:OMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE EELLESSKABER 
K0M(94) 306 endelig udg. 
Bruxelles, den 14.07.1994 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
F&U inden for avanceret kommunikationsteknologi i Europa (RACE) 
- Interimsrapport om fase II af RACE (1990 -1994) -
(forelagt af Kommissionen i henhold til artikel 4 af Rådets beslutning af 7. juni 1991 : 
91/352/EØF om særprogrammet for forskning og teknologisk udvikling inden for 
kommunikationsteknologi: RACE fase II) 
Indhold 
Sammenfatning 
Sammenfatning af resultater 
RACE-programmets styring og evaluering 
1. Indledning 
2. RACE-programmets baggrund og organisation 
2.1 F&XJ som del af Unionens politik for teleområdet 
2.2 Målsætningen for RACE-programmet 
3. Programmets gennemførelse 
3.1 Gennemførelsens faser 
3.2 Aktiviteternes struktur 
33 Projektets aktiviteter på de enkelte områder 
4. Deltagelse i programmet 
4.1 Engagementet fra den europæiske telekommunikationsbranche og europæiske netoperatører 
4.2 Små og mellemstore virksomheders engagement 
4.3 Bidrag til den økonomiske og sociale samhørighed 
t 
5. RACE-programmets evaluering og revision; spredning og udnyttelse af resultater 
5.1 Evaluering som en fortløbende proces 
5.2 Programrevisioner og-evalueringer 
5.3 Spredning og udnyttelse af resultater 
6. Forbindelser med andre EU-til tag og europæiske initiativer 
6.1 Forbindelser med CEPT 
6.2 Forbindelser med europæiske og internationale standardiseringsorganer 
6.3 Forbindelser med andre kommissionsprogrammer og europæiske aktiviteter 
6.4 Forbindelser med organisationer i EFTA-landene 
7. Gennemførelsesstrategier, ledsageforanstaltninger og samfundsøkonomiske virkninger 
7.1 Vejledende tidsplan for indførelse aflBC 
7.2 Udvikling af infrastrukturen til højhastighedskommunikation i Europa: ledsageforan­
staltninger for sammenkobling af optiske net 
7.3 Interaktive digitale videotjenester: støtte til demonstration og standardisering 
7.4 Indførelse af nye tjenester og udvikling inden for telearbejde 
7.5 Forskningssamarbejde med mindre begunstigede regioner og med Central- og Østeuropa 
8. Fremtidige behov og muligheder for F&U inden for kommunikationsteknologi på europæisk 
plan. •• 
Bilag 1: RACE fase O-projekter: opfyldelse af målsætningen for RACE 
Bilag II: Deltagende organisationer 
Bilag HI: Deltagerstatistik 
Bilag IV: Anbefalingerne efter den strategiske revision i 1993 
Bilag V: Teknisk ordliste 
Bilag VI: Vigtige referencer 
3-
Sammenfatning 
Telekommunikation hører i dag til grundlaget 
for de fleste industrielleaktiviteter og er af 
oentral betydning for servicesektorens ydeevne 
i Europa. Gode telekommunikationsfaciliteter 
er afgørende for erhvervslivets konkurrence­
evne og for skabelse af nye arbejdspladser i 
tjenesteydelses- og mediesektorerne af øko­
nomien. Etableringen af det europæiske øko­
nomiske område uden indre handelshindringer 
viil åbne nye muligheder og give nye konkur­
rencemæssige udfordringer. Telekommunika­
tionens voksende betydning i international 
handel har allerede ført til forandringer i er­
hvervslivets måde at operere på. I 1990'eme 
bliver velfungerende kommunikation afgø­
rende for den økonomiske vækst i Europa. 
Den .centrale betydning, der må tillægges 
transeuropæiske kommunikationsinfrastruk-
turer og -tjenester, erkendes i Kommissionens 
hvidbog om vækst, konkurrenceevne og be­
skæftigelse. Af de otte hovedområder, der i 
rapporten udpeges som emner for stimulering 
af investeringerne, vedrører de tre direkte de 
nye muligheder, der åbnes af den forsknings­
mæssige og teknologiske udvikling, som om­
fattes af RACE-programmet: udvikling af en 
højhastigheds-informationsinfrastruktur i 
Europa, udvikling af interaktive digitale vi­
deotjenester som drivkraft for integration af 
TV- og telekommunikationssektorerne, og 
fremme af telearbejde som en vej til nye kon­
kurrencefordele for erhvervslivet, større flek­
sibilitet i beskæftigelsen, energibesparelser og 
miljøbeskyttelse. 
Telekommunikations- EDB- og TV- og radio-
sektorerne tegner sig på verdensbasis for en 
omsætning på allerede over 500 mia. ECU. 
Inden år 2000 vil telekommunikationssektoren 
vajre Europas tredjestørste efter næringsmid­
delsektoren og den kemiske sektor. Tele­
kommunikationsinfrastrukturerne vil økono­
misk fa større betydning end de fysiske trans­
portinfrastrukturer. Beherskelse af de teknologiske muligheder er 
således blevet nøglen til økonomisk vækst og 
jobskabelse. Over 50% af beskæftigelsen er 
allerede afhængig af anvendelse af informa­
tions- og telematiksystemer, og hovedvæksten 
i beskæftigelsen finder man i informations­
håndterings- og mediesektorerne. 
Efterspørgslen efter tjenesteydelser undergår 
hurtige ændringer. Virksomhederne ønsker 
mere fleksible tjenester, større transmissions­
kapacitet til hurtig data- og billedtransmission, 
og mere konkurrencedygtige tariffer. De fleste 
større europæiske virksomheder har nu brug 
for hurtig kommunikation af data mellem de­
res konstruktions-, produktions-, administra­
tions- og distributionsfunktioner. I USA er der 
allerede stærk efterspørgsel efter sådanne 
tjenester: alle større forskningsinstitutter har 
således adgang til ultrahurtig datakommunika­
tion, og af de 500 største virksomheder benyt­
ter 60% digitale højhastighedsforbindelser. 
Beslutningen om første fase af det tiårige 
RACE-program (forskning og udvikling inden 
for avanceret kommunikationsteknologi i 
Europa) blev truffet af Ministerrådet i decem­
ber 1987. I beslutningen fastlagdes den over­
ordnede målsætning og budgettet for den før­
ste femårige periode indtil 1992 i rammerne af 
Fællesskabets 2. rammeprogram for forskning 
og teknologisk udvikling. Anden fase af RA­
CE-programmet er implementeret som særpro­
grammet for kommunikationsteknologi under 
Fællesskabets 3. rammeprogram. Nærværende 
rapport, der redegør for programmets gennem­
førelse gennem indkaldelse af forslag i 1991 
og 1993, vedrører artikel 4 i Rådets beslutning 
af juni 1991, hvori det bestemmes, at Kom­
missionen i programmets andet gennemførel­
sesår skal gennemgå dette og aflægge beret­
ning herom til Rådet og Parlamentet. 
-4 
Resultaterne af første arbejdsfase (1988-
1992) 
Formålet med RACE-programmet, der blev 
fastlagt i 1987' ', er "styrkelse af konkurren­
ceevnen af Fællesskabets telekommunikations­
industri, teleoperatører og teletjenesteleveran­
dører med det formål hurtigst og billigst mu­
ligt at give slutbrugere adgang til tjenester, der 
fastholder den europæiske økonomis konkur­
renceevne i de kommende årtier og bidrager til 
at bevare og skabe beskæftigelse i Fællesska­
bet". 
Som resultatet af arbejdet i de første fem år af 
RACE-programmet er Europa klart førende 
inden for den overordnede udvikling af avan­
cerede kommunikationsnet og -tjenester. For 
første gang er teleoperatører, telematikindustri 
og førende brugere i de fleste anvendelses-
sektorer gået sammen om udvikling af den 
avancerede teknologi, som er en forudsætning 
for billige og nyskabende tjenester. Med RA­
CE-programmet er der skabt et enestående 
miljø, hvor parterne arbejder mod de fælles 
mål. 
RACE-programmets første fase har styrket 
harmoniseringen af den europæiske infrastruk­
tur på teleområdet; med udarbejdelsen af fæl­
les funktionsspecifikationer er der fastlagt en 
"skabelon" for integreret bredbåndskommuni­
kation. Programmet har fremelsket et tæt sam­
arbejde mellem centrale og perifere regioner 
og bidraget til den økonomiske og sociale sam­
hørighed i EU. I teknologisk henseende har ud­
viklingen af asynkron overførselsmåde (ATM, 
Asynchronous Tranfer Mode) til højhastig-
hedskobling af digital kommunikation givet 
den europæiske industri et forspring i den in­
ternationale konkurrence. Europæiske systemer til netstyring er inter­
nationalt anerkendte som følge af den forsk­
ning, der er udført på dette område; arbejdet 
med digital video og digitalt TV er mundet ud 
i internationale kodningsstandarder, systemer 
til multigigabit-signaloverførsel samt specifi­
kationer for digital videooptagelse. På stan­
dardiseringsområdet har RACE-programmets 
første fase resulteret i 596 udkast til speci­
fikationer, der er forelagt europæiske og inter­
nationale organisationer, og der er offentlig­
gjort over 1700 videnskabelige og tekniske 
artikler (se den endelige rapport over RACE 
I). I 1992 aflagde Kommissionen rapport om 
programmet i sammenhæng med evalueringen 
af det andet rammeprogram^ \ og på anmod­
ning af CREST'3' foretog RACE-styringsud-
valget sin egen evaluering. Endelig rapport om 
fase I af RACE forelagdes Rådet og Parla­
mentet i marts 1992^. 
FaseH (1991-1994) 
Det arbejde, der påbegyndtes i første fase af 
RACE, er nu fulgt op og udvidet med F&U-
projekteme under det nye FTU-særprogram 
for kommunikationsteknologier, der udgør an­
den fase af RACE. Programmet, der indgår i 
EUs 3. rammeprogram,, sikrer delvis EU-fi-
nansiering af F&U frem til december 1994^ '. 
Efter første indkaldelse af forslag i juni 1991 
begyndte arbejdet på de fleste projekter i janu­
ar 1992, og kontinuiteten i arbejdet sikredes 
gennem overlappende RACE fase I-projekter i 
1992. Med den økonomiske styrkelse af det 
tredje rammeprogram i 1993 udsendtes anden 
indkaldelse af forslag i maj 1993. Visse nøgle­
projekter er styrket og udvidet, og i januar 
1994 iværksattes endnu et sæt supplerende 
projekter. 
Rådets beslutning 88/28/EØF af 14 december 1987 om et 
fællesskabsprogram for forskning og teknologisk udvikling 
på telekommunikationsområdet (EFT nr. L 16 af 21. januar 
1988, s. 35). 
Meddelelse fra Kommissianen om "Evaluering af det andet 
rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 
(SEK(92) 675 endelig udg.), juli 1992. Gengivet i afsnit 3.2.1 af den endelige rapport om RACE. 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa­
parlamentet, KOM(93) 118, marts 1993. 
Rådets beslutning 91/352/EØF af 7. juni 1991 om et 
særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden 
for kommunikationsteknologi (EFT nr. L 192 af 16. juli 
1991, s. 8). 
-5 
Programmet vil fortsat yde et vigtigt bidrag til 
Europas økonomiske udvikling og samfunds­
økonomiske integration. Det ledsages af natio­
nale aktiviteter ' og internationale tiltag, så­
ledes dem, der gennemføres af EURE-
SCOtøF ', som både styrker og styrkes af EU-
alctiviteterne. RACE-programmet udgør en 
unik ramme for, hvori teleoperatører, industri 
og brugere samarbejder. Programmets evaluering og revision afspejler 
dets stærkt integrerede karakter. 
På programniveau evalueredes arbejdets første 
fase i 1991 og i begyndelsen af 1992 sammen 
med de øvrige vigtigste programmer for IT og 
telematik under det andet rammeprogram (E-
SPRTT og DRIVE); evalueringen blev fore­
stået af et uvildigt paner '. 
RACE-programmets styring og evaluering 
af 
RACE-programmet styres som et fuldt inte­
greret sæt af opgaver; hvert projekt er rettet 
mod et eller flere af et sammenhængende sæt 
F&U-opgaver, der hver især har bidraget til 
den fælles målsætning: Indførelse af integreret 
bredbåndskommunikation under hensyn til 
det fremvoksende tjenesteintegrerede digital­
net (ISDN), og de nationale introduktions-
strategier, der gradvis udbygges til fælles-
skabsdækkende tjenester frem til 1995". 11993 gennemførtes en strategisk revision for 
at gennemgå udviklingen af avanceret kom­
munikation i Europa og Fællesskabets strate­
giske og politiske mål. Resultaterne af denne 
gennemgang forelagdes i juni 1993 for med­
lemmer af Europa-parlamentet. 
Forsknings- og teknologiudviklingen i pro­
grammet er blevet ledsaget af jævnlige vur­
deringer af den økonomiske og samfunds­
mæssige virkning af udviklingen inden for 
avanceret kommunikation^ '. Den seneste af 
disse vurderinger fandt sted i 1993 og frem­
kom i marts 1994. 
Programmets plan afstikker rammerne for 
arbejdet på de enkelte projekter og samspillet 
mellem dem. Dette samspil er yderligere blevet 
styrket gennem regelmæssig "samordning" af 
projekterne, som er tekniske møder, der afhol­
des med 6-8 ugers mellemrum med deltagelse 
fra alle projekter. De tekniske resultater af 
projekterne er desuden blevet konsolideret af et 
overordnet projekt, der opstiller strategier for 
indførelse af integreret bredbåndskommunika­
tion (D3S) og forestår samarbejdet med de 
europæiske standardiseringsorganer. På projektplan er hvert projekt hvert år blevet 
underkastet en "teknisk audit" af uvildige eks­
perter på de pågældende forskningsområder. 
Tekniske audit af fase E-projekterne fandt sted 
i oktober 1992 og oktober 1993. Resultaterne 
af disse årlige revisioner er blevet anvendt i 
forbindelse med tilpasning eller om nødvendigt 
standsning af arbejdet på forskellige projekter. 
Disse evalueringer og revisioner har alle vist, 
at RACE-programmet er vellykket på bag­
grund af sin oprindelige målsætning. 
(6) Forsøg med bredbåndskommunikation er i gang i de fleste 
EU- og EFT A-lande. 
P) European Institute for research and strategic studies in tele­
communications GmbH. og 
W. Rapport fra revisionspanelet for informations-
kommunikationsteknologi under forsæde af Hr. 
DEKKERJuni 1992. 
Disse vurderinger er offentliggjort og spredt i form af en 
række rapporter om "Perspektiver for avanceret kommuni­
kation i Europa: PACE". 
6-
F&U inden for avanceret kommunikationsteknologi i 
Europa (RACE) 
- Interimsrapport om fase II af RACE (1991 -1994) -
-7 
1. Indledning 
På verdensbasis tegner telekommunikations­
branchen sig i dag for et årligt marked for tje­
nesteydelser på 285 mia. ECU, heraf 84 mia. 
ECU i EU. Udstyrsmarkedet har globalt en 
vaîrdi af 82 mia. ECU, heraf de 26 mia. ECU i 
Europa. Den årlige værdimæssige vækst er nu 
ca 8% for telekommunikationstjenesterne og 
4% for udstyr. Telekommunikationssektoren 
vil ved udgangen af århundredet repræsentere 
ca. 6% af Europas BNP. Investeringerne i 
telekommunikationsnet og -tjenester nærmer 
sig 30 mia. ECU årligt. Indtjeningen er stadig 
overvejende forbundet med taletelefoni, men 
den største kapitalinvestering finder i dag sted 
i de nye generationer af digitalt udstyr, som 
understøtter integreret tale-, data- og billed­
kommunikation. Ved år 2000 kan så stor en 
del som 30% af indtjeningen fra telekommuni­
kation tænkes at stamme fra værdiforøgede 
tjenester, der gør brug af avanceret datakom­
munikation. 
Over hele verden påvirkes alle livets områder 
konvergensen af informationsteknologi, radio­
spredning og telekommunikation. Kombinatio­
nen af EDB-teknik med fornyelserne i tele­
kommunikation har allerede ført til indførelse 
af tjenesteintegrerede digitalnet, men dette er 
kun første trin i en udvikling, der hurtigt vil 
føre til et langt bredere udvalg af multimedie­
tjenester, der vil kræve ny teknologi og nye 
netværks- og tjenesteadministrationssystemer 
foixiden nye systemer til myndighedsregule-
ring. Kombinationen af tjenesteintegration og 
lyslederkabler, som muliggør billig transmis­
sion med høj hastighed (en million gang større 
kapacitet end via kobberkabler) giver teknisk 
og økonomisk grundlag for en gennemgribende 
omlægning af alle sektorerne gennem integre­
ret bredbåndskommunikation (IBC). Målet for 
RACE-programmet er at fremme denne udvik­
ling. I nærværende rapport redegøres for gennem­
førelsen af anden fase af det tiårige RACE-
program, nemlig perioden 1991 til 1993. 
Programmets sammenhæng og organisering 
beskrives i afsnit 2 og 3; i afsnit 4 redegøres 
for deltagelsen, medens afsnit 5 sammenfatter 
programmets evaluering og audit. Program­
mets sammenhæng med andre tiltag på EU-
plan og europæisk plan beskrives i afsnit 6. 
F&U-resultaterne fra første fase af RACE har 
allerede fundet udstrakt anvendelse, både i 
udvikling af standarder, nye netværk og tjene­
ster og som grundlag for videre arbejde i pro­
grammets fase H. Udnyttelsen af resultaterne 
af det igangværende arbejde i fase II af RACE 
er beskrevet i afsnit 7, og i afsnit 8 redegøres 
for fremtidigt arbejde, der kan og bør udføres 
på europæisk plan. 
F&U projekterne i fase II beskrives i bilag I. 
Bilag II indeholder en liste over deltagende 
organisationer, og statistikker over deltagelsen 
er opgjort i bilag IH. Anbefalingerne fra den 
strategiske 1993-audit af udviklingen i avan­
ceret kommunikation er gengivet i bilag IV; 
teknisk ordliste er givet i bilag V, medens bi­
lag VI indeholder en liste med henvisninger til 
Ministerrådets formelle beslutninger og med­
delelser fra Kommissionen. 
