KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 541 endelig udg. 
Bruxelles, den 02.12.1994 
KOMMISSIONENS FEMTENDE BERETNING TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM 
GENNEMFØRELSEN AF DEN FINANSIELLE OG FAGLIGE BISTAND 
TIL UDVIKLINGSLANDENE I ASIEN OG LATINAMERIKA 
PR. 31. DECEMBER 1991 
m 
INDHOLD Side 
Kapitel 1. Indledning 
Baggrund, målsætninger og procedurer for bistanden 
til udviklingslandene i Asien og Latinamerika (ALA-
landene) og denne beretnings struktur 
Kapitel 2. 1991-programmet for finansielt og fagligt samarbejde 
Disponible midler 
Projekter, for hvilke der er indgået forpligtelser 
Projekternes regionale fordeling 
Projekternes fordeling på sektorer 8 
8 
9 
12 
14 
Kapitel 3. Samlet bistand i perioden 1976-1991 
Forpligtelser og betafinger 
Forpligtelsernes fordeling på modtagerlande 
Betalingsbevillinger og deres udnyttelsesgrad 
Varebistandens effekt for de samlede betalinger 16 
16 
18 
22 
25 
Kapitel 4. Andre former for bistand 
Forpligtelser 1991 
Samlet bistand 1976-1991 
ECIP 26 
26 
29 
32 
4-
TABELLER 
1. Forpligtelsesbevillinger og faktiske forpligtelser - Regnskabsåret 1991 8 
2. Regnskabsåret 1991 - Faktiske forpligtelser 
fordeitpå projekter og modtagere 10 
3. Programforpligtelser fordelt på regioner 1976-1990 og 1991 13 
4. 1991-programforpligtelsernes fordeling på sektorer 15 
s 
5. Forpligtelsesbevillinger, faktiske forpligtelser og afvikling af disse 
ved betalinger pr. kalenderår i perioden 1976-1991 16 
6. De faktiske forpligtelsers fordeling på modtagere 1976-1991 19 
7. Betalingsbevillinger og deres udnyttelsesgrad pr. kalenderår -
perioden 1977-1991 24 
8. Samtlige former for bistand: forpligtelser 1991 26 
9. Samtlige former for bistand: perioden 1976-1991, pr. region 30 
BILAG 
I. Rådets forordning (EØF) nr. 443/92 af 25. februar 1992. 
II. 1991-programmet: Sammenfattende beskrivelse af ALA-projekterne. 
III. Finansielt og fagligt samarbejde med ALA-landene - faktiske betalinger pr. kalenderår 
1977-1991. 
5-
KAPITEL 1: INDLEDNING 
Baggrund, målsætninger og procedurer for bistanden til udviklingslandene i Asien og 
Latinamerika (ALA-landene) og denne beretnings struktur 
1.1. Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs finansielle og faglige samarbejde med 
udviklingslandene i Asien og Latinamerika (ALA-landene) finansieres via kapitel B7-3 
i De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. De grundlæggende mål for 
denne finansielle og faglige bistand til ALA-landene er fastsat i Rådets forordning 
(EØF) nr. 443/92 af 25. februar 19921, som angiver den generelle ramme og 
principperne for Fællesskabets virke på dette område. Denne forordning afløser 
Rådets forordning (EØF) nr. 442/81 af 17. februar 1981. 
1.2. På grundlag af en status over de første tretten års finansielle og faglige samarbejde 
med ALA-landene (1976-1988) vedtog Rådet i november 1989 konklusioner, hvoraf 
det bl.a. fremgik, at "mål og samarbejdsformer skal tilpasses de forskellige landes 
økonomiske situation og udvikling, idet indsatsen til fordel for de mest nødlidende 
befolkninger og de dårligst stillede udviklingslande vil blive fortsat". 
1.3. Efter opfordring fra Rådet og Parlamentet foreslog Kommissionen i maj 1990 nye 
retningslinjer for samarbejdspolitikken med ALA-landene i det kommende tiår. 
1.4. Den 4. februar 1991 vedtog Rådet endelige konklusioner om de nve retningslinjer for 
samarbejdet med ALA-landene. herunder om prioritering og sektorer, der skal tages 
i betragtning, samt hensigtsmæssigheden af at forhøje de til samarbejdet afsatte 
midler og gøre det muligt at foretage en vejledende mellemfristet programmering. 
1.5. Ifølge den nye forordning skal politikken for samarbejdet med udviklingslandene i 
Asien og Latinamerika struktureres bedre omkring to hovedakser: på den ene side 
udviklingsbistand til de fattigste befolkningsgrupper og lande og på den anden side 
økonomisk samarbejde ud fra gensidige interesser med de lande og regioner, der har 
et betydeligt vækstpotentiale. I begge tilfælde er miljøtemaet af største vigtighed. 
1.6. Kommissionen skal således anvende et velafbalanceret sæt instrumenter i 
samarbejdet med ALA-landene, der omfatter finansiel og faglig udviklingsbistand og 
økonomisk samarbejde. 
Forordningen er anført i bilag I. 
-6 
1.7. Finansieringen af bistanden efter forordningen dækker en første periode på fem år: 
1991-1995. De finansielle midler fra Fællesskabet, som skønnes nødvendige til 
iværksættelsen af bistanden, udgør 2 750 mio. ECU, hvoraf 10% skal bruges til miljøet 
og navnlig beskyttelsen af tropeskovene. 
1.8. Der skal afsættes 1 069,8 mio. ECU for perioden 1991-1992 inden for de finansielle 
overslag for 1988-1992. 
For perioden 1993-1995 skal beløbet findes inden for Fællesskabets gældende 
finansielle rammer. 
1.9. Den finansielle og faglige bistand tager navnlig sigte på følgende hovedområder: 
udvikling af landdistrikter og forbedring af fødevaresikkerheden 
beskyttelse af miljøet og naturressourcerne 
foranstaltninger til bekæmpelse af narkotika 
regionalt samarbejde. 
1.10. På alle områder af udviklingssamarbejdet skal der tages behørigt hensyn til den 
menneskelige og den kulturelle dimension. Der skal lægges særlig vægt på 
kvindernes deltagelse i projekterne, beskyttelse af børnene, etniske mindretalsgrupper 
og befolkningsspørgsmål. 
1.11. Fællesskabsbistanden skal specielt rettes mod aktioner, der har indvirkning på 
økonomiens strukturering, udviklingen af sektorbestemt politik og institutionernes 
udvikling. 
1.12. En del af bistanden (maksimalt 15%) kan anvendes til rehabilitering og genopbygning 
efter ulykker eller katastrofer af enhver art samt til forebyggelse heraf. 
1.13. Det økonomiske samarbejde tager navnlig sigte på at skabe et klima af tillid ved at 
støtte de lande, der gennemfører makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker, 
som har til formål at liberalisere samhandelen, åbne for investeringerne og fremme 
teknologioverførslen, bl.a. ved at beskytte intellektuel ejendomsret. 
1.14. Det økonomiske samarbejde finder bl.a. sted i følgende tre sektorer: 
forbedring af det videnskabelige og teknologiske potentiale og generelt af den 
økonomiske, sociale og kulturelle baggrund via uddannelsestiltag og 
overførsel af knowhow 
forbedring af den institutionelle struktur 
støtte til virksomheder: handelsfremmende foranstaltninger, uddannelse, faglig 
bistand, etablering og udvikling af kontakter mellem virksomheder med henblik 
på fremme af deres indbyrdes samarbejde. 
1.15. Bistanden ydes som gavebistand, og den kan dække importudgifter og lokale 
udgifter. Hvor det er muligt, foretages der en vejledende femårig programmering for 
hvert mål, land eller i givet fald region. Projekterne kan finansieres autonomt af 
Fællesskabet eller samfinansieres med EF-medlemsstater eller internationale 
organisationer. I den udstrækning, modtagerlandet har mulighed for det, og også 
afhængigt af indsatsens art, finansierer modtagerlandet normalt selv en del af 
udgifterne til det enkelte projekt (nationalt bidrag). 
1.16. Ifølge de fastlagte procedurer skal Kommissionen underrette Rådet og Europa-
Parlamentet om forvaltningen af programmet. Denne beretning, der er den femtende 
af sin art, er et led i denne underretning. 
1.17. I forordning (EØF) nr. 443/92 fastsættes også procedurerne for vedtagelse af 
udviklingsforanstaltninger (projekter og programmer). 
1.18. Finansieringsafgørelserne vedrørende de enkelte projekter træffes af Kommissionen, 
efter at den har indhentet udtalelse fra et finansieringsudvalg sammensat af 
repræsentanter for medlemsstaterne og med en repræsentant for Kommissionen som 
formand. Dette udvalg mødes flere gange om året for at tage stilling til serier af 
projekter, efterhånden som de foreligger. 11991 afholdt udvalget seks møder om ALA-
finansieringsafgørelser. 
1.19. Fællesskabets finansielle og faglige samarbejde med ALA-landene indledtes i 1976, 
hvor der afsattes i alt 20 mio. regningsenheder2 til det. Siden da har bevillingerne 
været jævnt stigende, og i 1991 udgjorde de ca. 357,24 mio. ECU. 
1.20. Disse midler er anvendt til finansiering af udviklingsaktiviteter og -projekter i 34 lande 
i Asien, Latinamerika og Afrika3. Desuden er der ydet støtte til 15 regionale 
institutioner og organisationer, som disse lande står bag, eller som har aktiviteter i 
disse lande, samt til fem internationale forskningsinstitutter på landbrugsområdet. 
1.21. Kapitel 2 indeholder en nærmere beskrivelse af det finansielle og faglige samarbejde 
i 1991, med en fordeling på geografiske områder og investeringssektorer. Kapitel 3 
indeholder en beskrivelse og analyse af dette samarbejde i hele perioden 1976-1991. 
Kapitel 4 omhandler sammenfattende de øvrige former for bistand til 
udviklingslandene i Asien og Latinamerika. 
I denne beretning er beløbene anført i ECU til løbende kurser. 
Denne form for bistand ydedes til flere afrikanske lande, indtil de i 1984 overgik til 
gruppen af AVS-stater. Det samme gælder tre mellemøstlige lande eller territorier. 
8-
KAPITEL 2: 1991-PROGRAMMET FOR FINANSIELT OG FAGLIGT SAMARBEJDE 
Disponible midler 
2.1. Budgetmyndighederne godkendte bevillinger på i alt 357,24 mio. ECU til 1991-
programmet for finansielt og fagligt samarbejde med udviklingslandene i Asien og 
Latinamerika (ALA-landene) under budgetposterne B7-3000 og B7-30104. Tabel 1 
viser budgetbevillingerne fordelt på regioner samt forpligtelserne pr. 31. december 
1991. Nominelt var 1991-bevillingerne før fremførsler 28% højere end 1990-
bevillingerne (279,6 mio. ECU). 
TABEL 1 : FORPLIGTELSESBEVILLINGER OG FAKTISKE FORPLIGTELSER 
REGNSKABSÅRET 1991 (MILLIONER ECU) 
FORPLIGTELSESBEVILLINGER 1991 
FORPLIGTELSER INDGÅET I 1991 
a) Landbrugsforskning 
b) Projekter og programmer 
( deraf normale projekter 
( projekter efter katastrofer 
SUBTOTAL a) + b) (*) 
c) Programforvaltning 
FORPLIGTELSER INDGÅET I 1991 I ALT 
(*) Deraf supplerende forpligtelser vedr. 
tidligere projekter LATIN­
AMERIKA 
134.29 
3.15 
127.99 
127.99 
0.00 
131.14 
3.15 
134.29 
37.6% 
16.03 ASIEN 
222.95 
5.85 
211.25 
181.66 
29.60 
217.10 
5.85 
222.95 
62,4% 
49.82 I ALT 
357.24 
9.00 
339.24 
309.65 
29.60 
348.24 
9.00 
357.24 
100.0% 
65.85 % 
2.5 
95.0 
86.7 
8.3 
2.5 
100 
2.2. De samlede indgåede forpligtelser på 357,24 mio. ECU i 1991 svarede til 100% af 
årets budgetbevillinger. Tabel 1 viser bevillingerne og de faktiske forpligtelser i 1991, 
fordelt på regioner og hovedudgiftstyper. Af de i 1991 indgåede forpligtelser vedrørte 
2,5% landbrugsforskning og 2,5% forvaltning af programmet. 
Latinamerika tegnede sig for 37,6% og Asien for 62,4% af tildelingen til programmet 
for finansielt og fagligt samarbejde. 30 mio. ECU eller 8,3% af den samlede bistand, 
gik til projekter og programmer for afhjælpning af virkningerne af katastrofer. 
Eksklusive en nødhjælp (efter katastofe) på 13,0 mio. ECU ydet til Iran til bygning af 
hospitaler. 
-9-
Projekter. for hvilke der er indgået forpligtelser 
2.3. I 1991 godkendtes der (eksklusive forpligtelser vedrørende programforvaltning) 43 
projekter (deraf 29 under 1991-programmet og 14 som supplement til tidligere 
projekter), svarende til forpligtelser på i alt 357,24 mio. ECU (mod 31 projekter og 
forpligtelser på i alt 279,59 mio. ECU i 1990). Tabel 2 indeholder en oversigt over de 
godkendte projekter og viser EF-finansieringsbidraget og de samlede omkostninger. 
2.4. Når der ses bort fra foranstaltninger efter katastrofer, holdt det gennemsnitlige EF-
bidrag pr. godkendt projekt sig på samme niveau som i 1990: 8 mio. ECU. De 
samlede EF-forpligtelser på 357,24 mio. ECU resulterede i et lokalt 
medfinansieringsbidrag (offentligt og privat) på i alt 143,33 mio. ECU og et 
samfinansieringsbidrag fra medlemsstaterne på i alt 35,28 mio. ECU. 
10 
TABEL 2: REGNSKABSÅRET 1991 - FAKTISKE FORPLIGTELSER FORDELT PÂ PROJEKTER OG MODTAGERE 
(MILLIONER ECU) 
NUMMER LAND BETEGNELSE BELØB SAMFINANSIERING LOKAL OMK. 
OPRINDELSE FIN. I ALT 
BELØB 
ALA/83/27/NN/0 'BANGLADESH 
ALA/84/7/NN/0 'NEPAL 
ALA/85/15/NN/0 *KINA 
ALA/85/17/NN/O *KINA 
ALA/86/31/NN/0 *KINA 
ALA/88/5/NN/0 *THAILAND 
ALA/90/13/NN/0 'BANGLADESH 
ALA/90/19/NN/0 *INDONESIEN 
ALA/91/3/NN/O INDIEN 
ALA/91/7/NN/O SRI LANKA 
ALA/91/11/NN/0 INDIEN 
ALA/91 /12/NN/O BANGLADESH 
ALA/91 /13/NN/O BANGLADESH 
ALA/91 /19/NN/O INDONESIEN 
ALA/91/20/NN/O KINA 
ALA/91/28/NN/O ASEAN 
ALA/91/35/NN/O INDIEN 1 . NORMALE PROJEKTER 
1.1. Asien 
FORBEDRET KORNOPLAGRING 
NATIONAL FORVALTNINGSHØJSKOLE 
VANDFORSYNING I LANDDISTRIKTER 
GANSU - UPV. SUKKERROEDYRKNING 
GANSU - VANDINGSPROJEKT 
FÆLLES SEKRETARIATSKONTOR 
MINDRE VANDINGSPROJEKTER (NMIDP) 
PUNGUR UTUARA - VANDINGSPROJEKT 
KERALA - HAVEBRUGSUDVIKLING 
NAT. UDBEDRING KUNSTVANDING 
KERALA - MINDRE KUNSTVANDINGSANLÆG 
BEFOLKNING OG SUNDHED IV: UFIPP 
BEFOLKNING OG SUNDHED IV: CSP 
NORDBALI - VANDING OG VANDFORSYNING 
XINJIANG - INTENSIVERING VEG. PROD. 
REG. RADARFJERNMÂLING (ERS 1) 
SIDMUKH OG NOHAR - VANDINGSPROJEKT 
ASIEN I ALT 
ALA/91/21/NN/0 GUATEMALA 
ALA/91/23/NN/O REGIONALT 
ALA/91/25/NN/O REGIONALT 
ALA/91/29/NN/O EL SALVADOR 
ALA/91/33/NN/O REGIONALT 
ALA/91 /36/NN/O NICARAGUA 
ALA/91 /37/NN/O REGIONALT 
MELLEMAMERIKA SUBTOTAL 
ALA/83/10/NN/O *PERU 
ALA/86/1/NN/0 *PERU 
ALA/86/17/NN/O 'BOLIVIA 
ALA/87/21/NN/0 *PEC 
ALA/90/24/NN/0 'PARAGUAY 
ALA/91/1/NN/0 IDB 
ALA/91 /2/NN/O IDB 1.2. Latinamerika 
1.2.1. Mellemamerika 
HUEHUETENANGO - UDV. LANDDISTRIKTER 
FAGLIG BIST. TELEKOMMUNIKATION 
MOR/BARN-SUNDHEDSPROGRAM 
MIKROVIRKSOMHEDER 
BEHANDLING AF HOSPITALSAFFALD 
RIO BLANCO - JORDREFORM UDV. LANDDIST. 
PLANTE- OG DYRESUNDHED 
1.2.2... Sydamerika 
MAJES PILOTPROJEKT 
PAMPA/PUNO - MIKROPROJEKTER 
UDV. AF LANDDISTRIKTER 
SAMARBEJDE FISKERI 
UDV. AF LANDDISTRIKTER 
SÆRFOND FOR SMÅ PROD. PROJ. 
SÆRFOND FOR FAGLIG RÅDGIVNING 0.36 
0.40 
0.22 
0.20 
0.58 
0.03 
38.36 
9.30 
28.70 
3.34 
11.80 
18.75 
20.00 
10.30 
3.60 
3.90 
31.83 
181.66 
12.00 
13.80 
16.00 
7.00 
4.90 
7.06 
6.40 
67.16 
1.10 
3.20 
0.73 
0.60 
10.40 
8.00 
2.00 -0.36 
0.40 
0.22 
0.20 
0.58 
0.03 
- 38.36 
9.30 
0.17 7.89 36.76 
24.66 13.50 41.50 
- 3.07 14.87 
1.25 - 20.00 
- 20.00 
- 2.60 12.90 
3.60 
- 1.70 5.60 
3.30 16.70 51.83 
29.38 45.46 256.50 
- 5.80 17.80 
3.64 17.44 
- 16.00 
7.00 
- 3.70 8.60 
- 2.56 9.62 
0.84 2.56 9.80 
0.84 18.26 86.25 
-1.10 
3.20 
0.73 
0.60 
- 10.40 
8.00 
2.00 
Supplement til tidligere projekt. 
-11 
TABEL 2: REGNSKABSÅRET 1991 - FAKTISKE FORPLIGTELSER FORDELT PÅ PROJEKTER OG MODTAGERE 
(MILLIONER ECU) - FORTSAT 
NUMMER LAND BETEGNELSE 
ALA/91 /8/NN/O BOLIVIA POTOSI - VANDFORSYNING 
ALA/91/9/NN/O BOLIVIA POTOSI - QUINOA-PRODUKTION 
ALA/91 /15/NN/O COLOMBIA JOBSKABELSE FOR UNGE 1 BYER 
ALA/91/26/NN/O ECUADOR FODERUMA 2. FASE 
ALA/91 /27/NN/O PERU MIKROVIRKSOMHEDER 
SYDAMERIKA SUBTOTAL 
LATINAMERIKA I ALT 
1. NORMALE PROJEKTER (Asien og Latinamerika) 1 ALT 
ALA/87/5/CN/0 »BANGLADESH CYKLONBESKYTTELSt 
ALA/91/16/CN/0 BANGLADESH CYKLONBESKYTTELSE 
ALA/91/16/CN/A BANGLADESH CYKLONBESKYTTELSE 
ALA/91 /17/CN/A BANGLADESH STØTTE TIL GENOPBY 
ALA/91 /18/CN/A BANGLADESH CYKLONBESKYTTELSE BELØB 
0.50 
6.10 
6.30 
8.70 
13.20 
60.83 
127.99 
309.65 SAMFINANSIERING LOKAL OMK. 
OPRINDELSE BELØB FIN. I ALT 
0.06 0.56 
100 7.10 
0.85 7.15 
0.50 9.20 
2.26 15.46 
0.06 4.61 65.50 
0.90 22.87 151.76 
30.28 68.33 408.25 
2. PROJEKTER EFTER KATASTROFER 
I/UNDERSKOLER 
I/UNDERSKOLER 
GNING/CEMENTLEVERANCER 
I PROJEKT II 
2. KATASTROFER 1 ALT 
ALA/91/10/RR/O CGIAR 
ALA/91 /10/RR/O CGIAR 0.38 
10.00 
0.72 
16.00 
2.50 
29.60 G. 5.00 0.38 
15.00 
0.72 
16.00 
75.00 77.50 
5.00 75.00 109.60 
3. LANDBRUGSFORSKNING 
KONTR. 91 CIAT. CIMMYT. CIP. ISNAR 
KONTR 91 ICRISAT. IRRI. ISNAR 
3. LANDBRUGSFORSKNING I ALT 
ALA/91/7/EX/O EØF ADM.. EKST. EKSPERTBIST. + -Y 
ALA/91 /9/EX/O EØF ADM., EKST. EKSPERTBIST. + Y 3.15 
5.85 
9.00 - 3.15 
5.85 
9.00 
4. PROGRAMFORVALTNING 
DELSER. ASIEN 
DELSER, LA 
4. PROGRAMFORVALTNING I ALT 
TILSAMMEN 1+2+3+4 5.85 
3.15 
9.00 
357.24 -5.85 
3.15 
9.00 
35.28 143.33 535.85 
*: Supplement til tidligere projekt. 
-12 
Projekternes regionale fordelina 
2.5. Tabel 3 viser, hvorledes forpligtelserne for regnskabsåret 1991 fordeler sig på regioner 
og subregioner samt projekttyper (normale projekter og projekter efter katastrofer, 
eksklusive forpligtelser vedrørende programforvaltning). Projekterne i Asien (normale 
og efter katastrofer) tegnede sig for i alt 217 mio. ECU (eller 62% af de disponible 348 
mio. ECU). Projekterne i Latinamerika beløb sig til i alt 131 mio. ECU (eller 38%). 
2.6. I Asien anvendtes 1991-bevillingerne til "standardprojekter" eller "normale projekter" 
i syv forskellige lande: fire i Sydasien (82% af de samlede forpligtelser i regionen) og 
tre i Sydøstasien (13%). De øvrige forpligtelser (5%) vedrører et regionalt projekt og 
bidraget til landbrugsforskning. 
2.7. i Latinamerika omfattede forpligtelserne vedrørende standardprojekter fem lande og 
to regionale institutioner. 39% gik til Sydamerika og 51% til Mellemamerika. 42% af 
forpligtelserne i denne subregion vedrører projekter gennemført af regionale 
institutioner. 
13-
TABEL 3: PROGRAMFORPLIGTELSER FORDELT PÅ REGIONER 1976-1990 OG 1991 
(MILLIONER ECU) 
REGION 
ASIEN 
1. REGIONALT (+ Landbr. forsk.) 
2. SYDØST 
3. SYD 
4. ANDRE 
LATINAMERIKA 
5. REGIONALT (+ Landbr. forsk.) 
6. SYDAMERIKA 
6.1. REGIONALT 
6.2. NATIONALT 
7. MELLEMAMERIKA & CARIBIEN 
7.1. REGIONALT 
7.2. NATIONALT 
AFRIKA 
I ALT: NORMALE PROJEKTER OG 
LANDBRUGSFORSKNING 
1976-1990 1991 
MIO. ECU % MIO. ECU % 
1670.90 68.6 187.51 58.8 
78.77 3.2 9.75 3.1 
464.54 19.1 24.23 7.6 
1099.54 45.2 153.53 48.2 
28.05 1.2 
695.77 28.6 131.14 41.2 
40.15 1.6 13.15 4.1 
64.40 2.6 0.60 0.2 
176.55 7.3 50.23 15.8 
207.71 8.5 41.10 12.9 
206.96 8.5 26.06 8.2 
67.62 2.8 
2434.29 100.0 318.65 100.0 PROJEKTER EFTER KATASTROFER 
1976 - 1990 1991 
MIO. ECU % MIO. ECU % 
92.50 48.1 29.60 100.0 
20.00 10.4 
67.25 35.0 29.60 100.0 
5.25 2.7 -
91.31 47.5 
48.23 52.8 
43.08 47.2 
8.49 4.4 -
192.30 100.0 29.60 100.0 PROGRAMMER I ALT 
1976 - 1990 1991 
MIO. ECU % MIO. ECU % 
1763.40 67.1 217.11 62.3 
78.77 3.0 9.75 2.8 
464.54 17.7 24.23 7.0 
1166.79 44.4 183.13 52.6 
33.30 1.3 
787.08 30.0 131.14 37.7 
40.15 1.5 13.15 3.8 
64.40 2.5 0.60 0.2 
224.78 8.6 50.23 14.4 
207.71 7.9 41.10 11.8 
250.04 9.5 26.06 7.5 
76.11 2.9 
2626.59 100.0 348.25 100.0 
ASIEN REGIONALT: 
SYDØSTASIEN: 
SYDASIEN: 
ANDRE: ASEAN, ADB. MEKONG-KOMITEEN 
INDONESIEN, FILIPPINERNE. THAILAND OG VIETNAM. LAOS. KINA 
AFGHANISTAN. BANGLADESH. BHUTAN, BURMA INDIEN, MALDIVERNE. NEPAL. PAKISTAN, SRI LANKA 
NORDYEMEN, SYDYEMEN, VESTBREDDEN OG GAZA 
LATINAMERIKA REGIONALT: 
SYDAMERIKA: 
REGIONALT: 
NATIONALT: 
MELLEMAMERIKA OG CARIBIEN: 
REGIONALT: 
NATIONALT: 
AFRIKA: CFAD. CIM. CIMMYT. IDB. OLADE 
JUNAC, PEC 
BOLIVIA, COLOMBIA ECUADOa PERU 
BCIE. CADESCA CATIE, INCAP. IICA 
COSTA RICA DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK. HAITI, 
HONDURAS. NICARAGUA EL SALVADOR, GUATEMALA PANAMA 
ANGOLA MOZAMBIQUE, ZIMBABWE 
- 14-
Projekternes fordelina på sektorer 
2.6. Sektormæssigt har de EF-finansierede projekter/programmer i årenes løb udvist en 
forskydning hen imod sådanne foranstaltninger som institutionsopbygning, 
agroindustrielle kreditsystemer, fiskeri, støtte til økonomisk omstrukturering og 
mikroprojekter i landdistrikter på bekostning af den mere traditionelle finansiering af 
infrastruktur i landdistrikter, enkeltstående vandingsprojekter og integreret udvikling 
af landdistrikter. Denne ændring falder i tråd med både Fællesskabets politik for 
prioriterede sektorer og projektmodtagernes ønsker. 
I 1991 tegnede landbrugsprojekter sig for 45% af forpligtelserne som helhed, mod 
75% i perioden 1976-1987. 
Tabel 4 viser, hvorledes 1991-programmet og supplementerne til tidligere projekter 
fordeler sig på sektorer. 
15-
TABEL 4: FORPLIGTELSERNES FORDELING PÅ SEKTORER 
REGNSKABSÅRET 1991 
SEKTOR Antal Beløb % af 
PROJEKTER (1 000 ECU) forpligtelserne 
1991 PROGRAMMET 
1. LANDBRUG 
A. Strategiplanlægning 
B. Landbrugsreformer 
C. Infrastruktur 
D. Produktion/afsætning 
E. Støttetjenester 
F. Landbrugsforskning 
G. Mikroprojekter, udvikling af landdistrikter 
H. Vanding 
2. SKOVBRUG/MILJØ 
3. FISKERI 
4. HUSDYRAVL 
5. INDUSTRI, HÅNDVÆRK, HANDEL 
6. SOCIALE TJENESTEYDELSER 
7. GENEREL INFRASTRUKTUR 
8. GENOPBYGNING EFTER KATASTROFER 
9. FLYGTNINGE 
10. FAGLIG BISTAND TIL OFFENTLIGE INSTITUTIONER 
11. ØKONOMISK OMSTRUKTURERING/TILPASNING 
12. FORBEREDELSE, FORVALTNING OG 
OVERVÅGNING AF PROGRAMMER 12 132,422 
7,056 
38,400 
9,000 
20,700 
57,266 
6,400 
34,500 
59,650 
4,400 
29,217 
15,800 
9,000 
1991-PROGRAMMET I ALT 31 291,389 
SUPPLEMENTER TIL TIDLIGERE PROJEKTER 
1. LANDBRUG 
D. Produktion/afsætning 
G. Mikroprojekter, udvikling af landdistrikter 
H. Vanding 
3. FISKERI 
7. GENEREL INFRASTRUKTUR 
8. GENOPBYGNING EFTER KATASTROFER 
10. FAGLIG BISTAND TIL OFFENTLIGE 
INSTITUTIONER 64,227 
1,655 
14,334 
48,238 
600 
220 
380 
428 
SUPPLEMENTER i alt 14 65,855 
REGNSKABSÅRET 1991 I ALT 45 357,244 
16 
KAPITEL 3: SAMLET BISTAND I PERIODEN 1976-1991 
3.1. Tabel 5 viser forpligtelsesbevillingerne, de faktiske forpligtelser og afviklingen af disse 
ved betalinger for det finansielle og faglige samarbejde med ALA-udviklingslandene 
under det almindelige budgets konti 9300 og 9310 i perioden 1976-1991. 
TABEL 5: FORPLIGTELSESBEVILLINGER, FAKTISKE FORPLIGTELSER OG 
AFVIKLING AF DISSE VED BETALINGER PR. KALENDERÅR I 
PERIODEN 1976-1991 (MILLIONER ECU) 
KALEN­
DERÅR 
1976 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
I ALT FORPLIG­
TELSESBE­
VILLINGER 
20.00 
45.00 
70.00 
110.Q0 
138.50 
150.00 
243.00 
212.20 
218.00 
264.00 
248.20 
172.81 
247.75 
283.00 
279.60 
357.24 
3059.30 FAKTISKE 
FORPLIG­
TELSER 
21.00 
43.70 
29.70 
117.60 
132.50 
153.50 
134.70 
227.40 
249.30 
149.70 
268.60 
342.90 
264.00 
283.00 
279.59 
357.24 
3054.43 AFVIKLING VED BETALINGER 
1976-1991 
21.0 
42.2 
29.2 
115.7 
125.1 
137.4 
126.7 
213.0 
215.7 
108.8 
199.5 
123.4 
69.0 
67.0 
55.0 
11.3 
1660.22 Som % af årets 
forpligtelser, 
100% 
97% 
98% 
98% 
94% 
90% 
94% 
94% 
87% 
73% 
74% 
36% 
26% 
24% 
20% 
3% 
54% 
Forpligtelser oa betalinger 
3.2. I perioden 1976-1991 som helhed indgik EF forpligtelser for 3 054 mio. ECU, dvs. 
næsten alle budgetbevillingerne. Disse samlede forpligtelser på 3 054 mio. ECU 
omfatter fire hovedformer for ALA-bistand: "normale" projekter, projekter til afhjælpning 
af virkningerne af katastrofer, landbrugsforskning og programforvaltning. 
De samlede betalinger udgjorde i samme periode 1 660 mio. ECU svarende til 54% 
af de indgåede forpligtelser. 
Procentsatserne for betalingerne er faldende i periodens løb, da de nyere projekter 
endnu befinder sig i de tidligere gennemførelsesfaser. Et typisk landbrugsprojekt 
(f.eks. et stort vandingsprojekt) gennemføres over 6-8 år, og mikroprojekter i 
landdistrikter strækker sig over 2-3 år, hvilket også gælder landbrugskreditprojekter 
og visse industriprojekter. 
- 17 
Blandt de projekter, der normalt har en gennemførelses- og betalingstid på under et 
år, kan nævnes projekter vedrørende varebistand, afhjælpning af virkningerne af 
katastrofer og landbrugsforskning. 
3.3. Hovedparten af Fællesskabets bistandsprogrammer for landene er blevet afsluttet 
(dvs. de faktiske betalinger udgør mindst 75%) i løbet af det femte år, efter at 
finansieringsafgørelsen blev truffet. Når denne afgørelse træffes, regnes der normalt 
også med en sådan femårig projektgennemførelsesperiode. Betalingsmønstret for de 
enkelte projekter kan imidlertid afvige en hel del fra denne norm og lader sig 
vanskeligt forudsige. 
Der er flere årsager hertil: 
For det første har de senere års stigning i ECU'ens værdi i forhold til valutaer, der 
anvendes til betaling af leverandører, medført "besparelser" i EF-bidraget, hvis 
projektet afsluttedes, eller tilsvarende givet mulighed for udvidelse af aktiviteterne 
under et igangværende projekt (f.eks. forøgelse af de arealer, hvor der etableres 
vanding). 
For det andet er udviklingen gået i retning af, at EF-bidraget har dækket en større 
andel af de lokale udgifter. Tendensen til "besparelser" i EF-bidraget har været særlig 
markant i de lande, hvor der er ført en vellykket stabiliseringspolitik. En række lande 
har kunnet holde deres inflation under kontrol i kraft af økonomiske og pengepolitiske 
foranstaltninger kædet sammen med en devaluering af deres nationale valuta. 
Som en tredje årsag skal nævnes de seneste års internationale konkurrence blandt 
kapitalgodeleverandører, der ofte har resulteret i et lavere prisniveau end forudset. 
18 
Forpligtelsernes fordeling på modtagerlande 
3.4. Tabel 6 viser de faktiske forpligtelser i perioden 1976-1991 for alle lande, der har nydt 
godt af EF's finansielle og faglige samarbejde. 
De samlede forpligtelser for normale projekter (2 665 mio. ECU) i perioden 1976-1991 
fordeler sig med 29,7% for Latinamerika, 67,8% for Asien og 2,5% for de øvrige 
områder. Latinamerikas andel er imidlertid steget fra 30% i 1987 til 33% i 1988, 35% 
i 1989, 39% i 1990 og 41% i 1991 (127,99 mio. ECU ud af 309,65 mio. ECU). 
3.5. I Latinamerika har de største modtagerlande været dem, der er med i en eller anden 
form for integration, da EF tager specielt hensyn til denne politik (Mellemamerika, 
Andespagten), eller dem, der har de laveste indkomster, da de programmer, der her 
iværksættes for de fattige befolkningsgrupper i landdistrikterne, er i overensstemmelse 
med retningslinjerne for EF-bistanden (Haiti, Bolivia og visse år Peru). I denne region 
er et betydeligt beløb også tidligere gået direkte til regionale institutioner (såsom Det 
Interamerikanske Institut for Landbrugsvidenskab (IICA) i Costa Rica). 
3.6. I Asien har EF ydet betydelig bistand til Indien (27,3% af den samlede bistand i 
perioden 1976-1991 ), Bangladesh (9,9%), Thailand (6,8%) og Indonesien (6,4%) og 
Pakistan (5,4%). Regionale eller internationale organisationer har modtaget 1,3%. 
19-
TABEL 6: DE FAKTISKE FORPLIGTELSERS 
FORDELING PÂ MODTAGERE 1976-1991 (MILLIONER ECU) 
1976 -
1980 1981 -
1985 1986-
1990 1991 I ALT 
1. NORMALE PROJEKTER 
KINA 
INDONESIEN 
LAOS 
FIUPPINERNE 
THAILAND 
VIETNAM 
AFGHANISTAN 
BANGLADESH 
BHUTAN 
BURMA (MYANMAR) 
INDIEN 
MALDIVERNE 
NEPAL 
PAKISTAN 
SRI LANKA 
VESTBREDDEN/GAZA/PALÆSTINA 
NORDYEMEN 
SYDYEMEN 
ADB 
ASEAN 
MEKONG-KOMITEEN 26.60 
4.10 
8.00 
20.46 
2.40 
1.00 
32.70 
5.90 
86.40 
0.50 
5.20 
24.30 
21.70 
2.00 
2.80 
0.90 
0.40 12.00 
52.17 
1.20 
17.90 
93.74 
0.00 
0.00 
82.96 
9.00 
8.00 
206.50 
1.70 
14.00 
23.80 
20.00 
3.65 
11.00 
2.74 
1.00 
14.63 
0.75 23.90 
71.44 
11.90 
51.40 
67.33 
70.79 
7.40 
3.95 
363.42 
4.56 
ycyo 
8.80 
8.66 
0.00 
12.42 4.60 
19.60 
0.03 
77.46 
72.33 
0.40 
3.34 
3.90 40.50 
169.81 
17.20 
77.30 
181.56 
2.40 
1.00 
263.91 
16.40 
17.85 
728.65 
2.20 
24.16 
145.06 
53.84 
3.65 
21.66 
2.74 
3.80 
31.85 
1.15 1.5% 
6.4% 
0.6% 
2.9% 
6.8% 
0.1% 
0.0% 
9.9% 
0.6% 
0.7% 
27.3% 
0.1% 
0.9% 
5.4% 
2.0% 
0.1% 
0.8% 
0.1% 
0.1% 
1.2% 
0.0% 
ASIEN SUBTOTAL 245.36 576.74 802.93 181.66 1806.69 67.8% 
BOLIVIA 
COLOMBIA 
ECUADOR 
PARAGUAY 
PERU 
COSTA RICA 
EL SALVADOR 
GUATEMALA 
HAITI 
HONDURAS 
NICARAGUA 
DEN DOMINIKANSKE REPUBLIK 
PANAMA 
CFAD 
CIM 
IDB 
OLADE 
ANDESPAGTEN/JUNAC 
PEC 
MELLEMAMERIKA 
BCIE 8.70 
2.90 
2.00 
7.70 
13.18 
2.80 
1.64 
2.00 
1.17 
8.58 
3.23 30.88 
4.00 
3.00 
11.60 
27.95 
11.80 
27.53 
24.16 
12.00 
1.40 
0.53 
26.02 
20.00 43.87 
12.00 
9.00 
48.60 
4.95 
6.00 
26.00 
6.50 
17.25 
14.14 
1.00 
4.00 
23.80 
6.00 
141.10 
32.00 7.33 
6.30 
8.70 
10.40 
17.50 
7.00 
12.00 
7.06 
10.00 
0.60 
41.10 90.78 
22.30 
23.60 
10.40 
79.70 
32.90 
13.00 
38.00 
26.00 
57.96 
48.16 
13.00 
4.00 
1.64 
1.40 
12.00 
17.70 
58.40 
6.60 
182.20 
55.23 3.4% 
0.8% 
0.9% 
0.4% 
3.0% 
1.2% 
0.5% 
1.4% 
1.0% 
2.2% 
1.8% 
0.5% 
0.2% 
0.1% 
0.1% 
0.5% 
0.1% 
2.2% 
0.2% 
6.8% 
2.1% 
-20-
TABEL 6: DE FAKTISKE FORPLIGTELSERS FORDEUNG PÂ MODTAGERE 1976-1991 
(MILLIONER ECU) - Fortsat (1) 
1976-
1980 1981 -
1985 1986-
1990 1991 I ALT 
CADESCA 
CATIE 
MCA 
INCAP 1.87 
1.80 4.82 
0.26 
1.71 
0.00 0.92 5.74 
2.13 
1.71 
1.80 0.2% 
0.1% 
0.1% 
0.1% 
LATINAMERIKA SUBTOTAL 57.57 207.66 397.13 127.99 790.35 29.7% 
ANGOLA 
MOZAMBIQUE 
ZIMBABWE 1.39 22.01 
3.60 26.12 
14.50 23.40 0.9% 
29.72 1.1% 
14.50 0.5% 
AFRIKA SUBTOTAL 19.49 48.13 0.00 67.62 2.5% 
1. NORMALE PROJ. I ALT 322.42 832.53 1200.06 309.65 2664.66 100.0% 
2. PROJEKTER EFTER KATASTROFER 
BANGLADESH 
INDIEN 
PAKISTAN 
SRI LANKA 
FILIPPINERNE 
NORDYEMEN 
SYDYEMEN 
BOLIVIA 
COLOMBIA 
ECUADOR 
PERU 
COSTA RICA 
EL SALVADOR 
HONDURAS 
MEXICO 
NICARAGUA 
NICARAGUA/HONDURAS 
HAITI 
DEN DOM. REPUBLIK 
DOM. REP./HAITI 
MOZAMBIQUE 
ANGOLA 
ZIMBABWE 10.90 
3.00 
1.50 
2.49 
4.80 
3.99 11.00 
2.70 
0.00 
2.75 
2.50 
3.40 
3.90 
2.85 
0.00 
3.60 
1.10 
0.00 
3.20 
1.50 
2.50 
2.00 39.65 
20.00 
28.08 
3.50 
5.00 
15.30 
6.24 
4.85 29.60 69.25 
21.90 
2.70 
3.00 
20.00 
2.75 
2.50 
31.48 
3.90 
6.35 
6.50 
3.60 
15.30 
1.10 
6.24 
2.49 
3.20 
4.85 
4.80 
1.50 
2.50 
2.00 
3.99 31.2% 
9.9% 
1.2% 
1.4% 
9.0% 
1.2% 
1.1% 
14.2% 
1.8% 
2.9% 
2.9% 
1.6% 
6.9% 
0.5% 
2.8% 
1.1% 
1.4% 
2.2% 
2.2% 
0.7% 
1.1% 
0.9% 
1.8% 
2. EFTER KATASTROFER I ALT 26.68 43.00 122.62 29.60 221.90 100.0% 
-21 -
TABEL 6: DE FAKTISKE FORPLIGTELSERS FORDELING PÅ MODTAGERE 1976-1991 
(MILLIONER ECU) - Fortsat (2) 
1976 - 1981 - 1986 - 1991 
1980 1985 1990 
CIMMYT 
CIAT 
CIP 
CGIAR 
ADB 
NORDYEMEN 
ICRISAT 
IRRI 
CGIAR 3. LANDBRUGSFORSKNING 
- 2.00 
2.95 3.00 
1.50 1.70 
5.35 16.91 
1.50 
1.10 
5.52 2.50 
4.00 . 3.20 
6.95 21.10 3.15 
5.85 
3. LANDBRUGSFORSK. I ALT 16.57 24.70 38.01 9.00 
4. FORVALTNING 6.00 21.50 21.81 9.00 
FORPLIGTELSER I ALT 371.67 921.73 1382.50 357.24 
(1+2+3+4) 1 ALT % 
2.00 
5.95 
3.20 
25.41 
1.50 
1.10 
8.02 
7.20 
33.90 
88.28 
58.31 
3033.14 
OVERSIGT - FORDEUNG PÅ REGIONER (MILUONER ECU) 
NORMALE PROJEKTER 
PROJ. EFTER KATASTROFER 
LANDBRUGSFORSKNING 
I ALT 1991 
ASIEN LATINAMERIKA 
181.66 127.99 
29.60 
5.85 3.15 
217.11 131.14 
62.3% 37.7% IALT 
309.65 
29.60 
9.00 
348.25 
100.0% 1976 -1991 
ASIEN LATINAMERIKA 
1806.69 790.35 
122.10 91.31 
51.72 36.56 
1980.51 918.22 
68.3% 31.7% IALT 
2597.04 
213.41 
88.28 
2898.73 
100.0% 
-22 
Betalingsbevillinger og deres udnyttelsesgrad 
3.7. Tabel 7 indeholder en oversigt over betalingsbevillingerne og udnyttelsen af dem i 
perioden 1977-1991. En nærmere specifikation er anført i bilag III. 
3.8. Siden 1977 er betalingsbevillingerne og de faktiske betalinger steget med 
gennemsnitligt ca. 20% pr. år. Specielt i samarbejdsprogrammets tidligste år var der 
imidlertid forskelle på over 100% fra år til år. 
Den samlede udnyttelsesgrad (1977-1991) for betalingsbevillingerne ligger på over 
80%. I den femtenårige gennemførelsesperiode kan der sondres mellem tre faser med 
forskellige bestemmelser vedrørende betalingsbevillinger. 
De første budgetter omfattede ikke-differentierede bevillinger (betalingsbevillingerne 
var lig med forpligtelsesbevillingerne), der viste sig at være uegnede for et fagligt 
bistandsprogram. Gennemførelses- og udgiftstakten fulgte ikke forpligtelsestakten. 
I perioden 1979-1986 afsattes der differentierede bevillinger, og restbeløbene fra ét år 
fremførtes næsten automatisk til det næste. Kommissionen kunne derfor anvende 
disse midler som en "stødpudefacilitet" ved uforudsete fremskyndelser eller 
forsinkelser i betalingerne, hvad der gav et godt resultat. Kun 4,5% af de afsatte 
bevillinger (40 ud af 900 mio. ECU) gik tabt som følge af manglende udnyttelse. 
Perioden fra og med 1987 har været præget af større budgetdisciplin (officiel ændring 
af finansforordningen i 1988) og en principiel tilbagevenden til en etårig 
bevillingsforvaltning. Efter begyndelsesvanskeligheder i 1987-1988 kom 
udnyttelsesgraden i 1989 og 1990 igen op på et tilfredsstillende niveau, nemlig hhv. 
93% og 100%. 
Den forholdsvis svage udnyttelsesgrad i 1991 hænger sammen med 1) revisionen af 
den indiske udviklingspolitik, der har forhalet gennemførelse af de igangværende 
projekter, herunder projektet "udbygning af veterinærtjenesten til kontrol af 
kvægsygdomme" (projekt 89/4), og 2) omlægningen af projektet "regionalt 
betalingssystem i Mellemamerika" (projekt 89/12), der har medført en midlertidig 
standsning af projektaktiviteterne. 
3.9. Projektgennemførelsestakten og den dertil svarende betalingstakt bestemmes 
overvejende af modtagernes evne til at opsuge de midler, der stilles til rådighed, mens 
Kommissionen kun har begrænsede muligheder for at påvirke forløbet. 
23 
Der kan undertiden opnås ret hurtige accelerationsvirkninger ved at forøge den faglige 
bistands indsats på grundlag af programmets årlige reserve til ekstern ekspertbistand 
eller støtte fra tjenestemænd i Kommissionen. Dette kan dog kun lade sig gøre for et 
begrænset antal projekter og under forudsætning af, at forsinkelsen skyldes et 
bestemt og overskueligt problem. 
Når der efter aftale med modtagerne sker en omlægning af et program eller dets 
gennemførelsesprocedurer, viser virkningerne sig gradvis og måske først efter et par 
år. En styrkelse af Kommissionens tekniske personale hjemme og ved delegationerne 
synes at være en betingelse for, at der kan opnås en betydelig og varig stigning i 
gennemførelsestakten. 
-24 
TABEL 7: BETALINGSBEVILUNGER OG DERES UDNYTTELSESGRAD 
PR KALENDERÅR - PERIODEN 1977-1991 (MILUONER ECU) 
KALENDER-
AR 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
IALT BETALINGSBEVILLINGER 
ÅRETS 
BUDGET 
45.0 
40.8 
55.6 
22.0 
67.5 
168.0 
112.5 
118.0 
134.5 
210.0 
248.8 
198.0 
183.2 
181.6 
249.7 
2035.2 FREMFØRT 
37.70 
35.60 
34.20 
14.10 
115.20 
66.40 
14.70 
0.90 
38.70 
132.10 
0.00 
*•* IALT 
45.0 
40.8 
93.3 
57.6 
101.7 
162.1 
227.7 
184.4 
149.2 
210.9 
287.5 
330.1 
183.2 
181.6 
249.7 
** FAKTISKE BETALINGER 
ÅRETS 
BUDGET 
6.5 
7.7 
18.6 
3.3 
53.4 
52.8 
28.6 
104.3 
133.7 
171.3 
154.3 
162.7 
169.6 
181.0 
170.9 
1418.0 FREMFØRT 
0.0 
35.6 
34.2 
14.1 
100.1 
41.9 
14.7 
0.9 
0.0 
0.0 
241.5 IALT 
6.5 
7.7 
18.6 
38.9 
87.6 
66.9 
128.7 
146.2 
148.4 
172.2 
154.3 
162.7 
169.6 
181.0 
170.9 
1660.2 UDNYTTELSESGRAD 
% 
ÅRETS 
BUDGET 
14 
19 
33 
15 
79 
31 
25 
88 
99 
82 
62 
82 
93 
100 
68 
** FREMFØRT 
100 
100 
100 
87 
63 
100 
100 
" IALT 
14 
19 
20 
68 
86 
37 
57 
79 
99 
82 
54 
49 
93 
100 
68 
** 
Kan Ikke anføres for den samlede periode, da fremførte beløb også kunne være indregnet i budgetbeløbet (årets budget) for det 
foregående år. 
-25 
Varebistandens effekt for de samlede betalinger 
3.10. De (ovenfor nævnte) faktiske årlige betalinger omfatter de direkte betalinger 
vedrørende "normale" projekter og også betalingerne via varebistand. Denne form for 
bistand har givet mulighed for hurtig overførsel af midler til finansiering af lokale 
omkostninger i forbindelse med EF-støttede projekter. Den kan imidlertid kun 
anvendes i specielle tilfælde, hvor det pågældende land har et godtgjort behov for 
varen og har den institutionelle struktur, der kræves for at håndtere den fysiske og 
finansielle forvaltning af overførslen af varer og midler. Dette har været tilfældet i 
Indien, der gennemsnitligt har modtaget 35 mio. ECU pr. år i perioden 1980-1989 
(hovedsagelig bulk-gødning). 
I gennemsnit tegnede varebistand sig for 27% af de årlige betalinger inden for det 
finansielle og faglige samarbejde i denne periode, med en rekord på 42% i 1983. 
Siden skete der gradvis et fald til 24% i 1989, da der fra og med 1988 blev afsat færre 
midler til denne form for bistand. Betalingsniveauet for "normale" projekter er således 
stigende. 
26-
KAPITEL 4: ANDRE FORMER FOR BISTAND TIL ALA-LANDENE 
Forpligtelser 1991 
4.1. Tabel 8 viser for 1991 Fællesskabets forpligtelser vedrørende andre former for bistand 
til udviklingslandene i Asien og Latinamerika end det finansielle og faglige 
samarbejde. Forpligtelserne er fordelt på tre kategorier: udviklingsbistand, økonomisk 
samarbejde og humanitær bistand. Beløbene i parentes er de samlede beløb, der er 
opført under de budgetposter, som også vedrører andre lande end ALA-landene. 
TABEL 8: SAMTLIGE FORMER FOR BISTAND TIL UDVIKLINGSLANDENE I ASIEN OG 
LATINAMERIKA (1/3) 
(millioner ECU) 
UDVIKLINGSBISTAND 
Kapitel 
Artikel 
Konto Tekst Samlede 
disponible 
bevillinger 
i 1991 
B7-3000 
3010 
B7-3030 
B7-5010 
B7-20 Finansielt og fagligt samarbejde 
med udviklingslandene i Asien og 
Latinamerika 
Kompensationsordning for tab af 
eksportindtægter i de mindst 
udviklede lande, der ikke har 
undertegnet Lomé-konventionen 
Fællesskabets deltagelse i aktioner 
til fordel for udviklingslande, som 
gennemføres af ikke-statslioe 
organisationer 357.24 
0.06 
(0.07) 
Fødevarehjælp 46.90 
(104.28) 
120.25 
(684.01) 56.3% 
0.0% 
7.4% 
18.9% 
UDVIKLINGSBISTAND I ALT 524.45 
(1145.59) 82.6% 
-27-
TABEL 8: SAMTLIGE FORMER FOR BISTAND TIL UDVIKLINGSLANDENE I ASIEN OG 
LATINAMERIKA (2/3) 
(millioner ECU) 
ØKONOMISK SAMARBEJDE 
Kapitel 
Artikel 
konto Tekst Samlede 
disponible 
bevillinger 
i 1991 % 
B4-1040 
B4-1041 
B7-3001 
3011 
B7-3002 
3012 
B7-3003 
3013 
B7-3004 
3014 
B7-3005 
3015 
B7-5020 Udarbejdelée af eneroiproorammer 
Teknologioverførsel oo -udveksling med 
udviklingslande på energiområdet 
Fremme af de asiatiske og 
latinamerikanske udviklingslandes 
handelsforbindelser 
Foranstaltninger til fremme af 
bestræbelserne for regional eller 
subreoional integration mellem 
udviklingslande i Asien og Latinamerika 
Samarbejde med udviklingslande i Asien 
og Latinamerika på energiområdet 
Uddannelsesforanstaltninger til fordel for 
statsborgere fra udviklingslande i Asien 
og Latinamerika 
Foranstaltninger til fremme af 
Fællesskabets investeringer i 
udviklingslande i Asien og Latinamerika 
som led i aftalerne om økonomisk og 
handelsmæssigt samarbejde 
Foranstaltninger i forbindelse med 
handelsmæssige oo økonomiske 
samarbejdsaftaler med tredjelande 2.00 
(9.41) 
1.36 
(2.28) 
16.35 
3.22 
9.60 
12.35 
9.98 
1.37 
(8.41) 0.3% 
0.2% 
2.6% 
0.5% 
1.5% 
1.9% 
1.6% 
0.2% 
ØKONOMISK SAMARBEJDE I ALT 56.23 
(64.56) 8.9% 
28-
TABEL 8: SAMTLIGE FORMER FOR BISTAND TIL UDVIKLINGSLANDENE 1 ASIEN OG 
LATINAMERIKA (3/3) 
(millioner ECU) 
HUMANITÆR BISTAND 
Kapitel 
Artikel 
Konto 
B7-3020 
B7-5045 
B7-5000 
B7-5046 Tekst 
Bistand til flygtninge oo fordrevne 
med henblik på disses selvforsyning 
Handlingsprogram for Nord/Syd­
samarbejdet vedrørende 
narkotikabekæmpelse 
Bistand til katastroferamte 
befolkninqer i udviklingslande og 
tredjelande 
Bekæmpelse af AIDS i 
udviklingslandene 
HUMANITÆR BISTAND 1 ALT 
SAMTLIGE FORMER FOR BISTAND 1 ALT Samlede 
disponible 
bevillinger 
i 1991 
44.97 
(46.02) 
4.41 
(9.34) 
3.64 
(122.70) 
1.04 
(4.82) 
54.06 
(182.88) 
634.74 
(139.03) % 
7.1% 
0.7% 
0.6% 
0.2% 
8.5% 
100.0% 
4.2. For alle bistandsformerne tilsammen beløb EF-forpligtelserne sig i 1991 til 634,74 mio. 
ECU, deraf 82,6% (524,45 mio. ECU) til udviklingsbistand, 8,9% (56,23 mio. ECU) til 
økonomisk samarbejde og 8,5% (54,06 mio. ECU) til humanitær bistand. 
