P9_TA(2021)0284

Maksimalgrænseværdien for imidacloprid

Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 af 15. april 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 med henblik på klassifikation af stoffet imidacloprid med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (2021/2705(RSP))

(2022/C 67/06)

Europa-Parlamentet,

— der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 af 15. april 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 37/2010 med henblik på klassifikation af stoffet imidacloprid med hensyn til maksimalgrænseværdien for restkoncentrationer heraf i animalske fødevarer (1),

— der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (2), særlig artikel 14 og 17,

— der henviser til udtalelse af 20. april 2021 fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler,

— der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

— der henviser til artikel 13 og 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

— der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (3),

— der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

— der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

A. der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 (4) fastsættes, at intet veterinærlægemiddel må markedsføres i Unionen, medmindre det er godkendt, og dets kvalitet, sikkerhed og virkning er blevet påvist, og det anerkendes, at forbedret adgang til oplysninger giver offentligheden mulighed for at fremsætte bemærkninger og sætter myndighederne i stand til at tage behørigt hensyn til disse bemærkninger;

B. der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 (5) fastsættes, at der bør gives oplysninger om, hvordan risikostyringsbeslutninger blev truffet, og om andre faktorer end resultaterne af risikovurderingen, samt hvordan disse faktorer blev afvejet mod hinanden, og at risikokommunikation bør bidrage til en participatorisk og åben dialog mellem alle interesserede parter for at sikre, at der tages hensyn til offentlighedens interesse og nøjagtighed, fuldstændighed, gennemsigtighed, sammenhæng og ansvarlighed i risikoanalyseprocessen;

C. der henviser til, at Det Europæiske Kemikalieagenturs (ECHA) vurderingsrapport af 18. februar 2011 med titlen »Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaricides and Products to control other Arthropods)« (6) kategoriserer signifikante toksicitetsdata for akvatiske arter og ikkemålarter;

D. der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/39/EU (7) anføres, at »Forureningen af vand og jord med rester af farmaceutiske stoffer er et nyt miljøproblem. Ved evaluering og kontrol af risikoen for eller via vandmiljøet ved farmaceutiske stoffer bør der tages tilstrækkeligt hensyn til Unionens målsætninger på miljøområdet. Med henblik herpå bør Kommissionen undersøge risiciene ved miljøvirkninger af farmaceutiske stoffer og analysere den nuværende lovgivnings relevans og effektivitet med hensyn til beskyttelse af vandmiljøet og menneskers sundhed gennem vandmiljøet.«;

E. der henviser til, at der i Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 (8) fastsættes minimumskrav, herunder oplysninger om aktivstoffets og dets metabolitters og urenheders potentielt skadelige virkninger på menneskers og dyrs sundhed eller på grundvandet, miljøet og ikkemålarter (flora og fauna);

F. der henviser til, at det i Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 (9) anføres, at »Alle oplysninger om potentielt uacceptable virkninger af plantebeskyttelsesmidlet for miljøet, planter og planteprodukter samt om kendte og forventede kumulative og synergistiske virkninger skal fremlægges.«;

G. der henviser til, at det i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF (10) fastslås, at »De dokumenter og oplysninger, som skal vedlægges ansøgningen om tilladelse til markedsføring, skal vise, at de fordele, der er forbundet med effektiviteten, opvejer de potentielle risici. I tilfælde af et negativt udfald skal ansøgningen afslås.«;

H. der henviser til, at der er indgivet en ansøgning om fastsættelse af en maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer (»maksimalgrænseværdi«) for imidacloprid i Salmonidae til Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«);

I. der henviser til, at agenturet på grundlag af udtalelse af 9. september 2020 fra Udvalget for Veterinærlægemidler (11) har anbefalet, at der fastsættes en maksimalgrænseværdi for imidacloprid på 0,6 mg/kg (600 μg/kg) i alle fisk, alt efter hvad der er relevant;

