MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - HALVÅRLIG AJOURFØRING AF RESULTATTAVLEN VEDRØRENDE FREMSKRIDT HEN IMOD OPRETTELSEN AF ET OMRÅDE MED "FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED" I EU (ANDET HALVÅR 2002)

FORORD

Kommissionen udarbejder med regelmæssige mellemrum denne resultattavle for oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for at overvåge fremskridt i vedtagelsen og gennemførelsen af den lange række nødvendige foranstaltninger for at opfylde de mål, der er fastsat i Amsterdam-traktaten og fastlagt af Det Europæiske Råd på mødet i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999.

Denne udgave af resultattavlen opstiller som de foregående udgaver de mål og frister, som Det Europæiske Råd fastlagde i Tammerfors, samt den aftalte ansvarsfordeling for de enkelte sager for at komme i gang, komme videre og fuldføre målene. For at lette forståelsen af de opnåede resultater, skelnes der i tabellerne mellem forelagte forslag og initiativer, status over arbejdet i Rådet og i givet fald i Europa-Parlamentet, samt det planlagte arbejde fremover. Rubrikken "gennemførelse" af vedtagne retsakter giver ligeledes oplysninger om de vedtagne afgørelser og foranstaltningers ikrafttræden og iværksættelse.

Den indledende sammenfatning redegør for de vigtigste virkeliggørelser siden Tammerfors og for Kommissionens dertil knyttede kommende forslag og forberedende arbejder for at hjælpe læseren med at fortolke den efterfølgende tabelopstilling.

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Sammenfatning

2. Fælles asyl- og indvandringspolitik

2.1. Partnerskab med hjemlandene

2.2. Et fælles europæisk asylsystem

2.3. Retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere

2.4. Forvaltning af indvandrerstrømme

3. Et ægte, europæisk retligt område

3.1. Bedre adgang til domstolene og tilsvarende organer i Europa

3.2. Gensidig anerkendelse af retsafgørelser

3.3. Større konvergens på det civilretlige område

4. Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

4.1. Kriminalitetsforebyggelse på EU-plan

4.2. Udbygning af samarbejdet om kriminalitetsbekæmpelse

4.3. Bekæmpelse af visse former for kriminalitet

4.4. Særlige foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge

5. Emner vedrørende indre og ydre grænser og visumpolitik, gennemførelse af EF-traktatens artikel 62 og konvertering af Schengen-reglerne

6. Unionsborgerskab

7. Samarbejde om narkotikabekæmpelse

8. Styrket indsats udadtil

9. Andre igangværende initiativer

1. SAMMENFATNING

Dette afsnit indeholder en oversigt over de vigtigste resultater i iværksættelsen af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Tammerfors i forhold til sidste udgave af resultattavlen, som Kommissionen fremlagde den 30. maj 2002 samt over Kommissionens planlagte forberedelser for 2003 i overensstemmelse med arbejdsprogrammet. Resultaterne er mere detaljeret beskrevet i den efterfølgende tabelopstilling.

De seneste seks måneders fremskridt viser, at impulserne fra Det Europæiske Råds møde i Laeken fortsat bærer frugt. En række afgørelser, som der var principiel enighed om, er nu formelt bekræftet. Det er bl.a. tilfældet med den europæiske arrestordre og rammeafgørelsen om terrorisme. Vedrørende det civilretlige samarbejde er der taget vigtige skridt med hensyn til anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse.

Disse fremskridt skal imidlertid vurderes på baggrund af det resterende arbejde for at virkeliggøre Tammerfors-programmet inden for fristerne.

Den "forsinkelse", der blev talt om på Det Europæiske Råds møde i Laeken, er ikke indhentet på en række områder, navnlig fælles asyl- og indvandringspolitik, hvor samtlige nødvendige forslag dog ligger klar på Rådets bord. Det Europæiske Råd udtrykte på mødet i Sevilla ønske om at styrke impulserne ved at fastslå viljen til at fremskynde gennemførelsen af alle aspekter af Tammerfors-programmet med henblik på oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i EU. Bekæmpelsen af ulovlig indvandring og resultaterne med at indføre en fælles forvaltning af de ydre grænser er således på ny blevet prioriteret.

På trods af de store bestræbelser og ubestridelige fremskridt er de vanskeligheder, som Kommissionen påpegede i resultattavlen fra 30. oktober 2001 med henblik på Det Europæiske Råds midtvejsevaluering af gennemførelsen af Tammerfors-programmet på Laeken-mødet, fortsat aktuelle. Vanskelighederne vedrører især den indbyrdes tilpasning af nationale tilgange til sandt nok følsomme spørgsmål, som EU's institutionelle rammer og de nuværende beslutningsprocedurer ikke kan løse. EU står over for en snarlig udvidelse af en historisk størrelsesorden. 2003 bliver i øvrigt sidste år inden Amsterdam-traktatens og Tammerfors-programmets frister. På et tidspunkt, hvor Konventet om Den Europæiske Unions Fremtid går i gang med den afgørende fase i arbejdet, må der gøres overvejelser om, hvordan det allerede nu kan undgås, at initiativerne udvandes, så samtlige prioriterede foranstaltninger kan gennemføres.

Læseren får ved gennemgangen af tabellerne et mere nøjagtigt billede af arbejdet samt Kommissionens prioriteringer for det næste år på de nøgleområder vedrørende oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som udgøres af asylspørgsmål, indvandring, retligt samarbejde, bekæmpelse af kriminalitet, ydre grænser, EU-borgerskab samt styrkelsen af indsatsen udadtil.

En fælles europæisk asyl- og indvandringspolitik

18 måneder inden Amsterdam-traktatens frist har vi kun nået en del af de mål, der blev sat for at indføre en fælles asyl- og indvandringspolitik. Det Europæiske Råd forsøgte imidlertid på mødet i Sevilla at styrke den dynamik, der prægede Det Europæiske Råds møde i Laeken.

I overensstemmelse med Det Europæiske Råds anmodning fra Sevilla, vil der kunne ske betydelige fremskridt på asylområdet med Rådets forventede vedtagelse i december af Dublin II-forordningen om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i en anden medlemsstat.

I overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Laeken forelagde Kommissionen et ændret forslag til direktiv om vedtagelse af fælles minimumsstandarder for procedurer for tildeling og frakendelse af flygtningestatus. Som følge af De Faste Repræsentanters Komités beslutning om at ophæve arbejdet i Oplysnings-, Analyse- og Udviklingscentret for Asyl (CIREA), oprettede Kommissionen i juli et EU-netværk for folk, der arbejder med asylspørgsmål (EURASIL).

Kommissionen agter i begyndelsen af 2003 at forelægge en statusrapport om arbejdet vedrørende en fælles asylprocedure og en ensartet status samt om gennemførelsen af instrumenterne i første fase. Hen imod udgangen af 2003 vil Kommissionen tillige forelægge to meddelelser dels vedrørende behandlingen af asylansøgninger uden for EU, dels vedrørende indførelse af en fælles procedure for behandling af anmodninger om beskyttelse i medlemsstaterne.

Vedrørende indvandring er det forslag til direktiv om familiesammenføring, som Kommissionen ændrede i maj på opfordring fra Det Europæiske Råd på mødet i Laeken, stadig til behandling. Reglerne for tredjelandsstatsborgeres indrejse, navnlig som fastlagt i forslaget fra juli 2001 til direktiv om betingelserne for indrejse med henblik på beskæftigelse, er nu udbygget med det nye forslag til direktiv, som Kommissionen forelagde i oktober, om betingelserne for indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste.

Kommissionen agter endvidere i løbet af første halvår 2003 at fremlægge en meddelelse om integrationen af tredjelandsstatsborgere, et aspekt hvis betydning blev understreget af Det Europæiske Råd på mødet i Sevilla.

Vedrørende vurderingen af indvandrerstrømmene og i tråd med Kommissionens meddelelse fra juli 2001 om indførelse af en åben koordinationsmetode har Kommissionen bidraget til indførelsen af et informationsudvekslingssystem om asyl, indvandring og hjemlande ved i december at fremlægge en meddelelse om gennemførelsen af Rådets handlingsplan fra april 1998 vedrørende udveksling og analyse af statistiske oplysninger. Endvidere har Rådet efter forslag fra Kommissionen vedtaget en beslutning om vedtagelse af et handlingsprogram for administrativt samarbejde på områderne ydre grænser, visum, asyl og indvandring (ARGO).

På området bekæmpelse af ulovlig indvandring vedtog Rådet i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner fra mødet i Sevilla rammeafgørelsen om bekæmpelse af menneskehandel i juli og i november rammeafgørelsen om menneskesmugleres ansvar suppleret af direktivet om definition af hjælp til ulovlig indrejse, transit og ophold. Kommissionen vil i 2003 fremlægge en hvidbog om en styrkelse af bestemmelserne vedrørende transportvirksomhedernes ansvar.

Med hensyn til bistand til hjem- og transitlande agter Kommissionen i 2003, da Det Europæiske Råd i Sevilla bekræftede, at EU er parat til at yde den nødvendige tekniske og finansielle bistand til formålet, at forelægge et forslag til retsgrundlag med henblik på at indføre et flerårigt program for samarbejde med tredjelande på indvandringsområdet for på målrettet og supplerende vis at imødekomme tredjelandenes behov i deres bestræbelser på at sikre en bedre forvaltning af indvandrerstrømmene på alle planer og navnlig støtte deres forberedelse til iværksættelsen af tilbagetagelsesaftaler eller ledsage selve iværksættelsen. Programmet skal iværksættes under hensyntagen til den overordnede sammenhæng i Fællesskabets indsats udadtil og som supplement til EU's øvrige samarbejds- og udviklingsinstrumenter.

Indgåelse af tilbagetagelsesaftaler med tredjelande er et aspekt af forvaltningen af indvandrerstrømme, som Det Europæiske Råd på mødet i Sevilla lagde stor vægt på ved navnlig at opfordre til, at indgåelsen af de tilbagetagelsesaftaler, der er ved at blive forhandlet, fremskyndes og nye mandater med henblik på Kommissionens indledning af forhandlinger med andre lande, godkendes.

For øjeblikket har Kommissionen undertegnet en første aftale med Hongkong den 27. november. Dette var den første EU-tilbagetagelsesaftale, der trådte i kraft. Den bliver sandsynligvis fulgt af aftaler med Sri Lanka, paraferet den 30. maj, og med Macao, paraferet den 18. oktober, hvis ratificering er undervejs. Forhandlingerne med Ukraine blev indledt i november, og uformelle forhandlinger er i gang med Marokko.

Det Europæiske Råd anmodede i Sevilla om, at der indsættes en bestemmelse om fælles håndtering af migrationsstrømmene og tvungen tilbagetagelse i tilfælde af ulovlig indvandring i alle fremtidige samarbejdsaftaler, associeringsaftaler eller tilsvarende aftaler, som Den Europæiske Union eller Det Europæiske Fællesskab indgår (se også konklusionerne fra Rådets (almindelige anliggender) møde den 18.11.2002). Rådet har ligeledes givet Kommissionen mandat til at indlede forhandlinger med Albanien, Algeriet, Kina og Tyrkiet og har vedtaget konklusioner om at etablere et tættere samarbejde med tredjelande om håndteringen af migrationsstrømmene.

Sluttelig er politikken om tilbagesendelse af personer med ulovligt ophold også en del af politikken for forvaltning af indvandrerstrømmene i EU. Som opfølgning på hvidbogen og i tråd med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla, hvori der opfordres til senest inden årets udgang at vedtage elementerne til et tilbagesendelsesprogram, har Kommissionen i en meddelelse vedtaget i oktober redegjort for sine indledende overvejelser om et handlingsprogram for tilbagesendelse. Rådet vedtog på dette grundlag en EU-plan for tilbagesendelse i november og udtrykte sin tilslutning til tilbagesendelsesplanen for Afghanistan. I december videresendte Kommissionen endvidere, også på opfordring fra Det Europæiske Råd, en rapport til Rådet om de finansielle fællesskabsmidlers tilstrækkelighed for så vidt angår tilbagesendelse af indvandrere og afviste asylansøgere, forvaltning af de ydre grænser og asyl- og migrationsprojekter i tredjelande. Kommissionen vedtog denne rapport sideløbende med en meddelelse om indvandring og udvikling.

Et europæisk retligt område

Det civilretlige område

Der er i løbet af halvåret sket betydelige fremskridt. Medlemsstaterne og Kommissionen tilendebragte forberedelserne til lanceringen af europæiske retlige netværk, som har fungeret siden den 1. december.

Rådet skulle i december kunne vedtage direktivet om retshjælp. Efter forslaget til forordning om ubestridte krav forelagt i april agter Kommissionen i december 2002 at forelægge en grønbog om mere vidtgående tilnærmelse af procedurereglerne for ubestridte krav og mindre krav, ligesom den i 2003 agter at forelægge et forslag om et europæisk betalingspålæg.

For at forbedre beskyttelsen af ofres rettigheder og bistanden til ofre forelagde Kommissionen i oktober et forslag til direktiv om erstatning som opfølgning på grønbogen fra september 2001, som siden er blevet bredt drøftet.

Endelig er der truffet talrige initiativer for at oplyse borgerne om det civilretlige samarbejde i EU, nemlig en fælles konference med Europarådet i oktober om adgang til domstolene, en kampagne vil blive lanceret i 2003 sammen med initiativer til forbedring af dommernes og offentlighedens kendskab til det europæiske retlige netværk på det civil- og handelsretlige område.

Rådet vedtog i oktober forhandlingsdirektiver med henblik på en aftale mellem Fællesskabet og deltagerstaterne i Lugano-konventionen for at lette den gensidige anerkendelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område.

Med hensyn til hvilke lovbestemmelser, der gælder for ikke-kontraktmæssige forpligtelser (Rom II-konventionen) har Kommissionen iværksat en offentlig høring om et foreløbigt udkast til forordning og forventer at forelægge sit endelige forslag til forordning i løbet af første halvår 2003.

Kommissionen vil i december 2002 vedtage en grønbog om en eventuel revision af Rom-konventionen med henblik på modernisering og eventuel omlægning til et fællesskabsinstrument.

Vedrørende lovvalg ved skilsmisse havde Rådet og dernæst Kommissionen iværksat undersøgelser. Resultatet af Kommissionens undersøgelse blev gjort tilgængelige i tredje kvartal, og Kommissionen agter i løbet af 2003 at fremlægge en hvidbog på grundlag af resultaterne.

Endelig nåede Rådet i november til principiel enighed om et væsentlig aspekt vedrørende udkastet til Rådets forordning om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager samt i sager vedrørende forældremyndighed, nemlig afgørelsen af spørgsmålet om kompetence i tilfælde af børnebortførelser. Man har ligeledes kunnet nå til enighed om en beslutning om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Det Europæiske Fællesskabs interesse at undertegne Haagerkonventionen af 1996.

Det strafferetlige område

Rådets vedtagelse i juni af rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre og overgivelsesprocedurerne (på forslag fra Kommissionen) udgør et første og uden tvivl et af de vigtigste resultater i iværksættelsen af programmet for gensidig anerkendelse af strafferetlige afgørelser. Den erstatter et system, der var meget kompleks på grund af behovet for at kombinere læsning af flere udleveringskonventioner, med et enhedssystem om overgivelse på grundlag af den europæiske arrestordre og ophæver navnlig indgriben fra regeringsniveau i procedurerne. Endvidere udgør den et vigtigt fremskridt i ophævelsen af princippet om dobbelt strafbarhed i samarbejdet mellem medlemsstaterne for så vidt angår 32 kategorier af grove lovovertrædelser. Den indeholder ligeledes fremskridt på andre områder (f.eks. overgivelse af egne statsborgere...). Fristen for iværksættelse af rammeafgørelsen er sat til den 31. december 2003, men fem medlemsstater har besluttet at anvende den indbyrdes allerede fra den 1. januar 2003.

For at understøtte programmet for gensidig anerkendelse agter Kommissionen i øvrigt i løbet af første halvår 2003 at fremlægge en grønbog om retssikkerhedsgarantier for mistænkte samt en meddelelse om fastlæggelse af kompetencekriterier på straffeområdet.

For så vidt angår anvendelse af gensidig anerkendelse på afgørelser, der træffes forud for selve domsfasen, mangler Rådet endnu at vedtage rammeafgørelsen om indefrysning af midler og beviser formelt og efter udtalelse fra Europa-Parlamentet. Kommissionen agter i løbet af 2003 at forelægge et forslag til rammeafgørelse om gensidig anerkendelse af foranstaltninger for bevisoptagelse.

Rådet kom i november videre i arbejdet med en rammeafgørelse om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på økonomiske sanktioner. Danmark forelagde i juni et udkast til rammeafgørelse om fuldbyrdelse af afgørelser om beslaglæggelse i EU. Kommissionen agter i 2003 at fremlægge en meddelelse om tilnærmelse af strafferetlige sanktioner.

Vedrørende udvekslingen af oplysninger om strafferegistre agter Kommissionen i øvrigt i løbet af første halvår 2003 at forelægge et forslag til afgørelse om indførelse af en standardmodel for anmodning om oplysninger om tidligere straffedomme.

Kriminalitetsbekæmpelse på EU-plan

Bekæmpelse af kriminalitet af den mest alvorlige slags, herunder bekæmpelse af terrorisme, prioriteres mere end nogen sinde af EU.

Med hensyn til Europol vedtog Rådet den 28. og 29. november Rådets retsakt om en protokol til ændring af Europol-konventionen for nærmere at præcisere vilkårene for Europols ansvarlige personales deltagelse i fælles efterforskningshold samt for Europols anmodninger om at indlede strafferetlige efterforskningsprocedurer.

Endvidere pågår en række forhandlinger om udveksling af oplysninger mellem Europol og tredjelande, herunder navnlig kandidatlandene, men også lande som USA, Canada, Norge og Island.

Formålet med Rådets vedtagelse i juli af et rammeprogram om politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (AGIS) for perioden 2003-2007 er at styrke samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder på politi- og retsområdet. AGIS-programmet bygger endvidere på aktiviteter under de tidligere samarbejdsprogrammer under afsnit VI, dvs. OISIN, FALCONE, GROTIUS, STOP, HIPPOKRATES og budgetposten til gennemførelse af EU's handlingsplan for bekæmpelse af narkotikamisbrug.

Med hensyn til EU's forebyggende arbejde forventes den første årlige rapport fra det europæiske kriminalpræventive net snart at foreligge. Forum for forebyggelse af kriminalitet fortsatte aktiviteterne og har tilrettelagt workshops om hvidvaskning af penge, en undersøgelse af forbrydelsers virkninger, forfalskning og piratkopiering samt ulovlig handel med kulturgenstande. Kommissionen agter i 2003 at forberede en meddelelse om kriminalitetsforebyggelse som opfølgning på den første meddelelse fra december 2000.

Med hensyn til bekæmpelse af organiseret kriminalitet vedtog Rådet i juni rammeafgørelsen vedrørende fælles efterforskningshold ligesom Rådet godkendte forretningsordenen for Eurojust og udpegede Formanden. I december flyttede Eurojust-enheden til Haag (foreløbigt sæde som vedtaget af Det Europæiske Råd i Laeken).

Der er sket fremskridt i harmoniseringen af fælles definitioner, fælles regler for, hvad der er strafbart, og fælles sanktioner for en række af de groveste former for kriminalitet. Rådet vedtog således i juni rammeafgørelsen om terrorisme og i juli rammeafgørelsen om bekæmpelsen af menneskehandel. Rådet erklærede sig i oktober principielt enig i vedtagelsen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn, herunder børnepornografi.

Da de første rammeafgørelser er vedtaget, er det nu særdeles vigtigt, at de gennemføres korrekt, så foranstaltningernes effektivitet kan måles. Rådet havde i februar 2002 vedtaget sin første rapport om Rådets rammeafgørelse om styrkelse af beskyttelsen af euroen mod falskmøntneri, ved hjælp af strafferetlige sanktioner. Det skal bemærkes, at Kommissionen i januar 2003 vil fremlægge den anden rapport om iværksættelsen af denne rammeafgørelse og ved udgangen af 2003 en rapport om gennemførelsen i national lovgivning af rammeafgørelsen fra juni 2002 om bekæmpelse af terrorisme.

I forbindelse med den udbyggede beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser fremlagde Kommissionen som følge af Europa-Parlamentets udtalelse et ændret forslag i oktober. Kommissionen vil i januar 2003 også fremlægge evalueringsrapporten om OLAF's aktiviteter, som navnlig kommer ind på spørgsmålet om den retlige opfølgning på OLAF's undersøgelsesaktivitet. Kommissionen vil i marts 2003 fremlægge en meddelelse om opfølgningen på grønbogen om Den Europæiske Anklagemyndighed.

Vedrørende bekæmpelsen af hvidvaskning af penge, som tjener til finansiering af såvel organiseret kriminalitet som terrorisme, har det nuværende formandskab endvidere fremlagt et udkast til rammeafgørelse vedrørende konfiskation samt et udkast til rammeafgørelse om fuldbyrdelse i EU af afgørelser om konfiskation. Kommissionen agter i 2003 at forelægge et forslag til rammeafgørelse om bekæmpelse af hvidvaskning af penge gennem brug af kontantbetalinger. Kommissionen vil også fremlægge en meddelelse med en evaluering af aktioner til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet under tredje søjle.

Politik vedrørende indre og ydre grænser, visumpolitik, Schengen

Det Europæiske Råd understregede på mødet i Sevilla, at indførelsen af en fælles forvaltning af EU's ydre grænser bør prioriteres. Som opfølgning på Kommissionens meddelelse af 7. maj om emnet samt den gennemførlighedsundersøgelse, der var foretaget efter initiativ fra Italien om udbygningen af fælles aktioner, og en undersøgelse vedrørende grænsepoliti og -sikkerhed vedtog Rådet i juni en plan for forvaltning af de ydre grænser for medlemslandene af den Europæiske Union.

Efter Det Europæiske Råds møde i Sevilla videreførtes arbejdet for at sikre en bedre koordinering mellem medlemsstaternes forbindelsesofficerer inden for indvandring. Fælles operationer ved de ydre grænser er i øvrigt under forberedelse, ligesom der er iværksat flere pilotprojekter. Heriblandt finder vi en arbejdsgruppe, der skal udarbejde en fælles model for risikoanalyse, et område, som Det Europæiske Råd prioriterede højt. Arbejdet fortsætter i 2003 for samtlige elementer i en fælles grænseforvaltning, herunder en eventuel indførelse af et europæisk grænsepolitikorps.

Det Europæiske Råd havde ligeledes anmodet Kommissionen om at "konsolidere" fællesskabsreglerne om kontrol og overvågning af de ydre grænser, og Kommissionen agter i løbet af første halvår 2003 at forelægge et forslag til omstrukturering af den fælles håndbog om de ydre grænser.

Inden for rammerne af opbygningen af en fælles visumpolitik forelagde Kommissionen i oktober et forslag om ændring af de fælles konsulære instrukser. Kommissionen iværksatte også i september en gennemførlighedsundersøgelse af indførelsen af et fælles visumidentifikationssystem, hvis resultater forventes at forelægge ved udgangen af første kvartal 2003 og kommer til at udgøre grundlaget i et forslag til forordning, som Kommissionen agter at forelægge for at opbygge et sådant system.

Sluttelig havde Det Europæiske Råd anmodet om, at Rådet og Kommissionen giver højeste prioritet til en fornyet gennemgang af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget, inden for rammerne af EU's handlingsplan til bekæmpelse af ulovlig indvandring, hvorfor Kommissionen i november vedtog et forslag til ændring af forordning nr. 539/2001 på grundlag af besvarelserne på et spørgeskema fremsendt til medlemsstaterne.

