Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2021/C 112/02)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»Coteaux du Pont du Gard«

PGI-FR-A1131-AM01

Ansøgningsdato: 29. august 2016

1. Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — Væsentlig ændring

2. Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

2.1. Vinfremstillingsmetoder — Ændring af udbyttet for rosé- og rødvine

Maksimumsudbyttet for produktion af rødvine er blevet forhøjet fra 80 hektoliter pr. hektar til 90 hektoliter pr. hektar. For rosévine er det blevet forhøjet fra 90 til 100 hektoliter pr. hektar.

Der blev anmodet om en forhøjelse af udbyttet for rosévine, for at produktionen kunne opfylde markedets behov, og for at sikre kontinuiteten.

Der har været en betydelig vækst i markedet for rosévine. Endvidere blev der taget hensyn til kundernes efterspørgsel efter lette rødvine med et lavere alkoholindhold. Ved at øge udbyttet en smule fra vinmarker, der opfylder produktionskriterierne for rødvine, vil det være muligt at fremstille vine med et lavere alkoholindhold af denne frugt.

Dette lidt højere udbytte påvirker ikke de typiske egenskaber ved de rødvine og rosévine, der fremstilles under betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard«.

Denne ændring af punkt 6, »Udbytte«, i kapitel I i produktspecifikationen berører afsnittet »Vinfremstillingsmetoder — Maksimumsudbytter« i enhedsdokumentet.

2.2. Fremstilling af mousserende kvalitetsvin

Produktspecifikationen er blevet ændret for at fjerne alle bestemmelser vedrørende fremstilling af mousserende kvalitetsvin. Dette følger af den afgørelse, som Conseil d'Etat traf den 2. marts 2015 om annullation af bekendtgørelsen af 28. oktober 2011 om den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Coteaux du Pont du Gard« og godkendelse af bestemmelserne i produktspecifikationen for »mousserende kvalitetsrødvin, -rosévin og -hvidvin«.

Efter anmodning fra den nationale sammenslutning af producenter af mousserende vin annullerede Conseil d'Etat bestemmelserne om »mousserende vin« i bekendtgørelserne vedrørende forskellige beskyttede geografiske betegnelser, herunder »Coteaux Pont du Gard« BGB, på grund af manglende præcedens. Conseil d'Etat fastslog i sin bekendtgørelse, at der ikke var skabt præcedens på området for fremstilling af mousserende vin.

Denne ændring vedrører kapitel I i produktspecifikationen, punkt 3.1 »Produkttype«, punkt 3.3 »Organoleptisk beskrivelse af vinene« og punkt 7.2 »Produktspecificitet i afsnittet om tilknytning til den geografiske oprindelse«. Det berører også afsnittene i enhedsdokumentet med følgende overskrifter: »Kategorier af vinavlsprodukter«, »Beskrivelse af vinen/vinene« og »Tilknytning til det geografiske område«.

2.3. Produktbeskrivelse

I kapitel I, punkt 3.3, i produktspecifikationen er beskrivelsen af vinene blevet udvidet med henblik på at give en særlig organoleptisk beskrivelse for hver farve af vin fordelt på produktkategori. Beskrivelsen af de forskellige farver af vine, der fremstilles af overmodne druer, afspejler beskrivelsen af ikkemousserende vine med tilføjelse af kendetegnene ved de karakteristiske aromaer af moden frugt.

Disse tilføjelser er medtaget i afsnittet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet.

2.4. Ændring af ordlyden — Produktionsområde

Kapitel I, punkt 4.1, i produktspecifikationen er blevet ændret for at medtage en ændring af ordlyden.

I første afsnit er udtrykket »druehøst« blevet ændret til »drueproduktion«. Dette udtryk er mere præcist, når det drejer sig om at afgrænse det geografiske område for drueproduktionen snarere end det område, hvor vinene fremstilles.

I enhedsdokumentet er denne ændring foretaget i afsnittet »Det afgrænsede geografiske område«.

2.5. Område i umiddelbar nærhed

I punkt 4.2 i produktspecifikationen er området i umiddelbar nærhed ikke blevet ændret, men angives nu i form af en fortegnelse over kommuner i stedet for fortegnelserne over distrikter, som er mindre klart afgrænsede i administrativ henseende.

Fortegnelsen over kommuner er blevet udarbejdet i overensstemmelse med den officielle geografiske kode 2019, som er den nationale reference.

Denne ændring af præsentationen af området i umiddelbar nærhed, som nu angives i form af en fortegnelse over kommuner, er blevet flyttet til afsnittet »Yderligere betingelser« i enhedsdokumentet.

2.6. Druesorter

I kapitel I, punkt 5, i produktspecifikationen føjes følgende ni druesorter til druesorterne til fremstilling af vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB:

»Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floreal B, Muscaris B, Soreli B, Souvignier gris B, Vidoc N og Voltis B«.

Disse sorter er kendt for at være modstandsdygtige over for tørke og svampesygdomme. De ligner de sorter, der anvendes til fremstilling af BGB-vine, men muliggør mindre brug af plantebeskyttelsesmidler. De påvirker ikke BGB-vinenes egenskaber.

Disse sorter er blevet føjet til listen i afsnittet »Primære druesorter« i det nuværende enhedsdokument.

2.7. Kontrolorgan

Teksten til kapitel III er blevet ajourført for så vidt angår det attesterende organ, der handler på vegne af den kompetente kontrolmyndighed INAO.

Disse rettelser af ordlyden berører ikke enhedsdokumentet.

2.8. Tilknytning til det geografiske område

I afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« er der tilføjet en forklaring i enhedsdokumentet om forbindelsen mellem vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB og den historiske lokalitet Pont du Gard, som deres omdømme hviler på.

Det sidste punkt vedrørende tilknytning til oprindelsesområdet i produktspecifikationen er derfor blevet fjernet fra afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« i dette enhedsdokument, da det ikke bidrager med relevante oplysninger. (Det sidste punkt var som følger: »Vinplanten har sammen med olivendyrkning og tyrefægtning en central plads i Gards kulturelle hjerte. Vindyrkningen har en tydelig indflydelse på arealforvaltningen af dette område præget af hvide kalksten, hvis kratområder med stenege er så karakteristiske for denne region«).

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Coteaux du Pont du Gard

2. Type geografisk betegnelse

BGB — Beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

16. Vin af overmodne druer

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Ikkemousserende rød-, rosé- og hvidvine

Minimums- og maksimumsniveauerne for totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, totalt syreindhold og totalt indhold af svovldioxid er dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Rødvinene fremstilles primært af sorterne Grenache, Syrah, Merlot og Cabernet Sauvignon. Generelt har de en ret dybrød farve med stærke og lyse violette toner. Disse vine har en kraftig bouquet med primære noter af meget modne røde og sorte bær. Det første indtryk i munden er vinens lethed. Mundfornemmelsen er tæt, men velafrundet, og med tendens til at give belægning. Tanninerne er elegante og runde, uden at smagen er tør.

Rosévinene fremstilles primært af Cinsault, Grenache og Syrah. Disse vine har en dyb lyserød farve. Deres bouquet indeholder veldefinerede aromaer af røde bær og kan være grapefrugtagtige. I munden er disse vine fyldige med en behagelig struktur og en ypperlig vedvarende aroma.

Hvidvinene er bløde og elegante, fyldige og frugtagtige. Deres farve befinder sig i den strågule farveskala, af og til med grønne nuancer. Disse vine har en ren og meget intens aroma med primære noter af bær med hvidt frugtkød og nødder. I munden er de runde og fyldige med en behagelig livlighed og friskhed, hvor der kan registreres frugtagtige nuancer.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 9 Minimalt totalt syreindhold i milliækvivalenter pr. liter Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter)

Rødvin, rosévin og hvidvin af overmodne druer

Ud over den detaljerede beskrivelse af ikkemousserende vine er vine af overmodne druer kendetegnet ved modne frugtaromaer.

For vine af overmodne druer er maksimums- og minimumsniveauerne for virkeligt alkoholindhold udtrykt i volumen, totalt alkoholindhold udtrykt i volumen, naturligt alkoholindhold udtrykt i volumen og totalt indhold af svovldioxid dem, der er fastsat i EU-lovgivningen.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) Minimalt totalt syreindhold i milliækvivalenter pr. liter Maksimalt indhold af flygtig syre (i milliækvivalenter pr. liter) Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i milligram pr. liter)

5. Vinfremstillingsmetoder

a) Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Alle vinfremstillingsmetoder skal opfylde de krav, der er fastsat på EU-plan og i lov om landdistrikter og havfiskeri.

b) Maksimale udbytter

Rød- og hvidvine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB

90 hektoliter pr. hektar

Rosévine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB

100 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Druehøsten og forarbejdningen af vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB skal finde sted i departementet Gard i et område, der omfatter følgende kommuner:

Aigues-Vives, Aimargues, Aramon, Argilliers, Aubais, Aubord, Aujargues, Bagnols sur Cèze, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvezet, Bernis, Bezouce, Boissières, Bouillargues, Cabrières, Caissargues, Calvisson, Carsan, Castillon du Gard, Caveirac, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Domazan, Estézargues, Flaux, Fournès, Fourques, Gallargues-le-Montueux, Garons, Générac, Jonquières Saint-Vincent, Junas, La Roque-sur-Cèze, Langlade, Laudun, Le Cailar, Lédenon, Les Angles, Lirac, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montaren-et-Saint-Médiers, Montfaucon, Montfrin, Mus, Nages-et-Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Pont-Saint-Esprit, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-André-d'Olérargues, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dionizy, Saint Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Gervais, Saint-Gervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d'Ozilhan, Saint-Julien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d'Aigouze, Saint-Laurent-les-Arbres, Saint-Laurent-de-Carnols, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d'Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Paul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-La-Coste, Salazac, Sanilhac-et-Sagries, Sauveterre, Saze, Sernhac, Sommières, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac (partie située au Sud-Est du Vistre) og Villeneuve-lès-Avignon.

7. Primære druesorter

Alicante Henri Bouschet N

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Alvarinho — Albariño

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Artaban N

Arvine B — Petite Arvine

Aubun N — Murescola

Bourboulenc B — Doucillon blanc

Brun argenté N — Vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N — Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Colombard B

Cot N — Malbec

Couderc noir N

Counoise N

Danlas B

Egiodola N

Floreal B

Gamay N

Gamay de Chaudenay N

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B — Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Maréchal Foch N

Mauzac B

Merlot N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Morrastel N — Minustellu, Graciano

Mourvèdre N — Monastrell

Muscaris B

Muscat d'Alexandrie B — Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs — Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg — Muscat, Moscato

Nielluccio N — Nielluciu

Négrette N

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Riesling B

Rivairenc N — Aspiran noir

Rivairenc blanc B — Aspiran blanc

Roussanne B

Sauvignon B — Sauvignon blanc

Sauvignon gris G — Fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N — Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Ugni blanc B

Verdelho B

Vermentino B — Rolle

Vidoc N

Villard blanc B

Villard noir N

Viognier B

Voltis B

8. Tilknytning til det geografiske område

Den historiske lokalitet »Pont du Gard«, der er en central del af det geografiske område i departementet Gard, har givet navn til den beskyttede geografiske betegnelse »Coteaux du Pont du Gard« og givet vinene deres omdømme.

Dette vindyrkningsområde i Languedoc dækker i store træk et omfattende område med kalkstensbakker og plateauer, som er meget karakteristiske for denne region i Gard. Vindyrkningsområdet dækker også sandede, stenede og alluviale sletter mod øst og syd langs grænsen til Camargue.

På grund af afstanden til havet og bjergene er klimaet et rent middelhavsklima med meget varme og tørre somre. Den nordlige vind, Mistralen, er ofte stærk og veksler med kraftige havbriser, der nogle gange fører den kraftige efterårsregn, der er kendt som Cevenner-regnen, med sig. Denne har med tiden formet landskabet, hvilket har fået menneskene til at tæmme vandmængderne.

Den årlige nedbør er på mellem 600 og 750 mm. Der er dog betydelige udsving på grund af regnbygernes stormfulde karakter.

De første store bestræbelser på at forvalte dette landskab begyndte i romertiden. Fremtrædende projekter omfattede Pont du Gard-akvædukten, der står på UNESCO's verdensarvsliste. Akvædukten transporterede med sine 50 km rørledninger vand til Nîmes. Det var også i denne periode, at det første større vindyrkningsareal blev tilplantet.

Efter flere forsøg med blandet held fik vindyrkningsarealet sin nuværende form i løbet af det nittende århundrede.

Det blev anerkendt til dyrkning af »vin de pays« ved dekret af 16. november 1981. I 2010 besluttede vinavlerne at udvide området med fem tilstødende områder med »vin de pays«-status for at styrke samhørigheden, øge dyrkningsarealet for »Coteaux du Pont du Gard« BGB og drage fordel af den knowhow, som alle vinavlere i regionen er i besiddelse af.

Udvalget af druesorter har udviklet sig betydeligt. Det omfatter middelhavssorter, der er meget velegnede til den tørre jordbund og, til dybere jordbund, også andre sorter som Cabernet Sauvignon og Merlot til rødvine og Chardonnay og Sauvignon blanc til hvidvine.

De fremragende modningsforhold, tilpasningen af druesorterne og investeringerne i ønologiske fremgangsmåder giver vine med en udpræget middelhavskarakter.

Rødvinene har generelt en ret dyb farve. De er kraftige og robuste med frugtagtige aromaer. Tanninernes struktur varierer afhængigt af den anvendte vinfremstillingsteknologi.

Rosévinene og hvidvinene er bløde og elegante, store og frugtagtige og fremstilles normalt til at blive drukket unge.

Vine af overmodne druer er kendetegnet ved modne frugtaromaer.

»Coteaux du Pont du Gard« BGB nyder på grund af sin geografiske placering godt af et meget varmt klima, der gør det muligt at fremstille vine med en udpræget middelhavskarakter. Vinavlerne har i mere end 30 år tilpasset druesorterne som reaktion på efterspørgslen fra nye forbrugere. Flere og flere forbrugere er således ved at opdage regionen, dens historiske steder og dens vine og bidrager til det omdømme, som »Coteaux du Pont du Gard« BGB-vinene nyder godt af.

9. Vigtige yderligere betingelser

Mærkning

Retsgrundlag:

Den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB kan suppleres med navnet på en eller flere druesorter.

Betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB kan suppleres med benævnelsen »primeur« eller »nouveau«. Benævnelserne »primeur« og »nouveau« er forbeholdt ikkemousserende vine.

Den Europæiske Unions BGB-logo skal anføres på etiketten, hvis benævnelserne »Indication géographique protégée« (beskyttet geografisk betegnelse) erstattes af den traditionelle benævnelse »Vin de Pays«.

Område i umiddelbar nærhed

Retsgrundlag:

Den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Området i umiddelbar nærhed, hvor fremstilling og forarbejdning af vine med betegnelsen »Coteaux du Pont du Gard« BGB undtagelsesvist kan finde sted, består af følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode 2019:

I departementet Gard: Aigaliers, Aigremont, Aiguèze, Aigues-Mortes, Alès, Allègre-les-Fumades, Alzon, Anduze, Arpaillargues-et-Aureillac, Arphy, Arre, Arrigas, Aspères, Aubussargues, Aujac, Aulas, Aumessas, Avèze, Bagard, Barjac, Baron, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Blauzac, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Bordezac, Boucoiran-et-Nozières, Bouquet, Bourdic, Bréau-Mars, Bragassargues, Branoux-les-Taillades, Brignon, Brouzet-lès-Alès, Brouzet-lès-Quissac, Campestre-et-Luc, Canaules-et-Argentières, Cannes-et-Clairan, Cardet, Carnas, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Causse-Bégon, Cavillargues, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Collorgues, Colognac, Combas, Concoules, Conqueyrac, Corbès, Corconne, Courry, Crespian, Cros, Cruviers-Lascours, Deaux, Dions, Domessargues, Dourbies, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Euzet, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fressac, Générargues, Génolhac, Gagnières, Gailhan, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Goudargues, Issirac, Lédignan, Lézan, La Bastide-d'Engras, La Bruguière, La Cadière-et-Cambo, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Grand-Combe, La Rouvière, La Vernarède, Lamelouze, Lanuéjols, Lasalle, Laval-Pradel, Laval-Saint-Roman, Le Garn, Le Grau-du-Roi, Le Martinet, Le Pin, Le Vigan, Lecques, Les Mages, Les Plans, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, L'Estréchure, Liouc, Logrian-Florian, Lussan, Méjannes-lès-Alès, Méjannes-le-Clap, Malons-et-Elze, Mandagout, Martignargues, Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Mauressargues, Meyrannes, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Mons, Montagnac, Montclus, Montdardier, Monteils, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Navacelles, Ners, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Peyremale, Peyrolles, Pommiers, Pompignan, Ponteils-et-Brésis, Portes, Potelières, Pougnadoresse, Puechredon, Quissac, Revens, Ribaute-les-Tavernes, Rivières, Robiac-Rochessadoule, Rochegude, Rogues, Roquedur, Rousson, Sénéchas, Saint-Etienne-de-l'Olm, Saint-Ambroix, Saint-André-de-Majencoules, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bénézet, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Brès, Saint-Bresson, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Clément, Saint-Dézéry, Saint-Denis, Sainte-Anastasie, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Hilaire-de-Brethmas, Saint-Hippolyte-de-Caton, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-Cassagnas, Saint-Julien-de-la-Nef, Saint-Julien-les-Rosiers, Saint-Just-et-Vacquières, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Laurent-le-Minier, Saint-Mamert-du-Gard, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Paul-la-Coste, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Privat-de-Champclos, Saint-Privat-des-Vieux, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Saint-Sauveur-Camprieu, Saint-Théodorit, Saint-Victor-de-Malcap, Saint-Victor-des-Oules, Salindres, Salinelles, Sardan, Saumane, Sauve, Sauzet, Savignargues, Servas, Serviers-et-Labaume, Seynes, Soudorgues, Soustelle, Souvignargues, Sumène, Tharaux, Thoiras, Tornac, Trèves, Vézénobres, Vabres, Val-d'Aigoual, Vallérargues, Vallabrix, Verfeuil, Vic-le-Fesq, Villevieille og Vissec.

