EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 23.6.2021 COM(2021) 440 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET EMPTY om den anden statusrapport om gennemførelsen af strategien for EU's sikkerhedsunion



I.Indledning I juli 2020 vedtog Kommissionen en strategi for EU's sikkerhedsunion 2020-2025 for at målrette indsatsen mod prioriterede områder, hvor EU kan tilføre nationale bestræbelser merværdi. Strategien bygger på den europæiske dagsorden om sikkerhed 2015-2020, men med et nyt fokus og en koordineret tilgang til de sikkerhedspolitiske aspekter for at sikre, at EU kan reagere på det hurtigt skiftende trusselsbillede. Den har til formål at sikre, at EU spiller sin rolle fuldt ud med hensyn til at garantere borgernes sikkerhed og deres grundlæggende rettigheder, både ved at imødegå de nuværende risici og tilpasse sig nye udfordringer, og at leve op til de værdier, der definerer vores europæiske levevis. Covid-19-pandemien har bidraget til denne dynamiske ændring ved at skabe nye muligheder for onlinekriminalitet, stimulere cyberkriminalitet og bane vej for stigningen i antallet af forfalskninger og i distributionen af varer, der ikke lever op til standarderne, den organiserede formuekriminalitet og forskellige former for svig. Nogle af disse aktiviteter har direkte undergravet sundhedssystemerne og leveringen af sundhedsydelser. Nogle kriminelle aktiviteter vil vende tilbage til det førpandemiske niveau, mens andre vil blive ændret fundamentalt af pandemien. I strategien fastsættes de foranstaltninger, der skal træffes over en femårig periode. Her et år efter er der blevet iværksat et betydeligt antal initiativer. Kommissionen har vedtaget en dagsorden for bekæmpelse af terrorisme i EU og initiativer til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, menneskehandel, narkotika, seksuelt misbrug af børn og ulovlig handel med skydevåben og en ny EU-strategi for cybersikkerhed. Kommissionen har fremlagt vigtig ny lovgivning for at styrke Europol, beskytte kritisk fysisk og digital infrastruktur og sætte ind over for materiale indeholdende seksuelt misbrug af børn. Europa-Parlamentet og Rådet har arbejdet videre med dette program og gennemført centrale programdele, navnlig om terrorrelateret indhold online og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online. Arbejdet med den lovgivning, der er skitseret i strategien, bør skride hurtigt frem, samtidig med at der opretholdes et højt ambitionsniveau. I juni vedtog Kommissionen en ny strategi — "En strategi for et fuldt fungerende og robust Schengenområde" — med effektive foranstaltninger inden for sikkerhed, politisamarbejde og retligt samarbejde med henblik på at sikre et velfungerende område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, således at EU fortsat står stærkt over for sikkerhedstrusler, selv uden kontrol ved de indre grænser. I rapporteringsperioden nåede medlovgiverne til enighed om de fonde, der støtter mange af foranstaltningerne inden for rammerne af sikkerhedsunionen, navnlig en styrket Fond for Intern Sikkerhed (ISF) og instrumentet for grænseforvaltning og visa (IGFV) som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (IBMF). En vellykket gennemførelse af strategien for sikkerhedsunionen vil afhænge af kvaliteten af gennemførelsen. Dette kræver, at de nationale myndigheder engagerer sig fuldt ud, og et løbende samarbejde mellem alle aktører, der beskæftiger sig med Europas indre og ydre sikkerhed, herunder EU-agenturerne. Der arbejdes videre med en inklusiv strategi, som inddrager hele samfundet, gennem øget samarbejde mellem sikkerhedsaktører. I denne anden statusrapport om sikkerhedsunionen, der dækker perioden siden den første rapport den 9. december 2020, redegøres for de fremskridt, der er gjort inden for alle strategiens fire søjler: et fremtidssikret sikkerhedsmiljø, håndtering af foranderlige trusler, beskyttelse af europæerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet og et stærkt europæisk sikkerhedsøkosystem. Det beskrives, hvordan dette arbejde skrider frem, herunder EU-agenturernes specifikke bidrag. II.Et fremtidssikret sikkerhedsmiljø 1.Beskyttelse af kritisk infrastruktur og modstandsdygtighed Beskyttelsen af såvel fysisk som digital kritisk infrastruktur og dens modstandsdygtighed er af afgørende betydning for, at moderne samfund og den europæiske levevis kan fungere. Dette har aldrig været mere sandt end nu, hvor der er en folkesundhedskrise. Trusler, hændelser og angreb på kritisk infrastruktur kan have meget forstyrrende konsekvenser. Modstandsdygtighed er vigtigere end nogensinde før her under pandemien I en tid, hvor sundhedsinfrastrukturen allerede er under pres, kan cyberhændelser rettet mod hospitaler, sundhedsmyndigheder og leverandører af omfattende sundhedsydelser have særlig dramatiske konsekvenser. Der har været forsøg på indtrængen i og angreb med ransomware rettet mod de nationale databaser for tidlig varsling og reaktion som understøtter sundhedssektorens indsats. Cyberangrebet på Det Europæiske Lægemiddelagentur viste, at ulovligt tilgåede dokumenter vedrørende covid-19-lægemidler og vacciner kan have dramatiske virkninger, når de er lagt ud på internettet. Uden for sundhedsområdet, men på et andet område, der berører borgernes dagligdag, blev udfordringen med at beskytte kritisk fysisk infrastruktur og sammenhængen med cybersikkerhed også illustreret af angrebet med ransomware rettet mod Colonial Pipeline i USA. Omfanget af potentielle risici viser, at der er et presserende behov for at øge beredskabet på nationalt plan og EU-plan ved at opbygge robust kapacitet til at forebygge, detektere og afbøde sådanne trusler og håndtere offline- og onlinekriser. EU-lovgivningen på dette område, navnlig direktivet om sikkerheden i net- og informationssystemer (NIS-direktivet) og direktivet om europæisk kritisk infrastruktur, har givet et godt grundlag for at håndtere nylige hændelser. I forbindelse med angrebet med ransomware på den irske sundhedsstyrelse anvendte nationale cybersikkerhedseksperter eksisterende fora, der er oprettet i henhold til NIS-direktivet, til at udveksle oplysninger på både teknisk og politisk plan, hvilket gjorde det muligt for de irske myndigheder at modtage støtte og for andre medlemsstater at øge beredskabet over for sådanne angreb.

Samtidig viser det stigende antal mere intensive trusler, at den nuværende lovgivningsmæssige ramme ikke er egnet til formålet. Evalueringen af gennemførelsen af NIS-direktivet viste, at dets anvendelsesområde ikke afspejler den nuværende grad af digitalisering og indbyrdes forbundethed eller den indbyrdes afhængighed mellem centrale økonomiske og samfundsmæssige sektorer. Desuden er visse offentlige og private enheder i væsentlige sektorer enten ikke omfattet af direktivet eller forpligtet til at overholde ikkeharmoniserede forpligtelser vedrørende cybersikkerhed og indberetning af hændelser. Evalueringen af gennemførelsen af direktivet om kritisk infrastruktur viste, at det kun har fokus på beskyttelse af aktiver i et meget begrænset antal sektorer i modsætning til dets fokus på operatørernes modstandsdygtighed. Begge evalueringer viste forskellige tilgange og mangler på nationalt plan. I december 2020 foreslog Kommissionen derfor to centrale retsakter: et direktiv om kritiske enheders modstandsdygtighed og et revideret direktiv til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen (revideret NIS-direktiv). Begge direktiver har et bredt anvendelsesområde og dækker de samme ti væsentlige sektorer: transport, energi, bankvirksomhed, finansielle markedsinfrastrukturer, sundhed, drikkevand, spildevand, digital infrastruktur, offentlig forvaltning og rummet. For disse sektorer foreslås der i direktivet om kritiske enheders modstandsdygtighed foranstaltninger til etablering af en ramme for fysisk modstandsdygtighed med minimumsstandarder, der giver mulighed for fleksibilitet til at afspejle særlige nationale forhold. Det foreslåede reviderede NIS-direktiv har til formål at fastsætte en horisontal standard for cybersikkerhedskrav i det indre marked og dermed styrke fokusset på forsyningskædesikkerhed. Med direktivet indføres nye værktøjer til koordineret håndtering og offentliggørelse af sårbarheder samt en mere effektiv reaktion på hændelser og krisestyring. Det vil også strømline hændelsesrapporteringsforpligtelserne ved at indføre mere præcise bestemmelser om indberetningsprocessen, indholdet og tidsfristerne. I lyset af de stadig foranderlige trusler mod vores kritiske infrastruktur opfordrer Kommissionen medlovgiverne til at udvise et højt ambitionsniveau og sikre en gnidningsløs vedtagelse af disse to forslag og samtidig fortsat sikre, at de er sammenhængende og komplementære. Fremskridt hen imod vedtagelsen af disse forslag skal også sikre overensstemmelse med Kommissionens forslag fra 2020 om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor, som har til formål at styrke Europas evne til at styrke sin strategiske autonomi inden for finansielle tjenesteydelser og dermed Europas evne til at regulere og føre tilsyn med det finansielle system for at beskytte den finansielle stabilitet. Initiativer i energisektoren For at rette op på mere specifikke sårbarheder er det nødvendigt at iværksætte sektorspecifikke initiativer. I denne forbindelse skal der sættes fokus på vigtige udviklingstendenser i energisektoren. Som led i overvågningen af covid-19-krisens indvirkning på energisektoren blev der i maj 2021 afsluttet en undersøgelse, der afdækkede de forsyningskæder for energiteknologi, som er afgørende for energisikkerheden og omstillingen til ren energi, med forslag til foranstaltninger til at forbedre modstandsdygtigheden i pandemi- og andre trusselsscenarier. Resultaterne heraf vil indgå i andre relevante arbejdsopgaver, herunder arbejdet i NIS-samarbejdsgruppen vedrørende energisektoren. Det tematiske netværk for beskyttelse af kritisk energiinfrastruktur fortsatte sit arbejde med udfordringer forbundet med beskyttelsen af kritisk energiinfrastruktur og tog fat på aspekter såsom risikovurdering, informationsudveksling og finansiering af sikkerhedsforanstaltninger. I januar 2021 indledte Kommissionen den formelle procedure for fastsættelse af særlige netregler om cybersikkerhed for grænseoverskridende elektricitetsstrømme sammen med Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER). Disse netregler vil indeholde fælles minimumskrav til planlægning, overvågning, rapportering og krisestyring i overensstemmelse med den horisontale ramme, der er fastsat i NIS-direktivet. Med hensyn til risikoberedskab i elsektoren indledte medlemsstaterne i april 2021 en overensstemmelseshøring om deres udkast til risikoberedskabsplaner. Disse planer omfatter foranstaltninger til at forebygge og afbøde elkriser og er baseret på nationale elkrisescenarier opstillet af de enkelte medlemsstater samt regionale elkrisescenarier opstillet af det europæiske net af transmissionssystemoperatører i september 2020, som omfatter cyberangreb samt pandemi og ekstreme vejrforhold. 2.Cybersikkerhed Den digitale omstilling af samfundet, som er blevet intensiveret af covid-19-krisen, skaber nye udfordringer, der kræver innovative løsninger. I de seneste måneder er antallet af cyberangreb fortsat steget, og der kommer stadig mere sofistikerede angreb fra en bred vifte af kilder i og uden for EU. Større brud på datasikkerheden og nylige cyberangreb som den massive SolarWinds-cyberoperation viser omfanget af risiciene for samfundet, hvis vi ikke foretager et kvantespring inden for cybersikkerhed. EU er nødt til at gøre en indsats for at beskytte sine regeringer, borgere og virksomheder mod cybertrusler og samtidig sikre et åbent og globalt internet. Der er taget vigtige skridt til at realisere visionen om, at alle EU-borgere bør være i stand til at leve deres digitale liv sikkert, når de bruger det globale og åbne internet. I december 2020 fremlagde Kommissionen og den højtstående repræsentant EU's nye strategi for cybersikkerhed . Som et centralt element i udformningen af Europas digitale fremtid og genopretningsplanen for Europa samt sikkerhedsstrategien har den til formål at styrke Europas kollektive modstandsdygtighed over for cybertrusler og bidrage til at sikre, at alle borgere og virksomheder fuldt ud kan drage fordel af pålidelige tjenester og digitale værktøjer. Cyberspace bør fortsat være globalt, åbent, stabilt og sikkert. Strategien bygger på tre hovedsøjler: 1) modstandsdygtighed, teknologisk suverænitet og lederskab, 2) opbygning af operationel kapacitet til at forebygge, afværge og reagere og 3) fremme af et globalt og åbent cyberspace gennem øget samarbejde. Der er for første gang fokus på cybersikkerhed i EU's institutioner, agenturer og organer. Rådet har vedtaget konklusioner om strategien og godkendt de vigtigste strategiske gennemførelsesinitiativer. Strategien er ved at blive gennemført, og en detaljeret oversigt over status for gennemførelsen findes i en særlig gennemførelsesrapport. Et vigtigt initiativ, der blev bebudet i Kommissionens politiske retningslinjer og fulgt op på i strategien for cybersikkerhed, er oprettelsen af en fælles cyberenhed. Efter høring af medlemsstaterne har Kommissionen sammen med denne rapport vedtaget en henstilling med henblik på definere proceduren, milepælene og en tidsplan for oprettelsen heraf mere præcist. Den fælles cyberenhed vil samle alle cybersikkerhedsfællesskaber, dvs. inden for civilområdet, retshåndhævelsesområdet, det diplomatiske område og forsvarsområdet. Den fælles cyberenhed vil bygge videre på og tilføre merværdi til eksisterende strukturer, ressourcer og kapacitet som en platform for sikkert og hurtigt teknisk samarbejde mellem EU-enheder og medlemsstaternes myndigheder. Den vil også samle alle cybersikkerhedsfællesskaber, dvs. inden for civilområdet, retshåndhævelsesområdet, det diplomatiske område og forsvarsområdet. Den fælles cyberenhed vil blive oprettet i en 4-trinsproces, som vil omfatte identifikation af EU's tilgængelige operationelle kapacitet, udarbejdelse af hændelses- og kriseberedskabsplaner på nationalt plan og EU-plan og udvidelse af aktiviteter med henblik på at etablere et samarbejde med private enheder. Operationaliseringen af den fælles cyberenhed forventes afsluttet senest den 30. juni 2023.

