokratiet, menneskerettighederne og stabiliteten ud over kontinentet. De har stimuleret udviklingen af nye EU-politikker på områder som økonomisk og social samhørighed, eksterne forbindelser og miljøbeskyttelse. Det indre marked, Schengen-området og euroen blev skabt side om side hermed. Den femte udvidelse i 2004, som snart suppleres med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, har øget EU's vægt i verden og givet specifikke økonomiske gevinster både med hensyn til handel og investering og økonomisk vækst. EU har samtidig udviklet og implementeret nye politikker f.eks. inden for justitsanliggender, frihed og sikkerhed. Udvidelserne af EU er sket side om side med en uddybning af den europæiske integration.

Den aktuelle udvidelsesdagsorden bygger på en strategi bestående af tre grundprincipper: konsolidering, betingethed og kommunikation. Den omfatter landene på Vestbalkan og Tyrkiet, som befinder sig på forskellige stadier på vejen mod EU. Disse lande har fået stillet i udsigt, at de kan blive medlem af EU, når de en gang opfylder de nødvendige betingelser. EU indfrier eksisterende forpligtelser over for lande, der allerede er med i processen, men udviser forsigtighed med hensyn til at påtage sig nye forpligtelser.

For nærværende forekommer det usandsynligt, at en større gruppe lande skulle tiltræde samtidig i fremtiden. Kandidatlandene og de potentielle kandidatlande er meget forskellige med hensyn til politisk og økonomisk udvikling og administrativ kapacitet. Der vil i betragtning af de igangværende forberedelser til tiltrædelse i nogle lande kunne forventes flere udvidelser på mellemlang og lang sigt.

EU kan med held optage nye lande, forudsat at det selv gør fremskridt, og at kandidatlandene kan påtage sig deres ansvar som medlemsstater. EU-borgerne skal også være parat til nye udvidelser med en bedre forståelse af, hvad der står på spil. Det vil underbygge processens demokratiske legitimitet i offentlighedens øjne. Fremgangsmåden i dette papir går ud på:

- at sikre, at EU er i stand til at opretholde dynamikken i den europæiske integration

- at sikre, at kandidatlandene opfylder de strenge betingelser

- bedre kommunikation.

Spørgsmålet om Den Europæiske Unions endelige grænser er blevet rejst i senere år. Kommissionen har på den baggrund kunnet drage flere konklusioner. Udtrykket "europæisk" dækker geografiske, historiske og kulturelle elementer, som alle bidrager til den europæiske identitet. Den fælles opfattelse af idéer, værdier og historisk samvirke kan ikke koges ned til en enkel tidløs formel og tages op til fornyet overvejelse af hver ny generation.

Retsgrundlaget for udvidelsen er artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union, hvori det hedder, at ”enhver europæisk stat, som overholder principperne i artikel 6, stk. 1, kan ansøge om at blive medlem af Unionen.” Denne traktatbestemmelse betyder dog ikke, at alle europæiske lande skal indgive ansøgning, eller at EU skal acceptere alle ansøgninger. Den Europæiske Union definerer sig først og fremmest ved sine værdier.

ET KORT TILBAGEBLIK OVER EU's INTEGRATIONSKAPACITET

EU har ved sine tidligere udvidelser vurderet sin evne til at integrere nye medlemmer. Kommissionens udtalelser om medlemskabsansøgningerne har tjent som grundlag for Rådets beslutning om, hvorvidt der skulle indledes tiltrædelsesforhandlinger. Kommissionen har i udtalelserne vurderet kandidatlandenes evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og tillige deres accept af EU-politikker. Under de første fire udvidelser gav udtalelserne også en generel analyse af virkningerne af udvidelsen på EU på områder som det skiftende formandskab for Rådet, skøn over finansielle nettooverførsler baseret på eksisterende fælles politikker eller indførelse af nye officielle EU-sprog.

Kommissionen forelagde i 2004 resultaterne af en undersøgelse af spørgsmål affødt af Tyrkiets eventuelle medlemskab sammen med en henstilling om indledning af tiltrædelsesforhandlinger. Ifølge undersøgelsen ville de nødvendige forberedelser til tiltrædelse vare langt ind i det næste årti. Der blev foretaget et skøn over de budgetmæssige konsekvenser af Tyrkiets tiltrædelse og indkredset områder, hvor der ville opstå særlige udfordringer: landbrug, samhørighed, energi, migration, ydre grænser og udenrigspolitik.

Under forberedelserne til de tidligere udvidelser behandlede Kommissionen i særskilte policypapirer implikationerne for EU af anliggender, som var fælles for flere ansøgninger om medlemskab. Kommissionen har peget på en styrkelse af EU-institutionerne, en yderligere økonomisk integration og udformning af fælles politikker som en forudsætning for europæisk integration.

I 1997 gav Kommissionen sin vurdering af de sandsynlige virkninger af den femte udvidelse og stillede forslag til budget- og politikreformer som forberedelse til udvidelsen. Et centralt mål i "Agenda 2000" var at sikre, at EU-politikkerne var indstillet på udvidelse.

Fra et økonomisk synspunkt var EU allerede begyndt på at forberede den femte udvidelse så tidligt som 1991, da EU indgik de første Europaaftaler med central- og østeuropæiske lande. Som følge af disse aftaler blev EU hurtigt disse landes største handelspartner. Størstedelen af den bilaterale handel med industrivarer mellem EU og disse lande var liberaliseret længe før tiltrædelsen, hvilket i høj grad lettede den økonomiske integration.

Økonomisk integration med Tyrkiet fremhjælpes på grund af toldunionen, som har stimuleret økonomisk reform og dynamik. På Vestbalkan er landene blevet forberedt på basis af stabiliserings- og associeringsaftaler, som indeholder bestemmelser om en gradvis handelsliberalisering og økonomisk bistand. Udvidelsen side om side med modernisering af den centraleuropæiske frihandelsaftale (CEFTA) baner vejen for en dybere økonomisk integration i Sydøsteuropa.

Vurderingen af EU's evne til at integrere nye medlemsstater fortsatte under tiltrædelsesforhandlingerne. Kommissionen foreslog foranstaltninger til at tackle virkningerne af udvidelsen for de eksisterende medlemsstater på særlige politikområder. Ved den femte udvidelse gjaldt dette arbejdstagernes bevægelsesfrihed og vejtransport. Kommissionens vurdering af de nødvendige budgetbeløb til at finansiere den femte udvidelse dannede grundlag for en afslutning af forhandlingerne, også hvad angår betalinger på landbrugsområdet.

EU hjalp ansøgerlandene med at forberede sig på at påtage sig de fremtidige forpligtelser ved medlemskab. I forbindelse med den femte udvidelse opstillede den en førtiltrædelsesstrategi. Denne indebar overvågning af og indberetning om hvert lands fremskridt, prioritering af tiltag på basis af tiltrædelsespartnerskaber og finansiel bistand. Ansøgerstaterne kunne på grundlag af vidtrækkende associeringsaftaler overtage nogle rettigheder og forpligtelser i henhold til EU-retten inden tiltrædelsen på diverse områder af det indre marked f.eks. konkurrencepolitik, intellektuel ejendomsret, søtransport og certificering af industriprodukter. Kandidatlandene tog del i EU-agenturer og -udvalg. Efter undertegnelsen af tiltrædelsestraktaterne deltog de tiltrædende lande som observatører i lovgivningsprocessen.

