Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om vaske- og rengøringsmidler"

(KOM(2002) 485 endelig - 2002/0216 (COD))

(2003/C 95/07)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 8. oktober 2002 under henvisning til EF-traktatens artikel 95 at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Richard Adams til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. februar 2003.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 397. plenarforsamling den 26. og 27. februar 2003, mødet den 26. februar, følgende udtalelse med 106 stemmer for, 1 imod og 3 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. Vaske- og rengøringsmidler kan med rette betragtes som et nødvendigt produkt, men da de indeholder en imponerende række kemiske substanser, har de i mange år været genstand for regulering. De kemiske forbindelser, som vaske- og rengøringsmidler indeholder, omfatter forskellige typer komplekse overfladeaktive stoffer (som grundlæggende er stoffer, der fjerner snavs, pletter og smuds fra overflader eller tekstiler), kompleksdannelsesmidler til blødgøring af vand (ofte fosfater), konserveringsmidler til at forhindre vækst af mikroorganismer i produktet, blegemidler, syrer, opløsningsmidler og parfumestoffer. Der blev indkøbt, anvendt og bortskaffet over 7 millioner tons vaske- og rengøringsmidler i Europa i 1998, og langt størstedelen af de overfladeaktive stoffer er oliebaserede.

1.2. Det europæiske marked for vaske- og rengøringsmidler anses for at være "modent". Den seneste udvikling har fokuseret på vask ved lav temperatur, kondenserede eller koncentrerede vaske- og rengøringsmidler, enten flydende eller i pulverform, samt specifik mærkning af miljøvenlige produkter. Højere standarder vedrørende miljømæssig bæredygtighed fremmes ved hjælp af EU's eget miljømærke og flere tilsvarende nationale initiativer. Vegetabilske overfladeaktive stoffer findes nu også som mulige substitutter for de oliebaserede stoffer, selv om de er dyrere, og der anvendes ligeledes alternativer til fosfater. Mange medlemsstater har tidligere oplevet vaske- og rengøringsmidlernes potentielle skadelige virkning på miljøet. Det overordnede formål med lovgivningen har været at sikre ikke-toksicitet og hurtig nedbrydning (bionedbrydelighed) af kemiske stoffer i vaske- og rengøringsmidler. Det er generelt accepteret i industrien, forbrugerorganisationer og miljøgrupper, at det med de regulerings- og testforanstaltninger, der er etableret i løbet af de seneste 20 år, overvejende er lykkedes at reducere de kendte negative indvirkninger på miljøet af vaske- og rengøringsmidler væsentligt, selv om der stadig hersker bekymring om de store indre farvande og Middelhavets nordlige kystlinje. Det foreliggende forslag fra Kommissionen fremmer denne proces ved at konsolidere, forbedre og udvide fem direktiver om spørgsmålet om vaske- og rengøringsmidler, som stammer tilbage fra 1973(1), og ved at indarbejde en henstilling om frivillig mærkning fra 1989 i forslaget til den nye forordning(2).

1.3. Kommissionens forslag har været under udarbejdelse i mange år, og udkastet til forslaget blev tilgængeligt fra august 2001. Der har allerede været en omfattende høringsproces med industrien, medlemsstaterne samt forbruger- og miljøgrupper, som i en vis udstrækning er afspejlet i Kommissionens endelige dokument(3).

2. Sammendrag af Kommissionens forslag

2.1. Kommissionens forslag omhandler en forordning om modernisering af de eksisterende direktiver om vaske- og rengøringsmidler med henblik på yderligere beskyttelse af miljøet, navnlig med hensyn til overfladeaktive stoffers bionedbrydelighed - de vigtigste overfladeaktive ingredienser i rengørings-, skylnings- og blødgøringspræparater. Der foreslås nye test, der er generelt anvendelige, og som sikrer et højt beskyttelsesniveau. Endvidere:

- gøres tidligere henstillinger om mærkning, som allerede i vid udstrækning følges i medlemsstaterne, bindende;

- indføres der en ny kategori af forbrugeroplysninger om tilstedeværelsen af parfumestoffer i vaske- og rengøringsmidler;

- tilføjes der en ny bestemmelse, der forpligter fabrikanterne af vaske- og rengøringsmidler til at stille en fuldstændig fortegnelse over vaske- og rengøringsmidlernes indholdsstoffer til rådighed for ansatte i sundhedssektoren.

2.2. Ifølge forslaget skal medlemsstaterne indføre sanktioner for manglende overholdelse af forordningens bestemmelser, og en lang række bilag, som udgør størstedelen af forslaget, indeholder bestemmelser om detaljerede test- og analysemetoder samt definitioner af procedurer og lister over dispensationer og overfladeaktive stoffer, hvis anvendelse er forbudt eller begrænset.

3. Generelle bemærkninger

3.1. EØSU glæder sig over, at Kommissionen har taget initiativ til at udarbejde dette forslag med det formål at modernisere de eksisterende direktiver og indføre nye bionedbrydelighedstest. Det glæder sig også over initiativet om forbrugermærkning, navnlig om tilstedeværelsen af parfumestoffer, som stadig giver anledning til sundhedsmæssige bekymringer i nogle forbruger- og miljøorganisationer. EØSU har i flere af sine seneste udtalelser(4) givet udtryk for, at indvirkningen på miljøet af kemikalier og andre stoffer bedst håndteres ved kilden ved hjælp af en fremgangsmåde, der omfatter eliminering eller begrænsning sammen med streng testning, regulering, mærkning og overvågning af de tilladte stoffer.

3.2. Forslaget fokuserer på at fastlægge en standard for regulering og test, der gælder for alle medlemsstater, og som sikrer, at det indre marked fungerer. I forslaget anføres det, at dette sker, samtidig med at der "sikres et højt miljøbeskyttelsesniveau". Dog skal det bemærkes, at Kommissionen via kriterierne om vaske- og rengøringsmidler vedrørende EU's miljømærke fremmer en tilgang, som opstiller nogle mere krævende standarder med det formål at sikre den miljømæssige bæredygtighed. Efter EØSU's mening søger Kommissionen at finde "den gyldne middelvej" vedrørende bekymringerne om indvirkninger på miljøet og forslaget betragtes derfor af nogle miljøgrupper for at være utilstrækkeligt i visse henseender. Modsat er visse synspunkter fra rengøringsmiddelproducenterne om større fleksibilitet inden for test, afvigelser og mærkning ikke blevet accepteret. Disse områder undersøges nedenfor, og der er, hvor det synes hensigtsmæssigt, fremsat specifikke henstillinger.

4. Særlige bemærkninger

4.1. Mange af de detaljerede oplysninger i forslaget omhandler overfladeaktive stoffers aerobe bionedbrydelighed (iltholdige forhold) og testprocedurer for primær og fuldstændig bionedbrydning. Primær bionedbrydning omfatter tab af de overfladeaktive egenskaber (dvs. evnen til at rengøre); fuldstændig bionedbrydning er det bionedbrydningsniveau, der opnås, når det overfladeaktive stof nedbrydes totalt af mikroorganismer. EØSU bifalder hensigten om at skelne mellem primær og fuldstændig bionedbrydning, da det er sidstnævnte, som nu ved opsamling udgør den største trussel mod vand- og kystmiljøet. I forslaget anerkendes det imidlertid, at der stadig udestår spørgsmål om anaerob bionedbrydning (under ikke-iltholdige forhold, f.eks. i slam eller i alle andre end det øverste lag af havbunden). Selv om det i forslaget anbefales, at dette spørgsmål tages op igen, og at der eventuelt udarbejdes endnu et forslag, mener EØSU, at dette synspunkt er upålideligt. Der findes faktisk strenge test og prioriteringstabeller for den anaerobe nedbrydning af overfladeaktive stoffer i vaske- og rengøringsmidler til tekstil(5), og udvalget henstiller at:

- den foreslåede forordning indeholder overvejelser om indføring af test af anaerob bionedbrydning, og at der fastlægges passende standarder og niveauer.

4.2. Alle de parter, der er involveret i dette spørgsmål, herunder Kommissionen, anerkender, at laboratorietestprocedurerne ikke nødvendigvis er sikre med hensyn til at dække alle de forskellige forhold, der kan gælde for bionedbrydningsprocesser i virkeligheden. Det gælder også, at dette er et interesseområde, der er under konstant udvikling og overvågning fra verdenssamfundet. Nogle gange inddrager den metode, der ligger bag dette forslag, ikke altid moderne fremgangsmåder og undersøgelser, der udføres af forskellige regeringsagenturer og uafhængige agenturer, som f.eks. Miljøstyrelsen i Danmark(6). Kommissionen har endvidere i drøftelser anerkendt, at der i øjeblikket gennemføres nye evalueringer af de miljømæssige risici, der forårsages af fosfater. I denne forbindelse ville det være hensigtsmæssigt at anvende forsigtighedsprincippet mere aktivt. EØSU henstiller derfor, at:

- den foreslåede forordning specifikt bør angive, at et af dens mål er at fremme anvendelsen af overfladeaktive stoffer, der nedbrydes hurtigt, på en måde, som ikke skaber problemer med miljøtoksicitet;

- der findes frem til mere præcise testmetoder, der kan gøre det muligt at overvåge bionedbrydning over tid mere nøjagtigt;

- der fremsættes en entydig erklæring om, at stoffer i rengøringsmidler, som forårsager voldsom skade på miljøet, forbydes. Dette skal baseres på hidtil offentliggjort dokumentation og vurderes løbende med henblik på at inddrage resultaterne fra nye forskningsundersøgelser, efterhånden som de offentliggøres.

