BILAG

til Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse

SCCP-salg pr. år i EU opdelt efter anvendelse og angivet i ton:

>TABELPOSITION>

Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om "Forslag til Rådets beslutning om vedtagelse af et flerårigt fællesskabsprogram til fremme af udvikling og brug af europæisk digitalt indhold på de globale net og fremme af sproglig mangfoldighed i informationssamfundet"

(2001/C 116/06)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 7. september 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport, Energi, Infrastruktur og Informationssamfundet, som udpegede Peter Morgan til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 9. november 2000.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 377. plenarforsamling af 29.-30. november 2000, mødet den 29. november, følgende udtalelse med 100 stemmer for og 2 hverken for eller imod.

1. Indledning

1.1. ØSU bifalder Kommissionens forslag til et flerårigt fællesskabsprogram til fremme af udvikling og brug af europæisk digitalt indhold på de globale net og fremme af sproglig mangfoldighed i informationssamfundet.

1.2. Programmet indgår i handlingsplanen for eEurope 2002 - "et informationssamfund for alle". Initiativet eEurope blev søsat af Det Europæiske Råd i Lissabon og er genstand for en selvstændig ØSU-udtalelse(1). Dette initiativ har tre prioriterede områder:

a) et billigere, hurtigere og mere sikkert Internet,

b) investeringer i mennesker og færdigheder,

c) større anvendelse af Internettet.

Programmerne under det sidste af disse områder vedrører:

- online-forvaltning: elektronisk adgang til offentlig service,

- europæisk digitalt indhold på de globale net.

Denne udtalelse omhandler således to delprogrammer under eEurope. Det er dog ØSU's opfattelse, at disse indsatsområder også i høj grad har en berettigelse i sig selv.

1.3. Programmets strategiske mål er defineret som følger:

a) at skabe gunstige betingelser for markedsføring, distribution og anvendelse af europæisk digitalt indhold på de globale net og derved stimulere økonomisk aktivitet og forbedre beskæftigelsesudsigterne,

b) at stimulere brugen af Europas indholdspotentiale, navnlig information i den offentlige sektor,

c) at fremme flersprogethed i det digitale indhold på de globale net og forbedre eksportmulighederne for europæiske indholdsvirksomheder og navnlig SMV'er gennem sproglig tilpasning,

d) at bidrage til den faglige, sociale og kulturelle udvikling af EU's borgere og lette den økonomiske og sociale integration af ansøgerlandenes borgere i informationssamfundet.

1.4. Programmet skal løbe over fem år - i perioden 2001-2005 - og har et samlet budget på 150 mio. euro. Fordelt på 15 medlemsstater over fem år betyder dette i gennemsnit to mio. euro pr. år eller 1 mio. euro pr. år til hver af de to aktionslinjer.

1.5. Rent budgetmæssigt og inden for rammerne af det overordnede eEurope-initiativ vil de mål, der nævnes i punkt 1.3, måske være urealistiske. ØSU tror dog, at programmet vil udgøre et vigtigt element i eEurope-initiativet, og opfordrer derfor Rådet til at sikre programmet den fornødne finansiering.

2. Programmet i hovedtræk - de vigtigste aktionslinjer

2.1. Budgetmidlerne skal fordeles på tre aktionslinjer. Hvert program har særlige målsætninger.

2.2. Fremme brugen af information i den offentlige sektor - 75 mio. euro

2.2.1. I besvarelserne til grønbogen om information i den offentlige sektor blev vigtigheden af eksperimenter med konkrete offentlige/private partnerskaber understreget. I første omgang vil der være tale om at stimulere demonstrationsprojekter, som knytter forbindelser mellem den offentlige og den private sektor for at udnytte information af europæisk interesse og med europæisk bredde. Ud over demonstrationsprojekter vil oprettelse af europæiske digitale datasamlinger blive fremmet. De private parters interesse og engagement bliver afgørende for udvælgelsen af den datatype og de områder, der skal dækkes.

2.2.2. Målene, der defineres i arbejdsprogrammet, kan omfatte:

- antallet og kvaliteten af de faktiske produkter og tjenester baseret på information i den offentlige sektor, der bliver tilgængelig,

- den økonomiske aktivitet og antallet af arbejdspladser, der opstår som følge af de nye produkter og tjenester baseret på information i den offentlige sektor,

- kvaliteten og mængden af kontakter, der knyttes mellem organisationer i den offentlige sektor og private indholdsvirksomheder,

- forbedring af tværnationalt samarbejde inden for information i den offentlige sektor (indførelse af bedste praksis over hele Europa),

- forbedring af adgangen til information i den offentlige sektor for borgere over hele Europa,

- forbedring af infrastrukturen for information i den offentlige sektor i ansøgerlandene.