Denne strategi, som skulle fremme kandidatlandenes egne forberedelser, hjalp til, at de kunne integrere sig gnidningsløst i EU. To år efter deres tiltrædelser er de ti nye medlemsstater nu i stand til i vid udstrækning at efterleve EU-lovgivningen som omhandlet i resultattavlen for det indre marked og rapporter om gennemførelsen af EU-retten. De økonomiske virkninger af deres tiltrædelse har været positive. Institutionerne har kunnet fortsætte med at fungere og træffe beslutninger; de nye medlemsstater har spillet en aktiv rolle.

Kommissionen har foretaget en undersøgelse af den økonomiske dimension af udvidelsen to år efter udvidelsesrunden den 1. maj 2004. Undersøgelsen viser, at erfaringerne fra de sidste to år i vid udstrækning har været positive[7]. Østudvidelsen har pustet til væksten og jobskabelsen i den europæiske økonomi. Dette positive resultat kan tilskrives de omhyggelige forberedelser af udvidelsen over det forløbne årti.

Størstedelen af offentligheden i EU og i kandidatlandene har støttet udvidelsen. Dog står der meget på spil, og folkeopinionen har stadig visse betænkeligheder og bekymringer med hensyn til udvidelse. Dette problem skal afhjælpes.

EU's INTEGRATIONSKAPACITET I DAG

EU vil skulle sikre sig, at det stadig er i stand til at fungere i dets nuværende og fremtidige borgeres interesse. Medens EU internt forbereder sig på yderligere institutionel reform, skal den omhyggeligt administrerede tiltrædelsesproces fortsætte.

I dette afsnit præsenteres der en metode for vurdering af EU's kapacitet til fremtidige udvidelser på basis af tidligere erfaringer.

Sikre, at EU er i stand til at opretholde dynamikken i den europæiske integration

Der er tre hovedelementer, som er betingende for EU's evne til at holde gang i den europæiske integration, efterhånden som det udvider sig: institutionerne, de fælles politikker og budgettet. EU skal sikre sig, at institutionerne fortsat fungere effektivt, at de politiske mål realiseres og at budgettet står i forhold til målene og de finansielle ressourcer.

Institutioner

EU har ikke behov for nye institutionelle arrangementer alene på grund af udvidelser; det er også nødvendigt for, at det aktuelle EU kan fungere bedre. EU skal sikre sig, at dets institutioner og beslutningstagningsprocesser forbliver effektive og kan drages til ansvar både af hensyn til de nuværende medlemsstater og med sigte på fremtidige udvidelser.

Integration af de tiltrædende lande i EU-institutionerne var ved tidligere tiltrædelser en del af tiltrædelsesforhandlingerne. De dermed forbundne tilpasninger af bestemmelserne vedrørende institutionerne blev nedfældet i tiltrædelsestraktaterne. Der blev forud for den sidste tiltrædelse gennemført en reform af institutionerne. Bestemmelserne vedrørende institutionerne i tiltrædelsestraktaterne med de ti nye medlemsstater, som tiltrådte i 2004, og med Bulgarien og Rumænien bygger på Nice-traktaten.

Nice-traktaten indeholder regler for op til 27 medlemsstater, dvs. inkl. Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse. Men det hedder i traktaten, at når Unionen består af 27 medlemsstater, skal antallet af medlemmer af Kommissionen være mindre end antallet af medlemsstater. Antallet af medlemmer af Kommissionen fastsættes af Rådet med enstemmighed Denne regel gælder for den første Kommission efter tiltrædelsen af den 27. medlemsstat. Rådet skal også vedtage de nærmere detaljer for ordningen med ligelig rotation.

Nice-traktaten indeholder ingen bestemmelser om tilpasninger af de andre institutioners sammensætning og funktion i en Union bestående af mere end 27 medlemsstater. Fordelingen af sæder i Europa-Parlamentet og vægtningen af stemmer i Rådet indtager klart en central plads i EU's beslutningskapacitet. EU vil derfor inden yderligere udvidelser skulle tage stilling til rækkevidden og substansen af disse institutionelle reformer.

Udvidelse vil også få praktiske implikationer for institutionernes funktion, f.eks. sprogaspektet. Der vil i Kommissionens udtalelser om fremtidige ansøgninger om EU-medlemskab blive medtaget en vurdering af virkningerne af udvidelse for EU-institutionerne.

Der vil skulle findes en løsning på spørgsmålet om EU-institutionerne, inden næste nye medlem er klar til at tiltræde. Det er lige så meget i fremtidige potentielle medlemsstaters interesse som det udvidede EU's interesse, at EU kommer til at fungere bedre.

EU-politikker

Tidligere udvidelser har bidraget til at styrke EU-politikker, efterhånden som nye medlemsstater medbragte deres egne nationale erfaringer og politikretningslinjer til det europæiske foretagende. EU-retten, som den står i dag, på så forskellige områder som samhørighedspolitik, landbrug, fiskeri, miljøbeskyttelse, eksterne forbindelser, åbenhed, ansvarlighed og europæisk borgerskab afspejler til dels virkningerne af tidligere udvidelser. Nogle EU-politikker ville blive mere udbytterige, hvis de blev udvidet til flere lande under de rette betingelser, f.eks. det indre marked og området med retfærdighed, frihed og sikkerhed.

EU skal i forbindelse med en udvidelse være i stand til fortsat at udforme og gennemføre fælles politikker på alle områder. Der vil på alle væsentlige stadier i udvidelsesprocessen blive foretaget vurderinger af virkningerne af en udvidelse på EU's politikker.

Kommissionen vil i fremtiden i sin udtalelse om et lands ansøgning om EU-medlemskab medtage en vurdering af virkningerne af landets tiltrædelse på EU's politikker. Det vil også afspejle sig i tiltrædelsesforhandlingsgrundlaget.

Forhandlingsgrundlaget for Kroatien og Tyrkiet omfatter en række foranstaltninger, som skal hjælpe dem til at integrere sig problemløst i EU's politikker. Det omfatter også foranstaltninger til at sikre, at EU's politikker fungerer ordentligt efter tiltrædelsen, f.eks. overgangsperioder, undtagelser, særordninger og permanente beskyttelsesklausuler.

Kommissionen vil undersøge virkningerne af fremtidige udvidelser for landbrugs- og samhørighedspolitikkerne i forbindelse med vurderingen af virkningerne for budgettet. Her vil der blive taget hensyn til den fremtidige udvikling i disse politikker.

Kommissionen vil under tiltrædelsesforhandlingerne foretage indgående vurderinger af tiltrædelsens indvirkning på centrale politikområder, f.eks. personbevægelser, grænseforvaltning, landbrug, samhørighedspolitik og transport. Der vil blive foretaget lignende analyser vedrørende energipolitik og udenrigs- og sikkerhedspolitik under hensyntagen til EU's strategiske begrundelser for udvidelse i form af stabilitet, udenrigs- og sikkerhedspolitiske aktiver og energiforsyningssikkerhed. På denne baggrund vil medlemsstaterne kunne fastlægge fælles EU-holdninger med henblik på forhandlingerne om de pågældende kapitler, også, hvor det er relevant, vedrørende overgangsperioder og andre ordninger med en klar idé om de sandsynlige konsekvenser.

EU-budget

EU skal kunne fortsætte med at finansiere sine politikker på en bæredygtig måde. Virkningerne af udvidelsen for EU-budgettet vil blive omhyggeligt vurderet under hele udvidelsesprocessen. Kommissionen vil i sin udtalelse om et lands ansøgning om EU-medlemskab medtage skøn over virkningerne for budgettet.

Inden yderligere udvidelser vil EU skulle tage stilling, hvilke budgetmidler der er brug for. På det grundlag vil Kommissionen med henblik på fremtidige tiltrædelsesforhandlinger stille forslag til en pakke af finansielle foranstaltninger. I Kommissionens analyse vil der blive taget hensyn til både budgetaspekterne og den øgede økonomiske dynamik, som udvidelse afføder.

Sikre, at kandidatlandene opfylder de strenge betingelser

Betingethed er et af de bærende elementer i Kommissionens udvidelsesstrategi. Hvis kandidatlandene forbereder sig godt, vil de lettere kunne integrere sig i EU. En yderligere kvalitetsforbedring af forberedelserne er blevet nødvendig, efterhånden som EU's aktivitetsområder udbredes. Det forudsætter en streng håndhævelse af betingelserne i førtiltrædelsesfasen og fuldstændig opfyldelse af kravene på hvert stadium i tiltrædelsesprocessen.

Kommissionen vil som led i førtiltrædelsesstrategien nøje overvåge, hvilke fremskridt hvert tiltrædende land gør. Overvågningen baseres på de politiske og økonomiske kriterier og kriterierne vedrørende EU-retten for medlemskab. Kommissionen vil være særlig opmærksom på, at de nødvendige strukturer til at sikre retsstaten er til stede. Det gælder den administrative kapacitet og domstolene samt bekæmpelse af bedrageri og korruption. Disse anliggender skal angribes på et tidligt stadium i førtiltrædelsesprocessen.

Kommissionen vil på basis af sine konklusioner stille forslag til kort- og mellemfristede reformprioriteter til tiltrædelsespartnerskaber eller europæiske partnerskaber for hvert land. Disse politikrammer viste sig at være et effektivt redskab til at fastlægge prioriteter under forberedelserne til den femte udvidelse. Kommissionen vil løbende foreslå ajourføringer. Den finansielle bistand til støtte af de berørte lande skal rettes mod de reformer, der er indkredset som prioriteter i partnerskaberne. Indførelsen i 2007 af et enkelt nyt finansieringsinstrument til at dække alle behov i førtiltrædelsesfasen vil gøre EU-støtten til forberedelserne til medlemskab mere effektive.

Associeringsaftalerne med udvidelseslandene spiller en central rolle i landenes forberedelser. Kommissionen vil føre tilsyn med, at forpligtelserne indfries. Gode resultater med indfrielse af bilaterale forpligtelser er et vigtigt element, når EU skal overveje en ansøgning om medlemskab.

Fremskridt med tiltrædelsesforhandlingerne er betinget af, at tiltrædelseskravene til hvert enkelt land som angivet i forhandlingsgrundlaget indfries. Kandidatlandene forventes at være i stand til at opfylde præcise benchmarks, inden et forhandlingskapitel kan åbnes eller lukkes. Hvis de pågældende benchmarks ikke opfyldes, kan forhandlingerne om det berørte kapitel enten suspenderes eller genåbnes.

I fremtiden vil der blive etableret en nærmere forbindelse mellem fremskridt med politiske reformer og tempoet i forhandlingerne generelt. Resultatet af dialogen med landene om deres fremskridt med løsning af spørgsmål i tilslutning til de politiske kriterier for medlemskab vil blive indarbejdet direkte i forhandlingsprocessen. Kommissionen vil forberede dialogen med medlemsstaterne og rapportere tilbage til dem i de relevante instanser i Rådet. Der er i rådsregi indført nye arrangementer til at sikre, at embedsmænd fra medlemsstaterne, som har ansvaret for at overvåge fremskridt med reformerne, og embedsmænd med ansvar for tiltrædelsesforhandlingerne, mødes i den samme arbejdsgruppe.

De aktuelle forhandlingsdirektiver omfatter desuden et kapitel om retsvæsenet og grundlæggende rettigheder, under hvilket de politiske spørgsmål vil blive behandlet. Det betyder, at der kan føres nøje tilsyn med fremskridt på fundamentale områder. Tiltrædelsesforhandlingerne kan suspenderes i tilfælde af grov og vedvarende overtrædelse af principperne om frihed, demokrati, respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstaten.

Resultaterne af dialogen med landene om deres økonomiske reformer vil fremover også blive integreret i forhandlingsprocessen. Kommissionen vil forberede dialogen med medlemsstaterne og rapportere tilbage til dem i de relevante instanser i Rådet. Denne dialog fokuserer på opfyldelse af de økonomiske kriterier og på konvergens med EU-økonomierne. Det er meget vigtigt, at de tiltrædende lande før tiltrædelsen er fungerende markedsøkonomier, som er i stand til at konkurrere på det indre marked. Førtiltrædelsesstøtten vil blive rettet mere præcist mod at realisere dette mål.

Sammen med forhandlingsgrundlaget og benchmarks for åbning og lukning af forhandlingskapitler sikres der dermed en disciplineret tilgang til tiltrædelsesforhandlingerne.

Nogle lande kunne eventuelt ønske at sætte deres egen dato for tiltrædelse for at kunne styre deres reformbestræbelser, men EU bør afholde sig fra at fastsætte sådanne datoer, før tiltrædelsesforhandlinger nærmer sig deres afslutning. Der bør gælde det princip, at datoen for afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne afhænger af, hvilke fremskridt landet selv gør.

Bedre kommunikation

Demokratisk legitimitet er et grundlæggende element i EU-udvidelsesprocessen. Enhver central afgørelse, der fører til et lands tiltrædelse, træffes enstemmigt af de demokratisk valgte regeringer i medlemsstaterne og kandidatlandene. De nationale parlamenter ratificerer afgørelsen. Europa-Parlamentet, hvis medlemmer er direkte valgt, skal afgive samstemmende udtalelse.

Demokratisk legitimitet vil også sige et Europa, som lytter til, hvad offentligheden ønsker, og fører en passende politik til at imødekomme disse ønsker. EU skal skaffe sig støtte fra borgerne for at kunne gennemføre sine politikker, og dette gælder også for udvidelser. Det forudsætter, at processen følges nøje, og at de strenge betingelser overholdes. Det gælder også tilliden til EU's integrationskapacitet. Bedre kommunikation er desuden en væsentlig del af EU's udvidelsespolitik. Tidligere udvidelser har generelt vundet tilslutning i offentligheden, men der er også forekommet tvivl og misforståelser. Offentligheden skal forberedes bedre på fremtidige udvidelser.

EU vil skulle kommunikere bedre om fordelene og udfordringerne ved udvidelse. Det er i første række en opgave for medlemsstaterne og kandidatlandene at forklare og forsvare de valg, de har truffet. Ledere på nationalt, regionalt og lokalt plan har de bedste muligheder for at forstå, hvad der optager folk, og for at kommunikere direkte med dem. Medlemsstater, som selv er engageret i udvidelsesprocessen, vil skulle forklare offentligheden bedre, hvilke konkrete fordele folk kan forvente af udvidelsen. Kommissionen vil gøre sit sammen med Europa-Parlamentet, nationale, regionale og lokale myndigheder, akademiske kredse, reflektionsgrupper og civilsamfundet. Kommissionen vil især sørge for, at der er faktuelle oplysninger til rådighed i et brugervenligt format. Det gælder både udvidelsespolitiske spørgsmål og praktiske anliggender som håndhævelse af betingelserne gennem overvågning af reformerne, fastsættelse af benchmarks og konsekvensanalyser.

EU, medlemsstaterne og kandidatlandene skal gøre en større indsats for at fremme den gensidige viden og forståelse og udvikle ejerskabet til det fælles europæiske projekt. Det skal ske over flere år. Den civilsamfundsdialog, der blev etableret med Tyrkiet i 2004 og udvidet til landene på Vestbalkan i 2006, skal videreudvikles. Kommissionen agter at udbrede denne dialog til andre sektorer i samfundet og økonomien. Den vil gøre dette i forståelse med Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og andre instanser, som er aktive på dette felt. Det er vigtigt at involvere borgerne i denne dialog og lytte til deres betænkeligheder og bekymringer.

Kommissionen går ind for større åbenhed som et middel til at bringe udvidelsesprocessen nærmere borgerne. Kommissionen offentliggør allerede sine udtalelser om ansøgninger om medlemskab og sine rapporter om de enkelte landes fremskridt. Den har også offentliggjort forhandlingsgrundlaget for Kroatien og Tyrkiet. Andre vigtige dokumenter med berøring til tiltrædelsesforhandlingerne bør nu også gøres offentligt tilgængelige. I forbindelse med den femte udvidelse var dette praksis i flere kandidatlande med hensyn til deres egen forhandlingsposition. Kommissionen mener, at screeningrapporter, benchmarks for åbning af forhandlingskapitler såvel som EU-forhandlingspositioner bør gøres offentligt tilgængelige på Internettet.

Den tilgang, som er skitseret i denne rapport, vil styrke det demokratiske grundlag for udvidelsesprocessen. Det er i alle aktørers interesse at undgå, at der opstår en kløft mellem de politiske beslutningstagere på den ene side og offentligheden på den anden. Erfaringerne med den femte udvidelse vil hjælpe EU til at føre processen videre i den kommende år.

BILAG 2

Konklusioner om Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Montenegro, Serbien, Kosovo[8] og Tyrkiet

Albanien

Hvad de politiske kriterier angår, har Albanien gjort visse fremskridt med demokrati og retsstatsforhold, herunder bekæmpelse af korruption, som er en central prioritet i det europæiske partnerskab. Albanien fører fortsat en konstruktiv politik over for regionen. En større indsats er nødvendig med hensyn til andre prioriteter i partnerskabet.

Der er gjort visse fremskridt med demokrati og retsstatsforhold . Men udviklingen har været ujævn. Parlamentet varetager sin politiske rolle fuldt ud, og dets udvalg om europæisk integration har været særdeles aktivt. Parlamentet er nu mere åbent, og det har effektive forbindelser til andre forfatningsmæssige organer, men må stadig arbejde med tekniske og administrative mangler. Regeringen og oppositionen bør samarbejde i større omfang, således at det bliver muligt at sætte gang i vigtige arbejder som valgreformer og opfyldelse af forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen.

Regeringen har vedtaget en plan for, hvordan man kan opfylde forpligtelserne i det europæiske partnerskab og stabiliserings- og associeringsaftalen. Den er i færd med at oprette strukturer, som kan koordinere indholdet af EU-reformer og stå for forvaltningen af ressourcer til deres gennemførelse. Det er vigtigt, at disse strukturer koordinerer deres arbejde indbyrdes. Bedre anvendelse af ekspertbistand til udformning af lovforslag er nødvendig. Omstruktureringen i mange ministerier har bevirket midlertidig reduceret kapacitet på flere områder inden for den offentlige forvaltning . Det er vigtigt, at der nu fokuseres på ændringer, som kan øge effektiviteten. Der er foretaget personaleudskiftninger uden behørig hensyntagen til loven om offentligt ansatte. Udnævnelser i forvaltningen foregår stadig under politisk indflydelse. Forvaltningen af den offentlige sektor, karrierestrukturer og lønninger er fortsat dårlig.

En ny lov skal forbedre dommernes karrierestruktur og metoderne for tildeling af sager mellem dem. Der hersker nu lidt større åbenhed inden for retsvæsenet . Der er gjort fremskridt med håndhævelsen af domme. Generelt er der dog kun gjort begrænset fremskridt med forbedringen af retsvæsenet. Det er nødvendigt at forbedre ansættelsesprocedurerne for dommere og arbejdsbetingelserne for administratorer i retsvæsenet. Kompetencefordelingen mellem de to retsinspektorater må gøres mere tydelig. Samarbejdet mellem politi og retsvæsen må forbedres. Gennemførelsen af domme er generelt dårlig. Retssikkerhed er nødvendig, hvis der skal skabes et positivt klima for handel og investeringer.

Kampen mod korruption har ført til massive afskedigelser i den offentlige sektor. Antallet af embedsmænd, som er anklaget for korruption, er steget. Der er nedsat en task-force for bekæmpelse af korruption på højt niveau, og loven om interessekonflikter er forbedret. Det øverste inspektorat for afsløring og kontrol af aktiver er blevet mere effektivt, og der er taget skridt til at øge åbenheden i den offentlige forvaltning. I tilfælde, hvor der er blevet truffet foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, som overskrider grænserne i forfatningen, har forfatningsdomstolen grebet ind. Det er nu nødvendigt at træffe flere institutionelle foranstaltninger til forebyggelse af korruption, da det stadig er et alvorligt problem. Korruptionsbekæmpelse er en prioritet i forbindelse med gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen.

