Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Meddelelse fra Kommissionen Det europæiske forskningsrum: Et nyt afsæt Styrke, omlægge, åbne nye perspektiver"

(KOM(2002) 565 endelig)

(2003/C 95/13)

Kommissionen besluttede den 17. oktober 2002 i henhold til EF-traktatens artikel 262 at anmode Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg om en udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde blev overdraget Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 29. januar 2003. Ordfører var Gerd Wolf.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 397. plenarforsamling af 26. og 27. februar 2003, mødet den 26. februar, følgende udtalelse med 72 stemmer for, 7 imod og 4 hverken for eller imod.

1. Sammendrag:

- EØSU er grundlæggende positivt indstillet over for Kommissionens meddelelse og støtter målsætningerne heri.

- EØSU bekræfter på ny det europæiske forskningsrums store betydning. Det påskønner de fremskridt, der er opnået i forbindelse med opfyldelsen af disse målsætninger og oprettelsen af et "indre marked for forskning".

- Endvidere godkender EØSU de enkelte foreslåede aktiviteter.

- EØSU anbefaler dog, at nye aktiviteter inden for forskningsfremme, koordinering, etablering af netværk og integrering samt tidsplanerne herfor tilpasses de følsomme funktionsbetingelser, der gælder for videnskab og forskning på højt niveau.

- EØSU understreger betydningen af tilstrækkelig mobilitet for økonomer og forskere, da disse fungerer som formidlere af information og katalysatorer for udviklingen af netværk, og udvalget støtter derfor Kommissionens forslag. EØSU anbefaler, at der i støtteinstrumenterne og regelsættet tages hensyn til og kompenseres for belastninger, der er forbundet med denne mobilitet, således at der ikke opstår ulemper, men derimod bliver skabt tilstrækkelige incitamenter.

- EØSU støtter uforbeholdent udviklingen af et "europæisk fællesskabspatent".

- Hvad angår Kommissionens bestræbelser på at samordne medlemsstaternes forskningspolitikker, anbefaler EØSU, at der anlægges en differentieret synsvinkel. Udvalget støtter alle de aktiviteter, der også på europæisk plan fremmer selv-koordinering af forskningsinstitutionerne og deres aktører. Koordinering gennem Kommissionen skal - i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet - koncentrere sig om og begrænse sig til alle de tematiske målsætninger og apparative nødvendigheder (store anlæg, infrastrukturer), for hvilke en sådan koordinering ud over de enkelte medlemsstater rent faktisk er nyttig eller påkrævet.

- EØSU støtter derfor Kommissionens bestræbelser på at opbygge en europæisk videnskabsinfrastruktur og de hertil påkrævede store anlæg.

- EØSU støtter ligeledes Kommissionens intention om gennem regionalfonden at fremme og styrke det videnskabstekniske samarbejde mellem regioner, på forskellige stadier af teknologisk udvikling.

- Hvad angår det vigtige emne "Videnskab og samfund" henviser EØSU til sin netop vedtagne udtalelse.

- Hvad angår emnet "styrkelse af de private investeringer i forskning", vil EØSU udarbejde en særskilt udtalelse herom.

2. Baggrund

2.1. Kommissionen fremlagde konceptet vedrørende det europæiske forskningsrum og de foreslåede aktiviteter til realiseringen heraf i begyndelsen af 2000(1), og disse blev allerede behandlet og godkendt af Det Europæiske Råd i Lissabon i marts måned 2000. En videreudvikling af dette koncept fulgte i Kommissionens forslag til det 6. rammeprogram(2) samt i forslagene(3) om de såkaldte "deltagelsesregler".

2.2. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg har fremlagt en udførlig udtalelse om disse forslag(4), hvori EØSU giver sin fulde støtte til opbygningen af et europæisk forskningsrum og endvidere har fremhævet betydningen af videnskab, forskning og udvikling som grundlag og drivkraft for velstand og konkurrenceevne. Udvalget har endvidere gjort opmærksom på, at de fleste hidtidige videnskabstekniske resultater har været produktet af fælleseuropæiske præstationer, der tydeliggør den historiske betydning af det europæiske forskningsrum og er med til at fremme den europæiske integration.

2.3. I den forbindelse har EØSU undersøgt Kommissionens forslag i detaljer og har i enkelte tilfælde udtrykt betænkeligheder og er fremkommet med konkrete anbefalinger til ændring af og videre udformning af forslagene. Det drejer sig i det væsentligste om at sikre optimale betingelser for vellykket forskning og udvikling, samt at sørge for, at de tre grundpiller "grundforskning - anvendt forskning - udvikling" understøttes ligeligt. Enkelte af EØSU's tidligere anbefalinger og konstateringer er også relevante for den foreliggende meddelelse fra Kommissionen og bliver nærmere omtalt i det nedenstående.

3. Den foreliggende meddelelse fra Kommissionen

3.1. Kommissionen fastslår som udgangspunkt for sin meddelelse, at dens hidtidige initiativer og aktiviteter har bidraget til en ændring af det forskningspolitiske landskab i Europa. I de enkelte medlemsstater er man blevet bevidst om forskningens europæiske dimension; aktører og operatører på forskningsområdet i Europa har nærmet sig hinanden, og der er blevet indledt nye samarbejdsinitiativer. Det nye rammeprogram for forskning har på denne baggrund kunnet omlægges gennemgribende og vedtages. Til trods for de fremskridt, der er gjort på disse forskellige planer, anfører Kommissionen, at medlemsstaternes deltagelse stadig ikke er tilstrækkelig. Derved begrænses rækkevidden af de iværksatte aktiviteter, og chancerne for indførelse af et "indre marked for forskning" mindskes.

3.2. Med udgangspunkt i en oversigt over de hidtil gennemførte aktiviteter vil Kommissionens meddelelse påvise de aktiviteter, der er nødvendige for at give projektet et nyt afsæt.

3.3. I den forbindelse behandles og drøftes følgende emner, der munder ud i følgende forslag:

- Benchmarking af forskningspolitikkerne

- Kortlægning af (den særlige videnskabelige og teknologiske) ekspertise

- Forskernes mobilitet

- Forskningsinfrastrukturer

- Etablering af netværk mellem nationale forskningsprogrammer

- Styrkelse af de private investeringer i forskning

- Intellektuel ejendomsret

- Et transeuropæisk, elektronisk forskningsnet

- Det europæiske forskningsrums internationale dimension

- Det europæiske forskningsrums regionale dimension

- Spørgsmål omkring "videnskab og samfund"

- Skabe gode betingelser for en reel samordning af forskningspolitikkerne

- Anvende de lovgivningsmæssige instrumenter bedre

- Optimere virkningerne af de europæiske samarbejdsinitiativer

- Inddrage kandidatlandene fuldt ud.

4. Generelle bemærkninger

4.1. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg bifalder grundlæggende Kommissionens meddelelse. Det støtter målsætningerne heri og bekræfter på ny det europæiske forskningsrums store betydning. Såfremt der i det følgende ikke gives udtryk for andet, godkender EØSU endvidere de aktiviteter, der foreslås under hver målsætning.

4.1.1. Det er dog EØSU's opfattelse, at Kommissionen undervurderer de opnåede fremskridt, når den rejser tvivl om indførelsen af et "indre marked for forskning". EØSU anbefaler og støtter nemlig uforbeholdent målsætningen om at indføre et "indre marked for forskning" og om at stimulere og fremme forskning på højeste niveau i hele Europa. Dette mål kan imidlertid kun nås gennem en langfristet udviklingsproces med en passende tidsramme. Dette gælder både afklaringen af spørgsmål om kompetenceområder samt samspillet og arbejdsdelingen - det vil sige anvendelsen og fortolkningen af subsidiaritetsprincippet - mellem Kommissionen og medlemsstaternes regeringer, samt den nødvendige tilpasningsproces, som de enkelte forskningsinstitutioner og deres aktører skal gennemgå (se mere herom i bilaget).

4.1.2. Der er ganske vist stadig meget, der skal gøres, og meget, der skal forbedres, og EØSU vil i punkt 5 også komme ind på enkelte af disse områder.

