Udtalelse om Kommissionens femte årsberetning om strukturfondsreformens gennemførelse - 1993 (96/C 18/07)

Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 19. juli 1995 under henvisning til EF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om Kommissionens femte årsberetning om strukturfondsreformens gennemførelse - 1993.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Regionaludvikling og Fysisk Planlægning, som udpegede J.J. van Dijk til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. oktober 1995.

Det Økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 329. plenarforsamling af 25. og 26. oktober 1995, mødet den 25. oktober 1995, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Dette er den femte årsberetning om strukturfondsreformens gennemførelse, efter at beslutningen om en reform blev truffet i 1988. Årsberetningen indeholder tillige en første evaluering af reformen. I 1994 blev der ændret på strukturfondsreglerne. De tidligere mål 3 og 4 samledes i et nyt mål 3. Det nye mål 4 skulle støtte projekter til forebyggelse af arbejdsløshed.

1.2. Denne årsberetning blev offentliggjort den 20. marts 1995 og vedrører året 1993.

2. Årsberetningens indhold

2.1. Årsberetningen falder i 5 kapitler. Kapitel I indeholder en første evaluering af 1988-reformen. I kapitel II kommer Kommissionen nærmere ind på udviklingen pr. mål og medlemsstat. Der bringes endvidere en oversigt over de forskellige fællesskabsinitiativer. Ansvaret for budgetgennemførelsen behandles i kapitel III. I kapitel III og IV giver Kommissionen en vurdering af de store projekter og retter blikket frem mod den nye planlægningsperiode. Det angives endvidere, hvorledes Kommissionen har reageret på Europa-Parlamentets og ØSU's bemærkninger.

2.2. Kommissionen nævner, at ØSU i forbindelse med den fjerde årsberetning især efterlyste en grundigere evaluering af foranstaltningerne. Dette har Kommissionen taget hensyn til i denne årsberetning, ligesom den har været lydhør over for ønsket om en gennemgang af arbejdsmarkedsparternes rolle. I årsberetningen for 1992 kom Kommissionen ikke tilstrækkeligt ind på kontrollen med additionaliteten og anvendelsen af den faglige bistand. Det sker til gengæld i denne beretning.

3. Generelle bemærkninger

3.1. ØSU beklager, at årsberetningen for 1993 først foreligger i 1995. Det virker, som om Kommissionen ikke lægger særlig vægt på sådanne beretninger. ØSU mener, at disse beretninger bør spille en vigtig rolle for den videre gennemførelse af programmerne og projekterne, og en god og hurtig rapportering er derfor nødvendig. ØSU havde forventet, at årsberetningen for 1993 havde foreligget tidligt nok til at få indflydelse på udformningen af den nye programperiode 1994-1999.

3.2. ØSU har indtryk af, at Kommissionen kun vil bruge årsberetningen til at give informationer om den afsluttede programperiode. ØSU anbefaler, at der medtages flere kapitler med analyser af spørgsmål, som kan få indflydelse på den fremtidige politik.

3.3. Det glæder ØSU, at Kommissionen refererer til ØSU's udtalelse om den fjerde årsberetning. ØSU efterlyste deri opmærksomhed om følgende emner:

- samordning af medlemsstaternes regionalpolitik og EU's regionalpolitik, afstemning af regionalpolitikken med andre EU-politikker samt konsekvenserne for miljøet (3.4.1),

- partnerskabsprincippet (4.1),

- inddragelse af interesseorganisationerne (4.1.3 - 4.1.6),

- additionalitet (4.2),

- koncentration (4.3),

- evaluering af strukturfondsforanstaltningernes virkning (4.4),

- virkningen af andre politiske tiltag (4.5).

3.4. Der er dog kun enkelte af disse emner, der er medtaget i årsberetningen. Det er ØSU skuffet over, især da de stadig er af stor betydning, ikke mindst for strukturfondenes funktion fremover.

3.5. ØSU lægger stadig vægt på at blive inddraget i udarbejdelsen af kommende årsberetninger, men frygter, at Kommissionen ikke påskønner dette tilbud. Trods Kommissionens løfter er ØSU endnu ikke blevet taget med på råd ved fastlæggelsen af årsberetningens opbygning og udformning. ØSU's medvirken kunne måske ellers have gjort beretningen mere læservenlig.

3.6. ØSU ser i øvrigt positivt på årsberetningen. Den er rig på informationer og fakta om strukturfondenes aktuelle situation. ØSU bifalder især redegørelsen for arbejdsmarkedsparternes rolle, som efterlystes i tidligere ØSU-udtalelser.