J. der henviser til, at der i Codex Alimentarius (12) ikke er fastsat en maksimalgrænseværdi for anvendelse i vand; der henviser til, at det fælles møde i FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation og Verdenssundhedsorganisationen om pesticidrester fra 2008 anbefalede et maksimalt acceptabelt dagligt indtag på 0,06 mg/kg fra restprodukter fra landbrugsafgrøder (13);

K. der henviser til, at udtalelsen fra Udvalget for Veterinærlægemidler, der ligger til grund for agenturets anbefaling, kun er gjort tilgængelig i sammendrag, og at den ifølge Kommissionen først vil blive gjort tilgængelig i sin helhed efter vedtagelsen af maksimalgrænseværdien;

L. der henviser til, at en udtalelse om fastsættelse af en maksimalgrænseværdi i henhold til EU-retten bør gøres offentligt tilgængelig og bør være let tilgængelig;

M. der henviser til, at sikring af, at risikovurderingsprocessen er gennemsigtig, fremmer offentlighedens forståelse, bidrager til at give agenturet større legitimitet i forbrugernes og den brede offentligheds øjne og skaber større ansvarlighed over for EU-borgerne i et demokratisk system (14);

N. der henviser til, at imidacloprid er et neonicotinoid-biocidaktivstof, som blev markedsført med henblik på udbredt anvendelse til behandling af afgrøder og husdyr på grund af dets toksicitet for en bred vifte af skadegørere; der henviser til, at imidacloprid virker som en antagonist for de nicotinske acetylcholinreceptorer (nAChR) i centralnervesystemet og derved forstyrrer transmissionerne af synaptiske signaler, hvilket fører til dødelig hyperaktivitet i nerver og muskler hos dyr — både hvirveldyr og hvirvelløse dyr — hvilket uigenkaldeligt blokerer nAChR og fører til lammelse og død (15);

O. der henviser til, at Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/783 (16) forbyder anvendelsen af imidacloprid på alle afgrøder, der dyrkes udendørs, på grund af dets skadelige virkninger på bestøvere;

P. der henviser til, at farlige kemikalier, der anvendes på dyrlægerecept og bruges til behandling af infektioner med fiskelus, i sidste ende frigives i vandmiljøet; deres virkninger har ikke alene en potentielt negativ indvirkning på følsomme organismer uden for målgruppen, men frigivelsen af disse forbindelser er blevet udpeget som et betydeligt miljøproblem (17) på grund af imidacloprids høje mobilitet i jorden og den deraf følgende forurening af grund- og overfladevand (18);

Q. der henviser til, at der er stadig flere tegn på, at anvendelsen af imidacloprid har en ødelæggende indvirkning på biodiversiteten, navnlig på floder og vandveje (19), og ikke kun påvirker krebsdyr (20), bløddyr (21) og ikkemålarter (insekter), men også jordorganismer (22), og medfører faldende fuglebestande (23), samt at der er stigende bekymring over, at der findes og ophobes pesticidrester og deres metabolitter i jorden, og at de kan føre til forsuring af jorden; bemærker med bekymring, at anvendelsen af imidacloprid i Japan førte til et dramatisk sammenbrud i fiskebestandene, som ikke er blevet genoprettet (24);

R. der henviser til, at den harmoniserede klassificering og mærkning, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (25), kategoriserede imidacloprid som »farlig ved indtagelse«, »miljøfarlig« og »meget giftig med langvarige virkninger for vandlevende organismer« (26);

S. der henviser til, at en undersøgelse af imidacloprid-eksponeringen hos almindelig karpefisk (Cyprinua carpio L.) fandt degeneration i hjernen, gællerne og øjnene (27) ud over histopatologiske forandringer (læsioner), aktivering af biomarkører og alternering af genekspressionsniveauer; undersøgelsen konkluderede, at inflammation og oxidativ stress fremkaldes af imidacloprid-eksponering;

T. der henviser til, at der kan forekomme bioakkumulering af neonicotinoid-metabolitter hos mennesker gennem gentagen indtagelse af kontaminerede fødevarer, eftersom bioakkumulering af imidacloprid ved lavdosiseksponering blev observeret i en dyreundersøgelse (28);

U. der henviser til, at forskellige videnskabelige undersøgelser i dyreforsøg har konkluderet, at imidacloprid fungerer som et reproduktionstoksisk og hormonforstyrrende stof, der kan have en negativ indvirkning på hjerte, nyrer, skjoldbruskkirtel og hjerne og kan forårsage neurologiske symptomer, herunder åndedrætsvigt og dødsfald (29);

V. der henviser til, at eksperimentel dokumentation viser, at toksiciteten af imidacloprid øges med eksponeringstid lige så meget som med dosering, beskrevet som »tidskumulativ toksicitet«, og at imidacloprids toksicitet derfor ikke kun bør forstås som et spørgsmål om akut dødelighed, men også bør betragtes inden for en kronisk ramme (30);

W. der henviser til, at forordning (EU) nr. 283/2013 kræver, at der gennemføres undersøgelser om langtidstoksicitet;

X. der henviser til, at det i forordning (EF) nr. 396/2005 er fastsat, at »kendte kumulative og synergistiske virkninger« skal tages i betragtning, »når der findes metoder til vurdering af sådanne virkninger«;

Y. der henviser til, at forordning (EU) nr. 284/2013 i øjeblikket kræver toksikologiske undersøgelser af eksponering af brugere, andre tilstedeværende, beboere og arbejdstagere, flere langsigtede og kroniske toksicitetsundersøgelser for dyr og undersøgelser af skæbne og opførsel i jord, vand og luft;

Z. der henviser til, at der mangler viden om de forurenende virkninger i miljøet af mange individuelle kemikalier og kemiske blandinger; ikke alle kemikalier er blevet vurderet, og økotoksicitetsvurderinger fokuserer på meget få arter og økosystemer;

AA. der henviser til, at forordning (EU) 2019/6 anerkender, at en risikostyringsbeslutning bør tage hensyn til: »andre relevante faktorer, herunder samfundsmæssige, økonomiske, etiske, miljømæssige og velfærdsmæssige faktorer og kontrollens gennemførlighed«;

AB. der henviser til, at i modsætning til de undersøgelser, der forelægges for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), behøver undersøgelser, der forelægges for agenturet, ikke at blive offentliggjort; beklager den manglende adgang til videnskabelige undersøgelser i fuldt omfang, videnskabelige udtalelser og rådata samt manglen på oplysninger om gennemførligheden af kontrol med og risikostyring i forbindelse med udledning af spildevand i vandmiljøet;

AC. der henviser til, at i henhold til forordning (EF) nr. 470/2009 skal maksimalgrænseværdierne for restkoncentrationer fastsættes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte principper for sikkerhedsvurdering under hensyntagen til enhver anden videnskabelig vurdering af sikkerheden ved det pågældende stof, som måtte være foretaget af internationale organisationer, navnlig Codex Alimentarius, eller, hvis sådanne stoffer anvendes til andre formål, af videnskabelige udvalg, der er nedsat i Fællesskabet;

AD. der henviser til, at Codex Alimentarius ikke anbefaler imidacloprid til anvendelse i vandmiljøet, og ECHA antyder, hvorfor dette kan være tilfældet: »Ifølge den harmoniserede klassificering og mærkning (ATP01), der er godkendt af Den Europæiske Union, er dette stof meget giftigt med langvarige virkninger for vandlevende organismer og er farligt ved indtagelse« (31);

AE. der henviser til, at det i artikel 37 i forordning (EU) 2019/6 fastsættes, at der skal gives afslag på markedsføringstilladelse, hvis risiciene for folke- eller dyresundheden eller for miljøet ikke i tilstrækkelig grad imødegås; mener, at dette er en begrundelse for ikke at fastsætte maksimalgrænseværdien;

AF. der henviser til, at de fire største lakseproducerende nationer — Norge, Chile, Det Forenede Kongerige og Canada — ikke er medlemsstater, og at Kommissionen derfor ikke vil være i stand til at foretage passende kontrol af de kompetente myndigheder i disse lande eller til at vurdere, om kontrollen er tilstrækkelig;

1. mener, at gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 470/2009;

2. mener, at gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet den krænker informationsfriheden og de grundlæggende principper om gennemsigtighed, demokratisk kontrol og ansvarlighed, for så vidt som den tilgrundliggende udtalelse fra Udvalget for Veterinærlægemidler kun er gjort tilgængelig i sammendrag;

3. opfordrer Kommissionen til at ophæve gennemførelsesforordning (EU) 2021/621 og forelægge udvalget et nyt udkast, der omfatter imidacloprid på listen i bilag IV til forordning (EF) nr. 396/2005 over farmakologisk virksomme stoffer, for hvilke der ikke kan fastsættes maksimalgrænseværdier for anvendelse i vand;

4. mener, at alle veterinærlægemidler, pesticider og farmakologiske og kemiske restkoncentrationer bør gennemgå standardforsøg og fagfællebedømte evalueringer på grund af deres risiko for at forårsage yderligere og varige skader;

5. mener, at agenturet bør offentliggøre den fulde udtalelse fra Udvalget for Veterinærlægemidler, der består af den videnskabelige risikovurdering og risikohåndteringsanbefalingerne og den videnskabelige dokumentation, som de bygger på; mener, at risikovurderingen af imidacloprid er mangelfuld med hensyn til vurderingen af akutte endepunktsværdier, og at der ses bort fra forsinkede, kumulative og kroniske virkninger; minder om, at forskning i hvirvelløse vanddyr har afsløret en forsinket virkning på dødeligheden, navnlig blandt akvatiske insektarter, som ikke kunne påvises i almindelige akutte test, hvilket viser, at risikovurderinger for neonicotinoider har været utilstrækkelige med hensyn til beskyttelse af miljøet ( 32 )

6. finder det vigtigt at evaluere farmakologisk virksomme stoffer og deres klassifikation med hensyn til maksimalgrænseværdier i animalske fødevarer i sammenhæng med bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 ( 33 ) , Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 ( 34 ) og forordning (EU) 2019/6 og (EU) 2019/1381;

7. mener, at der er et presserende behov for at revidere direktiv 2001/82/EF for at beskytte biodiversiteten, vandmiljøet og landmiljøet og tage hensyn til dyrevelfærd og ikkemålorganismer og mikroorganismer;

8. mener, at forordning (EF) nr. 470/2009 ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til behovet for at inddrage Europa-Parlamentet og borgerne, således at de fuldt ud kan udøve deres demokratiske ret til indsigt;

9. gentager behovet for at styrke det videnskabelige samarbejde, koordineringen og sammenhængen mellem de EU-agenturer, der har kompetence på dette område, dvs. agenturet, EFSA og ECHA sammen med nationale og internationale agenturer, ved at udvikle en fælles ramme for risikovurdering af biocider og fytofarmaceutiske produkter, der anvendes i fødekæder, for at undgå uoverensstemmelser og begrænse risikoen for miljøskader og miljøforstyrrelser;

10. opfordrer Kommissionen til i sin rolle som ansvarlig for risikostyringen behørigt at anvende forsigtighedsprincippet i forbindelse med en vurdering af de foreliggende oplysninger, således at risikoen for skadelige virkninger på miljøet, biodiversiteten, dyrevelfærden og menneskers sundhed kvantificeres;

11. opfordrer indtrængende Kommissionen til systematisk at meddele, hvordan der er taget hensyn til forsigtighedsprincippet og princippet om informeret samtykke, og hvordan konklusionerne i udtalelsen fra Udvalget for Veterinærlægemidler er udledt;

12. opfordrer Kommissionen til at opretholde det demokratiske princip om informeret samtykke og til at foretage en kvalitetskontrol af risikovurderingsprocessen med henblik på at fastsætte maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske fødevarer; mener, at det er afgørende, at den er i fuld overensstemmelse med de mål, der er omhandlet i Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt«, Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« og EU's biodiversitetsstrategi for 2030;

13. opfordrer Kommissionen til at sikre, at tidskumulative, ajourførte, fagfællebedømte, økotoksikologiske test for ikkemålarter i jorden og vandmiljøet medtages i risikovurderingen, og at den også omfatter miljørester i luft, jord og vand, herunder de langsigtede kumulative toksiske virkninger, og at den specificerer de uafhængige, fagfællebedømte videnskabelige undersøgelser og videnskabelige udtalelser, der blev taget i betragtning; understreger, at disse oplysninger bør være offentligt tilgængelige;

14. opfordrer Kommissionen til at forelægge og medlemsstaterne til at støtte et lovgivningsforslag for at sikre, at der er overensstemmelse med og sammenhæng med forordning (EU) 2019/6 og (EU) 2019/1381 og al fødevarerelateret lovgivning, hvis risikovurderingen med henblik på fastsættelse af maksimalgrænseværdier foretages af andre agenturer end EFSA; opfordrer Kommissionen til også at sikre, at en sådan vurdering er gennemsigtig og tjener til bedre at beskytte biodiversiteten og de akvatiske økosystemer, insekter, regnorme og mikroorganismer i jorden;

15. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

(1) EUT L 131 af 16.4.2021, s. 120.

(2) EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11.

(3) EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(4) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

(5) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1381 af 20. juni 2019 om åbenhed og bæredygtighed i EU's risikovurdering i fødevarekæden og om ændring af forordning (EF) nr. 178/2002, (EF) nr. 1829/2003, (EF) nr. 1831/2003, (EF) nr. 2065/2003, (EF) nr. 1935/2004, (EF) nr. 1331/2008, (EF) nr. 1107/2009, (EU) 2015/2283 og direktiv 2001/18/EF (EUT L 231 af 6.9.2019, s. 1).

(6) https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(7) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/39/EU af 12. august 2013 om ændring af direktiv 2000/60/EF og 2008/105/EF for så vidt angår prioriterede stoffer inden for vandpolitikken (EUT L 226 af 24.8.2013, s. 1).

(8) Kommissionens forordning (EU) nr. 283/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende aktivstoffer i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 93 af 3.4.2013, s. 1).

(9) Kommissionens forordning (EU) nr. 284/2013 af 1. marts 2013 om fastsættelse af datakrav vedrørende plantebeskyttelsesmidler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 93 af 3.4.2013, s. 85).

(10) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1).

(11) https://www.ema.europa.eu/en/documents/mrl-summary/imidacloprid-fin-fish-summary-opinion-cvmp-establishment-maximum-residue-limits_en.pdf

(12) http://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/codex-texts/dbs/pestres/pesticide-detail/en/?p_id=206

(13) http://www.fao.org/fileadmin/templates/agphome/documents/Pests_Pesticides/JMPR/JMPRReport08.pdf

(14) Se Domstolens dom i sag T-235/15, Pari Pharma GmbH mod Det Europæiske Lægemiddelagentur, ECLI:EU:T:2018:65; se også sag T-718/15, PTC Therapeutics International Ltd mod Det Europæiske Lægemiddelagentur, ECLI:EU:T:2018:66 og T-729/15, MSD Animal Health Innovation GmbH og Intervet International BV mod Det Europæiske Lægemiddelagentur, ECLI:EU:T:2018:67.

(15) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(16) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/783 af 29. maj 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår godkendelsesbetingelserne for aktivstoffet imidacloprid (EUT L 132 af 30.5.2018, s. 31).

(17) Burridge, L., Weis, J.S., Cabello, F., Pizarro, J., Bostick, K., »Chemical use in salmon aquaculture: A review of current practices and possible environmental effects«, Aquaculture, 2010, bind 306, 1-4, s. 7, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0044848610003297.

(18) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020,17(5),1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629.

(19) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,»Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)«, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, bind 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(20) Butcherine, P., Kelaher, B.P., Taylor, M.D., Barkla, B.J., Benkendorff, K,»Impact of imidacloprid on the nutritional quality of adult black tiger shrimp (Penaeus monodon)«, Ecotoxicology and Environmental Safety, 2020, bind 198, https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0147651320305212?via%3Dihub

(21) Ewere, E.E., Reichelt-Brushett, A., Benkendorff, K., »The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata«, Science of the Total Environment, 2020, bind 742, The neonicotinoid insecticide imidacloprid, but not salinity, impacts the immune system of Sydney rock oyster, Saccostrea glomerata — ScienceDirect

(22) de Lima e Silva, C., Brennan, N., Brouwer, J.M., Commandeur, D., Verweij, R.A., van Gestel, C.A.M., »Comparative toxicity of imidacloprid and thiacloprid to different species of soil invertebrates« Ecotoxicology, 2017, 26, s. 555, https://doi.org/10.1007/s10646-017-1790-7

(23) https://www.eea.europa.eu/publications/soer-2020

(24) https://www.nationalgeographic.com/animals/article/neonicotinoid-insecticides-cause-fish-declines-japan

(25) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger og om ændring og ophævelse af direktiv 67/548/EØF og 1999/45/EF og om ændring af forordning (EF) nr. 1907/2006 (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

(26) ECHA's vurderingsrapport, Imidacloprid, Product-type 18 (Insecticides, Acaracides and Products to control other Arthropods), https://echa.europa.eu/documents/10162/225b9c58-e24c-6491-cc8d-7d85564f3912

(27) Tyor, A.K., Harkrishan, Bhardwaj, J.K., Saraf, P., »Effect of Imidacloprid on Histopathological Alterations of Brain, Gills and Eyes in hatchling carp (Cyprinus carpio L.)«, Toxicology International, 2020, 27, s. 70.

(28) Kavvalakis, M.P., Tzatzarakis, M.N.,Theodoropoulou, E.P., Barbounis, E.G., Tsakalof, A.K., Tsatsakis, A.M., »Development and application of LC-APCI-MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid«, Chemosphere 2013, bind 93, 10, s. 2612, Development and application of LC–APCI–MS method for biomonitoring of animal and human exposure to imidacloprid — ScienceDirect

(29) Katić, A., Karačonji, I.B., »Imidacloprid as reproductive toxicant and endocrine disruptor: Investigations in laboratory animals«, Archives of Industrial Hygiene and Toxicology, 2018, 69(2), https://www.researchgate.net/publication/326247351_Imidacloprid_as_reproductive_toxicant_and_endocrine_disruptor_Investigations_in_laboratory_animals

(30) Sánchez-Bayo, F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health, 2020, 17(5),1629. https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(31) https://echa.europa.eu/substance-information/-/substanceinfo/100.102.643

(32) Sánchez-Bayo F., Tennekes, H.A., »Time-Cumulative Toxicity of Neonicotinoids: Experimental Evidence and Implications for Environmental Risk Assessments«, International Journal of Environmental Research and Public Health. 2020, 17(5), 1629, https://www.mdpi.com/1660-4601/17/5/1629

(33) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(34) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1367/2006 af 6. september 2006 om anvendelse af Århus-konventionens bestemmelser om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet på Fællesskabets institutioner og organer (EUT L 264 af 25.9.2006, s. 13).