4.1.3. Det er særligt vigtigt at videreføre de nødvendige politiske bestræbelser på at videreudvikle og fuldstændiggøre regelsættet med sigte på EU's indre marked generelt set. De dermed forbundne foranstaltninger skaber nemlig samtidig grundlaget for, at det europæiske forskningsrum og det indre marked for forskning kan udformes og videreudvikles.

4.1.4. Det er også vigtigt at gøre opmærksom på, at de pågældende forskere og arbejdsgrupper først skal gennemgå en krævende indarbejdningsperiode - oftest på flere år - for at opnå kompetence, gode præstationer eller endog en førende position inden for et givent videnskabeligt fagområde. Hertil kommer, at der i mange tilfælde først skal opbygges meget dyre tekniske faciliteter og et stimulerende klima, dvs. forskningsstrukturer. Der er her tale om værdifulde og omkostningskrævende investeringer i "den menneskelige kapital" og i forskningsinfrastruktur.

4.1.4.1. God og vellykket forskning kan derfor ikke rekvireres eller omstilles efter behag, f.eks. som følge af konjunkturcykler eller de fremherskende politiske vinde, men kræver tilstrækkelig kontinuitet og tillidvækkende rammer(5) Dette er også gældende for den tidsramme, der skal afsættes til indførelsen af de af Kommissionen forventede og ønskede nye foranstaltninger og handlemåder. I modsat fald vil der endda være risiko for, at de foranstaltninger, som i princippet er hensigtsmæssige, og som Kommissionen i den bedste hensigt har iværksat, vil kunne give anledning til manglende samarbejdsvilje og modstand fra de berørte institutioners og aktørers side.

4.1.4.2. I den sammenhæng udtrykker EØSU tilfredshed med, at Kommissionen har fulgt dets tidligere anbefaling (desværre dog kun delvis), nemlig om i forbindelse med udbud at tilbyde de virkemidler, som Kommissionen har foreslået for det 6. rammeprogram, sammen med de virkemidler, der allerede er blevet gennemført i forbindelse med det 5. rammeprogram. Det ville dog være ønskeligt, om man ved udbuddet af en særlig forskningspakke ikke foreskriver, hvilket virkemiddel der skal anvendes, men giver ansøgerne mulighed for frit at vælge det virkemiddel, de anser for mest hensigtsmæssigt.

4.2. I forbindelse med de særdeles komplekse spørgsmål omkring "videnskab og samfund" har EØSU allerede udarbejdet en udtalelse(6), hvis udsagn stadig er gældende - også hvad angår de aspekter, som Kommissionen her behandler. En del af disse udsagn bliver i forbindelse med de omhandlede spørgsmål i det følgende gentaget i uddrag og i forkortet version.

4.2.1. De økonomiske, politiske, sociale og kulturelle omgivelser, der giver grobund for kreativitet og opfindsomhed, og som gør det muligt at ansætte og fastholde de bedste forskere og ingeniører inden for det europæiske forskningsrum, har førsteprioritet. Dette leder til foranstaltninger, der er vigtige for opnåelsen eller tilvejebringelsen af de bedst mulige rammer for videnskab, nemlig

- Samspillet mellem grundforskning, anvendt forskning og udvikling skal styrkes inden for rammerne af et pluralistisk videnskabssystem med flere poler.

- Videnskabsfolks uafhængighed og forskningsfriheden skal sikres under hensyntagen til de etiske og juridiske aspekter.

- Den videnskabelige verdens selvorganiserings- og selvforvaltningsret skal beskyttes og styrkes inden for rammerne af de politiske retningslinjer.

- Konsekvenserne af, omkostningerne ved og effektiviteten af de forskellige ansøgnings- og godkendelsesprocedurer skal analyseres.

- Der skal tages hensyn til mangfoldigheden af samfundsmæssige målforestillinger og interesser.

- Man skal også fremme og bevare viden, som "samfundet" ikke er særlig interesseret i.

4.2.2. Videnskab og forskning næres af konkurrencen om de bedste ideer, procedurer og resultater og af den uafhængige reproduktion (eller gendrivelse) - altså "certificering" - af ny viden, såvel som udbredelsen, uddybningen og udbygningen af denne viden. Også "dobbeltforskning" er et væsentligt element i opnåelsen af videnskabelig indsigt og fremskridt.

4.2.3. Det er derfor nødvendigt, at man muliggør og plejer pluralistiske og tværfaglige forskningstiltag, evalueringsprocesser og forskningsstrukturer, så man kan stimulere og udnytte den medfølgende konkurrence om de bedste ideer og resultater.

4.2.4. Derfor bør følgende være et grundprincip i enhver forskningspolitik: Så meget "bottom-up" som muligt, og ikke mere "top-down" end påkrævet. Så meget decentralisering som muligt, og ikke mere centralisering end påkrævet. Efter EØSU's opfattelse er dette princip ikke i modstrid med målsætningerne for det europæiske forskningsrum, det betyder tværtimod, at der også fra Kommissionens side og inden for rammerne af Kommissionens forskningspolitik skal ske den størst mulige uddelegering af kompetence, beslutnings- og initiativret osv.

4.3. Kommissionen har udarbejdet en selvstændig meddelelse(7) om styrkelse af de private investeringer i forskning, som EØSU på sin side har fremsat sine anbefalinger til i en særskilt udtalelse, hvori Kommissionens forslag grundlæggende godkendes. Dette emne bliver derfor ikke nærmere behandlet i denne udtalelse.

5. Særlige bemærkninger

5.1. Mobilitet

Det er mennesker, der står bag videnformidling, kontakt og etablering af netværk. Derfor er mobilitet nøglen til oprettelsen af et europæisk forskningsrum. I den forbindelse henviser EØSU endnu en gang til sin tidligere udtalelse(8).

5.1.1. Begrebet mobilitet for forskere og teknikere indebærer imidlertid helt forskellige aspekter og kategorier, blandt andet følgende:

- gensidig mobilitet mellem den akademiske verden og industrien

- mobilitet mellem Unionens medlemsstater

- mobilitet mellem Unionen og stater uden for Unionen

- fremme, at forskere fra stater uden for Unionen vender tilbage til EU

- fremme af mobilitet gennem finansielle incitamenter/bidrag fra for eksempel Kommissionen

- de hindringer, der står i vejen for mobiliteten (i de forskellige ovennævnte kategorier), og fjernelsen af disse hindringer.

En del af disse kategorier behandles i Kommissionens meddelelse. Der bliver navnlig foreslået foranstaltninger til forbedring af incitamenterne for og informationen til mulige kandidater. EØSU støtter disse forslag uden forbehold.

5.1.2. Ud over de hindringer for mobiliteten, som Kommissionen omtaler, henviser EØSU til følgende problemstillinger omkring den ønskede mobilitet for forskere og ingeniører:

- Konsekvenserne for familien og familielignende forhold. Der må findes løsninger på disse problemstillinger, som tager hensyn til partnerens beskæftigelsesmuligheder og til børnenes skolegang. Dette er desuden et vigtigt emne i familiepolitikken.

- De betydelige udgifter, der er forbundet med flytning og udskiftning af boliger (ejendomsmægler, skat, notar, renovering osv.). Også på dette område må der findes egnede løsninger for at imødegå ulemper for de berørte parter og undgå, at der opstår uoverstigelige barrierer for mobiliteten.

- Den utilstrækkelige harmonisering af socialsikringssystemer og forsikringer (berettigelse og udbetalingsperiode for pensioner, uarbejdsdygtighed, sygeforsikringer osv.).

5.1.3. De under punkt 5.1.2 nævnte problemer har dog ikke kun betydning for forskeres mobilitet, men berører også andre faggrupper og dermed hele det indre marked. Det er derfor bydende nødvendigt at finde en løsning på disse problemer.

5.1.4. For at gøre det lettere at inddrage små og mellemstore virksomheder i forsknings- og udviklingsprogrammet og for at øge deres deltagelse samt for i den forbindelse at overvinde endnu eksisterende skranker, er det nødvendigt med tilstrækkeligt med incitamenter og fremmemidler til gavn for forskernes mobilitet. Nødvendigheden heraf og de særlige problemer, som knytter sig hertil, er indgående behandlet i den tidligere afgivne udtalelse(9) om det europæiske forskningsrum.

5.2. Intellektuel ejendomsret

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg støtter Kommissionen i dennes stadige, men desværre, grundet modstand fra medlemsstaterne, indtil videre ikke særligt succesfulde bestræbelser på at tilvejebringe et europæisk fællesskabspatent. EØSU slår endnu en gang til lyd for, at de procedurer, der er nødvendige for at få og bevare et "europæisk patent", gøres enklere, billigere og mindre langvarige, da en sådan foranstaltning ville have stor samfundsøkonomisk betydning. EØSU henviser specifikt til sine tidligere bemærkninger på området, især til sprogordningen, de nationale patentkontorers rolle og den retlige beskyttelse af patenter. Derudover bør der indføres en frist for forhåndsoffentliggørelse, som ikke skader nyhedselementet (ganske som det er tilfældet i USA), for først og fremmest at undgå, at de af videnskabsfolk (i deres egenskab af opfindere) offentliggjorte resultater ikke på forhånd udelukkes fra at kunne patenteres.

5.3. Samordning af forskningspolitikkerne

Ifølge Kommissionen er samordning af de nationale forskningspolitikker et centralt element i projektet om det europæiske forskningsrum.

5.3.1. EØSU støtter de af Kommissionens foranstaltninger, der på europæisk plan stimulerer og fremmer selv-koordinering(10) af forskningspolitik og forskningsprojekter i medlemsstaterne og blandt institutioner og aktører inden for forskning og udvikling.

5.3.2. Koordinering gennem Kommissionen skal koncentreres om og begrænses til alle de tematiske målsætninger og apparative nødvendigheder (store anlæg, infrastrukturer), for hvilke en sådan koordinering ud over de enkelte medlemsstater rent faktisk er nyttig eller påkrævet.

5.3.3. Det drejer sig derfor om et komplekst spørgsmål, der berører det egentlige problem i forbindelse med subsidiaritetsprincippet, og som må gribes an fra flere vinkler. EØSU henviser i den forbindelse til sin første udtalelse om det europæiske forskningsrum(11), hvis artikel 9 bærer overskriften "Den europæiske dimension: Subsidiaritet, koncentration og mangfoldighed, konkurrence og styring". På grund af spørgsmålets principielle betydning er et uddrag af den anførte artikel (til og med punkt 9.8.5) vedlagt i bilag og fungerer som et supplement til den foreliggende udtalelse.

5.4. Infrastrukturer og store anlæg

5.4.1. Et særligt vigtigt aspekt i forbindelse hermed er de meget dyre infrastrukturer og store anlæg, som er nødvendige for at udføre førende forskning, og som oftest overstiger de enkelte medlemsstaters økonomiske formåen såvel som deres behov. Det er derfor på sin plads at gennemføre en undersøgelse af medlemsstaternes behov, den bedst mulige placering af anlæg samt nyopførelse, udnyttelse og udbygning heraf, hvilket er en nærmest naturlig fælleseuropæisk opgave, der skal fremmes og koordineres af Kommissionen. Sådanne store anlæg omfatter cyklotroner, stråle- og neutronkilder, rumstationer og satellitter, forsøgsanlæg til energiforskning (ITER), forsøgsanlæg til luft- og rumfart osv. Deraf følger så naturligvis, at Kommissionen også må påvirke, koordinere og støtte (bl.a. gennem fremme af mobiliteten) de fremgangsmåder, den videnskabelige bistand osv., som skal etableres for at få størst mulig nytte af ovennævnte elementer. EØSU støtter derfor uforbeholdent Kommissionens bestræbelser på dette område.

5.4.2. EØSU er enig i Kommissionens forslag om at indføre formelle mekanismer for fælles beslutningstagning i det europæiske forum om infrastrukturer, og for udtalelser fra forummet til medlemsstaterne. EØSU vil afgive en særlig udtalelse om de konkrete forslag, der vil blive fremsat om dette emne.

5.5. Det europæiske forskningsrums regionale dimension

I forbindelse med udviklingen af det europæiske forskningsrum gør to synspunkter sig gældende, som må anskues ud fra forskellige vurderingskriterier.

5.5.1. Det ene vedrører den i henhold til rammeprogrammet gennemførte gensidige deltagelse af de bedste forskere og forskningsinstitutioner i de forskellige tematiske forsknings- og udviklingsprogrammer, der dækker Europa.

5.5.2. Det andet vedrører hensigten om at fremme det videnskabelige og teknologiske samarbejde mellem regioner på forskellige stadier af teknologisk udvikling og i denne forbindelse også inddrage de regioner, der er beliggende i den yderste periferi.

EØSU støtter og bekræfter Kommissionens hensigt om at bakke op om ovennævnte målsætninger gennem forskellige støtteprogrammer. Mens fremme af forskning på højeste niveau i henhold til punkt 5.5.1 er en førsteprioritet for rammeprogrammet for forskning og udvikling, bør det regionale aspekt i henhold til punkt 5.5.2 først og fremmest varetages og forstærkes af Regionalfonden.

Bruxelles, den 26. februar 2003.

Roger Briesch

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) KOM(2000) 6 endelig.

(2) KOM(2001) 94 endelig, 2001/0053(COD) og 2001/0054 (CNS).

(3) KOM(2001) 500 endelig ændret ved (KOM(2001) 822 endelig - 2001/0202 COD og KOM(2001) 823 endelig ændret/2 - 2001/0327 (CNS).

(4) EFT C 204 af 18.7.2000, EFT C 260 af 17.9.2002, EFT C 241 af 7.10.2002, EFT C 221 af 7.8.2001, EFT C 94 af 18.4.2002 samt EFT C 241 af 7.10.2002.

(5) EFT C 221 af 7.8.2001, punkt 4.3.

(6) EFT C 221 af 7.8.2001, punkt 4.3.

(7) KOM(2002) 499 endelig.

(8) EFT C 204 af den 18.7.2000, punkt 8.

(9) EFT C 204 af 18.7.2000, punkt 7.7, 7.8, 8.2.2 og 11.7.5.

(10) Af Kommissionen kaldet "open coordination".

(11) EFT C 204 af 18.7.2000.

BILAG

til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne, men opnåede mindst en fjerdedel af de afgivne stemmer:

Punkt 5.3.1

Ændres som følger:

"EØSU støtter de af Kommissionens foranstaltninger, der på europæisk plan stimulerer og fremmer selv-koordinering(1) på europæisk plan af forskningspolitik og forskningsprojekter i medlemsstaterne og blandt institutioner og aktører inden for forskning og udvikling."

Begrundelse

Begrebet "selv-koordinering" er uforståeligt. Hvis der dermed underforstås en "bottom up"-proces er det tillige ukorrekt i forbindelse med forskningspolitik og indsnævrende i forbindelse med forskningsprogrammer.

Af de grunde, der allerede er anført i punkt 5.3.1, som der henvises til, kan de begrænsninger, der pålægges Kommissionen, ikke accepteres.

Det er tilstrækkeligt at henvise til den tidligere udtalelse fra EØSU, som allerede er offentliggjort i EFT. Det er ikke nødvendigt at vedlægge teksten som bilag, især ikke da dens indhold ikke er nøjagtigt det samme som den tekst, der foreslås slettet (i de nuværende punkter 5.3.2 og 5.3.3).

Afstemningsresultat

For: 20, imod: 25, hverken for eller imod: 33.

Punkt 5.3.2

Ændres som følger:

"Kommissionen bør navnlig arbejde på at nå målet om inden 2010 at blive den mest konkurrencedygtige vidensøkonomi i verden ved at fastlægge generelle mål og retningslinjer på EU-niveau som grundlag for de enkelte medlemsstaters fastsættelse af særlige mål og specifikke politiske foranstaltninger. Koordinering gennem Kommissionen skal koncentreres om og begrænses til alle de tematiske målsætninger og apparative nødvendigheder (store anlæg, infrastrukturer), for hvilke en sådan koordinering ud over de enkelte medlemsstater rent faktisk er nyttig eller påkrævet."

Begrundelse

Se begrundelsen til punkt 5.3.1.

Afstemningsresultat

For: 26, imod: 45, hverken for eller imod: 7.

(1) EFT C 204 af 18.7.2000.