3.6.1. ØSU mener imidlertid, at Kommissionen ikke udnytter det enorme informationspotentiale, den råder over, godt nok. Beretningen burde indeholde flere analyser og færre beskrivelser.

3.6.2. Det er nødvendigt, at der udarbejdes en evaluering af programperioden 1989-1993. Først når denne foreligger, kan forbedringerne for perioden 1994-1999 analyseres effektivt.

3.7. For at gøre årsberetningen lettere at overskue anbefaler ØSU, at den fremover ledsages af et resumé.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Det er vanskeligt for ØSU på grundlag af denne årsberetning at fastslå, i hvor høj grad kravene om additionalitet og koncentration er blevet opfyldt. Kommissionen oplyser, at additionaliteten kun er tilstrækkeligt undersøgt for mål 1-regionernes vedkommende. Evalueringen af de andre mål lader endnu vente på sig (2.5).

4.2. Hvad koncentrationen angår, mener ØSU, at årsberetningen egentlig ikke fremlægger nogen evaluering af resultaterne. Kommissionen nøjes med at opremse de projekter, som kom i betragtning under de forskellige mål, men oplyser ikke om nogen udvikling eller effekt (2.2).

4.3. Årsberetningen kommer ind på forholdet mellem regionalpolitikken og de øvrige EU-politikker. Det fremgår af beskrivelsen, at der stadig er problemer, især med hensyn til overholdelsen af EU's miljølovgivning (kapitel IV, pkt. 2.1)

4.3.1. Hertil kommer et vigtigt problem: Skal den europæiske regionalpolitik tilpasses de øvrige EU-politikker, eller skal man først afstikke den generelle ramme for den europæiske politik og så passe strukturfondspolitikken ind heri? ØSU vil ikke udtale sig herom i denne udtalelse, men vil tage spørgsmålet op senere på året i en initiativudtalelse.

4.4. Arbejdsmarkedets parter kan inddrages på forskellige niveauer: europæisk, nationalt og regionalt. ØSU har indtryk af, at deres inddragelse på europæisk niveau finder sted som aftalt, men finder det tvivlsomt, om princippet efterleves på nationalt niveau, for ikke at tale om regionalt niveau.

4.4.1. For ØSU er bestemmelsen om inddragelse af arbejdsmarkedets parter af afgørende betydning. Man bør være mere opmærksom herpå i den nye programperiode, men det virker, som om medlemsstaterne ikke tager det så nøje med disse bestemmelser. ØSU ser gerne, at der i den næste beretning lægges stor vægt på efterlevelsen af disse krav. Der må også lægges mærke til, på hvilket tidspunkt arbejdsmarkedets parter og de øvrige interesseorganisationer inddrages, og hvad deres deltagelse bruges til. Myndighederne skal i deres indberetninger oplyse, hvilke drøftelser der har fundet sted, og hvad der er kommet ud af dem. Dette skal gøres på alle relevante niveauer. Kommissionen skal berette om disse nationale erfaringer i sin årsberetning. Denne fremgangsmåde er nødvendig for at forhindre, at inddragelsen af arbejdsmarkedets parter ender som en tom formalitet. ØSU opfordrer Kommissionen til at anvende opfyldelsen af disse krav som et vigtigt kriterium for tildeling af projektstøtte, især på baggrund af den nye rammeforordning.

4.5. Kommissionen kommenterer ikke i denne beretning samordningen af medlemsstaternes regionalpolitik med EU's regionalpolitik. ØSU lægger vægt på en sådan samordning, da den skønnes nødvendig for en effektiv regionalpolitik. Årsberetningen kunne have indeholdt en oversigt over henholdsvis medlemsstaternes og Kommissionens valg af støtteregioner. Det ville have givet en idé om, hvor højt EU's regionalpolitik vurderes. Det skal i den forbindelse dog erkendes, at Kommissionen hvert tredje år udsender en beretning om den økonomiske og sociale situation i Fællesskabets regioner.

4.6. I årsberetningens kapitel IV, punkt 1.8, nævner Kommissionen, at strukturfondsreformen af 1988 også indeholdt krav om klarhed over kapitalforbruget i forbindelse med hver nyoprettet arbejdsplads. ØSU har desværre søgt forgæves efter en evaluering af dette aspekt i beretningen. Forhåbentlig vil en kommende udgave kaste mere lys herover. ØSU beklager, at kapitlet ikke indeholder en systematisk gennemgang af oplysninger og fakta.

Bruxelles, den 25. oktober 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg