EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 30.6.2022 COM(2022) 316 final 2022/0206(NLE) Forslag til RÅDETS HENSTILLING om "Pathways to School Success" (EØS-relevant tekst) {SWD(2022) 176 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET "Jeg ønsker, at Europa skal sætte barren højere, når det drejer sig om social retfærdighed og velstand.

Dette er vores grundlæggende løfte for Unionen"

Formand Ursula von der Leyen, politiske retningslinjer Uddannelsessystemerne kan og bør spille en vigtig rolle med hensyn til at gøre de europæiske samfund mere retfærdige, inkluderende og velstående. Uddannelse kan styrke den sociale samhørighed og gøre EU's økonomi mere modstandsdygtig: Forskning viser, at adgang for børn og unge fra lavindkomstgrupper til uddannelse af høj kvalitet bidrager til at bekæmpe arbejdsløshed og bryde den fattigdom, der går i arv fra generation til generation. Disse mål kan dog kun nås, hvis uddannelsessystemerne virkelig er retfærdige og inkluderende. Skolerne skal sikre, at alle lærende har mulighed for at opnå succes og nå deres potentiale, uanset deres personlige karakteristika, familie, kulturelle og socioøkonomiske baggrund. Dette afspejles i princip 1 og 11 i den europæiske søjle for sociale rettigheder. Uddannelsesresultater i form af viden, færdigheder og holdninger, der udvikles i løbet af skolen, udgør stærke forudsigelser om et afbalanceret, sundt og succesfuldt voksenliv. Målt i "uddannelsespræstationer" og "uddannelsesniveau" danner de grundlaget for yderligere læring, fremtidig beskæftigelse og et tilfredsstillende liv. Tilegnelse af grundlæggende færdigheder (læse- og skrivefærdigheder, matematik og naturvidenskab) er afgørende for de lærendes akademiske og personlige udvikling, mens de færdigheder og kompetencer, der opnås på ungdomsuddannelserne, i stigende grad betragtes som minimumskvalifikationer for beskæftigelse eller som grundlag for yderligere læring og et tilfredsstillende liv. Socioøkonomiske mønstre og lagdeling har imidlertid stor indflydelse på den enkeltes uddannelsesmæssige erfaringer og resultater. Lærende fra dårligt stillede baggrunde er overrepræsenteret blandt elever, der klarer sig dårligt, og er mere tilbøjelige til at forlade uddannelsessystemet uden en ungdomsuddannelse. Derfor er det centrale mål for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet at reducere andelen af personer, der klarer sig dårligt med hensyn til grundlæggende færdigheder, og modvirke, at de forlader uddannelsessystemet tidligt. I Kommissionens meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 annonceres "Pathways to School Success" som et flagskibsinitiativ, der skal styrke den inkluderende dimension af uddannelse, som er et mål, der også var enighed om i den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid fra maj 2022, hvori der opfordres til "et inkluderende europæisk uddannelsesområde, hvor alle borgere har lige adgang til kvalitetsuddannelse ...". "Pathways to School Success"-initiativet fokuserer på at mindske de dårlige præstationer inden for grundlæggende færdigheder og at øge uddannelsesniveauet på sekundærtrinnet. Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) støtter denne indsats og fastsætter mål på EU-plan for 2030: Andelen af 15-årige med ringe færdigheder i læsning, matematik og naturvidenskab bør være mindre end 15 %, og andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, bør være mindre end 9 %. I den forbindelse fremsætter Kommissionen et forslag til Rådets henstilling om "Pathways to School Success". Den foreslåede henstilling vil ophæve og erstatte Rådets henstilling fra 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald, samtidig med at der bygges videre på erfaringerne med gennemførelsen heraf. Siden Rådets henstilling fra 2011 blev vedtaget, har de europæiske lande stået over for nye situationer, udfordringer og muligheder, der har stor indflydelse på uddannelsessystemerne, herunder det stigende antal migranter i skolealderen fra lande uden for EU, herunder flygtninge, der kommer til EU, og covid-19-pandemien. Bekymringerne over den forværrede tendens i resultaterne af grundlæggende færdigheder (som det fremgår af resultaterne af PISA 2018) har fået en fremtrædende plads i den politiske debat. Uddannelsesforskning har givet ny viden, og nyt politisk samarbejde på EU-plan har fremhævet mangler og områder, der skal arbejdes videre på, hvilket gør det hensigtsmæssigt at revidere, ajourføre og forbedre Rådets henstilling fra 2011. Det nye forslag har et bredere anvendelsesområde, da det samtidig omhandler de to mål på EU-plan om grundlæggende færdigheder og uddannelsesfrafald. Dette afspejler komplementariteten mellem disse to udfordringer, deres udløsende faktorer og de foranstaltninger, der skal træffes for at tackle dem. Desuden udvider forslaget perspektivet til at omfatte andre aspekter, der ikke tidligere er blevet dækket, og som har en stærk indvirkning på uddannelsesresultaterne, såsom trivsel i skolen. •Udfordringer, der skal tages op i forslaget til Rådets henstilling Der er blevet udført et omfattende arbejde på europæisk plan og i medlemsstaterne siden vedtagelsen i 2011 af Rådets henstilling om politikker, som skal mindske skolefrafald. En uafhængig vurdering af gennemførelsen af henstillingen giver et generelt positivt billede af virkningen af denne henstilling og de tilhørende EU-politiske instrumenter (overvågnings- og rapporteringsmekanismer inden for det europæiske semester, gensidig læring og samarbejde mellem medlemsstaterne inden for rammerne af ET 2020, finansiering, navnlig gennem Erasmus+ og de europæiske struktur- og investeringsfonde, og investeringer i forskning og kommunikation). I vurderingen konkluderes det, at gennemførelsen af Rådets henstilling har bidraget til et fald i andelen af personer, der forlader uddannelsessystemet tidligt (ELET) på EU-plan (fra 13,4 % i 2011 til 9,7 % i 2021), og har tilskyndet til ændringer inden for uddannelsesinstitutioner og -politikker. På trods af disse betydelige fremskridt er uddannelsesfrafald imidlertid fortsat en politisk udfordring i Europa, som er særlig alvorlig i en række lande og regioner og for specifikke målgrupper. I dag forlader mere end 3,2 millioner unge i EU (18-24 år) uddannelsessystemet tidligt, og kun 84,3 % (af de 20-24-årige) har afsluttet en ungdomsuddannelse. Der er stadig betydelige forskelle på tværs af og inden for landene samt uligheder mellem bestemte befolkningsgrupper: Den gennemsnitlige andel af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, er 3,5 procentpoint højere blandt unge mænd (11,4 %) end blandt unge kvinder (7,9 %), og der er slående ulemper for udenlandsk fødte unge og lærende, der bor i bestemte forstæder, landdistrikter og fjerntliggende områder. Generelt har de lærendes socioøkonomiske baggrund en stor indvirkning på uddannelsesfrafald. Vurderingen fremhævede imidlertid også visse mangler og områder, hvor der er behov for yderligere arbejde: –Foranstaltninger og aktioner er ofte projektbaserede og kortsigtede, idet de kun omhandler ét spørgsmål eller ikke tager højde for alle skoledimensioner og dermed har begrænset virkning. Der er behov for mere systemiske tilgange på både skole- og systemniveau, da de nuværende stadig ikke er tilstrækkeligt udviklede. –I mange lande overvåges