2. Programmets sammenhæng og organisering 
2.1 F&U som del af Unionens politik for tele­
området 
RACE-programmet indgår i EUs politik for 
teleområdet. Programmet, der hænger sammen 
med liberaliseringen og omlægningen af reg­
lerne for telesektoren og med politikken for 
standardiseringsområdet og for informations­
markedet, bygger på den informationsteknolo­
giske udvikling i rammerne af ESPRIT. Pro­
grammet inddrager for første gang de euro­
pæiske telenetoperatører som hovedaktører i 
samarbejdet om udviklingen af teknologi og 
tjenester. Ved at tage den fremtidige omkost­
ningseffektivitet af kommunikationsinfrastruk-
tureme i Europa op har RACE-programmet 
bidraget til det indre markeds gennemførelse, 
til styrkelse af den europæiske industris inter­
nationale konkurrenceevne og til den sociale 
og økonomiske samhørighed i Unionen. at videreudvikle et åbent, EU-dæk-
kende marked for terminaludstyr, 
at udvikle et fælles marked, hvor tele­
administrationer og andre televirk­
somheder kan konkurrere på lige fod 
at videreføre Fællesskabets foran­
staltninger til fælles standarder, 
at stimulere til europæisk samarbejde 
på alle niveauer, navnlig inden for 
forskning og udvikling på telekom­
munikation, 
at skabe samfundsmæssig grobund 
for den fremtidige udvikling af tele­
kommunikation, 
Hovedmålsætningen for Unionens politik for 
teleområdet, der oprindeligt fastlagdes i 
Rådets beslutning af juni 1988* % er: 
At skabe eller sikre netintegriteten i 
hele Fællesskabet, jævnfør princippet 
om fuld interkonnektivitet mellem alle 
berørte offentlige net, 
gradvis at skabe et åbent, fælles mar­
ked for teletjenester, 
at tilskynde til oprettelse af Europa-
dækkende tjenester, afhængigt af de 
markedsmæssige og samfundsmæssi­
ge behov, at integrere Unionens mindre begun­
stigede områder fuldt ud i det frem­
voksende fællesskabsdækkende mar­
ked. 
I 1992 og begyndelsen af 1993 var teletjene­
stesektoren genstand for en nøje gennemgang, 
der resulterede i en meddelelse fra 
Kommissionen^ ' om resultaterne. Anbefalin­
gerne blev vedtaget af Råder '. Med disse 
strategier er der skabt veldefinerede rammer, 
hvori* udviklingen af kommunikationstekno­
logien har været i stand til at modsvare æn­
dringer i myndighedsbestemmelser og stan­
dardisering. 
Rådets beslutning 88/C 257/01 af 30. juni 1988 am 
etablering af et fælles marked for teletjenester og -udstyr 
inden 1992 (EFT nr. C 257 af 4. oktober 1988, s. 1). Meddelelse til Rådet og Europa-parlamentet om høringen 
vedrørende gennemgangen af situationen i teletjenestesekto­
ren (KOM(93)159 endelig udg,, 28. april 1993). 
Rådets beslutning 93/C213/01 af 22. juli 1993 om 
gennemgang af situationen i telekommunikationssektoren 
og behovet for videre udvikling af dette marked (EFT C213 
af 6. august 1993, s. 1). 
2.2 Målsætningen for RACE-programmet 
Hovedmålsætningen for RACE-programmet er 
at bidrage til "Indførelse af IBC' ' under 
hensyntagen til ISDN, der er under udvikling, 
og de nationale introduktionsstrategier med 
gradvis udbygning til EF-dækkende tjenester 
fremiti 1995™". 
Den konkrete målsætning med fase I var: 
- at fremme Fællesskabets telekommunika­
tionsindustri; 
- af skabe de bedst mulige konkurrence­
vilkår for europæiske netoperatører; 
- at give et kritisk antal medlemsstater mu­
lighed for at indføre kommercielt bære­
dygtige IBC-tjenester i 1995; 
- at lade tjenesteudbyderne øge deres om-
kostningserTektivitet og indføre nye tjene­
ster; at stille nye tjenester til rådighed til en 
pris og efter en tidsplan, der er mindst lige 
så gunstig som noget andet sted; 
- at støtte dannelsen af et europæisk enheds­
marked for telekommunikationsudstyr og 
-tjenester, og at bidrage til den regionale udvikling 
ved at lade mindre udviklede regioner 
få fuld gavn af udviklingen på tele­
kommunikationsområdet. 
For fase II er målsætningen^ ' at sætte det 
integrerede bredbåndsnet i stand til at bære de 
fremvoksende nye tjenester baseret på "åbne" 
standarder, og at gøre de integrerede tjenester 
både mere fleksible og billigere at bruge. 
Tillige fastlagdes en række tekniske mål i bilag 
El til beslutningen om rammeprogrammet og i 
bilag I til beslutningen om særprogrammet. 
RACE F&U-projekternes bidrag til opfyldelse 
af disse mål er beskrevet i tabel I. 
Under programmets udvikling og gennemfø­
relse har fortolkningen af begrebet integreret 
bredbåndskommunikation gennemgået en ud­
vikling, der svarer til de skiftende vilkår som 
markedet og myndighedsbestemmelser har 
frembudt. Nedenstående definition afspejler, 
hvad der var enighed om i styringsudvalget for 
RACE i 1990. 
"B" 
»c-"I" for "integreret'' betyder ikke kun "integrerede 
tjenester" (på brugerniveau og i de relevante netlag), 
men også, at der er sammenhæng i hele nettet, dvs. at 
der kan etableres samtrafik mellem dets dele, både 
eksisterende og kommende telefoni, pakkekobling, 
ISDN, satellit- og mobiltjenester osv. 
for "bredbånd henviser ikke blot til den "øvre ende" 
(mh.t bithastighed) af tjenesterne, men også til det 
samlede udvalg af tjenester, der kommer i betragt­
ning, begyndende med den "øvre ende" af ISDN (i 
hvert fald fra og med tilslutninger på 2 Mbits/s og 
inden for bestemte anvendelsesområder muligvis 
endda 64 kbits/s) og op til det, som realistisk set vil 
kræve at indføre interaktive og distributive videotje­
nester (f.eks. 140 Mbits/s). 
for (eng.) "communication" henviser ikke kun til 
"gammeldags" opkoblings- og transmissionsfunk-
tioner og abonnentplacerede net, men også til de 
mest avancerede funktioner, der skal gøre tjeneste­
udbuddet brugervenligt, ydedygtigt og økonomisk 
bæredygtigt. Rådets beslutning 88/28/EØF af 14. december 1987 om et 
fællesskabsprogram inden for telekommunikationstekno­
logi, -forskning og -udvikling inden for avanceret kommu­
nikationsteknologi i Europa (RACE-programmet) (EFT nr. 
L 16 af 21. januar 1988, s. 1). 
Fastlagt i bilag II til rådets beslutning af 23. april 1990 om 
rammeprogrammet for fællesskabsaktiviteter inden for 
forskning og teknologisk udvikling (1990 til 1994) (90/221 
Euratom. EØF). 
-10 
3. Programmets gennemførelse 
3.1 Gennemførelsens faser 
I lys af den europæiske telesektors hastige ud­
vikling blev det fra begyndelsen besluttet at 
gennemføre RACE-programmet i flere faser 
for at sikre den nødvendige smidighed og mu­
lighed for tilpasning til skiftende omstændig­
heder. Programmet indledtes derfor med en 
definitionsfase^ ' i 1986 med deltagelse af 
eksperter fra branchen, således at der kunne 
tilvejebringes et solidt grundlag for det frem­
tidige program. 
Dette efterfulgtes af RACE-programmets fase 
I, der formelt begyndte i juni 1987, og som 
afsluttedes i december 1992. Nøgletemaerne i 
programmets fase I var støtte til opstilling af 
standarder for de fremvoksende teknologier til 
bredbåndskommunikation, udvikling af nød­
vendige nye udstyr of komponenter, og en 
række pilotforsøg til prøvning af de nye kom­
munikationsmidler, der var begyndt at komme 
frem. 
Det forudsås, at RACE-programmet ville blive 
et tiårigt arbejdsprogram, der skulle gennem­
føres i to faser, og før udgangen af 1991 var 
der faktisk sket et vigtigt skift i opfattelsen af 
programmet. Hvad der ved programmets start 
havde fremstået som en ambitiøs, næsten fu­
turistisk vision, var modnet til en realistisk 
mulighed — man forventede nu med sikkerhed 
kommerciel lancering af integreret bredbånds­
kommunikation inden for fire år. Desuden var 
det blevet stadig mere klart, at tjenester til tele­
kommunikation og avanceret information ville 
fa en hovedrolle i verdens samfundsøkono­
miske udvikling, efterhånden som vi nærmer 
os det 21. århundrede. Disse forhold førte til, at Europa-parlamentet 
og Ministerrådet gav prioritet til vedtagelse af 
det nye særprogram^', idet anden fase af 
RACE vedtoges som et særprogram under det 
tredje EF-rammeprogram til forskning og tek­
nologiudvikling i juni 1991. Det var det første 
program, der skulle vedtages som led i det 
tredje rammeprogram, og arbejdsplanen blev 
straks genstand for en gunstig udtalelse fra 
styringsudvalget for RACE. 
En første indkaldelse af forslag blev udsendt i 
juni 1991; over 200 forslag bedømtes i sep­
tember og oktober 1991, og i begyndelsen af 
1992 igangsattes 95 projekter. Arbejdet på 
disse projekter inden for det nuværende budget 
skal være afsluttet ved udgangen af 1994. 
Efter at Rådet i december 1992 styrkede det 
økonomiske grundlag for det tredje rammepro­
gram, udsendtes anden indkaldelse af forslag i 
maj 1993. De yderligere projekter, der resulte­
rede af bedømmelsen af disse forslag, blev 
igangsat i januar 1994. Detaljeret beskrivelse 
af alle projekter under RACE fase II er givet 
som bilag til nærværende dokument. 
Medens projekterne i fase I af RACE var 
koncentreret om vurdering af valgmuligheder, 
forbereder projekterne i fase II indførelsen af 
IBC Telekommunikation, navnlig kobling og 
transmission, er en af de få højteknologiske 
sektorer, hvor Europa er blandt de førende på 
verdensplan, og arbejdet på RACE er formet 
med henblik på at bevare og styrke denne fø­
rende stilling. 
Endnu et vigtigt aspekt er harmonisering, både 
af hensyn til enhedsmarkedet og for at økono-
Rådets beslutning 85/372/EØF af 25. juli 1985 om en 
definitionsfase for et fællesskabsprogram inden for tele­
kommunikationsteknologi, -forskning og -udvikling inden 
for avanceret telekommunikation i Europa (RACE-pro­
grammet) (EFT nr. L 210 af 7. august 1985, s. 24). <*> Rådets beslutning 91/352/EØF af 7. juni 1991 (EFT nr. L 
192afl6.julil991,s.8). 
11-
mieme kan få det nødvendige format. For 
eksempel har man som en vigtig konsekvens af 
enijsheden om ATM elimineret de funktionelle 
afvigelser mellem de forskellige operatørers 
fremtidige netværk. Dette letter etablering af 
internationale forbindelser og forbedrer intero-
perabiliteten og bedre kompabilitet imellem 
tjenester, og man undgår forsinkelser og om­
kostningsforøgelser som følge af tilpasninger. 
Omkostningsreduktionen sætter også produ­
centerne i stand til at koncentrere kræfterne 
om nyudvikling, hvorved de bliver mere kon­
kurrencedygtige. Desuden viser F&U-arbejdet 
med integrering af en række delsystemer i 
særlige komponenter, at systemkomponenter 
mai denne teknologi og knowhow kan frem­
stilles økonomisk og i stor skala. 
RACE li-projekterne styrker det samarbejde 
og engagement, som erhvervsmæssige brugere, 
telematikindustri og teleoperatører allerede har 
udvist i RACE I. Den nye F&U er rettet mod 
applikationer, tjenester, drift og administra­
tion, samtidig med, at der fastholdes et højt 
niv(3au af teknologiudvikling til bevaring og 
udvidelse af de hovedområder, der er nødven­
dige for ornkostningseffektiv levering af IBC-
tjenester. 
3.2 Aktiviteternes struktur 
En udtømmende beskrivelse af de enkelte 
projekter i fase II og den indbyrdes forbindelse 
mellem disse og fase I-projekterne er givet i 
programmets årsrapporter for 1992 (RACE 
'92), 1993 (RACE '93) og 1994 (RACE '94). 
Projekterne dækker de otte højt prioriterede 
forskningsområder, der udpegedes i bilaget til 
rådsbeslutningen: OMRÅDE1 
OMRÅDE 2 
OMRÅDE 3 
OMRÅDE 4 
OMRÅDE 5 
OMRÅDE 6 
OMRÅDE 7 
OMRÅDE 8 F&U i IBC (integreret bred­
båndskommunikation) 
Intelligente netværk/fleksibel 
styring af kommunikations­
ressourcer 
Mobil og personlig kommun­
ikation 
Billed- og datakommunikation 
Teknologi til integrerede tje­
nester 
Teknologi til informationssik­
kerhed 
Forsøg med avanceret kom­
munikation 
Forsøgsinfrastruktur 
-samfunktionalitet. Qg 
En oversigt over, hvorledes programmets øko­
nomiske midler fordeler sig mellem disse om­
råder, herunder også forøgelsen på 13,3% i 
1993, findes i tabel 1. I det følgende afsnit 
gives en kortfattet beskrivelse af arbejdet på 
hvert af områderne. 
I tabel 2 beskrives, hvordan fase li-projekterne 
forfølger den tekniske målsætning, der angives 
i beslutningen om det tredje rammeprogram og 
i særprogrammets bilag 1. 
Bidraget fra hvert projekt til målsætningen i 
fase II beskrives i bilag I. Projekterne i 
2000-serien påbegyndtes, i januar 1992. 
Projekterne i 2100-serien påbegyndtes i januar 
1994 og slutter i december 1995. 
12 
TABELI 
OVERSIGT OVER FORDELINGEN AF ØKONOMISKE RESSOURCER I FASE D 
AF RACE-PROGRAMMET 
1 PROGRAM­
OMRÅDE 
I Område 1 
Område 2 
Område 3 
Område 4 
Område 5 
Område 6 
Område 7 
Område 8 BESLUTNING 
(Mio. ECU) 
111 
43 
53 
68.11 
39 
29 
121 
20 FORØGET MED 
(Mio. ECU) 
9 
5,4 
9 
14 
4 
2 
13 
8 TOTAL 
(Mio. ECU) 
120 
48.4 
62 
82.11 
43 
31 134 
28 1 
3.3 Projektets aktiviteter på de enkelte om­
råder 
3.3.1 Område 1: F&U i integreret bred­
båndskommunikation 
Dette område af programmet beskæftiger sig 
med forskning og udvikling i integreret bred­
båndskommunikation. Bredbåndstjenester og 
-applikationer er kun mulige, hvis der forelig­
ger en fysisk bredbåndsinfrastruktur, der un­
derstøtter dem. Kun optiske fibre kan i dag 
give den båndbredde, der kræves af alle de 
tjenester, som forudses med EBC Den tekno­
logiske forskning og udvikling til IBC i denne 
del af RACE-programmet fokuserer derfor 
stærkt på fiberoptik, og transeuropæiske tele­
net vil i vid udstrækning blive baseret på fiber­
optik-teknologi. Fremtidens optiske infrastruk­
tur skal og kan møde de udfordringer, der 
stilles af konvergensen mellem netværk til tele­
foni, data og kabel-TV. Arbejdet på dette om­
råde der derfor koncentreret til den forskning 
og udvikling, der er højrelevant for europæiske 
telekommunikationsbrugeres fremtidige behov. 
Et primært mål er at sikre, at alle brugere, der 
ønsker adgang til bredbåndstjenester, kan fa 
dette til en fornuftig pris overalt i Europa. 
Brugerne har derfor brug for direkte tilslutning 
til det fiberoptiske netværk. Endnu et vigtigt aktivitetsområde er at udvikle 
den faste fiberinfrastruktur, der er nødvendige 
for at imødekomme den stigende efterspørgsel 
efter mobile tjenester. 
De højst prioriterede opgaver i område 1 er 
således: 
* udvikling af principper, arkitektur og defi­
nitioner for netværk og transportsystemer 
baseret på optisk teknologi 
9 udvikling af netværks- og systemteknologi, 
transmissionsteknikker og netstyring i nøje 
sammenhæng med udvikling af optiske 
komponenter og optisk udstyr 
* udvikling af den teknologiske basis for 
højtydende, prisbillige optiske systemenhe­
der og moduler 
* avanceret udvikling af-nye materialer, tek­
nologier og transmissionsteknikker, der 
understøtter alle de krav, der stilles af 
fremtidens IBC-net 
13-
3.3.2 Område 2: Intelligens i netværk og 
fleksibel styring af kommunikations­
ressourcer 
Dstte område af programmet retter sig mod 
intelligens i netværk og fleksibel styring af 
kommunikationsressourcer. 
Tilvejebringelse af stadig mere sofistikerede 
tjenester, der støttes af universel integreret 
bredbåndskommunikation, kræver i stigende 
omfang indbygning af intelligens i processerne 
og; i styringen af netværk og tjenester. Teleo­
peratørerne har længe interesseret sig for ef-
felctiv styring af disse ressourcer, og med til­
komsten af udbydere af multitjenester/-net-
vaîrk er der blevet større brug for en mere 
struktureret måde at gribe styringen an på. I de 
seneste år er der sket betydelige fremskridt i 
standardisering af en rammearkitektur for sty-
ringsnet til teleadministration (TMN, Tele­
communications Management Network), og 
aktiviteterne under RACE har bidraget væ­
sentligt til disse standarder. Der er nu behov 
for at koncentrere sig mere om styring af tjene­
sterne og forholdet mellem forskellige områder 
af tjeneste- og netstyring i et multitjenestemiljø 
mtîd heterogene net. Kunders adgang til sty-
ringsapplikationerne er endnu et område, der 
nærmere bør undersøges. 
Dcai planlagte integration af stationær og 
mobil kommunikation giver mulighed for at 
indføre et nyt princip i telekommunikationstje­
nesterne, hvor man som person har adgang til 
samme sæt personaliserede tjenester, uanset 
hvor man befinder sig (hjemme, på kontoret, i 
bilen, på et fremmed kontor, på en fjern lokali­
tet m.v.) og uanset hvilket terminaludstyr, der 
skill bruges til at fa adgang til tjenesten. Dette 
princip, der sigter mod at udvide UPT-prin-
cippet (UPT = Universel Personlig Tele­
kommunikation), er blevet kaldt "Det person­
lige rum for kommunikationstjenester". Hovedmålene for arbejdet på dette område er 
således: 
• fortsat at yde et væsentligt bidrag til ud­
vikling af en TMN-referencekonfiguration, 
• at definere sammenhængende og aftalte 
principper og arkitektur for tjenesteadmini­
stration, 
• at validere de anbefalede styringsmetoder 
ved gennemførelse af case-studier og for­
søg, 
• at yde et væsentligt bidrag til at definere 
princippet om det personlige kommunika­
tionstjenesterum som en udvidelse af UPT-
princippet, 
• at definere og vurdere den arkitektur og de 
komponenter, der er nødvendige til at 
etablere denne PSCS-tjeneste 
3.3.3 Område 3: Mobil og personlig kom­
munikation 
Dette område af programmet gælder mobil og 
personlig kommunikation. Den seneste udvik­
ling på markedet og initiativerne i Japan og 
Nordamerika tilsiger, at det er nødvendigt med 
en meget betydelig indsats for at tage udfor­
dringerne fra globaliseringen og den internati­
onale konkurrence op, navnlig til udvikling af 
mobile/personlige kommunikationsnetværk, 
-systemer, -produkter og -tjenester som et 
middel til at erobre en væsentlig procentdel af 
verdensmarkedet. I EU er det derfor strategisk 
vigtigt at supplere indsatsen på nationalt plan 
med kommissionsstøttede projekter der ikke 
kun sigter mod at udvikle et paneuropæisk 
marked, men også verdensmarkederne. 
Aktuelle markedsundersøgelser viser, at 
Europa er mobil-bevidst og tæt på at udvikle 
sig til et masseforbrugermarked for mobil tele­
kommunikation. På det mest succesrige natio­
nale marked er penetrationen af mobilsystemer 
ca. 10%. For at nå op på de forudsete 
14 
højere penetrationsniveauer må brugerpopula-
tionen udvides til at omfatte det almindelige 
publikum, samtidig med, at erhvervslivet til­
bydes mere avancerede og forskelligartede 
tjenester. 
Arbejdet i denne del af RACE-programmet er 
med til at udvikle tredje generation af mobile 
telekommunikationssystemer, der repræsen­
teres af det universelle mobile telekommuni­
kationssystem (UMTS) og mobile bredbånds-
system (MBS); disse systemer skal realisere 
den egentlig personlige mobile radiokommuni­
kation fra et vilkårligt punkt i Europa og give 
alle mulighed for fri indbyrdes kommunikation 
fra hjem eller kontor, i byer eller landområder, 
i stationære omgivelser eller i køretøjer i be­
vægelse. 
Det primære mål for arbejdet på dette område, 
navnlig projekter vedrørende UMTS, er at 
bidrage til standarctiseringsakuviteteme. 
Aktiviteterne til støtte for opstilling af stan­
darder omfatter: 
• undersøgelse af netværksspørgsmål, her­
under netværksstyring og -administration, 
mobilitetsstyring, ressourc^owaltning, 
sikkerhedsaspekter m.v., 
• sammenlignende evaluering af de to kon­
kurrerende radioadgangsteknikker, CDMA 
og avanceret TDMA, ved opstilling af 
fælles fomdsætninger og etablering af sce­
narier til bedømmelse af deres funktioner, 
• undersøgelse af alle aspekter vedrørende 
integration af UMTS satellitkomponenten i 
den stationære netværksinfrastruktur, 
• forskning og teknologisk udvikling, 
• markedsføringsaspekter, tjenesteoprettelse, 
tjenestekvalitet, behov for tjenester, stra­
tegier for udvikling og implementering, ik-
ke-obligatoriske og funktionelle krav. 
Hvad angår den anden side af arbejdet på dette 
område — det mobile bredbåndssystem 
(MBS) — må det forventes at tage længere tid, før standardiseringsstadiet nås. Arbejdet 
sigter derfor hovedsagelig mod udvikling af de 
grundlæggende teknologier, den forventede 
tekniske udvikling og den økonomiske bære­
dygtighed af mobile bredbåndstjenester. 
3.3.4 Område 4: Billed- og datakommu­
nikation 
Dette område af programmet omfatter billed-
og datakommunikation. 
Integreret bredbåndskommunikation knytter 
sig naturligt til multimedier. Med integrationen 
af eksisterende telekommunikation, radio­
spredning og PC-tjenester vil der være udvik-
lingsrum for en lang række nye multimedietje­
nester, der mere er rettet mod alle menneske­
lige sanser. Billeder skal i sidste instans kunne 
behandles lige så let som tale og data bliver 
det i dag, både særskilt og som del af integre­
ret multimediekommunikation. Billed­
kommunikation vil frembyde nye udfordringer 
både for netoperatør (hurtig respons og høj 
bitoverførselshastighed), tjenesteudbyder (hur­
tig udvikling af attraktive multimedietjenester) 
og slutbruger (nye former for vekselvirkning 
mellem bruger og tjeneste). 
Af IBC-tjenesterne kommer de største krav til 
informationsoverførsel fra billedkommunika-
tionstjenester i almindelighed og højopløs-
nings-TV (HDTV) i særdeleshed. Det foryen-
tes, at tjenester med digital video vil udgøre en 
væsentlig del af IBC-trafikken på det tids­
punkt, hvor der er etableret et integreret digi­
talt bredbåndsnet i Europa. Digital video vil 
ikke kun blive anvendt til masseunderholdning 
i hjemmene men også være en vigtig kompo­
nent i mange billedkommunikationstjenester i 
forskellige miljøer. En betydelig del af arbejdet 
på dette område er derfor viet optimering af 
systemer til transport af konventionelle 
TV/HDTV-signaler over bredbåndsnet. Der­
ved skaber man et attraktivt miljø og flere 
muligheder for at udnytte disse nye teknolo­
gier. 
15-
De to hovedmål for arbejdet på dette område 
er: 
• at udnytte potentialet af EBC til at mulig­
gøre billedkommunikation 
• at udvikle IBC-systemer til billedkommu­
nikation og distnbutionstjenester. 
Indkaldelsen af forslag i 1993 har resulteret i 
en betydelig stigning i antallet af projekter in­
den for billedtransmission, multimedietjene­
ster, billedkodning og dekodningschips og har 
deirmed udvidet arbejdet på dette felt, således 
at det er langt bedre dækket. 
3.3.5 Teknologier til integrerede tjenester 
Dette område af programmet vedrører tekno­
loger til integrerede tjenester. 
Ved tjenesteudvikling forstås processen, hvor 
man definerer, udformer, indfører og oprethol­
der bruger- og administrationstjenester. I det 
stadig mere konkurrenceprægede miljø, som 
tjenesteudbyderne må forventes at skulle ar­
bejde i, vil nye tjenester blive udtænkt og op­
rettet hurtigt og omkostningsefTektivt i takt 
med ændringerne i brugernes behov. Disse 
tjenester kan heller ikke forventes at være 
statiske. Efterhånden som brugerne bliver for­
trolige med og forlader sig på de første avan­
cerede tjenesteudbud, vil nye behov opstå, og 
tjenesteudbyderne må til stadighed forbedre 
deres tjenester for at bevare og udvide deres 
kundegrundlag. 
Udviklingen af tjenester må nødvendigvis imø­
dekomme markedets behov for interoperable 
tjenester i et miljø med mange tjeneste- og 
netværksudbydere og forhandlere, hvor der 
krajves teletjenester med høj ydelse, integritet 
og tilgængelighed, som opfylder behovene hos 
en bredt udsnit af potentielle brugere med for­
skelligt uddannelsesniveau og forskellig be-
hovsopfattelse. 
Projekterne på dette område dækker emner 
med baggrund i de særlige behov, der gør sig 
gældende ved tjenesteudvikling, navnlig føl­
gende: • nødvendigheden af bedre forståelse af bru­
gernes behov, også de brugere med speci­
elle behov, 
• behovet for rammer til udvikling af gen­
brugelige tjenestekomponenter og disses 
samspil med andre tjeneste- og netværks-
komponenter, 
• nødvendigheden af måder, hvorpå man kan 
sikre en orrikostningseffektiv oprettelse af 
nye tjenester inden for ovenstående ram­
mer. 
Aktiviteterne på dette område bidrager således 
væsentligt til at udforme og undersøge en åben 
tjenestearkitektur for telekommunikation. 
3.3.6 Teknologier til informationssikker­
hed 
Dette område af programmet vedrører tekno­
logier til informationssikkerhed. Grundlæg­
gende kan målsætningen for disse F&U-tiltag 
på informationssikkerhedsområdet udtrykkes: 
Tilvejebringelse af validerede specifikationer, 
retningslinjer og teknologi med henblik på 
praktisk og effektiv informationssikkerhed i 
udvikling, indførelse og drift af avancerede 
kommunikationsbaserede applikationer og tje­
nester, navnlig på pan-europæisk niveau, til 
almindelige brugere, erhvervsliv og offentlige 
myndigheder, uden tilsidesættelse af den brede 
offentligheds interesser. 
Som. forudsætning for økonomisk tilvejebrin­
gelse af pålidelig elektronisk information må 
en række forskellige sikkeihedsteknikker og 
-procedurer anvendes og indarbejdes i de for­
skellige komponenter, som berøres deraf. Der 
vil kunne drages fordel af den kendsgerning, at 
der kan anvendes samme fælles teknologi til at 
opfylde de forskellige krav fra telekommuni­
kationsinfrastruktur, tjenesteomgivelser, virk­
somhedsnetværk og brugere. 
16 
Modsætninger mellem forskellige aktørers 
indsats kan hurtigt opstå, uanset at teknologien 
er fælles og den lokale målsætning ens. Det 
kan være nødvendigt at supplere en kommuni­
kationstjeneste og administrere den således, at 
man undgår svig, ligesom der kan være brug 
for at beskytte selve indholdet af en kommuni­
kation. Men forskellige aktører vil se forskel­
ligt på den relative vigtighed af disse to krav, 
ligesom der kan være forskel på de involverede 
omkostninger og villigheden til at påtage sig 
ansvar hos forskellige aktører. Det må derfor 
være helt klart, hvad der leveres og hvilke ga­
rantier, der gives, så at enkeltpersoner og virk­
somheder på omkostningseffektiv måde kan 
påtage sig det ansvar, der påhviler dem. De 
må udvikles og indføres sikkerhedsteknologi 
og -protokoller, der modsvarer de samfunds­
mæssige, kommercielle og kontraktmæssige 
grænseflader, der er tale om. 
Systemer til informationssikkerhed skal be­
skytte privatlivets fred og ophavsrettigheder, 
tillade fair konkurrence og alligevel tilfredsstil­
le krav til retshåndhævelse og national sikker­
hed. Fremtidens udfordring bliver at opfylde 
de komplekse, undertiden modstridende behov 
hos det almindelige publikum, erhvervsliv og 
myndigheder. Skønt det er nødvendigt at tilve­
jebringe de sikkerhedselementer, der kræves til 
det europæiske informationsrum for at sam­
fundet skal få gavn af sine investeringer i tele­
kommunikation og radiospredningssystemer, 
er det også vigtigt, at disse elementer finder 
udbredt anerkendelse og godkendelse hos alle 
parter for at beskytte legitime interesser og 
forhindre misbrug af information og sikker-
hedsteknikker. Tiltag på dette område kræver 
en samlet indsats inden for såvel teknologisk 
udvikling og standarder som kontrol- og certi-
ficeringsprocedurer og myndighedsregulering. 3.3.7 Forsøg med avanceret kommunika­
tion 
Dette programområde vedrører forsøg med 
avanceret kommunikation (ACE, Advanced 
Communications Experiments). Gennem for­
søg med avanceret kommunikation får de in­
volverede rådighed over avancerede tjenester 
eller avanceret udstyr, som fungerer i samspil 
med virkelige brugere, der eventuelt er kun­
derne til nye tjenester eller nyt udstyr. Derved 
får tjeneste- og udstyrsleverandører mulighed 
for at vurdere brugernes faktiske behov i vir­
kelige arbejdssituationer, og de fremtidige 
brugere af avancerede tjenester far mulighed 
for at vurdere gennemførligheden af deres krav 
i eksperimentelle situationer og tjeneste- eller 
udstyrsleverandørernes muligheder for at op­
fylde deres behov. 
Af hele behovsspektret hos brugere fra et bredt 
udsnit af erhvervssektorer kan man uddrage 
fælles træk og samle dem i et mindre antal 
"generiske applikationer". Derved fås en fælles 
måde til at understøtte de applikationer, der 
kræves af mange forskellige typer af brugere. 
I hvert projekt bør der være nøje balance mel­
lem definition af applikationer, validering af 
applikationer og teknologiudvikling. Der må 
lægges stor vægt på at tilpasse forsøgene til 
netværkene, sikre maksimal dækning af fælles­
skabet og undgå dobbeltarbejde. 
Hovedmålsætningen for ACE-projekterne er: 
• at fremme forståelsen af brugernes behov 
for og ønsker om avanceret kommunika­
tion. 
17-
gennem forsøgsvis indførelse at udpege 
den række avancerede kommunikations-
applikationer og -tjenester, der kræves af 
mange forskellige erhvervsfunktioner og 
-sektorer, og at fastlægge den gavn og de 
muligheder, der fås af avanceret kommu­
nikation under realistiske forsøgsomstæn­
digheder. 
at øge bevidstheden om realistiske udnyt-
telsesmuligheder for avanceret kommuni­
kation, 
at få tilbagemelding om navnlig de tjene­
steegenskaber og systemspecifikationer, 
der anses for afgørende for bæredygtighe­
den af en applikation, 
at medvirke til at specificere og verificere 
generiske applikationer, 
at kontrollere den økonomiske, kommer­
cielle og tekniske bæredygtighed af anven­
delser af avancerede kommunikationsfa­
ciliteter. 
3.3.8 Testinfrastrukturer og -samfunktio­
nalitet 
Dette programområde vedrører testinfrastruk­
turer og -sarnfunktionalitet. Projekterne i dette 
område er således tværgående F&U-aktivite-
ter, der støtter arbejdet på de øvrige områder. Den sidste fase før indførslen af IBC-teknolo-
gjen senest i 1995 er at sikre, at alle elementer 
er i stand til at fungere sammen på alle ni­
veauer og opfylde alle brugerbehov og bindin­
ger. Dette forudsætter, at undersøgelsernes 
prøvefaser og forsøg germemføres i tide for at 
afprøve teknologi, brugeraccept, tjenesternes 
kvalitet og overensstemmelse med standarder 
og myndighedsbestemmelser. 
Gennem de seneste år har de europæiske net­
operatører sideløbende med RACE's indsats 
for udvikling af bredbåndsteknologien instal­
leret en omfattende fiberoptisk infrastruktur. 
Herudover er der forskellige steder etableret 
nationale testinstallationer for bredbåndskom­
munikation, de såkaldte IBC-øer. Disse test­
installationer er baseret på forskellige tekno­
logier, har forskelligt formål og kræver græn­
seoverskridende forbindelser. I RACE-pro-
jekterne på området udpeges derfor fælles 
elementer, der giver grundlag for at opnå IBC-
interoperabilitet på alle niveauer og samtidig 
benytter de i dag forhåndenværende net 
(herunder IBC-øerne) som første trin i intro­
duktionen af IBC. Et vigtigt mål er at til­
skynde til demonstration af bredbåndskom­
munikation i Europa ved at forbinde IBC-
øerne med højtydende EDB-centre i forskellige 
medlemsstater. Dette skal i sidste instans være 
med til at skaffe Europa et fuldt dækkende 
bredbåndsnet - de europæiske initiativer til 
informationsmotorvejene. 
-18 
TABEL 2 
OPFYLDELSE AF DEN TEKNISKE MÅLSÆTNING 
Målsætning for område 1: F&U i integreret bredbåndskommunikation 
Teknisk målsætning Mader, hvorpå målene søges nået Virkninger af RACE-arbejdet 
med projekterne i fase II 
Fælles forståelse af udviklingen af Opstilling af harmoniserede gennem- Klar formulering af de vigtigste pro-
IBC og dens betydning. førelsesstrategier, med hensyntagen blemer og principper i forbindelse 
til forskelligartetheden af den fore- medlBC. 
liggende infrastruktur og brugerbe-
llOV. 
Fælles definition af IBC-systemer og Designmæssige og topologiske studi- Forslag og modeller til pan-euro-
-delsystemer. er af fiberoptiske net og ATM-net, pæiske fuldt optiske netværk. Harmo-
med mulighed for udvidelse til pan- nisering af transit- og lokalnetværks-
europæiske netværk. arkitektur. 
Klarlæggelse af behovene for tek- Sammenligning af systemer og til- Giver mulighed for højere kvalitet og 
nologi og F&U. hørende komponenter og deres ydel- større ydeevne af systemerne. Lavere 
se/omkostninger, herunder WDM, omkostninger Ved lokale tilgangsfor-
TDM, SDH, ATM. bindeiser. 
Indsigt i omkostningseffektiviteten af Udvikling af fælles værktøjer til tek- Der er udviklet fælles værktøjer til 
alternative gennemførelsesmåder. lusk-økonomiske og operationelle teknisk-økonomisk analyse, til avan-
vurderinger. ceret netværksplanlægning og -styring 
og -administration. 
Analyse af standardiseringsbehov. Input til CMP og til ETSI. Generering Enighed om harmoniseret europæisk 
af et konsistent sæt referencemønstre tilnærmelse til infrastrukturspecifika-
for nye netarkitekturer. tionen for E3C. 
Målsætning for område 2: Intelligente netværk/fleksibel ressourceadministration for kommunika-
tion 
Teknisk målsætning Måder, hvorpå målene søges nået Virkninger af RACE-arbejdet 
med projekterne i fase II 
At sætte andengenerations systemer i Prototypeimplementeringer af tjene- Hurtigere rådighed over standardkon-
stand til at udnytte de forventede ste- og styringskomponenter, der er i forme produkter fra en række 
fremskridt i EDB. overensstemmelse med de standar- udbydere, som samarbejder om 
der, der er på vej. tilvejebringelse af avancerede, 
styrede telekommunikationstjenester. 