2.3. Fremme sproglig og kulturel tilpasning - 60 mio. euro

2.3.1. Støtte til sproglig tilpasning af digitale produkter og tjenester vil bidrage til de europæiske indholdsvirksomheders eksportpotentiale. Samtidig vil det lette alle europæiske borgeres deltagelse i informationssamfundet. Tilstrækkelig støtte til adgangen til og udvekslingen af flersproglig og tværkulturel information er en vigtig katalysator for udviklingen af et europæisk massemarked for informationsprodukter og -tjenester. Under programmet vil der blive ydet støtte til oprettelse af et tættere samarbejde mellem de europæiske indholds- og sprogindustrier, hvorved man løser problemet med den sproglige fragmentering af de europæiske markeder og styrker begge sektorers globale konkurrenceevne. SMV'er og nystartede virksomheder vil få særlig opmærksomhed, og det samme gælder de mindre udbredte EU-sprog og sprogene i de potentielle nye medlemsstater.

2.3.2. Målsætningerne, der defineres i arbejdsprogrammet, kan vedrøre:

- succes og udvidede markeder for europæiske indholdsvirksomheder (og navnlig SMV'er) gennem sproglig og kulturel tilpasning,

- forøgelse af indholdet på de forskellige medlemsstaters sprog på de globale net,

- udvikling af den sproglige infrastruktur (opfattelsen af sprogindustrierne og de digitale indholdsindustrier), og navnlig infrastrukturen vedrørende ansøgerlandenes sprog,

- den økonomiske aktivitet og antallet af arbejdspladser, der skabes gennem de sproglige tilpasningsaktiviteter,

2.4 Støtte til katalysatorer på markedet - 10 mio. euro

2.4.1. Det foreslås, at der træffes foranstaltninger for at slå bro mellem virksomheder, der producerer digitalt indhold, og potentielle investorer. Desuden er det hensigten at fokusere på en mere effektiv handel med multimedierettigheder og mere effektive procedurer for handel med rettigheder.

2.4.2. De kvantificerede mål kan omfatte:

- antallet af nystartede og hurtigtvoksende indholdsvirksomheder, der får hjælp i deres kontakter med investorer af risikovillig kapital,

- antallet og kvaliteten af kontakter, der etableres mellem finansieringsinstitutionerne og indholdsvirksomhederne,

- den økonomiske aktivitet og antallet af nye arbejdspladser, der skabes gennem disse kontakter,

- pilotprojekternes bidrag inden for clearingsystemet for multimedie-rettigheder. Den økonomiske aktivitet og antallet af arbejdspladser, der skabes.

2.4.3. Målgruppen vil hovedsagelig bestå af leverandører af indholds- og sprogrelaterede tjenester i informationsværdikæden. Inden for programmet vil opmærksomheden især blive rettet mod SMV'er samt mod virksomheder og institutioner i ansøgerlandene.

3. Hvad står på spil?

3.1. Efter ØSU's opfattelse er den sproglige og kulturelle mangfoldighed i EU et aktiv.

3.2. Målet med programmet er at bidrage til skabelsen af et gunstigt virksomhedsmiljø, hvor den europæiske kreativitet, kultur, mangfoldighed og teknologiske styrke kan udnyttes kommercielt. Forholdet mellem dette program og beslægtede EU-programmer fremgår af bilaget.

3.3. Truslen mod det mål, som Kommissionen opstiller, og som ØSU tilslutter sig, er det forspring, amerikanske virksomheder har inden for digitale applikationer. Trafikken på Internettet stammer i øjeblikket i uforholdsmæssig høj grad fra USA, hvor det store flertal af hjemmesider i dag befinder sig. De fleste hjemmesider er på engelsk, og de fleste servere står i USA. Af de 100 mest besøgte hjemmesider befinder de 94 sig rent fysisk i USA.

3.4. Kommissionen mener, at mulighederne for de europæiske indholdsindustrier stadig ligger åbne, men at der er et tvingende behov for at gribe til handling nu, hvilket ØSU er enigt i.

