EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.10.2019 COM(2019) 498 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om Bulgariens fremskridt som led i mekanismen for samarbejde og kontrol {SWD(2019) 392 final}



1.INDLEDNING I rapporten redegøres der for Kommissionens vurdering af de fremskridt, Bulgarien siden november 2018 har gjort i forbindelse med mekanismen for samarbejde og kontrol. Som i tidligere år er vurderingen resultatet af en grundig analyse foretaget af Kommissionen, som har trukket på det tætte samarbejde med de bulgarske myndigheder og fået input fra civilsamfundet og andre berørte parter og observatører. I vurderingen tages der også hensyn til udviklingen i EU's politikker og retspraksis siden oprettelsen af mekanismen for samarbejde og kontrol på de områder, der er relevante for mekanismen. 2. DEN GENERELLE SITUATION I tidligere rapporter blev det bemærket, at kontekstbestemte faktorer — uden for det område, der er omfattet af mekanismen for samarbejde og kontrol, men som er af bredere relevans for retsstatsprincippet — til tider kan have negativ indvirkning på de fremskridt, der gøres med reformerne. Blandt disse faktorer er den overordnede mangel på politisk stabilitet, en uforudsigelig lovgivningsproces og et medielandskab, der, som det blev erkendt, giver anledning til alvorlig bekymring. Perioden siden rapporten fra november 2018 har i Bulgarien været karakteriseret af relativ politisk stabilitet, selv om der opstod en særlig polemik omkring påstande om, at højtstående embedsmænd og politikere havde erhvervet ejendom til under markedsprisen. I rapporten fra november 2017 blev også problemerne vedrørende lovgivningsprocessen fremhævet, f.eks. vedtagelsen af ændringer af loven om retssystemet i sommeren 2017, som førte til betænkeligheder blandt de berørte parter og blev indbragt for Bulgariens forfatningsdomstol. Det blev fremhævet, at der er behov for årvågenhed, hvad angår virkningerne heraf for domstolenes uafhængighed. Uafhængige og pluralistiske medier er af afgørende betydning for den demokratiske debat, og de bør kunne arbejde uden ubehørig pres fra økonomiske eller politiske interesser. Selv om medieforholdene ligger uden for benchmarkene under mekanismen for samarbejde og kontrol, påvirker manglerne på dette område fortsat retssystemet. Det øverste retsråd skal fuldt ud respektere ytringsfriheden og mediernes uundværlige rolle med hensyn til at stille myndighederne til ansvar og informere offentligheden, men det har også en vigtig rolle med hensyn til at forsvare princippet om domstolenes uafhængighed. Den mere håndfaste politik, der blev vedtaget sidste år, bør føre til en yderligere indsats for at tage hånd om den vildledende dækning i medierne eller politikernes erklæringer, som påvirker retssystemets omdømme og troværdighed som helhed. Der er bl.a. tale om sager, hvor der er et mønster i den målrettede kritik af dommere baseret på indholdet af deres afgørelser, hvilket kan være til skade for domstolenes uafhængighed og upartiskhed. Mekanismer til støtte for retsstatsprincippets bæredygtighed Et andet vigtigt aspekt af det underliggende miljø er udviklingen af en bredere retsstatsinfrastruktur på både EU-plan og nationalt plan. Denne udvikling går i en retning, der skaber nye værktøjer til at styrke konsolideringen af retsstaten — herunder de spørgsmål, der er omfattet mekanismen for samarbejde og kontrol. På EU-plan er der i forbindelse med EU's resultattavle for retlige anliggender og rammerne for bekæmpelse af korruption som led i det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker og strukturreform i adskillige år blevet set nærmere på de nationale retssystemer. Dette vil blive videreudviklet på grundlag af Kommissionens meddelelse fra juli 2019, hvori der fastsættes konkrete foranstaltninger til styrkelse af Unionens kapacitet til at fremme og opretholde retsstatsprincippet gennem fremme af en fælles retsstatskultur, indførelsen af en løbende gennemgang af retsstatsforholdene for at holde øje med udviklingen i medlemsstaterne og en effektiv reaktion. De politiske retningslinjer for den næste Kommission, ifølge hvilke det er hensigten at indføre en omfattende retsstatsmekanisme, der skal omfatte hele EU og indebære rapportering om alle medlemsstater, skal garantere kontinuiteten i den henseende. Ud over benchmarkene inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol kræves der i henhold til artikel 19, stk. 1, i TEU en effektiv retsbeskyttelse som et konkret udtryk for værdien af retsstatsprincippet som bekræftet af EU-Domstolens nyere praksis. Disse horisontale processer vedrørende kontrol af anvendelsen af retsstatsprincippet, herunder rammerne for bekæmpelse af korruption, i alle medlemsstater og udsigten til videreudviklingen heraf understreger den særlige karakter af mekanismen for kontrol og samarbejde som en overvågningsproces, der er begrænset, hvad angår både de berørte medlemsstater og de spørgsmål, der er omfattet. Udviklingen af reformmekanismer på nationalt plan indgik også som en central del af henstillingerne fra januar 2017. I disse henstillinger blev betydningen af at udvikle mekanismer til at internalisere overvågningen på nationalt plan ved at integrere den i nationale processer, som ikke kun involverer myndighederne, men også civilsamfundet, understreget. I overensstemmelse med denne tilgang blev det i rapporten fra november 2018 understreget, at Bulgarien havde brug for fortsat at kunne fremvise konkrete resultater både inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol og fremover, og at de bulgarske myndigheders fortsatte tilsyn indgik som en vigtig del heraf, også efter en eventuel afvikling af mekanismen. Rapporten fremhævede navnlig betydningen af en gennemsigtig rapportering og offentlig kontrol, når det ved hjælp af et nationalt tilsyn skal sikres, at der fortsat gøres fremskridt og gennemføres reformer. Bulgarien har allerede indført vigtige elementer af et sådant nationalt tilsyn og høring af de berørte parter, herunder særlige rådgivende råd på områderne reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption. Den bulgarske regering har for nylig besluttet at oprette en supplerende, mere omfattende mekanisme for et nationalt efterfølgende tilsyn inden for rammerne af et koordinations- og samarbejdsråd ("rådet for efterfølgende tilsyn"). Det nye råd for efterfølgende tilsyn vil begynde sit arbejde efter afviklingen af mekanismen for samarbejde og kontrol og mødes mindst hver tredje måned. Formændene bliver vicepremierministeren med ansvar for reform af retsvæsenet og en repræsentant for det øverste retsråd. Det vil får ansvaret for kontrollen med, at der fortsat gøres fremskridt med reformerne, og vil udsende en offentlig rapport efter hvert møde og en årsrapport til regeringen og det øverste retsråd. Det vil få oplysninger fra en lang række relevante institutioner og vil også omfatte et borgerråd med repræsentanter for civilsamfundet og faglige sammenslutninger inden for retsvæsenet. Rådet for efterfølgende tilsyn bør overvåge og koordinere politikker på områderne reform af retsvæsenet og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet. Det skal som sådan udgøre en vigtig overordnet ramme for myndighederne og de berørte parter med henblik på at evaluere fremskridtene på en gennemsigtig måde og rette opmærksomheden hen imod de resterende udfordringer. Det kan også bidrage til at få de relevante myndigheder til at stå til ansvar, når det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. De bulgarske myndigheder har på premierministerniveau forpligtet sig til at give rådet en særlig rolle, således at det kan fungere som et effektivt redskab til at overvåge gennemførelsen af reformer og udviklingen med hensyn til at opnå resultater i forbindelse med bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet samt den fremtidige samordning af politikker. Kommissionen ser med tilfredshed på de bulgarske myndigheders tilsagn om at opretholde fremdriften i reformerne under fuld gennemsigtighed og med inddragelse af civilsamfundet, når mekanismen for samarbejde og kontrol er afviklet. Rådet for efterfølgende tilsyn bør være en vigtig samtalepartner, der vil kunne bidrage til udviklingen af dialogen om retsstatsprincippet på EU-plan og den fremtidige omfattende retsstatsmekanisme. 3. VURDERING AF FREMSKRIDTENE MED HENSYN TIL AT OPFYLDE BENCHMARKENE I MEKANISMEN FOR SAMARBEJDE OG KONTROL PÅ GRUNDLAG AF HENSTILLINGERNE I DEN RAPPORT FRA JANUAR 2017, DER ER UDARBEJDET SOM LED I MEKANISMEN FOR SAMARBEJDE OG KONTROL 3.1. Benchmarks, der anses for foreløbigt opfyldt i henhold til rapporten fra november 2018 (første, andet og sjette benchmark) Første benchmark: Domstolenes uafhængighed

Henstilling 1: Det bør sikres, at det kommende valg af det øverste retsråd bliver gennemsigtigt med en offentlig høring i nationalforsamlingen forud for valget af de politisk indstillede medlemmer og med mulighed for, at civilsamfundet kan fremsætte bemærkninger vedrørende kandidaterne. Henstilling 2: Der bør opnås resultater i form af en gennemsigtig og meritbaseret udnævnelse af personer til ledende juridiske embeder, herunder i forbindelse med den kommende udnævnelse af den nye retspræsident for den øverste forvaltningsdomstol. Henstilling 3: Det bør overvejes at benytte ekstern bistand, f.eks. fra Strukturreformtjenesten og/eller Europarådet, med henblik på at forbedre dels den måde, hvorpå inspektoratet under det øverste retsråd fungerer rent praktisk, dels det øverste retsråds opfølgning på inspektoratets konklusioner, bl.a. vedrørende integritetsproblemer. Andet benchmark: Retsregler Henstilling 4: Vedtage ændringer til strafferetsplejeloven og strafferetten med henblik på at forbedre retsreglerne for retsforfølgelse i forbindelse med korruption på højt niveau og alvorlig organiseret kriminalitet. Sjette benchmark: Organiseret kriminalitet Henstilling 16: Indføre en mekanisme til oplysning af offentligheden om fremskridt med sager om organiseret kriminalitet, som er i dens interesse. Anklagemyndigheden bør — under hensyntagen til uskyldsformodningen — oplyse om efterforskninger og anklager. Den øverste kassationsret og justitsministeriet bør oplyse om domme samt om håndhævelse af domme. Henstilling 17: Vedtage de nødvendige ændringer af loven om beslaglæggelse af udbytte af strafbare forhold og sikre, at kommissionen for beslaglæggelse af udbytte af strafbare forhold fortsat arbejder uafhængigt og effektivt. Dette afsnit vedrører de tre benchmarks, som blev anset for foreløbigt opfyldt i november 2018. De vedrører reformen af den forfatningsmæssige og lovgivningsmæssige ramme og bekæmpelsen af organiseret kriminalitet med henblik på at afhjælpe de mangler, som netop Bulgarien havde på tidspunktet for landets tiltrædelse af Den Europæiske Union. Det forhold, at disse benchmarks blev anset for foreløbigt opfyldt, betød, at Kommissionen fandt, at de strukturelle og lovgivningsmæssige ændringer, der var foretaget, på tilfredsstillende vis havde opfyldt kravene i forbindelse med mekanismen for samarbejde og kontrol, samtidig med at den fortsat holdt øje med gennemførelsen. I tidligere rapporter blev det bemærket, at Bulgarien siden tiltrædelsen havde gjort fremskridt med at ændre sin forfatnings- og lovgivningsmæssige ramme med henblik på at forbedre kontrollen med domstolenes uafhængighed samt gennemsigtigheden og effektiviteten i forbindelse med retsprocessen. Blandt de seneste forbedringer var forfatningsændringerne i 2015, som førte til en reform af det øverste retsråd og et styrket retsinspektorat. Disse ændringer har nu været i kraft i flere år og har ført til større gennemsigtighed og ansvarlighed i forbindelse med udnævnelser af dommere og spørgsmålet om integritet. I rapporten fra november 2018 blev det derfor konkluderet, at de to benchmarks vedrørende den forfatningsmæssige og retlige ramme kunne anses for foreløbigt opfyldt. Udnævnelsen af dommere og den måde, hvorpå retsinspektoratet fungerer, blev udpeget som områder, hvor der løbende skulle føres tilsyn, og i forbindelse med de øvrige benchmarks var der også visse aspekter af de retlige rammer, som burde tages op til yderligere overvejelse. Det øverste retsråd er siden november 2018 fortsat med at udøve sin kompetence med hensyn til udnævnelser af dommere. Der har været visse tilfælde af forsinkelser, fordi der ikke kunne opnås konsensus i det øverste retsråd om f.eks. udnævnelser til bestemte vigtige stillinger hos anklagemyndigheden. Det er fortsat vigtigt, at sådanne udnævnelser foretages på en gennemsigtig og meritbaseret måde, og at potentielle kvalificerede kandidater opfordres til at ansøge med sikkerhed for, at alle kandidater vil blive bedømt udelukkende på grundlag af deres kvalifikationer. En vigtig kommende udnævnelse vedrører stillingen som rigsadvokat, idet den siddende rigsadvokats mandat udløber i januar 2020. Det øverste retsråd indledte proceduren i juni og forventes den 24. oktober 2019 at udnævne efterfølgeren, som derefter skal bekræftes af Bulgariens præsident. I juli 2019 var der en enkelt kandidat, som medlemmerne af anklagerkammeret i det øverste retsråd enstemmigt støttede. Kandidaten har fremlagt sine skriftlige prioriteter for den syvårige mandatperiode. Proceduren omfatter også en høring forud for udnævnelsen, hvor civilsamfundet og andre berørte parter kan rejse spørgsmål og problemstillinger. De seneste uger har der fundet en bred debat sted i medierne, hvor visse berørte parter har udtrykt betænkeligheder med hensyn til proceduren og kandidaten. Det vil være det øverste retsråds ansvar at sikre en gennemsigtig proces og vise, at der vil blive taget hånd om de betænkeligheder, der er kommet til udtryk, og at der vil blive taget hensyn til dem, når det træffer sin beslutning. Foruden reformen af det øverste retsråd var det andet hovedelement i forfatningsændringerne i 2015, at retsinspektoratet fik en stærkere rolle, hvad angår dommernes integritet. Som følge af en henstilling i rapporten fra januar 2017 anmodede de bulgarske myndigheder om bistand fra Kommissionens Strukturreformtjeneste, og i juli 2019 blev der officielt iværksat et projekt med inddragelse af Europarådet og internationale eksperter. Projektet har til formål at gennemgå retsinspektoratets arbejdsmetoder og yde bistand til det med henblik på at lære af bedste praksis i andre medlemsstater. Det forventes afsluttet i foråret 2020. Den bredere lovgivningsmæssige ramme har i årenes løb været genstand for en række reformer. I nyere rapporter vedrørende mekanismen for samarbejde og kontrol er de positive virkninger af ændringerne af loven om retssystemet i 2016 og strafferetsplejeloven i 2017 blevet bemærket. I rapporten fra november 2018 blev det bemærket, at visse vigtige aspekter af den lovgivningsmæssige ramme stadig var under overvejelse. De vedrørte navnlig spørgsmålet om effektive strafferetlige undersøgelser, bl.a. af en siddende rigsadvokat. Disse spørgsmål har tæt tilknytning til opfølgningen på henstillingerne under tredje og fjerde benchmark (se nedenfor). Særskilt herfra fastslog forfatningsdomstolen i februar 2019, at de bestemmelser, der i 2017 blev indføjet i artikel 230 i loven om retssystemet — bestemmelser om automatisk suspension af dommere i tilfælde af, at der indledes en strafferetlig undersøgelse af dem — ikke var forenelige med den bulgarske forfatning. Den 20. september 2019 fremlagde regeringen et udkast til ændringer med henblik på at bringe loven i overensstemmelse med forfatningen ved at ophæve disse bestemmelser og forpligtede sig til at sikre en hurtig vedtagelse i nationalforsamlingen. Derudover medførte rapporten fra november 2018 også, at sjette benchmark vedrørende bekæmpelse af organiseret kriminalitet blev anset for foreløbigt opfyldt, hvilket afspejler den positive udvikling i det institutionelle miljø og resultaterne i årenes løb på trods af det udfordrende miljø. Udviklingen siden november 2018 har ikke givet anledning til nye problemer. Analysen af de fremskridt, der er gjort i de senere år, har bekræftet konklusionerne fra november 2018, hvilket førte til, at disse benchmarks blev anset for foreløbigt opfyldt. Der er uundgåeligt bestemte problemer, som det fortsat er nødvendigt, at de bulgarske myndigheder giver opmærksomhed, men henstillingerne fra januar 2017 er blevet efterkommet på tilfredsstillende vis. 3.2. Tredje benchmark: Fortsat reform af retsvæsenet Henstilling 5: Udarbejde en rapport med henblik på offentlig høring, hvori der redegøres nærmere for de fremskridt, der er gjort med at gennemføre den nationale strategi for retsreformen, og for de foranstaltninger, der stadig skal træffes. Indføre en mekanisme, hvorved oplysninger om fremskridt løbende kan offentliggøres, indtil strategien er gennemført. Henstilling 6: Finde en løsning på problemet med den store arbejdsbyrde i de travleste domstole baseret på nye standarder for arbejdsbyrden og nå til enighed om en køreplan for reformen af retsvæsenet sideløbende med udvikling af den digitale retspleje.

Henstilling 7: Udarbejde en køreplan for gennemførelsen af henstillingerne i Strukturreformtjenestens rapport om reform af anklagemyndigheden og dens kontakt med andre institutioner, bl.a. bør der indføres en mekanisme til oplysning af den brede offentlighed om fremskridt. Henstilling 8: Udarbejde en køreplan for gennemførelsen af henstillingerne i undersøgelsen om Menneskerettighedsdomstolens afgørelse, bl.a. bør der indføres en mekanisme til oplysning af den brede offentlighed om fremskridt. I rapporten fra november 2018 blev det bemærket, at der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til de fire henstillinger vedrørende fortsættelse af reformen af retsvæsenet. Der var dog stadig en vigtig udvikling i gang på flere områder, eller der krævedes fortsat tilsyn hermed for at få bekræftet vurderingen af, at der var sket fremskridt. Siden 2017 har regeringen indført en regelmæssig tilsyns- og rapporteringscyklus vedrørende de fremskridt, der gøres med at gennemføre strategien for reformen af retsvæsenet. Et rådgivende råd for fortsættelsen af reformen af retsvæsenet, der blev oprettet under justitsministeriet i 2016, spiller en vigtig rolle i den forbindelse. Disse processer udgør en ramme for samarbejde med de berørte parter om igangværende lovgivningssager og kan også udnyttes til at forberede fremtidige ajourføringer af strategien for reform af retsvæsenet. Det fremtidige råd for efterfølgende tilsyn kommer også til at spille en vigtig rolle med hensyn til at holde øje med de fremskridt, der gøres, når mekanismen for samarbejde og kontrol afvikles. En vigtig udfordring, som vil indebære en løbende indsats i de kommende år, er at forbedre domstolenes effektivitet og adgangen til dem via indførelsen af e-justice og en afbalanceret forvaltning af arbejdsbyrden på tværs af domstolene. Selv om der i årenes løb er sket mange forsinkelser, hvad angår den omfattende reform, har det øverste retsråd siden 2017 taget vigtige skridt for at klare disse udfordringer gennem en række foranstaltninger, og der er stadig flere bestræbelser i gang. En anden vigtig udfordring, der løbende er genstand for opmærksomhed, er den måde, hvorpå det overordnede system for efterforskning og retsforfølgelse af korruption på højt plan fungerer. Der er i årenes løb blevet gjort store fremskridt. Denne indsats er for nylig blev understøttet af en uafhængig analyse foretaget i 2016 af den måde, hvorpå anklagemyndigheden fungerer, og en analyse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis, idet der blev fokuseret på de forhold, som Menneskerettighedsdomstolen i 2016 indkredsede som et systematisk problem, nemlig ineffektive strafferetlige undersøgelser i Bulgarien. Dette førte til, at der blev taget en række af de vigtige skridt, der var omhandlet i tidligere rapporter vedrørende mekanismen for samarbejde og kontrol. Blandt de forhold, der stadig overvejes, er proceduren for at indlede strafferetlige undersøgelser, bl.a. den rolle, indledende undersøgelser spiller, og det mulige behov for domstolskontrol af afgørelser truffet af anklagemyndigheden om ikke at indlede en undersøgelse. Et særligt ømtåleligt spørgsmål vedrører indførelsen af procedurer, der sikrer uafhængighed i alle faser af alle undersøgelser, der vedrører påstande om, at en siddende rigsadvokat har udvist strafferetlig adfærd. I juni fremlagde justitsministeren et udkast til ændring af strafferetsplejeloven og loven om retssystemet, der skulle danne grundlag for en offentlig debat med de berørte parter om et muligt forslag fra regeringen om en mekanisme til at indlede en straffesag mod en siddende rigsadvokat og også mod præsidenten for kassationsretten og for den øverste forvaltningsdomstol. Dette udkast til ændringer vakte betydelig offentlig opmærksomhed, bl.a. blandt de berørte parter i civilsamfundet og retsvæsenet, som gav udtryk for en række betænkeligheder, men også fremhævede betydningen af en åben og gennemsigtig høring om sådanne følsomme spørgsmål. Debatten rejste spørgsmålet om, hvorvidt de foreslåede ændringer vil skabe tilstrækkelig klarhed over, hvordan de vil sikre en uafhængig undersøgelse af en siddende rigsadvokat. Den planlagte medtagelse af præsidenten for kassationsretten og for den øverste forvaltningsdomstol i anvendelsesområdet for den foreslåede mekanisme har skabt fornyet bekymring over, om det vil udgøre en mulig risiko for domstolenes uafhængighed, navnlig da kravene om uafhængighed er forskellige for anklagere og dommere. Det blev hilst velkommen, at de bulgarske myndigheder havde indledt en offentlig debat på grundlag af konkrete forslag om dette følsomme emne, men det vil være afgørende for opretholdelsen af offentlighedens tillid, at der på hensigtsmæssig vis tages hånd om de betænkeligheder, der er kommet til udtryk. I sådanne tilfælde finder Kommissionen, at det er meget nyttigt at udnytte Europarådets og anden uafhængig ekspertise. For at sikre, at den endeligt vedtagne ændring indeholder passende garantier for domstolenes uafhængighed, har de bulgarske myndigheder anmodet om en udtalelse fra Den Europæiske Kommission for Demokrati gennem Ret (Venedigkommissionen). Justitsministeriet sendte anmodningen til Venedigkommissionen den 24. september 2019, og i forbindelse med kontakter på premierministerniveau med Europa-Kommissionen forpligtede Bulgarien sig til at efterkomme Venedigkommissionens henstillinger i overensstemmelse parametrene for Bulgariens forfatningsmæssige orden. Kommissionen ser med tilfredshed på, at de bulgarske myndigheder er parate til at trække på ekstern ekspertise for at finde frem til en afmålt og afbalanceret løsning, således at domstolenes uafhængighed sikres i forbindelse med den fremtidige procedure. De allerede fremsatte forslag vedrører navnlig spørgsmålet om en effektiv undersøgelse af ledende dommere, men det er også nødvendigt for de bulgarske myndigheder omhyggeligt at tage det bredere systemetiske problem vedrørende effektive undersøgelser med i overvejelserne under behørig hensyntagen til behovet for en bred høring af de berørte parter og eksperter. Den bulgarske regering har forpligtet sig til at fortsætte samarbejdet med Europarådet for at finde brugbare løsninger på disse problemer, som skal være i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols retspraksis. På grundlag af analysen af tredje benchmark har Bulgarien taget vigtige skridt til at gennemføre henstilling 5, 6, 7 og 8, og disse henstillinger anses for at være efterkommet på tilfredsstillende vis. Den bulgarske regering har også iværksat et sæt opfølgende foranstaltninger, og Kommissionen ser med tilfredshed på de tilsagn, den bulgarske regering er kommet med i den henseende. Det er nødvendigt, at der i forbindelse med opfølgningen afsættes den nødvendige tid til en bredere høring af de berørte parter og eksperter, bl.a. de relevante organer i Europarådet. Opfølgningen vil også blive genstand for en undersøgelse foretaget af rådet for efterfølgende tilsyn og vil danne grundlag for den fremtidige dialog med Kommissionen inden for rammerne af en omfattende retsstatsmekanisme. 