4.3. EØSU glæder sig over det foreslåede krav om, at det på mærker på vaske- og rengøringsmidler anføres, hvorvidt de indeholder parfumestoffer, som er opført på listen over allergene parfumeindholdsstoffer. Som yderligere hjælp til relevant forbrugeroplysning, der kan give forbrugeren mulighed for at vælge et mere miljøvenligt produkt, henstiller udvalget, at:

- Kommissionen foreslår, hvorledes den generelle indvirkning på miljøet af hele produktet (ikke kun det overfladeaktive stof) kan oplyses, f.eks. ved at kræve, at det primære og fuldstændige bionedbrydningsniveau, som fastlægges ved en forbedret testprocedure, angives i procent på produktets mærke;

- Kommissionen gennem forbrugeruddannelse understreger, at rigtig brug af vaske- og rengøringsmidler kan eliminere en unødvendig høj dosering, og at yderligere forskning og information (via marketing og reklame) om kontrolleret dosering kan hjælpe forbrugerne til at nedbringe den mængde af vaske- og rengøringsmidler, der anvendes ved kilden.

4.4. Det kræves i det foreliggende forslag, at antallet af standardvask oplyses på emballagen, hvilket EØSU godkender, idet det dog bemærkes, at de nuværende kriterier vedrørende EU's miljømærke ikke kræver, at der gives oplysninger herom, og EØSU henstiller, at dette medtages ved fremtidige revisioner.

5. Konklusioner

5.1. Forslaget indeholder ikke mange nyheder, men er snarere en konsolidering af eksisterende direktiver og frivillige aftaler. EØSU noterer sig Kommissionens erklærede tilsagn om at mindske miljøvirkningerne af denne kategori af omfangsrige forbrugerprodukter; medtagelse af udvalgets henstillinger i denne udtalelse vil lægge yderligere vægt bag Kommissionens erklærede hensigter. EØSU erkender, at vaske- og rengøringsmiddelproducenterne selv i høj grad har bidraget til at nedbringe deres produkters miljøvirkninger.

5.2. Der er gjort betydelige fremskridt i den kommercielle udvikling af erstatningsstoffer, som afløser de ingredienser i vaske- og rengøringsmidler, der har kendte skadelige virkninger eller har bredere, sekundære miljømæssige konsekvenser. EØSU noterer sig og er forstående over for den meget reelle bekymring og utilfredshed med det foreliggende forslag, som mange europæiske miljøforskere giver udtryk for, og opfordrer Kommissionen og vaske- og rengøringsmiddelindustrien til at fremme indførelse af fuldstændigt bionedbrydelige og ugiftige produkter sammen med et program for positiv forbrugeruddannelse.

5.3. I særdeleshed har udviklingen af miljømærker ført til, at forelæggelsen af teknisk information og anvendelsen af testprocedurer vedrørende vaske- og rengøringsmidler allerede af Kommissionen anses for at være af betydning for højere miljøstandarder. EØSU henstiller, at Kommissionen i det fremtidige arbejde med udvikling af yderligere direktiver eller regelsæt tager mere hensyn til disse initiativer.

Bruxelles, den 26. februar 2003.

Roger Briesch

Formand for

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Rådets direktiv 73/404/EØF af 22. november 1973 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om vaske- og rengøringsmidler (EFT L 347 af 17.12.1973, s. 51), senest ændret ved Rådets direktiv 86/94/EØF (EFT L 80 af 25.3.1986, s. 51), Rådets direktiv 73/405/EØF af 22.11.1973 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om kontrolmetoderne for de anionaktive stoffers biologiske nedbrydningsevne (EFT L 347 af 17.12.1973, s. 53), senest ændret ved Rådets direktiv 82/243/EØF (EFT L 109 af 22.4.1982, s. 18), og Rådets direktiv 82/242/EØF af 31. marts 1982 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kontrolmetoderne for nonionske overfladeaktive stoffers biologiske nedbrydelighed og om ændring af direktiv 73/404/EØF og (EFT L 109 af 22.4.1982, s. 1).

(2) Kommissionens henstilling 89/542/EØF af 13. september 1989 om mærkning af vaske- og rengøringsmidler (EFT L 291 af 10.10.1989, s. 55).

(3) Resultaterne af den offentlige høring: http://europa.eu.int/comm/ enterprise/chemicals/detergents/ publicconsult/contrib/contrib.htm

(4) Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Hvidbog - Strategi for en ny kemikaliepolitik" (KOM(2001) 88 endelig) - EFT C 36 af 8.2.2002, s. 80-85; Udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg om "Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om fastlæggelse af Fællesskabets miljøhandlingsprogram 2001-2010" (KOM(2001) 31 endelig - 2001/0029 (COD)) - EFT C 221 af 7.8.2001, s. 80-85; Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Forslag til Rådets forordning om eksport og import af farlige kemikalier" (KOM(2001) 803 endelig - 2001/0026 (ACC)) - EFT C 241 af 7.10.2002, s. 50-56.

(5) Svanemærket, det officielle miljømærke i de nordiske lande, som blev indført i 1989 af det nordiske ministerråd.

(6) "Environmental and health assessment of substances in household detergents and cosmetic detergent products", miljøprojektnr. 615, Miljøstyrelsen 2001: http://www.mst.dk/udgiv/ Publications/2001/87-7944-596-9 /html/default_eng.htm