Vedrørende bekæmpelsen af falske dokumenter vedtog Rådet i juni forordningen gående ud på, at det ensartede format for opholdstilladelse for tredjelandsstatsborgere overføres til EF-regi, og de nødvendige tekniske specifikationer til forordningens anvendelse blev vedtaget i august.

Endelig videreførtes arbejdet med at udvikle den anden generation af Schengen-informationssystemet, idet Kommissionen i juli 2002 iværksatte en gennemførlighedsundersøgelse.

Unionsborgerskab

Rådet drøfter forslaget til direktiv om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, hvorved EU-borgernes ret til indrejse, fri færden og ophold således er blevet ajourført.

Kommissionen agter endvidere i 2003 at forelægge et forslag til forordning om ensartet udformning af opholdskort til unionsborgere og deres familiemedlemmer.

Samarbejde om narkotikabekæmpelse

Kommissionen har foretaget en midtvejsevaluering af gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsplan (2000-2004), vedtaget af Det Europæiske Råd i Feira i juni 2000, og fremlagt denne i november i form af en meddelelse. De retningslinjer, der blev fastlagt i meddelelsen, blev godkendt af Det Europæiske Råd i København.

Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Laeken Rådet om inden udgangen af maj 2002 at vedtage rammeafgørelsen om fastsættelse af mindsteregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlig narkotikahandel. Rådet drøfter fortsat instrumentet, som er på dagsordenen for Rådets møde (RIA) i december.

Styrket indsats udadtil

Forhandlingerne om kapitel 24 vedrørende retlige og indre anliggender med kandidatlandene er nu foreløbigt afsluttet med ti af landene. Forhandlingerne fortsætter med Bulgarien og Rumænien. Rådet havde på sit oktobermøde drøftelser med justits- og indenrigsministrene fra kandidatlandene om spørgsmål vedrørende Schengen-evalueringsprocessen og gensidig anerkendelse.

For så vidt angår betydning af at fortsætte samarbejdet med kandidatlandene skal det understreges, at Fællesskabets bistand fortsætter, selv om forhandlingerne er afsluttet. Det Europæiske Råd erklærede sig endvidere i oktober for tilføjelse af en beskyttelsesklausul i fremtidige tiltrædelsestraktater.

Vedrørende ikke-kandidatlandene i Balkan-regionen er der undertegnet stabiliserings- og associeringsaftaler med Kroatien og FYROM, og disse indeholder vigtige afsnit om retlige og indre anliggender. Rådet har givet forhandlingsmandat for Albanien, og indledende drøftelser er i gang med Forbundsrepublikken Jugoslavien.

Samarbejdet med USA er også et prioriteret punkt på EU's dagsorden. Siden Rådets forhandlingsmandat fra april er der indledt forhandlinger om en aftale om strafferetligt samarbejde på grundlag af EU-traktatens artikel 24 og 38.

Vedrørende de lande, der ikke ansøger om tiltrædelse, har Kommissionen bestræbt sig på specifikt at integrere emner vedrørende retlige og indre anliggender i sine samarbejdsprogrammer med tredjelande. Omfattende bistand er programmeret, hovedsageligt for perioden 2002-2004 for at støtte tredjelandene - først og fremmest Middelhavslandene (f.eks. MED), Balkanlandene, de østeuropæiske lande og centralasiatiske lande - direkte i deres bestræbelser.

2. Fælles asyl- og indvandringspolitik

Prioriteringerne fra Tammerfors:

De særskilte, men indbyrdes forbundne spørgsmål asyl og indvandring kræver, at der udformes en fælles EU-politik. Det Europæiske Råd erindrede på mødet i Sevilla udtrykkeligt om behovet for, at der vedtages retsakter, og fastsatte præcise frister herfor [1].

[1] EFT L 161 af 19.6.2001: Rådets beslutning 2002/463/EF af 13. juni 2002 om vedtagelse af et handlingsprogram for administrativt samarbejde på områderne ydre grænser, visum, asyl og indvandring (ARGO).

2.1. Partnerskab med hjemlandene

EU har behov for en samlet strategi for indvandring, som tager fat på de politiske spørgsmål samt spørgsmålene menneskerettigheder og udvikling i hjem- og transitlandene og hjem- og transitregionerne. Et partnerskab med de berørte lande er også et afgørende element for en vellykket politik på området med henblik på at fremme fælles udvikling.

Siden Det Europæiske Råds møde i Tammerfors er emner vedrørende retlige og indre anliggender målrettet blevet integreret i samarbejdsprogrammer med tredjelande (jf. f.eks. de nationale og regionale strategidokumenter, som Kommissionen har vedtaget).

Mål: Vurdering af hjem- og transitlande eller -regioner med henblik på at formulere specifikke integrerede strategier

>TABELPOSITION>

2.2. Et fælles europæisk asylsystem

Formålet er at sikre en fuldstændig og inklusiv anvendelse af Genève-konventionen, hvorved det garanteres, at ingen sendes tilbage til forfølgelse, dvs. at "non-refoulement"-princippet opretholdes.

På længere sigt bør der etableres en for hele EU gældende fælles asylprocedure og ensartet status for dem, der indrømmes asyl.

Asylansøgeres ret til at bevæge sig mellem medlemsstaterne bør begrænses.

Aftale om en midlertidig beskyttelsesordning for fordrevne personer vil aktivt blive søgt opnået på grundlag af solidaritet mellem medlemsstaterne.

Mål: Fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.3. Retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere

Der vil ske en indbyrdes tilnærmelse af betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold på grundlag af en fælles vurdering af den økonomiske og befolkningsmæssige udvikling i EU samt af situationen i hjemlandene.

En integrationspolitik bør sigte mod at indrømme tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig på en medlemsstats område (og især personer, der har opholdt sig i længere tid i den pågældende medlemsstat), rettigheder og pligter, der kan sidestilles med dem, der gælder for EU-borgere, og endvidere støtte ikke-forskelsbehandling og bekæmpelse af racisme og fremmedhad.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forvaltning af indvandrerstrømme

Forvaltningen af indvandrerstrømme bør forbedres i alle dens faser gennem nært samarbejde med hjem- og transitlande. Det Europæiske Råd erindrede på mødet i Laeken om, hvor vigtigt det er at integrere politikken vedrørende migrationsstrømme i Den Europæiske Unions udenrigspolitik, at styrke bekæmpelsen af ulovlig indvandring gennem bekæmpelse af de involverede net af kriminelle, samtidig med at ofrenes rettigheder beskyttes, og anmodede om, at der udarbejdes en handlingsplan på grundlag af Kommissionens meddelelse om ulovlig indvandring og menneskehandel. Det Europæiske Råd bekræftede på mødet i Sevilla disse retningslinjer og anmodede om, at foranstaltningerne skal respektere en rimelig balance mellem en integrationspolitik for de indvandrere, der har bosat sig lovligt, og en asylpolitik, der overholder de internationale konventioner, først og fremmest Genève-konventionen af 1951, og en resolut bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel. Rådet har også anmodet Kommissionen om at forelægge en rapport om de finansielle fællesskabsmidlers effektivitet og tilstrækkelighed for så vidt angår tilbagesendelse af indvandrere og afviste asylansøgere, forvaltning af de ydre grænser og asyl- og migrationsprojekter i tredjelande.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3. Et ægte, europæisk retligt område

Prioriteringerne fra Tammerfors:

Formålet er at give borgerne i hele EU en fælles retsfølelse, hvilket skal opfattes som noget, der letter folks dagligliv og drager dem til ansvar, der truer friheden og sikkerheden for den enkelte eller samfundet som helhed. Det indebærer både bedre adgang til domstolene og et fuldt udbygget retligt samarbejde mellem medlemsstaterne.

Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Tammerfors om, at der træffes foranstaltninger for at forbedre retsadgangen i Europa og etableres mekanismer til beskyttelse af ofres rettigheder. Det Europæiske Råd anmodede også om indførelse af ordninger for gensidig anerkendelse af retsafgørelser.

3.1. Bedre adgang til domstolene og tilsvarende organer i Europa

I et ægte, europæisk retligt område bør enkeltpersoner og virksomheder have lige så let adgang til domstole og myndigheder i andre medlemsstater som i deres egen, og de retlige og administrative systemer i medlemsstaterne må ikke være så komplicerede, at det forhindrer dem i eller på forhånd får dem til at opgive at udøve deres rettigheder.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3.2. Gensidig anerkendelse af retsafgørelser

Et ægte retsområde må give privatpersoner og erhvervsdrivende retssikkerhed. Derfor bør domme og andre retsafgørelser respekteres og fuldbyrdes over hele EU.

Øget gensidig anerkendelse af retsafgørelser og domme vil sammen med den nødvendige indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen kunne lette samarbejdet mellem myndighederne og fremme den retlige beskyttelse af den enkeltes rettigheder, og vil, som Det Europæiske Råd erindrede om på mødet i Laeken, gøre det muligt "at overvinde de vanskeligheder, der skyldes forskelle mellem retssystemerne". Derfor støttes princippet om gensidig anerkendelse, der bør være hjørnestenen i det retlige samarbejde inden for EU både på det civil- og det strafferetlige område.

På det civilretlige område:

>TABELPOSITION>

3.3. Større konvergens på det civilretlige område

For at smidiggøre det retlige samarbejde og give bedre adgang til domstolene må der skabes større overensstemmelse og konvergens mellem retssystemerne.

>TABELPOSITION>

4. Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

Tammerfors-prioriteringerne og EU's strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet i det nye årtusinde:

Det Europæiske Råd opfordrede i Tammerfors til, at der bør sikres en afbalanceret udvikling af kriminalitetsbekæmpende foranstaltninger på EU-plan, herunder grov organiseret, grænseoverskridende kriminalitet, samtidig med at enkeltpersoners og økonomiske aktørers frihed og lovfæstede rettigheder beskyttes. I denne forbindelse er opmærksomheden især rettet imod den "Europæiske Unions strategi for begyndelsen af det nye årtusinde" vedrørende forebyggelse og kontrol af organiseret kriminalitet. Nogle supplerende foranstaltninger, som går ud over konklusionerne fra Tammerfors, og som der stilles krav om i henstillingerne vedrørende denne strategi, er blevet inkluderet i dette kapitel.

4.1. Kriminalitetsforebyggelse på EU-plan

Skal en politik til bekæmpelse af alle former for kriminalitet være effektiv, må den omfatte tværgående, præventive foranstaltninger.

Kriminalpræventive aspekter må indarbejdes i alle aktioner og programmer til kriminalitetsbekæmpelse på EU-plan og nationalt plan.

Man bør fremme samarbejdet mellem nationale præventive organisationer, samtidig med at man prioriterer visse områder.

>TABELPOSITION>

4.2. Udbygning af samarbejdet om kriminalitetsbekæmpelse

I et ægte retsområde må kriminelle ikke kunne udnytte eventuelle forskelle mellem medlemsstaternes retssystemer. I forbindelse med beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser tog Det Europæiske Råd i Laeken Kommissionens grønbog om en europæisk anklagemyndighed til efterretning og anmodede Rådet om at gennemgå den hurtigt.

Hvis borgerne skal sikres et højt beskyttelsesniveau, må der skabes et tættere samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder. Med det formål må der drages størst mulig fordel af samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, når de efterforsker grænseoverskridende tilfælde.

Amsterdam-traktaten gav Europol nye beføjelser og erkendte derved den helt centrale rolle, som organet spiller for samordningen på EU-plan af arbejdet med at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4.3. Bekæmpelse af visse former for kriminalitet

Med hensyn til de nationale straffelove bør bestræbelserne på at vedtage fælles definitioner, fælles regler for, hvad der er strafbart, og fælles sanktioner i første omgang koncentreres om et begrænset antal sektorer af særlig relevans. For at beskytte enkeltpersoners og økonomiske aktørers frihed og juridiske rettigheder er der således behov for at indgå aftaler om ovennævnte forhold for så vidt angår alvorlig organiseret, grænseoverskridende kriminalitet. Rådet forpligtede sig på sit møde den 27. og 28. september 2001 til hurtigst muligt at finde en global tilgang til, hvordan der kan ske en harmonisering af de strafferetlige sanktioner, og vedtog den 25. og 26. april 2002 konklusioner om fremgangsmåden for harmoniseringer af sanktionerne. Kommissionen overvejer at udarbejde en meddelelse om den indbyrdes tilnærmelse af sanktionerne.

>TABELPOSITION>

4.4. Særlige foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge

Hvidvaskning af penge er af central betydning i organiseret kriminalitet. Derfor må der træffes foranstaltninger for at udrydde fænomenet, og der må tages konkrete skridt til at opspore, indefryse, beslaglægge og konfiskere udbyttet fra strafbare forhold. Det Europæiske Råd understregede ligeledes på sit ekstraordinære møde den 21. september 2001 betydningen af bekæmpelsen af finansiering af terrorisme, og anmodede om udarbejdelse af en rapport herom inden juni 2002.

>TABELPOSITION>

5. Emner vedrørende indre og ydre grænser og visumpolitik, gennemførelse af EF-traktatens artikel 62 og konvertering af Schengen-reglerne

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

6. Unionsborgerskab

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

7. Samarbejde om narkotikabekæmpelse

Prioriteringer i EU's strategi for narkotikabekæmpelse:

Narkotikaproblemet udgør en trussel for den enkelte og for samfundet og bør derfor søges løst på en samlet, tværfaglig og integreret måde. En midtvejsevaluering af gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsplan (2000-2004) blev vedtaget af Rådet i november 2002. Den endelige evaluering foretages med bistand fra Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug samt Europol.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

8. Styrket indsats udadtil

Det Europæiske Råds prioriteringer på møder i Tammerfors og Feira:

EU understreger, at alle Unionens beføjelser og de instrumenter, den har til rådighed, ikke mindst når det drejer sig om forbindelserne udadtil, må anvendes på en integreret og sammenhængende måde ved opbygningen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Hensynet til retlige og indre anliggender må integreres i udformningen og gennemførelsen af EU's øvrige politikker og aktiviteter.

Vedrørende de lande, der ikke ansøger om tiltrædelse, har Kommissionen bestræbt sig på specifikt (og efter en flerårig programmering) at integrere emner vedrørende retlige og indre anliggender i sine samarbejdsprogrammer med tredjelande.

>TABELPOSITION>

9. Andre igangværende initiativer

>TABELPOSITION>