29 
Samlet bistand 1976-1991 
4,3. Tabel 9 viser, fordelt på regioner og lande, den samlede bistand, som Fællesskabet 
ved brug af samtlige instrumenter har ydet ALA-landene i perioden 1976-1991. Den 
inddeles i tre kategorier: udviklingsbistand, økonomisk samarbejde og humanitær 
bistand. 
Udviklingsbistanden tegner sig for 86% (5 460 mio. ECU), mens det økonomiske 
samarbejdes andel er 7% (450 mio. ECU) og den humanitære bistands andel 8% (483 
mio. ECU). 
Den finansielle og faglige bistand til ALA-landene udgør 53% (2 899 mio. ECU) af 
udviklingsbistanden til disse lande; de vigtigste af de andre instrumenter inden for 
udviklingsbistanden er bidrag til aktioner til fordel for udviklingslande, der 
gennemføres af ikke-statslige organisationer (konto B7-5010), og fødevarehjælp (konto 
B7-200). 
30-
TABEL 9: SAMTLIGE FORMER FOR BISTAND, fordelt på regioner, PERIODEN 1976-1991 
(millioner ECU) 1/2 
UDVIKLINGS­
BISTAND 
(1) ØKONOMISK 
SAMARBEJDE 
(2) 
deraf fin. og 
faglig bistand 
B7-3000/3010 HUMANITÆR 
BISTAND 
(3) IALT 
(D + 
(2)+ (3) 
Sydøstasien 
KINA 
INDONESIEN 
LAOS 
FILIPPINERNE 
THAILAND 
VIETNAM 
CAMBODJA (KAMPUCHEA) 
BRUNEI 
HONGKONG 
MALAYSIA 
SINGAPORE 
SYDKOREA 
Sydasien 
AFGHANISTAN 
BANGLADESH 
BHUTAN 
BURMA (MYANMAR) 
INDIEN 
MALDIVERNE 
NEPAL 
PAKISTAN 
SRI LANKA 
Asien, andre 
VESTBREDDEN 
NORDYEMEN 
SYDYEMEN 
Asien regionalt 
ASEAN 
MEKONG-KOMITEEN 
ASIEN 
DIVERSE 
MODTAGERLANDE 
CGIAR 
REGIONALT 223.924 
198.103 
26.979 
129.010 
206.359 
43.111 
14.407 
0.000 
0.006 
0.302 
0.000 
0.135 
3.287 
828.035 
17.331 
18.610 
1338.560 
3.130 
33.460 
380.862 
137.968 
27.050 
43.804 
26.188 
31.850 
1.150 
20.520 
0.000 
33.900 
0.000 40.500 
169.810 
17.200 
97.300 
181.560 
2.400 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
1.000 
333.160 
16.400 
17.850 
750.550 
2.200 
24.160 
147.760 
56.840 
3.650 
25.510 
5.240 
31.850 
1.150 
20.520 
0.000 
33.900 
0.000 43.305 
9.351 
0.250 
9.811 
15.312 
2.332 
56.340 
0.100 
0.000 
3.223 
0.070 
0.000 
0.000 
4.661 
0.060 
0.620 
28.983 
1.680 
1.410 
5.936 
5.121 
0.000 
0.000 
0.130 
30.065 
0.600 
30.982 
1.057 
0.000 
0.355 4.050 
1.000 
7.733 
8.377 
22.512 
30.451 
0.000 
0.000 
3.250 
2.690 
0.000 
0.000 
22.400 
43.350 
17.391 
1.030 
47.603 
0.000 
1.407 
39.940 
2.370 
0.000 
0.750 
0.520 
2.055 
0.000 
4.597 
0.000 
0.000 
0.000 271.279 
208.454 
34.962 
147.198 
244.183 
75.894 
70.747 
0.100 
3.256 
6.215 
0.070 
0.135 
25.687 
876.046 
34.782 
20.260 
1415.146 
4.810 
36.277 
426.738 
145.459 
27.050 
44.554 
26.838 
63.970 
1.750 
56.099 
1.057 
33.900 
0.355 
-31 -
TABEL 9: SAMTLIGE FORMER FOR BISTAND, fordelt på regioner. PERIODEN 1976-1991 
(millioner ECU) 2/2 
UDVIKUNGSBISTAND 
O) ØKONOMISK 
SAMARBEJDE 
(2) 
deraf fin. og 
faglig bistand 
B7-3000/3010 HUMANITÆR 
BISTAND 
(3) IALT 
0) + (2) + (3) 
Sydamerika (lande) 
BOLIVIA 
COLOMBIA 
ECUADOR 
PARAGUAY 
PERU 
VENEZUELA 
BRASILIEN 
ARGENTINA 
CHILE 
URUGUAY 
ANDRE 
Sydamerika regionalt 
JUNAC 
REGIONALT 
Mellemamerika (lande) 
COSTA RICA 
EL SALVADOR 
GUATEMALA 
HAITI 
HONDURAS 
NICARAGUA 
DEN DOM. REP. 
PANAMA 
MEXICO 
CUBA 
Mellemamerika regionalt 
BCIE 
REGIONALT 
DIVERSE LANDE 
Latinamerika regionalt 
REGIONALT 
CGIAR 
DIVERSE LANDE 205.453 
43.116 
54.325 
21.117 
183.965 
2.280 
47.407 
6.675 
66.109 
7.941 
0.000 
65.000 
20.850 
38.406 
48.860 
60.476 
87.528 
103.343 
218.267 
27.838 
4.776 
14.919 
34.933 
55.230 
182.200 
14.580 
30.405 
25.410 
0.544 122.260 
26.200 
29.950 
10.400 
86.200 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
0.000 
65.000 
20.850 
36.500 
28.300 
38.000 
30.850 
57.960 
50.650 
19.300 
4.000 
6.240 
0.000 
55.230 
182.200 
14.580 
8.140 
25.410 
0.000 1.749 
12.905 
9.186 
1.806 
11.176 
3.172 
16.037 
10.642 
15.106 
6.679 
0.150 
13.597 
1.048 
3.370 
1.251 
4.718 
0.430 
0.970 
7.528 
0.898 
0.738 
21.208 
0.010 
0.210 
10.321 
2.688 
31.560 
8.598 3.125 
6.427 
3.080 
1.740 
5.122 
0.500 
3.341 
1.477 
4.239 
0.790 
0.000 
78.597 
0.000 
2.552 
14.392 
11.601 
2.076 
7.667 
22.126 
29.966 
5.654 
12.480 
0.000 
0.000 
1.200 
0.000 
0.933 
0.148 210.327 
62.448 
66.591 
24.663 
200.263 
5.952 
66.785 
18.794 
85.454 
15.410 
0.150 
157.194 
21.898 
44.328 
64.503 
76.795 
90.034 
111.980 
247.921 
58.702 
11.168 
48.607 
34.943 
55.440 
193.721 
17.268 
62.898 
9.290 
TILSAMMEN 
% 
% 5459.994 
86% 
100% 2898.730 
53% 449.505 
7% 482.709 
8% 6366.798 
100% 
-32 
ECIP 
4.4. Industri- og handelsvirksomheder i Fællesskabet, ALA-landene og 
Middelhavstredjelandene kan benytte sig af instrumentet kaldet "European 
Community Investment Partners" (ECIP). 
ECIP kan for det første yde støtte til private virksomheders initiativer med henblik på 
undersøgelse af mulighederne for oprettelse af fælles virksomheder og for det andet 
deltage i finansieringen og udviklingen af de menneskelige ressourcer, når der 
etableres sådanne fællesforetagender. 11991 godkendtes der 117 projekter. 
Som følge af programmets succes forudses der nu forberedt en rådsforordning, 
således at der skabes en solid, juridisk ramme og Kommissionen får mulighed for at 
videreudvikle ECIP-instrumentet. 
BILAG 
27. 2. 92 De Europæiske Fællesskabers Tidende *<*.U4«t»»»:*»*«»t'«"^w%i-»k>*u*< 
Nr. L 52/1 
BILAG I 
(Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) 
RÅDETS FORORDNING (EØF) Nr. 443/92 
af 25. februar 1992 
om finansiel og faglig bistand til og økonomisk samarbejde med udviklingslan­
dene i Asien og Latinamerika 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det 
Europæiske Økonomiske Fællesskab, særlig artikel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen ('), 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), 
og 
ud fra følgende betragtninger : 
Fællesskabet har som led i sine forbindelser med ud­
viklingslandene i Asien og Latinamerika (ALA-udviklings-
landene) siden 1976 iværksat et finansielt og fagligt 
samarbejde, som sanere er blevet suppleret med et økono­
misk samarbejde ; disse samarbejdsformer indgår som led 
i en global politik over for alle udviklingslande, der tillige 
omfatter øget samhandel, såvel ved integrering af disse 
lande i det multilaterale samhandelssystem som ved hjælp 
af passende foranstaltninger fra de kompetente internatio­
nale organisationers side og specifikke foranstaltninger 
såsom Fællesskabets generelle præferenceordning; 
Europas igangværende opbygning samt Fællesskabets 
øgede tilstedeværelse i verdens udviklingslande berettiger 
under hensyn til komplementariteten i Fællesskabets 
aktioner en videreførelse af de bestræbelser, der udfoldes i 
retning af øget økonomisk samarbejde af gensidig inte­
resse og øget udviklingsbistand fra Fællesskabet til ALA-
udviklingslandene, udvidelse af samarbejdet til andre 
lande eller sektorer i disse to områder, afsættelse af flere 
midler og øgede bestræbelser for at skabe bedre overens­
stemmelse med de nationale og lokale behov i hver enkelt 
region ; 
Det Europæiske Råd har gentagne gange bekræftet 
Fællesskabets politiske vilje til at forstærke samarbejdet 
med de regioner i verden, hvor udviklingsniveauet er for 
(') EFT nr C 119 af 4. 5. 1991, s. 6, og 
EFT nr. C 284 af 31. 10. 1991, s. 4. 
0 EFT nr. C 267 af 14. 10. 1991, s. 35. lavt, ved hjælp af en øget, koordineret og mere varieret 
bistandsindsats fra Fællesskabets og medlemsstaternes 
side ; 
Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Luxemburg 
den 28. og 29. juni 1991 om, at Fællesskabet og dets 
medlemsstater gennem Fællesskabets udviklingssamar­
bejdspolitik og ved at optage bestemmelser om menne­
skerettighederne i økonomiske aftaler og samarbejdsaf­
taler med tredjelande fortsat aktivt fremmer menneskeret­
tighederne og arbejder for, at alle individer eller grupper 
uden forskelsbehandling kan deltage i samfundslivet, idet 
der specielt tages hensyn til kvindens rolle ; 
Europa-Parlamentet har efter at have foretaget en dybtgå­
ende undersøgelse af spørgsmålet på flere af sine møder 
givet udtryk for ønsket om en sådan udbygning af samar­
bejdet og en revision af det gældende retsgrundlag for at 
sikre større effektivitet og gennemsigtighed i forbindelse 
med bistanden ; 
Rådet vedtog den 4. februar 1991 definitivt en række 
konklusioner vedrørende retningslinjerne for samarbejdet 
med ALA-udviklingslandene, navnlig hvad angår den 
prioritering, der skal foreuges, og de sektorer, der skal 
tages i betragtning, samt det hensigtsmæssige i at forhøje 
de dertil afsatte midler og gøre det muligt at foretage en 
vejledende mellemfristet programmering deraf ; 
samtidig med, at Europa-Parlamentet og Rådet har 
bekræftet de traditionelle aktionsområder, har disse insti­
tutioner fastlagt en række nye prioriterede områder, 
navnlig hvad angår miljøet, udviklingens menneskelige 
dimension og det økonomiske~ samarbejde betragtet som 
en foranstaltning af gensidig interesse for Fællesskabet og 
partnerlandene ; 
der, skal træffes beslutning om at finansiere den bistand, 
der er omhandlet i denne forordning, samt anden bistand 
til fordel for ALA-udviklingslandene ; 
et beløb på 2 750 mio. ECU skønnes nødvendigt til 
gennemførelse af bistanden efter denne forordning samt 
anden bistand til fordel for ALA-udviklingslandene i en 
første femårsperiode (1991-1995); 
4 ~'t^:Tv. ; '_-! I'^JIHJ-^ ti. ' i i '' ' *A1 * * ^ &i ii iidiï-JkLlZj. tl^-'Wh1'irWtl',i| Wi'rV>fi'iivwi;. 
Nr. L 52/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 92 
for perioden 1991-1992 er det beløb, der skønnes 
nødvendigt inden for de nuværende finansielle overslag, 
på 1 069,8 mio ECU ; 
de beløb, der skal indgås forpligtelser for til finansiering 
af bistanden for perioden 1993-1995, skal findes inden for 
Fællesskabets nuværende finansielle rammer, og ALA-
udviklingslandene bør inden for rammerne af budgettet 
for årene 1993-1995 være lige så højt prioriteret som i 
perioden 1991-1992; 
omfanget af fællesskabsbistanden for perioden efter 1995 
skal fastlægges efter de pågældende procedurer; 
der bør fastsættes forvaltningsmæssige regler for den 
finansielle og faglige bistand til og det økonomiske 
samarbejde med ALA-udviklingslandene ; 
Rådets forordning (EØF) nr. 442/81 af 17. februar 1981 
om finansiel og faglig- bistand til ikke-associerede udvik­
lingslande (') bør derfor ophæves ; 
Traktaten indeholder ikke anden hjemmel til vedtagelse 
af denne forordning end artikel 235 — Hvis der sker grundlæggende og vedvarende krænkelser af 
menneskerettighederne og fravigelser af de demokratiske 
principper, vil Fællesskabet kunne ændre eller suspendere 
gennemførelsen af samarbejdet med de pågældende stater 
ved at begrænse det til foranstaltninger, der direkte 
kommer de trængende befolkningsgrupper til gode. 
Artikel 3 
Alle ALA-udviklingslande er berettiget til at få del i den 
finansielle og faglige bistand og det økonomiske samar­
bejde. Ud over stater og regioner kan decentrale forvalt­
ninger, regionale organisationer, offentlige tjenester, lokal­
samfund eller traditionelle samfund, private institutter og 
erhvervsvirksomheder, herunder kooperativer, samt ikke-
statslige organisationer være modtagere og partnere. Den 
bistand, der er omhandlet i denne forordning, ydes under 
hensyn til hvert enkelt lands og hver enkelt regions behov 
og prioriteringer. 
Finansiel og faglig bistand 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING : 
Artikel 1 
Fællesskabet viderefører og udvider EF-samarbejdet med 
udviklingslandene i Asien og Latinamerika, i det følgende 
benævnt »ALAjudviklingslandene«, som ikke har under­
tegnet Lomé-konventionen og ikke er omfattet af Fælles­
skabets samarbejdspolitik med tredjelandene i Middel­
havsområdet. Dette samarbejde, der supplerer medlems­
staternes bistand, omfatter finansiel og faglig udviklingsbi­
stand og økonomisk samarbejde. I denne sammenhæng 
lægger Fællesskabet den allerstørste vægt på fremme af 
menneskerettighederne, støtte til demokratiseringsproces­
serne og til en effektiv og rimelig offentlig forvaltning, 
miljøbeskyttelse, liberalisering af samhandelen samt øget 
kulturelt samkvem ved hjælp af en stadig mere omfat­
tende dialog af fælles interesse vedrørende politiske, 
økonomiske og sociale spørgsmål. 
Artikel 2 
Fællesskabets udviklings- og samarbejdspolitik tager sigte 
på menneskets udvikling. 
Fællesskabet er klar over, at respekten for og den faktiske 
udøvelse af menneskets grundlæggende frihedsrettigheder 
og de demokratiske principper er forudsætningen for en 
reel og bæredygtig økonomisk og social udvikling, og vil 
øge sin støtte til de lande, der engagerer sig mest i disse 
principper, og især til konkrete initiativer i disse lande 
med henblik på at føre principperne ud i livet. 
(•) EFT nr. L 48 af 21. 2. 1981, s. 8. Artikel 4 
Den finansielle og faglige bistand tager hovedsagelig sigte 
på de fattigste befolkningsgrupper og lande i de to 
områder og gennemføres ved programmer og projekter i 
sektorer, hvor fællesskabsbistanden vil kunne spille en 
afgørende rolle. Der gennemføres navnlig foranstaltninger 
på områder, hvor det er vanskeligt at tilvejebringe de 
økonomiske og menneskelige ressourcer indefra, men 
som har stor strategisk betydning for udviklingen i disse 
lande eller for det internationale samfund som helhed. 
Artikel 5 
Den finansielle og faglige bistand tager navnlig sigte på 
udvikling af landdistrikterne og forbedring af fødevaresik­
kerheden. I denne forbindelse kan en integration af føde­
varehjælpen i andre udviklingsinstrumenter bidrage til at 
gennemføre denne hjælps rolle og de særlige formål 
hermed. Fællesskabsbistanden til landdistrikterne skal i 
øvrigt omfatte foranstaltninger i de små byer i landdistrik­
terne for at fremme beskæftigelsen. En forbedring af det 
økonomiske, juridiske og sociale miljø for den private 
sektor, herunder de små og mellemstore virksomheder, 
skal ligeledes tages i betragtning. 
Beskyttelsen af miljøet og naturressourcerne samt en 
bæredygtig udvikling er prioriteringer på lang sigt. 10 % 
af bistanden, som udgør det vægtede gennemsnit af de 
nødvendige finansielle bistandsmidler for perioden 
1991-1995 videnskabelige er forbeholdt projekter med 
særlig henblik på miljøbeskyttelse og navnlig beskyttelse 
af tropeskovene. 
Der tages desuden i forbindelse med hver enkelt foran­
staltning hensyn til beskyttelsen af miljøet og naturres­
sourcerne. 
iiii^i^ft^&^iftftiil^ 
27. 2. 92 .(;•!*< rt*c*f*<Mw«-»i 
De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 52/3 
Der lægges særlig vægt på foranstaltninger til bekæmpelse 
af narkotika. Fællesskabets samarbejde med ALA-udvik­
lingslandene med henblik på at fremme narkotikabekæm­
pelsen vil blive intensiveret på grundlag af en dialog, der 
indgår i en mere generel sammenhæng, dvs. producent­
landenes økonomiske udvikling og deres samarbejde med 
Fællesskabet. Dette samarbejde skal gælde foranstalt­
ninger vedrørende både humanitær bistand og udviklings­
bistand. 