Validering af standarder under ud-
formning. ' 
At bidrage til standardisering og op- Opstilling af rammer for arkitekturen Fælles funktionsspecifikationer og in­
stilling af protokoller for sammen- af tjenester til styring og administra- put til standardiseringsorganer: 
kobling. tion af interoperable netværk og tje- ETSI, ITU-T vedrørende teleadmini-
nester. strationsnet. 
Udnyttelse af virkningerne af ind- Fælles funktionsspecifikationer og in­
føreise af nye principper i personlig put til standardiseringsorganer: ETSI, 
kommunikation. TTU-I vedrørende udvikling af UPT 
| I og IN. | 
-19 
Målsætning for område 3: Mobil og personlig kommunikation 
Teknisk målsætning Måder, hvorpå målene søges nået Virkninger af RACE-arbejdet 
med projekterne i fase II 
At bidrage til formulering af stan- Arbejde på planlægningsværktøjer, Bidrag til udviklingen af fælles funk-
darder, der er nødvendige til 3. gene- trafikanalyse, integration med faste tionsspecifikationer og et betydeligt 
rations systemer (UMTS: det univer- netværk, netværksudformning, input til standardiseringsorganeme: 
selle, mobile telekommunikationssy- -styring og -administration, adaptivt ETSI-SMG5, CCIR, CCITT og ISO. 
stem. interface til luften, tjenesteudform­
ning & -indførelse, ceUeudfonnning, 
adgangsordninger, kodning og modu­
lering. Udpegelse af scenarier for 
udvikling og implementering. Gen-
nemførelse af feltforsøg. 
At give mulighed for udnyttelse af de Specifikation af et systemprincip, ud- Bidrag til udvikling af de grund­
nye ultrahøje frekvenser i mobil formning af millimeterbølgesendere læggende teknologier (MMC-tek-
kommunikation (MBS: mobil bred- og -modtagere med de dataoverfør- nologi, navnlig med anvendelse af 
båndskommunikation). selshastigheder, der kræves til vi- pHEMT-processer) og systemprin-
deooverførsel. Ligeledes undersøges cipper for mobile bredbånd ved 60 
de forventede udviklingstendenser og GHz. 
den økonomiske bæredygtighed. 
Målsætning for område 4: Billed- og datakommunikation 
Teknisk målsætning Måder, hvorpå målene sages nået Virkninger af RACE-arbejdet 
med projekterne i fase II 
Integrering af billeder i multimedie- Udvikling af samfungerende tekno- Fremme af digital TV-distribution på 
kommunikation. logi til transmission med ATM, ka- forskellige måder. 
bel, fiber, satellit og radio. 
Udvikling af system til multime- Hurtig indførelse af audiovisuelle tje-
dielagring, video-på-anmodning tje- nester med europæisk teknologi, 
nester, adgangskontrol og ophavsret­
lig beskyttelse, brugervenlige græn-
, seflader. 
Sikring af udviklingen af beslægtede Udvikling af kodning med lav bit- Virkning på verdensdækkende 
protokoller og kodere/dekodere. hastighed, omkostningseffektive audiovisuelle standarder, f.eks. 
VLSI-kodek, VLSI kodeomsætning MPEG 2. 
Udvikling af 3D TV-billedsyntese og Bedre støtte til industri, uddannelse, 
studienetværk. =„„=, forskning, medicin og TV-produktion. 
20 
Målsætning for område 5: Teknologier til integrerede tjenester 
Teknisk målsætning Måder, hvorpå målene sages nået 
med projekterne i fase II Virkninger af arbejdet i RACE-
programmet 
Sikre, at små og mellemstore virk­
somheder ubesværet kan bruge nye 
tjenester. Opstilling af retningslinjer for ud­
formning af tjenesters brugergræn­
seflade for at sikre udbredt accept fra 
brugerne. 
Brugertests af prototypeimplemen­
teringer af brugergrænseflader for 
brugertjenester, navnlig dem, der ud­
nytter ny teknologi og nye systemer. Anbefalinger for praksis. 
Validering af retningslinjer for 
design. 
Hurtigere kommerciel adgang til til­
passede brugergrænseflader for perso-
ner med specielle behov. 
Skabelse af det videnskabelige og 
teknologiske grundlag for opstilling af 
standarder. Udvikling af en harmoniseret arki­
tektur til definition af genbrugelige 
komponenter i tjenester og styrings-
tjenester i omgivelser med mange 
udbydere og forhandlere. 
Prototypeimplementeringer af tjene­
steudviklingsmiljøer (retningslinjer, 
metoder, værktøjer), der støtter ind­
førelse af telekommunikationstjene­
ster. Fælles funktionsspecifikationer, der 
repræsenterer enighed om fremtidige 
arkitekturer og giver bedre harmoni­
sering af IN og IN/TMN. 
Fremskyndelse af kommerciel rådig­
hed over tjenesteudviklingsmiljøer. 
Målsætning for område 6: Teknologier til informationssikkerhed 
Teknisk målsætning Måder, hvorpå projekterne i fase II Virkninger af arbejdet i RACE-
stræber mod disse mål programmet 
Bidrage til udvikling af teknologier til Definition og opstilling af prototyper Demonstrerer mulighederne for bedre 
informationssikkerhed. for en sikkerhedsarkitektur. og effektivere sikkerhed i komplekse 
miljøer. 
Opstilling af rammer for sikker- Danner ramme for udvikling af en 
hedsadministration. lang række sikkerhedstjenester. 
Undersøgelse af automatiske pro- Demonstrerer den initiale tekniske 
cesser til detektion og elimination af bæredygtighed af forbedrede teknik-
ondartet programmel. ker til adfærdsovervågning. 
Bidrage til opstilling af internationale Arbejde på begrebsrammer og me-
standarder og verifikationsteknikker. todologi, der forener behov, erstat­
ningsansvar og forpligtelser. 
Opstilling og validering af sikker- Indførelse af nøgleprincipper, der gi-
hedsstandarder i åbne, distribuerede ver mulighed for konvergens mellem 
og heterogene miljøer. standarder og produkter. 
Udvikling af komponenter i henhold Tilbagemelding fra anvendelse af 
til fastlagte ITSEC sikkerhedsniveau- europæiske bedømmelseskriterier på 
er (TTSEC = IT Security Evaluation de nyeste komponenter og miljøer, til 
Criteria). brug i arbejdet på opstilling af fælles 
1 1 I kriterier (EU/NA). 
21 
Målsætning for område 7: Forsøg med avanceret kommunikation 
Teknisk målsætning Måder, hvorpå målene sages nået 
med projekterne i fase II Virkninger af arbejdet i RACE-
programmet 
Undersøge bæredygtigheden af inte­
grerede kommunikationssystemer. I forsøg med avanceret kommunika­
tion opbygges arbejdende paneuro­
pæiske testapplikationer, som an­
vendes i forskellige industrisektorer. 
Anvendelse og tilpasning af i dag til 
rådighed værende udstyr og tjenester 
i avancerede forsøgsapplikationer. 
Gennemførelse af teknisk-økonomi-
ske analyser og markedsundersøgel­
ser af avancerede kommunikations-
applikationer. 
Udpege generiske applikationer Prototyper på integrerede kommu­
nikationssystemer er nu etableret og 
kører i mange brancher, f.eks. pro­
duktion, konstruktion, bankvæsen, 
udgivelse, detailhandel, bygning, kul­
tur, transport m.v. 
Højnelse af dagens tekniske standard 
for avanceret kommunikation. 
Mange avancerede applikationer nær­
mer sig nu lancering på markedet el­
ler blandt virkelige brugere. 
Der er udviklet et beskedent antal ba­
sale generiske tjenester samt plat­
forme, der støtter mange applika­
tioner. 
Bidrage til udvikling af standarder for 
sammenkobling. Projektforsøg med sammenkoblinger 
og spredning af resultaterne til indu­
strien. 
Afprøvninger i den virkelige verden 
mindsker usikkerheden hos tjeneste-
leverandører og producenter. Sammenkoblingsstandarder, lanceret 
i RACE, er udgangspunkt for fremti­
dige standarder. 
Målsætning for område 8: Afprøvning af infrastrukturer og samfunktionalitet 
Teknisk målsætning Måder, hvorpå målene sages nået Virkninger af arbejdet i RACE-
med projekterne i fase II programmet 
At validere standarder og funktions- Implementering af funktionsspecifi- Harmonisering af standarder, baseret 
specifikationer. kationer i prototypeudstyr. Forsøg på erfaringer fra praktiske forsøg. 
med prototyper. Implementering af Særligt bidrag til bruger-netværk 
standarder på udstyr i større skala. grænsefladen (UNI, User-network 
• interface). 
At etablere sammenkobling og sam- Sammenkobling af bredbåndskom- Katalysering af udviklingen af den 
funktionalitet af systemer og proto- ponenter i laboratorieskala, efterfulgt europæiske bredbåndsinfrastruktur, 
koller af sammenkobling af laboratoriefor- Øget bevidsthed* om bredbåndsnettets 
søgene med ad hoc løsninger, derefter muligheder og de udestående 
over offentlige net. Applikationer tekniske spørgsmål, 
afprøvet på indbyrdes sammenkob-
lede prøvesystemer. 
22 
4. Deltagelse i programmet 
De 117 F&U-projekter har deltagelse fra 574 
forskellige organisationer og virksomheder, 
heriblandt alle de større europæiske telekom-
munikationsaktører. Desuden deltager 49 for­
skellige organisationer fra EFT A-landene 
(Finland, Norge, Schweiz, Sverige og Østrig) 
på 105 særskilte områder i arbejdet. 
4.1 Engagementet fra den europæiske tele­
kommunikationsbranche og europæiske 
netoperatører 
Alle større europæiske leverandører af tele­
kommunikationsudstyr er stærkt engageret i 
arbejdet (for eksempel er der fra Alcatel-grup­
pen 60 deltageiser fra elleve organisationer i 
gruppen fra Tyskland, Portugal, Frankrig, 
Italien og Norge). 37% af deltagelserne er fra 
teleudstyrsbranchen, og 17% fra telenetopera­
tører. Hvad angår arbejdsindsats er disse or­
ganisationer endnu stærkere engageret: 47% 
fra leverandørbranchen og 18% fra netopera­
tørerne. 
4.2 Små og mellemstore virksomheders 
engagement 
Trods de høje orrikostninger ved F&U i avan­
ceret telekommunikation har der i anden fase 
af RACE været stærk deltagelse fra små og 
mellemstore virksomheder, som tegner sig for 
41% af deltagelsen i fase li-projekterne, sam­
menholdt med 28% for fase I, og 16 5% for 
det andet rammeprogram som helhed^ '. Over 
70% af aktiviteterne i fase II har deltagelse af 
små organisationer, hvadenten det er virksom­
heder eller forskningsorganisationer (for fase I 
var den tilsvarende andel 60%), og tilsammen 
repræsenterer de 34% af den samlede arbejds­
indsats. 4.3 Bidrag til den økonomiske og sociale 
samhørighed 
Ved at undersøge og udvikle strategier for ind­
førelse af IBC i alle områder af EU, herunder 
de mindre begunstigede egne, har programmet 
banet vejen for virkeliggørelsen af det trans-
europæiske bredbåndskommunikationsnet, 
således som det påregnes i kapitel XII af 
Traktaten om Den Europæiske Union. Særlig 
opmærksomhed er viet nødvendigheden af at 
forbinde øer, indlandsregioner og perifere re­
gioner med de centrale regioner i Unionen. 
Med et betydeligt antal ledsageforanstaltnin­
ger, seminarer og sommerskoler er den udførte 
F&U gjort tilgængelig for videnskabsmænd og 
ingeniører fra alle områder i Den Europæiske 
Union, og en særlig indsats er gjort for at ar­
rangere workshops og seminarer i mindre be­
gunstigede egne. 
82 af projekterne (70%) inddrager organisa­
tioner i mindre begunstigede regioner af 
Unionen, sammenholdt med 60% i fase 1. Ved 
at deltage er de pågældende virksomheder med 
til at overføre teknologi og ekspertise til disse 
regioner. Omkring 20% af deltagelserne er fra 
organisationer i de fire lande, der er beretti­
gede til bistand fra "samhørighedsfonden". 
(9) Evaluering af det andet rammeprogram for forskning og 
teknisk udvikling: Rapport fra CREST til Rådet, september 
1992. 
CREST/1212/1/92. 
23-
5. RACE-programmets evaluering og auditering 
5.1 Evaluering som en fortløbende proces 5.2 Programaudit og -evalueringer 
I lys af den hurtige udvikling af kommunika­
tionsteknologier og -tjenester har man set 
evalueringen som en proces, der fortsætter 
løbende gennem hele programmets udarbej­
delse, implementering og gennemførelse. Det 
har tillige været en proces med indvirkning på 
alle niveauer: programmets strategiske mål­
sætning, programmets driftsledelse og hvert 
projekts tekniske retning. 
Evalueringsprocessen begyndte med det om­
fattende samarbejde mellem telekommunika-
tionsaktørerne om at planlægge programmet 
og opstille arbejdsplanen. Gennem det fortsatte 
samarbejde med branchen og telekommunika­
tionsoperatørerne blev årlig ajourføring både 
af programmets arbejdsplan og arbejdsplaner­
ne for de enkelte projekter mulig. Desuden 
sikres det gennem regelmæssige møder mellem 
de konsortier, der har opbygget programmet 
(samrådsmøder), at en løbende uformel over­
vågning og justering finder sted for samtlige 
projekters vedkommende. Sammenhængen i 
arbejdet sikres af konsensusstyringsprojektet 
(Consensus Management Project), der har nær 
tilknytning til de europæiske standardiserings­
organer. 
Der blev afgivet rapport om status af arbejdet 
i fase 1 til Ministerrådet og Europa-parlamen­
tet i 30-måneders oversigten i 1990 samt i den 
endelige rapport i 1993' '. For fase U's ved­
kommende er programmets implementering 
beskrevet i nærværende rapport. Arbejds­
resultaterne og programmets indvirkning på 
Europas telekommunikation, økonomiske 
vækst og beskæftigelsessituation vil blive sam­
menfattet i den endelige rapport, der udarbej­
des i slutningen af 1994. Arbejdet på integreret bredbåndskommunika­
tion (IBC) i RACE er med mellemrum blevet 
tilpasset efter de hurtigt skiftende teknisk-øko-
nomiske forhold og tjenestemuligheder. I pro­
grammet har der derfor på to niveauer fundet 
en periodisk kritisk undersøgelse (audit) sted: 
En strategisk gennemgang af ud­
viklingen inden for avanceret kom­
munikation, herunder evaluering af 
RACE-programmets funktion som 
helhed set i forhold til Unionens 
midtvejs- og strategiske målsætning i 
international sammenhæng 
Tekniske aspekter, med bedømmelse 
af funktionen af RACE-projekteme, 
sammenholdt med programmets mål­
sætning 
5.2.1 Strategiske audit og evalueringer af 
programmet 
I 1991 og begyndelsen af 1992 blev RACE-
programmet evalueret i sammenhæng med de 
andre vigtigste IT- og telematikapplikations­
programmer under det andet rammeprogram (-
ESPRIT og DRIVE) af et uvildigt panel under 
forsæde af Hr. Dekker '. Kommissionen har 
givet en særskilt besvarelse af anbefalingerne 
fra dette paner '. 
I 1992 afgav Kommissionen rapport om første 
fase af RACE-programmet i forbindelse med 
sin evaluering af det andet rammepro­
gram' '. Udvalget for videnskabelig 
(io) F&u inden for avanceret kommunikationsteknologi i 
Europa (RACE). Endelig rapport om fase I: KOM(93) 118, 
marts 1993. Rapporten fra udvalget til gennemgang af informations- og 
teknologier under forsæde af Hr. W. Dekker, run 1992. 
Kommissionens besvarelse af Dekker-rapporten, januar 
1993. 
Meddelelse fra Kommission om "Evaluering af det andet 
rammeprogram for forskning og teknisk udvikling" 
(SEK(92)675 endelig udg.), juli 1992. 
24 
og teknisk forskning, (CREST) blev af Rådet 
opfordret til at kommentere Kommissionens 
rapport. CREST lod opfordringen gå videre til 
styringsudvalget for RACE (RMC), der afgav 
sin rapport i juli 1992. Anbefalingerne blev 
gengivet i den endelige rapport om fase I. I 
1993 foretoges en uvildig strategisk revision 
for at bedømme arbejdet i sammenhæng med 
Fællesskabets strategiske og politiske målsæt­
ning i international sammenhæng. Hoved­
konklusionerne er gengivet i bilag IV. 
5.2.2 Vurdering og fremskrivning af virk­
ningerne 
Programmets forskningsmæssige og teknolo­
giske udvikling ledsages af en regelmæssig 
vurdering af de økonomiske og samfunds­
mæssige virkninger af udviklingen inden for 
avanceret kommunikation. Disse vurderinger 
spredes og offentliggøres i form af en række 
rapporter om "Perspektiver for avanceret kom­
munikation i Europa: PACE" ("Perspectives 
for Advanced Communications in Europe"). 
Den seneste sådanne vurdering foretoges i 
1993. Heri fokuseredes på den potentielle be­
tydning af investeringer i avanceret kommu­
nikation for den makroøkonomiske vækst. 
Analyserne viste, at der i Europa kunne stimu­
leres til en vækst på indtil 6% i BNP ved en 
proaktiv investeringspolitik med tilvejebringel­
se af avancerede og hurtigtarbejdende infra­
strukturer samtidig med tilskyndelse til nye an­
vendelser og applikationer af tjenester '. 
Disse aktiviteter tilvejebringer det faglige 
grundlag for den årlige ajourføring af arbejdet 
i programmet samt mindre justeringer i løbet 
af året. Aktiviteterne er helt integreret i 2. fase 
af RACE som fastlagt i Rådets beslutning om 
særprogrammet for kommunikationsteknologi. 
5.2.3 Tekniske audit afRA CE-projekterne 
For at programmet kan tilpasses den teknolo­
giske udvikling og ændringer i det opfattede 
(l4> De økonomiske virkninger af avanceret kommunikation: 
Teknibank-rapport for DG Xm, maj 1993. behov regnes der i Rådets beslutning med en 
årlig revision af arbejdsplanen. Alle løbende 
projekter gennemgås årligt med henblik på 
programmets målsætning og nye behov. Hvert 
projekt underkastes hvert år en '"Teknisk 
audit" ved uvildige eksperter på det pågælden­
de forskningsområde. For fase II fandt den 
første sådanne tekniske audit sted i oktober 
1992, og den anden i oktober 1993. Resulta­
terne af disse årlige audit er blevet anvendt til 
at ændre projektets retning eller i nogle tilfæl­
de endog indstille arbejdet på det, når det har 
været nødvendigt. 
Den tekniske audit har indeholdt følgende ho­
vedelementer: 
(a) Hvert år foretager partnerne i hvert projekt 
en "selvevaluering", hvor de gennemgår 
alle væsentlige sider af projektet og angiver 
resultaterne i den årlige rapport. 
(b) Rapporten vurderes af uvildige eksterne 
eksperter (auditører), der udpeges med bi­
stand fra RMC. Efter evalueringen af rap­
porterne er projekterne genstand for en 
"høring" under forsæde af Kommissionen. 
Der er her lejlighed til at belyse resultaterne 
af projekterne og opridse det fremtidige ar­
bejde. Auditørerne, der er grupperet i pane­
ler svarende til deres respektive ekspertise, 
har lejlighed til at stille spørgsmål til pro­
jekterne for at supplere det billede, der gi­
ves gennem årsrapporten og præsentatio­
nen. 
(c) Panelerne sammenlægger deres konklu­
sioner og anbefalinger og dokumenterer 
dem i panelets rapport.til styringsudvalget 
for RACE og til Kommissionen. 
(d) Auditrapporterne suppleres med en vurde­
ring af de kontraktlige dataindberetninger, 
foretaget af de projektansvarlige i 
Kommissionen (i almindelighed anses disse 
ydelser for fortrolige og afsløres ikke over 
for auditørerne). 
Denne fremgangsmåde har vist sig at være 
både rimelig og effektiv. Auditrapporterne har 
tjent som et udmærket grundlag for den årlige 
forhandling af kontrakter om detaljerede ar­
bejdsplaner for hvert projekt. 
-25 
5.3 Spredning og udnyttelse af resultater 
Betydningen af samrådene og konsensussty-
ringsprojektet 
Samrådsordningen er udviklet for at opnå 
bedre indsamling og spredning af information. 
Samrådsordningen omfatter konsensussty-
ringsprojektet, projektlinjeme, de fælles in­
teressecirkler, de tekniske samrådsgrupper og 
samrådsmøderne i sig selv. Konsen­
susstyrings- og samrådsordningeme er begge 
vigtige elementer af princippet om samarbejde 
om udvikling og indførelse af D3C. Konsen-
susstyringsprojektet varetager systemudvik-
lingsfunktionen inden for RACE og har som 
konkret opgave at redigere fælles funktions­
specifikationer (CFS, Common Functional 
Specifications) og fælles anbefalinger for 
praksis (CPR, Common Practice 
Recommendations). Udarbejdelse af CFS og 
CPR er blandt de vigtige resultater af RACE, 
og efterhånden som programmet bevæger sig 
fra "sondering af mulighederne" til "forbere­
delse af gennemførelse", vil de stadig blive 
styret mere af behovene hos deres forventede 
publikum - udviklere og købere af produkter 
og tjenester. 
Spredning, workshops, konferencer og le­
verancer 
Deltagerne i RACE programmet præsenterer 
sider af programmets arbejde på konferencer 
og udstillinger i hele Europa. RACE-direk-
toratet organiserer og støtter desuden hvert år 
en række workshops og konferencer om vig­
tige kommunikationsemner, herunder fiber til 
hjemmet, bredbåndsøer, intelligente byer og 
kommercielle muligheder i brugen af avanceret 
kommunikation. I 1993 afholdtes omkring 35 
workshops, og i 1994 afholdes et lignende an­
tal eller endnu flere. En hovedbegivenhed i 
1993 var CEBIT-udstillingen i Hannover, 
hvor Kommissionens stand husede 11 prak­tiskedemonstrationer og var tilsluttet lignende 
udstillinger på CEBIT foruden kommunika-
tionsforsøg i 11 forskellige lande. Begiven­
heden var knyttet sammen med en konference 
og offentlig høring om den strategiske revision 
for 1993. Viften af spredningsforanstaltninger 
ses også af den lange række publikationer, 
bilag til standarder og anmeldte patenter så vel 
som databasen over dataindberetninger. Der vi 
i alt blive afgivet 3056 dataindberetninger fra 
RACE og de ledsagende foranstaltninger. 
Heraf vil 1096 være i offentligt regi, 622 er 
begrænset til RACE-omgivelser, 621 er be­
grænset til bestemte RACE-projekter, og 618 
er til brug internt i projektet. 
Udnyttelsesplan 
I RACE er det et krav, at konsortierne bag 
projekterne redegør for deres planer for udnyt­
telse af resultaterne. I RACE anvendes også en 
række mekanismer til intern udnyttelse, hvor 
komponenter, frembragt af teknologidemon­
stratorer, indbygges i delsystemers demonstra­
torer, hvorefter disse delsystemer anvendes til 
opbygning af demonstratorer for mere kom­
plekse systemer. Derudover bliver tekniske 
oplysninger om systemernes funktion også 
tilført applikationsforsøgene, der således giver 
bedre indsigt i brugerbehovene og muligheder 
for udvikling af produkter og tjenester. I ud-
nyttelsesrapporter er de økonomiske udnyttel-
sesmuligheder beskrevet, både hvad angår 
størrelse, rækkevidde og integration, virknin­
gen af kompatibilitet og interoperabilitet, sy­
stemudvikling, de enkelte teknologiske udvik­
lingsforløb, betydningen for anvendelser i er­
hvervslivet og infrastrukturen så vel som den 
strategiske betydning. For at skaffe yderligere 
sammenfattende oversigter er benyttet en 
række databaser og et spørgeskema om "Virk­
ning og udnyttelse". 
26-
6. Forbindelser med andre EU-tiltag og europæiske initiativer 
6.1 Forbindelser med ETNO og 
EURESCOM 
Forbindelserne med CEPT og dets underorga­
ner har undergået væsentlige ændringer under 
udformning og gennemførelse af RACE. 
I forbindelse med, at reglerne for teleområdet 
er blevet rettet ind efter den nye europæiske 
telekommunikationspolitik, har CEPT oprettet 
en række særskilte organer, af hvilke to er 
blevet tæt knyttet til RACE-arbejdet: ETNO 
(European Telecommunications Network 
Operators Group), er nu netoperatørernes 
forum for drøftelser om myndighedsbestem­
melser og netinteroperabilitet, medens 
EURESCOM er forum for fælles anvendt 
forskning. Næsten alle store europæiske opera­
tører af stationære netværk deltager i 
EURESCOM, der fungerer som et værdifuldt 
bindeled mellem Kommissionen, RACE-pro-
jekterne og de fleste netoperatører. 
6.2 Forbindelser med europæiske og inter­
nationale standardiseringsorganer 
Som led i gennemførelsen af den europæiske 
telekommunikationspolitik oprettedes ETSI, 
Det Europæiske Institut for Telestandarder, i 
1988. Det har nu etableret sig som det vigtig­
ste europæiske forum for udvikling af tekniske 
specifikationer. Det standardforberedende 
arbejde i fase I af RACE har frembragt 596 
separate bidrag til standardiseringsarbejdet i 
ETSI, CCITT og CCIR. Desuden er der holdt 
jævnlige møder med repræsentanter for 
CEN/CENELEC, EBU og SPAG. 
6.3 Forbindelser med andre kommissions-
programmer og europæiske aktiviteter 
RACE-projekteme nyder gavn af resultaterne 
af projekter, der udvikler generiske teknolo­
gier, d.v.s. ESPRIT, (mikroelektroniske kom­
ponenter, programmelværktøjer, AIP til net-
styring m.v.); på tilsvarende måde trækker 
projekterne i FTU-særprpgrammet for tele­
matiksystemer af almen interesse i vid ud­strækning på resultaterne af RACE-pro­
jekteme. 
Samarbejdet med COST finder sted -gennem 
tætte kontakter mellem beslægtede projekter 
og jævnlige møder på programstyringsniveau. 
Det stærkeste samspil med EUREKA-tiltaget 
har fundet sted inden for audiovisuel tekno­
logi. Arbejdet vedrørende fremme af HDTV 
(EUREKA-projekt 95) blev delvis suppleret 
med arbejde hørende under en RACE fase 
I-kontrakt; og EUREKA-projekt 256 om vi­
deokodning blev tilknyttet integrations-
aktiviteterne under RACE. 
For at fa bredere synergi i fase II afholdtes et 
fælles EUREKA-RACE samordningsmøde i 
september 1992. Der er i alt 30 EUREKA-
projekter i gang på disse områder af kommu-
nikationsforskning, i generiske telekommuni­
kationssystemer og komponenter, i lokale net­
værk og tjenester til industrien, og i audio­
visuel medieteknologi. 
Fortsat informationsudveksling med FTU-
projekter under RACE sikres gennem fælles 
deltagere og ved deltagelse i workshops og 
konferencer om aktuelle emner. 
I rammerne af COST^ ' er oprettet tætte for­
bindelser til forskningen. Der er afholdt 
workshops i fællesskab med COST-projekter 
på områderne optisk kommunikation og mobil­
kommunikation, og projektkoordinatorerne fra 
COST indbydes til at deltage i RACE-projek-
tets samrådsmøder. 
6.4 Forbindelser med 
EFTA-landene organisationer i 
Organisationer fra Finland, Norge, Schweiz, 
Sverige og Østrig deltager i fase II af RACE. 
Fra disse lande deltog 50 organisationer i 94 
projekter (126 deltageiser i over 80% af arbej­
det). 
Co-operation in Science and Technology. 
27-
7. Gennemførelsesstrategier, ledsageforanstaltninger og samfundsøkonomiske virkninger 
Udviklingen af fjernarbejde — "telearbejde" -
i Europa er afgørende for Europas økonomi­
ske udvikling: Det vil være en hoveddrivkraft 
for teknologiudviklingen i de nærmeste år, åb­
ne nye muligheder for små virksomheder, bi­
drage til at mindske trafikproblemerne i stor­
byerne og give perifere områder og landområ­
der enestående muligheder for at fa langt flere 
arbejdspladser end før. Det kan medvirke til at 
give erhvervslivet nye konkurrencefordele, 
bidrage til at mindske miljøbelastningen på 
visse punkter og betyde ny fleksibilitet på ar­
bejdsmarkedet, uden at dette medfører for­
ringelser. De muligheder, der ligger i de nye 
kommunikationsteknologier, vil fa meget stor 
indvirkning på den fremtidige økonomiske 
vækst i Unionen og på arbejdskraftens inter­
nationale fordeling på verdensplan. Tre for­
skellige, men indbyrdes forbundne vækstme­
kanismer gør sig her gældende: 
Bedre adgang til bedre information 
øger produktiviteten i hele økonomi­
en, 
Forbedret kommunikation øger an­
vendeligheden, og dermed markeds­
værdien, af både gamle og nye tjene­
ster, således at disse kan udvides, 
Overgang til den nye tjenestedrevne 
og informationsbaserede økonomi 
kræver meget store offentlige og pri­
vate investeringer i nye infrastruktu­
rer, både de fysiske — kabelsyste­
mer, centraler, terminaler — og de 
menneskelige, til udviklingen af vær­
diforøgede teletjenester. 
I hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og 
beskæftigelse har Kommissionen foreslået, at 
medlemsstaterne i Den Europæiske Union og 
de europæiske institutioner i fællesskab oppri­
oriterer fem områder: Fremme af brugen af 
informationsteknologier, navnlig i den offent­
lige sektor, men også ved fremme af telear­
bejde, fremme af investeringer i basale trans-
europæiske tjenester til ISDN og højhastig­
hedsnet, skabelse af egnede lovgivningsram­
mer, der sikrer konkurrence og garanterer, at 
informations- og kommunikationstjenesterne er 
fuldt dækkende og sikre, bedre uddannelse i de 
nye teknologier og større industriel og tekno­
logisk ydeevne af det europæiske erhvervsliv, 
navnlig gennem øget forskning og teknisk ud­vikling. På området transeuropæiske telenet 
peges konkret på ni emner, hvor investeringer 
bør tillægges prioritet: 
- etablering af net til højhastighedskommu­
nikation; 
- styrkelse af de tjenesteintegrerede digital­
net overalt i Europa; 
- styrkelse af systemer til elektronisk adgang 
til information; 
- udvikling af europæiske tjenester til elek­
tronisk post; 
- indførelse af interaktive videotjenester, 
baseret på CATV og telekommunika­
tionsinfrastruktur og -teknologi; 
- fremme af telearbejde; 
- fremme af telematiske forbindelser mellem 
myndigheder; 
- udvikling af teleuddannelsestjenester; og 
- udvikling af telemedicinske tjenester og 
-netværk. 
I Europa vil der frem til 2005 kræves en sam­
let investering på over 500 mia. ECU — af 
netoperatørerne til infrastrukturudvikling, af 
tjenesteleverandørerne til at skabe ny kapacitet 
til tjenesteleverancer, og af erhvervslivet, for 
at det kan udnytte konkurrencefordelene ved 
nye infrastrukturer og tjenester. De økonomi­
ske og beskæftigelsesmæssige fordele ved 
denne investering vil kun blive høstet, forudsat 
at de europæiske nøgleinfrastrukturer og 
-tjenester udvikles på en synkroniseret, teknisk 
kompatibel måde med funktionel sammenkob­
ling. 
For at tilskynde deltagerne i RACE til at ud­
nytte resultaterne og for at vurdere, i hvilket 
omfang dette finder sted, er der siden 1988 
med jævne mellemrum udsendt en ajourført 
"udnyttelselsesplan for RACE", der giver en 
samlet oversigt over deltagernes udnyttelse af 
resultaterne. 
7.1 Vejledende tidsplan for gennemførelse af 
1BC 
F&U kan kun udnyttes effektivt, hvis alle ak­
tører har overblik over retning og tempo af de 
kommercielle udviklingsforløb. RACE-pro­
grammets F&U har derfor altid været planlagt 
og specificeret i henhold til en vejledende gen­
nemførelsesplan for integreret bredbånds-
28-
kommunikation, som er blevet ført à jour re­
gelmæssigt. Planen indebærer gradvis indfø­
relse af avancerede tjenester, begyndende så 
tidligt som 1992/1993 med dem, der er er­
hvervsmæssigt behov for. Den nuværende 
vejledende gennemførelsesplan, der er beskre­
vet i RACE-årsrapporten for 1992 (RACE 
'92), opstiller følgende milepæle: Feltforsøg .med applikationer, hvor hele 
viften af IBC-tjenester afprøves (herunder 
husstande med 2-vejs video og digitale vi­
deotjenester) med brug af kommercielt 
IBC-udstyr, 
1992/1993: 1996: 
Introduktion af erhvervsmæssige- og fagli­
ge applikationer; 
Forsøg med avanceret kommunikation, 
hvor nye tjenester og systemer til netsty­
ring og -administration afprøves: ATM, 
MAN og IBC i kundeplacerede net. 
Indkøbs- og investeringsbeslutninger til 
fremtidige paneuropæiske IBCN og fuldt 
udviklede IBC-tjenester, 
Færdigudarbejdelse af vigtigste standarder, 
1994 
Færdiggørelse af sammenkoblingen af alle 
Unionens hovedstæder indbyrdes og med 
nabolandene, baseret på udvidelse af eksi­
sterende optiske fjernnet, men med under­
støttelse aftale-, data og billedtrafik, enten 
separat eller som integrerede tjenester. 
1995 
Indførelse af IBC-net og fuld adgang for 
kunder i økonomiske og produktionsmæs­
sige centre: Mindst 50 000 erhvervsmæs­
sige brugere af avancerede tjenester. - Tilbud om kommercielle basale bred­
båndstjenester baseret på forbindelser med 
2, 34 og 155 MBits/s, herunder hurtig da­
tatransmission mellem lokalnet (LAN), 
desktop videokonferencer, videobehand­
ling, CAD/CAM- og telearbejdeapplika­
tioner. 
- samfunktionalitet af stationære bredbånds­
net med mobilnet, satellitnet og andre net. 
1997 
- Rådighed over IBC-tjenester for erhvervs-
brugere i byer med over 500 000 indbyg­
gere og start på udbredt indførelse af lysle­
derforbindelser til husstandene. 
2005-2010: 
- 50% penetration af IBC-tjenester. 
Denne vejledende tidsplan vil igen blive gen­
nemgået i 1994 i forbindelse med opstilling af 
retningslinjer for transeuropæiske bredbånds­
net som fastlagt i Traktaten om' Den Europæ­
iske Union, titel XII, artikel 129 b og c. 
29-
7.2 Udvikling af infrastrukturen til høj­
hastighedskommunikation i Europa: led­
sageforanstaltninger for sammenkobling 
af optiske net 
Europa-parlamentet tog i 1992 konkret initia­
tiv til at skaffe økonomiske midler til at frem­
me sammenkobling af fiberoptiske net gennem 
demonstrationsprojekter. Målet var at sam­
menkoble IBC-øer og højtydende EDB-centre i 
forskellige medlemsstater. I forbindelse med 
initiativet blev der givet støtte til fire projekter, 
der hver har medvirket til at skabe bedre vilkår 
for afprøvning og analyse af virkningerne af 
nye tjenester, applikationer og anvendelsessy­
stemer. 
I ISABEL-projektet sammenkobles to bred­
båndsøer: RIA-nettet i Portugal og RECIBA-
nettet i Spanien. Der er tale om den første 
grænseoverskridende sammenkobling i Den 
Europæiske Union, hvor der anvendes to ATM 
krydsforbindelser. I sammenkoblingsforsøget 
understøttes kooperativt arbejde og fjernstu-
dium. Det har været kørt i samarbejde mellem 
Telefonica I+D i Spanien og CET i Portugal. 
I TIRONET-projektet sammenkobles et stor­
bynet i Dublin og en SDH-ring i Nordirland 
med to 2 Mbit/s forbindelser. Projektet de­
monstreredes på udstillingen "Communi­
cations '93" i Dublin i slutningen af 1993. 
Denne sammenkobling blev første gang an­
vendt af Media Communication Software, der 
opererer mellem udstillingslokalerne og 
Nynex-afdelingen i Antrim (Nordirland). 
Forsøget omfattede en delt flervejskonference 
med samtidigt multimediesamarbejde mellem 
de to lokaliteter. Den anden anvendelse består af et pilotforsøg 
med fjemstudium ved hjælp af multimedieda­
tabaser. Projektet er blevet styret af BT 
Nordirland i samarbejde med Ulsters univer­
sitet, University College Dublin, Nynex Media 
Communications Ltd, Queens University 
Belfast, Telecom Eireann og MARI Northem 
Ireland. 
