ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(79)550
Vol.1979/0189

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
Community andtheEuropeanAtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79)550 endelig udg
Bruxelles ,19december 1979
FÆLLESSKABETS ROLLE IUDVIKLINGEN AF
TRANSPORTINFRASTRUKTURERNE
(Kommissionens memorandum )
ιΛ \t-SjAhvfjà%xS>Ç> hzJcr?• * fc-j> rv//.</
»
KOM(79 )550endelig udg

INDLEDNING
/.
1.Den fælles transportpolitik har nviværet Tinder udarbejdelse inæsten 20år
Dehidtil opnåede resultater står ikke mål medbestræbelserne ogdétklare
behov for atfremme enfælles politik ,der udtrykkeligt ernævnt iRom-trak -
taten som værende absolut nødvendig for fællesmarkedets virkeliggørelse ,
økonomisk vækst ogtilnærmelse mellem Europas befolkninger .
2.Sammen med den allerede gennemførte ophævelse aftold ogkvantitative re­
striktioner udgør forbedringen aftransportsystemet etafdevigtigste midler
tilatfjerne dehindringer ,dereksisterer for samhandelen mellem medlems­
staterne .Transportsektoren kan udfra sin økonomiske betydning sammenlignes
med andre vigtige sektorer såsom landbrugs –eller jern–ogstålsektoren .Den
tegner sigforialt: .
–6%afFællesskabets bruttonationalprodukt (BNl),dvs.mere endlandbruget ;
–15%afbruttoinvesteringerne v
–næsten 40%afbruttoinvesteringerne idenoffentlige sektor . -
Dette forklarer ,hvorfor Rom*-traktatens forfattere hartillagt gennemførelsen
afenfælles transportpolitik såstor betydning .

3.Denne fælles transportpolitik harhidtil hoved Pavelig været koncentreret
ombåde deoffentlige ogdeprivate transportvirksomheders aktiviteter ^.Ku­
let >iarværet ividest muligt omfang atbefri transportsektoren for restrik­
tive "bestemmelser ,atfjerne diskrimination ,atmuliggøre fri konkurrence og
kun atindføre fælles regler idetilfælde ,hvor sådanne viser sig nødvendige
for atsikre ,attransportmarkedet ke.n fungere tilfredsstillende .Bette mal er
langt fra nået ,men der gøres grad via fremskridt ,idenne retning .
4.Kommissionen eroverbevist om,atdet erialle parters interesse atgive
transportvirksomhederne størst .nulig handlefrihed ,samtidig med atman inden
for denne sektor lige som inden for andre sektorer fremmer gode arbejdsvilkår
ogethøjt sikkerhedsniveau .Foranstaltningerne inden for den fælles trans -
portpolitik erhidtil blevet udarbejdet påsamme baggrund ..
Målene for transportinfrastrukturerne ertemmelig forskellige .Transportin -
frastrukturerne danner den afgørende ramme for aktiviteterne inden for trans­
portsektoren ,ogderes betydning kan kun øges ibetragtning afderes aner­
kendte rolle iden økonomiske ogsociale planlægning .
Ibetragtning afdisse forhold ertransportinf rastrukturerne direkte afhæn­
gige afdaoffentlige myndigheder ,der træffer afgørelse omanlæggelse ,
forestår vedligeholdelse ogtilvejebringer denødvendige midler tilfinansie­
ring deraf .
l)Meddelelse til Rådet af24*oktober 1973 –KOM(73 )1725 endelig udg.af
24.10.1973 .
Meddelelse til Rådet af30.juni 1976 -K0M(76 )336endelig udg.af
30.6.1976 .

3
5.Kommissionen ernaet til den overbevisning ,atden fælles transportpolitik
ikke ville kunne nådemål,dererfastsat for denitraktaten ,samt udfylde
sinrolle iøkonomien som helhed ,medmindre den udvikles til ligeledes at
omfatte transportinfrastrukturerne .Årsagen tildenne nyeholdning ,somivid .
udstrækning erenfølge afden seneste økonomiske udvikling ,erindlysende .
Der kan bl.a .nævnes : '
-trafikken mellem medlemsstaterne ervokset forholdsmæssigt hurtigere end den
indenlandske trafik ;påvisse større samfærdsel svejebegynder deninterna­
tionale trafik atspille enikke ubetydelig rolle iforbindelse med dan­
nelsen afflaskehalse , -■
-den voksende indbyrdes afhængighed mellem samfærdselsnettene indebærer ,at
det ikke ermuligt atbetragte hver enkelt medlemsstat som enisoleret plan-
lægningsenhed , '
-transportinfrastrukturerne vilfåafgørende indflydelse pådefremtidige
aktiviteter inden for transportsektoren ,
-destigende vanskeligheder ,denationale offentlige myndigheder står over
foriforbindelse medfinansiering afinfrastrukturer ,ogsomivisse til­
fælde kanberettige enaktion påfællesskabsplan .
Endvidere forekommer der navnlig inden for infrastrukturområdet ivid udstræk­
ning overlapning mellem transportsektoren ogdeandre økonomiske sektorer .
Dette erisær tilfældet påettidspunkt ,hvor energiproblemerne kanfådirekte
indflydelse påvilkårene forudviklingen inden fortransportsektoren ;endvi­
dere kan ønsket om,atderudvikles nyeindustriaktiviteter ,somimindre grad
endtidligere erafhængige afentraditionel geografisk placering ,give an­
ledning til enbetydelig nyefterspørgsel efter infrastrukturinvesteringer ./

A-
Udover dettransportpolitiske omr'.c3e vil •crl -i.-niiirer vedrørende infrastruktur
generelt fåkonsekvenser forden .økonomisk «,sociale eller regionale udvik­
ling ,som ligeledes "børtages ibetragind W - erderfor nødvendigt at
samle deforskellige kriterier forvurdering af "betydningen forFaller ,nkn"bet
ienhelhedspolitik .
6.Infrastrukturområdet ,somhovedsagelig hører indunder deoffentlige myn­
digheder ,ogsomerafafgørende betydning fortransportsektorens fremtid ,er
især velegnet tilfantl ægge Iseogudvikling af falles politik påf?»llessV abs-
plan .
Forberedelsen ogfastlæggelsen afensådan politik giver imidlertid anledning
til vanskelige ogkomplicerede problemer ,der adskiller sigfra deproblemer ,
sommanhidtil har stået over for iforbindelse neddenfælles transportpolitik .
Kommissionen erklar over opgavens omfang cgeroverbevist om,atdenudgør
envæsentlig faktor iden fremtidige udvikling afden fælles transportpolitik .
Denhar derfor fundet detnødvendigt atfremlægge sine synspunkter for at
fremkalde overvejelser ogtilskynde til endebat med alle "berørte parters
parlamentarikerne ,deoffentlige myndigheder ,transportvirksomhederne ,"brugerne ,
bygge -oganlægsvirksomhederne ogfagforer.i -ig-rne.
7.Dette erformålet mednærværende dokument ,Efter atKommissionen har rede­
gjort for demotiver ,derefter dens opfattelse berettiger ognødvendiggør
enfællesskabsaktion pådette område ,fremlægger den sine ideer omdenform ,
denne aktion kanantage ,ogdekonkrete resultater ,derkanforventes pålinje
meddeforanstaltninger ,derallerede erforeslået ogindledt .

BEHOVET FOR ENFÆLLESSKABSPOLITIK PATRANSPORTINFRASTRUKTUROITRÅTET
8.Transportinfrastrukturen erhidtil hovedsagelig "blevet betragtet somet
nationalt anliggende .Regeringerne hargenerelt tillagt udviklingen afin­
frastrukturerne stor "betydning ogharprioriteret den højt iden økonomiske
planlægning ,især inden for desidste 20år.
9.Ibetragtning afden voksende trafik somfølge afden økonomiske vækst ,
har deiværksat store nationale programmer vedrørende motorvejsnet ,jern-
banelinjer ,tiltransport med stor hastighed ,forbedring afindre vandveje og
etbetydeligt net afolieledninger .
». - . -
• /
Siden 1960'erne har stigningen itrafikken mellem medlemsstaterne imidlertid
været langt større end stigningen iden indenlandske trafik .Inden for det
sidste årti ertrafikmængden mellem medlemsstaterne vokset dobbelt såhurtigt
som den indenlandske trafikmængde .Detersandsynligt ,attrafikken mellem
medlemsstaterne fortsat vil vokse hurtigere end den indenlandske traf 3^i.
medlemsstaterne ,således somdet fremgår afprognoserne ibilag I.
10.Pågrundlag afenundersøgelse afdenuværende transportinfrastrukturnet
som enhelhed ogden nationale politik pådette område kan man imidlertid
• •
konstatere enrakke .væsentlige faktoren

–disse net ergenerelt udf^rii^t oganlagt pågrundlag afdenationale mål .
Enforbedring afforbindelserne mellim nabolande har kuniundtagelses­
tilfælde været genstand for særlig opmærksomhed .
–forbindelsen mellem udviklingen afdisse net ogmedlemsstaternes politik
på.transportområdet som sådan erikke altid helklart .Bet ser udtil ,at
der ved -udarbejdelsen afprogrammerne ivid udstrækning ertaget hensyn
til andre forhold end derent transportpolitiske .Den kendsgerning atan­
svaret forinfrastrukturerne (eller endelheraf )ivisse medlemsstater har
'hørt ind under ,ogundertiden stadig hører ind under ,enanden national
myndighed end den ,der beskæftiger sig med selve transportområdet ,eri
øvrigt afvæsentlig betydning idenne sammenhæng .
–inden for desidste årtier har der fundet ensuccessiv men dogfra medlems­
stat til medlemsstat varierende prioritering sted afinfra.strukturerne for
deforskellige transportformer .Englobal ogforenklet oversigt viser ,at
udvikling-en afveje ogmotorveje 'erblevet prioriteret uforholdsmæssigt højt .
–det grundlag ,hvorpå disse nationale programmer blev udarbejdet ,motiverin­
gerne derfor ,kriterierne for valgene ogdeøkonomiske undersøgelser ,der
har fundet sted ,varierer betydeligt fra enmedlemsstat til enanden og
undertiden endog inden for samme medlemsstat .Deanvendte metoder ogproce­
durer erligeledes forskellige .Det følger heraf ,atselv omengenerel
vurdering afmedlemsstaternes infrast rukturaet viser ,atdisse ikke erdår­
lige ,erder alligevel overlapninger ogmangler .
11.Med den øgede økonomiske integration inden for Fællesskabet har visse af
disse problemer antaget nye dimensioner ,medens der eropstået helt nye prob­
lemer .