I departementet Hérault: Assas, Baillargues, Balaruc-les-Bains, Balaruc-le-Vieux, Beaulieu, Boisseron, Bouzigues, Buzignargues, Campagne, Candillargues, Castelnau-le-Lez, Castries, Cazevieille, Clapiers, Claret, Combaillaux, Cournonsec, Cournonterral, Entre-Vignes, Fabrègues, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Frontignan, Galargues, Garrigues, Gigean, Grabels, Guzargues, Jacou, Juvignac, La Grande-Motte, Lansargues, Lattes, Lauret, Lavérune, Le Crès, Le Triadou, Les Matelles, Loupian, Lunel, Lunel-Viel, Mèze, Marsillargues, Mauguio, Mireval, Montaud, Montbazin, Montferrier-sur-Lez, Montpellier, Mudaison, Murles, Murviel-lès-Montpellier, Pérols, Palavas-les-Flots, Pignan, Poussan, Prades-le-Lez, Restinclières, Sète, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Brès, Saint-Clément-de-Rivière, Saint-Drézéry, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Geniès-des-Mourgues, Saint-Georges-d'Orques, Saint-Hilaire-de-Beauvoir, Saint-Jean-de-Cornies, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Just, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Nazaire-de-Pézan, Saint-Sériès, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Saturargues, Saussan, Saussines, Sauteyrargues, Sussargues, Teyran, Vacquières, Vailhauquès, Valergues, Valflaunès, Vendargues, Vic-la-Gardiole, Villeneuve-lès-Maguelone, Villetelle og Villeveyrac.

I departementet Bouches-du-Rhône: Alleins, Arles, Aureille, Barbentane, Boulbon, Cabannes, Châteaurenard, Eygalières, Eyguières, Eyragues, Fontvieille, Graveson, Lamanon, Les Baux-de-Provence, Maillane, Mallemort, Mas-Blanc-des-Alpilles, Maussane-les-Alpilles, Mollégès, Mouriès, Noves, Orgon, Paradou, Plan-d'Orgon, Port-Saint-Louis-du-Rhône, Rognonas, Sénas, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Andiol, Saintes-Maries-de-la-Mer, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Pierre-de-Mézoargues, Saint-Rémy-de-Provence, Tarascon, Vernègues og Verquières.

I departementet Ardèche: Ailhon, Aizac, Ajoux, Alba-la-Romaine, Albon-d'Ardèche, Alissas, Astet, Aubenas, Aubignas, Baix, Balazuc, Banne, Barnas, Beauchastel, Beaulieu, Beaumont, Beauvène, Berrias-et-Casteljau, Berzème, Bessas, Bidon, Borne, Bourg-Saint-Andéol, Burzet, Cellier-du-Luc, Chambonas, Chandolas, Charmes-sur-Rhône, Chassiers, Chauzon, Chazeaux, Chirols, Chomérac, Coucouron, Coux, Creysseilles, Cros-de-Géorand, Cruas, Darbres, Dompnac, Dunière-sur-Eyrieux, Fabras, Faugères, Flaviac, Fons, Freyssenet, Genestelle, Gilhac-et-Bruzac, Gluiras, Gourdon, Gras, Gravières, Grospierres, Issamoulenc, Issanlas, Issarlès, Jaujac, Joannas, Joyeuse, Juvinas, La Souche, La Voulte-sur-Rhône, Labégude, Labastide-de-Virac, Labastide-sur-Bésorgues, Labeaume, Lablachère, Laboule, Lachamp-Raphaël, Lachapelle-Graillouse, Lachapelle-sous-Aubenas, Lagorce, Lalevade-d'Ardèche, Lanarce, Lanas, Largentière, Larnas, Laurac-en-Vivarais, Laveyrune, Lavillatte, Lavilledieu, Laviolle, Le Béage, Le Lac-d'Issarlès, Le Plagnal, Le Pouzin, Le Roux, Le Teil, Lentillères, Les Assions, Les Ollières-sur-Eyrieux, Les Salelles, Les Vans, Lespéron, Loubaresse, Lussas, Lyas, Mézilhac, Malarce-sur-la-Thines, Malbosc, Marcols-les-Eaux, Mayres, Mazan-l'Abbaye, Mercuer, Meyras, Meysse, Mirabel, Montpezat-sous-Bauzon, Montréal, Montselgues, Orgnac-l'Aven, Péreyres, Payzac, Planzolles, Pont-de-Labeaume, Pourchères, Prades, Pradons, Pranles, Privas, Prunet, Ribes, Rochecolombe, Rochemaure, Rocher, Rochessauve, Rocles, Rompon, Rosières, Ruoms, Sablières, Sagnes-et-Goudoulet, Saint-Etienne-de-Boulogne, Saint-Etienne-de-Fontbellon, Saint-Etienne-de-Lugdarès, Saint-Etienne-de-Serre, Saint-Alban-Auriolles, Saint-Alban-en-Montagne, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Andéol-de-Vals, Saint-André-de-Cruzières, Saint-André-Lachamp, Saint-Bauzile, Saint-Cierge-la-Serre, Saint-Cirgues-de-Prades, Saint-Cirgues-en-Montagne, Saint-Didier-sous-Aubenas, Sainte-Eulalie, Sainte-Marguerite-Lafigère, Saint-Fortunat-sur-Eyrieux, Saint-Genest-de-Beauzon, Saint-Georges-les-Bains, Saint-Germain, Saint-Gineis-en-Coiron, Saint-Jean-le-Centenier, Saint-Joseph-des-Bancs, Saint-Julien-du-Gua, Saint-Julien-du-Serre, Saint-Julien-en-Saint-Alban, Saint-Just-d'Ardèche, Saint-Lager-Bressac, Saint-Laurent-du-Pape, Saint-Laurent-les-Bains-Laval-d'Aurelle, Saint-Laurent-sous-Coiron, Saint-Mélany, Saint-Marcel-d'Ardèche, Saint-Martin-d'Ardèche, Saint-Martin-sur-Lavezon, Saint-Maurice-d'Ardèche, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Michel-de-Boulogne, Saint-Michel-de-Chabrillanoux, Saint-Montan, Saint-Paul-le-Jeune, Saint-Pierre-de-Colombier, Saint-Pierre-la-Roche, Saint-Pierre-Saint-Jean, Saint-Pierreville, Saint-Pons, Saint-Priest, Saint-Privat, Saint-Remèze, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Montagut, Saint-Sernin, Saint-Symphorien-sous-Chomérac, Saint-Thomé, Saint-Vincent-de-Barrès, Saint-Vincent-de-Durfort, Salavas, Sampzon, Sanilhac, Sceautres, Tauriers, Thueyts, Ucel, Usclades-et-Rieutord, Uzer, Vagnas, Valgorge, Vallées-d'Antraigues-Asperjoc, Vallon-Pont-d'Arc, Vals-les-Bains, Valvignères, Vernon, Vesseaux, Veyras, Villeneuve-de-Berg, Vinezac, Viviers og Vogüé.

I departementet Vaucluse: Avignon, Bédarrides, Bollène, Cabrières-d'Avignon, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-de-Gadagne, Châteauneuf-du-Pape, Courthézon, Fontaine-de-Vaucluse, Grillon, Jonquerettes, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lagnes, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Le Pontet, Le Thor, L'Isle-sur-la-Sorgue, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérignan-du-Comtat, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Travaillan, Uchaux, Valréas, Vedène, Violès og Visan.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e0a7cfa6-3bed-45e8-a60a-8f7add7d9a59

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.