I BETEL-projektet sammenkobles tre lokalite­
ter: CERN i Schweiz, Sophia Antipolis og 
Lyons i Frankrig. Der er således tale om det 
første internationale net, der anvender ATM-
teknologi. BETEL-platformen sammenkobler 
FDDI-ringene til et fuldt flettet net via for-
delere og terminaladaptere, 34 Mbps forbin­
delser og én ATM-krydsfordeler. Blandt an­
vendelserne er teleundervisning, en arbejds­
station til fysikanalyse og distribueret databe­
handling. Platformen blev demonstreret på 
InterOP '93-konferencen i oktober 1993. 
Arbejdet, der koordineredes af France Tele­
com Expertel, fandt sted i samarbejde mellem 
CERN, Alcatel CIT, Ecole Polytechnique 
Fédérale i Lausanne, Institut Eurecom og 
Institut National de Physique Nucléaire et de 
Physique Particules. 
Endelig sammenkobles i projektet HPC-VI-
SION to bredbåndsøer i Frankrig og Tysk­
land. De støttede applikationer er billedbaseret 
online-inspektion af producerede dele samt 
anvendelser af robotteknik. Projektet koor­
dineres af Pasteur-universitet i Strasbourg i 
samarbejde med Fraunhofer Institut i 
Karlsruhe. 
30 
7.3 Interaktive digitale videotjenester: støtte 
til demonstration og standardisering 
På sit møde den 16. juni 1993 vedtog Mini­
sterrådet en beslutning om avancerede TV-
systemer og anmodede Kommissionen om at 
fremlægge en meddelelse om digitalt TV, hvori 
der tages initiativ til ordninger, hvormed man 
hurtigt kan nå til enighed om fælles perspekti­
ver i Unionen for markedets udvikling og stan­
dardisering og (om nødvendigt) økonomisk 
støtte fra Unionen på dette område. 
Europa-parlamentet godkendte ved udgangen 
af juni 1993 et budget på 12 mio. ECU til led­
sageforanstaltninger til FTU inden for digital 
billedtransmission. Derved fik Kommissionen 
mulighed for at indkalde forslag med følgende 
hovedmålsætning: 
- fremskyndelse af europæisk enighed om 
tekniske specifikationer for digital billed­
transmission og strategier for systemim­
plementering; 
- demonstration af systemer til digital billed­
transmission; 
- samfundsmæssige og økonomiske virk­
ninger af overgangen til digital billedtrans­
mission. 
De godkendte forslag retter sig mod alle tre 
mål. 
1. Højeste prioritet tillægges forslaget om 
Euro-Image, der fremlagdes i projektet for 
europæisk digital videospredning (DVB), 
som oprettedes den 10. september 1993 (af 
117 organisationer). Formålet med dette 
forslag er at skabe rammer i Europa for 
harmonisk, markedsdrevet udvikling af 
digitalt. TV via kabel, satellit og jordbase­
ret radiospredning og således sikre til­
strækkelig interesse hos radio- og fjern­
synsselskaber, operatører, regulerende 
myndigheder på radiospredningsområdet 
og udstyrsfabrikanter. Det standardforbe­
redende arbejde vil omfatte modulationssy-
stemer til satellit og kabel, fælles multiplex 
til alle transportmedier, tjenesteidentifika­
tionssystem baseret på MPEG-2, og aftale 
om bidrag fra DVB til standardiseringsor­
ganer. 
2. På grund af transmissionsmediernes'gun­
stige vilkår er det standardforberedende 
arbejde i forbindelse med satellit-og kabel­systemer længere fremme end arbejdet på 
jordbaseret transmitteret TV (gennem luf­
ten). Det foreslåede dTTb (digitalt TV til 
jordbaseret radiospredning) er det europæi­
ske modstykke til det amerikanske initiativ 
inden for avanceret digitalt TV til jordba­
seret radiospredning. 
3. I Sydeuropa suppleres jord- og satellit-
transmitteret TV med enkeltmast-antenne­
systemer, hvori der anvendes en fælles an­
tenne til modtagelse af signaler. For­
delingen sker gennem kabel i en bygning 
eller en gruppe bygninger. Formålet med 
DISISMATV-projektet er at udvikle græn­
sefladen fra det digitale signal, der modta­
ges gennem satellit- eller terrestrisk 
transmission og tilpasse den til distribution 
i et fællesskab. 
4. Det er nødvendigt, at der fas en billig vi­
deobåndoptager (VTR) til brug både 
hjemmet og i camcordere, for at HDTV 
skal tilhøre den økonomisk overkommelige 
forbrugerelektronik. Dette vil kun være 
muligt ved brug af digital teknik, således 
som RACE-projektet RI 001 har vist det. 
Med DART-4 sigtes der mod at demon­
strere optagelse af MPEG-lignende video­
tjenester, baggrundslagring i fremtidens 
personlige digitale assistent (PDA), kob­
ling af optagere til MPEG-dekodere og til 
ATM-tjenester, samt medvirken til stan­
dardisering af digital video/digitale data i 
verdensdækkende standardiseringsorganer. 
5. Fremskridtene inden for digital teknologi 
anvendt på transmission af audiovisuelle 
tjenester gør det muligt at levere flere hun­
drede kanaler til slutbrugeren gennem ka­
bel- eller satellitnet. Med projektet 
AMMIS (avanceret menneske/maskine 
grænseflade til programvalg i et digitalt 
TV-multiplex) sigtes mod at udvikle og 
demonstrere avancerede menneske/maskine 
grænseflader, der er egnede til program­
valg og interaktiv modtagelse i forbindelse 
med et meget bredt udvalg af TV-pro-
grammer, og at analysere virkningen af 
avancerede menneske/maskine grænsefla­
der i udviklingen af den digitale TV-termi-
nal hen mod "Telecomputeren". Projektet 
vil desuden anvende MHEG-standarden 
for programmering af multimedie- og hy­
permedieobjekter med henblik på at nå 
31 
længere i retning af åbne multimediesyste­
mer. 
6. De foreslåede projekter MEDIATE og 
DIWEC (digitalt trådløs kabel) blev slået 
sammen til projektet dDIMMp (Digital 
mikrobølge flerpunkt-/flerkanalfremfør-
sel). Medens DTTB sigter mod digital TV-
transmission i VHF/UHF-båndene, hvor 
der er trængsel mellem frekvenserne, men 
bedre propagationsforhold, er DIMMP-
projektet rettet mod radiospredning med 
over 100 kanaler inden for en båndbredde 
på 2 GHz (i USA tildeltes 27,5-29,5 GHz 
båndet af den statslige FCC). Disse mikro-
bølgeflerpunktssystemer (MMDS) har 
mindre gunstige propagationsforhold og 
kræver derfor tættere dækning med sende-
antenner. De består af cellebaserede net, 
der giver jordbaseret propagering af video­
signaler ved mikrobølgefrekvenser. Som 
følge af deres meget store kanalkapacitet 
(flere hundrede) anses de for en troværdig 
konkurrent til dTTB, DBS og CATV og 
betegnes i USA som det trådløse kabelsy­
stem. 
7. I ORACLE undersøges betingelserne for 
kommerciel introduktion af digital billed­
transmission på medieindustrien og andre 
tidlige investorer i første generation af tje­
nester og applikationer til integreret bred­
båndskommunikation . 
8. Digitale distributionstjenester som Pay-
per-view, Video-on-Demand, Pay-TV og 
nye multimedietjenester vil i stadig højere 
grad blive baseret på personaliseret ad­
gang. Det ville være ubekvemt som bruger 
at være henvist til individuel dekodning og 
adaptere med betinget adgang til hvert en­
kelt program, man ønsker at modtage. I 
projektet ACCOPI (Access Control and 
Copyright Protection for Images) opstilles 
en fælles funktionsmodel og demonstrator 
for adgangskontrol, som dels giver bruger­
ne adgang til forskellige programmer, dels 
giver pålidelig nøgledistribution og beskyt­
telse af ophavsret og desuden er et om­
kostningseffektivt system, også hvad angår 
styring og administration. 
Indbyrdes sammenkobling over fiberoptik 
De tre projekter (IBER, BETEUS og INTRE­
PID) bygger på erfaringerne fra ISABEL, 
BETEL og TIRONET (se afsnit 7.2). De vil styrke de bestående sammenkoblingsaktiviteter 
ved at tilføje flere funktioner og koblingsmu­
ligheder til de foreliggende sammenkoblede 
pilotinstallationer. Når først disse er på plads, 
vil der i projekterne blive indført applikationer 
egnede for demonstration af multimedier, hvil­
ket vil give større indsigt i problemerne i for­
bindelse med billedtransmission i bredbånds­
net. 
7.4 Indførelse af nye tjenester og udvikling 
indenfor telearbejde 
I dag sker en stor del af kontorarbejdet og 
informationshåndtering sker med brug af 
PC'ere, elektronisk post, filoverførsel og in­
formationsadgang. En stærkt stigende andel af 
disse opgaver kan nu udføres uden for det 
traditionelle, centraliserede kontormiljø ved 
hjælp af telekommunikationsnet. De nye ar­
bejdsformer, herunder telearbejde, er attraktive 
for store virksomheder, idet disse stræber mod 
at nedsætte de faste omkostninger gennem 
decentralisering og ved at flytte arbejdet nær­
mere til kunderne, men også for små virksom­
heder, efterhånden som disse danner grænse­
overskridende koncerner for at konkurrere på 
de europæiske markeder. 
De stærkest involverede sektorer er dem, der 
har et højt informationsindhold: 
- Opstrøms aktiviteter med stor merværdi 
såsom forskning, programmeludvikling, 
produktdesign, m.v. 
- Erhvervslivets administration: regnskab, 
finanstjenester, behandling af forsikrings-
krav, tjenesteydelser, informationshåndte­
ring, m.v. 
- Medieaktiviteter: journalistik, udgivelser, 
TV, videotjenester og spiludvikling, an­
noncering, PR-tjenester m.v. 
- Detailhandel og -distribution, administra­
tion af transportflåder, lagerstyring, detail-
og kundetjenester, salgsfremme m.v. 
I europæiske erhvervsvirksomheder anvendes 
50 millioner PC'ere, deraf halvdelen med net­
værksadgang. Der er allerede syv millioner 
erhvervsabonnenter på GSM, som understøtter 
elektronisk post og dataoverførsel foruden 
taleoverførsel. Skal man skønne over antallet 
af personer med deltidstelearbejde, er det for 
-32 
en stor del et spørgsmål om definitioner. 
Potentialet er imidlertid stort. Over 60% af ar­
bejdsstyrken i USA og Europa er involveret i 
informationshåndtering i servicesektoren. 
Forestiller man sig, at bare 10% af dem gjorde 
brug af de nye informationsinfrastrukturer til 
at skaffe sig og deres arbejdsgivere større 
frihed, ville det betyde 10 millioner telearbej­
dere i Europa enten lejlighedsvis, på deltid el­
ler fuld tid. 
På det europæiske topmøde i København un­
derstregede formanden for Europa-kommis­
sionen vigtigheden af, at man hurtigt får etab­
leret nye rammer for samarbejde mellem virk­
somhederne i Europa, at der udvikles ydedyg­
tige transeuropæiske transport- og telekommu-
rukationsinfrastrukturer, og at der skabes et 
fælles "informationsrum", inden for hvilket en 
decentraliseret økonomisk aktivitet kan udvikle 
sig gennem samspil mellem små virksomheder. 
Med resultaterne af medlemsstaternes soci­
alpolitik som udgangspunkt understregede han 
behovet for at skabe et europæisk netværk af 
uddannelsesfaciliteter til nye discipliner og for 
at tilskynde til telearbejde. 
I tillaiytning til EU-tiltag forbundet med ud­
vikling af avanceret kommunikation besluttede 
Europa-Kommissionen den 21. juni 1993 at 
iværksætte et nyt sæt forberedende tiltag. 
Kommissionen indkaldte forslag til tiltag, der 
tilskynder til forsøg og indførelse af transna­
tionale systemer til telearbejde i Europa og til 
vurdering af disses sociale, miljømæssige og 
økonomiske virkninger. Kommissionens tje­
nester modtog over 120 forslag før udløb af 
fristen, den 3. september 1993. Forslagene 
inddrog 403 forskellige organisationer i alle 
Unionens 12 medlemsstater, samt i 4 af 
EFTA-landene (Finland, Norge, Sverige og 
Østrig) foruden fem andre lande (Bulgarien, 
Canada, Marokko, Malaysia og USA). 
Den stærke respons på indkaldelsen af forslag 
og den høje status af de involverede organisa­
tioner bekræfter, at telearbejde nu er et områ­
de, der er genstand for stor interesse og stærkt 
engagement. Der er sket store fremskridt i 
udvikling af kerne- og støtteteknologier, men 
der er nu tvingende behov for indsigt i de or­
ganisatoriske, sociale, retlige og skattemæssige 
ændringer, som kan være nødvendige, for at 
disse arbejdsformer skal udvikle sig sammen­
hængende i Unionens medlemsstater og hen 
over statsgrænserne i den anden fase af etab­leringen af det europæiske økonomiske områ­
de. 
Udviklingen af telearbejde fremstår nu som et 
af hovedemnerne for RACE-programmet. 
Derudover er Unionens medlemsstater enedes 
om at supplere denne F&U med et bredere 
"samordnet tiltag", der skal omfatte telear­
bejde, turisme og telematisk støtte til små 
virksomheder. Som ramme herfor har man 
oprettet De Europæiske Fællesskabers forum 
for telearbejde/telematik (ECTF, European 
Telework/Telematics Forum). Det udgør en 
ramme, hvori man kan udveksle viden og er­
faringer og er forum for opstillingen af fælles 
visioner. 
I løbet af 1992 og 1993 er der afholdt semi­
narer i det nordlige Nederlandene, Galicien og 
Mallorca (Spanien), Wales og Cambridge 
(Storbritannien), Toscana (Italien), Bonn 
(Tyskland), Sophia Antipolis (Frankrig), 
Chios (Grækenland) samt i forbindelse med 
større internationale konferencer i Storbritan­
nien og Montpellier (Frankrig). Over 1 000 
virksomheder har allerede taget del i aktivite­
terne til informationsudveksling: Alle de større 
udstyrsproducenter er involveret, de vigtigste 
europæiske telenetoperatører deltager aktivt og 
er sponsorer for initiativet, og et stigende antal 
virksomheder under omstrukturering overvejer 
nu telearbejde og fleksible arbejdsordninger. 
Aktiviteterne i dette forum vil i 1994 blive 
støttet med en handlingsplan til fremme af 
telearbejde i Europa. Handlingsplanen vil om­
fatte to forsøgsdemonstrationer af telearbejde i 
decentralisering af store organisationer, 6 de­
monstrationer af transeuropæiske netforbund­
ne telecentre, 5 demonstrationer af grænse­
overskridende net mellem små virksomheder, 
og en analyse af telearbejde som middel til 
trafikal aflastning af i og mellem byer. 
Støtteaktionerne vil omfatte en analyse af be­
hovet for og begrænsende faktorer for organi­
satorisk omstrukturering, analyse af retlige og 
forvaltningsmæssige begrænsninger af græn­
seoverskridende telearbejde i det europæiske 
økonomiske område, udpegelse af teknologier 
og systemer til telearbejde, og adfærdsnormer 
for administration af telearbejde. Derudover 
vil der blive oprettet "hjælpeskranker" til or­
ganisationer, der ønsker at indføre telearbejde, 
navnlig på tværs af landegrænserne, styrkelse 
af det europæiske forum for telearbejde og 
33 
indsamling af oplysninger om udviklingsten­
denser for telearbejde i Europa. 
Disse tiltag illustrerer den vifte af situationer 
og sektorer, hvor styret telearbejde både kan 
bidrage til den økonomiske udvikling og ny 
fleksibilitet i beskæftigelsen. Forsøgene og 
demonstrationerne dækker et bredt udsnit af 
nye beskæftigelsesmuligheder, der spænder fra 
netværk af telearbejdscentre for handicappede 
til samarbejde mellem højtuddannede ingeni­
ører på kernekraftværker. Derved vil man få 
demonstreret muligheder og fordele ved at 
decentralisere beskæftigelsen til mindre be­
gunstigede egne, navnlig landområder, og nye 
beskæftigelsesmuligheder i Den Europæiske 
Union ved tilbud om specialiserede tjenester til 
udviklingslandene. 
7.5 Forskningssamarbejde med mindre 
begunstigede regioner og med Central-
og Østeuropa 
På initiativ af Europa-parlamentet og efter 
forhøjelse af budgettet til ledsageforanstalt­
ninger til Unionens forsknings- og udviklings­
initiativer i juli 1993 indkaldte Kommissionen 
forslag til regionale initiativer på området 
avanceret kommunikation og telematik for i 
fremtiden at give organisationer i de mindre 
begunstigede regioner i Unionen lettere adgang 
til øget deltagelse i EUs FTU-initiativer, og 
for at styrke det videnskabelige og forsknings­
mæssige samarbejde i Central- og Østeuropa. 
Disse områder dækkes af syv projekter, der 
begynder i januar 1994. 
Målsætningen er: 
- at tilskynde til etablering af forsknings- og 
støttefaciliteter i mindre begunstigede regi­
oner for at give organisationer, navnlig 
mindre virksomheder, større mulighed at 
deltage i EUs fremtidige forskning og 
tekniske udvikling inden for avanceret 
kommunikation og telematik, 
- at oprette telearbejdsfaciliteter og -netværk 
i Central- og Østeuropa for at styrke de 
forskningsmæssige bånd til Den 
Europæiske Union. 
Disse tiltag supplerer dem, der gennemføres 
under handlingsplanen til fremme af telear­
bejde i Europa og dels supplere udviklingen af 
forskningsinfrastrukturer i Unionen under STRIDE- og TELEMATIQUE-programmer-
ne, dels initiativerne vedrørende adgang til 
forskningsdata og teknologioverførsel i VA­
LUE- og SPRINT-programmerne. 
7.5.1 Etablering af forsknings- og støttefa­
ciliteter til avanceret kommunikation 
og telematik i mindre begunstigede 
regioner i Den Europæiske Union 
Målsætningen er at fremme etablering af 
forsknings- og støttefaciliteter i mindre begun­
stigede regioner for at give mulighed for, at 
organisationer, navnlig mindre virksomheder, i 
fremtiden skal tage mere del i udviklingen af 
EUs forskning og tekniske udvikling inden for 
avanceret kommunikation og telematik. 
