Beretning om Det Europæiske Kontor for bekæmpelse af svig

Tredje beretning

om virksomheden i det år, der afsluttedes i juni 2002

(2002/C 328/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

>TABELPOSITION>

FORORD

Der er nu gået tre år, siden Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (bedre kendt under sin franske forkortelse OLAF) oprettedes, og for to og et halvt år siden begyndte jeg som generaldirektør for kontoret. Foreliggende tredje beretning giver en kort oversigt over, hvad vi faktisk har nået i de tolv måneder, der afsluttedes i juni 2002. Vort arbejdsprogram for næste år kommer til at bygge på dette grundlag.

Vor hovedaktivitet er bekæmpelse af bedrageriet til skade for EU's budget og koordinering af denne bekæmpelse samt efterforskning af bedrageri og ulovligheder i EU's institutioner. Som det ses af kapitel 1.3 i denne beretning, er antallet af sager, som OLAF har behandlet i denne periode steget betydeligt.

OLAF oprettedes på et vanskeligt tidspunkt for EU. De lovgivende instanser var mest stemt for, at det nye kontor skulle have en blandet struktur, dvs. være et organ inden for Europa-Kommissionen, der dog skulle have operativ uafhængighed og en vis grad af budgetmæssig og administrativ autonomi. Selv om denne struktur har medført en række vanskeligheder, har vi dog nået nogle gode resultater.

OLAF har fået administrativ og budgetmæssig autonomi, og jeg er især glad for at kunne sige, at Kommissionen uden vaklen har respekteret min operative uafhængighed. Der har ikke været behov for at indkalde OLAF's overvågningsudvalg, hvis vigtigste funktion er at sikre denne uafhængighed. OLAF har imidlertid fortsat kunnet drage nytte af overvågningsudvalgets erfaring, rådgivning og støtte.

Det som OLAF nu har behov for er en periode med stabilitet. Det kan blive vanskeligt at opnå på et tidspunkt, hvor EU-institutionernes samlede struktur og deres komplekse indbyrdes relationer igen er til drøftelse. Vi skal imidlertid have tid til at absorbere fremskridtene, og der må ikke ske en afbrydelse af bedrageribekæmpelsen på grund af vedvarende forandringer og uvished.

De overordnede strukturer for ledelsen af et kontor med over 300 mennesker er nu på plads. Ansættelserne både med henblik på at besætte nye stillinger og erstatte afgående personale er fortsat i hastigt tempo i den periode, der dækkes af denne beretning. For at imødekomme kontorets specifikke behov er der blevet ansat højt kvalificeret personale med lang erfaring. Afslutningen af ansættelsesproceduren er blevet forsinket af, at budgetmyndigheden i 2001 besluttede at udsætte tildelingen af nye stillinger og at indføre ændringer i den faglige profil for mange af disse stillinger. Det har fået langsigtede virkninger på vort personales faglige profil. Vi håber imidlertid at være tæt på målet ved udgangen af 2002.

Jeg er især glad for, at jeg trods de mange vanskeligheder nu endelig kan udnævne direktøren for undersøgelser og operationer.

Vi har ligeledes gjort fremskridt med hensyn til indførelsen af et forvaltningssystem, der sikrer gennemsigtighed i vore procedurer. Vi har udviklet klare regler for forarbejdningen af operative oplysninger, der sikrer rettighederne for de personer, der er underkastet undersøgelser, samtidig med at de ikke hindrer en korrekt sagsbehandling for de nationale domstole.

Hovedansvaret for beskyttelsen af EU's finansielle interesser er fortsat medlemsstaternes. Der er imidlertid mange steder, hvor handlingskæden ved bekæmpelsen af kriminelle aktiviteter på tværs af de nationale grænser kan brydes inden for et netværk bestående af talrige efterforsknings- og retsmyndigheder i medlemsstaterne, der arbejder inden for 17 forskellige retssystemer. OLAF's job er inden for sit ansvarsområde at forhindre disse brud på kæden, og det søger ved at stille en udvalg af ydelser til rådighed, hvoraf mange beskrives i denne beretning, med henblik herpå at udnytte sin stilling midt i dette netværk til at forstærke medlemsstaternes indsats.

Succes eller fiasko for bedrageribekæmpelsen er ikke blot et spørgsmål om antallet af undersøgelser, sager oversendt til Kommissionens disciplinærkontor, sagsakter forelagt medlemsstaternes anklagemyndigheder eller hindrede og optrævlede forbrydelser. Afgørende for vor succes er den effektivitet, hvormed vi i centrum arbejder med henblik på at etablere samarbejdet mellem medlemsstaternes organer, hvormed vi sorterer og udnytter de indhentede erfaringer, og hvormed vi får opbygget de lovgivningsmæssige, administrative og retlige strukturer til en tværeuropæisk bedrageribekæmpelse, der med tiden bliver stadig mere effektiv. Dette er specielt vigtigt på baggrund af den udvidelse, som nærmer sig.

OLAF byder derfor også muligheden velkommen til at samarbejde med andre organer med ansvar inden for kriminalitetsbekæmpelse, f.eks. Eurojust og Europol. Disse organer har komplekse indbyrdes institutionelle relationer, der ikke må stå i vejen for et effektivt samarbejde om beskyttelsen af EU's finansielle interesser.

Bedrageribekæmpelsen skal føre til synlige resultater: Bedragerne skal straffes, de stjålne penge tilbagegives og de skader, der er sket på institutionernes funktion og omdømme, genoprettes. Dette kræver professionalisme ved sagsbehandlingen. Den skyldige må ikke undslippe på grund af en procedurefejl. Også dette kræver effektiv anvendelse af begrænsede midler, således at OLAF kan koncentrere sine anstrengelser om de områder, hvor de største resultater opnås.

Jeg er i denne forbindelse overbevist om, at den operative erfaring, som OLAF er ved at erhverve sig, bliver et indlæg i debatten om den kommende europæiske anklagemyndighed, der får speciel vægt. Dette skyldes, at OLAF på tre områder har en kritisk styrke ved bekæmpelsen af den finansielle og økonomiske kriminalitet mod EU og dets finansielle midler, idet det nemlig har muligheden for arbejde parallelt med medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, har de beføjelser og den specialviden der skal til for at gennemføre undersøgelser i institutionerne og besidder en strategisk mulighed som følge af sin status som tjenestegren i Kommissionen for at øve indflydelse på udviklingen af den relevante politik og lovgivning. Kontorets erfaring kan spille en vigtig rolle i debatten om dette spørgsmål, og jeg kan forsikre om, at det vil blive tilfældet.

Franz-Hermann BRUENER

Generaldirektør for OLAF

Mål

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) har til opgave at beskytte EU's finansielle interesser og at bekæmpe bedrageri, korruption og andre lovovertrædelser, herunder embedsmisbrug i EU's institutioner med finansielle følger. OLAF søger at løse denne opgave på ansvarlig, gennemsigtig og omkostningseffektiv måde og herved at yde EU's borgere en kvalitetsservice.

Metoder og midler

OLAF foretager i fuld uafhængighed interne og eksterne undersøgelser. Det tilrettelægger også et tæt og regelmæssigt samarbejde mellem medlemsstaternes ansvarlige myndigheder med henblik på at koordinere deres tiltag til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser mod svig. OLAF yder medlemsstaterne den nødvendige støtte og tværfaglige tekniske viden, så de kan bekæmpe økonomisk og finansiel kriminalitet. Det bestræber sig på at medvirke ved udformningen af den europæiske strategi for bekæmpelse af svig og ulovligheder og tager de nødvendige initiativer til at styrke den relevante lovgivning.

Principperne

Kontoret udfører sine opgaver med integritet, upartiskhed og kompetence og vil altid respektere de personlige rettigheder og den personlige frihed samt overholde alle love.

1. UNDERSØGELSER

1.1. Oversigt

I den periode, der dækkes af denne beretning, har der været en konstant vækst i OLAF's vigtigste aktivitetsområder, nemlig undersøgelserne af mistanke om bedrageri mod Det Europæiske Fællesskabs finansielle interesser(1). Dette har ført til et voksende pres på OLAF's personale, på trods af at der er ansat yderligere personale i løbet af året. For at få afviklet denne voksende arbejdsbyrde, har der i årets løb været arbejdet på at udvikle et system til prioritering af indkommende sager. Arbejdsprogrammet for 2003 kommer til at omfatte en fuldstændig beskrivelse af de indførte prioriteringskriterier.

OLAF prioriterede sidste år to sagstyper højt. For det første førte det en politik med "nul tolerance" i forhold til korruption og svig inden for EU-institutionerne. Dette betød, at alle former for mistanke herom blev undersøgt, selv hvor kilden var tvivlsom eller mistanken involverede beløb minimalt. Denne politik er ressourcekrævende, men blev anset for nødvendig af hensyn til EU-institutionernes omdømme. For det andet lagde OLAF særlig vægt på sager, hvor ansøgerlandene var inddraget. Disse omfatter både sager vedrørende misbrug af EU-midler bestemt til udvidelsesprocessen og sager, hvor krænkelsen af EU's interesser på en eller anden måde har forbindelse med ansøgerlandene. OLAF bestræber sig kraftigt på at udvikle sine arbejdsmæssige forbindelser til de strukturer i ansøgerlandene, der er ansvarlige for koordinationen af bedrageribekæmpelsen.

Desuden har OLAF samarbejdet med et stort udvalg af myndigheder i medlemsstaterne og med specialiserede bedrageribekæmpelseskontorer i institutioner som Verdensbanken og FN med henblik på at efterforske finansielle uregelmæssigheder og bedrageri. Kontakterne til Interpol, Europol, Eurojust og det europæiske retlige netværk har været stigende.

1.2. Analyse af undersøgelserne

Der har i den betragtede beretningsperiode været en betydelig stigning i antallet af sager, som kontoret har indledt eller taget op. Denne stigning skal ses på baggrund af, at OLAF overtog en del undersøgelser fra UCLAF. UCLAF havde ikke samme brede ansvarsområde, som OLAF nu har, og dets system til registrering af indledning og afslutning af undersøgelser mindre ensartet. Der kan derfor kun foretages en begrænset sammenligning mellem beretningsårene. Efterhånden som UCLAF-sagerne afsluttes, vil de kommende beretninger mere nøjagtigt afspejle OLAF's arbejdsbyrde, og hvorledes sagerne udvikler sig. Uanset den manglende sammenhæng mellem tallene er det dog klart, at der har været en stigning i alle typer sager, som kan forklares med flere faktorer: de involverede beløb og opdagelsessatsen kan være øget; kendskabet til OLAF's arbejde er ved brede sig, efterhånden som det erkendes, at "vi er klar til at tage fat"; EU-institutionerne, medlemsstaterne og tredjelandene forstår i stadig højere grad OLAF's juridiske kompetence og anerkender det som et organ med ansvar for at efterforske svig og finansielle uregelmæssigheder over for Fællesskabets budget. OLAF's særlige rolle som koordinator blandt medlemsstaterne med mulighed for at tilbyde deres myndigheder hjælp ved deres undersøgelser afspejles også i den større efterspørgsel efter OLAF's ressourcer.

1.3. Statistisk oversigt

OLAF har i den betragtede periode i høj grad bestræbt sig på at opbygge en referencedatabase med henblik på udarbejdelse af pålidelige og meningsfyldte statistikker. Den hertil krævede investering i tid og arbejde blev gjort for at opbygge et statistisk system, der kan anvendes til tendensanalyser i de kommende år.

For at forbedre sammenligneligheden mellem den foreliggende beretning og Europa-Kommissionens årsberetninger, der omfatter hele kalenderåret, har OLAF ændret sin beretningsperiode, så den dækker to fulde halvår, dvs. fra 1. juli 2001 til 30. juni 2002. Denne ændring vil gøre det muligt for OLAF i fremtiden at indberette halvårsstatistikker og dermed lette sammenligningen mellem statistikker i OLAF's og Kommissionens beretninger.

Pr. 30. juni 2002, dvs. ved afslutning af den løbende beretningsperiode, var der oplagret 2900 sager i OLAF's sagsstyringssystem (CMS). Heraf var 1426 overtaget fra UCLAF, medens 1474 blev indledt mellem 1. juni 1999, da OLAF blev oprettet, og udgangen af beretningsperioden. I den løbende beretningsperiode blev der indledt 552 sager. Det betyder, at OLAF's sagsbeholdning øgedes med næsten 30 % i forhold til de første to år. Figur 1.1 viser grafisk denne situation:

Figur 1.1.

Fordelingen af sager på de 3 referenceperioder

>PIC FILE= "C_2002328DA.000601.TIF">

I den løbende beretningsperiode modtog OLAF ved 576 lejligheder oplysninger, som førte til registrering af 552 nye sager i CMS. Grunden til denne forskel er, at der for adskillige sagers vedkommende blev modtaget oplysninger fra mere end en kilde. Disse oplysninger blev fordelt på fem kilder:

Figur 1.2.

Fordelingen på kilder af modtagne oplysninger

>PIC FILE= "C_2002328DA.000602.TIF">

Figur 1.2 viser, at den største del af oplysningerne kom fra Kommissionens tjenestegrene (næsten 30 %), men at der kom næsten lige så mange oplysninger fra medlemsstaterne (22 %), og at oplysningerne fra EU-institutionerne og frikaldsnummeret tegnede sig for henholdsvis 7 % og 8 % af de modtagne oplysninger. De 33 % under "andre" omfatter f.eks. oplysninger fra offentligheden og medierne.

Figur 1.3 viser fordelingen af de modtagne oplysninger på medlemsstaterne og tredjelande.

Figur 1.3.

Fordelingen af de modtagne oplysninger på medlemsstater og tredjelande

>PIC FILE= "C_2002328DA.000701.TIF">

Figur 1.4 viser fordelingen på sektorer af de 552 nye sager.

Figur 1.4.

Nye sager i beretningsperioden fordelt på sektorer

>PIC FILE= "C_2002328DA.000702.TIF">

OLAF-sager kan i CMS registreres som værende til vurdering, til undersøgelse, under opfølgning eller afsluttet. Af de 552 sager, som blev påbegyndt i beretningsperioden, blev 174 afsluttet ved udgangen af samme periode, 263 var til undersøgelse og 115 var stadig til vurdering.

Figur 1.5.

Fordeling af sager på typer

>PIC FILE= "C_2002328DA.000801.TIF">

Figur 1.5 viser fordelingen på typer af de 437 sager, der indledtes i beretningsperioden: 118 er underkastet ekstern undersøgelse, 101 er koordinationssager, 39 er interne korruptionssager, 29 er assistancesager og 7 er monitorsager. Sidstnævnte type blev indført i den sidste måned af beretningsperioden. Dette udtryk beskrives i bilaget til denne beretning, sammen med proceduren for indledning af sager.

De statistiske data, der er vist i figur 1.1 til 1.5, vedrører beretningsperioden og danner grundlag for den fremtidige analyse af udviklingen. De afspejler imidlertid ikke OLAF's væsentlig større sagsbeholdning. Som anført tidligere indledte OLAF før beretningsperioden 922 sager. Inden for kategorien af aktive sager (til vurdering eller undersøgelse) blev 277 af disse sager lukket og 177 vurderet i løbet af beretningsperioden. Figur 1.6 viser den samlede situation ved udgangen af beretningsperioden.

Figur 1.6.

OLAF's beholdning af ubehandlede sager pr. 30. juni 2002 fordelt på behandlingstrin

>PIC FILE= "C_2002328DA.000802.TIF">

OLAF's generaldirektør oprettede i 2001 en taskforce med mandat til at gennemgå de sager, der var overtaget fra UCLAF. Af det samlede antal på 1426 UCLAF-sager var 660 stadig aktive ved begyndelsen af beretningsperioden. Taskforcen afsluttede 510 af disse sager. For så vidt angår resten (under 11 % af det samlede antal UCLAF-sager) har generaldirektøren udnævnt en dommer til at vurdere anbringenderne. Desuden skal udvalgte lukkede UCLAF-sager gennemgås for at sikre, at grundlaget for lukning var korrekt. Kontoret vil fortsat afsætte de fornødne ressourcer til denne oprydningsproces, der forventes færdig ved udgangen af beretningsperioden 2002-2003.

OLAF har i alt lukket 961 sager i beretningsperioden. En oversigt over undersøgelsesstadiet pr. 30 juni 2002 fordelt på referenceperiode kan ses i figur 1.7.

Figur 1.7.

Undersøgelsestrin pr. 30. juni 2002 fordelt på referenceperiode

>TABELPOSITION>

OLAF skelner mellem administrativ, finansiel og lovgivningsmæssig opfølgning på den ene side og retslig opfølgning på den anden. Figur 1.8 viser fordelingen af de 241 sager, der i øjeblikket er under opfølgning.

Figur 1.8.

Sager under opfølgning fordelt på sektorer

>PIC FILE= "C_2002328DA.000901.TIF">

Det er i de fleste tilfælde ikke OLAF, der skal inddrive de misbrugte midler og i alle tilfælde ikke OLAF, der er ansvarlig for den retslige og disciplinære behandling. Ansvaret herfor ligger hovedsagelig hos medlemsstaterne og institutionerne. OLAF's vigtigste opgave er at foretage undersøgelsen og derefter oversende resultaterne til de ansvarlige myndigheder med henblik på videre behandling. Særlige kontorer inden for OLAF bistår herved (se kapitel 3).

Figur 1.9 viser situationen for så vidt angår sager på opfølgningsstadiet fordelt på referenceperiode.

Figur 1.9.

Sager på opfølgningsstadiet pr. 30. juni 2002 fordelt på referenceperiode

>TABELPOSITION>

Tidsrammen for disciplinære, administrative og retslige tiltag efter en OLAF-undersøgelse er forskellig. Nogle sager er ret ukomplicerede og kan hurtigt behandles, medens andre kan kræve omfattende samråd tjenestegrenene imellem inden for Kommissionen og/eller kontakter med medlemsstaternes myndigheder. Der kan også blive tale om, at medlemsstaternes domstole skal tage stilling. Det er derfor muligt, at opfølgningsstadiet kan tage betydeligt længere tid at afslutte end selve undersøgelsen.

Figur 1.10 viser OLAF's aktiviteter fordelt på sektor.

Figur 1.10.

Udviklingen i sagsbeholdningen i beretningsperioden

>TABELPOSITION>

1.4. Interne undersøgelser

OLAF foretog i beretningsperioden undersøgelser vedrørende interne sager i de fleste EU-institutioner. Samarbejdet med institutionerne er godt og bliver stadig bedre. Det tempo, hvormed dokumenterne oversendes og personer frigøres med henblik på interviews, har stor betydning for, om en undersøgelse kan gennemføres problemløst.

Skønt antallet af interne sager, som OLAF har behandlet, er stigende, kan der vanskeligt drages generelle konklusioner af undersøgelserne. De faktiske forhold omkring dem og de fremgangsmåder, der benyttes, kan variere, men de synes snævrere forbundet med den involverede end de må tilskrives en svaghed i systemet. OLAF gjorde dog i flere tilfælde institutionerne opmærksom på mangler ved organisation og tilsyn og gav dem anbefalinger for at undgå gentagelser af problemerne.

Det bliver af og til klart, at der bør fokuseres på særlige aktiviteter. Et af disse områder har været institutionernes politik med hensyn til opførelse og indretning af bygninger. Et andet var de ikke-statslige organisationer (NGOs). Der er blevet oprettet specialhold, der tager sig af disse sager.

Der var 154 interne sager ved udgangen af beretningsperioden. Heraf blev 34 overtaget fra UCLAF, 57 blev indledt af OLAF før beretningsperioden og 63 nye sager blev åbnet i beretningsperioden som udtryk for en stor stigning i antallet af interne sager. Figur 1.11 viser grafisk denne situation:

Figur 1.11.

Fordelingen af de interne sager på de 3 referenceperioder

>PIC FILE= "C_2002328DA.001101.TIF">

Fordelt på institutioner viser figur 1.12 klart, at det store flertal af sager (over 75 %) vedrører Europa-Kommissionen.

Figur 1.12.

Interne sager fordelt på institutioner

>PIC FILE= "C_2002328DA.001102.TIF">

Eksempel

OLAF indledte i marts 2002 en intern undersøgelse af en person i en meget høj stilling i en EU-institution. Sagen blev indledt på grundlag af informationer fra et medlem af Europa-Parlamentet til OLAF i februar. Samtidig modtog kontoret oplysninger fra den pågældende institution.

De pågældende oplysninger blev grundigt vurderet, før undersøgelserne blev indledt. Der oprettedes et særligt undersøgelseshold bestående af en undersøger, konsulenten for interne sager og chefen for kontoret af retsembedsmænd. Dette hold fik fra begyndelsen fuld støtte fra Kommissionens formand og generalsekretæren og fik adgang til alle nødvendige oplysninger. Der blev foretaget undersøgelser i 4 medlemsstater, og over 15 personer blev afhørt.

Undersøgelserne fortsætter og forventes afsluttet i løbet af den kommende måned. Det er vigtigt for OLAF at afslutte undersøgelserne så hurtigt som muligt, og det mener, at oprettelsen af specialiserede hold til behandlingen af opsigtsvækkende sager er en god strategi med henblik på at nå dette mål.

1.5. Eksterne undersøgelser

Det største antal sager OLAF behandler er eksterne undersøgelser. De falder i adskillige kategorier.

Direkte udgifter og støtte til tredjelande

I modsætning til andre eksterne sager hører de direkte udgifter og støtten til tredjelande under OLAF's enekompetence.

OLAF har indledt drøftelser med tilsvarende organisationer i ansøgerlandene om samarbejdet om sagsefterforskningen. Målet er at styre efterforskningerne således, at dobbeltarbejde undgås. Derfor er OLAF ved at opbygge et netværk af kontakter med søsterorganisationer i Østeuropa. Denne opgave er meget presserende, fordi der i beretningsperioden i gennemsnit kun var 28 undersøgende sagsbehandlere i OLAF til at tage sig af alle sager, der vedrører interne direkte udgifter, støtten til tredjelande og strukturfondene. Det overvejes i øjeblikket i OLAF, om forslaget om at oprette et netværk af OLAF-forbindelsespersonale i ansøgerlandene, skal accepteres. Det vil imidlertid kræve yderligere ressourcer at gennemføre dette forslag på hensigtsmæssig måde.

OLAF undersøger ligeledes, hvorledes de ressourcer, der står til rådighed for de retshåndhævende myndigheder i medlemsstaterne, dvs. nettet af politi- og toldforbindelsesembedsmænd, kan udnyttes bedst muligt.

OLAF samarbejder tæt med sine partnere i andre internationale organisationer, f.eks. FN og Verdensbanken, med henblik på at udvikle et sæt undersøgelsesstandarder. Disse standarder skal gøre det muligt for alle undersøgere i disse institutioner at udveksle informationer mere effektivt, samarbejde tættere og eventuelt i fælles hold og at nå frem til undersøgelsesresultater, der kan benyttes af alle internationale partnere. Følgende eksempel viser vanskelighederne i forbindelse med og resultaterne af samarbejdet mellem retsmyndighederne i EU.

Eksempel

I august 1999 fik OLAF underretning om, at et støtteprojekt i Afrika både finansieredes af de luxembourgske myndigheder og Det Europæiske Fællesskab. Ingen af donorerne kendte til den andens bidrag. OLAF indledte en undersøgelse af, om der var indsendt dobbelt ansøgning om medfinansiering af de forskellige finansieringsprojekter. Undersøgelsen viste, at der var tale om finansiering af samme projekt fra flere kilder og med ydelser, der oversteg det til projektet foreslåede beløb.

OLAF fik fire retsmyndigheder til at udføre undersøgelserne, nemlig fra Luxembourg, Frankfurt, Bruxelles og "Serious Fraud Office" i London. OLAF koordinerede disse myndigheders arbejde.

"Serious Fraud Office" var leder af undersøgelserne, men sagen er nu af juridiske grunde overtaget af de belgiske retsmyndigheder. På grund af sagens komplicerede karakter og da det er nødvendigt at gennemgå et stort antal støtteansøgninger fra de involverede ikke-statslige organisationer, er de retlige undersøgelser stadig ikke afsluttet.

Strukturforanstaltninger

Sager inden for dette område involverer hovedsagelig ESF (Den Europæiske Socialfond) og EFRU (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling).

OLAF har øget sine bestræbelser på at arbejde snævert sammen med medlemsstaternes myndigheder og andre tjenestegrene i Kommissionen og stiller derfor oplysninger, der er indsamlet på EU-niveau, til deres rådighed.

Flertallet af undersøgelserne blev foretaget i tæt samarbejde med de administrative myndigheder og retsmyndighederne i medlemsstaterne. OLAF ydede assistance via ca. halvfjerds kontakter og/eller operative møder samt via oversendelse af otte rapporter.

De tilfælde af bedrageri, som er opdaget inden for dette område, involverer normalt falske fakturaer og attester. Der blev også påvist særlige problemer i forbindelse med offentlige kontrakter, der normalt omfattede uregelmæssigheder med hensyn til de kriterier og procedurer, som Kommissionen og/eller medlemsstaterne har vedtaget, især for kontrakter om faglig bistand.

Visse medlemsstaters kontrolsystemer havde mangler. Dette spørgsmål skal undersøges mere detaljeret i OLAF med henblik på udarbejdelse af forslag om afhjælpende foranstaltninger.

Følgende eksempel viser det tætte samarbejde mellem OLAF og medlemsstaternes retsmyndigheder (assistancesag). Eksemplet viser også betydningen af OLAF's kontrolbesøg på stedet som led i eksterne undersøgelser.

Eksempel

På grundlag af en klage sendt til Kommissionen blev der foretaget en analyse af oplysninger, som OLAF's undersøgelsesdirektorat havde indsamlet i samarbejde med andre tjenestegrene i Kommissionen. OLAF indledte derefter en undersøgelse på grundlag af mistanke om uregelmæssigheder i forbindelse med udvælgelsen af projekter, der finansieres af ESF.

Klageren havde indsendt sin klage til den nationale retsmyndighed, der søgte hjælp fra OLAF. Der blev arrangeret møder med de retsmyndigheder, der var ansvarlige for sagen, med henblik på at drøfte de forskellige aspekter af undersøgelsen og tilrettelægge, hvorledes sagen skulle forløbe. OLAF's undersøgere fik tilladelse til at gennemgå og kopiere oplysninger, der var relevante for sagen.

OLAF videresendte sagsakterne til de nationale retsmyndigheder.

Retsbehandlingen i medlemsstaten førte til arrestationen af flere personer for uretmæssig erhvervelse, skatteunddragelse, svig osv.

Bedrageriet gik ud på forfalskninger og overfaktureringer af ikke eksisterende ydelser mellem støttemodtagerne og underkontrahenterne. Der var kun belæg for en del af de af støttemodtagerne indberettede udgifter.

De relevante tjenestegrene i Kommissionen blev underrettet om disse resultater, og de blokerede derefter for yderligere finanstransaktioner i forbindelse med de pågældende programmer.

Told/handel med tredjelande

Toldsektoren beskæftiger sig med alle sager, der involverer alle typer industrivarer samt fisk og skaldyr, og narkotikaprækursorer.

Ved begyndelsen af 2002 vedrørte de gældende antidumpingforanstaltninger 67 forskellige produkter, hvoraf OLAF allerede var ved at undersøge 25. Antidumpingtold kan repræsentere 30 % eller mere af et produkts værdi, medens toldafgifterne gennemsnitligt kun ligger på 3 til 4 %. Det høje afgiftsniveau medfører, at uærlige erhvervsfolk søger at omgå bestemmelserne, der kan føre til prisstigninger for deres produkter.

Inden for specielt fisk forekommer der til stadighed svig med hensyn til oprindelsen og værdien. Begge bedragerityper er en følge af høje afgifter for fiskeriprodukter (nogle på over 20 %). Derfor søger uærlige erhvervsfolk enten at angive, at produkterne har oprindelse i stater, hvor de anvendte satser er mindre, eller at undervurdere produkterne for et nedbringe afgifterne. EU's sundhedskrav får også nogle erhvervsfolk til at omgå reglerne og samtidig snyde med oprindelsen.

Det antal undersøgelser, som medlemsstaterne har anmeldt vedrørende tekstiler og beklædning er faldet, tilsyneladende af følgende to grunde: den gradvise liberalisering af kvoteordningen for tekstiler og tidligere og bedre forebyggelse, delvis som følge af at OLAF har indgået aftaler med visse lande (f.eks. Vietnam, Laos, Cambodja) om mere effektivt administrativt samarbejde.

Eksempel

OLAF indledte i juli 2000 på grundlag af oplysninger fra Det Forenede Kongeriges toldmyndigheder en undersøgelse vedrørende import til EU af valsetråd af rustfrit stål fra De Forenede Arabiske Emirater. Importen af disse varer fra Indien var blevet pålagt en antidumpingtold på indtil 55,6 %. Der opstod mistanke om bedrageri, især fordi det så ud til, at varerne blev omdirigeret fra Indien til De Forenede Arabiske Emirater.

De mest berørte medlemsstater var Det Forenede Kongerige og Tyskland, men også andre var involveret. Deres undersøgelser bekræftede mistanken om bedrageri.

OLAF's undersøgere fandt under deres besøg i De Forenede Arabiske Emirater bevis ikke blot for, at de fleste af de pågældende virksomheder ikke kunne producere valsetråd af stål, men også for at de havde importeret varen fra Indien. Udnyttelsen af disse oplysninger fortsætter. Det er indtil nu konstateret, at der er tale om ubetalte afgifter på ca. 6 mio. EUR, hvoraf 1,2 mio. hidtil er blevet opkrævet.

Landbrug(2)

Aktiviteterne inden for landbruget i beretningsperioden vedrørte hovedsagelig koordinationen af sager mellem flere medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande. I mindre grad omfattede de også direkte undersøgelser af eksterne sager.

I nogle medlemsstater har programkontrollen og -forvaltningen vedrørende landbrugsstøtten og -restitutionerne været meget mangelfuld. OLAF har bistået med at påvise visse mangler, der har ført til uregelmæssigheder og svig. Eksempler på sådanne sager er de langsigtede jordudtagningsprogrammer i Grækenland og de fortsatte problemer med mælkekvoter i Spanien og Italien.

Over halvdelen af sagerne inden for landbrugssektoren i beretningsperioden involverede kun mindre beløb og blev overdraget til medlemsstaterne med henblik på opfølgning.

Eksempel

OLAF indledte en ekstern undersøgelse på grundlag af oplysninger vedrørende visse spanske selskabers eventuelle misbrug af mælkekvoteordningen.

Herunder nægtede nogle af selskaberne at imødekomme OLAF's anmodning om at hjælpe med kopieringen af computerdata. Som reaktion påkaldte OLAF sig artikel 9 i forordning nr. 2185/96, hvorefter medlemsstaten skal yde OLAF den fornødne hjælp til udførelsen af dets opgaver. Derfor blev det spanske udbetalingsorgan (FEGA) bedt om at træffe foranstaltninger med henblik på at bistå OLAF med at få stillet de komplette computerdata til rådighed. De spanske justitsmyndigheder opnåede derefter i samarbejde med OLAF's kontor af retsembedsmænd den fornødne retlige tilladelse, og oplysningerne blev stillet til rådighed. Oplysningerne viste, at der havde været tale om uregelmæssigheder, der havde medført tab over EU's budget på næsten 6 mio. EUR. OLAF's undersøgelsesrapport blev videresendt til FEGA med henblik på indledning af de administrative procedurer til indbetaling af disse beløb. Den blev også sendt til den særlige korruptionsanklagemyndighed i Spanien, fordi der var mulighed for, at de undersøgte erhvervsfolk havde indgivet falsk indberetning om produktionen og salget af mælk. I rapporten nævnes også, at lignende praksis kan have været fulgt af andre spanske virksomheder. De spanske myndigheder er blevet anmodet om at tage deres kontrolsystemer op til revision.

Dette er et klart eksempel på, hvorledes OLAF i en bedragerisag med mange facetter ved hjælp af sine forskellige kontorers ekspertise (efterforskning, edb-retsvidenskab og juridisk ekspertise) hjælper en medlemsstat med bekæmpelsen. I denne forbindelse var rådgivningen fra OLAF-kontoret af retsembedsmænd vital for at opnå den rigtige retskendelse i medlemsstaten, således at der blev givet adgang til selskabernes computerdata. Også de spanske myndigheder, hvis hjælp til OLAF viste sig uvurderlig i dette tilfælde, skal have stor anerkendelse. Dette eksempel viser klart, hvilke resultater der kan nås, når OLAF og medlemsstaterne arbejder tæt sammen og fuldt ud udnytter den pligt til at blive kontrolleret og den mulighed for at foretage kontrol, der er indeholdt i EU-retten.

Cigaretter, moms og punktafgifter

Tendensen i løbet af årene har været, at bedragerierne bliver stadig mere komplekse, og at bedragerne gør sig større umage for at skjule deres bedrageri. På grund af de forventede store udbytter betænker bedragerne sig ikke på at transportere en container med cigaretter gennem flere lande og at omlade cigaretterne flere gange. Efterhånden som OLAF's samarbejde med visse tredjelande intensiveres, flytter bedragerne deres aktiviteter. De vælger andre lande, som Kommissionen ikke i øjeblikket har samarbejdsaftaler med og/eller som ikke har nogen reel interesse i at hjælpe OLAF med dets efterforskning, eller med hvilke det er meget vanskeligt at etablere et effektivt samarbejde.

Undersøgelserne i disse områder foretages ikke udelukkende til fordel for Fællesskabet. OLAF er snarere "service provider" for medlemsstaterne og tredjelande. Inden for bedrageri med cigaretter har OLAF arbejdet tæt sammen med medlemsstaternes retshåndhævelses- og justitsmyndigheder med henblik på at identificere de personer, der planlægger smuglerierne, støtte medlemsstaterne i deres efterforskning og udfærdige anmodninger samt fremskaffe oplysninger om mistænkelige cigarettransporter, selskaber og personer. I disse tilfælde kan bidraget fra OLAF være forebyggelse, afskrækkelse samt opkrævning af unddragen told og nationale skatter.

Beslaglæggelsen af cigaretter sikrer varerne og forhindrer, at de bliver indført på EU's marked uden betaling af de fastsatte afgifter. Dermed forhindres et provenutab, medens der ikke er noget tab for EU's budget. I disse tilfælde er medlemsstaternes og OLAF's fælles opgave at afgøre, om beslaglæggelsen kun er første del af en større smuglersag og, hvis det er tilfældet, at bringe den til afslutning. Målet er således identifikation og afbrydelse af de ulovlige aktiviteter samt retsforfølgning af personerne bag dem, forebyggelse af fremtidig smugling, forøgelse af viden og bedre samarbejde mellem OLAF, medlemsstaterne og tredjelande.