Med henblik på styrke detektionskapaciteten og udnyttelsen af værktøjer baseret kunstig intelligens, der beskytter EU mod cyberangreb, er medlemsstaterne i gang med at øge investeringerne i sikkerhedsoperationscentre (SOC'er) med midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten. Kommissionen vil supplere medlemsstaternes indsats ved at tildele midler fra programmet for et digitalt Europa. Cybersikkerhed i 5G-net Som led i strategien for cybersikkerhed identificerede Kommissionen tre centrale mål for det fremtidige arbejde med cybersikkerheden i 5G-net på grund af deres centrale rolle i den digitale omstilling af EU's økonomi og samfund: i) sikring af yderligere konvergens i tilgange til risikobegrænsning i hele EU, ii) støtte til løbende udveksling af viden og kapacitetsopbygning og iii) fremme af modstandsdygtighed i forsyningskæden og andre af EU's strategiske sikkerhedsmål. Disse mål byggede på en rapport om 5G-cybersikkerhed, som gennemgik det intense samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen med støtte fra ENISA, EU's Agentur for Cybersikkerhed, og bekræftede, at der er gjort betydelige fremskridt siden vedtagelsen af EU's værktøjskasse med risikobegrænsende foranstaltninger. Der redegøres nærmere for status for gennemførelsen af EU-værktøjskassen i gennemførelsesrapporten om strategien for cybersikkerhed. Et cybersikkerhedsøkosystem For at bidrage til at skabe et sammenhængende europæisk industri- og forskningsøkosystem for cybersikkerhed blev forordningen om oprettelse af kompetencecentret for cybersikkerhed og Netværket af Nationale Koordinationscentre vedtaget i maj 2021. Den skal styrke den europæiske cybersikkerhedskapacitet, fremme topforskning og styrke EU-industriens konkurrenceevne på dette område. Kommissionen arbejder allerede sammen med de rumænske myndigheder, der er i gang med at forberede oprettelsen af centret i Bukarest. Som led i handlingsplanen for synergi mellem civil-, forsvars- og rumindustrien vil Kommissionen søge at styrke synergieffekterne mellem centrets arbejde, Den Europæiske Forsvarsfond og EU's rumprogram om cybersikkerhed og cyberforsvar. Med forordningen om cybersikkerhed blev der indført en EU-ramme for cybersikkerhedscertificering af IKT-produkter, -tjenester og -processer. Virksomheder, der driver forretning i EU, vil få mulighed for at certificere deres IKT-produkter, -processer og -tjenester i én enkelt proces, hvorefter certifikaterne bliver anerkendt i hele Den Europæiske Union. Kommissionen har allerede anmodet ENISA om at udarbejde tre cybersikkerhedscertificeringsordninger: den europæiske ordning med fælles kriterier, den europæiske ordning for cloud computingtjenester og den europæiske ordning for 5G-net. International dimension Strategien for cybersikkerhed omfattede forslag om at forebygge, afskrække fra og reagere på ondsindede cyberaktiviteter ved at fremme EU's internationale partneres ansvarlige statslige adfærd i cyberspace, ved at styrke EU's fælles diplomatiske reaktion på ondsindede cyberaktiviteter (den cyberdiplomatiske værktøjskasse), ved at optrappe koordineringen af og samarbejdet om EU's cyberforsvar og styrke cyberforsvarskapaciteten gennem politikrammen for cyberforsvar. Den højtstående repræsentant er i øjeblikket ved at forberede en revision af disse rammer i samråd med Kommissionen og i overensstemmelse med ambitionerne i det strategiske kompas. I maj tilrettelagde Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) en scenariebaseret drøftelse med medlemsstaterne og internationale partnere for at øge den gensidige forståelse af diplomatiske muligheder med det formål at forebygge, modvirke, afskrække fra og reagere på ondsindede cyberaktiviteter og for at identificere muligheder for at styrke det internationale samarbejde yderligere. Uden for Europa ydes der støtte til cybersikkerhed i de østlige nabolande, Afrika, Asien, Latinamerika og Caribien gennem definerede samarbejdsprojekter, der skal mobilisere europæisk ekspertise til at opbygge cyberkapacitet og øge sikkerheden og modstandsdygtigheden i kritisk infrastruktur og net. Inden for rammerne af den civile FSFP-aftale er cybersikkerhed også blevet tilføjet som et af de prioriterede områder for civile FSFP-missioner. For at forhindre, at cyberovervågningsteknologi anvendes i strid med menneskerettighederne uden for EU, støtter den nye eksportforordning en omfattende modernisering af EU's regler om eksport af produkter med dobbelt anvendelse. Den nye forordning giver EU hjemmel til at udføre effektiv kontrol med eksporten af cyberovervågningsteknologier og imødegå de sikkerhedsrisici, der er forbundet med den globale handel med nye teknologier. 3.Beskyttelse af offentlige steder I de seneste år har offentlige steder i EU været mål for hidtil usete terrorangreb på offentligheden. Blandt de nye risici for offentlige steder er den stigende udbredelse af droner. Ubemandede luftfartøjssystemer kan anvendes af ondsindede aktører til at foretage overvågning, afbryde kritiske infrastrukturoperationer eller angribe højværdimål. I april vedtog Kommissionen en europæisk ramme for ubemandet trafikstyring (U-Space) for at gøre det lettere for myndighederne at skelne mellem samarbejdende og ikkesamarbejdsvillige, potentielt ondsindede droner. Kommissionen støtter også udviklingen af vejledningsmateriale i Den Europæiske Unions Luftfartssikkerhedsagentur, der finansierer innovative projekter og undersøgelser vedrørende bekæmpelse af droner og bygger bro mellem forskellige berørte sektorer (retshåndhævelse, luftfart, kritisk infrastruktur, fængsler, told/grænser, personlig beskyttelse, arrangører af større begivenheder) og andre interessenter. Der er iværksat et europæisk program for at fremme en mere koordineret tilgang til afprøvning af forskellige teknologier til bekæmpelse af droner. Der arbejdes på at udvikle retningslinjer for afdækning og afbødning af sårbarheder på offentlige steder og sikre løsninger med indbygget sikkerhed. Der er iværksat et program med et budget på 20 mio. EUR under Fonden for Intern Sikkerhed — Politi for at øge beskyttelsen mod terrortrusler mod religiøse samlingssteder og andre offentlige steder med fokus på store sportsanlæg. I marts afholdt Kommissionen en konference om de nye projekter, der starter i 2021. Kommissionen støtter også nationale, regionale og bymyndigheder og operatører af offentlige steder i forbindelse med udveksling af god praksis, etablering af netværk og samarbejde i hele EU gennem EU's dagsorden for byerne og aktiviteter under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

Handlingsplanen for jernbanesikkerhed, der blev vedtaget i 2018, indeholdt konkrete tiltag til forbedring af jernbanepassagerers sikkerhed og er nu fuldt gennemført. EU's sikkerhedsplatform for jernbanepassagerer har vedtaget en række dokumenter om bedste praksis vedrørende risikovurdering, insidertrusler og detektionsteknologier, der fremmer et større samarbejde mellem medlemsstaterne og bedre resultater inden for jernbanesikkerhed. III.Håndtering af foranderlige trusler 1.Cyberkriminalitet Pandemiens indvirkning på cyberkriminalitet Kriminelle har været hurtige til at udnytte de ændringer, som telearbejde og øget brug af onlinetjenester har medført, og tilpasset deres ulovlige aktiviteter til krisesituationen. Antallet af cyberbaserede og pandemirelaterede svindelnumre ved brug af malware, ransomware og phishingangreb steg under pandemien og var rettet mod enkeltpersoner, virksomheder og navnlig sundhedssektoren. Omstændighederne omkring pandemien gav nye muligheder for svig — mangler blev udnyttet af falske webbutikker, der reklamerede for og solgte ikkeeksisterende varer, herunder personlige værnemidler og selvtestsæt. Da distributionen af farmaceutiske produkter overgik fra fysiske markeder til onlinemarkeder, dukkede der svigagtige tilbud om covid-vacciner op på mørkenettet. De forøgede økonomiske tab på verdensplan i forbindelse med cyberkriminalitet (som forventes at nå op på 5,4 bio. EUR om året i 2021) viser, at der er behov for at udvikle sikre applikationer og infrastrukturer, som kan forudse og reagere hurtigt på en stadig større trussel. Cybercrime Judicial Monitor offentliggjort af Eurojust i maj giver et overblik over den lovgivningsmæssige udvikling og retspraksis i EU inden for cyberkriminalitet og cyberbaseret kriminalitet. Da en stærk cybersikkerhed er afgørende for at dæmme op for cyberkriminalitet, er det meget vigtigt, at medlemsstaterne gennemfører den eksisterende lovgivning fuldt ud. Kommissionen vurderer løbende overensstemmelsen af gennemførelsen af direktivet om angreb på informationssystemer. Ud over de tidligere indledte traktatbrudsprocedurer indledte Kommissionen nye traktatbrudsprocedurer (se bilag I til denne rapport) vedrørende mangler i gennemførelsen af direktivet. Kommissionen vil om nødvendigt indlede yderligere procedurer. Sideløbende hermed støttede Kommissionen medlemsstaterne i gennemførelsen af direktivet ved at afholde en workshop den 23. februar 2021 om bedste praksis for registrering, fremstilling og fremlæggelse af statistiske data om rapportering, retsforfølgelse og domfældelse for strafbare handlinger i form af cyberangreb som defineret i direktivet. Et fuldt ud gennemført direktiv om angreb på informationssystemer er afgørende for at ødelægge kriminelle netværk og aktiviteter såsom den aktuelle stigning i ransomwareangreb. EU's engagement på dette område er blevet offentligt understreget på både NATO- og G7-møderne i juni, og det er målet at samarbejde med ligesindede lande om at tackle den eskalerende fælles trussel fra kriminelle ransomwarenetværk. Bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn Seksuelt misbrug af børn er et område, der giver anledning til stigende bekymring, og hvor on- og offlinekriminalitet ofte er forbundet. Covid-19-pandemien og seksuelt misbrug af børn Der er mange rapporter, som viser, at pandemien har forværret misbruget, navnlig af børn, der bor sammen med deres misbrugere. Under pandemien har der også været en betydelig stigning i udbredelsen af visuelt materiale fremstillet af barnet selv, hvoraf en del skyldes onlinemisbrug, hvor en gerningsmand lokker eller presser barnet til at fremstille dette materiale. I overensstemmelse med EU-strategien for en mere effektiv bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn og EU's omfattende strategi for børns rettigheder arbejder Kommissionen nu på de specifikke initiativer, der er udpeget for at fremme en proaktiv indsats med inddragelse af flere interessenter på alle relevante områder, herunder inden for forebyggelse, støtte til håndhævelse og hjælp til ofre. I april opnåede Europa-Parlamentet og Rådet foreløbig politisk enighed om Kommissionens forslag til midlertidig lovgivning for at sikre, at udbydere af onlinetjenester kan fortsætte deres frivillige praksis med at afsløre og indberette seksuelt misbrug af børn online og fjerne materiale indeholdende seksuelt misbrug af børn fra deres systemer, forudsat at deres praksis er lovlig. Disse midlertidige regler vil på et senere tidspunkt blive erstattet af mere langsigtet lovgivning med detaljerede sikkerhedsforanstaltninger for at bekæmpe seksuelt misbrug af børn mere effektivt. Dette initiativ har været genstand for en åben offentlig høring, og der er blevet udarbejdet en konsekvensanalyse.

Kommissionen overvåger i øjeblikket gennemførelsen af direktivet om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi. Efter indledningen af traktatbrudsprocedurer i 2019 mod 23 medlemsstater fortsætter Kommissionen sin vurdering og vil muligvis indlede yderligere procedurer i andet halvår 2021. Kommissionen forventer også at afslutte en række procedurer i de kommende måneder, da flere medlemsstater har bragt deres nationale lovgivning i fuld overensstemmelse med direktivet. For at støtte de retshåndhævende myndigheder og fremme koordinering mellem flere interessenter har Kommissionen påbegyndt arbejdet med at oprette et forebyggelsesnetværk af fagfolk og forskere for at øge samarbejdet og udvekslingen af bedste praksis mellem alle relevante aktører. Dette bidrager til at hæve de globale standarder for beskyttelse af børn mod seksuelt misbrug ved at fremme samarbejdet gennem WePROTECT Global Alliance to End Child Sexual Exploitation Online og gennem øremærket finansiering. Onlineundersøgelser og elektroniske data Hvis IT-kriminelle skal bringes for en domstol, er det afgørende at sikre adgang til digitalt bevismateriale, der kan give efterforskningsspor. Nogle medlemsstater har etableret datalagringsrammer for lagring og anvendelse af elektroniske kommunikationsmetadata med henblik på retshåndhævelse, men disse foranstaltninger afføder vigtige spørgsmål om deres potentielle indgriben i de grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger. Den Europæiske Unions Domstol er kommet med vigtige præciseringer og retningslinjer. I marts afsagde Domstolen endnu en dom vedrørende Estlands nationale lovgivning og bekræftede tidligere retspraksis. Det Europæiske Råd opfordrede også i marts til "en bedre udnyttelse af potentialet i data og digitale teknologier til gavn for samfundet, miljøet og økonomien, samtidig med at den relevante databeskyttelse, privatlivets fred og andre grundlæggende rettigheder opretholdes, og der sikres lagring af de data, der er nødvendige for, at de retshåndhævende og judicielle myndigheder kan udøve deres retmæssige beføjelser til at bekæmpe grov kriminalitet". Som reaktion på denne seneste udvikling bebudede Kommissionen i EU's strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet , at den vil analysere og skitsere mulige tilgange og løsninger i overensstemmelse med Domstolens domme, som imødekommer de retshåndhævende myndigheders og retsvæsenets behov på en måde, der er operationelt nyttig, teknisk mulig og juridisk forsvarlig, herunder ved fuldt ud at respektere de grundlæggende rettigheder. Kommissionen er nu i færd med at høre medlemsstaterne med henblik på at fastlægge vejen frem. Et andet vigtigt element til at bekæmpe cyberkriminalitet mere effektivt og sikre en mere effektiv retsforfølgelse er lovgivningen om grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale. Siden den første statusrapport om sikkerhedsunionen har forhandlingerne med medlovgiverne om Kommissionens forslag fået ny fremdrift, da Europa-Parlamentet vedtog sin holdning i december 2020. På dette grundlag indledte Europa-Parlamentet og Rådet trepartsdrøftelser. Hurtig vedtagelse af effektive foranstaltninger i overensstemmelse med formålet med forslagene vil hjælpe de retshåndhævende og retslige myndigheder med at få hurtig adgang til nødvendigt elektronisk bevismateriale i forbindelse med strafferetlig efterforskning. For at bidrage til at forebygge øget cyberkriminalitet og muliggøre sikre grænseoverskridende transaktioner over internettet spiller tillidstjenester og elektronisk identifikation en central rolle. Forslaget til en ramme for en europæisk digital identitet, der blev vedtaget den 3. juni, har til formål at give alle borgere, indbyggere og virksomheder i EU pålidelige digitale identiteter. Rammen vil sikre de højest tilgængelige sikkerhedsstandarder, imødegå trusler i form af svig og identitetstyveri og sikre borgere og andre indehavere af sådanne identiteter fuld og brugervenlig kontrol med, hvor mange af deres data der leveres i forbindelse med en given transaktion. Rammen vil blive understøttet af en fælles teknisk arkitektur baseret på de nyeste standarder. Fristen for anvendelse af forordningen om styrkelse af sikkerheden af identitetskort og opholdsdokumenter er den 2. august 2021. De fleste medlemsstater er på rette spor og udsteder identitetskort og opholdsdokumenter i det nye format. International dimension I betragtning af cyberkriminalitetens globale karakter er det afgørende, at der gøres en indsats på internationalt plan for at finde mere effektive tilgange. Forhandlingerne om anden tillægsprotokol til Europarådets Budapestkonvention om IT-kriminalitet har til formål at forbedre de eksisterende regler for grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale med henblik på strafferetlig efterforskning. I maj 2021 afsluttede parterne i konventionen drøftelserne, og udkastet til protokollen vil nu blive behandlet af Europarådets relevante udvalg. Den formelle indgåelse forventes stadig at ske i år, således at protokollen efterfølgende kan undertegnes og ratificeres. Kommissionen vil samarbejde med Europa-Parlamentet og Rådet, således at medlemsstaterne kan undertegne og ratificere protokollen så hurtigt som muligt. Protokollen indeholder også bestemmelser, der vil lette myndighedernes adgang til domænenavnsregistreringsdata (også kendt som "WHOIS-data") med henblik på strafferetlig efterforskning. I denne forbindelse deltager Kommissionen også i udviklingen og gennemførelsen af flerpartsstrategier for indsamling af og adgang til domænenavnsregistreringsdata inden for rammerne af ICANN (Internet Cooperation for Assigned Names and Numbers). Disse processer bør være i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i forslaget til et revideret NIS-direktiv, som indeholder bestemmelser, der sikrer indsamling og fremlæggelse af nøjagtige domænenavnsregistreringsdata for enheder, der legitimt anmoder om adgang, herunder retshåndhævende myndigheder.

En vigtig international samarbejdsforanstaltning er GLACY+ (Global Action on Cybercrime Extended). Den vil styrke landenes muligheder verden over til at anvende lovgivning om cyberkriminalitet og elektronisk bevismateriale på grundlag af Budapestkonventionen og øge deres muligheder for at samarbejde effektivt i overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder og retsstatsprincippet. Projektet støtter 16 prioriterede lande. Foranstaltningen har også til formål at forbinde aktører inden for strafferet med politiske beslutningstagere og lovgivere for at sikre stærkere politisk støtte til Budapestkonventionen. 2.Moderne retshåndhævelse Nye teknologier giver betydelige muligheder på sikkerhedsområdet. Det er afgørende at integrere kunstig intelligens (AI), big data og højtydende databehandling (HCP) i sikkerhedspolitikken uden at svække den effektive beskyttelse af de grundlæggende rettigheder for at øge sikkerheden. Kunstig intelligens kan levere værktøjer, der understøtter de retshåndhævende myndigheders kamp mod kriminalitet og terrorisme og bestræbelser på at holde trit med teknologier i hastig udvikling, der anvendes af kriminelle, og med deres aktiviteter på tværs af grænserne. I Kommissionens nylige meddelelse om fremme af en europæisk tilgang til kunstig intelligens beskrives, hvordan kunstig intelligens kan yde et væsentligt bidrag til strategien for sikkerhedsunionen som et strategisk redskab til både at imødegå aktuelle trusler og foregribe fremtidige risici og muligheder. I april fremsatte Kommissionen et forslag til harmoniserede regler ("retsakten om kunstig intelligens"), der skal gøre Europa til det globale knudepunkt for pålidelig kunstig intelligens. I en vigtig del af disse forslag er der fokus på højrisiko-AI-systemer, som udgør en betydelig risiko for menneskers sundhed og sikkerhed eller grundlæggende rettigheder. Det fastsættes i retsakten om kunstig intelligens, at anvendelsen af AI-systemer til biometrisk fjernidentifikation i realtid på offentlige steder med henblik på retshåndhævelse i princippet er forbudt med meget begrænsede undtagelser. Disse typer højrisikosystemer skal opfylde et sæt horisontale obligatoriske krav til pålidelig kunstig intelligens, herunder om sporbarhed, gennemsigtighed og menneskeligt tilsyn samt nøjagtighed. Retsakten om kunstig intelligens vil have en betydelig indvirkning inden for retshåndhævelse og grænsekontrol. Den søger at skabe en afbalanceret ramme for tilsyn gennem hele livscyklussen for højrisikosystemer, der anvendes af retshåndhævende myndigheder, og indfører en række beskyttelsesforanstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende rettigheder. Det europæiske sikkerhedsdataområde for innovation under programmet for et digitalt Europa har til formål at øge tilliden til de retshåndhævende myndigheders brug af kunstig intelligens ved at skabe, gøre tilgængelige og dele datasæt af høj kvalitet med henblik på at oplære, afprøve og validere algoritmer, hvilket er en afgørende forudsætning for at skabe et ekspertisemiljø og et tillidsskabende økosystem for kunstig intelligens. Det Europæiske Råd erkendte i marts, at det er vigtigt at skabe fælles dataområder. Højtydende databehandling (HPC) er en kritisk kapacitet, der gør det muligt at udnytte det enorme potentiale i big data ved brug af centrale teknologier som kunstig intelligens og dataanalyse. Supercomputersimuleringer er afgørende for at øge sikkerheden af produkter og tjenesteydelser (navnlig gennem modellering) samt for den nationale sikkerhed, forsvaret og den teknologiske autonomi. Supercomputere er afgørende for forskellige anvendelser lige fra cybersikkerhed til nuklear simulering, og kombinationen af HPC og AI vil være en vigtig ændring på forsvars- og sikkerhedsområdet. Indvielsen af fællesforetagendet for europæisk højtydende databehandling i maj var et vigtigt skridt hen imod hurtig adgang til EuroHPC's supercomputerressourcer, når det er afgørende for sikkerheden og forsvaret. Krypteringens rolle Kryptering er en afgørende teknologi på sikkerhedsområdet og afgørende for at sikre digitale systemer og transaktioner samt beskytte grundlæggende rettigheder, herunder ytringsfriheden, privatlivets fred og databeskyttelsen. Som de nylige EncroChat- og Sky ECC-operationer viste, udnytter kriminelle krypteret kommunikation, og EU's retshåndhævende myndigheder er nødt til løbende at udvikle deres kapacitet til at håndtere krypterede oplysninger i forbindelse med strafferetlig efterforskning i overensstemmelse med gældende lovgivning. I december 2020 blev Europols nye dekrypteringsfacilitet lanceret. Dette initiativ, der er iværksat for at sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og for at undgå at begrænse eller svække krypteringen, er tilgængeligt for de nationale retshåndhævende myndigheder i alle medlemsstater og skal bidrage til at holde samfund og borgere trygge og sikre. I december 2020 opfordrede Rådet til en aktiv debat med teknologiindustrien og til udvikling af et regelsæt i hele EU, så de nationale myndigheder kan udføre deres operationelle opgaver effektivt og samtidig beskytte privatlivets fred, de grundlæggende rettigheder og kommunikationssikkerheden . I EU-strategien til bekæmpelse af organiseret kriminalitet gav Kommissionen udtryk for sin hensigt om at foreslå en tilgang i 2022 til håndtering af spørgsmålet om lovlig og målrettet adgang til krypterede oplysninger i forbindelse med strafferetlig efterforskning og retsforfølgning, uden at dette fører til en svækkelse af kryptering eller til vilkårlig overvågning. Et første skridt er en grundig kortlægning af medlemsstaternes håndtering af kryptering og en undersøgelse og vurdering af juridiske, etiske og tekniske muligheder i samarbejde med forskellige interessenter. Retligt samarbejde

Hvis der skal træffes passende foranstaltninger over for sikkerhedsudfordringerne, skal det retlige samarbejde mellem EU-landene moderniseres ved brug af digital teknologi. Der arbejdes på et lovgivningsforslag om digitalisering af EU's grænseoverskridende retlige samarbejde. Der vil blive etableret en digital kommunikationskanal mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder og, hvor det er relevant, EU-agenturer. Formålet er at gå væk fra papirbaseret kommunikation mellem myndighederne og sikre, at dataudvekslingen finder sted hurtigt, sikkert og effektivt. Den offentlige høring viste, at offentligheden og interessenterne støttede denne tilgang. 3.Bekæmpelse af terrorrelateret indhold på nettet I strategien for sikkerhedsunionen blev det fremhævet, at sikkerheden i både onlinemiljøet og fysiske miljøer forudsætter en konstant indsats for at bekæmpe ulovligt indhold på nettet, og der er taget afgørende skridt fremad i rapporteringsperioden. Den længe ventede forordning om håndtering af udbredelsen af terrorrelateret indhold online blev vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet og vil finde fuld anvendelse fra juni 2022. Den vil gøre det muligt for medlemsstaterne at fremsende påbud om at fjerne visse hostingtjenesteydere, der udbyder tjenester i EU, og inden for en time fjerne materiale, der tilskynder til eller slår til lyd for udførelse af terrorhandlinger, fremmer en terrorgruppes aktiviteter eller tilvejebringer oplæring i eller teknikker med henblik på at begå terrorhandlinger. Den indeholder også sikkerhedsforanstaltninger, der skal styrke ansvarligheden og gennemsigtigheden i forbindelse med foranstaltninger, der træffes for at fjerne terrorrelateret indhold og for at beskytte mod den fejlagtige fjernelse af legitim tale på internettet. Retsakten om digitale tjenester, som Kommissionen foreslog i december 2020, omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlige varer og tjenester og ulovligt indhold, der distribueres online. Den vil give brugerne mulighed for at indberette ulovligt indhold på nettet og tilvejebringe en særlig kanal, hvorigennem pålidelige indberettere først og fremmest kan indberette ulovligt indhold. Der stilles endvidere krav i retsakten til onlineplatforme om at underrette de kompetente håndhævelsesmyndigheder, hvis de har mistanke om visse alvorlige strafbare handlinger, og den pålægger meget store onlineplatforme at foretage årlige risikovurderinger og træffe afbødende foranstaltninger i forbindelse med betydelige systematiske risici for udbredelse af ulovligt indhold. Forslaget til retsakt bygger på frivillige initiativer såsom adfærdskodeksen for bekæmpelse af ulovlig hadefuld tale på internettet ("Code of Conduct on countering illegal hate speech online") som værdifulde redskaber til at tackle specifikke former for ulovligt indhold. Udfordringerne i forbindelse med bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet, herunder materiale om seksuelt misbrug af børn, var kernen i drøftelserne på ministermødet i EU's internetforum i januar 2021, hvor EU's medlemsstater og teknologivirksomheder mødtes. Inden for rammerne af EU's internetforum har Kommissionen iværksat en ekspertproces sammen med industrien, den akademiske verden, offentlige myndigheder og civilsamfundsorganisationer for at finde tekniske løsninger, der vil gøre det muligt for virksomheder at opdage seksuelt misbrug af børn online i end-to-end-krypteret elektronisk kommunikation, samtidig med at de grundlæggende rettigheder, herunder privatlivets fred og kommunikationshemmeligheden, fortsat beskyttes. Der arbejdes også på at udarbejde en EU-liste over voldelige højreekstremistiske grupper og symboler, der skal støtte teknologivirksomheder i deres beslutninger om moderering af indhold i betragtning af de problemer, der blev rejst under disse drøftelser vedrørende identificering af ekstremistisk materiale. 4.Hybride trusler Geopolitiske spændinger, herunder nye teknologier, fører til øgede globale sikkerhedstrusler, fragmentering og en permanent kamp om fortællingen. Statslige og ikkestatslige aktører misbruger i stigende grad teknologier til at fremme deres mål, hvilket truer vores samfund, økonomi og sikkerhed og svækker menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder. Pandemien har gjort EU og dets medlemsstater mere sårbare over for hybride trusler, bl.a. gennem den intensiverede udbredelse af desinformation og manipulerende indblanding. Sundhed og modstandsdygtighed over for hybride trusler Pandemien har fremhævet svagheden i beredskabs- og indsatsmekanismer på EU-plan. Både den offentlige og den private kapacitet inden for beredskab og krisestyring, navnlig hvad angår medicinske modforanstaltninger, er fragmenteret, spredt og suboptimal sammenlignet med andre globale aktører (f.eks. USA og Kina). Denne fragmentering skaber grobund for hybride trusler fra statslige og ikkestatslige aktørers side. Som anført i meddelelserne om opbygning af en europæisk sundhedsunion: Styrkelse af EU's modstandsdygtighed over for grænseoverskridende sundhedstrusler og om udnyttelse af de tidlige erfaringer fra covid-19-pandemien vil den kommende myndighed for kriseberedskab og -indsats på sundhedsområdet (HERA) komme til at spille en kritisk rolle i styrkelsen af den overordnede modstandsdygtighed og sikre en solid ramme for EU's beredskab, overvågning, risikovurdering, tidlige varsling og reaktion på alle alvorlige sundhedstrusler. EU's krisestyringsmekanismer revideres i øjeblikket og er tæt forbundet med EU's operationelle protokol for imødegåelse af hybride trusler (EU-drejebogen). Et første skridt i denne proces var at styrke og udvide de hybride kontaktpunkter i Kommissionens tjenestegrene, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Det Europæiske Forsvarsagentur. Et andet element i integreringen af hybride overvejelser i politikudformningen er medtagelsen af vurderingen af hybride trusler i politiske initiativer i forbindelse med bedre regulering. Gennemførelsen af den fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler fra 2016 og den fælles meddelelse fra 2018 om øget modstandsdygtighed og bedre kapacitet til at imødegå hybride trusler fortsætter, og status for gennemførelsen er omhandlet i den femte årsrapport om imødegåelse af hybride trusler. Rapporten beskriver fremskridtene med oprettelsen af en onlineplatform med adgangsbegrænsning som referencegrundlag for medlemsstaternes værktøjer til at imødegå hybride trusler og foranstaltninger på EU-plan, foranstaltninger til at øge situationsbevidstheden, navnlig gennem EU's analyseenhed for hybride trusler, og identifikation af sektorspecifikke referencescenarier for modstandsdygtighed.

Imødegåelse af stadig mere komplekse og destruktive hybride trusler og cybertrusler er fortsat et område af central betydning for samarbejdet mellem EU og NATO. Dette afspejles også i det nylige kommuniké fra NATO-topmødet i Bruxelles. Dette samarbejde fortsætter støt og bygger videre på opnåede resultater med samme fremdrift som i de foregående rapporteringsperioder. De vigtigste resultater er blevet præsenteret i den sjette fælles situationsrapport fra EU og NATO. Antallet af medlemmer af Det Europæiske Center for Imødegåelse af Hybride Trusler i Helsingfors (Hybrid CoE) steg fortsat, og 30 EU-medlemsstater og NATO-allierede er i dag medlem af centret. I rapporteringsperioden faciliterede Hybrid CoE en række scenariebaserede drøftelser, workshopper og øvelser. Inden for rammerne af den civile FSFP-aftale er hybride trusler også blevet tilføjet som et af de prioriterede områder for civile FSFP-missioner. Der er udarbejdet et tilsvarende minikoncept for civil FSFP-støtte til imødegåelse af hybride trusler. I dokumentet foreslås det at 1) prioritere beskyttelsen af missioner mod hybride angreb og 2), hvor det er relevant, bistå værtsstaten med at øge modstandsdygtigheden over for hybride trusler. Et vigtigt led i hybride trusler er desinformation. I den europæiske handlingsplan for demokrati blev der peget på en række foranstaltninger til at styrke reaktionen på udenlandsk informationsmanipulation og indblanding. Det Europæiske Råd hilste EDAP's tilgang velkommen, og Rådet har også opfordret til at uddybe EU's indsats. EU-Udenrigstjenesten arbejder tæt sammen med Kommissionen om videreførelsen af dette arbejde med udgangspunkt i EU's system for hurtig varsling for at samle forskellige eksperter med henblik på at etablere en stærk, robust, fleksibel og omfattende ramme til bekæmpelse af udenlandsk informationsmanipulation og indblanding. Dette arbejde understøttes også af adfærdskodeksen for desinformation online, og i maj blev det styrket af vejledningen i, hvordan platforme og andre relevante interessenter bør intensivere deres foranstaltninger for at afhjælpe huller og mangler i kodeksen og skabe et mere gennemsigtigt, sikkert og pålideligt onlinemiljø. IV.Beskyttelse af europæerne mod terrorisme og organiseret kriminalitet 1.Terrorisme og radikalisering Angrebene i slutningen af 2020 viste, at det er lige så afgørende som nogensinde at tackle terrorisme og de grundlæggende årsager hertil. I den nye dagsorden for bekæmpelse af terrorisme i EU vedtaget i december 2020 fastsættes det, hvordan EU kan øge sin indsats over for terrorisme og voldelig ekstremisme og gøre EU mere modstandsdygtigt over for terrortrusler. Gennemførelsen heraf er godt i gang. Kommissionen er desuden i færd med at evaluere direktiv (EU) 2017/541 om bekæmpelse af terrorisme, som fastsætter minimumsregler for kriminalisering af terrorhandlinger og terrorrelaterede lovovertrædelser og for sanktioner samt for beskyttelse af og bistand og hjælp til ofre for terrorisme. Ved udgangen af 2020 tildelte Kommissionen en ny rammekontrakt til et konsortium for politikstøtte inden for rammerne af netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN) som supplement til RAN-aktørernes arbejde og ydede fortsat støtte til politiske beslutningstagere i forbindelse med generelle forebyggelsesspørgsmål. Netværket har til formål at øge medlemsstaternes viden og kapacitet inden for strategisk kommunikation samt evidensgrundlaget for yderligere politikudvikling, konkrete tilgange og interventioner. Desuden samarbejder Kommissionen med medlemsstaterne om at bekæmpe ekstremistiske ideologier, der kan føre til voldelig ekstremisme. I 2021 er der i dette arbejde fokus på indbyrdes forbindelser mellem alle former for voldelige ekstremistiske ideologier (herunder venstre- og højreekstremisme og islamistisk ekstremisme) og på radikalisering, der fører til selvsegregering. Der er i løbet af de seneste måneder blevet gennemført en række bevidstgørelsesinitiativer på dette område. RAN's aktiviteter er blevet udvidet til at omfatte Vestbalkan gennem en særlig kontrakt, der startede op i januar 2021. En anden prioritet er at undgå terroristers erhvervelse af materialer, der kan omdannes til våben. Handlingsplanen fra 2017 om kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare (CBRN) materialer er blevet videreført gennem en undersøgelse af muligheden for at begrænse adgangen til nogle kemikalier i højrisikogruppen, som blev færdiggjort i juni 2021. Kommissionen har også iværksat forberedende arbejde med henblik på grænseoverskridende øvelser og workshopper om sikkerheden i forbindelse med radioaktive og biologiske kilder i hospitaler og laboratorier, der skal finde sted i 2022. Gennemførelsen af CBRN-handlingsplanen understøttes af projekter, der medfinansieres af Fonden for Intern Sikkerhed, som har udvalgt initiativer som Safe Stadium-projektet, hvor der er fokus på CBRN-beskyttelse og -beredskab i store sportsanlæg såsom fodboldstadioner. Ny lovgivning om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer trådte i kraft den 1. februar 2021. Gennemførelsen er godt i gang, og Kommissionen bistår fortsat alle interessenter med at opfylde deres forpligtelser. Der er en iboende forbindelse mellem Unionens ydre og indre sikkerhed, og på dette område samarbejdes om trusler såsom CBRN. EU's eksterne finansieringsinstrumenter støtter bestræbelserne på at forbedre den globale og regionale styring af og samarbejdet om sporing og afbødning af CBRN-risici på grundlag af de positive erfaringer, der f.eks. er gjort gennem initiativet vedrørende EU's CBRN-ekspertisecentre til risikobegrænsning og gennem eksportkontrolprogrammet for varer med dobbelt anvendelse. Indtil videre har 34 lande udarbejdet en national CBRN-handlingsplan, og ti lande har vedtaget den officielt.

Sundhed og terrorisme EU4Health støtter foranstaltninger, der skal forebygge, forberede sig på og reagere på grænseoverskridende sundhedstrusler. EU's tredje sundhedsprogram medfinansierer "Health preparedness against terror attack", en fælles aktion med EU's sundhedsmyndigheder, der blev lanceret i maj 2021. Formålet med aktionen er at beskytte EU-borgerne mod en forsætlig sundhedskrise ved at afhjælpe manglerne i sundhedsberedskabet og styrke det tværsektorielle arbejde (i sektorerne for sundhed, sikkerhed og civilbeskyttelse) som reaktion på et biologisk og/eller kemisk terrorangreb. Sundhedsprogrammet 2017-2021 har støttet sundhedssektorens beredskab og indsatskapacitet over for kemiske og biologiske trusler. Inden for rammerne af den fælles aktion Strengthened International Health Regulations and Preparedness in the EU er der oprettet et netværk af referencelaboratorier for højpatogene agenser, som omfatter 41 laboratorier. Håndtering af truslen fra hjemvendte fremmedkrigere i Syrien og Irak er fortsat et vigtigt element i bekæmpelsen af terrorisme og en prioritet i forbindelse med forebyggelse af radikalisering. Som aftalt i de strategiske retningslinjer for en koordineret EU-tilgang til forebyggelse af radikalisering fra 2021 har Kommissionen haft fokus på fire hovedprioriteter: tilbagevendte børn, styrkelse og sikring af tilbagesendelsesprocessen (hjemsendelse, retsforfølgelse og reintegration) og færdigheder hos fagfolk, der arbejder med reintegration af tilbagevendte børn og kvinder. Med hensyn til fængsler og lejre for internt fordrevne i det nordøstlige Syrien og efter aftale med medlemsstaterne undersøger EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen nye metoder til at øge bistanden i regionen for at bidrage til at forbedre levevilkårene og forsøge at standse radikaliseringen. Kommissionen afsluttede for nylig ajourføringen af dataanalysen vedrørende terrorbekæmpelse og forebyggelse/bekæmpelse af voldelig ekstremisme. Kortlægningen viste, at omfanget og hastigheden af finansieringen gennem EU's eksterne finansieringsinstrumenter af sådanne aktiviteter har været imponerende. Pr. 1. januar 2021 var der i alt 99 igangværende foranstaltninger til at foregribe, forebygge, reagere på og beskytte mod terrorisme i lande uden for EU med et samlet budget på 501 mio. EUR (en stigning på 8 % i forhold til det foregående år) med henblik på at opfylde prioriteterne i EU's dagsorden for terrorbekæmpelse og Rådets konklusioner om terrorbekæmpelse. Der blev taget yderligere skridt til at videreudvikle og styrke terrorbekæmpelsespartnerskaber og samarbejdet med nabolande og andre lande, herunder ved at trække på ekspertisen i netværket af terrorbekæmpelses- og sikkerhedseksperter i EU. I de seneste måneder er gennemførelsen af den fælles handlingsplan om terrorbekæmpelse mellem partnerne på Vestbalkan skredet frem med visse forsinkelser på grund af pandemien og partnernes interne politiske dynamik. EU har fortsat anvendt EU-rammen for bekæmpelse af terrorisme i rapporteringsperioden. I februar 2021 afsluttede Rådet gennemgangen af EU's terrorliste, og der blev vedtaget en ny udpegelse under EU's særlige sanktionsordning for terrorbekæmpelse vedrørende ISIL (Da'esh)/al-Qaida i april 2021. Endelig arrangerede Eurojust og det europæiske netværk vedrørende folkedrab i maj 2021 i fællesskab den sjette europæiske dag mod straffrihed med fokus på centrale internationale forbrydelser begået i Syrien af terrororganisationer og det syriske regime. Den byggede på det arbejde, der er udført siden sidste år for at støtte kumulativ retsforfølgelse af fremmedkrigere for terrorrelaterede strafbare handlinger og internationale forbrydelser. Den viste endvidere, at et styrket retligt samarbejde mellem medlemsstaterne er afgørende for at identificere og retsforfølge krigsforbrydere, der befinder sig i EU. 2.Bekæmpelse af organiseret kriminalitet Rapporten fra 2021 om trusselsvurderingen af grov og organiseret kriminalitet (SOCTA 2021) kastede lys over den fortsatte trussel fra organiseret kriminalitet og dens voksende kompleksitet. Organiseret kriminalitet er grænseoverskridende, og 65 % af de organiserede kriminelle grupper består således af medlemmer med forskellige nationaliteter, og syv ud af ti er aktive i mere end tre lande. Det organiserede kriminalitet i EU er kendetegnet ved et netværksmiljø, hvor forskellige grupper samarbejder med hinanden og med udbydere af kriminelle tjenester. 60 % af de kriminelle netværk anvender vold som led i deres kriminelle virksomhed, men stort set alle kriminelle aktiviteter indeholder nu et onlineelement i en eller anden form. Risikoen for, at organiseret kriminalitet infiltreres i den lovlige økonomi, er også stigende, og det anslås, at mere end 80 % anvender lovlige virksomhedsstrukturer til kriminelle aktiviteter. Kriminelle, der udnytter de økonomiske sårbarheder, som pandemien har skabt Erfaringerne fra tidligere kriser viser, at en ustabil økonomisk situation med stigende fattigdom og social ulighed vil danne grobund for organiseret og grov kriminalitet. Virksomheder i sektorer, der er udsat for et særligt negativt økonomisk pres, såsom hotel-, restaurations- og turismesektoren, bliver mere sårbare over for kriminel infiltration. I 2020 modtog og behandlede Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Grov Organiseret Kriminalitet (ESOCC) i Europol mere end 35 183 operationelle bidrag på de syv områder, som centret dækker, hvilket svarer til mere end halvdelen (57 %) af Europols operationelle bidrag. ESOCC støttede medlemsstaterne i 837 operationer, hvilket er en stigning på 41 % i forhold til 2019. Disse tal afspejler de organiserede kriminelle gruppers øgede aktivitet og medlemsstaternes stigende behov for Europols støtte på dette område. ESOCC organiserede og koordinerede 11 operationelle taskforcer (OTF), der koordinerede efterretnings- og efterforskningsindsatsen rettet mod 60 højværdimål og formodede medlemmer af kriminelle organisationer, der udgør en særlig høj risiko, hvoraf 21 blev arresteret.

For at imødegå de voksende udfordringer vedtog Kommissionen i april EU-strategien for bekæmpelse af organiseret kriminalitet (2021-2025). Heri fastsættes prioriterede foranstaltninger med sigte på at styrke retshåndhævelsen og det retlige samarbejde, sikre en effektiv efterforskning med henblik på at optrevle strukturer for organiseret kriminalitet og rette fokus mod højt prioriterede kriminalitetsområder, fokusere på udbytte fra organiseret kriminalitet og gøre de retshåndhævende myndigheder og retsvæsenet klar til den digitale tidsalder. Kommissionen offentliggjorde også den europæiske tværfaglige platform mod kriminalitetstrusler, "European Multidisciplinary Platform Against Criminal Threats" (EMPACT). Heri redegøres der for, hvordan EMPACT's fulde potentiale kan udnyttes, og hvordan platformen kan gøres til et flagskibsredskab for operationelt samarbejde på tværs af fagområder og agenturer om bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Desuden er Kommissionen tæt involveret i den igangværende forberedelse af den næste EMPACT-cyklus for perioden 2022-2025. Bekæmpelse af menneskehandel Menneskehandel er en meget indbringende forbrydelse, der giver kriminelle enorme gevinster på bekostning af ofrene og samfundet som helhed. I april vedtog Kommissionen EU's strategi for bekæmpelse af menneskehandel 2021-2025. Da menneskehandel ofte gennemføres af organiserede grupper, er denne strategi tæt knyttet til EU's strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Strategien for bekæmpelse af menneskehandel omfatter retlige, politiske og operationelle initiativer til at bekæmpe menneskehandel — fra forebyggelse til domfældelse over kriminelle, samtidig med at der lægges vægt på beskyttelse af ofre i alle faser, idet der navnlig fokuseres på kvinde- og børneofre samt menneskehandel med henblik på seksuel udnyttelse. Der fokuseres på at begrænse efterspørgsel, der fremmer menneskehandel, ødelægge den kriminelle model for at standse udnyttelsen af ofre, beskytte, støtte og styrke ofrene og tackle den internationale dimension af denne form for kriminalitet. Dette sker på baggrund af en rapport fra Eurojust med 18 anbefalinger til støtte for medlemsstaterne, ikke kun i forbindelse med efterforskning, retsforfølgelse og retligt samarbejde i sager om menneskehandel, men også i forbindelse med identificering, redning og beskyttelse af ofre . Kampen mod ulovlig narkotika Efter vedtagelsen af EU's narkotikastrategi 2021-2025 fortsætter drøftelserne om den tilhørende handlingsplan med henblik på vedtagelse i Rådet inden udgangen af det portugisiske formandskab. Lovgivningen om nye psykoaktive stoffer, som trådte fuldt ud i kraft i november 2018, er blevet fulgt op med en delegeret retsakt med henblik på at inkludere to nye psykoaktive stoffer i definitionen af narkotika. I Eurojusts rapport om narkotikahandel fra april 2021 fremhæves stigningen i produktionen af syntetisk narkotika og i brugen af mørkenettet til salg heraf, hvilket skaber retlige udfordringer for anklagere i EU. Rapporten indeholder anbefalinger om at øge den finansielle efterforskning, inddrivelsen af aktiver og det retlige samarbejde, herunder med tredjelande. I marts 2021 fremlagde Eurojust i forbindelse med den årlige narkotikadialog mellem EU og USA centrale spørgsmål og eksempler på vellykket retligt samarbejde i sager om narkotikahandel mellem medlemsstaterne og USA. Det første møde i narkotikadialogen mellem EU og Kina fandt sted den 22. januar 2021 og omfattede samarbejde om narkotikabekæmpelse. EU deltog i FN's 64. Narkotikakommission og gentog sine opfordringer til at fremskynde gennemførelsen af de omfattende forpligtelser, som det internationale samfund har indgået for at håndtere den globale narkotikasituation. Bekæmpelse af ulovlig handel med skydevåben Det kodificerede direktiv om skydevåben trådte i kraft i april 2021, og Kommissionen fulgte op herpå med regler om systematisk elektronisk udveksling af oplysninger vedrørende afslag på meddelelse af tilladelser til at erhverve eller besidde visse typer skydevåben. Disse bestemmelser finder anvendelse fra den 31. januar 2022 og vil give nationale kompetente myndigheder mulighed for at finde ud af, om en person, der ansøger om en våbentilladelse, er blevet nægtet en tilsvarende tilladelse i en anden medlemsstat. Det vil derfor forhindre forum shopping for at omgå forbud mod at eje et skydevåben. Kommissionen støtter også et pilotprojekt vedrørende etablering af realtidssporing af våbenrelaterede hændelser i hele EU med henblik på at udvikle et permanent ajourført billede. For at støtte de retshåndhævende myndigheders arbejde leder Kommissionen arbejdet med at etablere og udvikle kontaktpunkter for skydevåben på nationalt plan. Med hensyn til internationalt samarbejde har Kommissionen aktivt støttet Tyrkiets konstruktive inddragelse i EMPACT's operationelle aktiviteter i forbindelse med truslen om konvertible alarm- og signalvåben. Kommissionen bidrog også til at sætte spørgsmålet om ulovlig handel med skydevåben tilbage på dagsordenen for samarbejdet med landene i Mellemøsten og Nordafrika. Kommissionen har også været meget aktiv i det operationelle samarbejde med Sydøsteuropa, bl.a. ved at forberede en fælles operation mellem medlemsstaterne og partnerne på Vestbalkan og regionale møder i kommissioner for håndvåben og lette våben. EU's Global Illicit Flows Programme (program for globale ulovlige strømme) er fortsat en effektiv mekanisme til koordinering af den tværregionale indsats mod organiseret kriminalitet og forøgelse af kapaciteten i over 80 partnerlande verden over med henblik på at standse handelen med ulovlige varer med fokus på narkotika og skydevåben. Programmet har også støttet EU-agenturerne og EU-medlemsstaterne i deres bestræbelser på at udvide retshåndhævelsesområdet. Bekæmpelse af økonomisk kriminalitet

Som led i imødegåelsen af risikoen for, at organiseret kriminalitet infiltreres i den lovlige økonomi, skal medlemsstaterne gennemføre direktivet fra 2019 om regler, der letter brugen af finansielle og andre oplysninger med henblik på forebyggelse, afsløring, efterforskning eller retsforfølgning af visse strafbare handlinger senest i august 2021. Kommissionen vil nøje overvåge gennemførelsen og den effektive anvendelse heraf. Der blev afholdt to høringsmøder med medlemsstaterne om revisionen af Rådets afgørelse om kontorer for inddrivelse af aktiver og direktivet om konfiskation i maj og juni 2021. Drøftelserne understregede merværdien af disse instrumenter med hensyn til at forbedre inddrivelsen af aktiver i Unionen og betydningen af en effektiv forvaltning af konfiskerede aktiver under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder samt behovet for at forbedre samarbejdet under hele processen for inddrivelse af aktiver. Ny lovgivning om kontrol med likvide midler, der føres ind i eller ud af EU, finder anvendelse fra den 3. juni 2021, og i maj blev der indført vigtige gennemførelsesbestemmelser, der fastlægger procedurer og tekniske regler. Yderligere gennemførelsesbestemmelser om fastlæggelse af kriterier for den fælles ramme for risikostyring i forbindelse med bevægelser af likvide midler er under udarbejdelse. Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) påbegyndte sine efterforsknings- og retsforfølgningsmæssige opgaver den 1. juni 2021. EPPO er nu begyndt at efterforske og retsforfølge strafbare handlinger til skade for Unionens finansielle interesser. De strafbare handlinger, som EPPO efterforsker og retsforfølger, omfatter momssvig, der har tilknytning til to eller flere medlemsstaters område, og hvor den samlede skade udgør mindst 10 mio. EUR. Medlemsstaterne mister hvert år milliarder af euro i momsindtægter på grund af svig. Bekæmpelse af miljøkriminalitet Direktiv 2008/99/EF om miljøkriminalitet er EU's vigtigste retlige instrument til strafferetlig beskyttelse af miljøet. Der er omfattende høringer undervejs med henblik på at revidere teksten for at forbedre gennemførelsen og styrke retshåndhævelseskæden (afsløring, efterforskning, retsforfølgelse, straffedomstole). Arbejdet med bekæmpelse af miljøkriminalitet videreføres også gennem Forummet for Overholdelse af Miljøbestemmelser og Forvaltning af Miljøet. På forummets møder i januar og juni 2021 var der fokus på revisionen af direktivet og på bekæmpelsen af miljøkriminalitet generelt. Bekæmpelse af ulovlig handel med kulturgenstande EU-lovgivningen om import af kulturgenstande har til formål at standse importen af kulturgenstande, som er eksporteret ulovligt fra deres oprindelsesland. Der er ved at blive indført gennemførelsesbestemmelser om et centraliseret elektronisk system for import af kulturgenstande (ICG), som vil gøre det muligt at opbevare og udveksle oplysninger mellem medlemsstaterne og overholde importformaliteterne. Den generelle forbudsregel i forordningen trådte i kraft den 28. december 2020 og gav medlemsstaternes toldmyndigheder mulighed for at kontrollere og reagere på forsendelser, der kan indeholde kulturgenstande, som er eksporteret ulovligt fra deres oprindelsesland. V.Et stærkt europæisk sikkerhedsøkosystem 1.Samarbejde og udveksling af oplysninger I strategien for sikkerhedsunionen fastsættes det, hvordan EU's indsats kan yde et væsentligt bidrag til håndtering af mere og mere komplekse, grænseoverskridende og tværsektorielle sikkerhedstrusler ved at bistå medlemsstaternes sikkerhedsaktører med de værktøjer og oplysninger, de har brug for. Europol spiller en central rolle i denne henseende. I forslaget vedtaget i december sidste år om at modernisere og styrke Europols mandat er der fokus på specifikke begrænsninger, som Europol står over for i dag — såsom dets forhold til den private sektor. Desuden foreslår Kommissionen, at Europol får mulighed for at foretage indberetninger i Schengeninformationssystemet om terrorister og andre kriminelle på grundlag af oplysninger fra tredjelande. Disse vil styrke Europols evne til at støtte medlemsstaterne i bekæmpelsen af grov kriminalitet og terrorisme. Kommissionen ser frem til, at Europa-Parlamentet og Rådet hurtigt når til enighed om deres holdninger, således at der kan indledes triloger under det slovenske formandskab.

EU og Interpol har allerede et mangeårigt og tæt samarbejde. Interpol er en vigtig partner for EU på området intern og ekstern sikkerhed, herunder bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, samt integreret grænseforvaltning. Kommissionen har foreslået forhandlinger med henblik på en yderligere styrkelse af det operationelle og strategiske samarbejde gennem en samarbejdsaftale. På operationelt plan er forberedelserne til fuld gennemførelse af revisionen af Schengeninformationssystemet (SIS) i gang med henblik på at afslutte alle nødvendige testaktiviteter inden udgangen af 2021. I marts 2021 blev Europol forbundet til Sirene-mail relayinfrastrukturen. Ved udgangen af 2020 havde de fleste medlemsstater indført den nye SIS-fingeraftrykssøgefunktion. Arbejdet med at ændre lovgivningen for at forbedre Eurojusts muligheder for at afdække forbindelser mellem parallelle retssager i grænseoverskridende terrorsager er påbegyndt. Sideløbende hermed fortsatte Eurojust sin operationelle opfølgning og koordinering på grundlag af oplysninger indsendt via det europæiske retlige terrorbekæmpelsesregister (CTR), som blev oprettet med det formål at afdække forbindelser mellem retlige terrorbekæmpelsesprocedurer i medlemsstaterne. Indtil videre tyder erfaringerne med CTR på en betydelig stigning i mængden af oplysninger, der sendes til Eurojust, og der er allerede konstateret forbindelser mellem retssager, som de nationale myndigheder ikke tidligere har været bekendt med. CTR har også i vidt omfang forbedret informationsudvekslingen i forbindelse med terrorbekæmpelsesprocedurer. Det forberedende arbejde med oprettelsen af samarbejdsplatformen for fælles efterforskningshold er påbegyndt. Der pågår høringer med medlemsstaterne, sekretariatet for netværket vedrørende fælles efterforskningshold, Eurojust, Europol og OLAF om udformningen af samarbejdsplatformen. Siden april 2021 har Eurojust også ydet finansiel bistand til fælles efterforskningshold til hasteforanstaltninger og/eller uforudsete aktioner, der ligger uden for den almindelige finansieringsordnings anvendelsesområde. Passagerlisteoplysninger (PNR-oplysninger) er en vigtig informationskilde til identifikation af personer, der udgør en sikkerhedsrisiko. På grundlag af de oplysninger, der er indsamlet for at forberede en revision af lovgivningen, hjælper Kommissionen medlemsstaterne med at forbedre anvendelsen af PNR-oplysninger og uddybe samarbejdet. De fleste nationale passageroplysningsenheder er nu fuldt operationelle, og behandlingen af PNR-oplysninger er et vigtigt redskab for de nationale retshåndhævende myndigheder i deres kamp mod terrorisme og grov kriminalitet på trods af faldet i antallet af flypassagerer under pandemien. Arbejdet er også blevet intensiveret på globalt plan. Den 30. december 2020 blev handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige undertegnet og har været i kraft siden maj. Den dækker udveksling af PNR-oplysninger og anvendelse heraf med henblik på bekæmpelse af terrorisme og grov kriminalitet. Kommissionen har vedtaget rapporter om de fælles evalueringer af de eksisterende internationale PNR-aftaler med USA og Australien og om den fælles revision af aftalen mellem EU og Australien. Samlet set bekræftede disse rapporter fordelene ved anvendelsen af PNR-oplysninger, dens effektivitet med hensyn til at nå de ønskede formål og den unikke karakter af PNR-oplysningerne. I januar 2021 vedtog Rådet Unionens holdning, hvori det hilste Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO) vedtagelse af et nyt sæt standarder og anbefalet praksis for behandling og beskyttelse af PNR-oplysninger velkommen. Den 28. februar 2021 blev ICAO-afgørelsen operationel og bindende for alle ICAO's medlemmer, og den er nu et stærkt udgangspunkt for behandling af PNR-oplysninger i hele verden under fuld overholdelse af de grundlæggende rettigheder. Der pågår forhandlinger om udveksling af personoplysninger mellem Europol og visse tredjelande med henblik på bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme. De første to forhandlingsrunder med New Zealand fandt sted i en konstruktiv atmosfære. Der er også gjort fremskridt i forhandlingerne med Tyrkiet, og der har været konstruktive drøftelser med Tunesien. Der pågår sonderende drøftelser på teknisk plan med en række andre lande. I marts 2021 vedtog Rådet Kommissionens mandat til at indlede forhandlinger om aftaler mellem EU og 13 tredjelande om samarbejde mellem Eurojust og de kompetente myndigheder for retligt samarbejde i straffesager. Disse internationale aftaler vil blive en vigtig hjørnesten i EU's sikkerhedslovgivning og på globalt plan bidrage til en bedre bekæmpelse af organiseret kriminalitet. Siden 2012 har det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS) sikret en effektiv elektronisk udveksling af strafferegisteroplysninger mellem medlemsstaterne, og der udveksles over 4 mio. meddelelser om året. Kommissionen har vedtaget en rapport om ECRIS-systemets funktion og følger i øjeblikket op på resultaterne sammen med medlemsstaterne. Arbejdet med at udvikle og gennemføre et centralt system til bestemmelse af, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere (ECRIS-TCN), pågår med henblik på idriftsættelse i 2023. Det nye system vil supplere ECRIS med hensyn til udveksling af oplysninger om tredjelandsstatsborgere, der er dømt i EU. 2.Bidraget fra stærke ydre grænser Effektiv forvaltning af EU's ydre grænser er nøglen til at garantere borgernes sikkerhed. Kommissionens Schengenstrategi omfatter foranstaltninger på dette område, som vil beskytte Schengenområdets integritet og yderligere forbedre dets funktion. Der er ved at blive udviklet en ny arkitektur for EU-informationssystemer til sikkerheds-, grænse- og migrationsforvaltning for at støtte de nationale myndigheder. Det er afgørende, at medlemsstaterne straks tager de nødvendige skridt til at overholde den aftalte tidsplan for gennemførelsen med henblik på at gennemføre dette ambitiøse projekt.

Arbejdet med gennemførelsen af interoperabilitetsforordningerne skrider frem med henblik på fuld gennemførelse inden udgangen af 2023. Eu-LISA er ved at afslutte indkøbet af de forskellige interoperabilitetskomponenter, og Kommissionen arbejder sammen med eksperter om en vejledningshåndbog. Der pågår forberedelser til idriftsættelsen af ind- og udrejsesystemet (EES) med henblik på at afslutte testning og oplæring i begyndelsen af 2022 forud for idriftsættelsen i maj 2022. Der pågår også forberedelser til det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS), og systemet skal efter planen tages i brug inden udgangen af 2022. Europa-Parlamentet og Rådet er nu også nået til enighed om forslaget om at sikre sammenkoblingen mellem ETIAS og de relevante EU-databaser. I december 2020 nåede Europa-Parlamentet og Rådet til foreløbig enighed om Kommissionens forslag om at revidere og opgradere visuminformationssystemet (VIS). De vigtigste fordele ved de aftalte ændringer omfatter grundigere baggrundskontrol af visumansøgere, bygning bro over sikkerhedsinformationskløfterne gennem bedre udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne, udvidelse af VIS til også at omfatte visa til længerevarende ophold og opholdstilladelser og bekæmpelse af menneskehandel ved at sænke alderen for optagelse af fingeraftryk for mindreårige. Sammen med de øvrige nye og opgraderede informationssystemer bør det nye VIS være operationelt og fuldt interoperabelt inden udgangen af 2023. De første hold i den europæiske grænse- og kystvagts stående korps har været indsat siden den 1. januar. Det stående korps, der består af 10 000 Frontexmedarbejdere og nationale embedsmænd, vil øge grænsesikkerheden betydeligt, efterhånden som det gradvist øges i de kommende år for at nå op på sin fulde kapacitet. Den nyligt vedtagne gennemførelsesforordning om det europæiske grænseovervågningssystem (Eurosur) vil yderligere forbedre situationsbevidstheden og højne reaktionskapaciteten ved de ydre grænser med henblik på at opdage, forhindre og bekæmpe ulovlig indvandring og grænseoverskridende kriminalitet. Toldkontrol Kommissionen er i øjeblikket ved at udarbejde en ny strategi for toldrisikostyring, der har til formål at øge den strukturerede tilgang til toldrisikostyring, gøre kontrollen mere effektiv og mindske risiciene for EU og dets borgere, samtidig med at det sikres, at lovlige EU-virksomheder er konkurrencedygtige. Som led i EU's strategi og handlingsplan for styrkelse af toldmyndighedernes risikostyring er Kommissionen også ved at udvikle det nye system til forudgående toldrisikostyring for fragt, der muliggør en samarbejdsbaseret risikoanalyse af sikkerheds- og sikringsrisici, inden varer ankommer til EU eller lastes med henblik på transport til EU. 3.Styrkelse af forskning og innovation på sikkerhedsområdet Innovation bør betragtes som et strategisk redskab for EU. Innovation har horisontale virkninger på næsten alle aspekter af sikkerhedssektoren og tilvejebringer nye tilgange til at tackle udfordringerne ved teknologier, mindsker den strategiske afhængighed og styrker forsyningskæderne. Derfor opbygger EU sine vigtigste forskningsprojekter under hensyntagen til sikkerhedsdimensionen, sikkerhedskrav og den private sektors rolle. Det europæiske innovationscenter for indre sikkerhed er under udvikling. Horisont Europa-programmet støtter EU's indsats for at tackle sikkerhedsudfordringer og yder 1,6 mia. EUR i støtte for perioden 2021-2027. I marts 2021 vedtog Kommissionen den første strategiske plan for Horisont Europa, hvori der udstikkes strategiske retningslinjer for de første fire år. Sikkerhedsforskning vil være et redskab til omstilling på sikkerhedsområdet fra en tilgang, der går ud på blot at reagere, til en proaktiv tilgang baseret på fremsyn og forebyggelse. Der er opnået enighed om et nyt arbejdsprogram for 2021-2022, som vil støtte gennemførelsen af den indre sikkerhedsdimension i strategien for sikkerhedsunionen, grænseforvaltnings- og sikkerhedsdimensionen i migrations- og asylpolitikker og EU's politikker for katastrofeforebyggelse. EU-finansiering giver yderligere muligheder for at styrke europæisk innovation i grænsefladen mellem forsvar, rumfart og civile anvendelser. I februar 2021 lancerede Kommissionen handlingsplanen for synergier mellem civil-, forsvars- og rumindustrierne. Der blev udpeget tre flagskibsprojekter (om droneteknologier, rumbaseret sikker konnektivitet og styring af rumtrafikken). Handlingsplanen vil støtte EU's sikkerhedsindustrier med avancerede, innovative løsninger, der udspringer af udvekslinger og effektive synergier mellem civil-, forsvars- og rumindustrierne. Rumteknologi, -data og -tjenester er blevet afgørende for europæernes sikkerhed og spiller også en afgørende rolle i beskyttelsen af en lang række strategiske interesser. Forordningen om rumprogrammet, der blev vedtaget i april med et budget på 14,6 mia. EUR, indfører en ny komponent til statslig satellitkommunikation og er et springbræt for EU's rumbaserede sikre konnektivitet.

4.Færdigheder og oplysning Bevidsthed om sikkerhedstrusler og de fornødne færdigheder til at imødegå dem er afgørende for at opbygge et mere modstandsdygtigt samfund med bedre rustede virksomheder, forvaltninger og enkeltpersoner. Den 9. februar 2021 fandt den 18. dag for et sikrere internet sted online i 170 lande med deltagelse af Better Internet for Kids Youth Ambassadors og repræsentanter for industrialliancen. EU's handlingsplan for digital uddannelse (2021-2027) omfatter en foranstaltning, der har til formål at hjælpe lærere og undervisningspersonale med at fremme digitale færdigheder og bekæmpe desinformation. Retningslinjer vil blive udarbejdet og udrullet i hele EU i september 2022. Et godt kendskab til det digitale miljø og udviklingen af relaterede kompetencer i den private og offentlige sektor er afgørende for et modstandsdygtigt og konkurrencedygtigt samfund. Under programmet for et digitalt Europa blev den første indkaldelse af europæiske digitale innovationsknudepunkter (EDIH'er) offentliggjort i maj med det formål at gøre de første knudepunkter driftsdygtige fra begyndelsen af 2022. Knudepunkterne vil hjælpe private og offentlige aktører ved at give adgang til teknisk ekspertise og eksperimenter, stimulere en bred udbredelse af kunstig intelligens, højtydende databehandling (HPC) og cybersikkerhed samt andre digitale teknologier i industrien (navnlig SMV'er og midcapselskaber) og organisationer i den offentlige sektor i Europa. I et sikkerhedslandskab, der hele tiden ændrer sig, bør retshåndhævelsespersonalets og retsvæsenets aktørers færdigheder løbende ajourføres. En evaluering af Cepol vil blive afsluttet i andet halvår 2021. Kommissionen vedtog EU-strategien for uddannelse af retsvæsenets aktører for 2021-2024 i slutningen af 2020 og afholdt i maj 2021 en konference for interessenter sammen med det portugisiske formandskab for at styrke uddannelsen af dommere og anklagere. Bevidstgørelse er også et centralt element i EU-strategien for ofres rettigheder (2020-2025), der blev vedtaget i juni 2020, og som har til formål at sikre, at alle ofre for kriminalitet, uanset hvor i EU eller under hvilke omstændigheder forbrydelsen finder sted, fuldt ud kan påberåbe sig deres rettigheder. Platformen for ofres rettigheders første plenarmøde fandt sted i februar 2021. Kommissionen arbejder også på evalueringen af direktivet om ofres rettigheder og kan om nødvendigt foreslå lovgivningsmæssige ændringer i 2022. 5.EU-agenturernes rolle Strategien for sikkerhedsunionen bygger på en tilgang, som inddrager hele samfundet, og samler alle institutioner, organisationer og myndigheder, der spiller en rolle i beskyttelsen af vores borgere. Ud over den støtte og ekspertise, de yder til medlemsstaterne, spiller EU-agenturer en afgørende rolle med hensyn til at fremme samarbejde og informationsudveksling mellem medlemsstaternes nationale myndigheder på operationelt plan. I betragtning af de mange nye og kommende trusler i det nuværende landskab bør synergier mellem og koordinering af EU-agenturernes aktiviteter fremmes yderligere. Europol Europols årsrapporter om organiseret kriminalitet (SOCTA), terrorisme (TE-SAT) og organiseret internetkriminalitet (IOCTA) indeholder vigtige data og analyser til støtte for politiske og operationelle aktiviteter på sikkerhedsområdet. Europol bidrager også til at forbedre retshåndhævelsens overordnede operationelle effektivitet ved at udvide sit samarbejde med tredjelande til at bekæmpe kriminalitet og terrorisme i sammenhæng med EU's øvrige eksterne politikker og værktøjer. Operations- og Analysecentret er Europols informationsknudepunkt. Centret overvåger operationer og udviklinger 24/7, etablerer samarbejde med lande og organisationer uden for EU og udstationerer eksperter på stedet. Det udarbejder også analyser til Europols andre centre og organisationer. Det Europæiske Center for Bekæmpelse af Grov Organiseret Kriminalitet i Europol støtter EU-landene i deres kamp mod internationale kriminelle netværk, der er involveret i handel med narkotika, våben og sprængstoffer og formue- og miljøkriminalitet. Centret er også vært for Det Europæiske Center for Migrantsmugling, som har fokus på og optrævler de komplekse og sofistikerede kriminelle netværk, der er involveret i smugling af migranter. Det Europæiske Center for Finansiel og Økonomisk Kriminalitet i Europol yder støtte i forbindelse med meget avanceret hvidvask af penge, svindel og svig rettet mod enkeltpersoner, virksomheder og den offentlige sektor. Europols bidrag er også afgørende for koordineringen af EU's tilgang til terrorbekæmpelse. Europol har fortsat ydet støtte til medlemsstaterne ved efterforskning i forbindelse med terrorisme gennem Det Europæiske Center for Terrorbekæmpelse (ECTC). Trods begrænsningerne som følge af pandemien støttede ECTC 776 terrorbekæmpelsesoperationer i 2020 (sammenlignet med 632 i 2019). EU's internetindberetningsenhed i Europol har også fortsat spillet en afgørende rolle i overvågningen af terrorgruppernes aktiviteter på internettet og de foranstaltninger, der træffes af platforme, samt i forbindelse med videreudviklingen af EU's kriseresponsprotokol. Europol er fortsat fast besluttet på at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at udvide deres nationale kapacitet til forebyggelse af terrorrelateret onlineindhold gennem tilrettelæggelse af målrettede indberetningsaktionsdage.

Eurojust I løbet af de første måneder af 2021 støttede Eurojust ved flere lejligheder den grænseoverskridende efterforskning og retsforfølgelse af organiserede kriminelle grupper, der er specialiseret i svig. Eurojust sikrede også beslaglæggelse af virksomheders aktiver eller administrativ lukning af virksomheder, der anvendes i svigordninger . Eurojust har støttet en række større fælles internationale operationer, der havde til formål at optrevle cyberkriminelle netværk, herunder de kriminelle grupper, der drev mobilapplikationen på tværs af platforme kaldet Mobdro, hvor det var muligt at streame ulovligt erhvervede audiovisuelle værker, herunder fodboldkampe , eller en af de farligste malware (Emotet), der blev anvendt til at inficere offerets computere . Eurojust har også samarbejdet med retsvæsenets aktører for at hjælpe med at kortlægge retlige og operationelle udfordringer i forbindelse med efterforskning og retsforfølgelse af lovovertrædelser begået af højreekstremistiske grupper, terrorgrupper og soloaktører samt for at lette udvekslingen af erfaringer. Samarbejde mellem agenturer På operationelt plan undertegnede Europol og Eurojust den 23. december 2020 en bidragsaftale, der vil udvide deres partnerskab til støtte for de retshåndhævende og retslige myndigheders grænseoverskridende adgang til elektronisk bevismateriale. Eurojust og Europol har også undertegnet bilaterale samarbejdsordninger med EPPO for at regulere deres fremtidige forbindelser med henblik på at sikre et tæt samarbejde for bedre at beskytte Unionens finansielle interesser inden og uden for EU's grænser. Takket være et tæt samarbejde mellem Europol, Eurojust og Det Europæiske Retlige Netværk støtter Sirius-projektet både de retshåndhævende og retslige myndigheder i EU ved at tilbyde uddannelse og udstikke retningslinjer for at forbedre samarbejdet (primært mellem EU og USA) om grænseoverskridende adgang til elektroniske oplysninger. I marts blev Eurojust og Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret (EUIPO) enige om at opbygge et tættere samarbejde for at bidrage til at bekæmpe varemærkeforfalskning og piratkopiering på internettet. Denne nye aftale markerer en ny æra for samarbejde mellem Eurojust, Europol og EUIPO, ligesom den vil gøre det muligt at yde effektiv støtte under hele sagsforløbet lige fra anmeldelsen til domstolsafgørelsen. ENISA ENISA har på grundlag af et aftalememorandum undertegnet i marts gennemført rammerne for et struktureret samarbejde med CERT-EU for at udnytte synergier og undgå overlapning af aktiviteter i forbindelse med udførelsen af agenturets opgaver inden for operationelt samarbejde. Dette vil effektivisere både EU's beredskabsmekanisme og langsigtede kapacitetsopbygning. Dette vil blive understøttet gennem et lokalt kontor i agenturet i Bruxelles, der skal fremme samarbejdet med andre EU-institutioner, -agenturer og -organer. ENISA hjælper med at tage konkrete skridt til at gennemføre nye cybersikkerhedspolitikker. I maj fremsendte agenturet det første forslag til en cybersikkerhedscertificeringsordning med fælles kriterier, og i juni indledte agenturet nedsættelsen af en ad hoc-arbejdsgruppe om 5G-cybersikkerhedscertificering. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) Frontex spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte medlemsstaterne i forvaltningen af de ydre grænser og tilbagesendelser og bidrager dermed til EU's sikkerhed. Med den nye forordning er Frontex blevet det største EU-agentur både med hensyn til personale og finansielle ressourcer. Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EMCDDA) spiller en vigtig rolle ved løbende at overvåge narkotikasituationen i EU med henblik på at give EU-institutionerne og medlemsstaterne de nyeste oplysninger. I sit seneste arbejde havde centret særlig fokus på pandemiens indvirkning på narkotikamarkeder, misbrug, skader og narkotikatjenester.