3.3. Fjerde benchmark: Korruption på højt plan Henstilling 9: Vedtage nye retsregler for bekæmpelsen af korruption i overensstemmelse med hensigterne i strategien for korruptionsbekæmpelse og sikre deres gennemførelse. Oprette en myndighed, der kan bekæmpe korruption effektivt. Henstilling 10: Vedtage og gennemføre en reform af loven om offentlig forvaltning med henblik på at styrke de interne tilsyn i den offentlige forvaltning. Henstilling 11: Med udgangspunkt i analyser af tidligere sager udarbejde en køreplan, der omfatter alle relevante institutioner, med henblik på at afhjælpe mangler i efterforskningen og retsforfølgelsen af sager om korruption på højt plan, bl.a. bør der indføres en mekanisme til oplysning af offentligheden om fremskridt. Henstilling 12: Indføre en mekanisme til oplysning af offentligheden om fremskridt med korruptionssager på højt plan, som er i dens interesse. Anklagemyndigheden bør – under hensyntagen til uskyldsformodningen – oplyse om efterforskninger og anklager. Den øverste kassationsret og justitsministeriet bør oplyse om domme samt om håndhævelse af domme. I rapporten fra november 2018 blev det bemærket, at Bulgarien har gjort betydelige fremskridt med hensyn til de fire henstillinger vedrørende bekæmpelse af korruption på højt niveau. Samtidig blev det desuden bemærket, at der stadig manglede at blive opnået solide resultater, hvad angår endelig domfældelse i sager om korruption på højt niveau, og at der var behov for fortsat kontrol med den nye institutionelle ramme for bekæmpelse af korruption for at konsolidere de fremskridt, der var gjort. De omfattende reformer af den generelle institutionelle ramme for bekæmpelse af korruption, der var blevet gennemført de seneste to år, var begyndt at få virkninger. Det drejer sig navnlig om loven om bekæmpelse af korruption fra januar 2018, hvorved der blev oprettet et nyt antikorruptionsagentur, ændringerne i 2017 af loven om offentlig forvaltning, der præciserer de retlige rammer for de interne tilsyn, og ændringerne fra 2017 af strafferetsplejeloven, som gav den særlige anklagemyndighed og domstol for organiseret kriminalitet supplerende beføjelser, hvad angår korruption på højt niveau. De bulgarske myndigheder rapporterer, at disse reformer har bidraget til at forbedre de generelle betingelser for forebyggelse, opdagelse, efterforskning og retsforfølgning af korruption. Det nye antikorruptionsagentur har f.eks. undersøgt erklæringer om interessekonflikter fra tusinder af embedsmænd og fundet frem til, hvor det er nødvendigt med en opfølgning. Det er naturligt, at det vil tage nogen tid, inden reformerne giver resultater med hensyn til de forskellige faser af efterforskning, retsforfølgelse og mulig domfældelse, men der vil fremover være behov for at have stor fokus herpå for at sikre, at der opnås solide og konkrete resultater. Nyere højprofilerede påstande, der involverer højtstående embedsmænd og politikere, har yderligere understreget, hvilke udfordringer Bulgarien står over for på dette område. En særlig udfordring i Bulgarien — som institutioner såsom det nye antikorruptionsagentur og anklagemyndigheden står over for — er behovet for, at institutioner for bekæmpelse af korruption opbygger tillid i befolkningen og over tid skaber sig et ry som uafhængige og professionelle i deres arbejde. Borgerne bør først og fremmest have fuld tillid til, at sådanne institutioner handler upartisk under fuld respekt for en retfærdig rettergang og de grundlæggende rettigheder, herunder uskyldsformodningen. Et vigtigt element for at skabe tillid vedrører proceduren for udnævnelse af ledelsen af sådanne institutioner.