Projekterne omfatter bidrag til: 
- etablering af forskningsfaciliteter i mindre 
begunstigede regioner af almen interesse 
for organisationer i hele Unionen og støtte­
faciliteter i mindre begunstigede regioner, 
der kan være af generel værdi for EUs 
F&U. 
- udvikling af avancerede kommunikations­
tjenester både til at lette adgangen til in­
formation og samarbejde med partnere om 
udvikling og gennemførelse af F&U-pro-
jekter og som forskningsværktøj til forsøg 
med nye anvendelser af systemer til avan­
ceret kommunikation og telematik; 
- udvikling af et netværk af organisationer, 
der kan arbejde sammen dels om at stimu­
lere interessen for F&U i EU, dels om at 
tilskynde til faglige kontakter mellem vi­
denskabsmænd, forskere og industri 
(navnlig små og mellemstore virksomhe­
der) i hele Europa, og endelig om de små 
,og mellemstore virksomheders udnyttelse 
af forskningen. 
BINET-projektet (G1001) omfatter planlæg­
ning, udvikling, installation, konfigurering og 
drift af en avanceret bredbånds-forbindel-
sesnet, som er baseret på ATM-teknologi og 
forbinder fire forsknings- og udviklingscentre 
for telekommunikation i Spanien og Portugal 
med en højteknologisk industripark i Portugal. 
Projektet, der er baseret på BETEL-projektet, 
vil udvide det transeuropæiske ATM-forsøg til 
Spanien og Portugal, fremme anvendelsen af 
-34-
dette forsøgsnet og give mulighed for sammen­
kobling med andre forsøgsnet og F&U-labora-
torier i andre europæiske lande. 
1 SUNRISE-projektet planlægges, udvikles, 
installeres, konfigureres og drives et VSAT-
baseret system til forskningssamarbejde mel­
lem små og mellemstore virksomheder i min­
dre begunstigede regioner i Grækenland, 
Italien, Portugal og Irland. Projektet vil som 
grundlag have de systemer til fjernstudium, 
der er udviklet i JANUS-projekterne (DELTA) 
og vil omfatte identifikation af virksomheder 
og universiteter med komplementære forsk­
ningsinteresser i mindre begunstigede regioner 
ved hjælp af et geografisk system med infor­
mation om de samfundsøkonomiske karakte­
ristika i sådanne regjoner 
IEPRI-NET projektet etableres forsknings- og 
støttefaciliteter i de mindre begunstigede regi­
oner i Spanien og Østtyskland for at give mu­
lighed for, at organisationerne, navnlig mindre 
virksomheder, i fremtiden skal tage større del i 
udviklingen af EUs forskning og tekniske ud­
vikling inden for avanceret kommunikation og 
telematik. Der vil blive oprettet et VSAT-net-
værk i Spanien og Østtyskland, hver med over 
100 centrale kontaktpunkter, der er åbne for 
alle mindre begunstigede regioner i Den Euro­
pæiske Union. Der vil desuden være mulighed 
for udvidelse til Central- og Østeuropa. 
INDELUK-projektet skal lette og stimulere 
forskningssamarbejdet mellem små og mel­
lemstore virksomheder og universiteter, dels i 
Republikken Irland, dels i Nordirland, med 
organisationer i andre regioner i Den Euro­
pæiske Union. Projektet vil indebære betydelig 
bedre international samfunktionalitet af syste­
mer til udveksling af forskningsoplysninger til 
og fra Irland, ligesom der vil blive udpeget 
komplementære forskningsinteresser hos et 
bredt udsnit af organisationer. Projektet skal 
give logistik- og koordineringsstøtte til fire 
"fælles interessegrupper" på områderne F&U i 
IT, telekommunikation og telematik, anven­
delse i publikationer og den dertil knyttede 
programmeludvikling, samt i anvendelser og 
initiativer inden for uddannelse og undervis­
ning. 
WISE-projektet skal baseres på de meget om­
fattende INTERNET-systemer af sarnfunge-
rende forskningsinformationsnetværk, hvortil 
over 200 000 europæiske forskningsorganisa­tioner allerede er knyttet, for at organisationer 
i hele Europa kan få adgang på en enkelt og 
sammenhængende måde, herunder også små 
og mellemstore virksomheder i mindre be­
gunstigede regioner. Projektet supplerer tilta­
gene i SUNRISE-, EPRINET- og INDELUK-
projekteme såvel som de nye tiltag i Central-
og Østeuropa. I Tyskland og Portugal vil blive 
iværksat særlige tiltag for at sikre, at der er 
egnede faciliteter til adgang til verdensdæk-
kende informationssystemer. 
7.5.2 Telearbejde indenfor videnskab og 
teknologi og informationsoverfø-
ringsnet i Central- og Østeuropa 
På initiativ af Europa-parlamentet er EU ved 
at iværksætte en række tiltag til styrkelse af de 
videnskabelige og tekniske bånd mellem Den 
Europæiske Union og Forskere i Central- og 
Østeuropa. Den første række tiltag, der kom i 
gang i løbet af 1992, omfattede støtte til en 
mobilitetsordning, til konferencer, workshops 
og seminarer og fælles forskningsprojekter. 
For forskningen er alfa og omega at have ad­
gang til information og mulighed for samar­
bejde på tværs af statsgrænserne med kolleger 
med beslægtede videnskabelige og tekniske 
interesser. På foranledning af Europa-parla­
mentet er der i 1993 stillet yderligere ressour­
cer til rådighed til styrkelse og yderligere 
fremme af arbejdskontakter mellem viden­
skabsmænd og forskere i hele Europa. 
Det er hensigten, at disse supplerende tiltag 
skal være til praktisk og umiddelbar gavn for 
så stort et antal videnskabsmænd og forskere 
som muligt inden for rammerne af en sam­
menhængende gennemførelse af videnskabelige 
telearbejde-net og forskningsinformationscen-
tre. Disse tiltag supplerer udviklingen af forsk-
ningsinfrastrukturer i Central- og Østeuropa 
under PHARE- og TACIS-progrâmmerne og 
tiltag vedrørende adgang til forskningsinfor­
mation og teknologioverførsel i IMPACT-, 
VALUE- og SPRINT-programmeme. 
Målet er at etablere faciliteter til fjernarbejde, 
netværk for forskningsinformation og forde-
lingscentre i Central- og Østeuropa for at styr­
ke forskningens bånd til Den Europæiske 
Union, navnlig gennem udvikling og brug af 
tjenester til avanceret kommunikation, tele­
matik og information, som giver videnskabs-
35 
mænd og forskere mulighed til frit at samar­
bejde med deres kolleger i Unionen. 
TELÉSERVE-projektet (C 1002) vil i samar­
bejde med de nationale myndigheder udpege 
videnskabsmænd og forskere på en emneliste, 
der omfatter 15 lande. I projektet sørges for 
indkøb og levering af PC'ere og modemer og 
for, at de udpegede videnskabsmænd kan til­
slutte sig de internationale tjenester. Der vil så 
vidt muligt blive benyttet bestående netværk 
og lokale tjenester. 
I projektet vil blive anvendt en brugervenlig 
engelsksproget grænseflade, indledende oplæ­
ring og løbende støtte. Det forventes at et antal i størrelsesordenen 2 000 slutbrugere i 
Central- og Østeuropa indtil 1995 vil blive 
tilsluttet de europæiske telematiknet, der un­
derstøtter fjernarbejde og udveksling af forsk­
ningsinformation. 
I ESATT-projektet (C1001) vil en mere lang­
sigtet fremgangsmåde blive anlagt. Heri vil 
indgå en gennemgang af de i dag til rådighed 
værende informationskilder og en vurdering af 
behovene hos videnskabsmænd og forskere i 
Østeuropa, og der opstilles en funktions- og 
ledelsesprofil for de videnskabelige og tekno­
logiske kontaktcentre. Som led i projektet vil 
der blive arrangeret en større international 
konference om fjernarbejde og information­
stjenester i slutningen af 1994. 
36 
8. Fremtidige behov og muligheder for F&U inden for kommunikationsteknologi på euro­
pæisk plan. 
I juni 1992 oprettede styringsudvalget for 
RACE en ad-hoc gruppe, der skulle opstille 
prioriteter for den fremtidige europæiske F&U 
på telekommunikationsområdet. Gruppens 
rapport blev gengivet i den endelige rapport 
om RACE-programmets fase I> \ 
Mange af disse ideer og emner for EUs frem­
tidige F&U afspejlede sig i Kommissionens 
arbejdsdokument for det 4. rammeprogram, 
navnlig i de foreslåede temaer "billedteknolo-
gier", "højtydende EDB og netværk", "funk­
tionel integration i produktionen" og "avance­
ret kommunikation". 
Som forberedelse til opfølgningen af RACE 
blev sektorens aktører inviteret til at bidrage 
med deres syn på behov og muligheder for 
avanceret kommunikationsteknologi og 
-tjenester (ACTS) i sidste halvdel af 1993. På 
grundlag af disse bidrag udarbejdedes et ud­
kast til et første dokument — Behov og mulig­
heder i ACTS — som udsendtes til kommen­
tering. I oktober og november afholdtes en 
række workshops for at udvikle og forbedre de 
fremkomne ideer. Der var i alt 407 deltagelser fra 17 fande i de 
otte workshops, der dækkede: 
- Billedkommunikation med multimedier og 
digitalt TV 
- Teknologier til fotonnet 
- Højhastighedsnet 
- Mobilitet og personlig kommunikation 
- Intelligens i netværk og tjenesteudvikling 
- Servicekvalitet og sikring og sikkerhed af 
kommunikationsnet og 
-tjenester 
- Forsøg med brug af tjenester 
- Tværgående tiltag, der støtter ovenstående. 
Resultaterne af de afholdte workshops blev 
samlet i andet dokumentudkast, der udsendtes 
til workshop-deltagerne og i øjeblikket er un­
der revision på grundlag af de modtagne 
kommentarer. Dette materiale vil danne 
grundlag for opstilling af en arbejdsplan for 
det foreslåede ACTS-program. 
KOM(93)118,martsl992. 
47 
RACE II Mid Term Review r:\race\rnidterm\draft2.DOC 
Status : 08/02/1994 
Annex I 
PROJECT CONTRIBUTIONS TO RACE OBJECTIVES 
Area 1: IBC (Integrated Broadband Communications) RAD 
Project Main Deliverable^) Impact 
R2001WTDM A pilot broadband customer premises PikA impkmentatk» of IBC which corulnra the advantages 
network (CPN) using wavelength and time of optical technology. Mofe widespread introduction of IBC 
multiplexing techniques (WTDM) eased by the development of optical components supporting 
installed in a broadcasting production high density WDM (2nm) and high bitrate TDM. 
centre (NRK), and used to support TV 
productions operations. 
R2005 MODAL Optically supported micro-wave and Exploits the synergy from interconnection of optical fibre 
millimetre wave antennae systems for network to mobile/wireless systems in a cost-effective 
broadband/personal communication. Two manner 
% demonstrators will be built operating at 30 
GHz & 60 GHz respectively. 
R2006 WELCOME Highly advanced, fully packaged and Provides high performance components necessary for 
system tested quantum well (QW>based enhancing IBC, to be used in the next generation of (higher 
components, discrete and monolittically speed) trans-European fibre networks 
integrated. Includes ISSOnm transmitters 
and 980nm pump lasers for high speed* 
systems operating at and beyond lOGbit/s. 
R2010 POPCORN Low cost, high performance polymeric Substantial cost reduction of passive optical components, 
passive components for single mode essential for cost-effective fibre customer access connections 
optical networks, including fully packaged 
power splitters, star couplers, wavelength 
multiplexers, and hybrid InP devices. 
R2011 TRAVEL Technology to upgrade existing fibre Enables the speed and capacity of existing fibre links to be 
networks to 10Gbit/s or 20Gbit/» increased, while ensuring compatibility with next-generation 
networks 
R2012 HIPOS 40Gbit/s Optical Time Division Multiplex Ultra-high capacity networks can be realised by Optical 
(OTDM) transmission system, using ultra- Time Division Multiplexing 
fast (2ps) polymer-based all-optical 
switches. 
——^^—a———.____ ^^^^-^___________ • 
R2013 EDIOLL A wholly new class of optically pumped, Such devices have a wide range of key applications in future 
integrated lasers in LiNbO-j material, optical networks, including high-speed and analogue 
including tuneable and mode-locked systems, 
lasers. Monolithic integration of lasers 
and modulators. 
R2014 FIRST A FTTH trial in Aveiro using passive Promotes understanding of how to introduce fibres into the 
optical access network. Supply of optical local loop cost effectively, and a common European 
amplifiers, optical transmitters and approach to standardisation of fibre local access. 
receivers, and utilisation of sub carrier 
multiplexing for telephony. Trial includes 
network management Demonstration of 
analogue and digital TV distribution. A 
study and a tool for life cycle prediction. 
R2015 ARTEMIS Optical fibre sub-systems for use in the Provides essential technology for future generations of 
generation of ultra-short pulses, optical networks, operating at speeds of 40Gbit/s and 
amplification, switching and transmission. beyond. 
R2016 Evaluation of string mode algorithm. Will drastically improve the throughput of broadband 
STRATOSPHERIC implementation specifications for a high networks while gaining from statistical multiplexing. These 
speed switch and string mode. specifications support the implementation by R2023 
(UNOM) of two ATM broadband demonstrators operating at 
up to 2.3 GBit/s. 
"is 
R2018GAIN Realisation of optical fluoride fibre Enhances the performance and capabilities of the optical 
anylifimforaUthmorAicaltrai^^ networks. fanprovn disqualify of servro 
windows tOOnm, 1300nm and ISOOnm. 
An analysis of the impact of these 
components on network design. 
R2024BAF Techno-economic evaluation of four Important contribution to reduction of JTdh^mK^ 
broadband FTTH access systems, the Access Network. Part of a major effort to refine cost-
Technical implications of choice of access effective introduction scenarios. 
system, including fibre management at the 
exchange, and ease of supporting various 
services. 
R2028MWTN A demonstrator of an all-optical transport This system changes the topology aal increases the capacity 
layer. Comprising a multi-wavelength of optical networks and enables advanced network 
transport network based on a combination management techniques. The advanced components will be 
of optical amplifiers, optical switches, exploited in new products to advance the introduction of 
tuneable optical filters and lasers. IBC. 
R2038 FLUOR Pr-doped optical amplifiers at 1300nm The availability of optical amplifiers at 1300nm enables 
wavelength, based on novel halide glasses, existing fibre networks to be upgraded, with increased 
capacity. 
R2039ATMOS A demonstration of new concepts for Provides viable solutions for the introduction of optical 
achieving high speed (>2.5Gbit/s) and switching. Impacts the cost and performance of ATM-based 
high capacity switching systems (Tbit/s) networks supporting IBC. 
for ATM based optical networks. 
R2048 HIBITS New electro-optical interconnection. Reduces the costs of interconnection and of broadband 
technology that solves intercom problems switching equipment 
inside a broadband switch. A feasibility 
study of 2.4 Gbit/s self routing ATM 
switches. 
R2062 COMFORT Erbium-doped fibre amplifier (EDFA) A range of commercially sound components, for the 
technology and component packaging. A implementation of cost effective fibre-to-the-home networks, 
totally integrated broadband network to be Some of these components are already being exploited 
built as a demonstrator. commercially. 
R2065 COBRA Three demonstrations of coherent muhi- Coherent wavelength multiplexing increases the capacity of 
channel systems (CMC): optical networks, giving inherent advantages in transmission 
Videoconferencing at 140MbhVs; Flexible transparency and flexibility. Demonstrators increase 
business connections at 15SMbit/s; awareness of performance capabilities. 
Transmission and routing of digital 
HDTV. 
R2068LACE The development and implementation of a Demonstrates that ATM technology being introduced within 
broadband Customer Premises Network, the public B-ISDN is able to support connectionless services 
(CPN) including ATM switching and between LANs in customer premises, as previously achieved 
Gigabit LAN elements. Demonstration of e.g. via leased lines, 
a practical application in co-operation with 
actual users. 
R2069 UFOS Tuneable semiconductor lasers operating Reduction of cost of lasers through increased production 
at a higher speed and at higher yield. Reduced cost of systems through a higher 
temperatures. A low cost single frequency environmental tolerance and higher output power. These 
laser. DFB Lasers with 3nm turning range lasers are designed particularly for exploitation in coherent 
and DBR lasers with over 30 nm tuning and WDM systems, 
range. CAD package for design of lasers. 
Development of low cost packaging 
techniques. 
R2070 MUNDI Design and construction of two Major impact on wavelength division multiplexing (WDM) 
demonstrators: one based on a moderate technology, providing key components and demonstrating 
density WDM for distributive systems cost savings and performance benefits for both distributive 
(digital multi-channel TV) and another and interactive service provision, 
based on higher density WDM for 
interactive service provision. 
31 
R2073OMAN A common 'core' Opto-Electronic Cost-reduction of télécoms equipment and systems by using 
Integrated Circuit (OEIC) chip OEIC^ m volume manufacture, 
manufacturing and packaging technology 
for future use in European foundries. 
Production of several prototype OEICs 
R2088 TOPIC A verification technology for IBC, Validates standards related to QoS and network performance, 
including a methodology and a tool set for Major contribution to stsndaids on FDTsfc^^ 
Quality of Service (QoS), validated extensiomwim features for handling timing and performance 
through a demonstrator using real IBC properties). Enhances capabilities to test broadband 
environment components which have to operate and interwork to achieve 
a given QoS delivered to users. 
R2096 BUM Implementable specification of the User Enables service and terminal providers to test and 
Network Interface (UNI/Tg interface) demonstrate their experimental equipment in a representative 
taking into account emerging concepts, network environment Increased leadership of partners in 
Experimental broadband switched network related topics (SDH, SDH/ATM relationship) and strongly 
incorporating results from several RACE influences the devekpmeot of products and standards 
I projects on which the UNI interface can activities. Impact on the development of components and 
be validated products. Creates synergy between activities of several 
projects and provides a testbed for RACE activities. 