og evalueres de politiske foranstaltninger, der er blevet gennemført, ikke tilstrækkeligt. –Samarbejdet på tværs af forskellige politikområder (f.eks. uddannelse, sundhed, sociale tjenester, beskæftigelse, boliger, retlige anliggender, inklusion af migranter, herunder flygtninge, ikkeforskelsbehandling) og myndighedsniveauer (nationalt, regionalt og lokalt) samt dialog med interessenter er stadig for begrænset og usammenhængende. –Selv om der er veletablerede kompensationsforanstaltninger, er forebyggelse og tidlig indgriben i mange lande ikke tilstrækkeligt udviklet eller mangler i gennemførelsen/håndhævelsen. –Der tages alt for ofte ikke tilstrækkeligt hensyn til specifikke gruppers behov (f.eks. grupper som lærende med synlige og ikkesynlige handicap, lærende med særlige uddannelsesmæssige behov eller mentale sundhedsproblemer, lærende med migrantbaggrund, herunder flygtninge, lærende, der tilhører etniske minoriteter såsom romaer, ofre for mobning). Dette er særlig alvorligt for elever med komplekse behov (f.eks. børn med en forælder i fængsel, ofre for vold i hjemmet, børn i pleje osv.). –Foranstaltninger, der tager sigte på at løse indlæringsvanskeligheder, er ikke tilstrækkeligt integreret med foranstaltninger til fremme af trivsel i skolen eller mobning og mental sundhed. –Lærende, familier og centrale interessenter (herunder socialt udstødte forældre, indvandrersamfund og NGO'er) er ofte ikke tilstrækkeligt involveret i politikudformning, -gennemførelse og -evaluering. –Skoleledere, lærere, undervisere og andet undervisningspersonale er ofte ikke tilstrækkeligt forberedt til at håndtere dårlige resultater og uddannelsesfrafald, tage højde for mangfoldighed eller yde passende støtte til børn med vanskeligheder eller risiko eller til lærende med trivselsmæssige og mentale sundhedsbehov. Der er gjort en betydelig indsats for at mindske antallet af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, i det seneste årti, navnlig efter vedtagelsen af Rådets henstilling fra 2011. På det seneste har dårlige resultater inden for grundlæggende færdigheder fået øget opmærksomhed i den politiske debat på EU-plan, navnlig siden offentliggørelsen af resultaterne af OECD's program for international elevevaluering (PISA) 2018, som afslører en faldende tendens på EU-plan i perioden 2009-2018. Navnlig fremgår det af PISA 2018, at:

–i dag klarer én ud af fem 15-årige europæere sig dårligt (22,5 % kan ikke udføre grundlæggende opgaver inden for læsning, 22,9 % inden for matematik og 22,3 % inden for naturvidenskab). EU-gennemsnittet er ikke blevet bedre, og der er store forskelle mellem medlemsstaterne, selv om det er lykkedes nogle lande at forbedre deres resultater over tid –den socioøkonomiske baggrund i høj grad påvirker elevernes resultater og deres akademiske forventninger i de fleste EU-lande. Desuden har lande med en stor andel af elever, der klarer sig dårligt, også en tendens til at have store resultatforskelle mellem elever fra en velstillet og dårligt stillet socioøkonomisk baggrund –Andelen af elever med migrantbaggrund, der klarer sig dårligt (som defineret i OECD's PISA), er meget højere end blandt elever med ikkemigrantbaggrund i mange EU-medlemsstater –Lande med en lille andel af personer, der klarer sig dårligt, har overordnet set en tendens til også at have en høj andel af de personer, der klarer sig bedst, hvilket tyder på, at topkvalitet og lighed i skoleuddannelsessystemerne kan gå hånd i hånd –Piger klarer sig i høj grad bedre end drenge med hensyn til læsefærdigheder, og der er en vedvarende kønsskævhed til fordel for piger inden for naturvidenskab. Dette bekræftes af nationale data, som også viser, at drenge er mere tilbøjelige til at være fraværende fra skolen end piger. Resultaterne af International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2018 viser også, at en femtedel af de unge i EU ikke har grundlæggende digitale færdigheder, samtidig med at de afslører den socioøkonomiske status' indvirkning på digitale færdigheder: I gennemsnit har studerende med en højere socioøkonomisk status betydeligt højere scorer for IT-færdigheder, og studerende med en forælder, der har afsluttet en bachelorgrad eller højere, opnår også en højere score end dem, hvis forældre ikke har en uddannelse. I den europæiske strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 for at støtte medlemsstaterne i deres gennemførelse af FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, som alle er part i, fremhæver Kommissionen forskellen i uddannelsesmæssige resultater mellem unge med handicap og unge uden handicap på grund af manglende inklusion og tilgængelighed i uddannelsessystemet. Mange børn og unge med handicap er indskrevet på specialskoler, som ikke altid tilbyder effektive broer til den almindelige uddannelse. De seneste PISA-resultater kastede også lys over yderligere og lige så bekymrende mangler i uddannelsessystemerne, som kan påvirke uddannelsesresultaterne: Elevernes trivsel i skolen (målt som elevernes følelse af at høre til i skolen) er faldende, og mobning/cybermobning er udbredt og stigende. Forskning understreger, at mobning i skolerne har ødelæggende konsekvenser for de lærendes trivsel og akademiske resultater og øger risikoen for at forlade skolen for tidligt. Forskning bekræfter også, at forbedring af de lærendes trivsel, herunder gennem social og følelsesmæssig uddannelse og forebyggelse af mobning, er afgørende for at forbedre uddannelsesresultaterne. Følelsesmæssig trivsel og mental sundhed hos børn og unge er også blevet et stort problem i Europa, idet omkring 10-20 % af skolebørnene oplever mentale sundhedsproblemer i løbet af deres skoleår, og halvdelen af dem udvikler problemer, inden de fylder 14 år, navnlig angst og depression. Dette er et stort problem, der har en negativ indvirkning på uddannelsesresultaterne. Hvis skolerne alene ikke kan løse disse problemer, kan de bidrage til at løse problemer med trivsel og mental sundhed i samarbejde med lokalsamfundet og eksterne fagfolk og agenturer. Fattigdom og socioøkonomiske faktorer er et forbindelsesled, der understøtter disse udfordringer: Den socioøkonomiske baggrund for de lærende og deres familie er fortsat den stærkeste afgørende faktor for uddannelsesresultater, hvilket peger på en vedvarende risiko for, at dårligt stillede lærende går i arv fra generation til generation, og for nedsat social mobilitet i opadgående retning for lærende fra mere ugunstigt stillede baggrunde. Resultaterne af international forskning og feedback fra høringsprocessen forud for dette forslag bekræfter behovet for i fællesskab at tage fat på uddannelsespræstationer og -niveau. Dårlige resultater med hensyn til grundlæggende og digitale færdigheder og uddannelsesfrafald er indbyrdes forbundne problemer, der udløses af en kombination af faktorer (individuelle, familierelaterede, sociale og økonomiske osv.). Deres udløsende faktorer er ikke rent uddannelsesmæssige: Visse karakteristika ved uddannelsessystemerne (f.eks. begrænset adgang til førskoleundervisning og børnepasning af høj kvalitet, tidlig tildeling til forskellige uddannelsesforløb, opdeling, gentagelse af karakterer, specialundervisning osv.) kan imidlertid yderligere forværre deres forekomst med en særlig negativ indvirkning på personer, der tilhører mere dårligt stillede grupper. Covid-19-krisen har gjort disse udfordringer endnu mere betydelige. Selv om der vil være behov for mere tid og mere arbejde til at vurdere de langsigtede virkninger af de langvarige skoleforstyrrelser på læring og akademiske fremskridt, tyder flere foreløbige undersøgelser på, at krisen kan have hindret de lærendes udvikling og øget sandsynligheden for, at de, der risikerer at blive frakoblet skolen, rent faktisk forlader skolen. De viser også, at krisen havde negative konsekvenser for de lærendes trivsel, bl.a. på grund af øget stress og angst som følge af isolation og manglende kontakt med jævnaldrende, øget eksponering for vold i hjemmet og mindsket adgang til basale tjenester. Socioøkonomisk marginaliserede børn, som allerede havde lavere gennemsnitlige resultater før pandemien, er dem, der sandsynligvis ville lide mest under nedlukningerne, herunder på grund af manglende adgang til internettet og/eller elektroniske enheder, der er nødvendige for virtuel læring. Som følge heraf kan andelen af underpræsterende lærende i Europa være steget betydeligt under pandemien. Tilsvarende forventes andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, at stige i de kommende år, selv om dette først vil blive afspejlet i statistikkerne om nogle få år. Dette kræver en fornyet indsats for at fremme bedre uddannelsesresultater og et inklusivt skolemiljø for alle lærende, uanset deres personlige karakteristika, familiemæssige, kulturelle og socioøkonomiske baggrund, med større fokus på at forbedre opnåelsen af grundlæggende færdigheder. Der skal lægges større vægt på trivsel i skolen under hensyntagen til erfaringerne fra gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2011 om mindskelse af skolefrafald, den seneste viden fra forskningen og fra høringsprocessen og de nye udfordringer, der blev fremhævet af covid-19-krisen. På grundlag af erfaringerne fra Rådets henstilling fra 2011 blev der i Kommissionens forslag til Rådets henstilling om "Pathways to School Success" fastsat en ny ramme for medlemsstaternes indsats for at udvikle deres egen integrerede strategi til forbedring af skolesucces på et passende niveau i overensstemmelse med strukturen i de enkelte uddannelsessystemer og understøttet af effektiv dataindsamling og -overvågning. Den ajourførte ramme skitserer en række politiske foranstaltninger, der omfatter overvågning, forebyggelse, intervention og kompensation, men med større fokus på forebyggelse og tidlig indgriben. Medlemsstaterne kan anvende og kombinere de politiske foranstaltninger alt efter deres særlige omstændigheder og behov. •Målene med forslaget til Rådets henstilling Kommissionens forslag til Rådets henstilling om "Pathways to School Success" har til formål at: –afkoble uddannelsesniveau og -resultater fra social, økonomisk og kulturel status –reducere andelen af personer, der klarer sig dårligt, og personer, der forlader uddannelsessystemet tidligt, på EU-plan for at nå EU-målene for det europæiske uddannelsesområde for 2030 –fremme inkluderende uddannelse, som omfatter lighed, kvalitet, akademiske resultater, engagement, trivsel i skolen, mental og fysisk sundhed og respekt for mangfoldighed –gennem gensidig læring videreudvikle en fælles forståelse af de faktorer, der er nødvendige for at fremme uddannelsesresultater og trivsel, med særligt fokus på dårligt stillede lærende.

•Den internationale dimension Forslaget supplerer arbejdet på internationalt plan. Det bidrager til foranstaltninger til støtte for FN's 2030-mål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 4 om kvalitetsuddannelse. Forslaget er i overensstemmelse med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, hvis artikel 24 indeholder bestemmelser om inkluderende uddannelsessystemer. Det stemmer overens med FN's globale uddannelsesovervågningsrapport fra 2020 om inklusion. Det støtter UNESCO's aktiviteter vedrørende vold og mobning i skolerne. Pathways to School Success er i overensstemmelse med rammen for OECD's Learning Compass 2030. Resultaterne af OECD's program for international elevevaluering (PISA) danner grundlag for forslaget og giver mulighed for internationale sammenligninger, som kan undersøges yderligere inden for rammerne af det europæiske uddannelsesområdes strategiske rammearbejdsgruppe vedrørende skoler. •Værktøjer til støtte for gennemførelsen Forslaget til Rådets henstilling vil blive støttet af en række forskellige instrumenter: –rapportering og overvågning, navnlig inden for rammerne af det europæiske semester, den sociale resultattavle og det europæiske uddannelsesområdes strategiske ramme –peerlæring, udveksling af oplysninger og erfaringer mellem medlemsstaterne, navnlig gennem det europæiske uddannelsesområdes strategiske rammearbejdsgruppe vedrørende skoler –EU-finansiering (navnlig gennem Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond+, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet for teknisk støtte, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden osv.) gennem vedtagne programmer/planer –et ajourført praktisk europæisk værktøjssæt, som skoler kan bruge til at dele ressourcer og praksis –en ekspertgruppe om strategier til at skabe støttende læringsmiljøer for grupper med risiko for dårlige resultater og til at støtte trivsel i skolen –forskning gennem Horisont Europa-programmet –oprettelse (fra december 2022) af læringslaboratoriet for investering i kvalitetsuddannelse, som vil styrke evalueringen og overvågningen af uddannelsespolitikker og -investeringer på europæisk plan. •Komplementaritet med andre initiativer Henstillingen supplerer andre af Kommissionens foranstaltninger, der er fremlagt i meddelelsen om det europæiske uddannelsesområde og handlingsplanen for digital uddannelse. Sådanne foranstaltninger omfatter: –Rådets henstilling fra 2019 om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring –Rådets henstilling fra 2019 om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet –Rådets henstilling fra 2018 om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen –Rådets henstilling fra 2021 om blandet læring for inkluderende undervisning af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet –struktureret dialog om faktorerne for vellykket digital uddannelse og udvikling af fælles retningslinjer for lærere og undervisningspersonale med henblik på at fremme digitale færdigheder og bekæmpe desinformation –En dagsorden for færdigheder i Europa

–Rådets henstilling fra 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed, hvori der foreslås en moderniseret EU-politisk vision for erhvervsrettet uddannelse, herunder digitalisering og anvendelse af blandet læring –Rådets henstilling fra 2020 om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien og erstatning af Rådets henstilling af 22. april 2013 om oprettelsen af en ungdomsgaranti. Den foreslåede rådshenstilling vil også bidrage til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og dens handlingsplan, EU's strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025 (2020), EU's strategiske ramme for romaernes ligestilling, integration og deltagelse 2020-2030 (2020) og den tilhørende rådshenstilling (2021), strategien for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025 (2020), handlingsplanen om integration og inklusion 2021-2027 (2020), strategien for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 (2021), EU-handlingsplanen mod racisme 2020-2025 (2020), EU-strategien for bekæmpelse af antisemitisme og fremme af jødisk liv (2021) EU-strategien om barnets rettigheder (2021), den europæiske børnegaranti (2021), det europæiske ungdomsår (2022), den nye EU-strategi for et bedre internet for børn (2022) og HealthyLifeStyle4All (2021). Erasmus+-programmet støtter dette initiativ: Organisationer og deltagere med færre muligheder er kernen i programmets overordnede prioritet "inklusion og mangfoldighed", og der stilles specifikke mekanismer og ressourcer til rådighed. Erasmus+-programmet støtter også lærere og alt skolepersonale i at erhverve nye kompetencer og udvikle inkluderende strategier og læseplaner med tiltag som f.eks. de nye Erasmus+-lærerakademier. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET •Retsgrundlag Forslaget til Rådets henstilling er i overensstemmelse med artikel 165, stk. 4, og 166, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Artikel 165, stk. 1, bestemmer, at Unionen "bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte og supplere disses indsats med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne". I artikel 165, stk. 2, præciseres det endvidere, at Unionens indsats på uddannelsesområdet til dels tager sigte på at tilskynde til udvikling af fjernundervisning. I henhold til artikel 166, stk. 1, skal Unionen iværksætte en erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne. Initiativet indeholder ikke forslag om udvidelse af EU's lovgivningsbeføjelser eller bindende forpligtelser for medlemsstaterne. Medlemsstaterne afgør alt efter deres nationale forhold, hvordan de gennemfører denne henstilling fra Rådet. •Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Dette forslag er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Medlemsstaterne er ansvarlige for undervisningsindholdet og opbygningen af deres uddannelsessystemer. Samtidig viser dokumentation, at de står over for en række fælles spørgsmål vedrørende uddannelsesresultater og trivsel i skolen. Denne henstilling fra Rådet vil fuldt ud respektere medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne og deres kulturelle og sproglige mangfoldighed, samtidig med at den afspejler EU's supplerende og støttende rolle og den frivillige karakter af det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet. Inden for rammerne af det europæiske uddannelsesområde vil initiativet støtte medlemsstaternes bestræbelser på at udvikle og gennemføre politikker og mekanismer, alt efter hvad der er relevant for deres nationale systemer og strukturer. Initiativet indeholder ikke forslag om udvidelse af EU's lovgivningsbeføjelser eller bindende forpligtelser for medlemsstaterne. Den europæiske merværdi ligger hovedsagelig i EU's evne til at mobilisere politisk engagement på nationalt plan og støtte uddannelsessystemerne gennem politiske retningslinjer, fælles værktøjer og instrumenter (Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond+, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet for teknisk støtte, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden osv.), samtidig med at nærhedsprincippet respekteres fuldt ud. •Proportionalitetsprincippet Dette forslag er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5, stk. 4, i TEU. Hverken indholdet i eller udformningen af dette forslag til Rådets henstilling går ud over det, som er nødvendigt for at nå de opstillede mål. Medlemsstaternes forpligtelser er af frivillig art, og hver medlemsstat vælger selv sin tilgang. •Valg af retsakt For at bidrage til virkeliggørelsen af de mål, der er omhandlet i artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, fastsættes det i nævnte traktat, at Rådet skal vedtage henstillinger på forslag af Kommissionen. En henstilling fra Rådet er et passende instrument på uddannelsesområdet, hvor EU har et støttende ansvar, og er et instrument, der ofte er blevet anvendt i forbindelse med EU's indsats på disse områder. Som retligt instrument signalerer den, at medlemsstaterne forpligter sig til de fremlagte foranstaltninger, og den giver et solidt politisk grundlag for samarbejde på det pågældende område, samtidig med at medlemsstaternes kompetence på uddannelsesområdet respekteres fuldt ud.

3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER •Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning En uafhængig vurdering af gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2011 om politikker, som skal mindske skolefrafald, blev offentliggjort i 2019. Undersøgelsen omfattede 37 EU-lande og lande uden for EU. Den drejede sig om: –situationen og tendenserne på europæisk og nationalt plan og de nationale ordninger for overvågning og evaluering af uddannelsesfrafald –oversigt over og eksempler på foranstaltninger, der er gennemført på nationalt plan med henblik på forebyggelse, intervention og kompensation, samt dokumentation for effektivitet –en analyse af 2011-henstillingens og de tilhørende EU-politikredskabers rolle og indflydelse med hensyn til deres relevans, effektivitet, produktivitet og bæredygtighed –behovet for fremtidig støtte på EU-plan for at tackle uddannelsesfrafald og arten af denne støtte. •Høringer af interesserede parter Forslaget er baseret på input, der er indsamlet under en omfattende høringsproces. Denne omfattede: –en 14-ugers åben offentlig høring om det nye initiativ, der løber fra den 24. juni til den 30. september 2021 –drøftelser på møder mellem generaldirektørerne for skoler –en række særlige onlineworkshopper mellem maj og september 2021 med repræsentanter for ministerier og interesseorganisationer (herunder repræsentanter for lærere og undervisere, lærende, forældre og unge, arbejdsmarkedets parter og NGO'er, der repræsenterer en række interessenter) samt med eksperter på området. •Indhentning og brug af ekspertbistand Forslaget er baseret på: –erfaringer fra gennemførelsen af den strategiske ramme for politisk samarbejde på uddannelsesområdet 2020 (rapporter fra arbejdsgrupper, praksis indsamlet og delt gennem det europæiske værktøjssæt for skoler osv.) –en uafhængig vurdering af gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2011 om politikker, som skal mindske tidligt skolefrafald (se ovenfor) –en bred vifte af eksisterende og nyligt bestilte rapporter og undersøgelser om covid-19-krisens forventede indvirkning på uddannelsesresultater, lighed inden for uddannelse, inkluderende systemer, mobning i skolen, social og følelsesmæssig uddannelse, trivsel i skolen, inddragelse af forældre, kvaliteten af skolelivet, politiske reformer, der forklarer PISA-succeshistorier osv. –kortlægning af projekter under Erasmus+ vedrørende fremme af bedre uddannelsesresultater, bekæmpelse af dårlige resultater og uddannelsesfrafald samt støtte til trivsel i skolen –ekspertise hos akademikere og andre eksterne eksperter, som har bidraget med evidensbaseret viden og rådgivning gennem netværket af eksperter, der arbejder med den sociale dimension af uddannelse og erhvervsuddannelse (NESET), og redaktionsudvalget for det europæiske værktøjssæt for skole –analyse af rapporter og undersøgelser fra OECD, UNESCO og Europarådet samt arbejdet i Europa-Kommissionens Fælles Forskningscenter, Cedefop og Eurydice.

Disse oplysninger findes i det ledsagende arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene. •Konsekvensanalyse I betragtning af aktiviteternes komplementære tilgang til medlemsstaternes initiativer, de foreslåede aktiviteters frivillige karakter og omfanget af de forventede virkninger blev der ikke foretaget en konsekvensanalyse. Udarbejdelsen af forslaget tog udgangspunkt i tidligere undersøgelser, høringer af medlemsstaterne og den offentlige høring. •Målrettet regulering og forenkling Ikke relevant. •Grundlæggende rettigheder Dette forslag til Rådets henstilling er i overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder og principper, som anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, navnlig retten til beskyttelse af personoplysninger, jf. artikel 8, akademisk frihed i artikel 13, retten til uddannelse som fastsat i artikel 14 og retten til ikkeforskelsbehandling som omhandlet i artikel 21. Foranstaltningerne vil blive gennemført i henhold til EU-lovgivningen om beskyttelse af personoplysninger, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og fri udveksling af sådanne oplysninger (databeskyttelsesforordningen). 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Dette initiativ kræver ikke yderligere midler fra EU-budgettet. 5.ANDRE FORHOLD •Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering For at støtte gennemførelsen foreslår Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne at udvikle peerlæringsaktiviteter og afdækning af god praksis samt forskning, vejledningsmateriale, håndbøger og andre konkrete evidensbaserede resultater. Kommissionen planlægger at videreudvikle det europæiske værktøjssæt for skoler inden for den nye europæiske platform for skoleuddannelse for at formidle resultater, vellykkede eksempler og andre relevante ressourcer. Kommissionen agter at aflægge rapport om anvendelsen af Rådets henstilling i arbejdet med gennemførelsen af strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet på og uden for det europæiske uddannelsesområde. •Forklarende dokumenter (for direktiver) Ikke relevant. •Redegørelse for forslaget til Rådets henstilling og arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene På grundlag af erfaringerne med Rådets henstilling fra 2011 kombinerer den foreslåede rådshenstilling nyheder med kontinuitet, tilbyder nye løsninger og udvider og ajourfører visse dele af den tekst, den ophæver. I forlængelse af henstillingen fra 2011 understreger forslaget behovet for at kombinere forebyggelses-, interventions- og kompensationsforanstaltninger. Det lægger imidlertid større vægt på forebyggelsesforanstaltninger og anerkender, at forskellige behov/målgrupper kræver forskellige typer foranstaltninger. Det omfatter aspekter, som ikke (eller ikke i tilstrækkelig grad) blev behandlet i teksten fra 2011, såsom skoleforvaltning og kvalitetssikringsmekanismer, begrebet med en tilgang for "hele skolen" og "samarbejde og partnerskab" i og omkring skoler, den centrale rolle med hensyn til at sikre trivsel og social og følelsesmæssig læring og sikrere, sundere og mere støttende læringsmiljøer. Det foreslår retningslinjer og tiltag, som medlemsstaterne kan forfølge for at fremme bedre uddannelsesresultater for unge europæere, og beskriver Europa-Kommissionens tilsagn om at støtte og supplere medlemsstaternes tiltag på dette område.

Det ledsagende arbejdsdokument indeholder forskningsdokumentation, interessenters holdninger og erfaringer, der er indsamlet i høringsfasen, og giver eksempler på eksisterende politikker og projekter, der understøtter den politik, som fremmes i forslaget til Rådets henstilling. 2022/0206 (NLE) Forslag til RÅDETS HENSTILLING om "Pathways to School Success" (EØS-relevant tekst) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165, stk. 4, og 166, stk. 4, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1)I den europæiske søjle for sociale rettigheder fremhæves i første og ellevte princip betydningen af at sørge for en inkluderende uddannelse af høj kvalitet for alle fra en ung alder. En effektiv gennemførelse af disse principper afhænger af medlemsstaternes beslutsomhed og indsats. Tiltag på EU-plan kan supplere nationale tiltag, og Kommissionen fremlagde sit bidrag i planen for den europæiske søjle for sociale rettigheder. (2)Den 30. september 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025, hvori inklusion betragtes som en af dets seks dimensioner. Den 18. februar 2021 vedtog Rådet Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030). (3)I sin tale i 2021 om Den Europæiske Unions tilstand foreslog Kommissionens formand at gøre 2022 til det europæiske ungdomsår for at give unge bedre muligheder for at forme Europas fremtid og deltage i beslutninger, der påvirker deres liv. (4)I den endelige rapport fra konferencen om Europas fremtid opfordrer borgerne Unionen til at etablere et inkluderende europæisk uddannelsesområde inden 2025, hvor hvor alle borgere har lige adgang til kvalitetsuddannelse og livslang læring, herunder også borgere i landdistrikter og fjerntliggende områder. I Kommissionens meddelelse fra 2020 fastsættes inklusion og ligestilling mellem mænd og kvinder som en central dimension i det europæiske uddannelsesområde, der skal nås inden 2025, og der opfordres til, at uddannelsesresultaterne afkobles fra socioøkonomisk status. Rådet var enigt om, at andelen af 15-årige med ringe færdigheder inden for læsning, matematik og naturvidenskab senest i 2030 bør være mindre end 15 %, og forpligtede sig til at reducere andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, til under 9 %. (5)Selv om andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, er blevet væsentligt forbedret på EU-plan og faldt med 3,9 procentpoint i perioden 2010-2021, fortsætter mange lærende med at forlade uddannelsessystemet tidligt. Andelen af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, var i gennemsnit 9,7 % i 2021 i EU, hvilket er lige under EU's ET 2020-mål på 10 % for 2020. Alligevel forlader mere end 3,2 millioner unge i EU (18-24 år) stadig uddannelsessystemet tidligt og fratages derfor en rimelig chance for en vellykket erhvervskarriere. Der er stadig betydelige forskelle på tværs af og inden for landene med vedvarende uligheder mellem specifikke grupper (f.eks. migranter, unge mænd, etniske minoriteter såsom romaer, unge i landdistrikter og fjerntliggende områder klarer sig dårligere). (6)Resultaterne af OECD's program for international elevevaluering (PISA) 2018 viser en faldende tendens i antallet af elever med ringe grundlæggende færdigheder i perioden 2009-2018. I dag mangler en ud af fem 15-årige europæere stadig tilstrækkelige færdigheder inden for læsning, matematik eller naturvidenskab. Desuden viser resultaterne af International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2018, at en femtedel af de unge i EU ikke har grundlæggende digitale færdigheder, samtidig med at de afslører alvorlige resultatforskelle med hensyn til socioøkonomisk status, hvilket udgør en risiko for en uddybning af den digitale kløft. (7)Data bekræfter, at den socioøkonomiske baggrund er den stærkeste forudsigelse af uddannelsesresultater. Lærende fra dårligt stillede baggrunde er overrepræsenteret blandt dem, der forlader uddannelsessystemet uden en ungdomsuddannelse i de fleste EU-lande. PISA 2018 viste, at andelen af personer med dårlige læsefærdigheder i de fleste EU-lande er meget større i den nederste fjerdedel af indekset for økonomisk, social og kulturel status (ESCS) sammenlignet med elever i den øverste fjerdedel af ESCS op til mere end 40 procentpoint i nogle EU-lande. Akademisk litteratur bekræfter, at elever med en lav socioøkonomisk baggrund har tendens til at opleve flere vanskeligheder med at udvikle akademiske og sproglige færdigheder. De udviser oftere læringsrelaterede adfærdsproblemer, er mindre motiverede til at lære, forlader uddannelsessystemet tidligere og med lavere kvalifikationer og utilstrækkelige kompetencer til fuld deltagelse i samfundet. (8)I de seneste år har medlemsstaterne integreret et stort antal migranter i skolealderen fra tredjelande (herunder flygtninge) i deres uddannelsessystemer. Der opstår yderligere udfordringer i forbindelse med personer, der flygter fra krigen i Ukraine, hvoraf en stor del er børn i skolealderen, der har brug for målrettet læringsstøtte (herunder tilegnelse af undervisningssprog) og psykosocial støtte. (9)PISA 2015 og 2018 kastede også lys over, at elevernes følelse af at høre til i skolen er faldende, og udbredt og stigende mobning/cybermobning. Forskning fremhæver betydningen af følelsesmæssig, social og fysisk trivsel i skolerne for at øge børns og unges chancer for at få succes inden for uddannelse og i livet. Den bekræfter, at mentale sundhedsproblemer samt vold og mobning, racisme, fremmedhad og andre former for intolerance har ødelæggende virkninger for børns og unges følelsesmæssige trivsel og uddannelsesresultater. Forskning viser også, at dårligt stillede grupper er mere udsatte for at blive mobbet, og lærende fra socialt og økonomisk dårligt stillede skoler har en svagere følelse af at høre til end deres mere velstående jævnaldrende. (10)Covid-19-pandemien har gjort disse udfordringer endnu vigtigere at tackle. Flere undersøgelser tyder på, at krisen kan øge sandsynligheden for, at elever, der risikerer at blive frakoblet skolen, rent faktisk forlader skolen, og at den har haft skadelige virkninger for de lærendes mentale sundhed og trivsel generelt.

(11)I 2011 vedtog Rådet en henstilling om politikker, som skal mindske skolefrafald. Der er blevet udført et omfattende arbejde på europæisk og nationalt plan for at gennemføre henstillingen, navnlig gennem peerlæring og udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne inden for ET 2020-rammen for politisk samarbejde. En bred vifte af ressourcer, eksempler på vellykkede foranstaltninger og ressourcemateriale findes online via European Toolkit for Schools og Cedefops VET-værktøjskasse til håndtering af uddannelsesfrafald. En uafhængig vurdering af gennemførelsen af henstillingen, der blev offentliggjort i 2019, giver et stærkt fingerpeg om, at denne rådshenstilling og det ledsagende sæt af EU-politiske værktøjer har tilskyndet til forandringer inden for uddannelsesinstitutioner og -politikker og støttet nedbringelsen af antallet af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt. Den fremhæver også områder, hvor der er behov for yderligere arbejde. (12)Erasmus+-programmet har støttet en række tværnationale projekter om inklusion i forskellige uddannelsessektorer, der omhandler dårlige resultater og uddannelsesfrafald. For perioden 2021-2027 er inklusion en af de overordnede prioriteter for Erasmus+. Programmet omfatter også en specifik politisk prioritet med henblik på at tackle dårlige læringsforhold, skolefrafald og ringe kompetencer inden for grundlæggende færdigheder, hvilket giver interessenterne mulighed for at gennemføre politiske anbefalinger med hensyn til finansiering fra Erasmus+. (13)De europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) 2014-20 har mobiliseret betydelige investeringer for at tackle uddannelsesfrafald til støtte for en lang række store projekter i overensstemmelse med Rådets henstilling fra 2011. Den Europæiske Socialfond+ støtter enkeltpersoner, regioner og medlemsstater, der står over for særlige udfordringer — lige fra genopretningen efter covid-19-pandemien til opfyldelsen af EU's mål for beskæftigelse, social inklusion, uddannelse og klima. Anvendelsen til programinterventioner under ESI-fondene og samhørighedspolitikkens fonde for 2021-2027 er bl.a. baseret på de landespecifikke henstillinger, der er fremsat inden for rammerne af det europæiske semester. (14)Instrumentet for teknisk støtte giver medlemsstaterne mulighed for efter anmodning at modtage støtte til skræddersyede reformer på en række områder, f.eks. forbedring af uddannelsesresultaterne for børn, forbedring af førskoleundervisning og børnepasning, fastsættelse af nationale strategier og handlingsplaner for håndtering og forebyggelse af uddannelsesfrafald, udvikling af værktøjer til støtte for rekruttering af lærere og faglig udvikling eller forberedelse og gennemførelse af reformer af læseplaner. Instrumentet for teknisk støtte og støtteprogrammet for strukturreformer, dets forgænger, er blevet anvendt af flere medlemsstater til at støtte reformer med henblik på at forhindre, at unge forlader uddannelsessystemet tidligt, navnlig for så vidt angår børn fra sårbare baggrunde. (15)Børn og unge har brug for et afbalanceret sæt kognitive, sociale og følelsesmæssige kompetencer for at opnå positive resultater i skolen og i livet. Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring definerer personlige, sociale og læringsmæssige kompetencer. Dette omfatter evnen til at håndtere usikkerhed og kompleksitet, støtte ens fysiske og følelsesmæssige trivsel, opretholde fysisk og mental sundhed, udvikle samarbejdsbaserede og positive forbindelser og føre et sundhedsbevidst, fremtidsorienteret liv og samtidig håndtere konflikter i en inkluderende og støttende kontekst. (16)I Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere anerkendes det, at lærere, undervisere og skoleledere er en uundværlig drivkraft for uddannelse, og behovet for yderligere at udvikle og ajourføre deres kompetencer understreges. I meddelelsen om det europæiske uddannelsesområde og Rådets resolution anerkendtes lærernes og undervisernes afgørende rolle. (17)Rådets henstilling om førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet understreger, at adgang til førskoleundervisning og børnepasning af høj kvalitet for alle børn understøtter deres sunde udvikling og uddannelsesmæssige succes og er med til at reducere social ulighed og kompetencekløften blandt børn fra forskellige socioøkonomiske baggrunde. (18)Rådets henstilling om blandet læring for inkluderende undervisning af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet fremmer blandet læring ved at kombinere skolemiljø og fjernundervisningsmiljøer samt digitale og ikkedigitale læringsværktøjer med henblik på at opbygge mere modstandsdygtige og inkluderende uddannelsessystemer. En sådan praksis giver mulighed for forskellige tilgange og værktøjer til bedre at støtte elever med særlige behov eller fra dårligt stillede grupper og øge deres læringsmotivation. (19)Den europæiske dagsorden for færdigheder fastlægger foranstaltninger til styrkelse af bæredygtig konkurrenceevne og opbygning af modstandsdygtighed med henblik på at reagere på kriser og hjælpe enkeltpersoner og virksomheder med at udvikle flere og bedre færdigheder på grundlag af erfaringerne fra covid-19-pandemien. I Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse (VET) med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed foreslås en ny EU-politisk vision for erhvervsrettet uddannelse, som spiller en central rolle med hensyn til at forebygge og modvirke uddannelsesfrafald og fremme lige muligheder. (20)Handlingsplanen for digital uddannelse indeholder foranstaltninger til forbedring af digitale færdigheder og kompetencer med henblik på den digitale omstilling for at sikre, at ingen lærende lades i stikken, og at færdiguddannede har de kompetencer, der er nødvendige på arbejdsmarkedet. Den omfatter udvikling af fælles retningslinjer for lærere og undervisningspersonale for at fremme digitale færdigheder og bekæmpe desinformation, en ajourføring af den europæiske digitale kompetenceramme og et planlagt forslag til Rådets henstilling om bedre levering af digitale færdigheder inden for uddannelse. Handlingsplanen tilskynder også til at udligne kønsskævheden inden for STEM-fagene (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik). (21)I Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti opfordres medlemsstaterne til at sikre effektiv og gratis adgang til uddannelse og skolebaserede aktiviteter for børn i nød (dvs. børn i risiko for fattigdom eller social udstødelse, navnlig romaer). EU-strategien for børns rettigheder opfordrer til, at der opbygges inkluderende uddannelse af høj kvalitet. I den nye EU-strategi for et bedre internet for børn opfordres der til at opbygge et digitalt miljø, hvor børn beskyttes, styrkes og respekteres, og det fremhæves, at børn i sårbare situationer bør have lige chancer for at udnytte mulighederne i det digitale årti. (22)En ny generation af EU's ligestillingsstrategier og politiske rammer for inklusion, der blev vedtaget i 2020 og 2021, sætter stærkt fokus på at fremme lighed og inklusion og bekæmpe forskelsbehandling på uddannelsesområdet med målrettet støtte til de dårligst stillede og forskelsbehandlede. (23)Rådets henstilling om en bro til job — styrkelse af ungdomsgarantien anbefaler at lette unges vej tilbage til uddannelse ved at diversificere udbuddet af videreuddannelse og, hvor det er relevant, sikre validering af ikkeformel og uformel læring. Derudover hjælper ALMA-initiativet (Aim, Learn, Master, Achieve) dårligt stillede unge i alderen 18-30 år, der ikke er i beskæftigelse eller under uddannelse (NEET'er), med at finde vej til arbejdsmarkedet i deres hjemland ved at kombinere støtte til uddannelse, erhvervsuddannelse eller beskæftigelse med et praktikophold i en anden EU-medlemsstat for at forbedre deres færdigheder, viden og erfaring. (24)Erfaringerne fra gennemførelsen af Rådets henstilling fra 2011, ny viden fra forskning og interessenthøringer kræver en bredere, mere inkluderende og systemisk tilgang til skolesucces, hvor der samtidig tages fat på målet på EU-plan om grundlæggende færdigheder og målet om uddannelsesfrafald, og at trivselsdimensionen integreres fuldt ud. En sådan tilgang bør sikre udviklingen af de kompetencer, der er nødvendige for at trives inden for uddannelse og i livet, og føre til meningsfuld læringserfaring, engagement, bredere deltagelse i samfundet og overgang til et stabilt voksenliv. (25)Målet om at reducere dårlige resultater og uddannelsesfrafald og fremme skolesucces skal systematisk tackles gennem uddannelse og erhvervsuddannelse i hele EU. På systemniveau er der behov for sammenhæng mellem de politiske foranstaltninger, koordinering med andre relevante politikområder (f.eks. sundhed, sociale tjenester, beskæftigelse, boliger, retlige anliggender, migration og integration) og effektivt samarbejde mellem forskellige aktører på alle niveauer (nationalt, regionalt, lokalt, skolemæssigt) med henblik på en koordineret støtte til børn, unge og deres familier. Parallelt hermed bør tilgange, der omfatter hele skolen, fremmes på skoleniveau og omfatte alle aktivitetsområder (undervisning og læring, planlægning og forvaltning osv.) og inddragelse af alle nøgleaktører: lærende, skoleledere, undervisningspersonale og andet personale, forældre og familier samt lokalsamfund og samfundet generelt. (26)Denne henstilling fra Rådet overholder fuldt ud nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet — VEDTAGET AT HENSTILLE TIL MEDLEMSSTATERNE AT: 1.senest i 2025 udvikle eller yderligere styrke en integreret og omfattende strategi for skolesucces på et passende niveau i overensstemmelse med strukturen i deres uddannelsessystem med henblik på at afkoble uddannelsesresultater fra socioøkonomisk status, fremme inklusion på uddannelsesområdet (herunder ved at tackle segregation på uddannelsesområdet) og yderligere reducere uddannelsesfrafald og dårlige resultater med hensyn til grundlæggende færdigheder som foreslået i politikrammen i bilaget. Der bør lægges særlig vægt på trivsel i skolen som et centralt element i skolernes succes. En sådan strategi bør omfatte forebyggelses-, interventions- og kompensationsforanstaltninger (herunder foranstaltninger, der tilbydes som led i ungdomsgarantien), være evidensbaseret og kombinere universelle foranstaltninger med målrettede og/eller individualiserede bestemmelser for lærende, der kræver yderligere opmærksomhed og støtte i inkluderende miljøer (f.eks. lærende med en socioøkonomisk dårligt stillet baggrund, migrantbaggrund — herunder flygtninge — eller romabaggrund, lærende med synlige og ikkesynlige handicap, elever med særlige uddannelsesbehov eller mentale sundhedsproblemer). En sådan strategi bør også baseres på et struktureret samarbejde mellem aktører, der repræsenterer forskellige politikområder, forvaltningsniveauer og uddannelsesniveauer, nyde godt af tilstrækkelig finansiering og ledsages af en klar gennemførelses- og evalueringsplan 2.udvikle og yderligere styrke dataindsamlings- og overvågningssystemer på nationalt, regionalt og lokalt plan, som giver mulighed for systematisk indsamling af kvantitative og kvalitative oplysninger om lærende samt om faktorer, der påvirker læringsresultater, navnlig socioøkonomisk baggrund. Disse systemer skal være i overensstemmelse med beskyttelsen af personoplysninger og den nationale lovgivning. De bør sikre, at opdelte data og oplysninger om en lang række aspekter er tilgængelige på forskellige politiske niveauer og anvendes til forebyggelse og tidlig indgriben, analyse og politikudformning, styring, overvågning og evaluering af ovennævnte strategier 3.som led i en integreret og omfattende strategi kombinere forebyggelses-, interventions- og kompensationsforanstaltninger som dem, der er fastsat i politikrammen i bilaget for at støtte:

3.1.lærende ved systematisk at kombinere forskellige foranstaltninger, der sætter de lærendes interesser og behov i centrum 3.2.skoleledere, lærere, undervisere og andet personale ved at sikre, at de har viden, færdigheder og kompetencer samt tid, plads og tilstrækkelig støtte til at arbejde effektivt med lærende, der risikerer udstødelse, dårlige resultater og uddannelsesfrafald 3.3.skoler i udviklingen af en "tilgang for hele skolen" til at opnå succes, hvor alle medlemmer af skolesamfundet (skoleledere, lærere, undervisere og andet undervisningspersonale, lærende, forældre og familier og lokalsamfundet) samt eksterne interessenter deltager aktivt og i samarbejde for at fremme gode uddannelsesresultater for alle lærende 3.4.foranstaltninger på systemniveau til at øge lighed og inklusion inden for uddannelse og opnå uddannelsesmæssig succes for alle lærende, herunder ved at tage fat på strukturer og mekanismer, der kan have en særlig skadelig indvirkning på lærende, der tilhører mere dårligt stillede grupper 4.optimere anvendelsen af nationale midler og EU-midler til investeringer i infrastruktur, uddannelse, værktøjer og ressourcer for at øge inklusion, ligestilling og trivsel på uddannelsesområdet, herunder EU-midler og -ekspertise til reformer og investeringer i infrastruktur, værktøjer, pædagogik og skabelse af sunde læringsmiljøer, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond+, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet for teknisk støtte, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden osv., og sikre, at anvendelsen af midlerne er i overensstemmelse med den overordnede strategi 5.rapportere om deres strategi, trufne foranstaltninger, relevante overvågnings- og evalueringsordninger og det budget, der er afsat inden for rammerne af rapporteringsordningerne for det europæiske uddannelsesområde og det europæiske semester OG OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL AT: 1.støtte gennemførelsen af Rådets henstilling samt relaterede initiativer såsom den europæiske børnegaranti ved at fremme gensidig læring og udveksling mellem medlemsstaterne og alle relevante interessenter om uddannelsesmæssig succes for alle gennem: 1.1.strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030), hvor nedbringelse af antallet af unge, der forlader uddannelsessystemet tidligt, forbedring af kompetencerne inden for grundlæggende færdigheder og fremme af lærendes, læreres og underviseres trivsel er centrale prioriterede områder 1.2.oprettelse og fremme af aktiviteterne i ekspertgruppen om støtte til læringsmiljøer for grupper med risiko for dårlige resultater og støtte til trivsel i skolen, som vil fremme arbejdet med at identificere god praksis med hensyn til at udvikle støttende og sunde læringsmiljøer, fremme mental sundhed, sund livsstil og fysisk og følelsesmæssig trivsel (herunder ved at imødegå posttraumatisk stress) og forebygge mobning og vold i skolen samt forslag til effektiv indførelse af vellykket praksis i skolerne og anbefalinger til oplysningsaktiviteter på EU-plan og nationalt plan 1.3.aktiv inddragelse af unge i gennemførelsen af Rådets henstilling, herunder gennem den europæiske ungdomsdialog, for at sikre, at der fuldt ud tages hensyn til unges, herunder fra en dårligt stillet baggrund, holdninger, synspunkter og behov 1.4.udveksling af vellykket praksis (herunder peerlæring og peermentorordninger), retningslinjer og praktiske værktøjer til støtte for udformningen, gennemførelsen og evalueringen af nationale, regionale og lokale politikker og praksisser, herunder dem, der er rettet mod lærende fra dårligt stillede baggrunde, ved hjælp af EU's onlineplatforme og -fællesskaber for uddannelse, herunder eTwinning, den nye europæiske platform for skoleuddannelse, Erasmus+ Alumni, Cedefops ambassadører for håndtering af uddannelsesfrafald og elev- og lærerhjørnet for flersproget undervisningsmateriale om EU 1.5.formidling af og tilskyndelse til brug af muligheder for at fremme, støtte og muliggøre inklusion, lighed og trivsel inden for uddannelse i EU-fonde såsom Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond+, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa, instrumentet for teknisk støtte, Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden osv. 1.6.støtte til forskning og undersøgelser i hele EU, tilskyndelse til oprettelse af forskningsnetværk og støtte til dialog mellem forskning og politik samt forskning og fagfolk 1.7.hensyntagen til den strukturerede dialog om digital uddannelse og digitale færdigheder, herunder de forslag til Rådets henstillinger, der følger heraf 2.støtte udvikling og formidling af vejledningsmateriale og -ressourcer om uddannelsesmæssig succes for alle lærende (herunder om integration af migranter og sprogindlæring) i samarbejde med medlemsstaterne, herunder ved yderligere at udvikle og fremme det europæiske værktøjssæt for skoler om fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald, kompendiet over inspirationspraksis om inkluderende uddannelse og medborgerkundskab og Cedefops VET-værktøjskasse til håndtering af uddannelsesfrafald 3.støtte muligheder for faglig udvikling af undervisningspersonale og andre interessenter ved at: 3.1.dele god praksis fra udveksling af personale, projekter og netværk under Erasmus+, herunder gennem eTwinning-onlinefællesskabet, Erasmus+-lærerakademierne og erhvervsekspertisecentrene 3.2.stille massive åbne onlinekurser (MOOC'er) og mikroeksamensbeviser til rådighed for lærere, undervisere, skoleledere og lærerundervisere, som afholdes af den nye europæiske platform for skoleuddannelse, og fremme den brede anvendelse af disse kurser 4.overvåge og rapportere om gennemførelsen af Rådets henstilling inden for rammerne af det europæiske semester (herunder gennem den reviderede sociale resultattavle) og det europæiske uddannelsesområde