OLAF har koordineret en civil retssag i New York anlagt af Det Europæiske Fællesskab og ti medlemsstater mod de amerikanske cigaretproducenter Philip Morris og RJ Reynolds. Dette medførte tæt samarbejde med medlemsstaterne, besøg med henblik på at samle bevismateriale, samarbejde med de amerikanske toldmyndigheder og med toldmyndigheder i tredjelande samt et tæt samarbejde med Kommissionens juridiske tjeneste. Den formodede smugling iværksat af cigaretproducenterne har medført betydelige tab for Fællesskabets budget og medlemsstaternes finanser i de forløbne ti år. Sagens positive virkninger har allerede vist sig i form af et stort fald i smuglingen af amerikanske cigaretter til EU i de seneste år.

MOMS

OLAF har bistået visse medlemsstater med koordination og assistance. Det er ofte personer, der også er involveret i andre former for svig, der gør sig skyldige i internationalt momsbedrageri i større målestok, især det såkaldte karrusel-bedrageri. Momsbedrageriet er også et alvorligt problem for kandidatlandene. OLAF skal samarbejde med disse lande (lige som medlemsstaterne) om løsningen af dette problem. Målsætningen for bekæmpelsen af momsbedrageriet er at sætte medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder og justitsmyndigheder i stand til at indhente den information, de skal bruge til at retsforfølge lovovertrædere og opkræve de pågældende afgifter.

Eksempel

OLAF har assisteret de nederlandske myndigheder under undersøgelsen af en kriminalsag, som blev indledt i marts 2001 vedrørende en momskarrusel, der involverede computerkomponenter (CPU). De nederlandske justitsmyndigheder er således i gang med at undersøge en kriminel organisation, der bruger en gruppe af selskaber i flere medlemsstater og i tredjelande. Næsten alle kunder i EU var "missing traders", som myndighederne i de pågældende medlemsstater gjorde til genstand for administrativ og/eller retslig undersøgelse. De nederlandske myndigheder forventes snart at afslutte undersøgelsen. Momsunddragelsen anslås til over 30 mio. EUR for årene 1999 og 2000.

En anden sag vedrørte anvendelsen af en "margen-ordning" i forbindelse med salget af brugte biler. Der findes et betydeligt internationalt marked for brugtvognsalg mellem mange medlemsstater. Det gælder f.eks. Italien, der tegner sig for en stor del. Leverandørerne af de brugte biler informerer for hver enkelt af de handlede biler deres kunder om, hvorvidt der tidligere er blevet betalt moms. Er der det, bliver momsberegningen ved det efterfølgende salg kun baseret på margenen.

OLAF har modtaget oplysninger om, at der i Belgien, Luxembourg og Italien var blevet oprettet adskillige momskarruseller. Dette bedrageri synes gennemført af et selskab i Luxembourg, der gav falske oplysninger om, at margenordningen skulle anvendes på biler købt i Belgien og endeligt solgt på det italienske marked. Herved opstod der afgiftstab og markedsfordrejninger, fordi mange biler blev solgt til lavere priser end markedsprisen.

OLAF arbejdede for et administrativt samarbejde mellem de belgiske og luxembourgske skattemyndigheder. Efter disse myndigheders kontroller på stedet fik man bevis for, at der aldrig var blevet betalt korrekt moms for de fleste af de handlede biler, og at det luxembourgske selskab havde udsted falske attester. Som følge af OLAF's koordination kunne de pågældende medlemsstater handle hurtigt og opkræve den moms, som unddragelsen omfattede, samt retsforfølge de mistænkte i Italien.

Som følge af dette initiativ fra OLAF opdagedes der næsten 1800 transaktioner inden for Fællesskabet med biler, der i perioden fra januar 1999 til april 2002 var blevet angivet til margenordningen på et falsk grundlag. Det svarer til en omsætning på ca. 16 mio. EUR og for den italienske stat til et momstab på ca. 3 mio. EUR.

Spiritus

Bedrageri med spiritus involverer normalt transaktioner inden for Fællesskabet, der har virkninger for Fællesskabets finansielle interesser som følge af de manglende momsindtægter og på grund af dette bedrageris negative virkning på den lovlige handel. OLAF har kun afsat begrænsede ressourcer til dette område i løbet af året, men er rede til at yde medlemsstaterne (og tredjelande) den nødvendige assistance.

2. EFTERFORSKNINGEN

OLAF oprettede sit direktorat C i september 2001. Det benævnes efterforskning, strategi og informationsteknologi og samler de tidligere kontorer for efterretning og IT som udtryk for den centrale rolle, som informationsteknologien spiller inden for efterforskningen.

2.1. Strategisk efterforskning

De vigtigste opgaver inden for dette område har været:

- at forbedre nøjagtigheden af OLAF's årsstatistikker om uregelmæssigheder og bedrageri til skade for Fællesskabets budget ved bedre at integrere de oplysninger om uregelmæssigheder, som medlemsstaterne oversender til Kommissionen

- at genforhandle kontrakterne om adgang for både OLAF og medlemsstaterne til forretningsmæssigt disponible databaser

- at forbedre udnyttelse af "open sources" via Internettet

- at følge handelsmønstrene i forbindelse med følsomme varer

- til bunds at undersøge mønstrene for uregelmæssighederne i forbindelse med et hovedområde i budgettet.

Desuden er kontakterne med politiets og toldvæsenets efterretningstjenester i en række medlemsstater, med Europol og med Verdenstoldorganisationen (WCO) blevet styrket.

2.2. Operativ efterforskning og edb-støtte

De vigtigste aktiviteter vedrørte assistance til medlemsstaterne og OLAF's undersøgere på et stort antal områder:

- Informationscentret (Information Support Office) har ydet operativ støtte til tre store overvågningsaktioner (Sinbad, Scorpio og West). Kandidatlandene deltog for første gang i en efterretningsbaseret maritim overvågningsaktion med Fællesskabet som igangsætter

- Under SCORPIO-aktionen oprettede OLAF mekanismer, der førte til identifikation af to forsendelser af smuglercigaretter, der ikke var blevet udvalgt til undersøgelse under nogen af de risikobaserede udvælgelseskriterier, som den pågældende medlemsstat anvendte

- Projektet "en fangst, en rapport" havde til formål, at samme oplysninger om beslaglæggelser af cigaretter skal indlæses i flere systemer. OLAF og Verdenstoldorganisationen samarbejdede for at undgå overlapning

- OLAF har ydet teknisk støtte i forbindelse med interne undersøgelser og til nogle eksterne tjenester inden for retsvidenskabelig computerundersøgelse, herunder med kopiering og analyse af computeres indhold

- OLAF løste i løbet af en uge problemet med at scanne ca. 80000 dokumenter og gøre resultaterne tilgængelige i elektronisk form, hvilket gjorde det muligt for de deltagende medlemsstater at anvende "søge"-funktionen i forbindelse med en aktion i Tyskland

- OLAF's efterforskningstjeneste har udarbejdet en særlig software-applikation for at vise, at et selskab ved at overdrive antallet af modtagne forespørgsler tog for høje priser af Kommissionen for at skaffe information og yde rådgivning til offentligheden om EU-relaterede spørgsmål i Sverige. Analyser viste, at et betydeligt antal e-mail adresser, som hævdedes brugt, slet ikke fandtes og at et andet betydeligt antal adresser kun var blevet oprettet til at stille spørgsmål.

2.3. Informationsteknologi

Informationsteknologikontoret under OLAF har til opgave:

- at etablere, vedligeholde og drive OLAF's IT-infrastruktur, især med hensyn til IT-sikkerheden

- at udvikle, vedligeholde og understøtte de nødvendige IT-systemer med henblik på indsamling og forarbejdning af svigrelateret information, og

- yde medlemsstaterne tjenester og assistance med AFIS/CIS (Bedrageribekæmpelse/toldinformationssystemer).

Der er i beretningsperioden blevet opbygget en stabil IT-arkitektur med henblik på at pålideliggøre dataindsamling, -oplagring og -analyse.

IT-kontoret har medvirket til datamatiseringen og moderniseringen af OLAF's interne procedurer. Dette har muliggjort fuldtekstsøgning og udstrakt struktursøgning i OLAF's sagsforvaltningssystem. Der er udviklet en første version af et dataanalysesystem (OASYS, OLAF Analysis SYStem), således at udvalgte brugere kan udarbejde rettidige statistikker over OLAF's efterforskningsaktiviteter.

Generaldirektøren nedsatte i juli 2002 en arbejdsgruppe til at undersøge sagsforvaltningssystemet og gennemføre en feasibility-undersøgelse med henblik på indførelsen af et elektronisk dokumentstyringssystem i OLAF.

2.4. Informationsudveksling med medlemsstaterne

Det vigtigste samarbejde med medlemsstaterne finder sted gennem aftalen om gensidig bistand og AFIS/CIS. Over 3000 aktive brugere har på over 800 AFIS-terminaler gennemsnitligt udvekslet 2500 meddelelser om dagen. OLAF har forpligtet sig til at forbedre AFIS og har med henblik herpå tildelt adskillige nye kontrakter.

OLAF har gjort fremskridt med udviklingen af toldinformationssystemet i samarbejde med medlemsstaterne, hvoraf flere har bistået OLAF's tekniske eksperter.

Figur 2.1 viser bredden af OLAF's kompetence, og hvorledes de forskellige retsforskrifter er integreret i den fælles IT arkitektur. AFIS's arkitektur integrerer Rådets forordning (EF) nr. 515/97 om gensidig bistand på toldområdet og CIS-konventionen. OLAF indsamler og analyserer i øvrigt bedragerirelaterede data via det elektroniske meddelelsesregister, der sørger for sikker tekstudveksling mellem medlemsstaterne og OLAF.

Figur 2.1.

Retsgrundlag gennemført af AFIS

>PIC FILE= "C_2002328DA.001701.TIF">

De toldrelaterede aktiviteter styres af Rådets forordning (EF) nr. 515/97, der er retsgrundlaget for Toldinformationssystemet (CIS), Den Maritime Overvågning (MARSUR), Det Tidlige Varslingssystem For Told (EWS-C), Maritim Information (MARInfo, YACHTInfo), Det Tidlige Varslingsstem For Punktafgifter (EWS-E), og Information om Beslaglæggelse af Cigaretter (CigInfo). Forordningen er også retsgrundlag for AFIS Mail, der sørger for sikker tekstudveksling mellem AFIS's partnere.

Med Rådets forordning (EF) nr. 515/97 som overordnet retsgrundlag indeholder en række kommissionsforordninger og udvalgsbeslutninger bestemmelser om udveksling af struktureret information på et antal områder. De er således retsgrundlaget for de AFIS moduler, som medlemsstaterne anvender til indberetning til Kommissionen. Disse moduler omfatter Landbrugsfondsmodulet (EUGFL meddelelser), EUGFL Operators-Modulet (under udvikling), Strukturfondsmodulet og Samhørighedsfondsmodulet. Endelig vedrører Systemet Til Gensidig Information (MIS) specifikt kødeksporten til Rusland, der er et område med meget stor risiko for EU's fonde. Det er baseret på MIS Administrative Arrangement mellem OLAF og Den Russiske Føderation. Der blev udvekslet over 7000 meddelelser i systemets første driftsår.

Ifølge CIS-konventionen skal der oprettes og drives et centralt toldinformationssystem til dækning af tredjesøjle-kompetencerne (dvs. narkotika, hvidvaskning af penge osv.). Operations Control Unit (OCU) etableres med regelmæssige mellemrum med henblik på at blive sat ind på specifikke bedrageribekæmpelsesaktioner, der involverer medlemsstaterne og tredjelande. Sådanne aktioner bliver i stadig højere grad "virtuelle", hvilket betyder, at der fysisk ikke findes noget centralt kontrolrum, som er bemandet af alle deltagere. OCU omfatter tredjesøjleaktioner, der så benytter dele af AFIS infrastrukturen (3. søjle CIS) uden OLAF's indblanding.

OLAF samarbejder med medlemsstaterne om forenkling og tydeliggørelse af retsgrundlaget for medlemsstaternes udveksling af oplysninger inden for de forskellige EU-politikområder.

3. UNDERSTØTTELSE OG FORBEDRING AF DE OPERATIVE RESULTATER

3.1. Styrkelse af den retlige dimension

OLAF skal styrke retsdimensionen i bedrageribekæmpelsen i overensstemmelse med meddelelsen om Kommissionens strategiske tilgang af 28. juni 2000 (COM(2000) 358 endelig). Dermed skal OLAF garantere procedurernes lovlighed og kvalitet, herunder den strafferetlige dimension, og koordinere medlemsstaternes offentlige anklageres arbejde effektivt.

Derfor yder OLAF's advokater rådgivning med hensyn til udviklingen af dets generelle efterforskningsmetodologi og omsætter denne metodologi til praktisk vejledning for undersøgerne. Der ydes også juridisk rådgivning i specifikke tilfælde, hvor der kræves fortolkning af den fællesskabsret, der vedrører OLAF's udførelse af sin efterforskning, f.eks. med hensyn til de grundlæggende rettigheder for de personer, der underkastes undersøgelser, beskyttelse af persondata, erhvervshemmelighed, omfanget af immuniteter og aktindsigt.

OLAF har hverken beføjelse til at føre sag for medlemsstaternes domstole eller rejse disciplinærsager i EU-institutionerne. Hvis det efter en undersøgelse synes korrekt at skride til anklage eller disciplinærsag (eller begge), oversender OLAF sagsakterne til den relevante myndighed. Det er derfor vigtigt, at OLAF's undersøgelser afvikles på en måde, der opfylder kravene til en retsproces i de(n) pågældende medlemsstat(-er). Kontoret af retsembedsmænd sikrer, at der ydes ordentlig retlig bistand og støtte på alle trin af undersøgelsesprocessen, således at de nationale retskrav opfyldes. Derved sikres, at procedurefejl kan hindre en eventuel kommende retsforfølgning.

Der er indført tre særskilte afhøringsprocedurer i forbindelse med undersøgelserne. Herved tages der hensyn til de afhørtes forskellige retsstilling, og både effektiviteten og beskyttelsen af den pågældendes grundlæggende rettigheder sikres. Der gives ligeledes juridisk rådgivning med henblik på at vurdere lovligheden af klager fra personer, der er genstand for OLAF's undersøgelser.

OLAF arbejder tæt sammen med Kommissionens juridiske tjeneste, når sager, der vedrører de retlige rammer for OLAF, OLAF's uafhængighed og opfølgningen af dets efterforskning, indbringes for EU-domstolen.

3.2. Lovgivningsmæssig opfølgning

Den operative fase af OLAF's arbejde slutter med færdiggørelsen af undersøgelsesrapporten. Undersøgelsen kan dog have afsløret svagheder i lovene eller i kontrolsystemerne, selv om der ikke blev afsløret svig. Den "lovgivningsmæssige" opfølgning tilsigter at udnytte disse erfaringer med henblik på at forbedre gældende lov og vedtage nye love, der tager fuldt hensyn til erfaringerne. F.eks. omfatter aftalerne med tredjelande bestemmelser om mere intensivt administrativt og finansielt samarbejde for at afhjælpe problemet med falske angivelser af varernes oprindelse. På denne baggrund har Kommissionen for at fremme det forebyggende aspekt af beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser pålagt OLAF at udarbejde et system med "fraud proofing"(3).

OLAF's advokater udarbejder også forslag til love til afhjælpning af de problemer, der henhører under Kommissionens kompetenceområde, og yder rådgivning om, hvorledes samarbejdet med andre organer som Europol og Eurojust i praksis etableres.

3.3. Administrativ og finansiel opfølgning

Den administrative opfølgning tilsigter ved at udnytte de praktiske erfaringer af ikke-finansiel art at opfylde de forpligtelser, der følger af EU-lovgivningen og af medlemsstaternes lovgivninger. OLAF kan sende anbefalinger til medlemsstaternes myndigheder f.eks. med henblik på ændring af deres kontrolordninger for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser.

Efter at der er opdaget uregelmæssigheder, herunder svig, som følge af en OLAF-undersøgelse bliver undersøgelsesrapporten - afhængigt af, hvem der forvaltede udgifterne - grundlaget for enten medlemsstaternes eller Kommissionens inddrivelsesforretning. Foruden blot at oversende undersøgelsesrapporten som grundlag for inddrivelse stiller OLAF sin sagsrelaterede ekspertise til rådighed for dem, der er ansvarlige for inddrivelsen af de penge, som unddragelsen omfatter.

Inden for egne indtægter, sikrer OLAF i samarbejde med GD for Budget den finansielle opfølgning af afsluttede sager og indsamler information om medlemsstaternes inddrivelsesforretninger. OLAF samarbejder med GD for Budget om en detaljeret analyse af udvalgte sager.

For så vidt angår strukturforanstaltningerne og EUGFL, Garantisektionen, deles forvaltningen med medlemsstaterne. Opfølgningen på disse områder består hovedsagelig i at etablere de nødvendige kontakter med de ansvarlige afdelinger i Kommissionen for at sikre, at der træffes passende foranstaltninger. OLAF rådgiver også de hovedansvarlige afdelinger i Kommissionen før den formelle afslutning af individuelle strukturprogrammer.

På landbrugsområdet (EUGFL, Garantisektionen) omfatter opfølgningen både sager, som medlemsstaterne giver meddelelse om inden for rammerne af deres forpligtelser efter Rådets forordning (EØF) nr. 595/91, og sager, der behandles af OLAF (både ved undersøgelse og koordination).

Når medlemsstaterne er ansvarlige for inddrivelsen, sikrer OLAF, at de giver meddelelse om de opdagede uregelmæssigheder i overensstemmelse med deres retlige forpligtelser, og at de ajourfører denne meddelelse, således at Kommissionen kan offentliggøre en oversigt i sin beretning om beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser og bedrageribekæmpelsen.

Opfølgningen inden for direkte udgifter (udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen) involverer kontakter med Kommissionens godkendende generaldirektorater og regnskabsafdelinger. Den kan også indebære at sikre Kommissionens stilling med henblik på en civil retssag, der kan blive nødvendig for at inddrive midlerne. Efter den meddelelse, som Kommissionen har vedtaget om den administrative reform, har OLAF oprettet en ny enhed, der er ansvarlig for de finansielle aspekter af opfølgningen af uregelmæssigheder inden for de direkte udgifter.

4. INTERN ORGANISATION, UDDANNELSE OG KOMMUNIKATION

4.1. Administrative strukturer

OLAF's administrative struktur blev ændret i februar 2002. Der er tale om følgende hovedændringer:

- Enheden af retsembedsmænd blev placeret direkte under generaldirektøren

- Inden for direktorat A blev kontoret med ansvar for den administrative og finansielle opfølgning, bedrageribekæmpelseslovgivningen og inddrivelsen opdelt i tre nye kontorer som afspejling af disse opgavers omfang og betydning.

Inden for direktorat C blev efterforskningskontoret opdelt i to, hvoraf det ene tager sig af strategisk efterforskning og det andet af operativ efterforskning. Hermed forbedres serviceplatformen i OLAF's funktion, og partnerskabet og samarbejdet med medlemsstaterne styrkes.

I den periode, som beretningen dækker, mødte OLAF en række vanskeligheder i forbindelse med færdiggørelsen af sit planlagte ansættelsesprogram:

- budgetmyndigheden besluttede ikke at godkende et antal nye stillinger før udgangen af 2001, og der opstod usikkerhed om, hvor stort et antal stillinger der er til rådighed i hver kategori og lønklasse, og om fordelingen deraf på tjenestemænd og midlertidigt ansatte. Hermed blev indledningen af ansættelsesproceduren forsinket

- i efteråret 2001 omrokeredes et antal tjenestemænd pludseligt fra OLAF til andre afdelinger i Kommissionen, hvilket betød et fald i antallet af stillinger til rådighed for OLAF. Dette blev fulgt af yderligere afgang fra OLAF af erfarne tjenestemænd, der fik stillinger andre steder

- endelig har den forsinkede udnævnelse af direktøren for undersøgelser og operationer ført til forsinkelser ved etableringen af direktoratets ledelsesstruktur.

38 personer har i hele perioden forladt OLAF og 77 er kommet til. Der er truffet forberedelser til besættelse senest ved udgangen af 2002 af de resterende 76 ledige stillinger, hovedsagelig i kategori B og C.

4.2. Uddannelse inden for bedrageribekæmpelsen

OLAF organiserer uddannelse inden for bedrageribekæmpelse for sit eget personale og sine operative partnere. Forbedret videreuddannelse både af nyansatte og af OLAF's bestående personale har været en af OLAF's hovedprioriteringer i perioden. Der er blevet udviklet et uddannelsesprogram til at supplere den faglige viden blandt OLAF's personale, der er højt kvalificeret på deres område (inden for politi, jura, finans, told, landbrug osv.), således at de får midlerne i hænde til at arbejde i OLAF's multikulturelle miljø og i EU's institutioner.

OLAF's eksterne uddannelsesaktiviteter inden for bedrageribekæmpelsen er en integreret del af "serviceudbuds"-begrebet. De er udtryk for OLAF's generelle prioritering, herunder forberedelsen af ansøgerlandene på tiltrædelsen, fremme af principperne i grønbogen om den strafferetlige beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, igangsætning af AFIS-systemet og euroens beskyttelse. Alle uddannelsesaktiviteter evalueres systematisk.

I beretningsperioden har OLAF medvirket ved tilrettelæggelsen af 28 seminarer og/eller medfinansieret dem. De omfattede 13 seminarer organiseret i samarbejde med nationale partnere, f.eks. politi og toldvæsen, 3 tilrettelagt sammen med OLAF/Polen-kontoret, 3 med TAIEX og 9 med den europæiske advokatsammenslutning. Over 1600 personer deltog.

Endelig har OLAF deltaget i yderligere 130 konferencer og seminarer, som det hverken organisatorisk eller finansielt medvirkede til.

4.3. Kommunikation og informationsstrategi

OLAF benytter sin egen kommunikationsstrategi til at understøtte sin operative uafhængighed. Målet er at være så åben som muligt inden for de grænser, der sættes af medlemsstaternes og Fællesskabets lovgivning, at beskytte efterforskningen og overholde de mistænktes grundlæggende rettigheder.

I den pågældende periode har der været adskillige hundrede interviews eller andre kontakter mellem OLAF's generaldirektorat eller talsmand og repræsentanter for medierne. OLAF web-siten er blevet forbedret, så den nu giver offentligheden grundlæggende information om OLAF. Der er ligeledes oprettet et internet-presselokale.

I 2001 oprettede OLAF OAFCN (OLAF Anti-Fraud Communicators' Network), der bringer mange talsmænd og andre public relations-ansvarlige samt informationsmedarbejdere i de organer til håndhævelse af medlemsstaternes ret, som OLAF samarbejder med, sammen. Målet er at forbedre kommunikationen med EU's borgere om beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser.

5. SAMARBEJDET MED OLAF'S PARTNERE OM BEDRAGERIBEKÆMPELSEN

5.1. Bekæmpelsen af euro-falskmøntneri

OLAF har foruden sine lovgivnings- og uddannelsesmæssige funktioner et praktisk teknisk ansvar for beskyttelsen af euroen. Der er tale om beskyttelse af euroen mod bedrageri og falskmøntneri.

Ifølge EU-retten har hovedsagelig medlemsstaterne ansvaret for euromønterne og -sedlerne. Da det imidlertid er nødvendigt, at beskyttelsen mod bedrageri og falskmøntneri er ens i medlemsstaterne, har de anmodet Kommissionen om at koordinere deres beskyttelse. Kommissionen har dertil oprettet en ekspertgruppe vedrørende falskmøntneri, som OLAF leder og har forsædet i. Sæde deri har eksperter fra alle medlemsstaterne, ECB (Den Europæiske Centralbank) og Europol, og det er gruppens formål at sikre gennemførelsen af de tekniske regler for behandlingen af forfalskede euromønter og -sedler, som er vedtaget af ECOFIN- Rådet (finansministermøde i Rådet).

Hjørnestenen i disse tekniske bestemmelser er ETSC (Det Europæiske Tekniske og Videnskabelige Center), der trådte i funktion i oktober 2001. Dette center er en administrativt uafhængig enhed baseret i "Monnaie de Paris" og ledet af to tjenestemænd fra OLAF. "Monnaie de Paris" stiller ekspertise om falskmøntneri til rådighed for ETSC.

ETSC's hovedopgave er at analysere og klassificere forfalskede euromønter og -sedler, der udgør en væsentlig risiko for EU-borgerne. Andre opgaver består i at yde direkte teknisk bistand til de nationale pengeanalysecentre og politimyndighederne, at bidrage til opbygningen af den database om falskmøntneri, der er etableret af ECB, at oprette et register over pengelignende objekter, der kan misbruges som euro, og at indgå i et teknisk samarbejde med automatindustrien.

ETSC udsendte sin første rapport i april 2002. Der blev kun opdaget få falskmøntnerier over for euroen i de første seks måneder af dens anvendelse. Nu begynder der imidlertid at dukke falske euroer op af høj kvalitet. ETSC alarmerer de kompetente myndigheder og udfører de første evalueringer.

Rådet vedtog i december 2001 Kommissionens/OLAF's forslag til Pericles-programmet med henblik på beskyttelse af euroen mod falskmøntneri. Dette program medfinansierer projekter, der skal gøre opmærksom på fællesskabsdimensionen i den nye valuta. Det skal også lette udvekslingen af information og teknisk, videnskabelig og operativ bistand. OLAF gennemfører dette program i partnerskab med medlemsstaterne. Dets samlede budget er på 4 mio. EUR for 2002-2005.

5.2. Støtte til ansøgerlandene

For at sikre, at Fællesskabets finansielle interesser beskyttes effektivt i kandidatlandene både før og efter tiltrædelsen, har OLAF bistået Kommissionen i dens bestræbelser på at styrke disse landes institutioners evne til at forebygge og bekæmpe bedrageri. Især har OLAF søgt at få kandidatlandene til at udpege koordinerende organer eller tjenester til bedrageribekæmpelse, der fungerer uafhængigt, og som kan påtage sig ansvaret for koordinering af alle lovgivningsmæssige, administrative og operative aspekter af beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser inden for det pågældende land. De fleste ansøgerlande er allerede ret langt fremme med hensyn til oprettelsen af disse organer eller tjenester.