4. Digitalt indhold

4.1. Kommissionen har givet følgende definition af "indholdsindustri", som naturligvis er meget bred:

"Indholdsindustrien består af de virksomheder, der beskæftiger sig med skabelse, udvikling, emballering og distribution af indhold: data, tekst, lyd, billeder eller multimediekombinationer heraf i analogt eller digitalt format på forskellige medier som f.eks. papir, mikrofilm, magnetiske medier eller optiske medier. Indholdsindustrien omfatter de forskellige segmenter af trykt forlagsvirksomhed (aviser, bøger, blade, virksomhedspublikationer), elektronisk forlagsvirksomhed (online-databaser, audio- og videotjenester, tjenester baseret på telefax og CD, Digital Versatile Disc (DVD), Internet World Wide Web, edutainment) samt de audiovisuelle industrier (fjernsyn, video, radio, audio og film)."

4.2. ØSU har med henblik på denne udtalelse fokuseret på nogle af de mange kategorier af indhold på Internettet:

- ISP-tjenester, herunder basisfaciliteter såsom elektronisk post og avancerede faciliteter baseret på søgemaskiner, der fører til fuldt kommercielle portaler.

- E-handel, der indbefatter forbindelser mellem virksomheder og mellem virksomheder og forbrugere, herunder formidling af kontakter mellem virksomheder.

- Myndighederne online, herunder forbindelser mellem regeringer (tværministerielle forbindelser), mellem regeringer og virksomheder (elektroniske indkøb) og mellem regeringer og borgere (tilladelser, skatter, sociale bidrag osv.). Desuden afstemninger og høringer online, der åbner mulighed for elektronisk demokrati.

- Offentlige informationskilder - lovgivning, regelværk, offentlige registre, nationale biblioteker, museer, geografisk information, befolkningsdata og folketal, virksomhedsregistre osv. Et centralt aspekt i den forbindelse er adgang til arkiver.

- Ikke-offentlige informationskilder - virksomheder, ngo'er, sportsklubber, universiteter, medier, nyhedsorganisationer, aktiebørser, faglige sammenslutninger og foreninger, faglig knowhow, f.eks. medicinsk ekspertise, osv.

- Underholdning - udvikling af bredbåndsplatforme for levering af audiovisuel underholdning: TV, film, musik, spil osv.

- Uddannelse leveret over netværk, især bredbåndsnet, rummer betydelige muligheder for både børn og voksne. Én mulighed er at styrke regne- og læsefærdigheder og sikre en bred spredning af nye kundskaber og viden, som behøves i informationssamfundet.

- Indhold rettet mod børn må betragtes som en særlig kategori af Internet-udbud. I forbindelse med Internettet er der brug for særlige programmer til at beskytte børn. Børn er kendetegnet ved, at de potentielt er de mest kompetente brugere af Internettet. De er potentielle brugere af alle de beskrevne voksentjenester, men udgør en særlig sektor inden for områder som uddannelse, underholdning og shopping. Deres informationsbehov er sandsynligvis også større end de fleste voksnes.

4.3. Denne vejledende liste giver os mulighed for at overveje, i hvor stor en udstrækning det nuværende program opfylder sine mål om fremme af udvikling og brug af europæisk digitalt indhold på de globale net.

4.4. Af denne analyse fremgår det klart, at aktionslinjen om fremme af udnyttelsen af information i den offentlige sektor er nyttig. Faktisk har ØSU i en tidligere udtalelse allerede givet sin støtte til udnyttelse af information i den offentlige sektor(2). Omsætning af information i den offentlige sektor til et digitalt format, der er tilgængeligt for den brede offentlighed, er et meget stort projekt. Det vil uden tvivl bidrage betydeligt til målet om, at digitalt indhold på de(t) nationale sprog skal være tilgængeligt på Internettet. Det er én af de to hovedindsatsområder i "eContent"-programmet, om end det kun udgør ét element i den samlede indsats vedrørende digitalt indhold, som er beskrevet ovenfor i punkt 4.2.

4.5. Finansiering af pakningen og konverteringen af offentlige data med henblik på Internet-adgang bør være de offentlige myndigheders ansvar og betales af disse, med mindre der kan findes en kommerciel løsning, hvori der evt. indgår en tredjepart, som bærer konverteringsomkostningerne, men til gengæld får fortjenesten af udnyttelsen. Under alle omstændigheder bør der skelnes mellem væsentlig information, som fremmer borgernes anvendelse af deres demokratiske rettigheder - som enten stilles til rådighed gratis eller til en meget reduceret pris - og information i kommercielt øjemed, hvor prisen - fordi informationen bør være umiddelbart tilgængelig - må baseres på udgifterne til trykning, ajourføring, adgang og overførsel af data, som der kan udstedes en faktura for; ellers bør der være tale om en rimelig markedspris. ØSU afventer Kommissionens forslag herom. Programforslaget om erfaringsudveksling mellem nationale myndigheder kunne være af stor værdi.

4.6. ØSU opfordrer Kommissionen til at iværksætte projekter med henblik på at sikre, at offentlige informationer, som er tilgængelige online, altid er aktuelle og løbende forbedres.

5. Fremme tilpasningen af sprogligt og kulturelt indhold

5.1. Kommissionens program indeholder to hovedelementer:

- Fremme af nye partnerskaber og indførelse af flersprogede strategier ved at fremme nye former for partnerskaber mellem den digitale indholdsindustri og sprogindustrien.

- Styrkelse af den sproglige infrastruktur, hvilket indebærer etablering af åbne rammer med standardiserede og interoperable flersprogede ressourcer, herunder f.eks. elektroniske leksika, korpora, oversættelseshukommelser og terminologisamlinger.

5.2. Nedenfor følger en evaluering af mulighederne for sproglig tilpasning af visse aspekter af digitalt indhold på Internet.

5.2.1. ISP-tjenester

a) På modersmålsniveau ville det være overraskende, hvis der ikke allerede fandtes ISP'er (Internet-udbydere og -leverandører) på de nationale sprog til at fremme dialog på den enkelte medlemsstats sprog. Det er ligeledes nødvendigt, at portaler tilbyder tjenester, der er tilpasset de nationale sprog. Der foreligger nu klare oplysninger om, at ISP'er og portaler på de nationale sprog allerede er i færd med at overhale engelsksprogede websteder i EU-landene.

b) Potentialet for nye interessegrupper af enhver type vil være med til at fremskynde Internettets udbredelse blandt almindelige borgere.

c) International dialog vil naturligvis finde sted på de sprog, som begge parter forstår. Dialogen mellem brugere vil foregå uden hensyntagen til Internet-leverandørens (ISP-tjenestens) sprog.

5.2.2. E-handel

a) Nationale virksomheder, der har til hensigt at etablere sig på nettet, vil anvende samme sprog som deres forretningspartnere eller kunder. Det samme gælder virksomhedskontakter.

b) Hvad angår international handel, vil globale kontakter mellem virksomheder foregå på det sprog, der anvendes inden for den pågældende sektor på verdensplan. For transaktioner mellem virksomheder og forbrugere vil aktiviteterne foregå på det sprog, der anvendes af kunderne i de enkelte lande.

c) Både a) og b) ovenfor indebærer muligheder for aktionslinjen om sproglig tilpasning.

5.2.3. Myndighederne online

a) Kun inden for rammerne af eksisterende aktiviteter i myndighedsregi repræsenterer Internet-transaktioner mellem myndigheder, mellem myndigheder og virksomheder og mellem myndigheder og borgere den største enkeltstående mulighed for udvikling af de(t) nationale sprog på Internettet. Transaktioner mellem myndigheder vil forbedre myndighedernes interne kommunikation. Transaktioner mellem myndigheder og virksomheder vil mindske udgifterne i forbindelse med offentlige indkøb og samtidig opmuntre alle aktører i forsyningskæden til at benytte Internettet og anvende de(t) nationale sprog, der tales af myndigheden. Transaktioner mellem myndigheder og borgere vil mindske omkostningerne ved offentlige tjenester, forbedre kvaliteten og give landets borgere et øget incitament til at bruge Internettet.

b) På internationalt niveau bør virksomheder, der planlægger transaktioner med nationale myndigheder, være forpligtet til at anvende de(t) nationale sprog.

c) Myndigheder, der ønsker at operere eller foretage transaktioner på verdensplan, kan vælge at gøre dette på mange sprog. I den forbindelse vil det være interessant at se, hvordan EU's sprogstrategi udvikler sig, når det gælder kommunikationen mellem medlemsstaterne og mellem EU-institutionerne og medlemsstaterne.

d) Elektronisk demokrati kræver bred Internet-penetration. Det vil potentielt være en positiv sideeffekt af den række af programmer, der bliver slået til lyd for her.

5.2.4. Offentlige informationskilder

a) Dette er en af aktionslinjerne i Kommissionens program. Det er en vigtigt led i udviklingen af de nationale sprog på Internettet, men det er bestemt ikke det eneste element.

b) Generelt bør enhver udlænding, der ønsker at søge i nationale myndigheders informationskilder, være forberedt på at gøre dette på de(t) nationale sprog. Oversættelse bør ikke være en prioritering, selv om nøgleordsbaserede søgninger på verdenssprog kan være til nytte.

c) Sproglig tilpasning vil have størst betydning i forbindelse med fælleseuropæiske databaser.

5.2.5. Ikke-offentlige informationskilder

a) Organisationer, der har data af almen interesse, vil fremme deres egne organisationsmæssige mål ved at stille deres information til rådighed online. Det gælder f.eks. sportsklubber, virksomheder, ngo'er og faglige organisationer.

b) Organisationer med et internationalt publikum eller kundekreds vil formentlig stille en oversættelse til rådighed for disse. Aktionslinjen kunne støtte disse aktiviteter.

5.2.6. Underholdning

a) Der er et oplagt publikum for underholdning på de nationale sprog, hvilket forklarer succesen bag nationalt TV.

b) Der er muligheder for, at national TV- og filmproduktion på de større EU-sprog kan udnyttes af flere lande. Andetsprogspræferencer blandt EU-borgere vil måske ændre sig væsentligt, når ansøgerlandene bliver medlemmer.

c) Der er et betydeligt eksportmarked for underholdning. Sprog er en vigtig faktor for underholdningssucceser i udlandet.

5.2.7 Uddannelse

Internettet er velegnet til f.eks. sprogundervisning for studerende på alle alderstrin.

5.2.8 Indhold rettet mod børn

a) Vigtigheden af eksemplariske websteder på de(t) nationale sprog kan ikke understreges tilstrækkeligt. Hvis populære børnewebsteder i EU oversættes, har de store muligheder på markederne i alle medlemsstater. De sproglige og kulturelle dimensioner er relevante.

b) Det er især vigtigt for børn, at nationale informationskilder er tilgængelige online - ordbøger, biblioteker, encyklopædier osv. Disse foreligger per defnition på de(t) nationale sprog.

c) Vi bør ikke undervurdere børns interesse for Internettets internationale dimension eller deres sprogkundskaber. De vil uvægerligt blive vant til at kommunikere på mange sprog og bør opmuntres hertil.

5.3. Af ovennævnte analyse fremgår det, at de vigtigste spørgsmål er:

- Bevarelse af medlemsstaternes sproglige og kulturelle mangfoldighed,

- fjernelse af sproglige hindringer for handel og samkvem mellem mennesker og dermed fremme i EU af en forståelse for og glæde ved Europas mangfoldige kulturelle og sproglige arv samt

- fremme af europæisk digitalt indhold på globale net.

5.4. Løsningen på disse spørgsmål er for det første betinget af, at der findes righoldige nationale "sprogøer" med adgang til alle aspekter af hverdagen på de enkelte medlemsstaters sprog. Dette indebærer, at hele spektret af digitalt indhold skal være til rådighed på de(t) nationale sprog med et passende indslag af eventuelle regionale sprog. Indhold af denne art bør også være tilgængeligt for EU-borgere uden for Europa.

5.5. Det er nødvendigt at bygge bro mellem disse miljøer, som i dag eksisterer uden for Internettet. Mange borgere er flersprogede og læser litteratur eller ser teater og opera på mange europæiske sprog. Internettet hindrer ikke denne eksisterende dialog. Den udfordring, EU står overfor, drejer sig om at bruge Internettet til at bygge endnu bedre broer.

5.6. Et vigtigt spørgsmål i forbindelse med den sproglige tilpasning er, om virksomheder og andre organisationer, der ønsker at bruge Internettet til at nå kunder og klienter, er parate. Det er indlysende, at det er billigere fra starten at udvikle et websted med henblik på flersproget adgang end at tilpasse webstedet bagefter. ØSU efterlyser pilotprojekter på det område.

5.7. Hvad sproglig tilpasning angår er der en række målsætninger:

a) tilgængeligheden af "digitalt indhold" på de nationale sprog;

b) tilgængeligheden på de globale net af "digitalt indhold" på de nationale sprog;

c) både a) og b) ovenfor, med særlig fokus på ansøgerlandene.

Endvidere vil udnyttelsen af resultaterne af det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling(3) være et vigtigt element i aktionslinjen. Også hvad angår anvendelsesområdet for denne aktionslinje, er der grund til bekymring over de sparsomme ressourcer, der er blevet afsat til formålet.

6. Opnåelse af programmets strategiske mål

6.1. Programmets strategiske mål er opstillet ovenfor i punkt 1.3.

6.1.1. At skabe gunstige betingelser for markedsføring, distribution og anvendelse af europæisk digitalt indhold på de globale net

Efter ØSU's vurdering vil programmet sandsynligvis skabe gunstige betingelser, men i betragtning af de knappe ressourcer, der er til rådighed, går det måske ikke vidt nok.

6.1.2. At stimulere brugen af Europas indholdspotentiale, navnlig information i den offentlige sektor

At programmet især tager sigte på information i den offentlige sektor er ganske spændende, da dette område rummer enorme muligheder.

6.1.3. At fremme flersprogethed i det digitale indhold på de globale net

I den udstrækning det drejer sig om nationale sprog og et nationalt publikum, vil programmet uden tvivl have en virkning, men det kan vise sig vanskeligere at nå ud til et internationalt publikum på et af verdenssprogene.

At forbedre eksportmulighederne for europæiske indholdsvirksomheder og navnlig SMV'er gennem sproglig tilpasning.

Dette initiativ er meget vigtigt for SMV'er og skulle kunne føre til innovation og jobskabelse.

6.1.3.1. At bidrage til den faglige, sociale og kulturelle udvikling af EU's borgere

At lette den økonomiske og sociale integration af ansøgerlandenes borgere i informationssamfundet

a) For at opnå begge disse strategiske mål må alt det indhold, der er beskrevet i punkt 5.2, være til rådighed. Dette kræver navnlig, at der er nationale internetudbydere, og at der foretages en fuldstændig digitalisering af erhvervsmæssigt, socialt og kulturelt indhold på de relevante websites.

b) Det program, som Kommissionen har foreslået, kan give stødet til udvikling af nationale websites både i medlemsstaterne og i ansøgerlandene. I denne henseende kan det være et værdifuldt initiativ, som ØSU kan støtte. På grund af de begrænsede EU-midler, der er til rådighed, må størstedelen af finansieringen imidlertid komme fra medlemsstaterne selv.

7. Konklusioner

7.1. Som allerede omtalt er der budgetmæssig dækning for udgifter på gennemsnitligt 1 mio. euro om året pr. medlemsstat i programperioden. Hvis støttemidlerne skal have nogen virkning overhovedet, må anvendelsen heraf være særdeles effektiv og målrettet.

7.2. De finansielle midler rækker kun til det forberedende arbejde i ansøgerlandene. Der vil derefter være behov for yderligere finansiering.

7.3. Aktionslinjen for digitalt indhold med dens fokus på information i den offentlige sektor giver de nationale regeringer, erhvervslivet og borgerne mulighed for at opnå adgang til en sand skatkiste af informationer.

7.4. Fremme af sproglig og kulturel tilpasning giver indholdsindustrien et kærkomment incitament til at udnytte den kulturelle styrke, der udspringer af vores nationale mangfoldighed. Endvidere fremmer det EU-borgernes deltagelse i informationssamfundet.

7.5. ØSU støtter helhjertet programmets hovedaktionslinjer, som er gennemtænkte og målrettede og vil få uvurderlig betydning for den europæiske familie af nationer. Der vil dog uvægerligt blive behov for flere midler.

7.6. Programmet alene kan ikke opfylde de strategiske mål, der er opstillet for det, men kan bidrage til udviklingen af disse strategier som led i eEuropa 2002-initiativet.

Bruxelles, den 29. november 2000.

Göke Frerichs

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) eEurope 2002 - An information society for all - Draft Action Plan (COM(2000) 330 final) (foreligger ikke på dansk, o. a.). Udtalelse er under udarbejdelse.

(2) ØSU's udtalelse om "Information i den offentlige sektor: en vigtig ressource for Europa - Kommissionens grønbog om information i den offentlige sektor i informationssamfundet" (KOM(98) 585 endelig udg.); EFT C 169 af 16.6.1999.

(3) Se ØSU's udtalelse om særprogrammerne under det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002), EFT C 407 af 28.12.1998, s. 123-159.