Som følge afden iøjnefaldende stigning isamhandelen mellem medlemsstaterne
har degrænseoverskridende samfærdselsve jemistet deres sekundære karakter .
Dereropstået nye trafikstrømme ,ogdereralmulig grund ti}.attro,-at
disse vil vokse samtidig med,atdervil opstå stadig nye strømme ..
Denationale økonomier opnår gradvis enfællesskabsdimension ,dervil "blive
mere ogmere betydningsfuld .Pågrundlag afenforeløbig vurdering forventes
det,attransportbehovet vil kunne være fordoblet iår2000 ,Bafremt deøje­
blikkelige vanskeligheder ikke vokser .Med henblik pådette nye transportbe -
hov skal derudvikles etinfrastrukturnet påfællesskabsplan ,som g&nske vist
hovedsagelig vil være baseret pådeeksisterende nationale net,men som spe­
,cielt skal dække det voksende behov for bevægelser mellem medlemsstaterne .Det'
erklart ,atder herertale omennyopgave ,som bør varetages afhele Fæl­
lesskabet . -. ■
12.Betydningen forFællesskabet føjer sigsåledes til denationale kriterier ,
derhidtil legitimt har ligget til grund for denationale infrastruktvirpro -
grammer .Inden fortransportinfrastrukturområdet sker det sjældent ^atdisse ,
interesser ermodstridende ,men dekan føre tilforskellige konklusioner bl.a .
med hensyn tillinjeføring ,karakteristika ognavnlig prioritering afprojek­
ter.Selvom der ikke herertale omendetaljeret undersøgelse ,erdetklart ,
atencost/benefit-analyse ,somnormalt ligger tilgrund forenhver finansiel
ogøkonomisk vurdering ,ikke vil give samme resultat for etgivet projekt ,
såfremt der udelukkende -tages hensyn tilfordelene foretenkelt land ,nemlig
det land ,hvori projektet gennemføres ,eller såfremt dertages hensyn til
fordelene for nabolandet eller endog for deandre lande .

-8-
Susnart etprojekt forinvestering itransportinfrastruktur antager envis
størrelse ,vilnettenes indbyrdes afhængighed imidlertid indebåre ,atprojek­
tetvilfåmere eller mindre mærkbare virkninger påhele trafikken inden for
Fællesskabet .Dermed bliver betydningen ,for Fællesskabet etkriterium ,der
ikke kan lades ude afbetragtning ,ogsoruivisse tilfælde endog kan fåafgø­
rende indflydelse .Begrebet "betydning for Fællesskabet "uddybes nærmere i
bilag II.
13.Idenne nye situation ,hvor der for fremtiden skal tages hensyn til de
positive konsekvenser for deandre medlemsstater samt til debyrder ,som pro­
jekternes germemf øreise indebærer for enenkelt medlemsstat ,forekommer det
vigtigt ,atderforetages ensånøjagtig vurdering seramuligt afetprojekts
betydning for Fællesskabet ,Denne vurdering afdeenkelte projekters betydning
for Fællesskabet vil dels give mulighed for atopnå det nødvendige overblik
påfællesskabsplan over denationale beslutninger ,især for såvidt angår valg
afprioriteringer ,dels skabe enbedre forbindelse mellem den nationale finan­
siering ogeneventuel støtte fra Fællesskabet .
14.Idenfælles transportpolitik ,som vibestræber ospåatudarbejde i
overensstemmelse med Rom–traktatens mål ,børinfrastrukturerne have deres
røtte plads .Ideforanstaltninger ,dertræffes påalle områder ,såsom adgang
til markedet ,transportpriser ,tekniske vilkår ,sikkerhedsbestemmelser ,so­
ciale vilkår ,transportsystemer osv bør der tages hensyn til deøje­
blikkelige forhold inden for samfærdeelsnettet ogtil projekter ,der tager
sigte påatforbedre dette .Omvendt bør programmerne for udvikling afinfra­
strukturerne koordineres nøje med deplanlagte foranstaltninger til udvikling
oggennemførelse aftransportaktiviteterne .
/

Konklusionen afdisse betragtninger er,atdeternødvendigt atfastlægge en
fællesskabspolitik påmellemlang oglang sigt vedrørende transportinfrastruk -
tur ;idenne politik bør derbl.a .tages hensyn til devirkninger ,somtrans -
portinfrastrukturinvesteringerne vilfåpåandre områder udover transport -
området .
u ■ -
II.TRAJTSPOCTCTFMSTRUKTORERNE OG DE ØVRIGE ØKONOMISKE SEKTORER
15.Det har længe været anerkendt ,atsamfærdselsve jene ikke alene har ind­
flydelse på,hvorledes transporten afvikles ,menatvalget aflinjeføring ,
ibygning ogbenyttelse har mange forskellige økonomiske ogsociale følger .
Disse følger erendog såtalrige ogvarierede ,atdet ikke kan forsøges at
undersøge dem her,end ikke overfladisk .Menfradet tidspunkt ,hvor der er
tale omatudarbejde programmer oggennemføre konkrete projekter ,ville det
være tilstor skade for samfundets interesser atundlade også attage hensyn
tildisse mangfoldige følger ,selv omdetilsyneladende erfjerne ,samt til
defølger ,derdirekte berører transportaktiviteterne .Ganske vist opstår der
etproblem med atfinde frem til,hvorledes man skal tage hensyn dertil ,og
hvorledes manianalyser ogberegninger skal medtage faktorer ,som ikke let
kan skelnes ideres indbyrdes forhold ,oghvoraf mange kun vanskeligt lader
sig mængdebe stemme .Men hvor kompliceret ogvanskeligt dette problem end må
være ,kandet ikke omgås .
16.Transportinfrastrukturerne indebærer ofte store investeringer ,hvilket
kræver store finansielle midler .

10~
Man kan blot tænke pa,hvad detkoster atanlægge enmotorvej eller enluft­
havn ,atmodernisere enjernbane eller udgrave enstor kanal .Der eroftest
tale omoffentlig finansiering ,selv omstaterne benytter midler fra det pri­
vate kapitalmarked ,pet følger heraf ,atinvesteringer itransportinfrastruk -
tur nødvendigvis indtager envigtig plads imedlemsstaternes generelle finan­
sielle ,budgetmæssige ogendog økonomiske politik .Der børbl.a .lægges \ragt
påindvirkningen pådeindustrier ,der skal deltage ianlægsarbejdet ,ogsom
følge heraf ivisse tilfælde påbeskæftigelsen .
Generelt set kan udviklingen aftransportinfrastrukturerne iFællesskabet i
dagfåsærlig betydning somfølge afdemulige indvirkninger påden' økonomi­
skesituation ,hvad enten derertale omatopnå enstørre vækst ,atlette de
sektorbestemte reguleringer ,der ernødvendige for tilpasningen til nye in­
ternationale forhold eller atbidrage til atfjerne underbeskæftigelse .Iden
forbindelse har Kommissionen allerede iflere dokumenter ,somerblevet fore­
lagt Rådet ,understreget betydningen afetopsving isåvel privat somoffentlig
investering .Udviklingen aftransportinfrastrukturerne kanidenne sammenhæng
utvivlsomt udgøre etvigtigt bidrag tilvirkeliggørelsen afmålene for Pælles -
skabets økonomiske politik .
17.Endynamisk ogsammenhængende politik påtransportinf rastrukturonrudet
kan kun fåenpositiv indflydelse påretningslinjerne for ogvæksten inden
for visse industrisektorer .

-11
Den forøgede efterspørgsel somfølge afenpolitik med henblik paudvikling
aftransportinfrastrukturerne berører såvel bygnings -oginfrastrukturin -
dustrien som industrien for transportmateriel ,ogdisse sektorer repræsente­
rerhenholdsvis ca.3$og4$afFællesskabets BNP.Under hensyntagen tilden
nuværende sammenhæng mellem vidviklingen aftransportinfrastrukturerne ogden
stigende efterspørgsel idisse sektorer kræver udarbejdelsen afvækstprognose !*
påmellemlang oglang sigt som referenceparameter kendskab til deforskellige
valg ,dér kan træffes iforbindelse med udarbejdelsen afeninfrastrukturpoli -
tik.Denne skal være sammenhængende ogudarbejdes inden for ensamlet ramme
for deforskellige transportformer .
Ensammenhængende politik for udvikling aftransportinfrastrukturerne kan
desuden være etvigtigt incitament for teknologisk fornyelse .Niveauet for de
krav ,derstilles tilvisse infrastrukturer ,(f.eks .hvad angår lufthavnsanlæg
og-udstyr ,internationale eksprestogsforbindelser ,broer eller tunneler /
indebærer ofte ,atder måanvendes nyteknologi inden for deberørte industri­
grene ogkan således være drivkraft fordet teknologiske fremskridt inden for
disse aktiviteter .
18.Gennemførelsen afenfælles infrastrukturpolitik har særlig interesse for
grænseområderne .Disse områder har længe lidt under tilstedeværelsen af.na­
tionale grænser .Debør være déførste tilatdrage fordel affjernelsen af ~
disse grænser som økonomiske skranker .

-12-
Denforsinkelse ,sominfrastrukturen idisse omrader ofte lider under ,bør
indhentes .Aktionen påinfrast rukturområdet har således etdobbelt aspekt
idisse områder :dels enforbedring afforbindelserne med denærmest liggende
områder inabomedlemsstaten ,dels linjeføringen for destore forbindelsesveje
inden for Fællesskabet .
19.Det har ofte været fremført ,atfællesmarkedets centraliserende virkning
kunne udsætte Fællesskabet isin helhed for alvorlig fare :koncentration af
økonomiske aktiviteter ogrigdomme iallerede begunstigede ogoverforsynede
områder (dergeografisk sethovedsagelig ligger midt iFællesskabet )ogen
gradvis svækkelse afdeperifere områder ,dererdårligere udstyret ogvan­
skeligere stillet pågrund aftransportafstandene .Derfor blev der straks fra
begyndelsen iværksat enregionalpolitik ,der skal genskabe ligevægt ogbidrage
til enbedre fordeling afproduktionskapaciteten påhele Fællesskabets område .
Enafdegrundlæggende forudsætninger for etpositivt resultat afdenne poli­
tik erenudvikling aftransportinfrastrukturerne .Dels bør disse dårligt
stillede områder kunne disponere over etinternt net afsamfærdselsveje ,der
kan opfylde deres nuværende ogfremtidige interne behov .Dels bør debringes
udafderes isolation ogforbindes med Fællesskabets store centre ved hjælp
afhurtige ogmoderne samfærdselsveje ,derividest mulig grad .mindsker de
ulemper ,der erforbundet med afstanden .
20.Virkningerne afgode infrastrukturer erikke alene afrent økonomisk art .
Disse infrastrukturer ersamtidig ensocial velfærdsf aktor ogbidrager til en
stadig forbedring af "befolkningens leve-ogbeskæftigelsesvilkår .

-13-
Enafdevæsentlige forudsætninger for etpositivt udiald afdenne poli­
tik erenharmoniseret iværksættelse aftransportinvesteringerne ogdeøv­
rige økonomiske ogsociale investeringer ,der kan bidrage til udvikling .
Det eridenne sammenhang ,man især måvurdere problemerne med atbryde
isolationen for dedårligt stillede områder ,hvis forbindelser med Fælles­
skabets store centre måforbedres .
21.Men transportinfrastrukturerne har ikke lcun positive virkninger .De
har dybtgående ogundertiden negativ indvirkning påden socio –økonomiske
ogøkologiske struktur ideområder ,som degår igennem .Befolkningerne er
med rette istigende grad følsomme over for deindirekte virkninger afud­
viklingen aftransport infrastrukturerne .Fællesskabet har indledt enmiljø –
beskyttelsespolitik ,der endnu kun erpåbegyndelsesstadiet ,men somvil
blive udvidet ifremtiden .Detvil iden indledende fase afenhver planlæg­
ning være absolut nødvendigt atundersøge indvirkningerne påmiljøet med
henblik påatmedtage deøkologiske følger idecost/benef it-analyser ,der
ligger til grund for vurdering afprojekterne .
22.Infrastrukturpolitikken ernssrt forbundet med de -valg ,som Fællesskabet
skal træffe påenergiområdet .Transport tegner sigfor omkring 14$afFæl­
lesskabets samlede energiforbrug ogfor 24$afforbruget afmineraloliepro­
dukter .
Påbaggrund afdepris –ogmængdemæssige krav ,somstilles til Fællesskabets
energiforsyning ,erdetvigtigt ,atder ved gennemførelsen aftransportin –
frastrukturprogrammerne fremover tages energipolitiske hensyn .

-14-
Idenforbindelse erdetnødvendigt atfremsætte enførste bemærkning ved­
rørende den fysiske planlægning .
Iløbet afdesidste 30årharkravene med .hensyn tilplacering af "boliger
ogøkonomiske aktiviteter fået stadig mindre betydning ,efterhånden somen
øget brug afbilen har lettet denpersonlige mobilitet .
Fordelene harværet store medhensyn tilsåvel eneffektiv tilrettelæggelse
afproduktion ogdistribution somtildenenkeltes livsmiljø .Pådenanden side
hardisse ændringer ,somharmedført etkrav omøget mobilitet ,stillet ,dem ,
der ikka harbil ienugunstig stilling ,Endvidere barfortsættelsen afden­
ne -tendens forstærket problemerne iforbindelse msd fast ejendom ogenergi­
forsyning .
Ifrero.tiden ros.deansvarlige fordenfysiske planlægning ihejsre gra,d være
opmærk ?oame pådisse problemer ,bl.a.iforbindelse mednedsæt tels«afaf­
standen mellem bolig ogarbejdssted ,skoler ogandre faciliteter ,
Ttransportpol itikken mådertages behørigt hensyn tilforskellene mellem
deenkelte transportformers energiforbrug ,selv omenergi ikke erden eneste
faktor idesaoslsde sociale ©oikostninger iforbindelse med transport tArbe jds-
kraft 5vedligeholde lf>eogfornyelse afkøretøjerne ,udstyr oginfrastruktur ,
håndteringsudgifter forvarer saxat transporttid erligeledes betydelige fak­
torer ,Detersåledes ikke letatsig® ,omdeforaz'iStal tninger ,derskal på­
virke fordelingen mellem transportfoiiaerne ,erberettigede .Imidlertid kan
detanføres ,at-markedsprisen formineralol ieprodukter under hensyntagen til
dekrav ,derstilles tilFællesskabets energiforsyning ,ikke fuldt udaf­
spejler disse produkters vsrd .ipålang sigt .Kvis dette vartilfældet ,ville

»15-
markedskræfterne ,hvis defikfrit spilj sandsynligvis ikke fremkalde en
ideel fordeling mellem transportformerne .Lette rejser spørgsmålet omop­
stilling afretningslinjer fortransportmarkedet tilfordel fordetrans­
portformer ,dergiver mulighed forenergibesparelser «
Dette erenvigtig faktor ,sommåovervejes vedplanlægningen afinfra­
strukturerne ,ikke alen® fordi disse overvejelser ifremtiden vil afspej­
lesig iinfrastrukturbehovet ,men ligeledes fordi kvaliteten afdetil
rådighed stående infrastrukturer spiller enrolle forhver transportform
idetvalg ,somtransportbrugerne træffer . ...
23.Fællesskabet griber indpåalle deområder ,derkort ernsvnt idet
foregående .Det erklart ,atder iaktionen påtransportinfraetrukturom -
rådet ikke alene skal tages hensyn tilkravene iforbindelse med deandre
aktioner ,mendetmåogså tages ibetragtning ,ataktionen skal udvikle
sig ioverensstemmelse meddisse ,hvad enten derertale omden generelle
økonomiske politik ,finanspolitikken ,industripolitikken ,regional –og
egnsplanlægningspolitikken ,landbrugspolitikken ,,social –ogbeskæftigelses -
politikken eller miljøpolitikken .
24.Deteriøvrigt klart ,atenaktion afetsådant omfang fremover må
ligge inden forraraienie afetFællesskab ,dererudvidet medGrækenland ,
Portugal ogSpanien .Deterderfor vigtigt ,atdeneffektivt kanbidrage
tildenøkonomiske ogsociale integrering afdisse lande iFællesskabet .

-16-
III .HAÎ-TDLINGSPROGRAM
25.Fra "begyndelsen mamanholde sigenrakke grundlæggende kendsgernin­
ger ogbegreber for øje :
–Fællesskabets aktion kanpåingen måde ersta,tte medlemsstaternes aktion ,
som fortsat vilvære afstørste betydning ,idet disse skal forestå ved­
ligeholdelsen ogudviklingen aftransport infrastrukturerne .Formålet
medFællesskabets aktion skal vare atbidrage til ,atdenationale pro­
grammer vedkoordinering eller nyeretningslinjer giver mulighed forat
anlægge nationale net ,der irette tid imødekommer Fællesskabets frem­
tidige trafikbehov .Deændringer ,dereventuelt skal foretages idena­
tionale programmer ,skal baseres påanvendelsen afbegrebet infrastruk­
turernes betydning forFællesskabet .
–Fællesskabets aktion skal være langsigtet ,ogambitionerne skal være rea­
listiske .
–Selv omden sunde fornuft ogbevidstheden omdepraktiske muligheder al­
tidbør lede valget afkonkrete løsninger ,måderdogstilles enrække
gennemprøvede instrumenter aføkonomisk ogteknisk karaicter tilrådig­
hedfordem ,der skal forberede disse beslutninger .
–Fællesskabets aktion skal kunberøre deforbindelser ,deranses for at
være afbetydning forFællesskabet ,dvs .deforbindelser ,hvis oprettel­
seeller forbedring vilkunne fremme Fællesskabets udvikling .

-17-
-Detforeslåede handlingsprogram vedrører hovedsagelig landevejs -,jern­
bane-samt flod-ogkanal infrastrukture rne .Dadererenviskomple­
mentaritet mellem samtlige transportformer børman inden for rammerne
afdette prograa ikks undlade attage hensyn tilvisse aspekter ifor­
bindelse medhavnes oglufthavnes betydning .Dermålægges særlig
vagt påudvikling afhavnene ,somspiller envæsentlig rolle iPælles -
skabets trafik .Spørgsmålene vedrørende bytransport ognærtransport ,
somdetsynes mest hensigtsmæssigt atbehandle påregionalt plan ,be­
røres ikke pånuværende stadium .
A.FØRSTE FORANSTALTNINGER
26.Deførste foranstaltninger ,dererblevet truffet ,erresultatet af
fælles bestræbelser frafællesskabsinstitutionernes eide,dvs .Parlamen­
tet ,Detøkonomiske ogsociale Udvalg ,Rådet ogKommissionen ,hvilket
eretbevis fordenstore interesse ,somdette spørgsmål fremkalder hos
alle Fællesskabets ansvarlige myndigheder .
27.Projmoseunders0gelserne N
Infrastrukturernes lange levetid kræver ,atmanplanlægger pålang sigt ,
ogatmanråder over prognoser vedrørende transportbehovet ienmere el­
lermindre fjern fremtid .Manmånaturligvis være opmærksom påsådanne
prognosers usikre karakter ogpånødvendigheden aftilstadighed atændre
dem ,men det erikke desto mindre uundværlige oplysninger .
Derfor deltog Fællesskabet mellem 1973 og1976ienundersøgelse afbehovet
forpersonbefordring mellem større europæiske byområder (aktion COST 33).

-18-
Formalet meddenne undersøgelse ,derblev gennemført medbistand fraandre
europæiske lande ,varatopstille skøn over udbud ogefterspørgsel med
hensyn tilpersonbefordring mellem byer i1985 ogår2000 .
Kommissionen indledte medbistand afmedlemsstaterne i1977 enprognose -
undersøgelse afbehovet forgodstransport ligeledes i1985 ogår2000 .Den
første etape afdenne undersøgelse ernetop afsluttet ,ogdeallerede op­
nåede resultater ermeget opmuntrende .Denharført tiludarbejdelse af
modeller ,dergiver mulighed foratfastslå ,hvorledes ændringer enten i
økonomien (scenarier )eller itransportpolitikken (strategi )påvirker tra­
fikken mellem deenkelte områder ogfordelingen mellem transportformerne .
Den igangværende anden etape består iatsammenarbejde resultaterne afde
toovenfor nævnte analyser .Dentredje etape ,somskal indledes iI98O ,vil
fåenlangt mere praktisk karakter ,eftersom formålet hermed eratunder­
søge ,hvorledes denne forventede trafik mellem områderne iFællesskabet kan
fordele sigpåFællesskabets vigtigste saæfardselsve je.
28.Andre undersøgelser
Deøvrige undersøgelser vedrører følgende emner :
Infrastrukturkapac itet
Formålet meddenne artundersøgelser eratkortlægge desvage punkter inet­
tet ,hvor derbl.a .somfølge afudviklingen afdeninternationale trafik
kanopstå vanskelige trafikvilkår .Enundersøgelse ,der skal fastlægge ,under
hvilke forhold deropstår flaskehalse ,erunder udarbejdelse .