I Polen har der siden 2001 kørt et Phare-finansieret bedrageribekæmpelsesprojekt i samarbejde med OLAF. Formålet med dette projekt, der har et budget på 3,5 mio. EUR, er at oprette et horisontalt, tværfagligt bekæmpelsesorgan. En OLAF-tjenestemand og tre eksperter fra medlemsstaterne er blevet udsendt til Warszawa for at bistå de polske myndigheder med oprettelsen af bedrageribekæmpelseskoordineringsorganet. Skønt projektets gennemførelse har været ramt af adskillige vanskeligheder af lokal art, har det givet en nyttig indsigt i, hvorledes institutionsopbygningsprojekter skal ledes i kandidatlandene.

I beretningsperioden blev 27 tilfælde undersøgt, og de polske myndigheder gennemførte fire undersøgelser som led i Phare-programmet. Syv sager lukkedes, fordi der ikke blev fundet uregelmæssigheder, og 16 er stadig til analyse. Desuden har det administrative samarbejde mellem OLAF-holdet og forskellige polske myndigheder ført til, at OLAF har indledt 4 undersøgelser.

I et tilfælde i landbrugssektoren vedrørende påstået misbrug af Phare-midler og manglende overholdelse af reglerne for offentlige udbud samarbejdede OLAF med deres polske kolleger ved at bistå ved fælles besøg i offentlige organer. Denne undersøgelse, der stadig er i gang, har allerede ført til inddrivelse af Phare-midler på næsten 3 mio. EUR og til indtægter på titusindvis af euro til det nationale budget. Den har også ført til, at de nationale godkendte organers procedurer for udstedelse af oprindelsescertifikater er taget op til revision. Den polske anklagemyndighed har åbnet en strafferetssag mod tidligere polske tjenestemænd.

Tværnationalt Phare-program

På grundlag af erfaringerne fra Polen godkendte Kommissionen den 16. maj 2002 et tværnationalt Phare-program med henblik på at bistå ti kandidatlande med at etablere organer eller tjenester til koordination af bedrageribekæmpelsen. OLAF har været tæt inddraget i forberedelsen af dette projekt og skal bistå ved gennemførelsen, der forventes at blive indledt tidligt i 2003. OLAF overvejer muligheden for at oprette forbindelseskontorer i nogle af kandidatlandene fra 2003.

(1) Statistikkerne i nærværende beretning dækker 2 hele halvår, dvs. fra 1. juli 2001 til 30. juni 2002. Det er hensigten at gøre denne praksis til en statistisk konvention med henblik på at sikre dataenes fulde kompatibilitet i følgende år.

(2) For at være konsekvent vedrører sagerne under dette afsnit udgifter under EUGFL, Garantifonden, og handel med landbrugsprodukter (eksportrestitutioner).

(3) Se Kommissionens meddelelse af 7. november 2001 om beskyttelse af lovgivningen og kontraktforvaltningen mod risikoen for svig (SEC(2001) 2029 endelig).

BILAG

OLAF's undersøgelsesprocedurer

1. DE FORSKELLIGE SAGSTYPER

I den lovgivning hvorunder OLAF opererer, skelnes der mellem interne og eksterne undersøgelser (henholdsvis artikel 4 og 3 i Rådets og Europa-Parlamentets forordning nr. 1073/1999).

Interne undersøgelser er undersøgelser inden for EU's institutioner. (Der kan dog være forbindelser mellem mistanke om uregelmæssigheder i institutionerne og uregelmæssigheder uden for). Eksempler er korruption af tjenestemænd som del af et større bedrageri i forbindelse med kontrakter eller udbetaling af tilskud fra EU's budget). Skønt antallet af interne sager udgør en forholdsvis beskeden del af det samlede antal sager, er specielt nogle meget komplekse og betydningsfulde. Således er den del af OLAF's undersøgelsesressourcer, der bruges på interne sager, forholdsvis stort.

De eksterne undersøgelser foregår uden for institutionerne.

Af forvaltningsmæssige og statistiske grunde har OLAF opdelt disse undersøgelser i en række forskellige sagstyper, der tilsammen udgør de eksterne sager. Der er tale om følgende:

- Eksterne sager, hvor OLAF stiller den største del af undersøgelsesressourcerne til rådighed.

- Koordinationssager, hvor OLAF's rolle hovedsagelig er at koordinere andre undersøgelsesmyndigheders aktiviteter.

- Kriminelle assistancesager, hvor de kompetente myndigheder anmoder OLAF om at bistå dem med kriminelle undersøgelser.

Der er følgende to yderligere kategorier:

- Monitorsager, hvor OLAF videresender information til en national myndighed, men formelt "følger" indholdet for at sikre, at eventuelle udledte erfaringer udnyttes og at kendskabet til dem udbredes

- Non-sager, hvor OLAF beslutter ikke at indlede en sag. OLAF's politik er, at udvalget vedrørende undersøgelser og operationer for hver enkelt meddelelse, som det modtager med påstand om, at der er begået uregelmæssigheder, træffer en beslutning om, hvorvidt en undersøgelse skal indledes. Denne proces kræver mange ressourcer, men giver offentligheden sikkerhed for, at påstået bedrageri ikke overses. De første undersøgelser af materialet viser ofte, at der ikke er risiko for Fællesskabets midler eller for brud på EU-retten, men at medlemsstaternes lovgivning måske er overtrådt, f.eks. ved indkomstskatteunddragelse eller overtrædelse af byplanlægningsbestemmelser. OLAF klassificerer så sagen som en non-sag og videresender eventuelt denne oplysning til de nationale myndigheder. I andre tilfælde er der tale om klart ubegrundede påstande eller personlige oplysninger. Sådanne sager klassificeres også som non-sager.

2. UNDERSØGELSEN

2.1. Den første behandling af information

Alle nye meddelelser om eventuelt bedrageri, der modtages af OLAF, registreres systematisk i CMS-databasen og tildeles af systemet et løbenummer, der ikke kan ændres eller slettes.

Når først en meddelelse er registreret i CMS-databasen, får den automatisk status som sag til vurdering. Det er fasen før undersøgelse, hvor de modtagne oplysninger underkastes en nøje undersøgelse. Andre oplysningskilder, som OLAF har til rådighed, konsulteres eventuelt for at afgøre, om

1. oplysningerne umiddelbart er tilstrækkelige til at påvise, at EU's (finansielle) interesser kan være blevet krænket, og

2. der er tilstrækkelig begrundelse for at indlede en undersøgelse.

2.2. Afgørelsen, om der skal indledes en sag

Denne afgørelse træffes af OLAF's udvalg for undersøgelser og operationer i overensstemmelse med mandat fra generaldirektoratet. Udvalget har direktøren for undersøgelser og operationer som formand. Repræsentanter for direktoratet for politik, lovgivning og juridiske spørgsmål, efterforskningsdirektoratet og kontoret af retsembedsmænd er medlemmer af udvalget sammen med de kolleger, der er ansvarlige for undersøgelserne, for at sikre operativ koordinering og kohærens i kontorets arbejde. Generaldirektøren træffer personligt et beskedent antal afgørelser, f.eks., hvis der er uenighed i udvalget, men det endelige ansvar for alle afgørelser er hans.

Hvis der ikke er tilstrækkeligt grundlag for at indlede en sag, lukkes sagen som en "non-sag".

2.3. Faser i sagsbehandlingen

Åbne sager

Efter den første vurderingsfase, hvor beviserne synes at være tilstrækkelige til at kunne bære en undersøgelse, indledes sagen formelt. Formålet med undersøgelsen er at afgøre, om der er begået bedrageri eller uregelmæssigheder og i givet fald eventuelt at bestemme virkningen på EU's budget.

Lukkede sager

- Lukket - uden opfølgning: Sager, hvor der ikke er tale om bedrageri/uregelmæssigheder, og hvor der ikke træffes yderligere foranstaltninger.

- Lukket - med opfølgning: I sager, hvor bedrageri/uregelmæssigheder er bevist, og hvor opfølgning er nødvendig, overtager kontoret af retsembedsmænd opfølgningen af undersøgelsens anbefalinger (dvs. at alle relevante beløb inddrives, straffesager gennemføres osv.)

- Lukket - opfølgning afsluttet: Sager, hvor den nødvendige opfølgning er blevet foretaget.

På hvert trin af undersøgelsen indlæses alle væsentlige oplysninger systematisk i CMS-databasen for i) at sikre, at OLAF's sagsakter forvaltes effektivt, og ii) for at sætte OLAF i stand til at opfylde sine rapporteringsforpligtelser udadtil til Overvågningsudvalget, Europa-Parlamentet, og EU's skatteborgere.