EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 27.10.2020 COM(2020) 668 final 2020/0308(NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2021 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET •Forslagets begrundelse og formål Meningen med enhver forordning om fastsættelse af fiskerimuligheder er at begrænse udnyttelsen af bestandene til niveauer, som er i overensstemmelse med de overordnede mål for den fælles fiskeripolitik. Det er i denne forbindelse Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik ("grundforordningen"), der fastlægger målene for de årlige forslag om fangst- og fiskeriindsatsbegrænsninger for at sikre, at Unionens fiskeri er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt. Fiskerimulighederne fastsættes inden for rammerne af en årlig forvaltningsprocedure (hvert andet år, hvis der er tale om dybhavsbestande). Dette udelukker dog ikke, at der også indføres langsigtede forvaltningsstrategier. De flerårige planer for Nordsøen og de vestlige farvende er vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Dette forslag indeholder fiskerimuligheder, som Unionen fastsætter uafhængigt af andre. Det indeholder desuden fiskerimuligheder, som er resultatet af multi- eller bilaterale samråd om fiskeri. Resultaterne af disse samråd gennemføres ved at fastlægge en intern fordeling blandt medlemsstaterne på grundlag af princippet om relativ stabilitet. Dette forslag omfatter derfor foruden bestande, som Unionen træffer autonome afgørelser om: ·fælles bestande, dvs. bestande i Nordsøen og de nordvestlige farvande, som skal forvaltes i fællesskab med Det Forenede Kongerige, bestande i Nordsøen og Skagerrak, som skal forvaltes sammen med Norge, eller som skal forvaltes på grundlag af samråd mellem de kyststater, der er medlemmer af Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEACF) ·fiskerimuligheder, der følger af aftaler, som er indgået inden for rammerne af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er). Nogle af fiskerimulighederne i dette forslag er anført som "pm" (pro memoria). Dette skyldes: –at rådgivningen om visse bestande ikke foreligger på det tidspunkt, hvor forslaget vedtages, eller –at visse fangstbegrænsninger og andre henstillinger fra de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer først foreligger efter disse organisationers årsmøder, eller –at tallene for visse bestande i grønlandske farvande, fælles bestande eller fiskerimuligheder, der udveksles med tredjelande, ikke foreligger endnu, da samrådene med Grønland og de pågældende tredjelande endnu ikke er afsluttet. Den overgangsperiode, der er fastsat i udtrædelsesaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige, udløber ved udgangen af 2020, idet Det Forenede Kongerige har givet udtryk for, at det ikke har nogen interesse i en yderligere forlængelse. De bestande, som Kommissionen skal rådføre sig med Det Forenede Kongerige om med hensyn til kvoteandele af fiskerimulighederne for 2021 og 2022, er derfor anført som pro memoria i afventning af resultatet af de løbende forhandlinger om samarbejdet om disse bestande, herunder fiskerimuligheder, kvoteandele og adgang til Det Forenede Kongeriges farvande. Tilgang til fastsættelsen af fiskerimuligheder Kommissionen har som sædvanlig vurderet de forhold, der skal tages hensyn til i forbindelse med forslaget til fiskerimuligheder ved hjælp af sin årlige meddelelse med titlen "Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021" (COM(2020) 248), i det følgende benævnt "meddelelsen"). Meddelelsen indeholder en oversigt over bestandenes tilstand, som er udarbejdet på grundlag af den forelagte videnskabelige rådgivning, og den forklarer, hvordan fiskerimulighederne fastsættes. Efter anmodning fra Kommissionen forelagde Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) sin årlige rådgivning vedrørende en række af de fiskebestande, der er omfattet af nærværende forslag, den 30. juni 2020. Den videnskabelige rådgivning fra ICES er i alt væsentligt afhængig af, at der indberettes data. Det er således kun muligt at foretage en dækkende vurdering af bestande, som der foreligger tilstrækkelige og pålidelige data om, så der kan udarbejdes overslag over bestandenes størrelse og prognoser for, hvordan de vil reagere på de forskellige udnyttelsesscenarier (dette kaldes "fangstscenariestabeller"). Når der foreligger tilstrækkelige data, kan de videnskabelige organer udarbejde overslag over de justeringer af fiskerimulighederne, der skal foretages for at få bestanden til at frembringe det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). Denne form for rådgivning omtales som "MSY-rådgivning". I andre tilfælde baserer de videnskabelige organer sig på forsigtighedsprincippet, når de udarbejder anbefalinger om, hvilket niveau fiskerimulighederne bør fastsættes på. Den metode, som ICES anvender i denne forbindelse, er beskrevet i offentliggjorte ICES-dokumenter vedrørende implementeringen af rådgivning om bestande, som der foreligger begrænsede oplysninger om. Alle de foreslåede fiskerimuligheder er i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning om bestandenes tilstand, som Kommissionen har fået forelagt, og som den har anvendt som beskrevet i meddelelsen.

Landingsforpligtelsen som indført ved forordning (EU) nr. 1380/2013 Den landingsforpligtelse, der er fastsat ved grundforordningen for den fælles fiskeripolitik, blev indført gradvis i perioden 2015-2019. Fra den 1. januar 2019 er alle bestande, der er underlagt fangstbegrænsninger, omfattet af landingsforpligtelsen. Visse undtagelser fra landingsforpligtelsen som fastsat i grundforordningen kan finde anvendelse. Kommissionen har på grundlag af fælles henstillinger, der er forelagt af medlemsstaterne, vedtaget delegerede forordninger om fastsættelse af specifikke planer for udsmid, i henhold til hvilke begrænsede mængder af udsmid er tilladt på grundlag af de minimis-undtagelser og undtagelser begrundet i høj overlevelsesrate. Med indførelsen af landingsforpligtelsen skal de foreslåede fiskerimuligheder i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 i stedet for at afspejle de mængder, der landes, nu afspejle de mængder, der fanges, idet der tages hensyn til, at udsmid ikke længere er tilladt. Dette skal foregå på grundlag af den videnskabelige rådgivning, som er modtaget for fiskebestandene i det fiskeri, der er omhandlet i artikel 15, stk. 1, i den fælles fiskeripolitiks grundforordning. Fiskerimulighederne bør også fastsættes i overensstemmelse med andre relevante bestemmelser, dvs. artikel 16, stk. 1, (som omhandler princippet om relativ stabilitet), og artikel 16, stk. 4, (som omhandler den fælles fiskeripolitiks mål og reglerne i de flerårige planer). For at tage hensyn til, at landingsforpligtelsen anvendes fuldt ud, forslår Kommissionen derfor TAC'er på grundlag af fangstrådgivning i stedet for den landingsrådgivning, der hidtil er blevet anvendt til dette formål. Der tages i forbindelse med de foreslåede EU-kvoter hensyn til den omstændighed, at visse begrænsede mængder udsmid vil finde sted på grundlag af etablerede undtagelser — mængder, som dermed hverken landes eller trækkes fra kvoterne. Disse mængder bør derfor trækkes fra EU-kvoterne. Kvotefleksibilitet fra år til år Der bør desuden tages hensyn til forbindelsen mellem den fælles fiskeripolitiks grundforordning og Rådets forordning (EF) nr. 847/96. Ved sidstnævnte fastsættes der supplerende betingelser for forvaltningen af TAC'er fra år til år, herunder i artikel 3 og 4 fleksibilitetsbestemmelser gældende for bestande, der er omfattet af henholdsvis en præventiv eller en analytisk TAC. I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet ved fastsættelsen af TAC'er navnlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand beslutte, hvilke bestande der ikke skal være omfattet af artikel 3 og 4. Senere er der ved artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 indført endnu en fleksibilitetsmekanisme. For at undgå overdreven anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne, hvilket ville undergrave princippet om en rationel og ansvarlig udnyttelse af havets levende biologiske ressourcer og hindre realiseringen af den fælles fiskeripolitiks mål, bør det derfor præciseres, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 ikke kan finde anvendelse, hvis man gør brug af den fleksibilitet fra år til år, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Den fleksibilitet fra år til år, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør ikke anvendes, hvis der er risiko for, at den undergraver opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål, navnlig for bestande, hvis biomasse ligger under Blim. Foranstaltninger gældende for europæisk ål Kommissionen foreslår en videreførelse af foranstaltningerne for europæisk ål. Foranstaltninger gældende for havbarsfiskeriet Foranstaltningerne for europæisk havbars vil blive fastsat i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning fra ICES, efter at der er foretaget en fuldstændig analyse af rådgivningen. Niveauet for de foreslåede TAC'er og en forklaring Da den flerårige plan for de vestlige farvande blev vedtaget, fremsatte Kommissionen en erklæring om, at når den foreslår at fastsætte TAC'er, der afviger mere end 20 % fra det tidligere fastlagte TAC-niveau, vil disse tilfælde blive nævnt i begrundelsen til Kommissionens forslag og, hvis det er relevant, med angivelse af de underliggende årsager til TAC-udsvingene. Kommissionen har besluttet at give en sådan oversigt for alle TAC'er i dette forslag. Til forskel fra tidligere år følger de foreslåede TAC'er for 2021 for bestande, som ikke deles med tredjelande, samme metode som for fælles bestande, dvs. at de minimis-mængden ikke trækkes fra TAC'en, men trækkes fra i forbindelse med fastsættelsen af EU-kvoten. For at sikre en nøjagtig sammenligning med 2020 angives ændringen for disse bestande på grundlag af EU-kvoten i kolonnen "Foreslået afvigelse i TAC'en i forhold til 2020".

TAC Havområde Foreslået TAC for 2021 Foreslået afvigelse i TAC'en i forhold til 2020 Forklaring Havtaske i 8c, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 Den sydlige del af Biscayabugten, portugisiske farvande, fiskegrundene ved Azorerne; EU-farvande i CECAF 34.1.1 3 672 -12,5 % TAC'en omfatter to havtaskearter, en med MSY-rådgivning og en med forsigtighedsbaseret rådgivning. Kommissionen foreslår, at TAC'en fastsættes i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning ved at sammenholde tallene fra den videnskabelige rådgivning og tildele en fastlagt procentdel til denne TAC. Ved fastsættelsen af EU-kvoten er der fratrukket en de minimis-mængde. Kulmule i 8c, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 Den sydlige del af Biscayabugten, portugisiske farvande, fiskegrundene ved Azorerne; EU-farvande i CECAF 34.1.1 7 825 -12,7 % Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres i overensstemmelse den videnskabelige rådgivning. Der trækkes en de minimis-mængde fra i forbindelse med fastsættelsen af EU-kvoten. Hestemakrel i 9 Portugisiske farvande 128 627 +5,3 % Kommissionen foreslår, at TAC'en forhøjes med 10 % i overensstemmelse med rådgivningen fra ICES vedrørende MSY-værdien. Der trækkes en de minimis-mængde fra i forbindelse med fastsættelsen af EU-kvoten. Glashvarrearter i 8c, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 Den sydlige del af Biscayabugten, portugisiske farvande, fiskegrundene ved Azorerne; EU-farvande i CECAF 34.1.1 2 158 -10,8 % TAC'en omfatter to arter. Kommissionen foreslår, at TAC'en fastsættes i overensstemmelse med MSY-rådgivningen for de to arter. Der trækkes en de minimis-mængde fra i forbindelse med fastsættelsen af EU-kvoten. Jomfruhummer i 8c Den sydlige del af Biscayabugten 2,4 -11,1 % Kommissionen foreslår, at TAC'en fastsættes i overensstemmelse med ICES-rådgivningen for moniteringsfiskeri i funktionel enhed 25 og 31. Rødspætte i Kattegat Kattegat 719 -69,4 % Kommissionen foreslår, at TAC'en fastsættes i overensstemmelse med rådgivningen fra ICES, dvs. på det niveau, der svarer til MSY-værdien. Der trækkes en de minimis-mængde fra i forbindelse med fastsættelsen af EU-kvoten. Rødspætte i 7b og 7c Vest for Irland og Porcupine Bank 19 -74 % Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning. Rødspætte i 8, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 Biscayabugten, portugisiske farvande, fiskegrundene ved Azorerne; EU-farvande i CECAF 34.1.1 155 -43,7 % Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning. Lubbe in 8a, 8b, 8d og 8e Biscayabugten (den nordlige del, den centrale del og offshore) og vest for Biscayabugten 1 037 -30,0 % Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres med 30 % i retning af den videnskabelige rådgivning. Lubbe i 8c Den sydlige del af Biscayabugten 166 -20,0 % Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres med 20 % i retning af den videnskabelige rådgivning. Lubbe i 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 Portugisiske farvande og fiskegrundene ved Azorerne; EU-farvande i CECAF 34.1.1 203 -20,0 % Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres med 20 % i retning af den videnskabelige rådgivning. Almindelig tunge i 3 a, EU-farvande i underafsnit 22-24 Skagerrak, Kattegat 596 +11,8 % Kommissionen foreslår, at TAC'en forhøjes med 12 % i overensstemmelse med rådgivningen vedrørende MSY-værdien. Almindelig tunge i 7b og 7c Vest for Irland og Porcupine Bank 34 -20 % Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres med 20 % i retning af den videnskabelige rådgivning. Almindelig tunge i 8a og 8b Biscayabugten (den nordlige del og den centrale del) 3 483 -8,4 % Kommissionen foreslår, at TAC'en fastsættes i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning vedrørende MSY-værdien. Der trækkes en de minimis-mængde fra i forbindelse med fastsættelsen af EU-kvoten. Almindelig tunge i 8c, 8d, 8e, 9 og 10; EU-farvande i CECAF 34.1.1 Biscayabugten (den sydlige del og offshore), den vestlige del af Biscayabugten, de portugisiske farvande, fiskegrundene ved Azorerne EU-farvande i CECAF 34.1.1 502 -41,5 % Bestanden af almindelig tunge er opført som målbestand i den flerårige plan for de vestlige farvande. Kommissionen foreslår, at TAC'en reduceres i overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning. * For TAC'er med et de minimis-fradrag sker sammenligningen på grundlag af EU-kvoterne. •Fjernelse af TAC'er uden begrænsning og med lav udnyttelsesgrad Visse TAC'er har i flere år ikke indebåret nogen begrænsning, eftersom fiskerimønstrene har ændret sig. Der, hvor disse mønstre forventes at fortsætte, og fjernelse af TAC'en ikke resulterer i nogen nævneværdig risiko for overudnyttelse, foreslår Kommissionen, at der ikke længere fastsættes TAC'er for disse bestande og områder. •Sammenhæng med de gældende regler på samme område De foreslåede foranstaltninger er udarbejdet i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og regler og er i overensstemmelse med Unionens politik for bæredygtig udvikling. •Sammenhæng med Unionens politik på andre områder

De foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med andre EU-politikker, navnlig politikken på miljøområdet. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Dette forslags retsgrundlag er artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Unionens forpligtelser, når det gælder bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer, følger af forpligtelserne i henhold til artikel 2 i grundforordningen for den fælles fiskeripolitik. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Unionen har enekompetence på det område, som forslaget vedrører, jf. traktatens artikel 3, stk. 1, litra d). Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. •Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsag: den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i traktaten skal Rådet vedtage de foranstaltninger, der tager sigte på at fastsætte og fordele fiskerimulighederne. Den foreslåede rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. Det står derefter medlemsstaterne frit for at tildele sådanne fiskerimuligheder til regioner eller operatører efter eget skøn, jf. artikel 16 og 17 i grundforordningen. Medlemsstaterne har således rige muligheder for selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder. Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Rådet vedtager denne forordning hvert år, og de offentlige og private midler til gennemførelse heraf foreligger allerede. •Valg af retsakt Foreslået retsakt: forordning. 3.RESULTATERNE AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Forordningen om fiskerimuligheder revideres flere gange i løbet af året for at indføre de ændringer, der er nødvendige for at afspejle den seneste videnskabelige rådgivning og andre tiltag. •Høringer af interesserede parter a)Høringsmetoder, hovedmålgrupper og deltagernes generelle profil Kommissionen har hørt de interesserede parter, navnlig gennem de rådgivende råd, og medlemsstaterne om den foreslåede tilgang til de forskellige forslag om fiskerimuligheder på grundlag af sin meddelelse med titlen "Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021". Kommissionen har desuden fulgt retningslinjerne i sin meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om forbedret samråd om EF's fiskeriforvaltning (KOM(2006) 246 endelig), som beskriver principperne for den såkaldte frontloading-procedure.

b)Sammenfatning af svarene og af, hvordan der er taget hensyn til dem Svarene på Kommissionens meddelelse som nævnt ovenfor afspejler medlemsstaternes og de interesserede parters holdninger til Kommissionens evaluering af ressourcernes tilstand og af, hvordan man kan sikre en passende forvaltning. Kommissionen har taget hensyn til svarene under udarbejdelsen af forslaget. •Ekspertbistand Hvad angår den anvendte metode, har Kommissionen som allerede nævnt hørt Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES). Rådgivning fra ICES udarbejdes på grundlag af rådgivningsrammer, der er udviklet af organisationens ekspertgrupper og beslutningsorganer, og forelægges i overensstemmelse med det aftalememorandum, der er indgået med Kommissionen. Det endelige mål er at genoprette bestandene til og opretholde dem på et niveau, som giver det maksimale bæredygtige udbytte (MSY). Dette mål er udtrykkeligt fastsat i grundforordningen for den fælles fiskeripolitik, navnlig i artikel 2, stk. 2, som har følgende ordlyd: "[...] skal udnyttelsesgraden for det maksimale bæredygtige udbytte, hvor det er muligt, nås inden udgangen af 2015 og [...] senest inden udgangen af 2020 for alle bestande". Dette afspejler det tilsagn, som Unionen har afgivet i forbindelse med tiltrædelsen af konklusionerne af verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg i 2002 og den tilhørende gennemførelsesplan. Som allerede nævnt foreligger der faktisk for nogle bestande oplysninger om det maksimale bæredygtige udbytte. Herunder hører de med hensyn til fangstmængde og handelsværdi meget vigtige bestande som kulmule, torsk, havtaske, tunge, glashvarre, kuller og jomfruhummer. Fiskerimulighederne for målbestandene i Nordsøen og de vestlige farvande vil blive fastsat på grundlag af de relevante flerårige planer, hvori der er fastlagt FMSY-intervaller for fiskeridødeligheden, hvilket giver en vis grad af fleksibilitet på visse betingelser. ICES er blevet bedt om at fremlægge rådgivning, der gør det muligt at vurdere behovet for og muligheden for at anvende denne fleksibilitet. Værdierne i det øvre FMSY-interval anvendes kun som grundlag for forslaget til TAC'er, hvis den videnskabelige rådgivning viser, at det er nødvendigt at fastsætte fiskerimulighederne i overensstemmelse med FMSY-intervallerne for at nå målene i den relevante flerårige plan, hvis der er tale om blandet fiskeri, eller for at undgå at forårsage alvorlig skade på en bestand som følge af samspillet inden for en bestand eller mellem bestande eller for at begrænse store udsving fra år til år i fiskerimulighederne. I de tilfælde, hvor en bestands biomasse ligger under de referencepunkter, der henvises til i planen, fastsættes fiskerimulighederne på et niveau, der svarer til fiskeridødeligheden, som reduceres proportionelt under hensyntagen til nedgangen i bestandens biomasse. For at realisere MSY-målet kan det i nogle tilfælde være nødvendigt med en reduktion af fiskeridødeligheden og/eller en reduktion af fangsterne. Dette forslag bygger derfor på MSY-rådgivningen, i det omfang en sådan rådgivning foreligger. I de tilfælde, hvor TAC'en er foreslået på grundlag af MSY-rådgivning, svarer TAC'en til det niveau, som ifølge nævnte rådgivning sikrer realiseringen af MSY-målet i 2021, hvilket er i overensstemmelse målene i den fælles fiskeripolitik. Denne tilgang følger de principper, der er beskrevet i meddelelsen "Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021". Når det gælder de bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om, vil de rådgivende videnskabelige organer anbefale, om fangsterne bør reduceres, stabiliseres eller forøges. Rådgivningen fra ICES har i mange tilfælde givet kvantitative retningslinjer om sådanne variationer. Disse retningslinjer er blevet anvendt som grundlag for fastsættelsen af de foreslåede TAC'er. For nogle bestande (hovedsagelig vidt udbredte bestande, hajer og rokker) forelægges rådgivningen i efteråret. Nærværende forslag vil derfor eventuelt skulle ajourføres, når omtalte rådgivning er modtaget. Endelig vil rådgivningen som nævnt ovenfor blive anvendt til at implementere de godkendte forvaltningsplaner. •Konsekvensanalyse Anvendelsesområdet for forordningen om fiskerimuligheder er nøje afgrænset i traktatens artikel 43, stk. 3. Der tages med forslaget sigte på at undgå kortsigtede strategier og i stedet støtte beslutninger, der sikrer bæredygtigheden på lang sigt, idet der tages hensyn til de berørte parters og de rådgivende råds initiativer, hvis disse er godkendt af ICES eller/og STECF. Kommissionens forslag til en reform af den fælles fiskeripolitik blev desuden, som det sig hør og bør, udarbejdet på grundlag af en konsekvensanalyse (SEC(2011) 891) i forbindelse med hvilken MSY-målet blev analyseret. Ifølge konsekvensanalysens konklusioner er dette mål en nødvendig betingelse for, at der kan opnås miljømæssig, økonomisk og social bæredygtighed. Når det gælder de regionale fiskeriforvaltningsorganisationers fiskerimuligheder og bestande, som deles med tredjelande, gennemfører dette forslag i alt væsentligt internationalt aftalte foranstaltninger. Eventuelle elementer af relevans for vurderingen af mulige konsekvenser for fiskerimulighederne er behandlet i forbindelse med forberedelsen og gennemførelsen af internationale forhandlinger, inden for rammerne af hvilke Unionens fiskerimuligheder er aftalt med tredjeparter. •Målrettet regulering og forenkling Forslaget indebærer en forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder (i EU og medlemsstaterne), især hvad angår indsatsforvaltningen. •Grundlæggende rettigheder Ikke relevant 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET De foreslåede foranstaltninger har ingen budgetmæssige konsekvenser. 5.ANDRE FORHOLD

•Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Forordningens bestemmelser vil blive gennemført, og overholdelsen vil blive kontrolleret i overensstemmelse med den gældende fælles fiskeripolitik. 2020/0308 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2021 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1)I traktatens artikel 43, stk. 3, fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen skal vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. (2)Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyn til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvis det er relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og andre rådgivende organer, samt enhver rådgivning fra de rådgivende råd. (3)Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder, hvis det er relevant, visse funktionelt tilknyttede betingelser. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør fiskerimulighederne fastsættes i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning bør fiskerimulighederne tildeles medlemsstaterne på en sådan måde, at de enkelte medlemsstater sikres relativ stabilitet i fiskeriet efter de enkelte bestande eller i de enkelte fiskerier. (4)Den samlede tilladte fangstmængde (TAC) bør derfor i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til de biologiske og socioøkonomiske aspekter såvel som behovet for at sikre en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og der bør tages hensyn til de holdninger, der er kommet til udtryk under høringen af interessenter, navnlig på møderne med de rådgivende råd. (5)I henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder landingsforpligtelsen fuldt ud anvendelse fra den 1. januar 2019, og alle arter, der er omfattet af fangstbegrænsninger, skal landes. I artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes det, at når landingsforpligtelsen finder anvendelse på en fiskebestand, skal fiskerimulighederne fastsættes under hensyntagen til, at de i stedet for at afspejle landingerne nu skal afspejle fangsterne. I henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 har Kommissionen på grundlag af fælles henstillinger forelagt af medlemsstaterne vedtaget en række delegerede forordninger med nærmere bestemmelser for gennemførelsen af landingsforpligtelsen i form af specifikke planer for udsmid. (6)Ved fastsættelsen af fiskerimulighederne for bestande af arter, der er omfattet af landingsforpligtelsen, bør der tages hensyn til, at udsmid af denne bestand i princippet ikke længere er tilladt. Fiskerimulighederne bør derfor fastsættes på grundlag af tallet for samlede fangster i Det Internationale Havundersøgelsesråds (ICES) rådgivning (i stedet for tallet for ønskede fangster). De mængder, der undtagelsesvis fortsat må smides ud i forbindelse med udøvelsen af landingsforpligtelsen, skal trækkes fra førnævnte tal for de samlede fangster. (7)ICES har for visse bestande forelagt videnskabelig rådgivning om nulfangst. Hvis TAC'erne for disse bestande fastsættes på det niveau, der er angivet i den videnskabelige rådgivning, vil forpligtelsen til at lande alle fangster, der er taget i blandet fiskeri, herunder bifangster af de pågældende bestande, være til hinder for fiskeriet og være såkaldte "choke species". For at finde den rette balance mellem et fortsat fiskeri i betragtning af de potentielt alvorlige socioøkonomiske konsekvenser af en afbrydelse og behovet for at opnå en god biologisk status for de pågældende bestande, bør der under hensyntagen til de vanskeligheder, der er forbundet med at befiske alle bestande i et blandet fiskeri på maksimalt bæredygtigt udbytte (MSY)-niveau på samme tid, fastsættes specifikke bifangst-TAC'er for disse bestande. Disse TAC'er bør fastsættes på et niveau, der reducerer fiskeridødeligheden for disse bestande, og som giver incitament til at forbedre selektiviteten og undgå uønskede fangster. (8)For at reducere fangsterne af bestande, som der er fastsat bifangst-TAC'er for, bør fiskerimulighederne for fiskeri, hvori fisk fra disse bestande fanges, fastsættes på et niveau, som bidrager til, at sårbare bestandes biomasse genoprettes til bæredygtige niveauer. Der bør ligeledes fastsættes tekniske foranstaltninger og kontrolforanstaltninger, der er uløseligt knyttet til fiskerimulighederne, for at hindre ulovligt udsmid. (9)I overensstemmelse med den flerårige plan for de vestlige farvande, der er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/472, skal målet for fiskeridødeligheden i overensstemmelse med FMSY-intervallerne som defineret i nævnte forordnings artikel 2, nås så hurtigt som muligt og på et gradvist stigende grundlag senest i 2020 for de bestande, der er anført i nævnte forordnings artikel 1, stk. 1, og det skal derefter opretholdes inden for FMSY-intervallerne, jf. nævnte forordnings artikel 4. Den samlede fiskeridødelighed for havbars i ICES-afsnit 8a og 8b bør derfor fastsættes i overensstemmelse med MSY under hensyntagen til fangster fra både erhvervsfiskeri og rekreativt fiskeri, inklusive udsmid (i alt 3 108 ton ifølge ICES-rådgivningen). Medlemsstaterne bør træffe passende foranstaltninger for at sikre, at fiskeridødeligheden fra deres flåder og fra deres lyst- og fritidsfiskere ikke overstiger FMSY-værdien, jf. artikel 4, stk. 3, i forordning (EU) 2019/472. (10)Foranstaltningerne vedrørende rekreativt fiskeri efter havbars bør også videreføres under hensyntagen til den betydelige indvirkning, som dette fiskeri har på de pågældende bestande. Inden for grænserne af den videnskabelige rådgivning bør fangstbegrænsningerne videreføres. I betragtning af at der ikke er tilstrækkelig selektivitet, og at der sandsynligvis fanges et større antal fisk end de fastsatte grænser, bør faststående net udelukkes. Under hensyntagen til miljømæssige, sociale og økonomiske forhold, navnlig erhvervsfiskernes afhængighed af havbars i kystsamfundene, vil der med disse foranstaltninger for denne bestand være fundet en passende balance mellem erhvervsfiskeres og lyst- og fritidsfiskeres interesser. Disse foranstaltninger vil navnlig gøre det muligt for lyst- og fritidsfiskere at udøve deres fiskeriaktiviteter ved at tage hensyn til indvirkningen heraf på disse bestande.

(11)For så vidt angår bestanden af europæisk ål (Anguilla anguilla) har ICES rådgivet, at al menneskeskabt dødelighed, herunder rekreativt fiskeri og erhvervsfiskeri, bør reduceres til nul eller holdes så tæt på nul som muligt. Desuden vedtog Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) henstilling GFCM/42/2018/1 om forvaltningsforanstaltninger for europæisk ål i Middelhavet. Der bør opretholdes lige vilkår i hele Unionen, og der bør således også for EU-farvande i ICES-området samt brakvande som f.eks. flodmundinger, kystlaguner og overgangsvande opretholdes en sammenhængende forbudsperiode på tre måneder for alt fiskeri efter europæisk ål på alle udviklingstrin. Eftersom fiskeriforbudsperioden bør være i overensstemmelse med bevaringsmålene i Rådets forordning (EF) nr. 1100/2007 og med europæisk åls tidsmæssige vandringsmønstre i EU-farvande i ICES-området, bør den fastsættes i perioden 1. august 2021-28. februar 2022. (12)Visse TAC'er for bestande af Elasmobranchii (hajer og rokker) har i flere år været sat til nul med en dertil knyttet forpligtelse til straks at genudsætte utilsigtede fangster af sådanne arter. Grunden til denne særbehandling er, at disse bestandes bevarelsesstatus er meget dårlig, og det antages, at udsmid ikke vil øge fiskeridødeligheden, men være til gavn for disse arter, fordi de har en høj overlevelsesrate. Fra den 1. januar 2019 har fangster af disse arter imidlertid skullet landes, medmindre de er omfattet af en af undtagelserne fra landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013. I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i nævnte forordning kan sådanne undtagelser anvendes på arter, som der ikke må fiskes efter, og som er identificeret som sådanne i en EU-retsakt, der er vedtaget inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik. Det bør derfor forbydes at fiske efter disse arter i de pågældende områder. (13)I henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør TAC'erne for bestande, der er omfattet af flerårige planer, fastsættes i overensstemmelse med reglerne i disse planer. (14)Den flerårige plan for Nordsøen blev fastlagt ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/973 og trådte i kraft i 2018. Den flerårige plan for de vestlige farvande trådte i kraft i 2019. Fiskerimulighederne for de bestande, der er anført i disse planers artikel 1, bør fastsættes i henhold til målene (FMSY-intervallerne) og sikkerhedsforanstaltningerne i overensstemmelse med betingelserne i disse planer. FMSY-intervallerne er angivet i den relevante rådgivning fra ICES. Når der ikke foreligger tilstrækkelige videnskabelige oplysninger, bør fiskerimulighederne for bifangstbestande fastsættes i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen, som anført i de flerårige planer. (15)I henhold til artikel 8 i den flerårige plan for de vestlige farvande skal der – hvis den videnskabelige rådgivning viser, at gydebiomassen for en bestand, der er omhandlet i planens artikel 1, stk. 1, ligger under Blim – træffes yderligere afhjælpende foranstaltninger for at sikre en hurtig genopretning af bestanden til over de niveauer, der kan give MSY. De afhjælpende foranstaltninger kan navnlig omfatte en midlertidig indstilling af det målrettede fiskeri efter den pågældende bestand og en passende reduktion af fiskerimulighederne for disse bestande og/eller andre bestande i fiskeri, hvor der tages torsk eller hvilling som bifangster. (16)TAC'erne for almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1627. (17)Den 17. december 2018 offentliggjorde ICES rådgivning om fleksibiliteten mellem ICES-afsnit 8c og 9a for hestemakrel (Trachurus spp.). Ifølge ICES bør fleksibiliteten mellem disse to områder og bestande ikke overstige forskellen mellem den fangstmængde, der svarer til en fiskeridødelighed på Fp.05 og den fastsatte TAC. Der må heller ikke overføres TAC til en bestand med en gydebiomasse, der ligger under grænsereferencepunktet (Blim). Ifølge betingelserne i nævnte videnskabelige rådgivning bør den særlige fleksibilitet (særlig betingelse) for hestemakrel mellem ICES-underområde 9 og ICES-afsnit 8c fastsættes til [10 %] i 2021. (18)For bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge den forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen, der er defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, herunder især de tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri. (19)Der blev ved Rådets forordning (EF) nr. 847/96 indført supplerende betingelser for forvaltningen af TAC'er fra år til år, herunder i henhold til nævnte forordnings artikel 3 og 4 bestemmelser om fleksibilitet for præventive og analytiske TAC'er. I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet, når det fastsætter TAC'erne, beslutte, hvilke bestande der ikke skal være omfattet af nævnte forordnings artikel 3 eller 4, navnlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand. I 2014 blev der ved artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 indført endnu en mekanisme for årsbaseret fleksibilitet for alle de bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen. For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som ville underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer, hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og forværre bestandenes biologiske tilstand, bør det derfor fastsættes, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 kun anvendes på analytiske TAC'er, hvis den årsbaserede fleksibilitet i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 ikke anvendes. (20)Den årsbaserede fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013, bør udelukkes, hvis der er risiko for, at anvendelsen af denne fleksibilitet undergraver opfyldelsen af den fælles fiskeripolitiks mål, navnlig for bestande, hvis biomasse ligger under Blim. (21)Hvis en TAC for en bestand kun tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten bemyndiges til at fastlægge niveauet for denne TAC. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af TAC-niveauet handler i fuld overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks principper og regler. (22)Den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2021 bør fastsættes i overensstemmelse med artikel 5, 6, 7 og 9 i og bilag I til forordning (EU) 2016/1627. (23)For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne bør der gives mulighed for at gennemføre en fleksibel ordning mellem visse af TAC-områderne for så vidt angår den samme biologiske bestand. (24)For visse arter, såsom bestemte hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt i form af et generelt forbud mod fiskeri efter de pågældende arter. (25)På den 12. konference mellem parterne i konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, som blev afholdt i Manila den 23.-28. oktober 2017, blev en række arter tilføjet til konventionens lister over beskyttede arter i konventionens tillæg I og II. Disse arter bør derfor beskyttes i forbindelse med EU-fiskerfartøjers fiskeri i alle farvande, og tredjelandsfiskerfartøjers fiskeri i EU-farvande. (26)De fiskerimuligheder for EU-fiskerfartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at fastsætte de koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning. (27)Ifølge rådgivningen fra ICES bør den særlige ordning for forvaltning af tobis og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og 3a og ICES-underområde 4 opretholdes. Eftersom den videnskabelige rådgivning fra ICES først forventes at foreligge i februar 2021, bør TAC'er og kvoter for denne bestand midlertidigt fastsættes til nul, indtil rådgivningen foreligger. (28)[Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge og Færøerne, holdt samråd om fiskerirettigheder med disse partnere. Den Blandede Komité har efter proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland fastsat niveauet for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2021. Disse fiskerimuligheder bør derfor indarbejdes i denne forordning. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter de relevante internationale samråd.] (29)Unionens TAC for hellefisk i internationale farvande i ICES-område 1 og 2 berører ikke Unionens holdning til den passende EU-andel af dette fiskeri. (30)[På årsmødet i 2019 var Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) ikke i stand til at vedtage bevarelsesforanstaltninger for de to bestande af rødfisk i Irmingerhavet. De relevante TAC'er bør fastsættes for disse bestande i overensstemmelse med de holdninger, som Unionen har givet udtryk for i NEAFC. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i NEAFC.]

(31)[På årsmødet i 2017 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), at ICCAT i 2018 og 2019 kan fordele de ikketildelte reserver for almindelig tun for 2019 og 2020, idet der navnlig tages hensyn til det ikkeindustrielle fiskeris behov i de kontraherende parter i ICCAT og de samarbejdende ikkekontraherende parter, enheder eller fiskerienheder ("CPC'er"), der ikke alene er kyststater, men også samtidig er udviklingslande. Nævnte fordeling blev aftalt på det mellemliggende møde i 2. panel under ICCAT (marts 2018 i Madrid), idet Unionens tildeling blev baseret på oplysninger fra tre medlemsstater: Grækenland, Spanien og Portugal. Unionen har således modtaget specifikke supplerende fiskerimuligheder på 87 ton for 2019 og 100 ton for 2020, som skal anvendes af Unionens ikkeindustrielle flåder i visse EU-regioner. Denne tildeling af fiskerimuligheder til Unionen blev godkendt på ICCAT's årsmøde i 2018 og 2019. De parametre, der er etableret af Rådet for fastsættelsen af fordelingsnøglen for 2019 mellem Grækenland, Spanien og Portugal, er fortsat gældende for 2020. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (32)[ICCAT-henstilling 16-05 om begrænsning af TAC'en for sværdfisk i Middelhavet i 2020 bør gennemføres i EU-lovgivningen. Som det allerede er tilfældet for bestanden af almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, bør fangster i rekreativt fiskeri af alle andre ICCAT-bestande være omfattet af de fangstbegrænsninger, der er vedtaget af ICCAT. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (33)[På årsmødet i 2019 nåede ICCAT for første gang til enighed om en TAC for nordatlantisk blåhaj, der fanges i forbindelse med ICCAT-fiskeri, og om fordelingsnøglen. Fiskerimulighederne for denne bestand bør derfor tildeles medlemsstaterne. Desuden nåede ICCAT til enighed om en ikketildelt TAC for sydatlantisk blåhaj, der fanges i forbindelse med ICCAT-fiskeri. De årlige landingsbegrænsninger blev endvidere fordelt mellem de kontraherende parter for bestandene af blå marlin og hvid marlin/spydfisk i Atlanterhavet. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i ICCAT.] (34)[På årsmødet i 2019 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter for perioden 1. december 2019—30. november 2020. Der bør ved fastsættelsen af fiskerimulighederne for 2020 tages hensyn til udnyttelsen af kvoterne i 2019. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i CCAMLR.] (35)[Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) vedtog på sit årsmøde i 2019 nye fangstbegrænsninger for gulfinnet tun (Thunnus albacares), der ikke berører Unionens fangstbegrænsninger inden for rammerne af IOTC. Men den begrænsede muligheden for at bruge anordninger til tiltrækning af fisk (FAD) samt forsyningsfartøjer. Der blev vedtaget foranstaltninger vedrørende opbevaring af djævlerokker. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i CCAMLR.] (36)Årsmødet i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted den 25.–29. januar 2021. Indtil årsmødet har fundet sted, bør de gældende foranstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet opretholdes foreløbigt. (37)[Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) vedtog på sit årsmøde i 2017 en bevaringsforanstaltning for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit for perioden 2018–2020. Den blev ikke revideret på IATTC's årsmøde i 2019 og bør derfor fortsat gennemføres i EU-lovgivningen. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i IATTC.] (38)[På sit årsmøde i 2019 bekræftede Kommissionen for Bevarelse af Sydlig Tun (CCSBT) TAC'en for sydlig tun for perioden 2018–2020, som vedtaget på årsmødet i 2016. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i IATTC.] (39)[Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årsmøde i 2019 TAC'er for de vigtigste arter under dens kompetenceområde. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i SEAFO.] (40)[Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) bibeholdt på sit årsmøde i 2019 de tidligere vedtagne bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-lovgivningen. Betragtningen og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i WCPFC.] (41)Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 42. årsmøde i 2020 en række fiskerimuligheder for 2021 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1–4. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. (42)[Inden for rammerne af aftalen blev der på det 6. møde mellem parterne i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (SIOFA) i 2019 vedtaget bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger for de bestande, der er omfattet af aftalen. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-lovgivningen. Betragtningerne og de relevante bestemmelser vil blive ajourført efter årsmødet i SIOFA.] (43)For så vidt angår fiskerimulighederne for arktiske krabber i området omkring Svalbard indrømmer Paristraktaten af 1920 alle parter i denne traktat lige og ikkediskriminerende adgang til ressourcer, herunder også i fiskeriet. Unionens holdning til denne adgang, når den udnyttes i fiskeriet efter arktiske krabber på kontinentalsoklen omkring Svalbard er anført i to verbalnoter til Norge af 25. oktober 2016 og 24. februar 2017. For at sikre, at udnyttelsen af arktiske krabber i området ved Svalbard sker i overensstemmelse med de regler om ikkeforskelsbehandling, der måtte være fastsat af Norge, hvis højhedsområde og jurisdiktion området inden for nævnte traktats grænser hører under, bør det fastsættes, hvor mange fartøjer, der må få tilladelse til at udøve det pågældende fiskeri. Fordelingen af disse fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne er begrænset til 2021. Der mindes om, at hovedansvaret i Unionen for at sikre overholdelsen af gældende ret ligger hos flagmedlemsstaten. (44)Der bør i overensstemmelse med Unionens erklæring til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kystfastsættes fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande. (45)Eftersom visse bestemmelser skal anvendes kontinuerligt, bør bestemmelserne i denne forordning vedrørende forbud og lukkede perioder – for at undgå retsusikkerhed i perioden mellem udgangen af 2021 og datoen for ikrafttrædelsen af forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2022 – fortsat finde anvendelse i begyndelsen af 2022, indtil forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2022 træder i kraft. (46)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser for så vidt angår bemyndigelse af de enkelte medlemsstater til at benytte sig af systemet for fiskeriindsatstildelinger i overensstemmelse med en kW-dage-ordning. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011. (47)For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser både hvad angår tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri og bedre videnskabelig observatørdækning og hvad angår fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af information vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 182/2011. (48)For at undgå afbrydelser i fiskeriet og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2021 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2021, og visse bestemmelser vedrørende specifikke områder, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen. (49)Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for Unionen, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. Det er derfor nødvendigt, at de bestemmelser, der gennemfører disse foranstaltninger i EU-lovgivningen, anvendes med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor fastsættes for en periode, der begynder den 1. december 2020, bør de relevante bestemmelser i denne forordning finde anvendelse fra nævnte dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da CCAMLR-medlemmer ikke må fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse. (50)Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med EU-retten —

VEDTAGET DENNE FORORDNING: AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER Artikel 1

Genstand 1.Ved denne forordning fastsættes der fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande. 2.Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter: a)fangstbegrænsninger for 2021 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2022 b)fiskeriindsatsbegrænsninger for 2021, undtagen fiskeriindsatsbegrænsningerne i bilag II, som finder anvendelse fra den 1. februar 2021 til den 31. januar 2022 c)fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2020 til den 30. november 2021 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet d)fiskerimuligheder for visse bestande i de områder af IATTC-konventionsområdet, der er fastlagt i artikel 30, for de perioder i 2020 og 2021, som er fastsat i samme artikel. Artikel 2

Anvendelsesområde 1.Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer: a)EU-fiskerfartøjer b)tredjelandsfartøjer i EU-farvande. 2.Denne forordning finder også anvendelse på rekreativt fiskeri, når et sådant fiskeri udtrykkeligt nævnes i dens relevante bestemmelser. Artikel 3

Definitioner Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse. Derudover forstås ved: a)"tredjelandsfartøj": et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland b)"rekreativt fiskeri": ikkekommercielt fiskeri, der udnytter havets biologiske ressourcer, herunder til rekreation, turisme eller sport c)"internationale farvande": farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion d)"samlet tilladt fangstmængde" (TAC):

i)i fiskerier, der er omfattet af den undtagelse fra landingsforpligtelsen, der er omhandlet i artikel 15, stk. 4-7, i forordning (EU) nr. 1380/2013, den mængde fisk, der hvert år må landes af hver bestand ii)i alle andre fiskerier den mængde fisk, der hvert år må fanges af hver bestand e)"kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland f)"analytisk vurdering": kvantitativ evaluering af bestandsudviklingen på grundlag af data om en bestands biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til, at der kan forelægges videnskabelig rådgivning om fremtidige fangstmuligheder g)"maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som defineret i artikel 6, nr. 34), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1241 h)"EU-fiskerflåderegister": det register, der er oprettet af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013 i)"fiskerilogbog": den logbog, der er omhandlet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 j)"instrumenteret bøje": en bøje, der er tydeligt mærket med et unikt referencenummer, der gør det muligt at identificere dens ejer, og som er udstyret med et satellitovervågningssystem til overvågning af dens position k)"bøje i drift": enhver instrumenteret bøje, der i forvejen er aktiveret, tændt og sat ud på havet, på en drivende FAD eller flydende genstand, som sender positioner og alle andre tilgængelige oplysninger såsom ekkolodsestimater. Artikel 4

Fiskeriområder I denne forordning forstås ved: a)"ICES-områder" (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 b)"Skagerrak": det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst c)"Kattegat": det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen d)"Funktionel enhed 16 i ICES-underområde 7": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –53°30'N 15°00'V –53°30'N 11°00'V –51°30'N 11°00'V –51°30'N 13°00'V –51°00'N 13°00'V

–51°00'N 15°00'V e)"Funktionel enhed 25 i ICES-afsnit 8c": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –43°00'N 9°00'V –43°00'N 10°00'V –43°30'N 10°00'V –43°30'N 9°00'V –44°00'N 9°00'V –44°00'N 8°00'V –43°30'N 8°00'V f)"Funktionel enhed 26 i ICES-afsnit 9a": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –43°00'N 8°00'V –43°00'N 10°00'V –42°00'N 10°00'V –42°00'N 8°00'V g)"Funktionel enhed 27 i ICES-afsnit 9a": det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –42°00'N 8°00'V –42°00'N 10°00'V –38°30'N 10°00'V –38°30'N 9°00'V –40°00'N 9°00'V

–40°00'N 8°00'V h)"Funktionel enhed 30 i ICES-afsnit 9a": det geografiske område, der er omfattet af Spaniens jurisdiktion i Cadizbugten og i de tilstødende farvande i 9a i)"Funktionel enhed 31 i ICES-afsnit 8c": det geografiske havområde, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter: –43°30'N 6°00'V –44°00'N 6°00'V –44°00'N 2°00'V –43°30'N 2°00'V j)"Cadizbugten": den geografiske del af ICES-afsnit 9a, der ligger øst for længdegrad 7°23'48″V k)"CCAMLR-konventionsområdet" (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 l)"CECAF-områder" (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 m)"IATTC-konventionsområdet" (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica n)"ICCAT-konventionsområdet" (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet o)"IOTC-kompetenceområdet" (IOTC: Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean p)"NAFO-områder" (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 q)"SEAFO-konventionsområdet" (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav r)"SIOFA-aftaleområdet" (SIOFA: fiskeriaftale for det sydlige Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean s)"SPRFMO-konventionsområdet" (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af højsøfiskeressourcer i det sydlige Stillehav t)"WCPFC-konventionsområdet" (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav u)"Beringshavets højsøområde": det geografiske højsøområde i Beringshavet uden for 200 sømil fra de basislinjer, hvorfra bredden af Beringshavskyststaternes territorialfarvand måles v)"overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne": det geografiske område, der er afgrænset som følger:

–længdegrad 150°V –længdegrad 130°V –breddegrad 4°S –breddegrad 50°S. AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER

FOR EU-FISKERFARTØJER KAPITEL I

Almindelige bestemmelser Artikel 5

TAC'er og tildelinger 1.I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fiskerfartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant. 2.EU-fartøjer må inden for de TAC'er, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning, fiske i farvande henhørende under Færøernes, Grønlands og Norges fiskerijurisdiktioner og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 14 og del A i bilag V til nærværende forordning og i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2403 samt i de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser. Artikel 6

TAC'er, som skal fastsættes af medlemsstaterne 1.TAC'erne for visse fiskebestande fastsættes af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I. 2.De TAC'er, som en medlemsstat fastsætter, skal: a)være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og b)resultere i: i)en udnyttelse af bestanden, der med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med MSY, hvis der foreligger en analytisk vurdering eller ii)en udnyttelse af bestanden, der er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen i fiskeriforvaltningen, hvis der ikke foreligger en analytisk vurdering, eller denne er ufuldstændig. 3.Hver af de berørte medlemsstater indgiver senest den 15. marts 2021 følgende oplysninger til Kommissionen: a)de vedtagne TAC'er b)de data, den berørte medlemsstat har indsamlet og vurderet, og som de vedtagne TAC'er er baseret på c)nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC'er er i overensstemmelse med stk. 2.

Artikel 7

Betingelser for landing af fangster og bifangster 1.Fangster, der ikke er omfattet af landingsforpligtelsen i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, må kun beholdes om bord eller landes, hvis: a)fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller b)fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt. 2.De bestande af ikkemålarter, der er inden for sikre biologiske grænser som omhandlet i artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på den undtagelse fra forpligtelsen til at modregne fangsterne i de relevante kvoter, der er fastsat i samme artikel. Artikel 8

Fiskeriindsatsbegrænsninger i ICES-afsnit 7e 1.For så vidt angår de perioder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), angives i bilag II de teknisk aspekter af de rettigheder og forpligtelser, der vedrører bilag II, for så vidt angår forvaltningen af tungebestanden i ICES-afsnit 7e. 2.Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter tildele en medlemsstat, der har anmodet herom i overensstemmelse med punkt 7.4 i bilag II, et antal ekstra havdage ud over dem, der er omhandlet i punkt 5 i bilag II, hvor en flagmedlemsstat kan give et fartøj tilladelse til at være til stede i ICES-afsnit 7e med regulerede redskaber om bord. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011. 3.Kommissionen kan ved hjælp af gennemførelsesretsakter tildele en medlemsstat, der har anmodet herom, op til højst tre dage i perioden 1. februar 2020—31. januar 2021 ud over dem, der er omhandlet i punkt 5 i bilag II, hvor et fartøj må være til stede i ICES-afsnit 7e på grundlag af et forbedret program for videnskabelig observatørdækning, jf. punkt 8.1 i bilag II. Tildelingen skal ske på grundlag af den beskrivelse, som medlemsstaten forelægger i overensstemmelse punkt 8.3 i bilag II, og efter høring af STECF. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 53, stk. 2. Artikel 9

Foranstaltninger til forvaltning af rekreativt fiskeri efter havbars i Biscayabugten I rekreativt fiskeri, også fra kysten, i ICES-afsnit 8a og 8b må der højst fanges og beholdes to havbars pr. fisker pr. dag. Dette stykke finder ikke anvendelse på faststående net, der hverken må bruges til at fange eller beholde havbars. Dette stykke finder anvendelse med forbehold af strengere nationale foranstaltninger for rekreativt fiskeri. Artikel 10

Foranstaltninger gældende for det europæiske ålefiskeri i EU-farvande i ICES-området Ethvert målrettet, utilsigtet og rekreativt fiskeri efter europæisk ål er forbudt i EU-farvande i ICES-området og brakvande som f.eks. flodmundinger, kystlaguner og overgangsvande i en sammenhængende periode på tre måneder, som fastlægges af den enkelte berørte medlemsstat mellem den 1. august 2021 og den 28. februar 2022. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen den fastlagte periode senest den 1. juni 2021. Artikel 11

Særlige bestemmelser om fordelingen af fiskerimuligheder 1.Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for: a)udvekslinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 b)nedsættelser og omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 c)omfordelinger i henhold til artikel 12 og 47 i Rådets forordning (EU) 2017/2403 d)yderligere landinger i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 e)tilbageholdte mængder i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013

f)nedsættelser i henhold til artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009 g)kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 16 i nærværende forordning. 2.De bestande, der er underlagt præventive eller analytiske TAC'er, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på forvaltningen fra år til år af TAC'er og kvoter som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96. 3.Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC. 4.Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 finder ikke anvendelse, hvis en medlemsstat benytter sig af den fleksibilitet fra år til år, der fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Artikel 12

Afhjælpende foranstaltninger vedrørende torsk i Kattegat 1.EU-fartøjer, der fisker i Kattegat med bundtrawl (redskabskode: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX og PTB) med en mindstemaskestørrelse på 70 mm, skal anvende et af følgende selektive redskaber: a)en sorteringsrist med højst 35 mm mellem tremmerne med en ublokeret åbning, hvor fisk kan slippe ud b)en sorteringsrist med højst 50 mm mellem tremmerne, der adskiller fladfisk og rundfisk, med en ublokeret åbning, hvor rundfisk kan slippe ud c)et SELTRA-panel med en maskestørrelse på 300 mm (kvadratmasker) d)et reguleret, meget selektivt redskab, hvis tekniske specifikationer ifølge en videnskabelig undersøgelse vurderet af STECF medfører, at der fanges mindre end 1,5 % torsk, hvis det er det eneste redskab, fartøjet medfører om bord. 2.De EU-fartøjer, der deltager i et projekt, der gennemføres af en berørt medlemsstat, og som råder over fungerende udstyr til fuldt dokumenteret fiskeri, kan anvende et redskab, der opfylder betingelserne i del B i bilag V til forordning (EU) 2019/1241. De pågældende medlemsstater meddeler Kommissionen listen over disse fartøjer. Artikel 13

Forbudte arter 1.Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, beholde om bord, omlade eller lande følgende arter: (a)tærbe (Raja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a, 3a og 7d og i ICES-underområde 4 (b)pragtberyx (Beryx splendens) i NAFO-underområde 6 (c)brun pighaj (Centrophorus squamosus) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES underområde 1 og 14 (d)portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14 (e)chokoladehaj (Dalatias licha) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14 (f)næbhaj (Deania calcea) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14

(g)skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 3, 4, 6, 7, 8, 9 og 10 (h)lyshaj (Etmopterus princeps) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1 og 14 (i)almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og underområde 4 og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde 1, 5, 6, 7, 8, 12 og 14 (j)sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande (k)sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit 3a (l)broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde 6 og 10 (m)hvalhaj (Rhincodon typus) i alle farvande (n)almindelig guitarfisk (Rhinobatos rhinobatos) i Middelhavet (o)almindelig pighaj (Squalus acanthias) i EU-farvande i ICES-underområde 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 10, medmindre det foregår inden for rammerne af programmer, der tager sigte på at undgå fangst, jf. bilag IA. 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individerne genudsættes straks. Artikel 14

Dataoverførsel Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande og fiskeriindsatsen, anvendes de bestandskoder, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning. Kapitel II

Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande Artikel 15

Fiskeritilladelser 1.Det maksimale antal fiskeritilladelser, der tildeles EU-fiskerfartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag V, del A. 2.Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale ("swap") i de fiskeriområder, der er nævnt i del A i bilag V til nærværende forordning, skal overførslen ledsages af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. del A i bilag V til nærværende forordning, må dog ikke overskrides. Kapitel III

Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande Afdeling 1

Almindelige bestemmelser Artikel 16

Kvoteoverførsler og -udvekslinger 1.Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations (RFFO) regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO'en, kan en medlemsstat ("den berørte medlemsstat") drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant.

2.Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den berørte medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har drøftet med den relevante kontraherende part i RFFO'en. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den relevante kontraherende part i RFFO'en meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen meddeler RFFO'ens sekretariat den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til nævnte organisations regler. 3.Kommissionen underretter medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling. 4.De fiskerimuligheder, der er modtaget fra eller overført til den relevante kontraherende part i RFFO'en i forbindelse med kvoteoverførslen eller -udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt eller fratrukket den berørte medlemsstats tildeling fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den relevante kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne. 5.Denne artikel anvendes indtil den 31. januar 2022 for kvoteoverførsler fra en kontraherende part i en RFFO til Unionen og for den efterfølgende fordeling mellem medlemsstaterne. [Afdeling 2-10 nedenfor vil blive ajourført efter de relevante årlige møder i RFFO'erne] Afdeling 2

ICCAT-konventionsområdet Artikel 17

Begrænsning af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapacitet 1.Antallet af EU-stangfartøjer og EU-dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 1. 2.Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 2. 3.Antallet af EU-fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 3. 4.Antallet af fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske efter, opbevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 4. 5.Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 5. 6.Den samlede tunopdræts- og opfedningskapacitet og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 6. 7.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, som må fiske efter nordlig hvid tun som målart, jf. artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 520/2007, begrænses som fastsat i nærværende forordnings bilag VI, punkt 7. 8.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer med en længde på mindst 20 m, som fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, begrænses som fastsat i bilag VI, punkt 8. Artikel 18

Rekreativt fiskeri Medlemsstaterne afsætter eventuelt en særlig andel til rekreativt fiskeri fra deres tildelte kvoter som fastsat i bilag ID. Artikel 19

Hajer 1.Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus), der er fanget i enhver form for fiskeri. 2.Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.

3.Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo), der er fanget i ICCAT-konventionsområdet. 4.Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus), der er fanget i enhver form for fiskeri. 5.Det er forbudt at beholde om bord silkehaj (Carcharhinus falciformis), der er fanget i enhver form for fiskeri. Afdeling 3

CCAMLR-konventionsområdet Artikel 20

Underretninger om forsøgsfiskeri efter isfiskarter Medlemsstaterne kan i 2020 deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter (Dissostichus spp.) i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion. Hvis en medlemsstat agter at deltage i et sådant forsøgsfiskeri, skal den senest den 1. juni 2020 underrette CCAMLR's sekretariat herom, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004. Artikel 21

Begrænsninger for forsøgsfiskeri efter isfiskarter 1.Fiskeri efter isfiskarter i fangståret 2019-2020 begrænses til de medlemsstater, underområder og antal fartøjer, der er fastsat i bilag VII, tabel A, for de arter, TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i nævnte bilags tabel B. 2.Direkte fiskeri efter hajarter til andre formål end videnskabelig forskning er forbudt. Enhver bifangst af hajer, især ungfisk og drægtige hunner, som utilsigtet fanges i fiskeriet efter isfiskarter, genudsættes levende. 3.Hvis det er relevant, indstilles fiskeriet i en lille forskningsenhed (SSRU), når den rapporterede fangst når op på den fastsatte TAC, og den pågældende SSRU lukkes for fiskeri i resten af fangståret. 4.Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå en overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I de områder i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, hvor det er tilladt at fiske i henhold til artikel 20, er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde. Artikel 22

Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangståret 2020-2021 1.Hvis en medlemsstat agter at fiske efter antarktisk lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2020-2021, underretter den senest den 1. maj 2020 Kommissionen ved brug af formatet i del B i tillægget til bilag VII til nærværende forordning om sin hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne forelægger Kommissionen underretningerne for CCAMLR's sekretariat senest den 30. maj 2020. 2.Den underretning, der er omhandlet i denne artikels stk. 1, skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i fiskeriet efter antarktisk lyskrebs, indeholde de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004. 3.En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender underretningen, eller som fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, og som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag. 4.Medlemsstaterne kan give andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs, hvis et fartøj med tilladelse er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og samtidig forelægge: a)alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004 b)en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger. 5.Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fiskerfartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU), tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs. Afdeling 4

IOTC-kompetenceområdet

Artikel 23

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer,

der fisker i IOTC-kompetenceområdet 1.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-kompetenceområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VIII, punkt 1. 2.Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-kompetenceområdet og den dertil svarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VIII, punkt 2. 3.Medlemsstaterne kan foretage en omfordeling af de fartøjer, der er udpeget til en af de to typer fiskeri, der er omhandlet i stk. 1 og 2, til den anden type fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at en sådan ændring ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande. 4.Hvis der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, sørger medlemsstaterne for, at de fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's register over fartøjer med tilladelse eller i andre regionale tunforvaltningsorganisationers fartøjsregistre. Det er heller ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en RFFO's liste over fartøjer, der udøver IUU-fiskeri. 5.Medlemsstaterne må kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lofter inden for de grænser, der er fastsat i de udviklingsplaner, som er forelagt IOTC. Artikel 24

Drivende FAD'er og forsyningsfartøjer 1.Drivende FAD'er skal være udstyret med instrumenterede bøjer. Det er forbudt at anvende andre bøjer, såsom radiobøjer. 2.Et notfartøj må højst følge 300 bøjer i drift ad gangen. 3.Der må højst anskaffes 500 instrumenterede bøjer om året til hvert enkelt notfartøj. Intet notfartøj må på noget tidspunkt have mere end 500 instrumenterede bøjer (bøjer på lager og bøjer i drift). 4.Der må højst være to forsyningsfartøjer til støtte for mindst fem notfartøjer, og de skal alle føre en medlemsstats flag. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse på medlemsstater, der kun anvender ét forsyningsfartøj. 5.Et enkelt notfartøj må til enhver tid højst støttes af ét forsyningsfartøj, der fører en medlemsstats flag. 6.Unionen registrerer hverken nye eller supplerende forsyningsfartøjer i IOTC's liste over godkendte fartøjer. Artikel 25

Hajer 1.Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae, der er fanget i enhver form for fiskeri. 2.Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus), der er fanget i enhver form for fiskeri, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for den eksklusive økonomiske zone (EEZ) i den medlemsstat, hvis flag de fører, og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug. 3.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individerne genudsættes straks. Artikel 26

Djævlerokker 1.Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, beholde om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af djævlerokker (familien Mobulidae, herunder arterne Manta og Mobula), undtagen for fiskerfartøjer, der driver subsistensfiskeri (hvor de fangede fisk forbruges direkte af fiskernes familier). Uanset første afsnit må djævlerokker, der utilsigtet fanges i ikkeindustrielt fiskeri (andet fiskeri end langlinefiskeri eller overfladefiskeri, dvs. fiskeri med not-, stang-og-line-, garn-, håndline- og dørgefartøjer, som er registreret i IOTC's liste over godkendte fartøjer), landes, dog udelukkende med henblik på lokalt forbrug.

2.Alle fiskerfartøjer, bortset fra fartøjer, der driver subsistensfiskeri, genudsætter, i det omfang det er praktisk muligt, straks djævlerokker levende og uskadte, så snart de ses i nettet, på krogen eller på dækket, og gør det på en måde, der medfører mindst mulig skade for de fisk, der fanges. Afdeling 5

SPRFMO-konventionsområdet Artikel 27

Pelagisk fiskeri 1.Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IH. 2.De i stk. 1 anførte medlemsstater skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2020, til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 78 600 ton i det pågældende område. 3.De fiskerimuligheder, der er fastsat i bilag IH, må kun udnyttes på betingelse af, at medlemsstaterne senest den femte dag i den følgende måned sender Kommissionen listen over fartøjer, som fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet, oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer, månedlige fangstrapporter, og, hvis det er muligt, oplysninger om havneanløb med henblik på videresendelse af disse oplysninger til SPRFMO-sekretariatet. Artikel 28

Bundfiskeri 1.Medlemsstaterne begrænser deres fangster af bundfisk eller bundfiskeriindsats i 2020 i SPRFMO-konventionsområdet til de dele af konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, og til et niveau, der ikke overstiger de årlige gennemsnitlige fangstmængder eller indsatsparametre i nævnte periode. De må kun fiske på et niveau, der overstiger de dokumenterede fangster eller den dokumenterede indsats, hvis SPRFMO godkender deres planer om at fiske på et højere niveau. 2.Medlemsstater, der ikke kan dokumentere fangster af bundfisk eller en bundfiskeriindsats i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, må kun fiske, hvis SPRFMO godkender deres plan om at fiske uden dokumenteret indsats eller dokumenterede fangster. Artikel 29

Forsøgsfiskeri 1.Medlemsstaterne må kun deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter (Dissostichus spp.) i SPRFMO-konventionsområdet i 2020, hvis SPRFMO har godkendt deres ansøgning om at deltage i et sådant fiskeri, som ledsages af en fiskeriplan og et tilsagn om at gennemføre en dataindsamlingsplan. 2.Fiskeriet må kun udøves i de forskningsblokke, der er specificeret af SPRFMO. Det er forbudt at fiske på mindre end 750 meters dybde og på mere end 2 000 meters dybde. 3.TAC'en er som fastsat i bilag IH. Fiskeriet begrænses til en fangstrejse af højst 21 på hinanden følgende dages varighed og til højst 5 000 kroge pr. sæt med højst 20 sæt pr. forskningsblok. Fiskeriet indstilles, enten når TAC'en er nået, eller når der er blevet sat og trukket 100 sæt, alt efter hvad der indtræffer først. Afdeling 6

IATTC-konventionsområdet Artikel 30

Fiskeri med notfartøjer 1.Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt: a)fra kl. 00.00 den 29. juli 2020 til kl. 24.00 den 8. oktober 2020 eller fra kl. 00.00 den 9. november 2020 til kl. 24:00 den 19. januar 2021 i det område, der afgrænses af følgende: –de amerikanske stillehavskystlinjer –længdegrad 150°V –breddegrad 40°N

–breddegrad 40°S b)fra kl. 00.00 den 9. oktober 2020 til kl. 24.00 den 8. november 2020 i det område, der afgrænses af følgende: –længdegrad 96°V –længdegrad 110°V –breddegrad 4°N –breddegrad 3°S. 2.De berørte medlemsstater skal for hvert af deres fartøjer inden den 1. april 2020 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1, litra a), omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det område, der er defineret i stk. 1, i den valgte periode. 3.Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal beholde om bord og derefter lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. 4.Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde: a)hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnede til konsum, eller b)under det sidste træk på en fangstrejse, hvor der måske ikke er tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle de tun, der er fanget i det pågældende sæt. Artikel 31

Drivende FAD'er 1.Et notfartøj må ikke på noget tidspunkt have mere end 450 aktive FAD'er i IATTC-konventionsområdet. En FAD anses for at være aktiv, når den sættes ud på havet, begynder at udsende information om, hvor den befinder sig, og spores af fartøjet, dets ejer eller operatøren. En FAD må kun aktiveres om bord på et notfartøj. 2.Et notfartøj må ikke sætte FAD'er ud i en periode på 15 dage før begyndelsen af den valgte forbudsperiode, jf. artikel 29, stk. 1, litra a), og det skal opsamle samme antal FAD'er, som det oprindeligt har sat ud, senest 15 dage før begyndelsen af forbudsperioden. 3.Medlemsstaterne skal hver måned indberette de daglige oplysninger om alle aktive FAD'er til Kommissionen i overensstemmelse med IATTC's krav. Indberetningerne skal sendes tidligst inden for 60 dage og senest inden for 75 dage. Kommissionen videresender straks oplysningerne til IATTC's sekretariat. Artikel 32

Fangstbegrænsninger for storøjet tun i langlinefiskeri I bilag IL fastsættes de samlede årlige fangster af storøjet tun, som hver medlemsstats langlinefartøjer må tage i IATTC-konventionsområdet Artikel 33

Forbud mod fiskeri efter hvidtippet haj 1.Det er forbudt at fiske efter hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og at beholde om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj, der er fanget i nævnte område. 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af denne art genudsættes straks af fartøjets operatør.

3.Fartøjets operatør sørger for at: a)registrere antallet af genudsætninger med angivelse af status (død eller levende) b)rapportere oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender senest den 31. januar Kommissionen de oplysninger, der er indsamlet i løbet af det foregående år. Artikel 34

Forbud mod fiskeri efter djævlerokker Det er i IATTC-konventionsområdet forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, beholde om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af djævlerokker (familien Mobulidae, herunder arterne Manta og Mobula). Så snart EU-fiskerfartøjer bemærker, at sådanne rokker er blevet fanget, genudsætter de dem straks, hvis det er muligt, levende og uskadte. Afdeling 7

SEAFO-konventionsområdet Artikel 35

Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt: a)spøgelseskattehaj (Apristurus manis) b)større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi) c)korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus) d)lyshaj (Etmopterus princeps) e)glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) f)rokker (Rajidae) g)fløjlshaj (Scymnodon squamulosus) h)dybvandshajer af overordenen Selachimorpha i)almindelig pighaj (Squalus acanthias). Afdeling 8

WCPFC-konventionsområdet Artikel 36

Betingelser for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun,

bugstribet bonit og sydlig hvid tun 1.Medlemsstaterne sikrer, at antallet af fiskedage, som tildeles notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger i højsøområdet mellem 20°N og 20°S, ikke overstiger 403 dage.

2.EU-fiskerfartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) i WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S. 3.Medlemsstaterne sikrer, at fangsterne af storøjet tun (Thunnus obesus) med langliner ikke overstiger 2 000 ton i 2020. Artikel 37

Forvaltning af fiskeri med FAD'er 1.I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at udsætte og efterse FAD'er og at sætte redskaber i forbindelse med disse mellem kl. 00.00 den 1. juli 2020 og kl. 24.00 den 30. september 2020. 2.Ud over forbuddet i stk. 1 er det forbudt at sætte redskaber i forbindelse med FAD'er i WCPFC-konventionsområdets højsøområde, mellem 20°N og 20°S, i yderligere to måneder: enten fra den 1. april 2020 kl. 00.00 til den 31. maj 2020 kl. 24.00 eller fra den 1. november 2020 kl. 00.00 til den 31. december 2020 kl. 24.00. 3.Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde: a)under det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle fiskene b)hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnede til konsum, eller c)hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget. 4.Medlemsstaterne sikrer, at ingen af deres notfartøjer på noget givet tidspunkt har sat flere end 350 FAD'er med aktiverede instrumenterede bøjer ud på havet. Bøjen aktiveres udelukkende om bord på et fartøj. 5.Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal beholde hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord, omlade eller lande den. Artikel 38

Begrænsning af antallet af EU-fiskerfartøjer

med tilladelse til at fiske efter sværdfisk Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områderne syd for 20°S i WCPFC-konventionsområdet, er fastsat i bilag IX. Artikel 39

Fangstbegrænsninger for sværdfisk i langlinefiskeriet syd for 20°S Medlemsstaterne sikrer, at fangsterne af sværdfisk (Xiphias gladius) syd for 20°S med langlinefartøjer i 2020 ikke overstiger den begrænsning, der er fastsat i bilag IG. Medlemsstaterne sikrer også, at fiskeriindsatsen for sværdfisk ikke flyttes til området nord for 20°S som følge af denne foranstaltning Artikel 40

Silkehaj og hvidtippet haj 1.Det er forbudt at beholde om bord, omlade, lande eller lagre dele af eller hele kroppe af følgende arter i WCPFC-konventionsområdet: a)silkehaj (Carcharhinus falciformis) b)hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus). 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individerne genudsættes straks.

Artikel 41

Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne 1.Fartøjer, der udelukkende er opført i WCPFC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i denne afdeling, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra v). 2.Fartøjer, der er opført i både WCPFC's register og IATTC's register, og fartøjer, der udelukkende er opført i IATTC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 30, stk. 1, litra a), artikel 30, stk. 2, 3 og 4, og artikel 31, 32 og 33 ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra v). Afdeling 9

Beringshavet Artikel 42

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde Det er forbudt at fiske efter sej (Gadus chalcogrammus) i Beringshavets højsøområde. Afdeling 10

SIOFA-AFTALEOMRÅDET Artikel 43

Begrænsning af bundfiskeri Medlemsstaterne sikrer, at fartøjer, der fører deres flag og fisker i SIOFA-aftaleområdet: a)begrænser deres årlige bundfiskeriindsats og fangster til deres årlige gennemsnit for de år, hvor deres fartøjer har været aktive i SIOFA-aftaleområdet, i en repræsentativ periode, for hvilken der er indgivet oplysninger til Kommissionen (a)ikke udvider den geografiske fordeling af deres bundfiskeriindsats, bortset fra fiskeri med line og faststående tunfiskenet, til andre områder end dem, hvor der er fisket i de seneste år (b)ikke gives tilladelse til at fiske i de midlertidigt beskyttede områder Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What og Walter's Shoal som defineret i bilag IK, bortset fra fiskeri med line og faststående tunfiskenet og på betingelse af, at de har en videnskabelig observatør om bord i al den tid, der fiskes i disse områder.] AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER

FOR TREDJELANDSFARTØJER,

DER FISKER I EU-FARVANDE Artikel 44

Fiskerfartøjer, der fører norsk flag,

og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne Fiskerfartøjer, der fører norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan fiske i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i denne forordning og i afsnit III i forordning (EU) 2017/2403. Artikel 45

Fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag Fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag, skal overholde betingelserne i denne forordning og i afsnit III i forordning (EU) 2017/2403. Artikel 46

Fiskeritilladelser Det maksimale antal fiskeritilladelser, der må tildeles tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag V, del B. Artikel 47

Betingelser for landing af fangster og bifangster

Betingelserne i artikel 7 gælder for fangster og bifangster taget af tredjelandsfartøjer, der fisker i henhold til de tilladelser, der er omhandlet i artikel 46. Artikel 48

Forbudte arter 1.Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, beholde om bord, omlade eller lande følgende arter i EU-farvande: a)tærbe (Raja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a, 3a og 7d og i ICES-underområde 4 b)skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 3, 4, 6, 7, 8, 9 og 10 c)almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 1, 4, 5, 6, 7, 8, 12 og 14 d)chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps) og portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit 2a og i ICES-underområde 1, 4 og 14 e)sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande f)sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit 3a g)broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde 6, 9 og 10 h)almindelig guitarfisk (Rhinobatos rhinobatos) i Middelhavet i)hvalhaj (Rhincodon typus) i alle farvande j)almindelig pighaj (Squalus acanthias) i EU-farvande i ICES-underområde 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 og 10. 2.Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individerne genudsættes straks. AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER Artikel 49

Udvalgsprocedure Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Denne komité er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011. Artikel 50

Overgangsbestemmelser Artikel 9, 12, 13, 19, 25, 26, 33, 34, 35, 40, 42 og 48 finder fortsat tilsvarende anvendelse i 2022, indtil forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2022 træder i kraft. Artikel 51

Ikrafttræden