1.Indledning

Overgangen til en cirkulær økonomi er en fantastisk mulighed for at omdanne vores økonomi og gøre den mere bæredygtig, bidrage til klimamålene og bevarelsen af verdens ressourcer, skabe lokale arbejdspladser og skabe konkurrencemæssige fordele for Europa i en verden, der undergår gennemgribende forandringer. Betydningen af den cirkulære økonomi for den europæiske industri blev for nylig fremhævet i den nye strategi for EU's industripolitik. Overgangen til en cirkulær økonomi vil også bidrage til at opfylde målene for 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling.

I handlingsplanen for den cirkulære økonomi er en cirkulær økonomi beskrevet som en økonomi, "hvor værdien af produkter, materialer og ressourcer bevares i økonomien længst muligt, og affaldsproduktionen minimeres".

I forbindelse med overgangen til en mere cirkulær økonomi er en overvågning af de vigtigste tendenser og mønstre afgørende for at forstå, hvordan de forskellige elementer i den cirkulære økonomi udvikler sig over tid, for at bidrage til at fastslå medlemsstaternes succesfaktorer og vurdere, om der er truffet tilstrækkelige foranstaltninger. Resultaterne af overvågningen bør danne grundlag for fastlæggelse af nye prioriteter i retning af det langsigtede mål om en cirkulær økonomi. De er ikke kun relevante for de politiske beslutningstagere, men bør inspirere alle og fremme nye tiltag.

Det er grunden til, at Kommissionen i handlingsplanen for den cirkulære økonomi forpligtede sig til at fremlægge en enkel og effektiv overvågningsramme. Rådet for Den Europæiske Union bakker op om dette i sine konklusioner om handlingsplanen for den cirkulære økonomi, hvori det understregede "behovet for en overvågningsramme, der kan styrke og vurdere fremskridt hen imod en cirkulær økonomi, samtidig med at den administrative byrde minimeres". Europa-Parlamentet har ligeledes opfordret Kommissionen til at udvikle indikatorer for ressourceeffektivitet med henblik på at registrere fremskridtene i retning af en cirkulær økonomi.

Denne meddelelse tager sigte på at gennemføre dette tilsagn ved at fastlægge en overvågningsramme, der består af en række centrale og relevante indikatorer, som sammenfatter de vigtigste elementer i den cirkulære økonomi.

Overvågningsrammen for den cirkulære økonomi bygger på og supplerer den eksisterende resultattavle for ressourceeffektivitet og resultattavlen for råstoffer, som Kommissionen har udviklet inden for de seneste år. Rammen præsenteres på et websted, hvor alle indikatorer er til rådighed og ajourføres.

2.Overvågning af fremskridt hen imod en cirkulær økonomi

Det er en udfordrende opgave at overvåge fremskridtene hen imod en cirkulær økonomi. Overgangen til en cirkulær økonomi er ikke begrænset til bestemte materialer eller sektorer. Det er en systemisk ændring, der påvirker hele økonomien og omfatter alle produkter og tjenesteydelser. Ideelt set bør indikatorerne først og fremmest opfange tendenser i forhold til bevarelse af den økonomiske værdi af produkter, materialer og ressourcer samt tendenser i affaldsproduktionen.

Ligesom der ikke findes en universelt anerkendt indikator for "cirkularitet", er der mangel på solide standardiserede indikatorer til at beskrive de mest relevante tendenser. Det ville med en enkelt foranstaltning eller et enkelt pointtal ikke være muligt at tage tilstrækkelig højde for den kompleksitet og de mange dimensioner, der er forbundet med overgangen til en cirkulær økonomi. Derfor vil en række relevante indikatorer blive anvendt til denne overvågningsramme.

En måde at betragte den cirkulære økonomi på er at se på, hvordan materialer indføres i, bevæger sig inden for og (i sidste ende) forlader økonomien. Et sådant visuelt overblik kan opnås ved hjælp af et diagram over materialestrømme, som viser alle råstoffer, samlet og opdelt efter materialekategorier, i hele økonomien, fra de bliver udvundet, og indtil de bliver til affald.

Figur 1: Materialestrømme inden for økonomien (EU-28, 2014),

Figur 1 giver et overblik over materialestrømme i EU i 2014. Inputsiden til venstre viser, at 8 mia. ton materialer hvert år forarbejdes til energi eller produkter i EU. Kun 0,6 mia. ton stammer fra genanvendelse. Outputsiden viser, at ud af de 2,2 mia. ton affald, der produceres, genindføres kun 0,6 mia. ton i systemet som genanvendte materialer. Resten af materialerne, svarende til 1,5 mia. ton, er affald. Disse aspekter peger på et betydeligt potentiale for forbedring, navnlig ved at øge andelen af materialer, der genanvendes som sekundære råstoffer, og sænke produktionen af affald.

Overvågningsrammen tager sigte på at måle fremskridtene i retning af en cirkulær økonomi på en måde, der omfatter de forskellige aspekter i alle faser af livscyklussen for ressourcer, produkter og tjenesteydelser. Det er grunden til, at overvågningsrammen har ti indikatorer (jf. tabel 1) inddelt i fire faser og aspekter af den cirkulære økonomi: (1) Produktion og forbrug, (2) affaldshåndtering, (3) sekundære råstoffer og (4) konkurrenceevne og innovation. Dette følger i store træk den logik og struktur, der er i handlingsplanen for den cirkulære økonomi.





Nr. Navn Relevans EU-instrumenter (eksempler) Produktion og forbrug 1 EU's selvforsyning med råstoffer Den cirkulære økonomi bør bidrage til at imødegå forsyningsrisiciene for råstoffer, navnlig kritiske råstoffer. Råstofinitiativet; køreplanen for ressourceeffektivitet 2 Grønne offentlige indkøb* Offentlige indkøb tegner sig for en stor del af forbruget og kan være en drivkraft for den cirkulære økonomi. Strategi for offentlige udbud; EU's støtteordninger og frivillige kriterier for grønne offentlige indkøb 3a-c Affaldsproduktion I en cirkulær økonomi minimeres affaldsproduktionen. Rammedirektivet om affald; direktiverne om specifikke affaldsstrømme; strategi for plast 4 Madspild* Kassering af fødevarer har negative miljømæssige, klimamæssige og økonomiske konsekvenser. Forordningen om den generelle fødevarelovgivning; rammedirektivet om affald; forskellige initiativer (f.eks. platformen om madsvind og madspild) Affaldshåndtering 5a-b Samlede genanvendelsesprocenter Øget genanvendelse er en del af overgangen til en cirkulær økonomi. Rammedirektivet om affald 6a-f Genanvendelsesprocenter for specifikke affaldsstrømme Dette afspejler fremskridtene inden for genanvendelse af de vigtigste affaldsstrømme. Rammedirektivet om affald; direktivet om deponering af affald direktiverne om specifikke affaldsstrømme Sekundære råstoffer 7a-b Bidrag fra genanvendte materialer til efterspørgslen efter råstoffer I en cirkulær økonomi anvendes sekundære råstoffer normalt til at fremstille nye produkter. Rammedirektivet om affald; direktivet om miljøvenligt design; EU-miljømærket; REACH; initiativet om samspillet mellem kemikalie-, produkt- og affaldspolitikker; strategien for plast; kvalitetsstandarder for sekundære råstoffer 8 Handel med genanvendelige råstoffer Handel med genanvendelige materialer afspejler vigtigheden af det indre marked og den global deltagelse i den cirkulære økonomi. Politikken for det indre marked; forordningen om overførsel af affald; Handelspolitik Konkurrenceevne og innovation 9a-c Private investeringer, beskæftigelse og bruttoværditilvækst Dette afspejler den cirkulære økonomis bidrag til at skabe beskæftigelse og vækst. Investeringsplanen for Europa; struktur- og investeringsfondene; InnovFin; finansieringsplatformen for den cirkulære økonomi; strategien for bæredygtig finansiering; det grønne beskæftigelsesinitiativ; en ny dagsorden for færdigheder i Europa, politikken for det indre marked 10 Patenter Innovative teknologier vedrørende den cirkulære økonomi øger EU's konkurrenceevne på globalt plan. Horisont 2020

* Indikatorer, der er under udvikling.

Tabel 1: Indikatorer om den cirkulære økonomi, der er omfattet af overvågningsrammen

Disse indikatorer blev udvalgt til at sammenfatte de vigtigste elementer i den cirkulære økonomi. Da de blev udvalgt, blev der taget hensyn til datatilgængeligheden med udgangspunkt i resultattavlen for ressourceeffektivitet og resultattavlen for råstoffer. Indikatorerne er i videst muligt omfang baseret på eksisterende data, hvorved den administrative byrde dermed begrænses. Andre kriterier, som indikatorerne blev vurderet ud fra, omfatter relevans, accept, troværdighed, brugervenlighed og robusthed.