Der har været begrænset fremskridt på området menneskerettigheder og mindretalsbeskyttelse . Undervisning i menneskerettigheder er blevet obligatorisk for alle ansatte i retsvæsenet. Reglerne vedrørende varetægtsfængsling er blevet forbedret. Den albanske ombudsmand arbejder nu mere aktivt med menneskerettigheder. Internationale normer for forebyggelse mod tortur, fængselsforhold og indsattes rettigheder, navnlig i forbindelse med varetægtsfængsling, følges stadig kun i ringe omfang. De seneste ændringer i sammensætningen af medietilsynsmyndigheden bør nu gennemføres i praksis. Lovrammen om mediefrihed er fortsat mangelfuld og dårligt gennemført. Mediefrihed er en central prioritet i det europæiske partnerskab. Et nyt gennemførelsesorgan vil måske kunne sætte fart i tilbagegivelsen af ejendom, også en central prioritet, men processen er i øjeblikket stadig meget langsom. Sikkerhed i forbindelse med ejendomsret er vigtig, hvis forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen skal kunne opfyldes. Albanien er startet på at skabe en lovramme for mindretalsbeskyttelse. Internationale forpligtelser gennemføres endnu ikke i fuldt omfang, og en større indsats er nødvendigt, hvis det skal være muligt at skabe større tolerance over for mindretal. Albaniens strategi angående romaerne har givet anledning til flere nyttige initiativer, men der er endnu ikke afsat tilstrækkelige ressourcer til disse. Roma-børn er særlig sårbare i forbindelse med menneskehandel.

Hvad angår regionale spørgsmål og internationale forpligtelser , spiller Albanien fortsat en positiv rolle. Albanien er et aktivt medlem af regionale initiativer inden for politik, handel, miljø, økonomi, sikkerhed, luftfart og energi. Landet har også udviklet sine forbindelser med nabolande og andre lande i regionen og indtager en konstruktiv holdning i spørgsmålet om Kosovo.

Hvad økonomiske kriterier angår, har Albanien i vid udstrækning opnået makroøkonomisk stabilitet. Landet har således gjort fremskridt på vejen mod en fungerende markedsøkonomi. Yderligere omfattende reformbestræbelser må fortsætte, også for at sætte landet i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i EU.

Generelt er der stadig politisk konsensus om de væsentligste elementer i den økonomiske politik. Albanien har stort set været i stand til at fastholde makroøkonomisk stabilitet. Landet har fortsat haft en kraftig økonomisk vækst, som har reduceret fattigdomsniveauet. Kombinationen af forskellige makroøkonomiske politikker er stadig passende. Der har været ført en troværdig valutapolitik, som har kunnet fastholde inflationen på et lavt niveau. Den finanspolitiske konsolidering er udviklet yderligere, og en reform af den offentlige forvaltning og skatteforvaltningen har bidraget til at forbedre den finanspolitiske linje. De administrative hindringer for markedsadgang er blevet reduceret.

Underskuddet på udenrigsbalancen er blevet markant større, og eksportgrundlaget er stadig meget svagt. Albaniens lovramme for offentlige indkøb, privatisering og koncessioner må forbedres. Mangler i erhvervsmiljøet som retlig usikkerhed og svag lovgennemførelse, dårlig infrastruktur eller upålidelige energiforsyninger er til hinder for den økonomiske udvikling. Ejendomsretten håndhæves stadig kun i meget ringe omfang, og der er kun gjort lidt fremskridt i arbejdet med at skabe et mere effektivt retsvæsen. Det vil kræve en stor indsats at få styrket rets- og tilsynsrammerne for finanssektoren uden for bankerne. Bestræbelserne for at tackle og formalisere den grå økonomi må fremskyndes yderligere. Privatiseringsprocessen er endnu ikke fuldført, og det er nødvendigt, at omstruktureringen af statsejede virksomheder, navnlig elforsyningsselskaberne, kan fortsætte uden forsinkelse.

Albanien har gjort fremskridt med tilpasningen af lovgivning, politikker og kapacitet til europæiske standarder , navnlig i forbindelse med bekæmpelse af organiseret kriminalitet og på told- og konkurrenceområdet. Fremskridt i forbindelser med reformerne på områder som offentlige indkøb, intellektuel ejendomsret og veterinær- og plantesundhedskontrol er meget vigtigt for en vellykket gennemførelse af stabiliserings- og associeringsaftalen.

Der er gjort fremskridt på visse områder vedrørende det indre marked , men på andre områder er det nødvendigt med en meget større indsats, hvis Albanien skal opfylde sine forpligtelser i stabiliserings- og associeringsaftalen. Landet har gjort visse fremskridt med vedtagelse og kontrol af standarder. Kapaciteten til akkreditering, metrologi og markedstilsyn er blevet styrket, men det er nødvendigt med lovmæssige forbedringer og bedre koordination. Der er skabt større sammenhæng i strukturerne for forbruger- og sundhedsbeskyttelse. Disse strukturer må nu styrkes. Stabiliserings- og associeringsaftalen omfatter forpligtelser vedrørende arbejdskraftens frie bevægelighed , fri levering af tjenesteydelser og etableringsfrihed . Der har ikke været nogen mærkbar udvikling i forbindelse med arbejdskraftens frie bevægelighed. Forskelsbehandling i forbindelse med registreringsafgifter for udenlandske selskaber er afskaffet. Procedurerne for erhvervsregistrering er blevet forenklet, men er stadig temmelig uklare. Der findes fortsat hindringer for etablering og restriktioner for kapitalbevægelser.

Et effektivt toldsystem er afgørende for implementeringen af stabiliserings- og associeringsaftalen. Indtægterne fra told er steget efter omfattende toldreformer. Der er gjort fremskridt med informatisering, toldregler og forvaltning af oprindelse. Samarbejdet mellem politi og toldvæsen er blevet styrket. Der er nu behov for bedre infrastruktur og yderligere tilpasning til EU-retten. Skatteforvaltningen er blevet forenklet, og der er gjort fremskridt med informatisering og risikoanalyser. Det er nødvendigt med yderligere tilpasning til EU-lovgivningen og en omfattende strategi for skatteopkrævning og kontrol.

Albanien har påtaget sig forpligtelser på konkurrenceområdet i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen. Hvad antitrustlovgivningen angår, fungerer konkurrencemyndigheden nu bedre, men hæmmes af personalemangel og manglende erfaringer. Forberedelserne i relation til statsstøtte i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen er kommet i gang. Lovrammer og register er færdiggjort. Statsstøttedepartementets operationelle uafhængighed må nu sikres.

En ny lov om offentlige indkøb er til behandling, og undervisning i emnet er blevet udvidet, men den nuværende lovramme svarer ikke til EU-retten. Agenturet for offentlige indkøb er endnu ikke tilstrækkelig stærkt. Fremskridt på området er væsentlige, således at man kan forbedre styringen i den offentlige sektor, en central prioritet i det europæiske partnerskab, og opfylde forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen. På området intellektuelle ejendomsrettigheder , er der lanceret en database for varemærker, patenter og industriel design. I toldforvaltningen er der oprettet en enhed for intellektuelle ejendomsrettigheder. Kontoret for ophavsret fungerer imidlertid ikke endnu, og intellektuelle ejendomsrettigheder håndhæves stadig kun i mindre omfang. Det kræver en kraftig skærpelse, hvis Albanien skal kunne opfylde forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen.

Der har været begrænset fremskridt på området beskæftigelse . Der kan rapporteres om visse fremskridt med uddannelse, herunder godkendelse af nationale strategier for undervisningen på sekundært niveau og inden for erhvervsuddannelse. Deltagelsesfrekvensen i undervisningen er dog stadig forholdsvis lav.

Der kan rapporteres om fremskridt i forbindelse med sektorpolitikker . Hvad angår industri og små og mellemstore virksomheder (SMV) , er der udarbejdet en revideret handlingsplan om fjernelse af de administrative hindringer for erhvervslivet og om oprettelse af en ny paraplyorganisation til fremme af investeringer, eksport og SMV'er. Der gøres fortsat kun langsomt fremskridt i bestræbelserne på at forbedre erhvervsmiljøet og reducere den uformelle økonomi. Udviklingen på landbrugsområdet har været meget begrænset. Der har været en stigning i salget af visse produkter og i investeringerne, men produktiviteten og konkurrenceevnen er fortsat ikke særlig stor. Hvis Albanien skal kunne anvende stabiliserings- og associeringsaftalen og handelsbetingelserne i interimsaftalen med gode resultater, er det vigtigt, at der er overensstemmelse med EU's krav på veterinær- og plantesundhedsområdet , hvilket endnu ikke er tilfældet. Fiskeritjenesten fører kontrol med landingerne af fisk, men der øves fortsat ulovlig skade på bestandene.

Hvad angår både miljø og transport , har der været en del fremskridt med den horisontale lovgivning, men implementeringen og infrastrukturudviklingen er stadig svag. Energisektoren er fortsat meget svag. Albanien har ratificeret energifællesskabstraktaten og er begyndt på at vedtage de relevante love, men elektricitetsspildet er vokset, og opkrævningen af regninger er faldet. Albanien sakker bagud i forberedelserne til at påtage sig forpligtelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen angående informationssamfund og medier . Det er nødvendigt at gennemføre og håndhæve love om liberalisering i forbindelse med elektronisk kommunikation og informationsteknologi. Forskriftsrammen er endnu ikke på linje med EU-retten. Telekomtilsynet er ikke tilstrækkeligt aktivt. Angående finanskontrol har regeringen nu undertegnet dokumentet med retningslinjerne for offentlig intern finanskontrol. Der har været fremskridt med hensyn til love og forskrifter, men kun på et indledende stadium. Der er gjort gode fremskridt med statistikker .

På området retfærdighed, frihed og sikkerhed er der gjort fremskridt med nogle aspekter, men alle områder kræver stor og vedvarende opmærksomhed. Der er indført bedre undervisning og større dokumentsikkerhed i visumforvaltningen . Der er endnu ikke installeret et centraliseret it-netværk, og lovændringer er stadig påkrævet. Der er gjort visse fremskridt med grænseforvaltningen med nyt udstyr og bedre koordination, men der mangler stadig en samlet strategi. Grænseforvaltningstrukturerne må styrkes. Asyllovene er i overensstemmelse med internationale standarder, men deres implementering må forbedres. Albanien har forbedret den interne koordination og samarbejdet med nabolandene om at bekæmpe ulovlig indvandring . Det er vigtigt, at Albanien sørger for, at der er tilstrækkeligt med personale til, at landet kan opfylde forpligtelserne i tilbagetagelsesaftalerne.

Hvad angår kampen mod hvidvaskning af penge , er den finansielle efterretningsenhed og anklagemyndigheden blevet styrket og det internationale samarbejde forbedret, men begge områder må styrkes yderligere, og lovrammen udbygges. Større politisk drivkraft og bedre internationalt samarbejde har bevirket, at narkotikasmuglere er blevet arresteret i massevis, men der er stadig behov for bedre kriminalefterretning, intern koordination mellem de forskellige organer og procedurer for beslaglagt narkotika. Narkotikasmugling er fortsat et meget alvorligt problem. Der er bestræbelser i gang på at forbedre politiets organisering. Samarbejdet med toldvæsenet og efterretningstjenesterne er blevet bedre, men der er stadig behov for interne kontrolstrukturer og bedre forvaltning af de enkelte sager.

Der har været fremskridt i kampen mod organiseret kriminalitet , en central prioritet i det europæiske partnerskab. Stærk politisk vilje til at tage fat om organiseret kriminalitet har ført til politiaktioner mod større kriminelle grupper. Albanien har nu et væsentligt bedre samarbejde med sine naboer. Der er også sket en vis forbedring i samarbejdet mellem politi og retsvæsen på centralt niveau. Der er dog stadig mulighed for forbedringer med konkrete resultater. Det er nødvendigt at skabe bedre koordination mellem politi og retsvæsen på lokalt niveau og intensivere indsatsen for at bekæmpe korruption på højt niveau inden for disse organer. Bedre vidnebeskyttelse er nødvendig. Regeringen har vedtaget en national strategi for kampen mod menneskehandel og bedre gennemførelsesstrukturer. Der kan fortsat berettes om gode resultater med anklager og domsafsigelser mod menneskehandlere. Der er dog stadig tale om et meget alvorligt problem. Det er nødvendigt med flere ressourcer og bedre koordination internt og internationalt. Politidirektoratet for bekæmpelse af terrorisme har beslaglagt store mængder våben, men infrastrukturen og samarbejdet mellem de forskellige organer må styrkes. Situationen vedrørende beskyttelse af personoplysninger giver fortsat anledning til bekymring.

Bosnien-Hercegovina

Bosnien-Hercegovina har fortsat gjort fremskridt med de politiske kriterier , men i et langsommere tempo. Centrale politiske prioriteter i det europæiske partnerskab er kun blevet behandlet delvis. Mange vigtige spørgsmål skal behandles, før forhandlingerne om en stabiliserings- og associeringsaftale kan afsluttes.

Der er gjort delvise fremskridt med demokrati og retsstatsforhold . Valget den 1. oktober var det første valg siden Dayton/Parisaftalen, som blev administreret af myndighederne i Bosnien-Hercegovina. De første konklusioner fra OSCE-kontoret for demokratiske institutioner og menneskerettigheder (ODIHR) viste, at valget var et skridt fremad i retning af konsolidering af demokratiet og retsstaten og at det generelt forløb efter internationale standarder. Valget opfyldte dog ikke helt kravene i den europæiske menneskerettighedskonvention, da forfatningen ikke var blevet ændret.

Der er taget visse skridt til at sikre, at ministerier og institutioner på statsniveau modtager de nødvendige ressourcer til de opgaver, de skal udføre, men yderligere bestræbelser er påkrævet for at opfylde denne centrale prioritet til det europæiske partnerskab. Der er gjort begrænset fremskridt med at skaffe den parlamentariske forsamling tilstrækkeligt med tekniske ressourcer og personale. Koordinationen mellem de forskellige statslige enheder er ikke særlig god, og der er ikke indført nye mekanismer til forbedring. Resultaterne af arbejdet i de udøvende og lovgivende institutioner er stadig ikke tilfredsstillende.

Bosnien-Hercegovinas gode resultater i de seneste år med hensyn til stabilitet og sikkerhed har bevirket, at Fredsimplementeringsrådet har besluttet, at den højtstående repræsentants kontor skal lukke pr. 30. juni 2007. Beslutningen vil blive taget op til ny vurdering i begyndelsen af 2007.

En central prioritet i det europæiske partnerskab blev delvis gennemført med vedtagelsen af en bred strategi for den offentlige forvaltning . Loven om statens ombudsmand var også en positiv udvikling. Koordinationskontoret for offentlig forvaltning er blevet styrket, og tjenestemandsorganerne har fået bedre ansættelsesprocedurer. Det er nu nødvendigt at få gennemført reformen af den offentlige forvaltning, så den administrative kapacitet styrkes generelt.

Der er gjort små fremskridt med politireformen . Arbejdet i direktoratet for politiets omstrukturering har været forsinket på grund af Republika Srpskas tilgang. Dette har givet forsinkelser i forbindelse med gennemførelsen af aftalen fra oktober 2005 om politiets omstrukturering, en central prioritet i det europæiske partnerskab.

Hvad retsvæsenet angår, har statsdomstolen, statsanklageren og det øverste domstols- og anklageråd varetaget deres arbejde godt. De overtager gradvis styret og bliver mindre og mindre afhængige af det internationale samfund. Retsvæsenets uafhængighed må dog styrkes yderligere, og effektiviteten øges.

Der er vedtaget en ny strategi for bekæmpelse af korruption. Korruption er stadigvæk et alvorligt problem i Bosnien-Hercegovina. Det er nødvendigt at undersøge sager og retsforfølge i langt større omfang.

Der er gjort begrænset fremskridt med menneskerettigheder og beskyttelse af mindretal . Menneskerettighedskommissionen ved forfatningsdomstolen arbejder fortsat effektivt. Der bør rettes større opmærksomhed mod, at afgørelser vedrørende menneskerettigheder bliver håndhævet, og de internationale menneskerettighedskonventioner anvendes i praksis. Etnisk diskrimination er stadig et kritisk punkt. En større indsats er nødvendig for at bekæmpe intolerance og forbedre fængselsforholdene. Det skal tages konkrete skridt til at støtte roma-mindretallet.

I forbindelse med ytringsfrihed og frie medier er der vedtaget love om offentlig radio- og tv-virksomhed på statsniveau. En tilsvarende lovgivning på enhedsniveau er vedtaget i Republika Srpska, men ikke i Føderationen. Reformen af den offentlige radio- og tv-virksomhed er kun gennemført delvis. Den tilsvarende prioritet i det europæiske partnerskab er ikke opfyldt fuldt ud.

Fonden for tilbagevendende flygtninge fungerer nu, og Bosnien-Hercegovina har deltaget aktivt i Sarajevo-processen. En større indsats er nødvendig for at støtte flygtninges og internt fordrevnes tilbagevenden, navnlig deres sociale og økonomiske integration.

Der har været begrænset fremskridt med regionale spørgsmål og internationale forpligtelser . Der er gjort en vis indsats for at sikre samarbejde med ICTY - en central prioritet i det europæiske partnerskab - men der er mulighed for forbedringer. En yderligere indsats kræves for at lokalisere tiltalte, som stadig er på fri fod, og til at bekæmpe de netværk, som støtter dem. Der er gjort fremskridt med retsforfølgelse af krigsforbrydere ved statsdomstolen. Bedre retsforfølgelse på enhedsniveau er nødvendig.

Bosnien-Hercegovina opretholder fortsat gode forbindelser til sine naboer. Man er endnu ikke gået i gang med at behandle bilaterale problemer som grænsedragning og handel.

Hvad angår økonomiske kriterier , har Bosnien-Hercegovina gjort begrænset fremskridt på vejen mod en fungerende markedsøkonomi. Det vil være nødvendigt med en betydeligt indsats, hvis landet skal være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i EU.

Den finanspolitiske koordination er blevet bedre, og i januar 2006 blev der indført moms over hele landet. Den analytiske kapacitet til støtte for politikformulering er forbedret lidt. Den økonomiske vækst er stadig robust. Den finanspolitiske konsolidering fortsatte. Den registrerede eksport steg i første halvdel af 2006 som følge af momsens indførelse og øget produktion af visse råvarer. Privatiseringen fortsatte, navnlig i Republika Srpska, og visse lovændringer blev vedtaget til støtte for virksomhedsomstrukturering .

Men det går stadig langsomt med reformerne på mange områder. Uligevægten mellem handelsbalancen og den løbende balance er stadig stor, hvilket tyder på en virksomhedssektor, som ikke er tilstrækkelig dynamisk, og et kraftigt privatforbrug. Grundlaget for økonomisk vækst er fortsat snævert. Den finanspolitiske linje i landet afspejler ikke i tilstrækkelig grad de store makroøkonomiske skævheder. Beslutningsprocesserne vedrørende økonomisk og finanspolitisk politik i landet er stadig meget kompliceret og koordineres ikke i tilstrækkelig grad. Desuden er presset på de offentlige udgifter steget, selv om de allerede er forholdsvis høje. Effektiviteten af de offentlige udgifter bliver ved med at være forholdsvis lav. Erhvervsklimaet og selskabsstyringen er generelt dårlig. Privatiseringen og selskabsomstruktureringen har været langsom, navnlig i Føderationen. Der er endnu ikke sket omstruktureringer i store dele af virksomhedssektoren.

Bosnien-Hercegovina har gjort begrænset fremskridt med tilpasningen af lovgivningen og politikker til europæiske standarder . Bosnien-Hercegovina skal øge kapaciteten til at opfylde kravene i det europæiske partnerskab yderligere i denne henseende.

Hvad det indre marked angår, er der kun opnået små resultater på området frie varebevægelser . Forberedelserne vedrørende standardisering, certificering, metrologi og markedstilsyn befinder sig på et tidligt stadium, og ny lovgivning er endnu ikke gennemført. Eksportkapaciteten hæmmes fortsat af mangelen på overensstemmelsesvurderingsorganer og –procedurer. Det er nødvendigt hurtigt at opbygge en markedstilsynsstruktur baseret på den nødvendige produktlovgivning og gradvis at få afviklet kontradiktorisk markedskontrol før afsætning.

Der kan ikke berettes om nogen særlig udvikling med hensyn til arbejdskraftens frie bevægelighed . Der er gjort begrænset fremskridt med tjenesteydelser, og der er ikke sket nogen særlige ændringer med hensyn til etableringsret og selskabsret . Banktilsynet er stadig et ansvarsområde på enhedsniveau og er endnu ikke indført på statsniveau.

Der har ikke været nogen nævneværdig udvikling på området fri bevægelighed for kapital , men Bosnien-Hercegovina er godt på vej med forberedelserne på dette område. Der er gjort begrænset fremskridt med toldregler . Toldlovgivningen er på plads og stort set bragt på linje med EU-retten . Det er nødvendigt at sikre, at den gennemføres fuldt ud, navnlig vedrørende områder som oprindelse, værdiansættelse og forenklede procedurer. Med hensyn til beskatning har den vellykkede indførelse af moms været en positiv udvikling. Der har været begrænset fremskridt på området direkte beskatning.

Hvad angår konkurrence , gør Bosnien-Hercegovina fremskridt med antitrustbestemmelser, men har ikke gjort fremskridt i forbindelse med statsstøtte. Der har været en vis udvikling vedrørende offentlige indkøb , navnlig med oprettelsen af agenturet for offentlige indkøb og kontrolorganet i relation til offentlige indkøb. Der er gjort begrænset fremskridt med gennemførelsen og håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder .

Der har kun været lidt udvikling i forbindelse med beskæftigelsespolitikken . Bosnien-Hercegovinas arbejdsmarked står fortsat over for udfordringer som arbejdsløshed, stor opsplitning og mangelen på en sund beskæftigelsespolitik. Der er gjort lidt fremskridt på området uddannelse . Loven om højere uddannelse og andre vigtige love er endnu ikke vedtaget. Et alvorligt problem er fortsat skolernes opdeling af børnene efter etniske retningslinjer.

Der er gjort lidt fremskridt med gennemførelsen af et virkeligt indre marked i Bosnien-Hercegovina, hvilket er en central prioritet i det europæiske partnerskab.

I forbindelse med sektorpolitikker kan der ikke berettes om nogen særlig udvikling på området industri og små og mellemstore virksomheder (SMV) . Strategien for industrien og udviklingsstrategien for små og mellemstore virksomheder er endnu ikke vedtaget.

Generelt er der gjort begrænset fremskridt på landbrugsområdet. Landbrugspolitikken udformes stadig på enhedsniveau, og koordinationen er utilstrækkelig. Arbejdet med at udforme en omfattende landbrugsstrategi er blevet forsinket, delvis fordi der ikke findes den nødvendige lov- og institutionsramme på statsniveau. Der er vedtaget gennemførelsesbestemmelser på veterinærområdet. Gennemførelsen er dog begrænset, især fordi der mangler menneskelige og finansielle ressourcer, og koordinationen er dårlig mellem veterinærtjenesterne på stats- og enhedsniveau. Bosnien-Hercegovinas forberedelser på miljøområdet befinder sig fortsat på et indledende stadie. Der er endnu ikke vedtaget en miljølov på statsniveau, som kunne danne rammen om landsdækkende, harmoniseret miljøbeskyttelse, og der er endnu ikke oprettet et statsligt miljøagentur.

Der gøres fortsat fremskridt i forbindelse med Bosnien-Hercegovinas deltagelse i udviklingen af det transeuropæiske transportnet . Bosnien-Hercegovina er i færd med at gennemføre aftalememorandummet fra juni 2004 om det regionale net af basale transportforbindelser og har undertegnet aftalen om et fælles europæisk luftfartsområde, som sigter mod et samlet europæisk luftfartsmarked, hvor EU's standarder for luftfart skal være gældende. Der er gjort betydeligt fremskridt med tilpasningen til EU-retten vedrørende luftfart.

Der har været en vis positiv udvikling på energiområdet . Energifællesskabstraktaten er blevet ratificeret. I elektricitetssektoren har der været selvstændig transmission, og den uafhængige systemoperatør (ISO) og transmissionsselskabet (Transco) er blevet retligt etableret. Arbejdet med at overføre aktiver og passiver mellem ISO og Transco er endnu ikke afsluttet. Dette forhindrer organerne i at være helt operationelle. En landsdækkende strategi er endnu ikke fastlagt.

Hvad angår informationssamfundet og medierne , har den uafhængige kommunikationstilsynsmyndighed arbejdet aktivt med forberedelserne til konkurrence på telekommunikationsmarkedet. Der er gjort begrænset fremskridt med offentlig radio- og tv-virksomhed og et informationsagentur. Der er ikke sket nogen nævneværdig udvikling på området offentlig intern finanskontrol .

Der er taget flere skridt på statistikområdet , navnlig er der undertegnet en samarbejdsaftale mellem landets statistiske institutioner på stats- og enhedsniveau. Der er dog behov for en kraftig indsats for at få oprettet et effektivt statistiksystem i Bosnien-Hercegovina, som er i overensstemmelse med EU's bestemmelser.

På området retfærdighed, frihed og sikkerhed er der gjort fremskridt med visumforvaltning, grænseforvaltning, asyl og migration . Det er bekræftet, at kravet om visum er blevet ophævet for alle EU-borgere. Bosnien-Hercegovina har indgået flere aftaler om tilbagesendelse med EU-medlemsstater og andre lande, og der er givet udtryk for, at man er rede til at forhandle om en sådan aftale på EU-niveau. Antallet af visa, som udstedes på grænsestederne, er faldet. Der har været fremskridt med etablering af en fungerende asylordning og med behandlingen af ulovlig indvandring. Der er gjort fremskridt med grænseforvaltningen og den nationale integrerede grænsestrategi fra 2005 er blevet ajourført, og handlingsplanen for integreret grænseforvaltning er blevet færdiggjort. Der mangler imidlertid midler til gennemførelsen. Der er stadig plads til forbedringer, hvad angår grænsekontrol. Der bør gøres noget ved mangelen på personale og faciliteter på alle områder.

Der er gjort begrænset fremskridt i forbindelse med hvidvaskning af penge . Den finansielle efterretningsenhed under statens efterforsknings- og beskyttelsesagentur (SIPA) har stadigvæk ikke personale nok. Der er ikke vedtaget nogen ny lovgivning mod hvidvaskning af penge, og lovene håndhæves stadig kun i begrænset omfang. Der er taget skridt i forbindelse med kampen mod narkotika , idet der er vedtaget en lov om forebyggelse af misbrug af narkotika og narkotikaprækursorer. Det vil være nødvendigt at vedtage en narkotikapolitik på statsniveau, som ligger på linje med EU-standarder.

Bosnien-Hercegovina har gjort fremskridt med kampen mod organiseret kriminalitet, menneskehandel og terrorisme . Der er vedtaget en national strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Lovrammen for bekæmpelse af organiseret kriminalitet er etableret, men lovgennemførelsen må forbedres yderligere. SIPA har foretaget flere undersøgelser og arrestationer. Agenturet må nu op på fuld kapacitet, især med hensyn til personale. Den nationale handlingsplan for bekæmpelse af menneskehandel 2005-2007 er ved at blive implementeret. Manglende overensstemmelse mellem lovgivningerne på stats- og enhedsniveau hindrer fortsat retsforfølgelse. Bosnien-Hercegovina har også vedtaget en strategi for bekæmpelse af terrorisme . Hvad angår databeskyttelse , er loven om beskyttelse af personoplysninger blevet vedtaget, men der er endnu ikke oprettet et databeskyttelsesagentur. Situationen vedrørende beskyttelse af personoplysninger giver fortsat anledni