Den menneskelige dimension i udviklingen indgår på 
grund af selve formålet med denne samarbejdsform i alle 
interventionsområderne. 
Den kulturelle dimension i udviklingssamarbejdet bør til 
stadighed holdes for øje i alle aktiviteter og programmer, 
som Fællesskabet deltager i. 
Bistanden bør derfor bU. gå til konkrete projekter vedrø­
rende demokratisering, effektiv og rimelig offentlig 
forvaltning og menneskerettighederne. 
Der skal desuden ikke blot sørges for, at de ændringer, 
som projekter og programmer indfører, ikke sker på 
bekostning af kvindernes situation og rolle, men derimod 
at der vedtages specifikke foranstaltninger eller projekter, 
der kan øge deres aktive deltagelse på lige fod i produk­
tionen og resultaterne heraf, i de sociale aktiviteter og i 
beslutningsprocessen. 
Der lægges ligeledes særlig vægt på beskyttelse af 
børnene. 
De etniske mindretalsgrupper fortjener særlig opmærk­
somhed gennem foranstaltninger til forbedring af deres 
levevilkår, samtidige med at deres kulturelle særpræg 
respekteres. 
Der tillægges de demografiske spørgsmål særlig opmærk­
somhed, navnlig spørgsmål i tilknytning til befolknings­
tilvæksten. 
Ved ydelse af fællesskabsbistand til udviklingsprojekter og 
-programmer bør der tages hensyn til de makroøkono­
miske og sektorbestemte problemer, og der bør lægges 
vægt på aktioner, der har indvirkning på økonomiens 
strukturering, på udviklingen af sektorbestemt politik og 
på institutionernes udvikling. For at styrke aktionernes 
effektivitet og opnå en større grad af synergi bør der søges 
iværksat en dialog og et samarbejde med de kompetente 
internationale institutioner og de bilaterale långivere. 
Bistand til udviklingslandenes nationale institutioner med 
henblik på at styrke deres evne til at forvalte udviklings­
politik og -projekter er et aktivitetsområde, der må 
forventes at få en strategisk betydning i udviklingsproces­
sen. En fortsat hensigtsmæssig dialog mellem udviklings­
landene og Fællesskabet er et vigtigt element i denne 
sammenhæng. 
Det regionale samarbejde mellem udviklingslande skal 
betragtes som et prioriteret område for finansiel og faglig 
bistand, bU. på følgende områder: — samarbejde på miljøområdet 
— udbygning af samhandelen inden for regionerne 
— udbygning af de regionale institutioner 
— støtte til regional integration og indførelse af poli­
tikker og aktiviteter, der er fælles for flere udviklings­
lande 
— regional kommunikation, herunder telekommunika­
tion, navnlig hvad angår standarder, net og tjenester 
— forskning 
— uddannelse 
— udvikling af landdistrikterne og fødevaresikkerheden 
— samarbejde på energiområdet. 
En del af bistanden kan anvendes til rehabilitering og 
genopbygning efter ulykker eller katastrofer af enhver art 
samt til forebyggelse heraf. 
Artikel 6 
Den finansielle og faglige bistand udvides til at omfatte 
de forholdsvis mere avancerede ALA-udviklingslande, 
navnlig på følgende særlige områder og i følgende særlige 
tilfælde : 
— demokratisering og menneskerettigheder 
— forebyggelse af katastrofer eller genopbygning efter 
sådanne 
— narkotikabekæmpelse 
— miljø og naturressourcer 
— udbygning af institutionerne, navnlig af den offentlige 
forvaltning 
— pilotprojekter til fordel for særlig dårligt stillede 
befolkningsgrupper, navnlig i store byområder 
:— regionalt samarbejde og regional integration, idet der 
særlig lægges vægt på samarbejds- og integrations­
foranstaltninger, som kan knytte fattige og forholdsvis 
avancerede lande sammen. 
Økonomiske samarbejde 
Artikel 7 
Det økonomiske samarbejde, der udformes i Fællesskabets 
og partnerlandenes gensidige interesse, skal bidrage til 
udvikling af ALA-udviklingslandene ved at hjælpe dem 
med at styrke deres institutionelle kapacitet for at gøre 
miljøet mere gunstigt for investering og udvikling og med 
at drage størst mulig fordel af de muligheder, som forø­
gelsen af den internationale samhandel, herunder det 
europæiske indre marked, frembyder, samt ved at øge 
tilstedeværelsen af samtlige medlemsstaters erhvervsliv, 
teknologi og knowhow, navnlig i den private sektor og i 
de små og mellemstore virksomheder. 
Nr. L 52/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 92 
Det økonomiske samarbejde tager navnlig sigte på at 
skabe et klima af tillid ved at støtte de lande, der gennem­
fører makroøkonomiske politikker og strukturpolitikker, 
som. har til formål at liberalisere samhandelen, åbne for 
investeringerne og fremme teknologioverførslen, bl.a. ved 
at beskytte intellektuel ejendomsret. gavebistand, der finansieres over De Europæiske Fælles­
skabers almindelige budget. 
Hver gang, det er muligt, foretages der en vejledende 
femårig programmering for hvert mål, land eller i givet 
fald region. 
Artikel 8 
Det økonomiske samarbejde finder bl.a. sted i følgende 
tre sektorer : 
1) forbedring af det videnskabelige og teknologiske 
potentiel og generelt af den økonomiske, sociale og 
kulturelle baggrund via uddannelsestiltag og overførsel 
af knowhow. Det videnskabelige og teknologiske 
samarbejde, bl.a. inden for højteknologiprogrammet, 
kan også nyde godt af gennemførelsen af det flerårige 
rammeprogram på forskningsområdet og af bestem­
melserne i Traktatens artikel 130 N. Det økonomiske 
samarbejde henvender sig især til ledere, økonomiske 
beslutningstagere og undervisere og omfatter alle 
økonomiske, faglige og videnskabelige områder, 
herunder energi, industri- og byøkologi og servicetek­
nologi ; samarbejdet bør fremme forbindelserne 
mellem de to parters forskningsinstitutter og -centre, 
og der bør tages hensyn til deres evne til hurtigt at 
tilegne sig knowhow og moderne teknologi med 
henblik på at udbrede kendskabet hertil i modtager­
landet ; 
2) forbedring af den institutionelle struktur med henblik 
på at gøre det økonomiske, lovgivningsmæssige og 
sociale miljø mere udviklingsfremmende, ledsaget af 
en intensivering af dialogen med partnerne ; 
o 
3) støtte til virksomheder, bl.a. i form af salgsfremstød, 
uddannelsestiltag og faglig bistand, etablering af kon­
takter mellem virksomheder og foranstaltninger, der 
fremmer deres indbyrdes samarbejde. 
Det regionale samarbejde skal betragtes som en vigtig del 
af det økonomiske samarbejde, især på følgende områder : 
— samarbejde om industriøkologi 
— samhandel inden for regionerne 
— regionale institutioner for økonomisk integration 
— regionalpolitik 
— kommunikation, herunder telekommunikation 
— forskning og uddannelse 
— samarbejde på energiområdet 
— industrielt samarbejde. 
Gennemførelsesbestemmelser Der tilstræbes samfinansiering med medlemsstaterne eller 
andre donorer gennem øget koordinering. Bistandens 
karakter af EF-bistand skal opretholdes. 
Artikel 10 
1. Fællesskabets finansiering af den bistand, der er 
omhandlet i artikel 9, dækker en første periode på fem år 
(1991-1995). 
2. De finansielle midler fra Fællesskabet, som skønnes 
nødvendige til iværksættelsen af denne bistand, udgør 
2 750 mio. ECU, hvoraf 10% skal bruges til miljøet og 
navnlig beskyttelsen af tropeskovene. Der skal afsættes 
1 069,8 mio. ECU for perioden 1991-1992 inden for de 
finansielle overslag for 1988-1992. 
For perioden 1993-1995 skal beløbet findes inden for 
Fællesskabets gældende finansielle rammer. 
3. Budgetmyndigheden bestemmer, hvilke bevillinger 
der skal være disponible for hvert regnskabsår, under 
hensyn til principperne om en forsvarlig forvaltning som 
omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedrørende De 
Europæiske Fællesskabers budget. 
4. For resten af den periode, der er omfatter af denne 
forordning, fastlægges bistandsbeløbet efter de gældende 
procedurer. 
Artikel 11 
Den finansielle og faglige bistand kan dække samtlige 
valutaomkostninger og lokale udgifter i forbindelse med 
gennemførelse af projekter og programmer, herunder om 
nødvendigt integrerede programmer og sektorbestemte 
projekter. 
Bl.a. kan vedligeholdelses- og driftsudgifter dækkes, når 
det drejer sig om økonomiske samarbejdsforanstaltninger, 
uddannelses- og forskningsprogrammer samt udviklings­
projekter og -programmer. Udgifterne kan dog, med 
undtagelse af uddannelses- og forskningsprogrammer, kun 
dækkes i startfasen og i gradvis aftagende omfang. 
Artikel 9 
Den finansielle og faglige bistand og udgifterne til det 
økonomiske samarbejde tager som hovedregel form af Der skal systematisk tilstræbes navnlig finansiel deltagelse 
fra parternes side (lande, lokalsamfund, virksomheder, 
individuelle modtagere) i den udstrækning, de har 
mulighed herfor, samt under hensyntagen til den enkelte 
foranstaltnings art. 
"•^VHW MAJ-JOAA4J »AtlU*£*/**W*# w W^W *; 
27. 2. 92 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 52/5 
Der kan ikke ydes fællesskabsbistand til betaling af skat­
ter, told og afgifter samt køb af jordarealer. 
Udgifter til analyser og ekspertundersøgelser på kort og 
lang sigt, der har til formål, at bistå modtagerne og 
Kommissionen med fastlæggelsen af den overordnede 
politik, planlægningen og gennemførelsen af foranstalt­
ninger samt kontrol og evalueringsarbejdet, dækkes 
normalt af fællesskabsmidlerne, enten som led i finansie­
ringen af individuelle foranstaltninger eller separat. at fastsætte de vejledende flerårige retningslinjer for de 
vigtigste partnerlandc 
at fastlægge samarbejdets interventionsområder inden 
for de enkelte temaer eller sektorer. 
Artikel 15 
1. Kommissionen varetager forvaltningen af den finan­
sielle og faglige bistand og af det økonomiske samarbejde. 
Artikel 12 
1. En del af den finansielle og faglige bistand og af det 
økonomiske samarbejde forbeholdes foranstaltninger til 
imødegåelse af særlige begivenheder, navnlig projekter til 
fremme af genopbygning efter katastrofer og til gennem­
førelse af uforudsete prioriteringer, især i lande, hvor over­
holdelsen af menneskerettighederne eller andre politiske 
forhold ikke tidligere gjorde det muligt at yde fællesskabs-
bistand. Højst 15 % må anvendes til dette formål, når 
budgetmyndigheden standser de årlige bevillinger. 
2. Ethvert ikke tildelt beløb svarende til 15 % af de 
årlige bevillinger frigøres den 31. juli samme år for at 
blive anvendt til andre formål. 
Artikel 13 
Alle fysiske og juridiske personer i medlemsstaterne kan 
deltage i udbud, licitationer, aftaler og kontrakter på lige 
vilkår. 
For den finansielle og faglige bistands vedkommende 
udvides denne deltagelse i almindelighed til modtager­
staten og kan i individuelle tilfælde også udvides til andre 
udviklingslande. 
I ekstraordinære og behørigt begrundede tilfælde kan der 
tillades anden oprindelse for særlige komponenters 
vedkommende. 
Artikel 14 2. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af 
repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommis­
sionens repræsentant som formand. 
3. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et 
udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget 
afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, 
som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor 
meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig 
med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, 
stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser som Rådet skal træffe 
på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget 
tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for 
medlemsstaterne, den vægt, som er fastlagt i nævnte arti­
kel. Formanden deltager ikke i afstemninger. 
Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når 
de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. 
Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse 
med udvalgets udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet 
nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet 
et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet 
træffer afgørelse med kvalificeret flertal. 
Har Rådet efter en måned ikke truffet nogen afgørelse, 
vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommissionen. 
4. Kommissionen meddeler regelmæssigt og mindst en 
gang om året medlemsstaterne de oplysninger, den er i 
besiddelse af, vedrørende de sektorer, projekter og aktio­
ner, som den har kendskab til, og som vil kunne støttes i 
henhold til denne forordning. 
5. Endelig sker der ligeledes i udvalget gennem 
udveksling af oplysninger en samordning mellem Fælles­
skabets samarbejdsaktioner og de aktioner, der gennem­
føres bilateralt af medlemsstaterne. 
Projekter og programmer, som omfatter ydelse af bistand, 
der indebærer udgifter for Fællesskabet på mere end 1 
mio. ECU samt væsentlige ændringer og eventuelle over­
skridelser af godkendte projekter og programmer, på mere 
end 20 % af det oprindeligt fastsatte beløb vedtages efter 
fremgangsmåden i artikel 15, stk. 3. 
Efter samme fremgangsmåde vedtages de retsakter, der er 
nødvendige for : Artikel 10 
Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet 
en årlig rapport om gennemførelsen af denne forordning. 
1 rapporten oplyses om resultaterne af budgettets 
gennemførelse med hensyn til forpligtelser og betalinger 
samt om de projekter og programmer, der er finansieret i 
årets løb. Denne rapport skal så vidt muligt indeholde 
iik^iiii^iW^iiiww-i^u^ti^i^iiii^i-iiLiiL. ^^^Uii^i^^^i^UUut^i^Jiiùiiuu^ 
Nr. L 52/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 2. 92 
oplysninger om de midler, der er anvendt på nationalt 
plan i samme regnskabsår. Den skal endvidere indeholde 
præcise og detaljerede oplysninger (pr. virksomhed, natio­
nalitet, osv.) om de licitationer, der er afholdt med 
henblik på iværksættelsen af projekter og programmer. 
Endvidere forelægger Kommissionen ved hver femårig 
periodes afslutning en samlet rapport med resultaterne af 
den løbende evaluering for at belyse ikke blot vilkårene 
for gennemførelse af projekterne og programmerne, men også det hensigtsmæssige i at opretholde eller ændre 
retningslinjerne for bistanden. 
Artikel 17 
1. Forordning (EØF) nr. 442/81 ophæves. 
2. Alle henvisninger til den ophævede forordning skal 
betragtes som henvisninger til nærværende forordning. 
Artikel 18 
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter 
offentliggørelsen i De Eurofceiske Fællesskabers Tidende. 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlems­
stat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 1992. 
På Rådets vegrie 
Vitor MARTINS 
Formand 
BILAG II 
1991-PROGRAMMET 
SAMMENFATTENDE BESKRIVELSE AF ALA-PROJEKTERNE 
Bilag II 
Modtager: Den Interamerikanske Udviklingsbank (IDB) (latinamerikanske lande) 
Nummer: ALA/91 /01 
Betegnelse: Særfond til finansiering af små produktive projekter 
EF-bidrag: 8 mio. ECU 
Projektet går ud på i Den Interamerikanske Udviklingsbank at oprette en særfond til 
finansiering af små produktive projekter til fordel for de fattigste befolkningsgrupper. 
Fondens ressourcer skal stilles til rådighed for disse grupper gennem private institutioner af 
typen stiftelser, kooperativer, sammenslutninger osv. til gennemførelse af foranstaltninger 
inden for produktion (landbrug, håndværk, tjenesteydelser osv.) og afsætning med henblik 
på at skabe yderligere indkomster og/eller nye arbejdspladser. 
IDB yder et bidrag til disse organisationer på op til 500 000 US$, som skal komme deres 
medlemmer eller begunstigede til gode, hovedsagelig på grundlag af programmer for lån på 
vilkår, der svarer til de normale vilkår i forbindelse med kredit i det pågældende land, som 
de af dette program omfattede personer normalt ikke har adgang til. 
Projektet har to målsætninger, dels at forbedre levevilkårene for de fattigste marginale 
befolkningsgrupper eller særlige grupper (indfødte, kvinder og handicappede), dels at styrke 
lokale organer, der repræsenterer disse gruppers interesser. 
ut 
Bilag II 
Modtager: Den Interamerikanske Udviklingsbank 
Nummer: ALA/91 /02 
Betegnelse: Særfond til finansiering af faglig rådgivningsbistand 
EF-bidrag: 2 mio. ECU 
Projektet går ud på i Den Interamerikanske Udviklingsbank at oprette en særfond til 
finansiering af kortvarige tjenesteydelser fra rådgivningseksperter fra Det Europæiske 
Fællesskabs medlemsstater. 
Disse ansættes til at gennemføre undersøgelser, yde faglig bistand i enkeltstående tilfælde 
og gennemføre faglige uddannelsesforanstaltninger, idet en sådan rådgivning normalt ydes 
i direkte forlængelse af bankens virksomhed som støtte til projekter, som banken allerede er 
i færd med eller planlægger at finansiere. 
Benyttelse af europæiske rådgivningseksperter gør bankens faglige kapacitet bredere, idet 
der på denne måde inddrages menneskelige ressourcer fra Europa. Hvis modtagerlandene 
får stillet europæisk ekspertise til rådighed inden for områder, hvor en sådan ekspertise 
besidder en særlig kompetence, skulle det kunne bidrage til, at lokalsamfundets evne til at 
indoptage midlerne forbedres, samt at forberedelsen af udviklingsprojekterne og 
ledsageforanstaltningerne forbedres. 
Projektet har til formål at intensivere overførslen af knowhow og udvekslingen af erfaringer 
mellem Europa og Latinamerika, hvilket skulle kunne styrke den europæiske tilstedeværelse 
i dette område og på mellemlang og lang sigt fremme gennemførelsen af fælles 
foranstaltninger. 
Bilag II 
Modtager: Bolivia 
Nummer: ALA/91 /08 
Betegnelse: Vandforsyning i byen Potosi 
EF-bidrag: 0,5 mio. ECU 
Projekttype efter forordningens artikel 3: Reserve til katastrofesituationer 
De tilpasnings-, tilslutnings- og behandlingsinfrastrukturer, der er indeholdt i projektet, vil på 
kort/mellemlang sigt kunne løse vandforsyningsproblemet i byen Potosi (120 000 
indbyggere), der efter hver tørkeperiode er plaget af kronisk mangel på vand, hvilket aktuelt 
forværres af den tørke, der i de sidste to år har hersket i området, og som har haft alvorlige 
konsekvenser for befolkningen. 
Takket være projektet vil hver af Potosis indbyggere få en gennemsnitlig vandmængde på 
70 liter pr. dag i normale perioder og på 40 liter pr. dag i tørkeperioder. 
Projektet vil derudover betyde en hygiejnisk set bedre kvalitet af vandforsyningen, idet vandet, 
som kommer fra laguner, ikke på nuværende tidspunkt er behandlet og derfor kan medføre 
smitte af enhver art. 
På grund af det meget væsentlige område, der berøres af projektet, vil såvel de sociale som 
de sundhedsmæssige virkninger for befolkningen i almindelighed og for kvinderne og 
børnene især være meget betydningsfulde. 
@ 
Bilag II 
Modtager: Bolivia 
Nummer: ALA/91/09 
Betegnelse: Quinoa - Potosi 
EF-bidrag: 6,1 mio. ECU 
Projekttype efter forordningens artikel 3: Udvikling af landdistrikter 
"Quinoa", en traditionel planteafgrøde i Andesbjergene, der er velegnet til klimaet i det 
bolivianske højland, er for visse befolkningsgrupper i disse bjergområder og specielt 
befolkningen i den sydlige del af Potosi-departementet den eneste afgrøde, der virkelig kan 
dyrkes, og bønderne bruger den som basislevnedsmiddel på grund af dens høje 
næringsværdi. Udvikling af denne sektor må nødvendigvis indgå i enhver foranstaltning til 
støtte for disse befolkningsgrupper. 
Programmet, der strækker sig over fire år, tager sigte på at fremme denne afgrøde i kraft af 
en række foranstaltninger inden for produktion, forskning og etablering af infrastruktur samt 
landbrugskredit og støtte til afsætning. 
Med programmet får de 4 300 familier i det berørte område (21 000 indbyggere, der er blandt 
de fattigste og ringest stillede i landet) mulighed for at forbedre deres ernæringsmæssige og 
økonomiske situation som følge af den øgede produktion af basislevnedsmidler og de øgede 
indtægter fra salget af overskydende quinoa og produkter fra husdyrbruget. 
Programmet omfatter en række foranstaltninger - inklusive undersøgelser, forskning og 
tilpasning af de nu anvendte mekaniserede eller traditionelle metoder - der skal bidrage til at 
forebygge udpining af jorden og at forbedre arealer, der tidligere har været udsat for en for 
intensiv og uhensigtsmæssig udnyttelse. 
Det er tillige hensigten at undersøge, organisere og støtte alle de aktiviteter, der knytter sig 
til quinoa-dyrkning og husdyravl, for at forbedre produktiviteten og sikre befolkningen et 
minimum af indtægter også i tilfælde af en dårlig høst. Der skal under programmet ligeledes 
indføres et kreditsystem og en ordning for støtte til bønderne og quinoa-
producentforeningerne på det afsætningsmæssige område. 
Programmet er i overensstemmelse med regeringens socialpolitiske mål om at hjælpe 
Altiplano-befolkningen og specielt den del af den, der er hårdest ramt af krisen inden for 
minedriften, til at opnå fødevareselvforsyning, så flytning til coca-dyrkningsområderne undgås. 
Økonomisk set skulle den forventede stigning i landbrugsudbyttet og indførelsen af mere 
rentable quinoa-dyrkningsmetoder resultere i en forøgelse af familiernes gennemsnitlige 
pengeindkomst og tilskynde bønderne i andre højlandsområder til at fremme denne 
traditionelle afgrøde. 
Bilag II 
Modtager: Colombia 
Nummer: ALA/91/15 
Betegnelse: Jobskabelse for unge i de større byer 
EF-bidrag: 6,3 mio. ECU 
Befolkningen i udkanten af Colombias større byer lever i den største fattigdom, og 
programmet tager sigte på at give de unge økonomiske forudsætninger for en harmonisk 
social og faglig udvikling, hvilket samtidig er et af de bedste indirekte midler til at bekæmpe 
kriminelle aktiviteter i forbindelse med narkotika. 
Disse unge lider under omfattende underbeskæftigelse og arbejdsløshed. De har ingen 
mulighed for at få en faglig uddannelse og er fuldstændigt udelukket fra det officielle låne-
og kreditmarked, hvilket gør det umuligt for dem at påbegynde en lovlig og rentabel 
økonomisk aktivitet. Denne situation er særlig alvorlig for unge enlige kvinder med børn. 
Programmet skal hjælpe de unge med at starte som iværksættere via en finansieringsordning 
til fordel for små nyoprettede virksomheder samt faglig støtte med det formål at forbedre 
både virksomhedernes og finansieringsordningens produktivitet og forvaltning. Programmet 
omfatter desuden tilbud om faglig uddannelse samt foranstaltninger vedrørende teknologisk 
udvikling. 
Den for programmets gennemførelse ansvarlige myndighed bliver Colombias Ministerium for 
Planlægning i samarbejde med "Consejeria para la Juventud Mujer y Familia". 
Hovedmålsætningen bliver at skaffe økonomisk støtte til de af programmet omfattede 
personer kombineret med faglig bistand til styring og ledelse af de små virksomheder for at 
sikre dem et bedre indkomstniveau og en mere produktiv udvikling takket være adgangen 
til de teknologiske og kommercielle nyskabelser, der indgår i programmet. 
Programmet, der skal gennemføres over en periode på fire år, vil i alt komme til at koste 7,15 
mio. ECU, hvoraf 6,3 mio. ECU skal finansieres af EF og 850 000 ECU af Colombia selv. 
Bilag II 
Modtager: Guatemala 
Nummer: ALA/91/21 
Betegnelse: Program for udvikling af landdistrikterne i Huehuetenango-departementet 
EF-bidrag: 12 mio. ECU 
Programmet skal danne grundlaget for en selvbærende udvikling koncentreret om landbrug 
og mindre håndværksvirksomhed i et geografisk område omfattende 15 kommuner i den 
nordlige del af Huehuetenango-departementet. 
De socioøkonomiske indikatorer antyder, at der er tale om en af de mest tilbagestående 
regioner set på landsplan (BNI på under 100 US$ om året); befolkningen i regionen er på ca. 
400 000 personer tilhørende ikke-spansktalende indfødte folkeslag. Regionen er geografisk 
isoleret og består af kuperet terræn, og den lider desuden under en alvorlig mangel på social 
og produktiv infrastruktur og manglende opmærksomhed fra de offentlige institutioners side. 
Denne situation er allerede alvorlig i sig selv og risikerer at blive katastrofal på grund af 
tilbagevenden af de flygtninge, som i sin tid forlod landet, og som ikke kan indpasses i et 
andet projekt, der støttes af EØF i departementet, og som nu er nået til enden på sin 
nyttevirkning. 
Programmet er derfor af hastende karakter, og på grundlag heraf skal der i en periode på tre 
år med de hurtigste midler sættes ind på tre hovedområder: 
skabelse af social basisinfrastruktur (drikkevand, sundhed, forbindelsesveje); 
støtte af produktion af basisfødevarer og af håndværksvirksomhed; 
teknisk og social uddannelse, samt samfundsudvikling. 
Programmet, der henhører under ministeriet for udvikling (MINDES), gennemføres 
fuldstændig decentraliseret på stedet (med udgangspunkt i Huehuetenango) og nyder en 
fuldstændig teknisk og finansiel autonomi med hensyn til gennemførelsen. Gennemførelsen 
overvåges af et udenlandsk fagligt bistandshold (seks eksperter, herunder en meddirektør). 
De midler, der stilles til rådighed, skal kanaliseres hurtigt til anvendelsesformålet efter en 
metode, som bygger helt og holdent på modtagernes eller samfundenes aktive og frivillige 
deltagelse både med hensyn til indkredsning og gennemførelse og den endelige forvaltning 
af de støttede foranstaltninger. 
Dette bidrag, der vil blive bakket op på passende måde af oplæringspersonalet under 
projektet, omfatter bl.a. gratis arbejdskraft til arbejdets gennemførelse. 
De samlede omkostninger ved projektet anslås til 17 800 000 ECU, hvoraf EØF finansierer 
12 000 000 ECU, modtagerne 4 500 000 ECU og regeringen 1 300 000 ECU. 
k\ 
Bilag II 
Modtager: Mellemamerikanske lande: Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, 
Nicaragua, Panama 
Nummer: ALA/91/23 
Betegnelse: Regionalt program for faglig bistand og udvikling af 
telekommunikationssektoren i Mellemamerika 
EF-bidrag: 13,8 mio. ECU 
Programmet tager sigte på at styrke regionens og de enkelte landes kapacitet inden for 
telekommunikation gennem en indsats, der drejer sig om både de organisatoriske og 
driftsmæssige rammer og - som et forsøg - selve infrastrukturen. 
En særlig indsats fra Fællesskabets side på dette område - der er udtrykkeligt nævnt i den 
særlige plan for Mellemamerika - er berettiget som følge af den endnu svage udbygning af 
telekommunikationen i regionen og den betydning, en styrkelse af 
telekommunikationssektoren kan få for den generelle udviklingsproces (bedre forbindelser 
til visse egne; indførelse af nye tjenesteydelser osv.) og integrationsproces i regionen, samt 
som følge af de indvundne europæiske erfaringer på området. 
Den foreslåede indsats omfatter to dele, der supplerer hinanden: 
* på den ene side en række faglige bistandsforanstaltninger, der er rettet mod den 
Regionale Tekniske Kommission for Telekommunikation i Mellemamerika 
(COMTELCA) og de nationale operatører, og som bl.a. vedrører harmonisering af de 
nationale bestemmelser på reguleringsområdet og standardisering og godkendelse 
af udstyr samt udarbejdelse af en plan for menneskelige ressourcer og særlige 
uddannelses- og rådgivningsforanstaltninger; 
* på den anden side en række specifikke projekter i de forskellige mellemamerikanske 
lande, der i hovedsagen tager sigte på udvikling af telefonien i landdistrikter og 
styrkelse af transmissionspotentialet. 
Programmet forudses gennemført i COMTELCA-regi og med fuldstændig teknisk og finansiel 
autonomi. Gennemførelsen vil blive kontrolleret af den udsendte faglige bistand (ca. 100 
mandmåneder). 
Programomkostningerne anslås til i alt 17 640 000 ECU, hvoraf 13 800 000 ECU forudses 
finansieret af EØF og 3 840 000 ECU af regionen. 
Fællesskabsbidraget vil ud over faglig bistand og uddannelse overvejende dække leverancer 
af udstyr og anlæg. 
Bilag II 
Modtager: Honduras 
Nummer: ALA/91 /24 
Betegnelse: Program for lån og faglig bistand til små virksomheder i landdistrikterne 
(PROCATMER) 
EF-bidrag: 9,6 mio. ECU 
Programmet er et led i den honduranske regerings bestræbelser på at afhjælpe 
strukturtilpasningspolitikkens negative sociale virkninger ved iværksættelse af foranstaltninger 
til fremme af den økonomiske aktivitet og lindring af de sociale vilkår, som samordnes af et 
nyetableret organ, Honduras' Sociale Investeringsfond (FHIS). 
Formålet med den foreslåede bistand er at fremme udviklingen af de uformelle små 
virksomheder i landdistrikterne, der kan blive en økonomisk dynamiseringsfaktor, hvis de kan 
overvinde deres vigtigste svagheder, som er forbundet med manglende adgang til lån og 
manglende ledelsesfærdigheder. 
Programmet omfatter således støtte til oprettelse af en revolverende kreditfond for små 
virksomheder i landdistrikterne med formidling gennem de eksisterende lokale 
finansieringsinstitutioner i Honduras, herunder primært de private udviklingsorganisationer 
(OPD). 
Det omfatter desuden faglig og uddannelsesmæssig støtte til disse formidlerorganisationer 
med det sigte at styrke deres indsats "i marken": ansættelse af yderligere rådgivere; 
finansiering af punktvise faglige bistandsforanstaltninger. 
Programmet falder ind under målene og retningslinjerne for FHIS, men er helt selvstændigt 
med hensyn til beslutninger og midler, idet styringen varetages af en fælles ledelse 
sammensat af en national direktør og en europæisk meddirektør, chefen for den udsendte 
faglige bistand. 
Programmet forudses at vare 4 år. De samlede omkostninger udgør 10,9 mio. ECU, deraf et 
EØF-bidrag på 9,6 mio. ECU. 
Fællesskabsbistanden vil først og fremmest bestå i bidraget til kreditfonden (5,5 mio. ECU) 
- hvortil der også ydes et nationalt bidrag - og støtten til gennemførelsesorganerne. 
Denne støtte forudses at bidrage til, at de små virksomheder i landdistrikterne integreres i det 
økonomiske kredsløb, og dermed også til, at indsatsen får varige virkninger. 
Bilag II 
Modtager: Landene på den mellemamerikanske landtange (Costa Rica, El Salvador, 
Guatemala, Honduras, Nicaragua og Panama) 
Nummer: ALA/91 /25 
Betegnelse: Mor-barn-sundhedsprogram 
EF-bidrag: 16 mio. ECU 
Dette projekt er en fortsættelse af projektet "Barnets overlevelse", som gennemførtes i 
Mellemamerika fra 1986 til 1991 med finansiel støtte fra EF og Italien. 
Det første projekt skulle danne grundlag for en omlægning af sundhedspolitikken vedrørende 
mødre og småbørn for at få nedbragt den høje børnedødelighed i området. Dette indebar, 
at der blev gjort en stor indsats for at nå ud til risikogrupperne og få tilrettelagt 
omsorgsarbejdet i samme perspektiv. 
Det er med projektet lykkedes at øge anvendelsen af nye strategier på stedet såsom 
udvidelse af sygesikringen og fokusering på risikogrupperne, decentralisering og styrkelse 
af strukturerne i yderområderne. Man har også fremmet forebyggelsesarbejdet, både det 
opsøgende arbejde og befolkningens deltagelse, bl.a. oplæring af sundhedsmedarbejdere 
fra lokalsamfundet. Begrebet integreret omsorg for mor-barn er indført og udviklet i 
forbindelse med strategien for den primære sundhedstjeneste. Der er indført forskellige 
metoder på teknisk, kulturelt og finansielt plan (bl.a. øget anvendelse af metoder med lave 
omkostninger). 
Projektet har givet bemærkelsesværdige resultater inden for alle områder. Den politik, der 
anvendes på stedet, bør derfor udvides, grundfæstes og forbedres; den bør gives større 
geografisk spredning, men samtidig i højere grad rettes mod bestemte områder og grupper; 
den bør grundfæstes med tiden, da den ofte først har givet resultater efter projektets 
afslutning; den bør forbedres der, hvor man kan øge effektiviteten ved bedre opfølgning og 
styrkelse af den lokale forvaltningskapacitet. Det er formålet med dette projekt, som med 
støtte i den proces, der blev påbegyndt i det tidligere projekt, skal øge mulighederne for, at 
projektet i udvidet form "falder heldigt ud" på lokalt plan; det er hovedformålet for denne 
projektfase. 
Projektet indeholder også forslag til fortsat styrkelse af dialogen og samarbejdet mellem de 
mellemamerikanske lande på områder, der berører sundhedspolitik og mor-barn-forholdet, 
således at den politik, der føres på nationalt niveau, styrkes og gøres mere effektiv og sigter 
mod øget tilnærmelse mellem landene. 
Programmet er udarbejdet for 5 år, og omkostningerne anslås til 16 000 000 ECU. Det 
omfatter regionale aktiviteter, der ledes af landegruppen i fællesskab, og nationale aktiviteter, 
som gennemføres i hvert enkelt land, og midlerne hertil kanaliseres først og fremmest (90%) 
til sundhedstjenesterne i yderområderne (regioner - distrikter, provinser - på lokalt niveau -
sundhedsposter og -centre). 
Bilag II 
Modtager: Ecuador 
Nummer: ALA/91 /26 
Betegnelse: Udvikling i landdistrikterne i Bolivar-regionen (FODERUMA, 2. fase) 
EF-bidrag: 8,7 mio. ECU 
Programmet, der løber over 4 år, er udarbejdet med henblik på at fortsætte, supplere og 
forbedre de foranstaltninger, FODERUMA siden 1984 har gennemført med bistand fra 
Fællesskabet i BOLIVAR-provinsen (mikroprojekter i landdistrikter - FODERUMA: NA/81/09). 
FODERUMA er et regeringsorgan for udvikling i landdistrikter, der er direkte affødt af den 
ecuadorianske regerings centralbank, hvis rolle det er at bidrage til udvikling af marginale 
lokalsamfund i landdistrikter via punktuelle foranstaltninger, der har til formål at forbedre disse 
gruppers indkomster og levevilkår. Nærmere betegnet henvender bistanden fra Fællesskabet 
sig i det foreliggende forslag til ca. 60 000 personer, der tilhører de fattigste og mest 
trængende sociale lag af den indfødte befolkning i denne forstemmende provins, som har 
landets største afvandringsprocent. 
Programmet omfatter: iværksættelse af foranstaltninger af diagnostisk og 
planlægningsmæssig art, udvikling af landbrugs-/kvægproduktion via erhvervsmæssig 
uddannelse, folkeoplysning og etablering af kredit, fremme af småindustri og håndværk, et 
program for istandsættelse af tilkørselsveje og mindre veje, et sundhedsprogram samt 
punktuelle foranstaltninger vedrørende skovplantning. 
Som følge af programmet vil ca. 12 000 familier kunne få forbedret deres levestandard ved 
at tage imod den støtte, der er nødvendig for at kunne valorisere den smule materielle 
ressourcer, de har, ved at bruge kreditordningen fornuftigt (landbrug, opdræt, mikroindustri) 
til forbedring af kostvaner og til styrkelse af deres formåen med hensyn til selvstyre og 
samfundsmæssig deltagelse i udviklingsforanstaltningerne, og fordi de får hensigtsmæssige 
grundlæggende infrastrukturer til rådighed, der kan forbedre transporten og handelen med 
varer samt sundhedstilstanden og undervisningen. 
Dette program ligger helt i forlængeise af den ecuadorianske regerings socialpolitik, idet 
regeringen i sit program for fattigdomsbekæmpelse (Programa de atenciôn a la pobresa 
extrema") prioriterer de indfødte befolkningsgrupper i Andesbjergene, som traditionelt er 
marginale samfundsgrupper, der har lidt under manglen på økonomiske og sociale strukturer. 
Regeringens program har som mål at øge bøndernes indkomster, mindske afvandringen, 
tilskynde til tilbagevenden til landområderne og udstyre samfundene med de grundlæggende 
produktive infrastrukturer. 
^ 
Bilag II 
Modtager: Peru 
Nummer: ALA/91 /27 
Betegnelse: Mikrovirksomheder/den uformelle sektor 
EF-bidrag: 13,2 mio. ECU 
Peru befinder sig i øjeblikket i en meget kritisk social og økonomisk situation med stor 
fattigdom og ekstrem høj arbejdsløshed. Denne situation, der gør sig særligt gældende i 
byerne (70% af den peruanske befolkning lever i byerne), hvor den "skjulte økonomi" for 
størstedelen af befolkningen er den eneste overlevelsesmulighed. 
For kort tid siden gjorde de peruanske myndigheder en stor anstrengelse for at genindpasse 
landet i verdensfinanssamfundet. Det skete på grundlag af et strukturtilpasningsprogram, som 
blev iværksat den 8. august 1990 under hensyntagen til henstillingerne fra IMF og 
forhandlingerne med "Paris-klubben" om en omlægning af udlandsgælden. Alle disse 
foranstaltninger, som er indlysende nødvendige, vil dog på direkte og mærkbar måde på kort 
sigt påvirke de forhold, som den fattigste del af befolkningen lever under. 
Denne situation er så meget mere dramatisk, som det peruanske folk er hårdt ramt af 
voldshandlinger og problemer i forbindelse med narkotika. 
Til at imødegå denne situation prioriterer den peruanske regering foranstaltninger, som kan 
afhjælpe den bestående fattigdom og fremfor alt forbedre den kritiske situation i den 
uformelle sektor. 
Foranstaltningerne skal tage sigte på bevarelse af arbejdspladser og jobskabelse ved hjælp 
af mikrovirksomheder og erhvervsuddannelse samt faglig bistand afpasset efter disse 
virksomheders specifikke situation. Hovedformålet med det specifikke program er at hjælpe 
denne sektor i "den skjulte økonomi", således at den fuldt ud kan bidrage til at bevare og 
skabe arbejdspladser. Det drejer sig om at vise, at iværksættelse af et kreditprogram samtidig 
med et program for erhvervsuddannelse og faglig bistand baseret på de peruanske 
institutioners og andre latinamerikanske institutioners knowhow. i denne sektor virkelig på 
væsentlig måde kan forbedre leveforholdene for denne del af befolkningen. 
Desuden omfatter programmet levering af basisfornødenheder. Finansieringen af programmet 
sker på grundlag af counterpart-midler. 
Programmet skal gennemføres i 4 byer (Lima, Callao, Arequipa og Chiclayo), som berøres 
af problemet med underbeskæftigelse, og målet er i løbet af programmets femårige løbetid 
at yde støtte til 26 000 mikrovirksomheder og forbedre indkomsterne og leveniveauet for de 
personer, der direkte eller indirekte er afhængige heraf. 
Ud over de ovenfor nævnte kvantitative målsætninger vil programmet også få væsentlige 
virkninger i metodehenseende, idet det kan demonstrere, at foranstaltninger afpasset efter 
mikrovirksomhedernes særlige situation kan bidrage til at styrke denne sektor. 
Det drejer sig om at overbevise den lokale banksektor om de foreslåede løsningers 
gyldighed, således at bankerne foranlediges til at overveje massiv långivning afpasset efter 
forholdene i den "skjulte økonomi". 
Bilag II 
De samlede omkostninger ved programmet er anslået til 15 460 000 ECU, hvoraf 13 200 000 
ECU finansieres af EØF og resten af modtagerlandet. 
® 
Bilag II 
Modtager: Colombia 
Nummer: ALA/91/31 
Betegnelse: Udvikling af silkeproduktion i Colombia 
EF-bidrag: 8 mio. ECU 
Projektet tager sigte på udvikling af silkeindustrien med en komplet produktionscyklus 
omfattende produktion af æg, produktion af plantemateriale, ormeavl, industriel tilvirkning af 
silketråd af høj kvalitet og i tilknytning dertil også fremme og organisering af 
håndværksmæssig vævning. 
Det vil blive til direkte gavn for 1 000 landbrugsfamilier i den nordlige del af Cauca-
departementet (Caloto, Corinto, Miranda, Padilla, Puerto Tejada og Santander de Quillichao), 
der er et økonomisk tilbagestående område med klimatiske og topografiske forhold, som gør 
det velegnet til udvikling af silkeproduktion. 
Projektet tilgodeser kvindernes aktive deltagelse på det håndværksmæssige (spinding), 
landbrugsmæssige (produktion af basisfødevarer) og industrielle (ormeavl) plan. Udviklingen 
af silkeproduktionen vil bidrage til en begyndende diversificering af Colombias eksport og en 
formindskelse af afhængigheden af kaffeeksporten. 
Gennemførelsen af projektets foranstaltninger vil henhøre under Sekretariatet for Folkelig 
Integration, Secretaria de Integraciôn Popular, som koordinerer den nationale 
genopretningsplan, der skal bidrage til den økonomiske udvikling i regionen. 
Hovedstrategien bliver at fremme udviklingen af en sammenslutning af silkeproducenter, 
etableringen af en industristruktur og i tilknytning dertil organisering af 
håndværksvirksomheder. 
Som resultat af denne indsats forventes der en produktion af silkegarn, som giver mulighed 
for eksport, og en forbedring af produktiviteten inden for basisfødevarer. Dette skulle medføre 
en forøgelse af indkomsterne og beskæftigelsen for de direkte modtagere. På mellemlang 
sigt skulle regionen få et kraftcenter, og på lang sigt skulle Colombia kunne gøre sig 
gældende som silkeeksportør på verdensmarkedet. 
Dette projekt, der falder ind under den særlige plan for samarbejde med Colombia, vil 
strække sig over seks år, og de samlede omkostninger beløber sig til i alt 12,1 mio. ECU, 
hvoraf EF forudses at finansiere 8 mio. og Colombia de resterende 4,1 mio. 
Bilag II 
Modtager: Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama 
Nummer: ALA/91 /33 
Betegnelse: Regionalt program for indsamling og behandling af hospitalsaffald 
EF-bidrag: 5 mio. ECU 
Ud af i alt 45 000 hospitalssenge i landene på Den Mellemamerikanske Landtange findes ca. 
20 000 eller næsten 45% i hovedstæderne. Derved frembringes der en stor mængde fast 
affald, nemlig 20 000 tons om året for de seks hovedstæder ifølge skøn opstillet af 
Panamerican Health Organization (PAHO). En meget stor del af denne mængde, som er 
stærkt bakteriebefængt, udgør en alvorlig potentiel smittekilde og må derfor for at fjerne 
enhver fare behandles af et kompetent personale og emballeres på passende måde inden 
destruktion ved forbrænding. 
Hospitalsadministrationerne er ganske vist klar over problemet, men de har kun i meget få 
undtagelsestilfælde de nødvendige midler til på passende måde at behandle dette 
sygdomsfremkaldende affald, som ekspederes ubehandlet til offentlige lossepladser. 
Overfladevandet og nedsivningsvandet samt dyr og mennesker på stedet kommer således 
let i kontakt med inficerede materialer og bliver bakteriesmittebærere, som kan forvolde 
alvorlige epidemier. I denne henseende er muligheden for forurening af de vandførende lag, 
som forsyner hovedstæderne, særlig foruroligende og vil kunne bidrage til en hurtig 
udbredelse af koleraepidemien, som hærger i regionen. 
Det foreslåede program er derfor af hastende karakter. 
Det består af to komponenter: 
1. På nationalt plan skal der i hver hovedstad indføres et system for håndtering, 
indsamling og behandling af farligt affald, som vil kunne betjene samtlige hospitaler, 
der i øjeblikket ikke har et sådant system. Der vil blive lagt særlig vægt på at fastsætte 
bestemmelser for drift og betaling af de ydede tjenester for således at garantere 
systemets levedygtighed og vedvarende funktion. Sideløbende hermed skal der 
iværksættes en foranstaltning for uddannelse/bevidstgørelse af samtlige berørte 
personer. 
2. På regionalt plan skal der med programmet indføres en ordning for samarbejde 
mellem administrationerne, med henblik på at fastlægge et fælles retsgrundlag for 
behandling af hospitalsaffald, samt en løbende udveksling af erfaringer på området 
og regelmæssig efteruddannelse af de berørte personer på højt niveau. 
Programmet, der teknisk og finansielt skal fungere autonomt, gennemføres med faglig 
bistand fra PAHO over fire år. 
De samlede omkostninger anslås til 8 600 000 ECU, hvoraf EØF finansierer 4 900 000 ECU, 
mens resten, nemlig 3 700 000 ECU, betales af modtagerlandene. 
Bilag II 
Modtager: Nicaragua 
Nummer: ALA/91/36 
Betegnelse: Integreret jordreform og udvikling af landdistrikter i Rio Bianco-området 
EF-bidrag: 13,5 mio. ECU 
Projektet planlægges gennemført i et område midt i landet, hvor der overvejende bor fattige 
småbønder, hvor økonomien, som traditionelt har været baseret på familiebrug med ustabil 
økologisk levedygtighed, er blevet hårdt ramt af krigen, og hvor et stort antal hjemsendte 
soldater og deres familier for nylig har slået sig ned, og projektet sætter sig det mål: 
at sikre en genopretning og en forbedring af befolkningernes økonomiske situation 
gennem en mere rentabel landbrugsdrift (agerbrug og husdyravl) samtidig med, at der 
gøres et fremstød for produktionsmetoder, som er bæredygtige på længere sigt, og 
at de forbindelsesveje, som er absolut nødvendige for at bringe regionen ud af dens 
isolation, forbedres; 
at forbedre livskvaliteten i bondesamfundene, ikke kun ved at hæve 
personindkomsten, men ligeledes ved at forbedre de offentlige infrastrukturer og 
tjenester (drikkevand, skoler, sundhedstjenester....); 
at bidrage til at løse problemet med de usikre ejendomsforhold ved at tillade 
bønderne at tilegne sig ejendomsretten til den jord, de dyrker, og fremme 
organisationsformer, som kan fremme driftens overgang til pengeøkonomi og 
frembringe et større overskud på regionsplan. 
Projektet har til formål at finde en lokal løsning på et mere generelt problem i Nicaragua efter 
krigen, der især kan mærkes i de opdyrkede grænseområder, som direkte har været 
skueplads for konflikten. Projektet tager sigte på at få sat gang i bondeøkonomien igen efter 
mere autonome metoder, som er mindre ødelæggende for miljøet, og som i højere grad kan 
bidrage til den nationale fødevaresikkerhed. Projektet skal også løse problemer med hensyn 
til ejendomsretten og adgangen til jorden samt fremme organisationsformer, som er tilpasset 
bøndernes virkelighed, ligesom projektet skal fremme de tidligere stridende parters 
integrering i samfundsøkonomien, således at der kan blive skabt et grundlag for en ægte 
national forsoning. 
® 
Bilag II 
Modtager: Lande i Mellemamerika: Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Honduras, 
Nicaragua, Panama 
Nummer: ALA/91/37 « 
Betegnelse: Regionalprogram til støtte for plante- og dyresundheden i Mellemamerika 
EF-bidrag: 6,4 mio. ECU 
Hovedformålet med programmet er at styrke og fremme plante- og dyresundheden i 
Mellemamerika med henblik på i videst muligt omfang at begrænse tab forårsaget af 
skadegørere og sygdomme, som beløber sig til ca. 1,2 mia. ECU årligt (20% af landbrugets 
BNP, som er på 6 mia. ECU). 
Programmet omfatter derfor foranstaltninger på to centrale områder: plante- og 
dyrekarantæne samt kontrol med de væsentligste skadegørere og sygdomme. 
På det første område vil tjenesterne og infrastrukturen på karantæneområdet blive 
styrket for at forhindre, at der indføres sygdomme, der ikke findes i regionen, og 
forinspektionen af eksportprodukter vil blive forbedret for at mindske risikoen for 
afvisning fra importørlandenes side; 
det andet underprogram tager sigte på at styrke kontrollen af de eksisterende 
sygdomme, der har størst betydning for de små og mellemstore producenter: 
brucellose og kvægtuberkulose, svinepest samt frugtflue i mangofrugter. 
Programmet gennemføres i samarbejde med Den Regionale Internationale Organisation for 
Plante- og Dyresundhed (OIRSA), der har sæde i San Salvador, og med de nationale 
myndigheder med ansvar for plante- og dyresundhed. 
Programmet vil imidlertid blive forvaltet af en uafhængig ledelse, sammensat af 
mellemamerikanske eksperter og to europæiske eksperter, der er udstationeret for en 
længere periode. Man påtænker at inddrage den private sektor (producentsammenslutninger 
og kamre) for at sikre en effektiv anvendelse af midlerne og opnå en langsigtet finansiering 
af aktiviteterne. 
5^ 
Bilag II 
Modtager: Indien 
Nummer: ALA/91/03 
Betegnelse: Havebrugsudviklingsprogram i Kerala 
EF-bidrag: 28,7 mio. ECU 
Programmets generelle målsætning er at forbedre landbrugernes indtjening i staten Kerala 
ved at øge produktionen af havebrugsafgrøder med høj værditilvækst og forbedre 
afsætningen af produkterne via moderne forarbejdning og bedre adgang til markedet for 
landbrugsprodukter. 
Dette skal ske ved finansiering af pilotaktiviteter, som kan kopieres i andre områder i Kerala, 
hvor det er velegnet. Lokalbefolkningen inddrages i programmets gennemførelse; mindst 
30 000 landbrugere vil umiddelbart få fordel af programmet. 
Det anslås, at det vil tage 6 år at gennemføre programmet til omkostninger på 36,760 mio. 
ECU, og heraf finansieres 28,7 mio. ECU af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab. 
Programmet ledes af et programlederkontor støttet af faglige bistandsarbejdere. Den indiske 
regering har givet programmet prioritet, og det betragtes som meget bæredygtigt med et 
økonomisk udbytte, som anslås til 32%. 
\% 
Bilag II 
Modtager: Sri Lanka 
Nummer: ALA/91 /07 
Betegnelse: Udbedring af kunstvandingen på nationalt plan 
EF-bidrag: 3,34 mio. ECU 
Det vigtigste mål for projektet er at stabilisere og øge landbrugsproduktionen og 
indkomsterne i landbrugsfællesskaberne ved udbedring og forbedret drift og vedligeholdelse 
af de eksisterende små og mellemstore kunstvandingsanlæg. Projektet, der skal finansieres 
af Verdensbanken, EF og Sri Lanka i forening og strække sig over 7 år, vil dække hele landet 
og omfatte a) udbedring og forbedring af omkring 1 000 små og 60 mellemstore/store 
kunstvandingsanlæg dækkende omkring 37 500 ha, b) oprettelse af landbrugsorganisationer 
og støtteenheder og indførelse af forbedrede drifts- og forvaltningsmetoder, c) uddannelse 
af personale og landbrugere, d) forskellige miljøbeskyttelsestiltag og e) undersøgelser og 
faglig bistand. 
De samlede omkostninger ved projektet er anslået til 41,5 mio. ECU, hvoraf EF vil betale 3,34 
mio. ECU over bevillingerne til finansielt og fagligt samarbejde (artikel 73000) til dækning af 
udgifter i udlandet til uddannelse, støtteenheder til landbrugerne, miljømæssige tiltag, faglig 
bistand og undersøgelser. Desuden vil der via counterpartmidlerne fra EF's fødevarehjælp i 
Sri Lanka blive stillet 7,59 mio. ECU til rådighed til finansiering af lokale udgifter af samme 
type. 
De vigtigste resultater af projektet bliver mere stabil og forøget årlig landbrugsproduktion på 
120 000 t uafskallet ris til en værdi af henved 12,5 mio. ECU. Projektet vil direkte komme 
mere end 100000 landbofamilier i projektområdet til gode. Projektets økonomiske forrentning 
er beregnet til 31%. 
Bilag II 
Modtager: Indien 
Nummer: ALA/91/11 
Betegnelse: Mindre kunstvandingsanlæg i Kerala 
EF-bidrag: 11,8 mio. ECU 
Det overordnede mål for projektet er at forøge indkomsterne i landdistrikterne, forbedre 
beskæftigelsesmulighederne og gøre området selvforsynende ved at tilvejebringe 
kunstvandingsfaciliteter, som vil medvirke til at forøge produktiviteten i landbruget på 
20 200 ha til gavn for 70 000 landmænd og deres familier. 
Det anslås, at projektet skal iværksættes over fem år og kommer til at koste 14,87 mio. ECU, 
hvoraf 11,8 mio. ECU skal finansieres af Det Europæiske Fællesskab. 
Projektet skal ledes af et projektkontor, der skal have faglig bistand. Projektet er højt 
prioriteret af den indiske regering og anses for særdeles levedygtigt med en anslået intern 
forrentning på 44%. 
Bilag II 
Modtager: 
Nummer: Bangladesh 
ALA/91/12 
Betegnelse: Befolkning og Sundhed IV: Pilotprojekt for forbedring af Upazila-f unktioner 
(UFIPP) 
EF-bidrag: 18,75 mio. ECU 
EF-projektet er et ud af over 50 projekter på sundheds- og befolkningsområdet, der i årene 
1992-1997 skal gennemføres som led i det fjerde befolknings- og sundhedsprojekt (FPHP). 
Tolv donorer, herunder EF og fire medlemsstater (B, D, NL og UK), vil under det fjerde 
befolknings- og sundhedsprojekt stille over 500 mio. ECU til rådighed for at bistå regeringen 
i Bangladesh med at (i) mindske fertiliteten, (ii) mindske sygeligheden og dødeligheden hos 
børn under 5 år, (iii) forbedre sundhedsplejen for mødre og mindske mødredødeligheden, (iv) 
mindske invaliditet, sygelighed og dødelighed som følge af fattigdomsrelaterede sygdomme 
såsom tuberkulose, spedalskhed og struma, (v) forbedre kvinders og børns ernæringstilstand 
og (vi) effektivisere indsatsen inden for familieplanlægning, moder/-bam-sundhedsydelser og 
andre sundhedsydelser. 
Ud over og som supplement til dette projekt har EF også til hensigt at støtte et større projekt 
vedrørende svangerskabsforebyggende midler inden for rammerne af det fjerde befolknings-
og sundhedsprojekt. De to projekter (48,75 mio. ECU) vil gøre EF til den næststørste donor 
inden for FPHP sammen med Tyskland og efter IDA (180 mio. US$). 
Dette projekt er et pilotprojekt, der sammen med 7 andre FPHP-projekter tager sigte på at 
styrke indsatsen inden for sundheds- og familievelfærdsydelser. EF-projektet tager specielt 
sigte på at øge efterspørgslen efter og brugen af sådanne ydelser især blandt kvinder, børn 
og lavindkomstgrupper i 50 underdistrikter (Upazilas) i landet. 
Bilag II 
Modtager: 
Nummer: Bangladesh 
ALA/91/13 
Betegnelse: Befolkning og Sundhed IV: Projekt vedrørende levering 
svangerskabsforebyggende midler 
EF-bidrag: 20 mio. ECU af 
Dette projekt udgør et vigtigt led i den del af det fjerde befolknings- og sundhedsprojekt, der 
vedrører "styrkelse af familieplanlægningsydelserne". Det vil bidrage til at sikre, at der til 
stadighed er adgang til svangerskabsforebyggende midler via de offentlige institutioner, ikke-
statslige organisationer og private almennyttige selskaber, der arbejder for en forøgelse af 
svangerskabsforebyggelseskvotienten fra ca. 33% ved FPHP's start til ca. 50% ved projektets 
afslutning. 
EF-projektet skal først og fremmest finansiere tilvejebringelsen af ca. 840 millioner kondomer 
i perioden januar 1993 - december 1996. Kondomer er et af de fem midlertidige 
familieplanlægningsmidler, der nu er til rådighed i Bangladesh. Der er i Bangladesh fri adgang 
til kondomer og andre svangerskabsforebyggende midler leveret af andre donorer. Dette 
projekt er overvejende et forsyningsprojekt. Der vil som led i det blive udpeget en EF-
indkøbsekspert, der får til opgave at indhente bud på, købe, inspicere, afsende og overvåge 
ankomsten af leverancer af kondomer i Bangladesh, og som også skal stå for de 
internationale valutatransaktioner i forbindelse med indkøb og forsendelse. Klareringen i 
ankomsthavnen i Bangladesh og distributionen i Bangladesh varetages af henholdsvis 
familievelfærdsdirektoratet og det sociale marketingsselskab. De samlede omkostninger ved 
dette projekt anslås til 20 mio. ECU. 
Bilag II 
Modtager: Indonesien 
Nummer: ALA/91/19 
Betegnelse: Grundvandsbaseret kunstvanding og vandforsyning på det nordlige Bali 
EF-bidrag: 10,3 mio. ECU 
Formålet med projektet er at forbedre indkomsterne for bønderne i et tilbagestående område 
på Balis nordkyst ved at genoptage dyrkningen af citrusfrugter, som tidligere var meget 
udbredt, men måtte ophøre, da træerne af sundhedsmæssige årsager måtte udryddes. 
Projektet stiller kunstvandingsfaciliteter og drikkevandsforsyning til rådighed for omkring 
7 000 familier med ca. 1 575 ha. Det forventes, at landbofamiliens indkomst vil kunne stige 
med 200% som følge af projektet. Den økonomiske rentabilitet er på 44%. Omkostningerne 
til projektet anslås til 12,9 mio. ECU, hvoraf EØF vil bidrage med de 10,3 mio. ECU. 
Gennemførelsen vil tage fire år. 
€) 
Bilag II 
Modtager: Kina 
Nummer: ALA/91 /20 
Betegnelse: Intensivering af den vegetabilske produktion i Xinjiang-provinsen 
EF-bidrag: 3,6 mio. ECU 
Formålet med dette projekt, som skal gennemføres i Xinjiang-provinsen i det nordvestlige 
Kina, er at hjælpe de kinesiske myndigheder med at udvikle produktionen af hvede, majs og 
solsikker samt af en række andre afgrøder med henblik på fødevareforsyningssikkerhed og 
indtægter på mellemlang og lang sigt. Det omfatter bistand til to landbrugsforsøgsstationer, 
styrkelse af demonstrations- og landbrugskonsulentprogrammer og bistand til andre 
eksisterende hjælpetjenester inden for landbruget. 
De samlede omkostninger anslås til 5,1 mio. ECU. EØF's bidrag er på 3,6 mio. ECU, der skal 
ydes som gavebistand. Det dækker omkostningerne i udenlandsk valuta til faglig bistand, 
landbrugsredskaber og -udstyr, erhvervsmæssig uddannelse i udlandet osv. 
Fordelene vil vise sig i form af større og mere stabilt udbytte samt i form af udvidelser inden 
for det dyrkede område på grund af bedre forvaltning af vandet. Det område, der i første 
omgang berøres direkte af projektet, er på ca. 16 000 ha og dyrkes nu af omkring 6 800 
landmænd. 
Bilag II 
Modtager: ASEAN 
Nummer: ALA/91/28 
Betegnelse: EF-ASEAN-projekt for radarfjernmåling, ERS-1 
EF-bidrag: 3,9 mio. ECU 
Projektet har til formål at fremme samarbejdet mellem EF og ASEAN og overførslen af know­
how fra EF om fjernmåling, navnlig inden for radarsatellit-teknologi, som er udviklet af Den 
Europæiske Rumorganisation (ESA). Ved gennemførelse af projektet tilvejebringes der 
radardata fra ERS-1-satellitten gennem opnormering af modtagerstationen i Bangkok og 
installering af dermed forbundne dataforarbejdningsstationer i Indonesien, Malaysia og 
Filippinerne; endvidere øges ASEAN's muligheder for at udnytte og anvende ERS-1-teknologi 
til opfyldelse af behov på udviklings- og miljøområdet gennem uddannelse og 
demonstrationer med bistand fra EF-rådgivere. 
•*.? 
© 
Bilag II 
Modtager: Indien 
Nummer: ALA/91 /35 
Betegnelse: Kunstvandingsprojekt for Sidmukh og Nohar 
EF-bidrag: 31,83 mio. ECU 
Projektet kan karakteriseres som et integreret udviklingsprojekt for landdistrikter, idet 
grundlaget herfor er en investering på 65 mio. ECU i et omfattende kunstvandingsnet, der 
skal dække et disponibelt, opdyrkeligt område på 84 170 ha. Denne investering i 
kunstvanding og hertil knyttet agronomisk skovbrug og husdyravl vil kunne give mulighed for 
såvel en øget indkomst for det enkelte brug fra 5 700 IR (190 ECU) til 35 700 IR (1 190 ECU) 
som en diversificering af indkomstkilderne (diversificering af arealanvendelsen og udvikling 
af husdyravlen). 
Projektets gennemførelse anslås at vare 7 år med omkostninger på 65 mio. ECU, hvoraf 45 
mio. ECU skal finansieres af Det Europæiske Fællesskab, og hvoraf 38 mio. ECU stilles til 
rådighed i form af counterpartmidler fra hurtigt udbetalt bistand i form af varer. 
Projektet ledes af en projektstyringsenhed ledsaget af faglig bistand. Projektet er af den 
indiske regering blevet betegnet som en prioritet i dennes strukturtilpasningsprogram. Det har 
en anslået intern forrentning på 13%. 
Bilag II 
Modtager: Bangladesh 
Nummer: ALA/91 /16 
Betegnelse: Projekt for kombinerede orkanbeskyttelsesbygninger/underskoler 
EF-bidrag: 10,72 mio. ECU 
Projektet skal ses på baggrund af den generelle konsensus mellem regeringen og donorerne 
i Bangladesh efter orkanen i april 1991 om det hastende behov for et større projekt for 
investeringer i orkanbeskyttelsesbygninger i de orkanhærgede kystområder/øer i Bangladesh. 
Det fremgår af en foreløbig opgørelse, at der er behov for 3 000 beskyttelsesbygninger, heraf 
1 500 i højrisikozoner. Regeringen og ledende finansieringsinstitutter (f.eks. Verdensbanken) 
er i færd med at udarbejde en sådan større investeringsplan, medens enkelte donorer (først 
og fremmest EF og Saudi-Arabien) har påbegyndt opførelsen af stærkt påkrævede 
beskyttelsesbygninger i udvalgte højrisikoområder i forbindelse med reparation af 
orkanskadet social infrastruktur. 
Som led i projektet skal der opføres og udstyres ca. 150 kombinerede 
orkanbeskyttelsesbygninger/underskoler i Cox's Bazaar-området i Bangladesh, som kan 
udgøre et tilflugtssted for mindst 150 000 mennesker og dermed i væsentlig grad øge 
"orkansikringen" i et af de mest orkanhærgede kystområder, samtidig med genopbygning og 
reparation af områdets underskoler efter orkanskaderne i april 1991. For at sikre en optimal 
udnyttelse af beskyttelsesbygningeme såvel som en integration af lokalsamfundene i 
systemet for hurtig orkanvarsling og evakuering skal der som led i projektet også ydes støtte 
til NGO'er såsom Røde Halvmåne. Støtten skal bl.a. tage form af radiokommunikationsudstyr. 
Projektet gennemføres af en projektgennemførelsesenhed (PGE), som er oprettet under 
undervisningsministeriet, og som bakkes op med faglig bistand. Projektet forventes at være 
gennemført på 3,5 år (januar 1992 - juni 1995). De samlede omkostninger anslås til 15,716 
mio. ECU; EF's bidrag udgør 10,716 mio. ECU og omfatter 0,716 mio. ECU overført af 
Grækenland til Kommissionens særlige konto for orkankatastrofehjælp til Bangladesh efter 
Rådets afgørelse af 14. maj 1991 om en særlig EF-orkankatastrofehjælp til Bangladesh på 
60 mio. ECU. 
De resterende 5 mio. ECU finansieres parallelt af Tyskland af Kreditanstalt fur Wiederaufbau 
(KfW). 
Bilag II 
Modtager: Bangladesh 
Nummer: ALA/91/17 
Betegnelse: Støtte til (gen)opbygning efter naturkatastrofe: levering af cement 
EF-bidrag: 16,0 mio. ECU 
EF-projektet og -bistanden skal bidrage til at støtte landets bestræbelser inden for 
rehabilitering af infrastruktur og byggeprojekter efter orkanen i april 1991 og afhjælpe følgerne 
af Golfkrigen for Bangladesh's skrøbelige økonomi i det specielt vanskelige finansår efter 
disse begivenheder (dvs. 1991-1992). 
Projektet går hovedsagelig ud på gennem det normale banksystem at sætte den private 
sektor i stand til at importere cement i mængder svarende til 2-3 måneders forbrug. 
Endvidere bevirker projektet, at counterpart-midlerne i forbindelse med importen tildeles til 
supplering af regeringens interne ressourcebudget for det årlige udviklingsprogram for 
finansåret 1991-1992, særlig med hensyn til rehabilitering af infrastruktur og byggeprojekter. 
Projektet kommer til at koste 16 mio. ECU, herunder ca. 0,4 mio. ECU til faglig bistand til 
tilsyn og evaluering (plus revision). 
Bilag II 
Modtager: Bangladesh 
Nummer: ALA/91/18 
Betegnelse: Projekt II til beskyttelse mod hvirvelstorme (program for højtprioriterede 
arbejder) 
EF-bidrag: 2,5 mio. ECU 
Projektet skal ses i sammenhæng med en generel konsensus, der efter hvirvelstormen i april 
1991 opstod mellem regeringen og donorerne i Bangladesh om eksistensen af et 
påtrængende behov for genopbygning og udbedring af kystsikringen i det område, der blev 
hærget af hvirvelstormen. Det anslås, at det vil være nødvendigt at udbedre kystsikringen på 
en strækning på 193 km og opføre helt ny kystsikring på 70 km. Som følge af hvirvelstormen 
er der i realiteten ingen beskyttelse mod monsunstormfloder og fremtidige flodbølger i 
forbindelse med hvirvelstorme i store dele af kystområdet. 
På det tidspunkt, hvor hvirvelstormen hærgede, havde nogle konsulenter fra EF næsten 
afsluttet en undersøgelse af kystsikringen som led i forberedelsen af projekt II til beskyttelse 
mod hvirvelstorme (ALA/87/05), inden for hvis rammer kystsikringen og en række dermed 
forbundne støttestrukturer (f.eks. sluser og regulatorer) skulle udbedres. Projekt II til 
beskyttelse mod hvirvelstorme skulle efter planen være et femårigt projekt, som skulle 
påbegyndes i 1992-93 og finansieres af Verdensbanken. 
Som følge af de skader, hvirvelstormen i 1991 forvoldte, besluttede den bangladeshiske 
regering at fremskynde projekt II til beskyttelse mod hvirvelstorme og at gennemføre et 
"program for højtprioriterede arbejder" i form af kystsikring i de ødelagte områder i tørtiden 
i 1991-92 og 1992-93. Projektet har betegnelsen "projekt II til beskyttelse mod hvirvelstorme 
(program for højtprioriterede arbejder)" og vil omfatte udbedring eller genopbygning af en 
ødelagt strækning på i alt 263 km. 
Omkostningerne ved projekt II til beskyttelse mod hvirvelstorme (program for højtprioriterede 
arbejder) anslås til ca. 78,0 mio. ECU (91,8 mio. US$). Investeringsudgifterne vil blive afholdt 
af Verdensbanken, Saudi Fund for Development (SFD) og Japan. EF vil bidrage til 
finansieringen af projektet og yde den nødvendige faglige bistand til udarbejdelse af 
projektplanerne og overvågning af projektgennemførelsen. 
Bilag II 
Modtager: CGIAR's internationale landbrugsforskningscentre 
Nummer: ALA/91/10 
Betegnelse: Bistand til landbrugsforskning i form af bidrag til 1991-budgetterne for 
CIAT, CIMMYT, CIP, ICRISAT, IRRI og ISNAR 
EF-bidrag: 9,0 mio. ECU 
Dette program er en videreførelse af den støtte, som Fællesskabet siden 1977 har ydet til de 
internationale landbrugsforskningscentre under Den Rådgivende Gruppe for International 
Landbrugsforskning (CGIAR). Det drejer sig om seks forskningscentre: CIAT, CIMMYT, CIP, 
ICRISAT, IRRI og ISNAR. Bidraget på 9 mio. ECU svarer til 7,6% af centrenes budget for 
1991. 
BILAG 
Bilag III 
BILAG III: BETALINGER PR KALENDERÅR - (MIO. ECU) 
1976 -1991 
KÅLEN- FORPLIG-
DERÅR TELSER 77 % 78 % 79 BETALINGER I KALENDERÅRET 
% 80 % 81 % 83 % 84 % 
1976 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 v 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 21.00 
43.70 
29.70 
117.60 
132.50 
153.50 
134.70 
227.40 
249.30 
149.70 
268.60 
342.90 
264.00 
283.00 
279.59 
357.24 6.5 31 3.1 15 3.9 19 1.2 6 2.1 10 1.3 6 2.0 10 0.6 3 
4.6 11 5.5 13 9.8 22 6.8 16 3.2 7 2.8 6 2.7 6 
5.5 19 1.9 6 4.5 15 2.8 9 4.4 15 2.6 9 
3.7 3 24.3 21 30.5 26 15.3 13 14.5 12 10.1 9 
- 1.7 1 41.8 32 28.7 22 15.6 12 13.3 10 
- - - 1.9 1 12.3 8 52.1 34 10.0 7 
- - 3.3 2 8.7 6 31.8 24 
- - - - - 28.6 13 67.4 30 
. . . . 7.7 3 
IALT 3054.43 6.5 7.7 18.6 38.9 87.6 66.9 128.7 146.2 
KÅLEN- FORPLIG-
DERÅR TELSER 85 % BETALINGER I KALENDERÅRET 
86% 87% 88% 89% 90 % 91 % IALT % 
1976 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 21.00 
43.70 
29.70 
117.60 
132.50 
153.50 
134.70 
227.40 
249.30 
149.70 
268.60 
342.90 
264.00 
283.00 
279.59 
357.24 0.3 1 - - - - - - - - - - - -
3.2 7 1.8 4 0.9 2 -0.5 - 1.4 3 - -
0.5 2 2.4 8 0.7 2 0.8 3 0.6 2 1.6 5 0.9 3 
6.8 6 3.5 3 1.3 1 2.5 2 1.4 1 0.3 0 1.5 1 
7.8 6 8.5 6 1.7 1 -0.3 - 2.0 2 2.3 2 2.0 2 
16.6 11 8.5 6 7.7 5 6.8 4 8.0 5 6.2 4 7.3 5 
19.8 15 21.1 16 10.0 7 10.8 8 11.6 9 4.0 3 5.6 4 
35.5 16 19.6 9 13.1 6 13.6 6 5.2 2 10.1 4 19.9 9 
55.1 22 59.0 24 21.6 9 20.7 8 22.5 9 18.5 7 10.6 4 
2.8 2 27.1 18 18.9 13 19.8 13 11.3 8 11.8 8 17.1 11 
20.7 8 64.8 24 42.7 16 28.0 10 15.7 6 27.6 10 
13.6 4 36.7 11 32.9 10 21.9 6 18.3 5 
- - 9.1 3 33.4 13 12.6 5 13.9 5 
- - 11.3 4 39.3 14 16.4 6 
- - - - - - - - - - 36.7 13 18.3 7 
- - - - - - - - - - - - 11.3 3 21.0 
42.2 
29.2 
115.7 
125.1 
137.4 
126.7 
213.0 
215.7 
108.8 
199.5 
123.4 
69.0 
67.0 
55.0 
11.3 100.0 
97.7 
98.2 
98.4 
94.7 
89.5 
94.1 
93.7 
86.5 
72.7 
74.3 
36.0 
31.4 
17.9 
19.7 
3.2 
IALT 3054.43 148.4 17£2 154.3 163.5 169.6 181.0 170.9 1660.2 54.4 
* DE NEGATIVE BELØB VEDRØRER TILBAGEBETALINGER FRA ADB. 
BSN 0254-1459 
KOM(94) 541 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA il 
Katalognummer : CB-CO-94-568-DA-C 
ISBN 92-77-82977-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg