Nr. C 356/46 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
strammere planlægning er derfor tiltrængt. Effektivite­
ten må sættes i højsædet, og udgiftsbesparelser må nøje 
prioriteres ud fra deres følgevirkninger. Disciplinen er 
Bruxelles, den 19. november 1987. 
1. Telekommunikationssektorens betydning 
Telekommunikation har en væsentlig og stadig større 
betydning både i EF-landene og den øvrige verden. 
1.1. Sektorens økonomiske betydning: ifølge Kom­
missionen androg telekommunikationstjenesternes ind­
komster på verdensplan henved 300 milliarder ECU i 
1985, hvoraf EF's virksomheder tegnede sig for 
62,5 milliarder ECU. Med hensyn til telekommunika­
tionsudstyr nåede verdensmarkedet i 1986 op på om­
kring 90 milliarder ECU, hvoraf EF-markedet tegnede 
sig for 17,5 milliarder ECU. Telekommunikationssekto­
ren har endvidere vist sig at være meget dynamisk 
selv i økonomisk ugunstige tider. Man forventer i de 
kommende år en meget kraftig vækst i denne sektor; 
de ca. 2% af det nuværende bruttonationalprodukt i 
EF-landene, som hidrører fra telekommunikationssek­
toren, anslås i slutningen af dette århundrede at ville 
nå op på 7 %. 
1.2. Sektorens samfundsmæssige betydning: tele­
kommunikationssektoren giver beskæftigelse til flere 
hundrede tusinde, og Kommissionen skønner, at denne 
sektor på basis af de forskellige informationsteknologi­
er, direkte eller indirekte, vil være grundlaget for mere 
end 60% af arbejdspladserne i EF i slutningen af dette 
århundrede. derfor en nødvendighed, såvel i forbindelse med op­
stillingen som i forbindelse med gennemførelsen af bud­
gettet. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
1.3. Sektorens betydning for kontakten mellem men­
nesker. Der skal i denne forbindelse mindes om, at 
telekommunikationssystemet er en offentlig tjeneste og 
har en vigtig social funktion. Enhver EF-politik på 
telekommunikationsområdet bør sikre dettes karakter 
af offentlig tjeneste og have som hovedmålsætning, at 
samtlige EF-borgere får adgang til moderne kommuni-
kationsydelser til rimelige priser, uanset hvor de er 
bosiddende, eller hvad deres indkomst er (f.eks. land-
brugsegne og afsides beliggende områder, mindre øer). 
1.4. Telekommunikationssektoren har i de seneste 
år været i permanent udvikling. Der er sket ændringer 
på følgende områder: 
— telekommunikationsteknologi, datamatikteknologi 
og audiovisuel teknologi er smeltet sammen, 
— den teknologiske differentiering forløber hastigt, 
— der bliver stadig flere nye muligheder for at få 
adgang til informationskilder, 
— der er en eksplosiv udvikling i behovet for kommu­
nikation, 
— nye kvantitative dimensioner er af afgørende betyd­
ning for produktionen af materiel. Udtalelse om Kommissionens meddelelse: »En dynamisk europæisk økonomi — grønbogen 
vedrørende udvikling af et fælles marked for teletjenester og -udstyr« 
(87/C 356/12) 
Kommissionen for De europæiske Fællesskaber besluttede den 22. juli 1987 at anmode om 
Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om ovennævnte meddelelsen. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets sektion for transport og kommunikation, 
som udpegede Jean Rouzier til ordfører. Sektionen fremsatte på grundlag af ordførerens 
rapport sin udtalelse den 11. november 1987. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 25U. plenarforsamling, mødet den 
18. november 1987, med stort flertal og 2 stemmer imod og 1 hverken for eller imod, følgende 
udtalelse: 
31. 12. 87 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 356/47 
2. Nødvendigheden af en EF-politik på telekommuni­
kationsområdet 
2.1. En EF-politik på telekommunikationsområdet 
er klart nok af betydning med henblik på gennemførel­
sen af det indre marked inden udgangen af 1992. En 
sådan politik vil få positiv indflydelse på udvekslingen 
af tjenester i EF. Den vil også medvirke til at fjerne 
hindringer for samhandelen og reducere de handels­
mæssige omkostninger, hvilket vil komme samtlige EF's 
borgere til gode og dermed også de private brugere. 
2.2. Telekommunikationspolitikken er endvidere 
knyttet til andre aktiviteter og andre former for politik 
på EF-plan. Her tænkes bl.a. på EF's politik for forsk­
ning, udvikling og teknologi, opbygning af et EF-mar-
ked for information og skabelse af et audiovisuelt områ­
de på EF-plan. 
2.3. Virkeliggørelsen af et EF-marked på telekommu­
nikationsområdet vil ligeledes få en meget positiv ind­
flydelse på europæisk økonomis konkurrenceevne. Det 
skal i den forbindelse bemærkes, at der ifølge Kommis­
sionens skøn ikke på nuværende tidspunkt er noget EF-
land, der repræsenterer mere end 6 % af det internatio­
nale telekommunikationsmarked, mens De Forenede 
Stater repræsenterer 35% og Japan 11 %. Det samlede 
EF-marked repræsenterer på den anden side mere end 
20% af verdensmarkedet. 
2.4. En fælles telekommunikationspolitik kunne bi­
drage til at styrke infrastrukturerne og dermed samhø­
righeden i EF, hvilket er en af de vigtigste målsætninger 
i Den europæiske Fælles Akt. 
3. ØSU's tidligere udtalelser om telekommunikation 
3.1. ØSU har i de seneste år slået til lyd for harmoni­
sering på telekommunikationsområdet i EF samt for 
koordinering af udviklingen i denne sektor og for fælles 
infrastrukturprojekter (1). ØSU har navnlig støttet 
Kommissionens forslag om en samordnet indførelse af 
et tjenesteintegreret digitalnet (ISDN), om en samordnet 
indførelse af offentlig celleopbygget digital mobilradio­
kommunikation i Fællesskabet og en senere gennemfø­
relse af bredbåndskommunikationsnettet, samt Kom­
missionens forslag om forskning og udvikling inden for 
avanceret teknologi på telekommunikationsområdet. 
Desuden har ØSU støttet EF-programmet om udvikling 
af visse ugunstigt stillede regioner i EF gennem bedre 
(') Se bl.a. ØSU's udtalelse af 25. februar 1981 (EFT nr. C 138 
af 9. 6. 1981, s. 26). Udtalelsen af 17. september 1986 (EFT 
nr. C 328 af 22. 12. 1986, s. 10). Udtalelsen af 1. juli 1987 
(EFT nr. C 232 af 31. 8. 1987, s. 13). Udtalelsen af 30. maj 
1985 (EFT nr. C 188 af 29. 7. 1985, s. 16). adgang til avancerede telekommunikationstjenester 
(STAR-programmet) (2). 
4. Generelle bemærkninger 
4.1. Det skal først og fremmest påpeges, at det er 
utilfredsstillende med den meget korte tidsfrist, som 
ØSU har fået til udarbejdelsen af udtalelsen om et så 
omfattende og vigtigt emne. ØSU forbeholder sig derfor 
ret til på et senere tidspunkt at tage de specifikke 
spørgsmål op igen, f.eks. i forbindelse med forelæggel­
sen af Kommissionens forslag om gennemførelsen af 
målsætningerne i grønbogen. I nedenstående be­
mærkninger kommenteres de vigtigste punkter i grøn­
bogen. 
4.2. Det er overordentligt vigtigt, at det indre marked 
gennemføres inden udgangen af 1992, og derfor godken­
des såvel hovedmålsætningen i Kommissionens forslag 
(»... at udvikle sådanne betingelser, at de europæiske 
brugere vil få tilbudt en større vifte af telekommunika­
tionstjenester af højere kvalitet og til en lavere pris, 
således at Europa, både internt og eksternt, får mulig­
hed for at nyde godt af alle fordelene ved en stærk 
telekommunikationssektor ...«) som de væsentlige ele­
menter i de forskellige former for politik, som foreslås 
i grønbogen. ØSU er som Kommissionen overbevist 
om, at telekommunikation vil få voksende betydning 
og vil påvirke økonomien både i de enkelte EF-lande 
og i EF som helhed. 
4.3. Der må dog tilkendegives forbehold med hensyn 
til visse aspekter af forslagene og midlerne til gennemfø­
relse af de fastlagte målsætninger. 
5. Særlige bemærkninger 
5.1. Tanken i grønbogen om bevarelse af eksisteren­
de eller gennemførelse af fremtidig infrastrukturenhed 
i basisnettet kan fuldt og helt støttes. Dette basisnet 
skal omfatte kabel- og satellitfjernsynsnet, som kan 
anvendes til tovejskommunikation. Man kan også støtte 
tanken om opretholdelse af princippet om telekommu-
nikationsmyndighedernes eksklusivitet eller særret­
tigheder i forbindelse med tilbud om og drift af net­
infrastruktur og udbud af bestemte basistjenester, især 
for at sikre deres opgave som offentlig tjeneste. 
5.2. En fuldstændig åbning af terminalmarkedet for 
konkurrence må ske gradvis, og der må på kort sigt 
findes overgangsløsninger, idet mange medlemslande 
på nuværende tidspunkt ønsker at opretholde monopo­
let på levering af det første telefonapparat. Dermed 
sikres det, at telekommunikation i de ugunstigt stillede 
områder kan leveres på et ensartet tarifgrundlag. 
(2) ØSU's udtalelse af 3. juli 1986 (EFT nr. C 263 af 20. 10. 1986, 
s. 35). 
Nr. C 356/48 De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 12. 87 
5.3. Selv om en styrkelse af konkurrencen inden for 
tjenesteydelser på telekommunikationsområdet må hil­
ses velkommen, så vækker det dog bekymring, at grøn­
bogen i så høj grad har tillid til denne som drivende 
kraft for udviklingen af telekommunikation. Det er et 
spørgsmål, om der i tilstrækkelig grad er taget hensyn 
til telekommunikationsadministrationernes ret til på 
lige fod at deltage på de områder, som er åbne for 
konkurrence. 
5.4. Telekommunikationsadministrationernes finan­
sielle grundlag er også af stor betydning, hvis de skal 
have mulighed for at opretholde et pålideligt kommuni­
kationsnet og sikre de betydelige investeringer, som er 
nødvendige for moderniseringer af nettet, uden hvilke 
de teknologisk set mest avancerede terminaler og tjenes­
ter ville være formålsløse. Telekommunikationsadmi-
nistrationerne må ligeledes have et sundt finansielt 
grundlag, hvis de skal kunne varetage deres opgave som 
offentligt serviceorgan. 
5.5. Den terminologi, som benyttes i grønbogen, 
giver ikke mulighed for at fastlægge en præcis definition 
på basistjenesteydelser. Man må derfor mene, at disse 
tjenesteydelser, som telekommunikationsadministratio-
nerne har monopol på, på et eller andet tidspunkt ikke 
udelukkende kan begrænses til telefoni, men også vil 
omfatte telegrafi, telex, digitaltransmission og data­
transmission samt alle tovejstransmissionssystemer. 
5.6. Et andet forslag i grønbogen drejer sig om tele-
kommunikationsadministrationernes accept af forplig­
telsen til indbyrdes netforbindelse og til at sikre andre 
medlemsstaters serviceleverandører adgang til nettet. 
Dette forslag er af overordentlig stor betydning for 
gennemførelsen af et EF-marked på telekommunika­
tionsområdet. Åbningen af nettet for andre medlemssta­
ters leverandører af tjenester bør imidlertid ske under 
hensyntagen til fair konkurrence og under forbehold af 
godkendelses- og tilladelsesprocedurer. 
5.7. De finansielle aspekter med henblik på opfyldel­
sen af grønbogens målsætninger er ikke behandlet til­
strækkeligt indgående; det gælder f.eks. tilførsel af pri­
vat kapital (1). Det er også et spørgsmål, om gennemfø-
(') Vedrørende spørgsmålet om finansiering af store infrastruk­
turprojekter af europæisk betydning henvises til ØSU's nyligt 
vedtagne udtalelse af 22. oktober 1987 (EFT nr. C 347 af 
22. 12. 1987). 
Bruxelles, den 18. november 1987. reisen af disse målsætninger, hvortil der kræves betyde­
lige finansielle midler, ikke vil stille sig i vejen for andre 
aktiviteter, som f.eks. telekommunikationsadministra-
tionernes rolle som offentligt serviceorgan. 
5.8. Der er grund til at nære tvivl om, at grønbogens 
forslag som helhed vil få de ønskede virkninger på 
beskæftigelsespolitikken. Det må befrygtes, at koncen-
trationsprocessen på leverandørmarkedet for telekom­
munikationsudstyr vil forstærkes yderligere, og at tre­
djelandevirksomheder i stigende grad vil gøre sig gæl­
dende på EF-markedet. Der bør iværksættes foran­
staltninger, navnlig inden for forskning og udvikling, 
som kan sætte de små og mellemstore virksomheder i 
stand til at tage denne konkurrence op. 
5.9. Man kan til gengæld glæde sig over Kommissio­
nens forslag om, at der skal etableres en omfattende 
dialog mellem arbejdsmarkedets parter, herunder også 
repræsentanter for brugerne (husholdningerne). Hvis 
Kommissionen lægger afgørende vægt herpå, må den 
også undersøge forslagenes sociale følgevirkninger, 
navnlig på beskæftigelse, arbejdsmetoder, faglige kvali­
fikationer, erhvervsuddannelse, omskoling osv. for se­
nere at drøfte og udnytte resultaterne sammen med 
arbejdsmarkedets parter. 
5.10. Man godkender Kommissionens forslag om 
oprettelse af et europæisk standardiseringsinstitut for 
telekommunikation, inden for hvilket Den europæiske 
Konference af post- og teleadministrationer (CEPT) 
fortsat bør have en fremtrædende rolle. Der bør således 
fastlægges normer og specifikationer i overensstemmel­
se med kravene til de net, som administrationerne stiller 
til rådighed, og disse skal gældende for alle vesteuropæ­
iske lande. 
5.11. Med henblik på gennemførelsen af målsætning­
erne i grønbogen må det anbefales, at teleadministratio­
nerne i EF-landene allerede nu forstærker deres samar­
bejde. 
5.12. Man må kunne forvente, at Kommissionen 
efter sine høringer vil kunne fremkomme med en kon­
kret tidsplan for gennemførelsen af sine målsætninger, 
hvilket savnes i grønbogen. 
Alfons MARGOT 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg