Nr. C 263/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 10. 86 
2.2. Udvalget ønsker ikke at indskrænke dette direk­
tivforslags anvendelsesområde, men udtrykker dog det 
ønske, at Rådet, inden det træffer sin beslutning, over­
vejer, om det er hensigtsmæssigt at medinddrage offent­
ligt emitterede investeringspapirer i direktivets anven­
delsesområde. 
2.3. Angående bestemmelserne i artikel 2 om de yder­
ligere forpligtelser, som medlemsstaterne kan.pålægge 
de pågældende personer og selskaber, er Udvalget af 
den opfattelse, at medlemsstaterne skal orientere Kom­
missionen om begrundelsen og de forventede frister for 
anvendelsen. 
2.4. Udvalget ønsker, at antallet af tærskler i artikel 
3 nedsættes. 
2.5. Artikel 4, som omhandler problemet i forbindel­
se med aktier, som besiddes af mellemmænd, bør ifølge 
Udvalget formuleres klarere, da der kan opstå vigtige 
juridiske problemer. 2.6. I artikel 8 fastsættes en frist på syv kalenderdage, 
inden for hvilken det selskab, der har modtaget en 
erklæring om ændring (gennem aktieerhvervelse eller 
-afhændelse) i den andel, en person ejer, skal give 
underretning herom til offentligheden. Udvalget mener, 
at denne underretning skal ske meget hurtigt, men 
understreger ikke desto mindre, at denne frist på syv 
dage i visse lande kan vise sig at være for kort. 
2.7. Udvalget ønsker, at artikel 8, stk. 2, affattes 
således: »2. Hvis andelen af den tegnede kapital, som 
ejes af den person, der har afgivet erklæring i henhold 
til artikel 3, er forskellig fra den andel af stemmeret­
tigheder, som indehaves af denne person, og som er 
kendt af selskabet...« (resten uændret). 
2.8. Udvalget glæder sig over, at det kontaktudvalg, 
der er nedsat i henhold til direktiv 79/279/EØF(1) nøje 
skal følge anvendelsen af dette direktiv og rådgive Kom­
missionen med hensyn til eventuelle ændringer, som 
måtte anses for nødvendige, for at direktivet kan bidra­
ge til oprettelsen af et ægte europæisk kapitalmarked. 
i1) EFT nr. L 66 af 16. 3. 1979. 
Bruxelles, den 2. juli 1986. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
Udtalelse om forslag til Rådets forordning (EØF) om ændring af forordning (EØF) nr. 1365/ 
75 om oprettelse af et europæisk institut til forbedring af leve- og arbejdsvilkårene 
(86/C 263/02) 
Rådet for De europæiske Fællesskaber besluttede den 11. februar 1986 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det økonomiske og sociale Udvalgs udtalelse om 
ovennævnte emne. 
Det forberedende arbejde henvistes til Udvalgets sektion for miljøbeskyttelse, sundhedsvæsen 
og forbrug, som udpegede Vittorio Meraviglia til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse 
den 3. juni 1986. 
Det økonomiske og sociale Udvalg vedtog på sin 238. plenarforsamling den 2. juli 1986 uden 
stemmer imod og med 11 stemmer hverken for eller imod følgende udtalelse: 
1. Generelle bemærkninger 
1.1. Selv om »Forslaget til Rådets forordning (EØF) 
om ændring af forordning (EØF) nr. 1365/75 om opret­
telse af et europæisk institut til forbedring af leve- og 
arbejdsvilkårene« ikke berører hverken dette instituts 
opgaver, oprindelige målsætninger eller kommissorium, 
konstaterer ØSU ikke desto mindre, at forslaget har 
betydelige, negative politiske konsekvenser, da det æn­drer radikalt ved arbejdsmarkedsparternes traditionelle 
og fundamentale rolle i forbindelse med realiseringen 
af instituttets målsætninger. 
1.2. Men selv om der i tidens løb nu og da har været 
problemer med instituttets drift, taler dette efter ØSU's 
mening ikke for gennemgribende ændringer i instituttets 
organisatoriske struktur, og dermed i de enkelte orga­
ners opgaver og sammensætning. Hertil kommer, at 
20. 10. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 263/3 
den nye institutledelse synes at leve op til kravet om en 
dynamisk og effektiv forvaltning. 
1.3. I modsætning til hvad Kommissionen hævder, 
synes det foreliggende forslag desuden at udgøre en 
alvorlig trussel mod instituttets demokratiske funk­
tionsmåde, intellektuelle uafhængighed og effektive og 
konsekvente arbejdsform. 
1.4. ØSU beklager derfor, at den ikke kan tilslutte 
sig Kommissionens forslag. Den synes, at Kommissio­
nen skal holde fast ved den rolle inden for instituttet, 
som retteligt tilkommer den. 
1.5. I betragtning af den betydning,, som offent­
ligheden i vore lande for tiden tillægger problemerne 
omkring miljøbeskyttelse og folkesundhed samt beskyt­
telse og fremme af forbrugerinteresser, er ØSU imidler­
tid overbevist om, at tiden nu er inde til at løse disse 
problemer på en måde, der er i overensstemmelse med 
de europæiske borgeres forventninger. 
1.6. Oprettelsen af et andet EF-institut, hvis hoved­
opgave skulle være at studere miljø-, sundheds- og 
forbrugerproblemer, kunne være svaret. 
1.7. ØSU finder, at Kommissionen burde se nøje på 
dette forslag og betragte det som et bidrag til, hvordan 
man alternativt kan nå de mål, der er opstillet i det 
foreliggende dokument, og samtidig efterkomme Euro­
pa-Parlamentets ønsker. 
2. Særlige bemærkninger 
ØSU anser følgende punkter i Kommissionens forslag 
for særlig vigtige: 
— bestyrelsens rolle og sammensætning, 
— forretningsudvalgets rolle og sammensætning, 
— udnævnelsen af direktøren og vicedirektøren, 
— udarbejdelsen og godkendelsen af arbejdspro­
grammet, 
— fordelingen af forskningsbevillingerne mellem leve-
og arbejdsvilkårene. 
2.1. Bestyrelsen 
2.1.1. Efter de nugældende bestemmelser består insti­
tuttets bestyrelse af tolv repræsentanter for medlemssta­
ternes regeringer, tolv repræsentanter for arbejdsgiver­
organisationerne, tolv repræsentanter for arbejdstager­
organisationerne og tre repræsentanter for Kommissio­
nen. Den træder sammen tre gange om året og har 
besluttende myndighed på alle områder, der vedrører 
instituttets virke og arbejdsmåde (programmer, budget 
osv.) 2.1.2. Kommissionen ønsker med sit forslag at ændre 
bestyrelsen til et organ, der udelukkende har en konsul­
tativ funktion, og som kun skal mødes én gang om året. 
Endvidere foreslår den bestyrelsen udvidet med »tolv 
medlemmer, der repræsenterer de organisationer, der 
beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende levevilkåre­
ne, hvoraf regeringerne, arbejdsgiver- og arbejdstager­
organisationerne og miljøorganisationerne hver udpe­
ger tre medlemmer«. Antallet af bestyrelsesmedlemmer 
skulle herefter stige fra 39 til 51. 
2.1.3. ØSU gør imidlertid opmærksom på, at Kom­
missionens forslag ville få følgende konsekvenser: 
a) Bestyrelsen vil blive berøvet sin besluttende myndig­
hed, hvilket vil være i modstrid med Ministerrådets 
erklærede hensigt ved instituttets oprettelse, hvoref­
ter instituttet skulle være et forum for en dybtgående 
dialog mellem arbejdsmarkedets parter om leve-
og arbejdsvilkårene og genspejle situationen i de 
forskellige medlemsstater. 
b) Arbejdsmarkedsorganisationernes medlemmer af 
bestyrelsen vil uundgåeligt være mindre motiverede 
end de nuværende. Det må forventes, at mange 
ikke længere vil acceptere at rejse til Dublin for 
udelukkende at spille rollen som »statist«. 
c) Arbejdsgiverne og arbejdstagernes repræsentanter 
har hidtil, fuldt berettiget, haft et flertal på 24 ud 
af 39 medlemmer, men må for fremtiden nøjes med 
24 ud af 51. Arbejdsmarkedets parter vil herved 
ikke længere være i flertal og råde over besluttende 
stemmer, men komme i mindretal og kun råde over 
konsultative stemmer. Forslaget er også i modstrid 
med den ånd og politiske vilje, der lå til grund for 
oprettelsen af instituttet, fordi det vil berøve dets 
arbejde ethvert demokratisk islæt og forvandle det 
til et rådgivende organ. 
d) Der vil opstå endnu større forvirring, hvad angår 
miljøproblemerne, der som allerede sagt er kom­
plekse, diffuse og meget alvorlige for det europæiske 
samfunds aktuelle og fremtidige udvikling. Det er 
jo ikke de tre sæder, der tilbydes miljøbevægelsernes 
repræsentanter i instituttets bestyrelse, der vil gøre 
det muligt at finde en egnet løsning på de foruroli­
gende problemer, som disse bevægelser selv har 
gjort opmærksom på. 
2.1.4. ØSU kan derfor ikke tilslutte sig de forslag til 
ændringer, der vedrører bestyrelsen. 
2.2. Forretningsudvalget 
2.2.1. Som forholdene er nu, oprettes der i henhold 
til den forretningsorden, der er vedtaget af bestyrelsen, 
et præsidium bestående af formanden og de tre næstfor­
mænd. Dette præsidium træder sammen to gange i 
kvartalet og behandler, på bestyrelsens vegne, admini-
Nr. C 263/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 10. 86 
strative spørgsmål, forbereder administrative be­
slutninger for bestyrelsen samt aflægger beretning om 
den virksomhed, det har udøvet med bemyndigelse fra 
bestyrelsen. Bestyrelsen kan således fuldt ud hellige 
sig de politiske opgaver, der består i udarbejdelse af 
arbejdsplaner og kontrol med, at de bringes til udførel­
se, samt budgetforslag, som er nødvendige af hensyn 
til driften. 
2.2.2. I henhold til Kommissionens forslag skal for­
retningsudvalget imidlertid være instituttets egentlige 
beslutningstagende organ med ansvar for instituttets 
drift, vedtagelsen af arbejdsprogrammet og af budget­
tet. Det skal bestå af én repræsentant for Kommissio­
nen, én regeringsrepræsentant, én arbejdsgiverrepræ­
sentant, én arbejdstagerrepræsentant og én repræsen­
tant for miljøorganisationerne. Det skal have Kommis­
sionens repræsentant som formand, og dets 
beslutninger træffes med absolut flertal. 
2.2.3. ØSU kan heller ikke her følge Kommissionen 
specielt af følgende grunde: 
a) Det må befrygtes, at de afgørelser, der vedrører 
instituttet, vil lide under, at den enkelte gruppes 
synspunkter kun fremføres af én repræsentant for 
hver gruppe. På denne måde kan man ikke støtte 
sig til de erfaringer og de mange forslag, som kun 
kan komme til udtryk i en dybtgående dialog mellem 
medlemmerne af en gruppe og de øvrige berørte 
parter. Den ændring, Kommissionen foreslår, fore­
kommer endnu en gang at være i direkte modstrid 
med den ånd og politiske vilje, der var fremhersken­
de ved instituttets oprettelse. 
b) Udnævnelsen af en repræsentant for samtlige rege­
ringer under ét er desuden næppe realistisk, efter­
som de europæiske regeringer af deres midte skulle 
betro det til én person i en hel mandatperiode at 
udtrykke en politisk vilje, som ikke altid vil kunne 
være enstemmig og homogen. 
c) Den obligatoriske udnævnelse af en tjenestemand 
fra Kommissionen til formand for forretningsudval­
get, endsige bestyrelsen, giver ikke længere nogen 
garanti for uafhængighed, da tjenestemanden ikke 
vil føle sig ansvarlig over for bestyrelsen, men der­
imod over for Kommissionen. 
2.3. Udnævnelse af direktøren og vicedirektøren 
2.3.1. Ifølge de nugældende bestemmelser er det kun 
bestyrelsen, der kan foreslå kandidater til direktør- og 
vicedirektørposten. Ifølge Kommissionens forslag bliver 
dette nu Kommissionens privilegium. 2.3.2. ØSU bemærker, at direktøren og vicedirektø­
ren da snarere vil føle sig som »Kommissionens tjeneste­
mænd« end som instituttets ansvarlige ledere, der nyder 
arbejdsmarkedsparternes tillid. ØSU mener derfor, at 
valget af dem skal være resultatet af en consensus 
mellem arbejdsmarkedets parter, som samtidig skal ga­
rantere dem den uafhængighed og handlefrihed, som er 
nødvendig for udøvelsen af deres hverv. 
2.4. Arbejdsprogram 
2.4.1. Hidtil har alene bestyrelsen haft beføjelse til at 
udarbejde arbejdsprogrammet. Ifølge Kommissionens 
forslag bliver det direktøren, der, efter at have konsulte­
ret Europa-Parlamentet, Fællesskabets institutioner og 
Det økonomiske og sociale Udvalg, skal udarbejde ar­
bejdsprogrammet. 
2.4.2. ØSU mener, at det, specielt i en periode præget 
af krise, strukturomlægninger og indførelse af ny tekno­
logi overalt i erhvervslivet, først og fremmest må til­
komme arbejdsmarkedets parter i forståelse med repræ­
sentanterne for regeringerne og Kommissionen og der­
med den nuværende bestyrelse at udarbejde arbejdspro­
grammet. 
2.5. Budget 
2.5.1. Ifølge de nugældende bestemmelser opstiller 
bestyrelsen, efter at have udarbejdet arbejdsprogram­
met, det budget, der er nødvendigt for dets gennemførel­
se. Hidtil har der altid været en vis balance i fordelingen 
af bevillingerne mellem henholdsvis leve- og arbejdsvil­
kårene. 
2.5.2. Ifølge Kommissionens forslag skal forretnings­
udvalget udarbejde et budget for indtægter og udgifter, 
som skal balancere, samt forelægge et årligt overslag 
over indtægterne og udgifterne for Kommissionen. I 
forslaget opereres desuden med en usmidig og vilkårlig 
fordeling af bevillingerne mellem levevilkårene (40%), 
arbejdsvilkårene (40%) og særlige forskningsprogram­
mer (20%). 
2.5.3. ØSU forstår ikke rigtigt, hvad der har bevæget 
Kommissionen til at fremkomme med et sådant forslag, 
da den nugældende ordning har fungeret fuldt tilfreds­
stillende. Det præg af tilfældighed og den mangel på 
smidighed, der er kendetegnende for Kommissionens 
forslag, lægger hindringer i vejen for planlægningen af 
en seriøs forskningspolitik. 
2.6. Ekspertudvalget 
2.6.1. Ekspertudvalget har hidtil i høj grad bidraget 
til, at instituttet har fungeret godt, og til udarbejdelsen 
af forskningsprogrammer, der ikke blot var relevante, 
men af europæisk og international standard. 
20. 10. 86 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 263/5 
2.6.2. ØSU kan derfor ikke godkende Kommissio­
nens nedlægning af dette udvalg; den medgiver dog, at 
ekspertudvalgets sammensætning og beføjelser kunne 
tages op til fornyet overvejelse, således at dette organ 
kommer til at fungere bedst muligt. 
Bruxelles, den 2. juli 1986. 
Gerd MUHR 
Formand for 
Det økonomiske og sociale Udvalg 
BILAG 
Følgende ændringsforslag blev forkastet under forhandlingerne: 
Efter punkt 2.1.3, litra d), tilføjes et litra e): 
»e) Kommissionen foreslår, at artikel 6, stk. 1, litra d), ændres således, at af de tolv officielle medlemmer, 
der skal beskæftige sig med levevilkårene, skal kun én fjerdedel indstilles af miljøorganisationerne, mens 
tre fjerdedele skal indstilles af regeringerne, arbejdsgiverne og arbejdstagerne. Det ville ikke blot være 
fuldstændig uacceptabelt for de pågældende økonomiske og sociale grupper; det ville også være umuligt 
i praksis at foretage en opdeling på de tolv medlemsstater. De pågældende organisationer (f.eks. miljø-, 
forbruger-, landbrugsorganisationer o.m.a.) måtte også foretage disse indstillinger til Rådet.« 
Begrundelse 
Det er i sig selv vanskeligt at forestille sig, at de europæiske miljø-, forbruger-, landbrugsorganisationer 
o.lign. skulle kunne blive enige om en sammensætning af bestyrelsen, der dækker tolv nationaliteter. Komplet 
urealistisk er det at foreslå, at den ret indrømmes de tre hidtidige grupperinger i bestyrelsen. 
Afstemningsresultat 
19 stemmer for, 36 stemmer imod, 13 stemmer hverken for eller imod. 3. Konklusion 
3.1. Af ovenstående grunde forkaster ØSU forslage­
ne, som de er udformet af Kommissionen, eftersom de 
ville tilintetgøre hele ideen og ånden bag oprettelsen af 
det europæiske institut; hertil kommer, at forslagene er 
uegnede set under en driftsmæssig synsvinkel.