-19-
Vurdering afbetydningen forFællesskabet
Disse undersøgelser støtter sigpådeforegående oc naturligvis afat -.-r
betydning forFællesskabet medhenblik påatvurdere prioritering ogbes L-
tige finansiel intervention fraFællesskabets side .
Kommissionen haroverdraget torådgivningsfirmaer atudarbejde enundersø­
gelse medhenblik påatfastlægge metoder ogrnidlar tilatiaåle destore
infrastrukturprojekters betydning forFællesskabet .IdenforV'rdelse skal
deforskellige muligheder for enfast forbindelse cv-:r Kanalen agendes sorc
praktisk eksempel .
Næsten alle disse undersøgelser erblevet indledt fornylig takket være Eu-
ropa-Parlamentet ,somhar indset betydningen he"af ;ogsom -.112redai1977
fikopført bevillinger specielt tildette formål på1978-bu.lget .,et.
29.Fallesskabsretsaktsr
Sideløbende med fortsættelsen afdisse undersøgelser har Kommissionen frem­
lagt toforslag :
–detenemedhenblik påatforbedre denkonsultationsprocedure ,somblev
indført i1966 ,ognedsætte etudvalg fortransport infrastruktur ;
–det guidet vedrørende muligheden forfinansiel støttet fraFællesskabets
side tilvisse store transportinfrastrukturprojekter .
Disse toforslag erblevet meget positivt modtaget afDet økonomiske ogso­
ciale Udvalg ogafEuropa-Parlamentet .

«20
I1978 vedtog Ralet detførste forsli se®or "blevet beslutning :af20.
2,1978 odindførelse e.fen .kr" "'eo-gon_pgdssatts 1ea__afet
udvalg fortrangport infraetr^ctu --?.
Denne beslutning erafstor "betydning ew:«1 ikraft af?inpolitiske ræk­
kevidde s«afsit indhold ,,
Udfra etpolitisk synspunkt "betyder den,at ;;ådet ligesom Korami esionen
eroverbevis-t om,ataktionen påtransport isfrastrukturøar&de therefter
"bør indtage envigtig plads iåenfreret id.i^e udvikling afden fællee trans -
portpolitik «
Denne betydning understreges af&svedtager,.© "hesteiranele'sir ,]>t erblevet be­
sluttet s
–atmedlemsstaterne skal give KoH©issi-">?*»n meddelelse omderes planer og
prograomer for udviklingen aftrsjxsporfc infrastrukturer sant omprojekter
afbetydning for Fællesskabet «Bisse ks%»g®re*til g^nstari for enkon­
sultation ,dvs «engsrmsmgaixg fogdrøftelser csd daøvrigos sisdl 6■'asHteters
repræsentanter «
–atder nedsattes etudvalg for transport infrastruktur under Kosaais «;ionen «
Detbestår afrepræsentanter for medlesass tetsme oghar dan bredeet mu­
lige kompetence teftersom detbla «hartil opgave atbehandle alle spørgs­
mål iforbindelse med udviklingen afdet saxaf ærdss isnet ,dererafbetyd­
ning for Fællesskabet .
Desuden indeholder beslutningen engenerel definition afbegrebet "betydning
for Fællesskabet ".
Udvalget erblevet indsat cgk&r indledt Bit arbejde® Udvalgets sei&aeneæt -
ning ogmedlemmernes kompetence afspejler d^r *brydning ,sor.a-edleæsstat eme
tillægger det «

-21-
Kommissionen eroverbevist om,atdette udvalg vil "blive etvigtigt in­
strument idefremtidige opgaver ,derskal løses .
B.FREMTIDIGT PROGRAM
30.Deførste resultater måikke undervurderes ,eftersom degiver udtryk
for viljen til atgøre fremskridt ogviser ,hvorledes dette fremskridt
bør skej menmanharendnu ikke fastlagt ogindledt løsningen afdevæ­
sentligste opgaver .
31.Kvad angår fællesskabsretsakterne ,vil detnæste skridt v?ire Rådets
vedtagelse afdenforeslåede forordning omfinansiel støt +stilprojekter
afbetydning forFællesskabet .
Det erblevet bevist ,atmedhensyn til iafrastrnktirr kar »vu:-rderingen af
den fælles interesse ihøj grad hjælpe denationale ".^ynuigi-eder til ettræf–
•febeslutningero Gennemførelsen afviBse store projekter ,somaltid udgør
enstor finansiel byrde fordenstat ,påhvis område dissa skal realiseres ,
kanhave større økonomisk betydning forFællesskabet end *"ord^npågælden­
demedlemsstat .Deternaturligt ,atFællesskabet hjælper danne etat til
atgive sådanne projekter envisprioritering ,,
Detharforekommet normalt ,atFællesskabet yder bistand tilgennemførelse
afenfællesskabspolitik inden forområder såsov ,landbrug ,regional lige­
vægt ogbeskæftigelse .Detville være uforståeligt ,omensåvigtig sektor
somtransport sektoren fuldstændig blev svigtet ,ibetragtning afatenfor­
bedring afinfrastrukturen erenforudsætning for ,a-ttransporten inden for
Fællesskabet påHoverende tidspunkt ogifremtiden kanfungere tilfredsstil­
lende .

-22-
Fællesskabets finansielle atiøtte vilgøre detmuligt attidrage tilgennem­
førelse ,af:
–Projekter ,hvis iværksættelse påenmedlemsstats eller ettredjelands om­
råde vilgøre demuligt atfjerne enflaskehals ,derertilskade forgen­
/
nemførelsen affællesskabstraf ikken .
–Projekter tværs over grænserne somikke harentilstrækkelig højpriori­
tetpånationalt plan til ,atdekanopføres pådenationale budgetter ,
mensomermeget vigtige udfraFællesskabets synspunkt idetomfang ,de-"
resgennemførelse kan stimulere udviklingen afdeøkonomiske forbindelser
mellem områder ,derligger påbegga sider afgrænsen®
–Projekter ,derpånationalt plan heller ikke prioriteres tilstrækkelig
højt til atkunne fastholdes selv inden forrammerne aflangsigtede pro­
grammer ,men somudfraFællesskabets synspunkt kan lus.ve større relativ
betydning ,bl.a .nårFællesskabets specifikke måltages ibetragtning ,
–Projekter ,sombidrager tilstandardisering afmateriellet ,ogensynkro­
nisering afarbejdet påFalle sskabet sEaxfærdsalsnat ,oghvis gennemfø­
relse således kanbidrage tilatforøge rentabiliteten afsupplerende in­
frastrukturer pådeforskellige medlemsstaters område®
32,Letsystem ,somKommissionen harforeslået vedrørende finansiel støtte
tilvisse projekter afbetydning forFællesskabet ,viludgøre etnyttigt
supplement tildanrække affinansielle instrumenter inden forFællesskabet ,
somallerede kanbenyttes tilfinansiering aftransportinfrastrukturer .

-23-
Derertale omfølgendes lånfraDeneuropæiske Investeringsbank (EIB),
DetnyeFællesskabsinstrument (NIC),ihenhold tilhvilket Fællesskabe *
kan optage låntilfinansiering afinvesteringsprojekter inden forenergi ,
industri oginfrastrukturarbe jder ,Deneuropæiske Fond forRegions ,ludvik -
ling samt derentegodtgørelser ,somvisse medlemsstater ,dardeltager i
Deteuropæiske monetære System (SMS),kan fådel i„
Ibilag IIIfindes ensamlet oversigt over alle deinstrumenter ,der giver
Fællesskabet mulighed for atyde finansiel støtte til nationale infrastruk ™-
turprojekter afbetydning forFællesskabet .
Uanset mulighederne for atbenytte ovennævnte instrumenter erdet enkends­
gerning ,attilve jebriogelsen afetsærligt aktionsmiddel harvist sigbe­
rettiget pågrundlag afforskellige betragtninger s
1.Desærlige kriterier ,der ligger tilgrund forbenyttelsen afdefor­
skellige nuværende instrumenter –regionaludvikling økonomisk vækst .
–kanbegrænse interventionsmulighedeme på ,transport infrastrukturområdet ,
hvad angår nødvendigheden afatskabe etsammenhængende natafsamfærd –
selsve je.
2.Derforeligger geografiske begrænsninger fortoinstrumenter ,nemlig
EFRU ogrent egod.t gøre leerne inden forrammerne afDet europæiske monetæ­
reSystem .
3.Støtte ,som ikke skal tilbagebetales ,kankunydes afEFRU ,medens rente -
godtgørelse inden forrammerne afEMSkunkananvendes påEIB–ogNIC–
låntilprojekter ,dererbeliggende idemindst velstillede lande iFæl­
lesskabet .
4.Igennem EIBogNICydes derlån ,hvis vilkår bestemmes afvilkårene på
kapitalmarkedet .

Disse forskallige træk således i'oroprettelsen afetfinansielt
instrument ,der specielt t&g^r sigt «pa ~nfalles transport infrastruktur -
politik ,Det siger siei'selv ,atdet+a instrument skal anvendes inærfor­
bindelse med deøvrige nuværende f1"esskabsf inans ierings instrument er,uå-
ledes atder opnås denstørst muligs effektivitet saraen med denationale
interventioner ,soa under elle omstændigheder vil bevare enafgørende rol­
le.
33„Det system ,som Kommissionen harforeslået med hensyn tilfinansiel
støtte tilvisse projekter afbetydning for Fællesskabet ,ertilpasset
desærlige forhold ,der gør mig gjsldemde for enfællesskabsaktion vedrø­
rende transport infrastruktur s^
–Der kan kun ydes finansiel støtte tilvisse infrastrukturer ,hvis be­
tydning for Fællesskabet erklar oganerkendt §
–denne støtte kan antage meget fleksible foræer sder svarer fuldstændig
til behovene iforbindelse med hvert projekt 5
–initiativet påhviler fuldstændig dei&edleiasstater ,der ansøger osnstøtte
–derespektive roller ,som Parlamentet ,Rådet ogXoEsaies ionen skal spille
pådette område ,medfører etnært samarbejde mellem disse treinstitu­
tioner j
–ensupplerende garant iforafbalanoerede ogberettigede valg sikres af
infrastrukturudval gets
l)-Jf»meddelelse til Rådet af _30-,6 c1S;'5 XC
30-6.1976 .(7Q 53-;?de.vig udg.af

-25-
–dersker ingen fornyelse afdenugældende budgetmæssige regler ,ef­
tersom denforeslåede støtte vil "blive opført idetforslag til "bud­
get ,somKommissionen udarbejder ,ogfølger dennormale procedure
for dette budget .
Alle betingelser foratundgå enhver risiko for :°ejl+agalser ,overlap -*
ning eller uberettiget tildeling synes således opfyldt ,ogdenforeslå­
edeforordning harmulighed for atspille enafgørende rolle idenne
fremtidige infrastrukturpolitik inden forFællesskabet «.
34.Det ernødvendigt atfortsætte ogaf3lutte deallerede indledte
undersøgelser ,somudgør etnødvendigt grundlag for enhver investerings­
politik .
Prognoserne børbl.a .ajourføres cgfuldstændiggøres .Eftsr Kommissio­
nens mening vil deblive permanente instrumenter 5hvis uundgåelige u–
sikkerhedemoment imidlertid gradvis bør reduceres .
Udover deundersøgelser ,somKommissionen har indledt ,ogsomallerede
erblevet omtalt ,anmodede Rådet påsinsamling dan 22-november 1978
omtoberetninger .Disse beretninger vedrører fsigende emners
–flaskehalse
–kriterier forvurdering afprojekter afbetydning forFællesskabet .
Disse beretninger ,somerunder udarbe jdelse ,viluden tvivl give Kom­
missionen ogRådet vsrdifulde oplysninger .

DE VIGTIGSTE AXTIGlTSfiTI^TER
35»Kommissionen håber stæ -kt,atRådet ruvil behandle dette forsi actil
forordning omfinansiel støtte tilt.csnsporti nfrastrukt arpro jekter afbe­
tydning for Fællesskabet med særlig oprc'arksom'iRd ,således atdet snarest
muligt kan vedtages .
Uden atafvente resultatet afRådets drøftelser har Korair.issi.onen imidlertid
til hensigt atfortsætte sit arbejde sammen merl infrastrukturudvalget for at
nåfølgende måls
36.Langsigtede mål ;
–Pastlæjrg^lse^sf *t_net_af ^gtige ;trj~f^k£orbfn^elsj?r_af bet^rdniri ^or
Fsl^l^esakab^^o ^ ^^ nvxsie^BS£^i£-r:,£"i''£n£1o
Enighed omfastlæggelse afetsådant net vil ibøj grad lette gennemførelsen
afdefremtidige opgaver .
Envurdering afdeforventede behov fer investering idette net ,således at
det kan imødekomme Fællesskabets krav ,vil give medlemsstaterne ogFælles­
skabet mulighed fortilstrækkelig tidligt atfåkendskab til ,hvilke finan­
sielle midler der ernødvendige .
Ibilag IVerder som eksempel givet ensummarisk oversigt over demulige
metoder for udvælgelse afdevigtigFte trafikforbindelser iFa]lesrlrabet og
for envurdering afbehovene .
Etsådant netvilnaturligvis ikke være fast ogbørtilpasses pågrundlag af
den økonomiske udvikling ogdeforventede nye transportbehov .

-2''-
-Udarbejdelse afkri_t£rie.r f0£va]_g_afi_nve_st£ri_n^_er £g_m£t£)dcr til .ost/benefi 1
analyser .
Dette arbejde erabsolut nødvendigt ,bl.a .for atbetingelserne for ane -ken­
delse afetprojekts betydning for Fællesskabet kan fastlægges pået
tivt grundlag .
Kommissionen erafden opfattelse ,atder kan nåsnyttige ogrimelige resul­
tater pådette område ,såfremt derfrastarten opnås enighed omenpassende
metode ,ogsåfremt der gradvis tages hensyn til den indhøstede erfaring .
37«Kortsigtede mål s
-Bestemmelse ;af_de _flaske hal_se _}_de_r_vi_l_k^ne_h lindre ,t_raf ijeken mellem
medlemsstaterne ..
Der erhertale omenklar prioritet .Rådet anmodede inovember 1978 om,at
dette arbejde blev indledt .Det vil blive gennemført som lediKommissionens
ovennævnte undersøgelse samt med støtte fra udvalget for transportinfrastruk -
tur .
»
–Uavæl_gelse_o£ Jind.eXs®^£ -'-£,e_a££rojekte_r _af_Jbjst^dning_f£r Fsill^^skabe^t .
Det ersandsynligvis fortidligt atforelægge enliste over investeringspro -
jekter afbetydning for Fællesskabet ,hvortil der eventuelt kan ydes finan­
siel støtte .
Ved pågrundlag afdeiøjeblikket foreliggende oplysninger atforetage en
analyse aftrafikforholdene påflere vigtige strækninger iFællesskabet erdet
muligt atfastslå visse utilstrækkeligheder iinfrastrukturens kapacitet eller
kvalitet ogsåledes ved enførste analyse atudvælge enrække projekter ,der
fortjener særlig opmærksomhed .

<– 1
Padette grundlag har X'ommissicreri fastholdt .^nrsakke trafikforbindel ser,
hvis udbygning allerede har vr.ret gsrriar ^Tor tus .reeller mindre detaljerede
projekter .
Disse trafikforbindelser ,der erinddelt efter kategori ,tjener udelukkende
som eksempler .Det erklart ,atdemåsindres eller suppleres påetrenere
tidspunkt ,nårkvaliteten afydelserne påsr-unt lige strækninger inden for Fæl­
lesskabet erblevet analyseret idetaljer .
Det bør endvidere præciseres ,atomtalen afdi»setrafikforbindelser påin^ren
måde foregriber resultaterne afdedetaljered° undersøgelser ,der skal gen­
nemføres senere isamarbejde med depågældende medlemsstater .
~Inte rnationale forbindelser mellm vigtige centre
ITedenståends forbindelser ertypiske eksempler for denne kategori ;jernbane­
forbindelserne mellem Bruxelles –Kcln ,Utrecht -Kdn –Frankfurt ,Amsterdnm –
Bruxelles –Luxembourg –Strasbourg .
–Forbindelser med randområder
Der kan nævnes talrige forbindelser 5f.eks .iIrland forbindelserne nordpå
(Dublin -Belfast -Derry )ogvestpå (Dublin -Cork/Galway ),iStorbritannien
forbindelserne til Østengland (især havnebyerne )ogiItalien forbindelserne
til Mezzogiorno ogøerne .
–Forbindelser ,der berøres afnye medlemsstaters tiltrædelse
Disse forbindelser adsøvejen ogover land fortjener særlig opmærksomhed ,især
pågrund afden forventede stigning itrafikken som følge afGrækenlands ,
Spaniens ogPortugals tiltrædelse .

-29-
-Forbindelser over naturlige hindringer
Der eradskillige forbindelser ,hvor haveller bjerge ividt omfang nedsætter
ydelsens kvalitets forbindelsen over Kanalen ,forbindelsen Tyskland -Danmark
^(viaPehmarn ),forbindelserne Tyskland –Italien over Alperne ogforbindelserne
gennem Apenninerne .
–Forbindelser svarende til "manglende forbindelser "mellem deeksisterende net
Der kanfastslås enrække "manglende forbindelser ".Særlig vigtige for så -
vidt angår deindre vandveje erforbindelserne mellem Belgien ogFrankrig
(tilstørre fartøjer ),Nordsøen –Middelhavet viaRhin–Hhåne-4canalen ;med
hensyn til motorvejsnettet kan nævnes forbindelsen Thionville –Luxembourg –
Trier . '
' / ' . ~
Formalet med den selektive finansielle støtte fra Fællesskabet eratfrem­
skynde gennemførelsen afprojekter vedrørende disse forbindelser ,såsnart de
bliver forelagt afmedlemsstaterne ogefter ennøje undersøgelse afderes
økonomiske ogfinansielle aspekter isamarbejde med infrastrukturxui valget .
Kommissionen mener ,atdetvil være muligt atundersøge enrække afsådanne
projekter hvert år.Den kan under ingen omstændigheder foregribe resultaterne
afdisse undersøgelser eller forsøge atudvælge deprojekter ,hvortil der
vil kunne ydes finansiel støtte . -
38.Dagennemførelsen afdisse projekter vil strække sig over enflerårig
periode ,bør den indgå ienlangsigtet plan for udvikling afinfrastrukturerne
påeuropæisk niveau / .

-30-
For atkonkretisere denne plan vil Kommissionen bl.a .iinfrastrukturudvalget
opfordre staterne til såhurtigt sommuligt atforelægge enrække særlig
vigtige projekter ,somvil kunne optages somprioriteter idenationale program­
mer,ogsomigivet fald vil kunne komme ibetragtning vedtildelingen afde
midler ,dereventuelt vilståtilrådighed tilstøtte tiltransportinfra -
struktur .

KONKLUSION
39.Denne korte redegørelse har gjort det muligt atunderstrege ,hvilken fun­
damental betydning der hørtillægges aktionen påinfrastrukturområdet for
udviklingen afenfælles transportpolitik ,atvise omfanget afdet arbejde ,
der skal udføres ,samt atangive visse mulige løsninger .
Fjernelse afdehindringer fortransport ,der erenfølge afutilstrækkelige
infrastrukturer ,med henblik påatBikre denbedst mulige udnyttelse afde
naturlige ogmenneskelige ressourcer eretafdevigtigste mål påfællesskabs -
plan .Selv ommedlemsstaterne harudfoldet betydelige bestræbelser påatløse
transportinfrastrukturproblemerne ogutvivlsomt har nået betydelige resulta­
ter,erderstadig alvorlige mangler idetforFællesskabet nødvendige netaf
samfærdselsveje .Det fremgår samtidig ,atden økonomiske integration kræver ,
atFællesskabets infrastrukturproblemer ihøjere grad endtidligere løses på
globalt plan ,idet derbl.a.tages hensyn tilFællesskabets særlige mål.
40.Muligheden foratarbejde påfællesskabsplan forinærkontakt med med­
lemsstaterne atfastlægge projekter afbetydning for Fællesskabet ogsåledes
fremme deres gennemførelse eretmeget ønskværdigt mål.Ensådan foranstalt­
ning børivisse tilfælde kunne omfatte finansiel støtte ,især nårprojekter ,
hvis gennemførelse ermeget nyttig ,ikke prioriteres tilstrækkelig højt på
nationalt plan eller vilindebære forstor belastning afdenationale midler .
Disse foranstaltninger kan ligeledes tages under overvejelse ,nårflere med–.
lemsstater berøres afetprojekt ,uden atdetermuligt atforetage enrimelig
fordeling mellem disse afomkostningerne ogdeforventede benefits .

-32-
Fællesskabets intervention vil saatsige {jive mulighed for atgive grønt
lysfor sådanne projekter ,derervæsentlige for Fællesskabets økonomiske
ogsociale udvikling .
41.Kommissionen har derfor fundet det nødvendigt atindlede ennåbred
dialog sommuligt medalle departer ,derberøres afdisse problemer ,ogi
den forbindelse forelægge dette dokument ,der kun skal tjene som grundlag
for fælles overvejelser ogenudbytterig debat .

BILAG
BILAG I: Udviklingen iden indenlandske oginternationale trafik
BILAG II: Betydning forFællesskabet
BILAG Hit Fællesskabets finansieringsinstrumenter
BILAG IV: ,Fællesskabets mulige infrastrukturbehov

BILAG I
Udviklingen iden internationale gods-trafik inden for Fællesskabet
(imiot}udelukkende transport medjernbane ,adlandevej ogindre vandveje )
Gods afsendt tilalle øvrige
medlemsstater fra :
iim 2000
Belgien : Tonnage
Indeks66,1
(100)127,7
(193)225,4
(341)
Danmarkî Tonnage
Indeks3,2
(100 ).7,8
(244)13,2
(413)
Frankng : Tonnage
Indeks74,5
(100)134,1
(160)209,8
(282)
Poround srepub 1îkken
Tyskland : Tonnage
Indeks103,0
(100)155,4
(151)236,5
(230)
Irland : Tonnage
Indeks0,17
(100)0,92
(551)1,95
(1163 )
Italien : Tonnage
Indeks10,9
(100)24,5
(225)37,6
(345)
LtLxembourff : Tonnage
Indeks8,6
(100)18,4
(214)
Nederlandene : Tonnage
Indeks126,7
(100)237,4
(187)444,4
(351)
Det forenede
Kongerige : Tonnage
Indeks0,90
(100)3,98
(441)7,52
(833)
Sajnlede trafik me11en'-.edlemsst aterne :
Tonnage
Indeks394,2
(100)703,7
(179)1195,2
(303)
Indenlands *trafik –alle medlemsstater :
Tonnage 6509*(*) 9151 H384
Indeks (100) (l4l) (175)
(*) 1973
Kilde :Undersøgelse vedrørende behovene for godstransport .1979 *

\
-2-
BILAG I
Udviklingen ideninternationale personbefordring inden forFallesskabet
Befordring fra land'tilland over enstr^cning påmindst 80km«itusinder
begge retninger )
Befordring mellem Fællesskabets
øvrige medlemsstater og:
Belgien :Ialt
heraf landtransport
Danmark :Ialt
heraf landtransport
Frankng :Ialt
heraf landtransport
Forbundsrepublikken
TyskiardiIalt
heraf landtransport
Irland :Ialt
heraf landtransport
Italien :Ialt
heraf landtransport
Luxembourg :Iait
heraf landtransport
Nederlandene :Ialt
heraf landtransport
Det forenede
Kongerige :Ialt
heraf landtransport
Samlet international befordring
mellem medlemsstaterne :
■heraf landtransport1212 2000
Antal Indeks Antal
28146 (100) 47916
26836 (100) 43128
5688- (100) 9610
4204 (100) 5722
40214 (100) 95830
35622 .(100) 70368
51434
47114
3680
2508
20428
16250
2164
2026
32034
29880
15876
7988(100)
(100)
(100)
(100)
JlOOj(100)
(1°°)(100)
jlOOÎ(100)
S100100)98194
80112
5092
2044
50188
■33086
4422
-3910
62224
52656
38532
10762Indeks
82{
181
m
(191
(170)
PS
■|SSi
8S
99832 (100)206004 '/206)
.86214' (100)150894 (175)
ÎÎB:
Dahver rejse ertalt togange –éngang iudre jselandet ogéngang idesti -
nationslandet -erdet samlede antal rejser lig med halvdelen afsunnien af
tallene for hvert land .
ψ -
Kilde :"Ben europæiske personbefordrings fremtid ",OECD ,Paris ,1977
(Aktion COST 33)

-3-
BILAO I
International personbefordring
Befordring over Kanalen
Udviklingen iantallet afrejser (*)mellem Detforenede Kongerige og:
a)andre EF-lande (**) b)andre vesteuropæi­
ske lande (tredje­
lande )
ArAntal
(tusind )
1971 Ialt 11388
heraf BBtransport 5194
1972 Ialt 12412
heraf søtransport 6014
1973 Ialt 13702
heraf søtransport 6452
1974 Ialt 14444
heraf sâtransport 6246
1975 Ialt 16402
heraf søtransport 6320
1976 Ialt 17548
heraf søtransport 6642
1977 Ialt 18826
heraf søtransport 7136Indeks
(100)
(100)
m
12°
(124)
821
8$
[lit]
as?iAntal
(tusind )
8570
2816
10038
2120
109^8
2436
9305
3310
10594
5716
10224
5824
10408
6012Indeks
M!
ΐΐΐδ)
124
(203)
ÈSJ
Bemærkninger
l)Rejserne ergrupperet efter denrejsendes hjemsted ogdestination .
i)Næsten alsøtransport under b)foregår viahavnene iEF-lande påkontinentet .
(*) EKSKLUSIVEi)transitre isende
ii)migranteriii)militarpereoner
iv)denationale administrationers charterTlvvninger
(«) EKSKLUSIVE Irland
Kilde tCoopers and I^ybrand Associates Limited ogSSTEC-Economie (pågrundlag
afInternational Passenger Survey fra Department ofTråde ,Det
forenede Kongerige ).

-4-
BILAG I
Promoser for udviklingen iden indenlandske oginternationale godstransport
(Lav-^vasksthypotese )
jInternational
"T /trafik
250 /.
2004 ./ ~/ •-/ Indenlandsk
S *■*'' trafik
150- /v''
. 100
j : r
1974 - 1985 2000
International trafik mellem medlemsstaterne (mængde )
Indenlandsk trafik ,alle medlemsstater (mængde )
Den anslåede vækst ibruttonationalproduktet ,der
ligger til grund forprognoserne
Kilde :Undersøgelse vedrørende behovenq for 1979 *

BILAG II
Betydning for Fællesskabet :Udvikling afetarbejdsbegreb med henblik på
infrast rukturpl anlaegning
1.Der eridokumentet redegjort forbegrebet "betydning for Fællesskabet "i
forbindelse med transportinfrastruktur ;dette bilag indeholder enrække
supplerende tekniske detaljer vedrørende den igangværende forskning med hen­
blik påatomdanne detteoretiske begreb til enpraktisk vejledning for
Fællesskabets aktion .
2.Devigtigste spørgsmål :Idenkonsultationsprocedure vedrørende transport -
infrastruktur ,dererfastlagt iRådets beslutning af20.februar 1978 (*)>
anføres "betydning for Fællesskabet "som det vigtigste kriterium for udvæl­
gelse afdeprojekter ,der skal forelægges Kommissionen .Definitionen af
begrebet "betydning for Fællesskabet "erimidlertid bred ogkan give anled­
ning tilforskellige fortolkninger .Spørgsmålet erderfor ,hvorledes det er
muligt atudarbejde enmere præcis definition .
2.1.Udkastet til forordning omfinansiel støtte til transportinfrastrukturpro -
jekter («t)giver anledning til andre spørgsmål vedrørende denprnktiske
anvendelse .Dadenfinansielle støtte skal vrrre baseret påetprojekts be­
tydning for Fællesskabet ,mådenne betydning nødvendigvis vurderes .Ud­
kastet til forordning indeholder enbestemmelse omenco3t-benefit vurde­
ring ,der skal tage sigte påatbelyse dette spørgsmål .Problemet er,hvor­
ledes det ermuligt atbestemme begrebet "betydning for Fællesskabet "
kvantitativt med henblik påenøkonomisk vurdering .
3.Endefinition afbegrebet "betydning for Fællesskabet ":Trannportinf rastruk -
turprojekter erafbetydning for Fællesskabet ikraft afdenettobenefits ,
dekan medføre udover denationale rammer -Alle medlemsstaterne foretager
allerede envurdering afprojekternes costs/benefits ;detvigtigste mål med
begrebet "betydning for Fællesskabet "børderfor først ogfremmest være ,at
der tages hensyn til deafmedlemsstaterne udelukkede faktorer vedrørende
denne "betydning "Derergenerelt tale omdefaktorer ,derharindvirkning
uden for den pågældende stats grænser .Endvidere kandet være berettiget
atforetage enomvurdering afvisse faktorer medhenblik påattage hensyn
til fællesskabsmålene .
T5 EFTnr.
W)EFTnr.G207 »8.9»

-2-
3.1.Forat -undersøge ,hvilke faktorer der kan ind ,5ai"betydning for Fælles­
skabet ",erdetformålet jenligtatskelne mellem toaspekter ibegrebet :
1)dendirekte betydning ispecifikke projekter ioverensstemmelse med
deikonsultationsproceduren fastsatte retningslinjer «
2)den makroøkonomiske betydning iforbindelse med denglobale udvikling
afinfrastrukturen med henblik påatsikre ,atdelangsigtede planer
tilpasses Fællesskabets behov «
3.2 «,Den "direkte "betydning for Fællesskabet erudtrykkelig nævnt ,ibeslut­
ningen vedrørende konsultationsproceduren ,hvor der hovedsagelig lægges
vægt påtrafikstrømmene samt generelt påderes indvirkning pånabosta -
terne «Men spørgsmålet er,omdetiøjeblik]' .eternødvendigt ogformåls­
tjenligt atdefinere denne betydning ?Dette kan gøres påforskellig måde ;
eksempelvis kan det kræves ,atder skal være etvis ir.ir .mieaffælles –
skabstrafik for atetprojekt erberettiget til atmodtage støtte ,eller
der kanfastsættes enmindsteomkostning ,eller der k~vi specificeres et
bestemt net,som omfatter alle strækninger -ogfølgelig projekter -
afbetydning for Fællesskabet «Det ermuligt atopnå effektivitetsmæs -
sige fordele ved hjælp afdisse metoder ,fordi irrelevan iprojekter
udelukkes «Det erklart ,atder påkort sigtj ogir.util der erindvundet
praktisk erfaring påbaggrund afforskning ogdeigang -irs :-ekonsulta­
tioner ,erenrisiko foratudelukke projekter efreel betydning for
Fællesskabet .Detforeslås derfor ,atdette spørgsmål fortsat undersøges ,
ogatder udarbejdes enrapport omdeyderligere muligheder for belysning
ogpræcisering påbaggrund afforskningsarbejdet ogdeførste konsultat ioner .
3«3«"Betydning for Fællesskabet "påmakroøkonomisk plan kanlettere forklares
generelt ,men lader sig endnu vanskeligere omsætte ipraksis .
Alle medlemsstaterne udarbejder prognoser for deres fremtidige infrastruk –
turbehov under hensyntagen til den økonomiske ogsociale udvikling .Der
udarbejdes nationale programmer pågrundlag afenvurdering afdefinan­
sielle muligheder ogbehovene inden for denoffentlige sektor somhelhed .

IFsj-leaaicabet erhovec.lin.jeme iin.fra str-.0vrpIan 1a>rr-ingenblevet
bestemt pånationalt plan ,hvilket fortsat /ilvnre tilfældet „Pen
vigtigste opgave eratTikre ,atdert'igeo hensyn til Fællesskabets
behov idennationale planlægning .Do i;erimidlertid klart ,atmad-
lemsstaterne kan have brug for etdirekte incitament forattage hen­
syntil Fællesskabets behov .Den,nationale planlægning børtilpasses
påtoområder ;
1)irelation tilinfrastx'ukturbudgettets samlede størrelse .
2)ioverensstemmelse medfordelingen ibudgettet .
3.4 «Selv omdet langt fra ergivet ,atdervil kunne opstå væsentlige
forskelle mellem denationale mål ogFællesskabets mål,bør deralligevel
tages hensyn til denne mulighed samt konsekvenserne heraf .Hele dette
problem ligger iforskellen mellem Fællesskabets eksterne benefits ,
som skyldes enændring afdennationale politik ,ogdedirekte omkost­
ninger ,herunder tabafenpotentiel direkte benefit for denberørte
medlemsstat .
3«5 #Det ervanskeligt atdanne sigetkonkret indtryk af,hvilken størrelse
Fællesskabets infrastrukturbudget bør have ,førresultaterne afden ls.ng –
sigtede undersøgelse afFællesskabets behov foreligger® For atdisse
undersøgelser kanafsluttes ,måderforeligge oplysninger omFællesska­
bets politik påandre områder ,derpåvirker efterspørgslen efter trans-
portydelser ,somf.eks .regional –ogindustripolitikken®
Nårdisse resultater foreligger ,vil ©an gennem drøftelser med medlems­
staterne iinfra strukturudvalget kunne danne sig etbilleds afFælles­
skabets behov .Muligheden foratfastlægge etnetaftrafikforbindelser ,
der erudvalgt pågrundlag afderes særlige betydning forFællesskabet ,
bør også undersøges .Der ertaget deførste skridt tilatundersøge pro­
blemerne iforbindelse medetnetafvigtige samfærdselsve jepåfølgende
grundlag :
C

-4-
Ve.je :Europavej systemet ,der erudarbejdet afDen økonomiske kommission
for Europa under FN.
Jernbaner :linjerne iUIC's hovedplan ,der angiver dekvantitative og
kvalitative behov .
Indre vandveje sklasse IV(l350tons )ioverenssteinmelse med dekate­
gorier ,derblev fastlagt påtransportministrenes euro­
pæiske konference .
4.Vurdering afbetydning for Fællesskabet :der skelnes mellem direkte
betydning for Fællesskabet ogdet bredere begreb ,makr oøkonomi skbe­
tydning .Problemerne iforbindelse med vurderingen afdsn direkte be­
tydning for Fællesskabet erblevet behandlet ved 6nudvidelse afden
•metodologi ,derallerede anvendes imedlemsstaterne .Undersøgelsen af
muligheden foratudvide rækkevidden afden vurdering ,derforetages
pånationalt plan ,til også atomfatte fællesskabsfakrtorerj harallerede
vist ,atdenne fremgangsmåde kan anvendes «
Det ermålet ienenkelt vurdering atbedørcme projekter ,somomfatter bade
fælles skab sfaktorerognationale faktorer ,selv olidisse itilstrække­
lig grad adskiller sigfra hinanden .Denne fremgangsmåde lettes afdet
forhold ,atalle medlemsstater anvender cost –benefit -^netocl -vreller vari­
anter heraf idennationale planlægning .Det pralet iske formål eratud­
vide prognoserne over trafikken ogundersøgel 3erne aftrafikkens indvirk­
ning til også atomfatte etstørre net,der strækker sig udover den
enkelte medlemsstats grænser .Dervil også blive tagathensyn til en
række mere generelle faktorer somfor eksempel indvirkningen påtrafik -
udviklingen ,regionalpolitikken selv omdisse fakrtores om­
fang naturligvis ervanskeligere atvurdere .Der børfra begyndelsen af
planlægningen tages hensyn til den makroøkonomiske betydning for Fælles­
skabet samttil vurderingen afden direkte betydning .Dette giver anled­
ningtildetvanskelige problem medattillægge politikken påandre
områder ogmed andre mål,,denrette betydning .Formålet ersom minimum at
give denpolitiske beslutningstager oplysninger omstørrelsesordenen af
detrafikmæssige benefits for Fællesskabet .

•*■5^rea
Dette kræves afhensyn til detprincip omkompensation ,derligger "bag
denforeslåede finansforordning :formålet eratvurdere omfanget af
debenefits ,som etprojekt vil indebære for Fællesskabet ,ogsåledes
give retningslinjer for størrelsen afstøtten fra Fællesskabet .Under­
søgelser heraf erigang ,ogKommissionen håber ,atdet inden for en
overskuelig fremtid vil være muligt atudarbejde enløsning .

BILAG III
EKSISTERENDE MIDLER TIL FINANSIERING AFINFRASTRUKTUREN IFÆLLESSKABET
(inklusive transportinfrastrukturen )
Xnfrastrukturpro jekter,
som erberettigede til
atmodtage støtte
Geografiske grænserDEN EUROPÆISKE FOND FOR
REGIONALUDV IKLING
Investeringer vedrørende infra­
struktur ,derbidrager tiludvik­
lingen afvisse regioner
1.Regioner ,der erfastlagt
afmedlemsstaterne ihen­
hold tilderes ordning for
regional støtte ogtilhvilke
derydes statsstøtteDEN EUROPÆISKE .
INVESTERINGSBANK
Investeringer iinfrastruk -
turprojekter afregion «.]
betydning eller afbetaling
for Fællesskabet
1,Fællesskabet
Fondens medvirken ved finansie­
ring afsærlige foranstaltninger :
regionerne fastlægges afRådet2.Uden for Fællesskabet
(AVS-lande ogMiddel –
h'?,vslan<ia
Xntervent ionsf onnar 10Tilskud
2éRen-tegcdt førelse på3points
for lån fra EIBloLån
2»Garantier ,
Midler –Fondens budget fer 1979 s
945 ^i0ftEersandsynligvis
tilrådighed forinfrastruk -
turprojekter 70/S«■661,5 ""i0
fiE(maksimalt )Lånogg-3J"antier ,i197° :
2140 ,4niioRE,heraf 320,4
raio RF.til transport infra –
irtruJrtv-pro jetter inden for
Jfailesskabet
Pinansi eringsvi Ikâr–fordeling afFondens midler
mellem medlemsstaterne i
henhold tilkvoter (l)
(95%sfbudgettet )
–særlige foranstaltningers for­
deling -der skal bestemmes af
Rådet IjyJoafbudgettet )
1.Investeringen skal overstige
50000REMaksimalt bidrag på50?o
afprojektets omkostninger
2.–investeringer {10mioRE: 2.Projekterne skal have
maksimalt bidrag fraFonden : udsigt tilatgive et
30^&afdennationale støtte rimeligt udbytte '(kommer –
oielt kriterium )

–investerln-^er \10mio RSsJ M
nia>siuk'.it bidrag til Fotwient
10-rø /0
–investeringer a-fsirlig be­
tyd/ung ;r.aksi.ialt s .-••••;fra
.Fondens 40;o
3*Særlige forajisialtrdJi^'B :™!de
nsrnere vilkar skal besi erimee
af Hadet3.Stat spirant !eller endsn
tiIatrakke ligsikkerhed
Procedurar 1.Medlemsstaten forelsker sin
anmodning for Koarei^sioner )1»MadleiB sstaten ,Kommissio -
uot siler virksomheden
forelægger sin aDinodnlug
for Bswr;ii£en
2.,Hsring affQcdsraclva.iget 2,Fsriag afKonusiaaionen
ogkadlem8stat en
3«Høring ;afudsalget forregional­politik (projektår \10mio RE3®Bankgn træffer afgørelse
(ved .flertalsbeslutning ,
såfremt Kommissionens
udtalelse arnegativ )
4«,Kommissionen træffer afgwrelaej
såfremt den ildes erenig med
udvalget trsffer Rådet afg^relaø
Grundlag liRådets forordning (^SØF^nr .
724/75af18,marts 1975 ?
ændret veds1„Traktaten ,afsnit r/,
artikel 129–130
2,Rådets forordning (ESf)SI.
214/79af6.februar 19792«Protokol vedrørende ved­
tægterne for EIB
3«EIB's årlige beretning
BCT^RKJrCTdSH
(l) EElXTEEIî
DAi'Ii'lARK
ÎTSKLAHD1,33%
1,20^
ô,QCF /oFIÏANKRIG 16,86$ LUXENBOLTRG 0,09%'
IRLAi'ü ) 6,46$ l'SDERiA'CEirS 1,58
ITALIE® 39,39$ 3SR ITOK'DS
KONCEHXGij 27,03%
m)Bortset frastøtte tilinfrastruktur ihsnhcld tilartikel 56(EKSF )ogartikel 84ibudgettet (iUG5'L )fsomvedrører vis-;s ssrliga sek'.orer (kul,stål ogIs.ndorug ).
Depågældende beløb erforholdsvis snv.„

D2T NYE F£LLES 5KABSIN STRUI-ENT (NIC ) RENTE7TILSKUD IFORBINDELSE MED EJ"7 >
Investeringer iinfrastrukturprojekter ,der
bidrager til konvergens ogintegration under
hensyntagen til regionale ogbeskæftigelses­
mæssige virkningerInvesteringer iinfrastrxucturpro "
idedårligst stillede lande ,der --
tager iEMS,under hensyntagen til 1\~io-
nale virkninger
Fællesskabet 1*Italien
2«Irland
Lån Rentegodtgørélse på3points for lån
fra EIB og1FIC
1000 mio RE
500 mio REsomførste tranche ,hvoraf 25O mio
REerafsat til infrastruktur1000 mio RE(i5årlige trancher å200
mio RS)somrentegodtgørelse forlånfra
EIB ogNIC (samlet lånebeløb på5000 crio
REi5årlige trancher a1000 mio RE)
Ioverensstemmelse med ETB's vilkår Ioverensstemmelse med EIB's vilkår
1.Rådet jodkender trancherne ogfast lagger
bestemmelserne vedrørende projekterne
2.Anmodningerne forelagges Den europæiske
Investeringsbank direkte eller gennem
Kommissionen eller medlemsstatenI«Kommissionen ogmedlemsstaterne
udarbejdar vejledende programmer
2.Høring a;fmedian )sBtaten
3.Kommissionen afgør ,omprojektet kan godkendes 3.Kommissionen afgør ,omprojektet kan
godkendes
4.Banken træffer afgørelse omydelse aflån samt 4«Banken træffer afgørelse omydelse
omlånevilkår aflån samt omlånevilkår
1.Rådets beslutning (EØF)870/78af16.
oktober 1978
2.Samarbejdsaftale af27«november 1978
mellem Kommissionen ogBanken

BILAG IV
Udarbejdelse afskøn over mulige infrastrukturoehov
Med henblik påatvurdere omfanget afdefinansielle følger afvedtagelsen
afenplan for forbedring aftransportinfrastrukturen bør det forsøges at
udarbejde enprognose .Hovedelementerne heri erfølgendes
a)Pågrundlag afundersøgelser ,såsom denfælles undersøgelse OECD/CEMT/EØF
vedrørende personbefordring (COST 33),samt pågrundlag afandre oplys­
ninger erder blevet udarbejdet envurdering afdevigtigste nuværende
samfærdsel avejemed henblik påatfastlægge det sandsynlige behov i
1990/20005
b)Under hensyntagen til det igangværende arbejde samt denationale program­
mer,somvil blive gennemført ,erder blevat udarbejdet etskøn ,udtrykt
ikm,over deyderligere behov ,dsrvil opstå ,hvis der skal opnås etnet
afpassende kvalitet .
Visse projekter vedrørende hvilke der forelå supplerende oplysninger ,er
blevet behandlet særskilte
c)Pågrundlag afdeforbedringer ,dererfundet nødvendige (udvidelse ,nyan-
læggelse osv.), samt under hensyntagen til degennemsnitlige omkostninger
har der kunnet anføres etsamlet beløb for investeringerne .

Kriterier for udvælgelse afhovedforbindelserne inden for Fællesskabet
Fastlæggelsen afetnet,der omfatter devigtigste forbindelser for langdi -
stancetransport inden for Fællesskabet ,har fundet sted påfølgende mådei
1.Udarbejdelse afenfortegnelse over knudepunkter ,der ,har stor betyd­
ning fortransportsystemet ,ogsomerudvalgt efter følgende kriterier «
-nationale hovedstæder ,
-byer med mere end 750 000 indbyggere ,
-transportcentre afstor betydning som følge afgeografiske eller histori­
ske forhold ,
-vigtige regionale hovedstæder eller regionale centre ,blandt andet iområ­
der med spredt befolkning .
2.Hensyntagen til devigtigste direkte forbindelser mellem knudepunkterne .
Visse forbindelser med ringe trafikmængde ,som kun har regional eller lokal
betydning ,erudeladt .Visse vigtige forbindelser med tredjelande erblevet
<•>tilføjet .
Der erher hovedsagelig tale om"geografiske' 1kriterier .Med henblik påat
kunne fastlægge etfunktionsdygtigt netafbetydning for Fællesskabet vil det
isamarbejde med udvalget forinfrastruktur blive nødvendigt atudføre et
større arbejde ,blandt andet baseret påresultaterne aftrafikprognoseunder –
Bøgeiserne .Bet bør understreges ,atdetvil være hensigtsmæssigt som supple­
rende kriterier for eksempel atbenyttet
-mætnings graden for hovedforbindelserne inden for Fællesskabet med henblik
påatpåvise nuværende ogforventede flaskehalse ;
-nettofordele som følge afgennemførelsen afvisse projekter inden for Fæl­
lesskabet ;

-3-
-bidrag til den regionale udvikling ved oprettelse aiinterne forbindelser
imedlemsstaterne eller forbindelser mellem disse ;
–udvikling itrafik ogsamhandel som felge afFællesskabets udvidelse og
indvirkningen påbalaetningen aftransportforbindelserne til denye med­
lemsstater .

BILAG IV
Infrastrukturudgifter (imio EUR-1976-priser )
Hovedforbindelser inden for Fællesskabet –Fremtidige behov
(skal anlægges inden fordekommende 20år)
Jernbaner Landeveje Indre vandveje -
. .IaltÅrligt gennemsnit
for defremtidige
behov for hoved -
forbindelser inden
for Fællesskabet
(dekommende 20år)[–& (ajÅrligt gennemsnit
for samtlige trans -
portudgifter
(1973-1975)'
11564 13987 4269
/
\29820 , .''1491 '-
t12640
.k)Iløbende priser
a)Kilde :Kommissionens beretninger tilRådet omresultaterne afbogføringen afdeudgifter ,dererforbundet medinfra­strukturerne fortransport medjernbane ,Adlandevej ogindre vandveje samt opgørelse over benyttelsen heraf «
KB:Detlave talinæstsidste kolonne iforhold-til tallet isidste kolonne fremkommer ved,atførstnævnte talkun omfat­
terhovedforbindelserne afbetydning forFællesskabet ,medens detandet talomfatter samtlige transportinfrastrukturer .

-g£ '/
'Vlj\..J T<3 //<U- .••*'*;y «n"**''[ "v*j j/\J,^-ri– {v/<r¥P'„<)\]
il"'-, f"*r0J^v. •¥-?' Ν » I^ ΝΓνΛ
-*.vr®^\[
ï)-"v 7–r-1–BTLAG IV
LATIDEVEJE '
Hovedforbindel -
ser inden for
Fællesskabet
Mulige fremtidi­
gebehov
;<r–- !■ xr*S'A -)v\i–'s
(•'■V ,' /x/ <"~/c> * V» > '·„ V,· /– ,· . Ν^^< V- ;Ä^n:' 7>"7
V A-'"7\" > / _
s.– -–A T""~j–v r"*" )-~c~ X\. \–\/–.x -'-A' -TTl. \ ^
y •••/\ //••.l-~\/fci-î \ >f~J''v' !
–/–/\ 7 \~/
/ t s•■..••7n^«îw -«••/ '^-n)/ 7P^"'S
,. /r–^-r>J– V-t\A / J3 >S :
b*~...V- .V:- iv.–>•:' •••\ /
^\ l
y
(Mue
-(-• -v*–
kJ&^L '
•a=7^-–s=e^isy 1
' '"--û !t
Simatur forklanng
.Forbindelser ,der ikke
indgår iplanen
Eksisterende forbindelser
med højt serviceniveau .
Forbindelser ,der bør
udbygges foratopnå .et
højt serviceniveau^3c^r/-^ 1Cn V\ il
ï: ^4\'\V .
; "ν·;
r^s\ ^5^ i
K \ X^->" .>/ ''V^l
/» /–V-: i
ir- • j■'^–y
; ^ I

BILAG IV
-. . * *Sil JERNBANER
■• '1»)Hovedforbindel –
• gg"C"tJserinden forPf–y " m 4rft\ReiiMskabet\~ Vi>^/AMulige fremtidi -
*o^v XJy LX*ge*>ehov
-• - ' Sover -.-•*- ,.. ,.. . » - .MSicnaturf orklarihg
Eksisterende forbindelser
(hastighed <125 km/t)
Eksisterende forbindelser
(hastighed P-125 km/t)
Nyelinjer oglinjer ,der
skal udbygges til hastig­
heder på125 km/t-ogder-

BILAG IV '?
♦yCt>
?-v
M
ex-':-'';//v/->C^
//'A\
r'-j \,}"j;V\N/^>»" j
•••■ »a- /
i<Y■'\.\
Ijy «–J \
ioT^ J .*-4
a•<
C ,
*%
'\ •:"
5l.t»)
-<■■17<■.<AINDRE VANDVFJF
Hovedforbindel –|
serinden for I
Fællesskabet !
£.;v\)'V^\) Mulige fremtidi-jα' ■Λ ;... *. - ιV '/\ . |igebehovLsY¡
^ί..V}■>■\ !Y-,~-~y Vh
v Si !
*■' tV' -■I'l
c; *
/)/ï>A }>£ à"^^
"ίΓV
1^ ]t>rs ■■
/V:-a–i"""v ;V:u /
{ JX "
.y ~\, •'
rpT'-'VS %:j£5:Z \>
■
\\ ./ "V™*
X' J'ÏS</ --4 i1„V-T- X-, ;
-~\A
A te*-– S
****** t i>eC\ ,{
"i–" -^,1 M
.X TM
■ij ^^ j
8 – V/ /< Χ/ ν 0./ t?\( '0e" : \ ■/\ C~^'
r *■ ■ " . !\3
i •«->r
.■.... 1.^r)
■7."v)Signaturforklaring
Eksisterende indre vandveje
iklasse IVogderover
Andre eksisterende indre
vandveje
Indre vandveje (derskal
bygge 3iklasse IVeller •
udbygges til'klasse IV '«o»D*• ' ^ :» »•