KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.12.1995 
KOM(95) 700 endelig udg. 
Slutlig rapport om pilotprojekt for operationen samordning mellan gemenskapen 
och dess medlemsstater 
Forslag till en fordjupning och breddning av den operationella samordningen 

Slutlig rapport om pilotprojekt for operationelt samordning mellan gemenskapen 
och dess medlemsstater 
Forslag till en fordjupning och breddning av den operationella samordningen 
INLEPNING 
I sin resolution av den 2 december 1993 om samordningsforfaranden mellan 
gemenskapen och medlemsstaterna, som kompletterades av slutsatserna av den 6 maj 
1994, beslôt rådet att på fôrsôk fôlja upp gemenskapssamordningen i sex lander i syfte 
att dra lardomar for att forbattra samordningen i samtliga utvecklingslander som år 
gemenskapens partner. De sex berôrda lånderna år Bangladesh, Elfenbenskusten, Costa 
Rica, Etiopien, Moçambique och Peru. 
Efter att COREPER antagit riktlinjerna for uppfoljningen av den operationella 
samordningen i de sex pilotlånderna lanserades detta "projekt for operationen 
samordning" i oktober 1994. Enligt riktlinjerna lade kommissionen i maj 1995 fram en 
delrapport for rådet om de resultat som uppnåtts inom ramen for detta1. 
Vid sitt môte den 1 juni 1995 diskuterade rådet denna delrapport och bekråftade sin 
avsikt att vid sitt nasta môte fôrdjupa diskussionerna om resultaten av projektet på 
grundval av kommissionens slutrapport. 
For att bernota rådets begåran har detta meddelande utarbetats. Det har till syfte att 
1. bedorna om de preliminåra slutsatser som låggs fram i delrapporten fortfarande 
galler med hånsyn till den utveckling som skett sedan maj 1995 och om 
nodvåndigt justera dem och 
2. foreslå åtgårder som rådet bor vid ta i syfte att 
Hånvisning till den rapporten 
A 
dels lôsa de problem som uppstått vid forbåttringen av samordningen och 
dels utvidga projektet till samtliga utvecklingslander som år gemenskapens 
partner. 
I. Genomgång av de viktigaste slutsatserna i delrapporten 
Anmàrkning: Fôrutom projektet med den operationella samordningen behandlade 
delrapporten också de forstå erfarenheter man fått från andra pilotprojekt for samordning 
av gemenskapens politik på olika omraden (bekåmpning av fattigdom, hålsovård/aids). 
Eftersom dessa pilotprojekt kommer att fortsatta under 1996, tar denna rapport endast 
upp slutsatserna om projektet for den operationella samordningen. 
1. De positiva resultat som uppnåtts 
De resultat gållande forbåttringen av den operationella samordningen som uppnåtts fram 
till maj 1995 varierade mycket från land till land. Rent allmånt kan dock vissa positiva 
resultat konstateras, till exempel: 
En fôrbàttrad omsesidig kunskap om vårs och ens insatser med hjalp av 
informationsutbyte och mer regelbundna môten mellan foretrådare for 
kommissionen och medlemsstaterna i pilotlånderna. 
I vissa lander har man kunnat identifiera dubbelarbete och brister i gemenskapens 
bistand. 
Antagande av gemensamma standpunkter i vissa fall mellan gemenskapen och 
medlemslånderna i diskussionerna med regeringen och de andra biståndsgivarna. 
2. Svårigheter man stôtt på och frågor som tagits upp 
Man har dock stôtt på svårigheter som har hindrat eller åtminstone bromsat upp 
processen med att forbattra samordningen: 
Otillråckliga månskliga resurser vid medlemsstaternas och kommissionens 
representationer i pilotlånderna for att kunna garantera en bra samordning 
inom alla prioriterade sektorer. 
Det begrånsade intresset från vissa medlemsstater for en samordning på 
gemenskapsnivå. 
Frågor om den roll och stallning som en sårskild europeisk samordning 
skall ha i forhållande till alla biståndsgivares samordning. 
Otillråcklig uppfôljning av den operationella samordningen av centrala 
myndigheter. 
Osåkerhet om såttet på vilket mottagarlandet skall delta i samordningen. 
3. Slutsatser och forslag 
Eftersom delrapporten konstaterar att forbåttringsprocessen av den operationella 
samordningen i det stora hela har bôrjat på ett positivt satt, foreslog kommissionen i 
syfte att maximera resultaten att rådet 
återigen bekråftar vikten av en forbåttring av samordningen på 
gemenskapsnivå for att garantera ett aktivt deltagande av alla berôrda 
partner, 
utfrycker vikten av en "europeisk" samordning åven om det redan finns 
en effektiv samordning mellan alla givarlånder och 
på kort eller lang sikt undersôker de mojligheter som finns att avhjålpa 
bristen på specialiserade månskliga resurser vid representationema i 
pilotlånderna. 
Ett visst antal kompletterande åtgårder togs också upp, sårskilt for att fråmja 
informationsutbytet mellan representationema i pilotlånderna och behôriga fôrvaltningar 
i Europa, for att stimulera utbyte av erfarenheter mellan delegationerna i de olika 
pilotlånderna eller också for att mera aktivt utnyttja befintliga instrumenten for dialog 
(sårskilt forvaltningskommittéerna Europeiska utvecklingsfonden, ALA och MED). 
II. Utvàrdering av dessa slutsatser med hànsvn till de senaste erfarenheterna 
Sedan slutsatserna i maj har de samordningsinsatser som påborjats i alla pilotlånderna 
fortsatt aktivt. 
Efter detta projekt kan man konstatera två saker: 
De positiva resultat som uppnåtts har bekråftats eftersom ett system for 
informationsutbyte och regelbundna môten har infôrts i alla pilotlånderna vilket 
môjliggôr att de olika åtgårderna båttre kan komplettera varandra och i vissa fall 
en utveckling av gemensamma makroekonomiska eller sektoriella metoder. 
Dåremot kvarstår de svårigheter som fanns i maj som bromsar processen med en 
forstørkning av den operationella samordningen. 
Positiva resultat: 
I Costa Rica år de fiesta medlemslånderna hådanefter uppkopplade till databanken 
om Europeiska gemenskapens bistandsaktiviteter och denna databank har utvidgats 
till andra bistandsaktiviteter i de andra låndema i denna region. 
I Peru har man beslutat att utveckla ett datoriserat, harmoniserat 
informationssystem om Europeiska gemenskapens bistandsaktiviteter som åven 
skall innehålla uppgifter om hur varje aktivitet fungerar (planeringscykel, etc.). 
En informationsbroschyr om gemenskapens roll i Peru år också under 
utarbetande. 
I Bangladesh år en informationsbroschyr om EG:s aktiviteter for bekåmpning av 
fattigdom under utarbetande. 
I Elfenbenskusten har genomforandet av det arbetsprogramm for samordning 
som påborjades i november 1994 fortsatt på ett mycket positivt sått. De senaste 
samordningsmotena har bekråftat nodvåndigheten av att långivarna ytterligare 
hjålper landets regering att definiera viktig sektoriell politik for samtliga 
ekonomiska sektorer som sedan bôr utgôra ramen for de olika biståndsgivarnas 
insatser. Ett mycket positivt exempel i detta sammanhang år den dialog som 
uppråttats mellan långivarna och Elfenbenskustens regering inom ramen for 
fôrberedandet av den konsultativa gruppen i juni 1995. 
I Moçambique har ett arbetsprogram for samordning antagits som har lett till 
regelbundna môten både mellan delegationschefer och mellan biståndsexperter. 
I Moçambique anordnade Italien och kommissionen gemensamt i samarbete med 
Vårldsbanken en konferens om den privata sektorn i juni 1995, med deltagande 
av regeringen, den privata sektom och de stôrsta biståndsgivarna, vilken i hôg 
grad bidrog till att uppnå samstammighet om de operationella och konkreta 
åtgårder som bôr vidtas for att utvecklingen av den privata sektorn skall bli mer 
livskraftig. 
I Etiopien har man undersôkt och prôvat mojligheterna for Europeiska 
gemenskapen att agera gemensamt vid de allmånna samordningsmotena (till 
exempel på utbildningsområdet). Inom ramen for "Ôversynen av den sociala 
sektorn" som samordnas av Vårldsbanken har foretrådare for kommissionen och 
medlemsstaterna enats om att agera gemensamt och har samtyckt till att 
genomfôra en sårskild gemensam analys inom denna ram. 
Problem: 
Problemet med brist på månskliga resurser år sårskilt kånnbart i kommissionens 
delegationer i Peru och Costa Rica dår man har gjort en stor investering for att 
uppråtta ett harmoniserat och datoriserat system for informationsutbyte och dår 
man nu maste garantera kontinuiteten av detta viktiga samordningsredskap. 
Nodvåndigheten att forbattra de "kvalitativa" aspekterna av samordningen, dvs. 
att gemenskapens och medlemsstatemas olika bistandspolitik båttre kompletterar 
varandra och att de blir effektivare, kraver att gemensamma riktlinjer och 
sektoriella prioriteringar utarbetas. 
IH. Slutsatser och forslag for framtiden 
Den erfarenhet man fått under de senaste 12 månadema har visat att åven om situation 
varierar från land till land, har det ur helhetssynpunkt gjorts framsteg i processen med 
forstårkningen av samordningen i de sex berôrda lånderna. 
I sin helhet har det som betraktas som "etapp 1" i processen for forstårkning av 
samordningen, dvs. skapandet av en databas om EG:s biståndsinsatser, genomforts på 
olika sått och i olika hôg grad i de sex lånderna. I de fiesta fallen år det kommissionens 
delegation som har tagit ansvar for denna etapp. Detta motiveras sårskilt av 
nodvåndigheten att garantera en kontinuitet av forvaltningen av detta informationsverktyg 
och av den roll som "minne"som kommissionen traditionellt spelar. 
Positiva resultat har uppnåtts men på samma gang har projektet avslôjat vissa problem 
som har hindrat forstårkningen av samordningen. 
Om Europeiska gemenskapen, som totalt bidrar med 50% av det totala biståndet i 
vårlden, verkligen vill utôva det infly tande som den borde på bistandsområdet, bôr 
unionen fortsatta och intensifiera sina insatser for att ytterligare forstårka samordningen 
av politiken och biståndsåtgårderna i de olika medlemslånderna i gemenskapen. 
I denna anda år det nodvåndigt att dels utvidga de intensiva samordningsinsatserna till 
samtliga utvecklingslander som år gemenskapens partner och dels vidta åtgårder for att 
lôsa de problem som uppstått under pilotprojektet. 
Vad galler utvidgningen av de intensiva samordningsinsatserna anser kommissionen att 
kommissionens och medlemsstatemas representationer i alla utvecklingslander snabbt bôr 
få instruktioner for att ett aktivt genomforande av resolutionen av den 2.12.1993 och 
av senare resolutioner och slutsatser om samordningen och komplementariteten skall 
kunna garanteras. Med beaktande av att de riktlinjer som utarbetats for pilotprojektet har 
visat sig låmpliga vore det lågligt att sprida dem till de andra berôrda låndema, 
eventuellt med vissa åndringar. 
For att dra nytta av den investering som gjorts i pilotlånderna vad galler utarbetandet av 
databaser om EG:s bistand foreslår kommissionen dessutom att mojligheterna att 
installera sådana databaser, om môjligt i harmoniserad form, i alla de olika 
utvecklingslander som år partner till gemenskapen skall undersôkas. 
Vad galler de åtgårder som bôr vidtas for att lôsa de problem som uppstått, bekråftar 
kommissionen slutsatserna i delrapporten från maj 1995. Dessa slutsatser borde leda till 
att rådet 
1) återigen bekråftar vikten av en forstårkning av samordningen for att garantera ett 
aktivt deltagande av samtliga berôrda partner, 
2) betonar vikten av samordningen på gemenskapsnivå, åven om en effektiv 
samordning med samtliga biståndsgivare redan existerar, och återigen bekråftar 
de tre målen for den europeiska samordningen: utvecklingsmålet (effektivt 
bistand), sammanhållningsmålet (beaktande av de beslut som tas i Bryssel) 
och det politiska målet (optimera gemenskapens inflytande i sin helhet), 
och 
den europeiska samordningens roll som "input" inom en bredare ram for 
samordning med samtliga biståndsgivare, 
3) undersôker mojligheterna att på kort och lang sikt avhjålpa bristen på 
specialiserade månskliga resurser inom representationema i pilotlånderna och 
4) gôr ytterligare insatser for att utnyttja planeringsfaserna i gemenskapens bistand 
och det bilaterala biståndet for att de olika metoderna och åtgårderna skall 
komplettera varandra i så hôg grad som môjligt. 
Dessutom skulle rådet kunna ôvervàga att vidta fôljande åtgårder eller ge nodvåndiga 
instruktioner till sina fôrvaltningar for att garantera 
systematiseringen och forbåttringen av informationsutbytet mellan 
representationema i pilotlånderna och berôrda fôrvaltningar i Europa for att 
båttre befasta de samordningsinsatser som gjorts lokalt, 
môjligheten att vid kommissionens och medlemslåndernas representationer i 
pilotlånderna inom de makroekonomiska och sektoriella områdena gå mot att 
defmiera gemensamma metoder for de prioriteringar som bôr gôras i samråd med 
landets regering vad galler vissa strategier eller villkoren for insatserna, 
att man for varje land definierar villkor for samråd med mottagarlandet i 
samordningsprocessen, sårskilt genom gemensamma samråd om regeringens 
makroekonomiska och sektoriella politik som gemenskapen år beredd att stôdja, 
ett mer aktivt utnyttjande av befintliga dialoginstrument, sårskilt 
forvaltningskommittéerna (Europeiska utvecklingsfonden, ALA, MED) dels for 
att gemenskapens och medlemsstatemas biståndsstrategier och -insatser2 båttre 
skall komplettera varandra och dels for sammanhållningen av dessa strategier 
med de gemensamma riktlinjer som formulerats av rådet och 
uppråttandet av kommunikationskanaler mellan kommissionens delegationer och 
medlemslåndernas representationer i pilotlånderna och de medlemslander som inte 
har representationer i dessa lander men som åndå finansierar biståndsåtgårder i 
dessa lander. Dessa medlemslander har intresse av att hållas informerade om 
resultaten från den operationella samordningen for att kunna ta den i beaktande 
i instruktionerna om nya projekt i de berôrda lånderna. 
Vad galler kommissionen bôr den vidta nodvåndiga åtgårder for att 
ta ansvar for skapandet och forvaltningen av ett system for informationsutbyte 
mellan delegationerna, sårskilt aktualiseringen av uppgifter om Europeiska 
gemenskapens bistand och 
bidra till att identifiera och utarbeta gemensamma riktlinjer for åtgårder och 
sektoriella prioriteter for medlemslånderna och gemenskapen inom ramen for 
Enligt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 3.5.1995 (COM 
(95)160) om komplementariteten mellan gemenskapens och medlemsstaternas bistandspolitik. 
expertgrupper och vidta åtgårder for att garantera kontaktema med 
forvaltningskommittéema. 
Bilaga 1 
De sektoriella prioriteringar som identifierats avseende den operationella 
samordningen i varje pilotland samt initiativtagama till denna sektoriella samordning 
Sektorer/omraden 
Bekåmpning av fattigdom 
Hålsovård 
Utbildning 
Livsmedelssektorn/jordbruk 
Transport/energi/kommu­
nikation 
Makroekonomiska reformer 
Små och medelstora foretag 
Månskliga råttigheter 
Institutioner 
Råvaror 
Miljô Pilotland3 
CR 
ES 
ES 
EG 
D 
EG 
EG 
NL EK 
B 
F 
D 
EG 
EG 
EG 
GB ETI 
I 
S 
NL 
D MOÇ 
4 
EG 
5 
EG 
EG 
EG PE 
EG 
F 
D 
ES BA 
EG 
CR = Costa Rica; EK= Elfenbenskusten; ETI = Etiopien; MOÇ = 
Moçambique; PE = Peru; BA = Bangladesh. 
I Moçambique har den operationella samordningen ånnu inte "formaliserats" på 
delegationschefsnivå och initiativtagarnas uppgifter har ånnu inte fôrdelats mellan 
kommissionen och medlemsstaterna. I mellantiden har kommissionen inlett 
samordningen i de berôrda sektorerna. 
Schweiz ansvarar for samordningen och gemenskapen och medlemsstaterna deltar 
håri. Vad galler de frågor som sårskilt år av intresse for Europeiska unionen, 
ansvarar gemenskapen for samordningsinitiativet tillsammans med Schweiz. 
8 

ISSN 0254-1459 
KOM(95) 700 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 11 
Katalognummer : CB-CO-95-734-DA-C 
ISBN 92-77-98234-9 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3