R2097ATD Studies on ATM specific issues: traffic, Availability of a testbed for RACE II activities. Development 
signalling, network management, of ATM technology and increased awareness of the 
evolution and network introduction implications of the adoption of pure ATM principles, 
planning. Development of components and Availability of ATM components and products paving the 
integration of a technology testbed way towards commercialisation. Strong impact on standards 
incorporating a representative of all the bodies activities (ETSLITU-TS). 
main network elements, both from CPN 
and public, networks (terminal adapters, 
residential and business NT2, NT1, local 
and transit exchanges, remote units). 
R2103 CAPS Low cost components for fibre customer Substantial cost reduction in optical network transceivers, 
access systems, based on Active Silicon leading to commercial implementation of fibre access for the 
integrated Optical Circuit (ASOC) residential sector, 
manufacturing technology. 
R2109LIASON 1 x N lossless optical splitter implemented Cost effective implementation of the customer access 
as an active integrated planar waveguide connection by fibre networks, 
device operating at 1 SSOnm wavelength. 
R2121 BISIA An ATM based access network for new Reduced cost and timescales for introduction of broadband 
interactive services to private homes, using interactive services in the residential sector, 
existing infrastructures where appropriate. 
1 I 
Lj o 
Area 2; Intelligence in Networks / Flexible Communications Resource Management 
Project Main Deliverables) Isnpact 
R2002GEMA Evaluation and enhancement of Generic 
Maintenance tools and technology by 
msplrsiwiation of demonstrators in two 
Broadband Islands. and robustness of 
lane heterogeneous 
R2003 MOBILISE Tne concept, services and architecture for 
a Personal Services Communications 
Space (PSCS). Demonstration of the 
preliminary application of a PSCS Mail 
Service. will provide att users with 
to a perscnaHeed profile of services en an 
R2004 PREPARE A communications 
demonstrator specifically tailored to 
validate end-to-end inter-domain 
management issues (e.g> interfaces, 
protocols, managed objects, relationship 
between service and network 
management). The testbed includes ATM 
nodes, DQDB ATM nodes, ATM 
switching capabilities and a number of 
token rings. EXDOuftaM IDS aflBOdUQDOQ Of &ÊÊtmÙQÊKwDÈ& 
end-to-end ccenectivity in an hetsrogenrioi 
Impacts on standaidiaatian (x interface and VPNs) and on the 
work of EURESCOM. 
R2021 DESSERT Application of Intelligent Decision 
Support Systems (DSS) for Service 
Management Provision of an 
architecture, AIP technologies, 
recommendations and a tool kit 
environment Gives service providers the ability to take "informed 
decisions" regarding service provision. Advances the 
application of ATP to telenommiinir atinna. 
R2041 PRISM Definition of reference configurations for 
the management of IBC services, the 
associated resources and the external 
access to those management services. The 
generic results (e.g. on customer access to 
management facilities, security in service 
management) are applied to VPN and 
UPT. Development of ISM Stax database 
and a PRISM animation package. Strong impact on the design of future service management 
systems. Major eoatributions to Common Functional 
Specifications and to standards bodies. Strong potential 
impact in international initiatives, eg. Eurescom. 
R2959ICM Definition of a TMN architecture and 
functions to be implemented m 4 different 
BB networks in order to demonstrate 
components integration, to verify 
performance aad to evaluate results. Also 
development and use of a network 
simulator. Furthers the design, production and validation of TMN aad 
IBC network conyonwia. Provides managriima 
components to operational TMN systems being upgraded to 
IBC. 
R2104 PERCOM Specify, design and implement a Personal 
Communications Space (PCS) Service 
Node. PERCOM bridges the gap between conceptual work carried 
out in R2003 and the practical realisation of PCS. 
U\ 
Area 3: Mobile and Personal Communications 
Project Main Deliverables) Impact 
R2007 PLATON Algorithms for the planning of third Contribution to the software tools available for planning 
generation mobile systems third generation mobile oonammication systems. 
R2020CODIT Definition of radio protocol requirements Impact on the specifications for spread-spectrum based, 
arid architecture. Functional specification multiple access schemes applicable to 3rd generation mobile 
of a test bed. Implementation of a radio communication systems, in particular through the 
channel simulator. Channel measurements development of a real time testbed 
to produce a preliminary propagation 
model. 
R2066 MONET Definition of UMTS requirements and Contributes to the specification of third generation mobile 
constraints. UMTS network scenarios and communication systems, in particular through the 
keyfuncW UMTS services definition. ^,opi^oftiinuUn^toob. 
Specifications of the simulation tools. 
Draft requirements for UPT and UMTS on 
IN concepts. Allocation of security 
services and service levels. 
R2067 MBS Demonstrator specifications, system Contributes to the specification of future broadband mobile 
architecture and functionality. Definition communication systems in the 60 GHz frequency band, in 
of trie radio sub-system requirements. particular through the development of a laboratory testbed. 
R2084 ATDMA Advanced Time Division Multiple Access Contributes to the standardisation of ATDMA schemes 
(ATDMA) system definition and applicable to 3rd generation mobile communication systems, 
specification of a real time testbed. m particular though the deveiepnxnt of a r^ 
Construction of channel models from 
actual propagation measurements. 
Identification of key fixed network issues 
related to mobile access. Contributions 
towards the definition of common test 
scenarios. 
R2108 TSUNAMI Technological development and field trials Contributions to standards bodies based on the unpad of 
in adaptive antennas for mobile adaptive antenna technologies to the UMTS, 
applications. Optimum component 
architectures and designs, antenna array 
design and associated control algorithms. 
Examines the interaction between adaptive 
antenna technologies and the multiple 
access schemes (CDMA and TDMA). 
R2117 SAINT Operational and functional requirements Contributes to standardisation in ETSI SMGS, in a number 
for UMTS satellite integration, of aspects concerning the integration of the satellite 
Development of UMTS-Satellite component into the UMTS, 
component integration scenario. 
Interworking of the satellite component 
with other networks. 
R2123 GIRAFE Low voltage, low power and high- Reduced battery consumption, yielding savings in weight, 
integration components for use in mobile volume and cost of mobile terminals 
terminals 
1,1 
Area 4; Image and Data Communications 
R2026DART Technology demonstrator and standard» Will enable all HDTV and IBC services in consumer 
for digital video tape recorder for markets, 
consumers, using MPEG2 + ATM 
formatted services. 
R204SDISTIMA Demonstrator of complete digital Improved TV applications in industry (MPEG2). 
stereoscopic TV system: camera, ATM 
transmission, and display. 
R20S2 MONALISA Electronic set demonstrator (ELSET) Reduction of TV program production costs through the real-
integrating technologies required for the time mixing of real and synthetic images and advances in 
construction, handling and fast synthesis of generic analysis-synthesis image systems. 
3D models for creating image sequences. 
R2053 MORPHECO Software demonstrator of a second- Contribution to emerging standards for second-generation 
generation object-based coding and very-low bitrate coding such as MPEG4. 
decoding scheme for still and moving 
R2055 TRANSIT Hardware demonstrators of high-quality Provides solutions to bridge the gap between different image 
image format conversion systems, oriented formats, facilitating the convergence of video and computer 
towards future consumer markets. technologies 
R2056 AMICS Data structures for an open architecture The harmonisation of image formats enabling better image 
for multimedia image communications - a exchange, 
demonstrator of an image interchange 
gateway. 
R2064 FLASH-TV Innovative modulation and coding Speeds-up the development of HDTV in Europe by 
schemes with improved availability of demonstrating the feasibility of contribution links for high-
service and high picture quality, for quality television, 
satellite contribution links interworking 
with ATM. 
R2072 MAVr New Coding Algorithms for UMTS and Leading the fields of very tow bitrate audio and video 
DECT, optimising low bitrate coding in coding, and mobile transmission of audio-visual services, 
terms of video and audio coding delay. Supports the introduction of new applications into the 
Some based on current standards (H.261, existing DECT and GSM networks. Key player in the 
MPEG, JPEG) and others based on development of a joint European proposal for the MPEG 4 
developing standards. Definitions of audio coding standard, 
and video services suitable for mobile use, 
and input video formats for those services. 
R2075 HD-SAT Implementation of the final demonstrator Demonstration of a cost effective system delivering studio 
for wide RF band high definition digital quality images to the home. Proposals for W-HDTV 
TV (W-HDTV) via satellite cable and standards. 
ATM. 
R2082 DTTB Standards proposals for a European digital Speeds-up the transition to a more efficient terrestrial TV 
terrestrial TV transmission system - A transmission system, 
demonstrator of such a system, 
interworking with cable and ATM. 
R2105 DIAMOND Demonstration of Video on Demand Speeds-up the introduction of multimedia retrieval services 
service chains on ADSL and CaTV with a like Video on Demand, 
low cost delivery platform, video on 
demand server and application 
management system. 
R2110 HAMLET Hardware demonstrator of an MPEG2 Enables other projects to demonstrate MPEG2-based real-
scaleable TV/HDTV encoder (high 1440, time digital TV/HDTV broadcasting, paving the way to the 
spatial and SNR scaleability). introduction of digital TV services. 
R2I11 MOSAIC Reliable methods for the subjective Improves the assessment of audio visual communication 
assessment of image quality and systems, 
degradation. 
M 
R2122 COUGAR Demonstrator of flexible codec hardware 
implementing the MPEG-2 video coding 
standard at SNR Profile and Main level 
VHDL models of video codec 
architectural blocks, design and 
fabrication of specific VLSI devices and 
investigation of source pre-conditioning, 
especially for images derived from film. Rapid pull-through into European chip-sets, equipment and 
systems - of the large body of knowledge and experience 
gained by European researchers m the development of the 
MPEG video coding standards. 
44 
Area 5: Service Engineering 
Project Main Deliverable^) Impact 
R2009IPSNIII Specification of a terminal emulator. A Increases the range of people actively seeking to take up 
mechanism to support effective design of usage of IBC services, 
user-to-service interfaces. 
R2017 SCORE The development and evaluation of Such methods and tools for creating a wide range of services 
methods and tools for service creation. that can be knplemented seamlessly, over the heterogeneous 
networks of Europe. 
R2049 CASSIOPEIA Open Service Architectural framework Paves the way to the adoption of international standards in 
(OSA) supporting a service engineering the area of OSA Provides a diversity of telecom actors with 
environment able to promote the quick the means for cost effective provision and management of 
introduction of new and enhanced services, advanced broadband services, 
and their management 
R2076 BOOST An object oriented service creation Such tools shorten the time required to bring proven services 
environment, based on adaptation of to the market and will significantly contribute to the uptake 
existing software engineering tools. of "service engineering" by the service industry. 
R2089 ASCOT Defines a usage framework model and a Results of considerable significance to service providers 
usage reference model for service having to cope with the requirements for configurability, 
configuration. 
R2092 LUSI Guidelines for broadband user-service Better service penetration and take up of such services, 
interfaces. Creates design targets for user- within what will become a competitive market 
service interfaces for use by the general 
public. 
R2094 MÏTS User service interface models and Practical support for designers of Computer Supported Co-
metaphors specification for those operative Working (CSCW) and multimedia services during 
interfaces. the design of user-service interfaces. 
R2114 DRAGON Practical demonstration of the feasibility Practical validation of ISE concepts. Transfer of technology, 
of applying RACE concepts for the andgerientionofk^erestforconBnercialéxploitatioa 
provision of Services on top of real 
broadband networks. 
R2124 EURSAF Definition of an extended ISE architectural Stimulate adoption of ISE principles by both TO» and SPs. 
framework and of a migration path from Influence standards and other world-wide initiatives, 
current state-of-the-art practice towards 
advanced architectures. Liaison with 
standards and other world-wide initiatives. 
hf 
Area 6: Information Security 
Project Main Deliverable(s) Impact 
R2050 Methodology framework. Increased awareness of the uMuplexky of supplying security 
PALINDROME in nai&domain, snuti*ervice environments. 
R2051 SESAME Working set of components and protocols Extension of scope of secure distributed applications and 
forming the architectural framework. operations, based on a set of protocola, services, and assured 
data-elements; baffrfif up by fftwHwhtimi1 of international 
and industry standards. 
R2057 SECURENET Architectural design and functional Shows the feasmitity of applying novel techniques for 
specifications for active protection system. network protection. 
R2058 SAMSON Prototypes of management services Provides a framework for the management of security in 
integrated into a security management networked enviionments. 
system. 
R2113 Prototype system for real-time, active Shows the ixaianfrcial feasibility of protecting networks in 
SECURENET II network protection against malicious an automated fashion, 
software. 
/,6 
10 
Area 7: Advanced Communication Experiments 
R2008 EUROBRIDGE Implementation of several service Availability of EuroBridge services in several IBC Islands in 
prototypes, integrated on one service Europe, demonstrably able to support a range of applications 
platform. These include: multimedia mail, arid to inter-work tnms-iialiorjaUy on ex 
video conference, distributed co-operative 
work, remote multimedia database access 
and security services. These services 
support in a flexible manner, several IBC 
application trials. 
R2019 AGORA Determines the future evaluation needs of Provided rural applications projects in RACE with a direct 
rural applications, and brings together key links to related policy initiatives and work in other RTD 
actors m the rural broadband sector. programmes. 
R2022 BARBARA Feasibility studies and functional Raised awareness of the potential of advanced 
specifications for rural teleshopping and communications for rural communities, 
tele-twinning of schools. Assessment of 
usage requirements.. 
R2025 MIMIS A multimedia demonstrator providing Contributions to standards in the domain of conferencing, 
conference and co-operative work facilities Promotion of market awareness for multimedia conferencing 
based on ATM networking. systems based on future ATM network technologies. 
R2027BANK Definition and implementation of pilot Validation of application concept: to use multimedia 
systems providing multimedia services and broadband services to support common financial functions 
common financial functions to the banking within the banking environment 
sector. 
R2029 ESSAI A teleshopping system to be installed at Pioneers public-she teleshopping services, 
public trial sites in Milan and Basle, 
selling real goods to real customers for real 
money. 
R2030 APTITUDE Implements a teleworking system for Increases awareness of the opportunities presented by new 
decentralised regions. teleworking applications. 
R2031 PAGEIN Trials super-computing in a heterogeneous Stimulating the adoption of high performance networking in 
terminal and network environment, the aerospace sector, 
demonstrating remote collaborative 
design. 
R2033 Definition ofa set ofrequirements for end- Reduction of social service costs. Identification of the needs 
TELECOMMUNITY user groups, addressing issues of for video-telephony in this sector, 
older/disabled people. 
R2034 EDID Demonstration of collaborative design in Commercial products, enhancing the competitiveness of the 
the aerospace industry, based on ATM European aerospace industry, 
technology and a high speed LAN. 
R203S TIBAS Definition of a series of services for the Creates awareness of the possibilities to reduce production-
automotive and automotive supply cycle times through use of advanced communications, 
industries. 
R2036 TRAPPIST Definition of standards and working Stimulating demand for high capacity services: NDT 
procedures for distributed, non-destructive methods will be one of the most 'bandwidth-hungry' 
testing (NTD) methods. Definition and industrial applications, 
implementation of field trials for 
validation. 
R2037 DIDOS Trials a distributed service centre concept Provides a sound understanding of common requirements 
in publishing and communications, and identifies integration synergies for applications in this 
specifically in technical documentation for sector, 
manufacturing industry. 
R2040 MOEBIUS A mobile (containerised) multimedia test Demonstrates the benefits of advanced communications in 
and application platform, having access marine and remote terrestrial applications, 
through the INMARSAT satellite network 
to the ISDN. 
ip 
11 
R2042 Trials of an open publishing architecture, Leads to a flexible, distributed but mtegrated publishing 
EUROPUBLISHING including distributed document system available throughout Europe, 
management, access to image archives, on­
line delivery of multimedia publications, 
and the tracking of editorial and 
production processes. 
_________^_. • i— 
R2043 RAMA A pioneering multimedia information Enhances public accessibility of cultural 'treasures' protected 
service for major European museums, by museums. Supports multimedia tele-working and tele-
Allows remote acceu to museum archives learning applications., 
for researchers, publishers, students etc. 
throughout Europe. 
R2046ARAMIS Trials an aircraft maintenance information Seeks to improve the management of aircraft maintenance at 
system through a real-time distributed remote sites. Demonstrates the efficiency of reducing 
application. Uses digitised aircraft decision time and out-service costs, 
maintenance information in a multimedia 
environment Study on the organisational 
impact of such capabilities. 
R2047VERA Four application experiments exploiting Expands the electronic support available to rural enterprises, 
distributed multimedia systems in the making them more effective in their own markets of e.g. 
agriculture sector. cattle breeding, dairy production and animal/crop disease 
control. 
R2054 VTRMAS Develops and tests broadband monitoring Introduces new concepts in visual verification to the security 
and surveillance equipment industry. 
R2063 D1TTTO Definition and implementation of field Contributes to the evolving structure arid functioning 
trials for distributed multimedia case- future office environment 
handling systems in the insurance sector. 
R2071 CHARISMA Implements a distributed generic case Validates and promotes applications requiring advanced 
handling system based on an ATM communications technologies in the area of case handling, 
network. 
R2077 Specification of a teleshopping application Will be developed as a commercial system, addressing the 
TELEMARKETPLACE exploiting existing phone and CATV tele-shopping mass-market 
networks, using advanced speech 
recognition equipment 
R2078TIM Investigates the use of a Europe-wide Creates new commercial opportunities by enabling direct 
network of multimedia information control of tourism product development and marketing 
services to support the marketing of travel amongst point-of-offer and point-of-sale organisations 
arid tourism products. distributed across Europe. 
R2079NETMART Implementation of a multimedia Widens availability of market information for this sector, 
conference service for markets in the Creates a virtual marketplace. 
European pig-meat sector. 
R2080BRICC Mobile multimedia workstations, remote Improves the economic efficiency of the construction 
video monitoring of site progress and industry by offering shared real-time access to information 
shared interactive databases are tested in for all relevant professionals, 
real working conditions. 
R2098 SOCRATES Bring together the key actors concerned Improved the quality, relevance and co-ordination of 
with identifying the major factors for subsequent research projects undertaking application 
successful implementation of advance experiments in rural areas, 
communications experiments in rural 
areas. 
R2102 AREA Provides an integrated multimedia service Improves support services made available to farmers in this 
supporting Mediterranean rural area, 
communities in identifying plant 
pathologies. 
R2106 LAMBDA Offers inhabitants of remote rural areas a Practical demonstration of the potential value of broadband 
range of multimedia counter services based services to rural areas, 
supporting administration and professional 
advisory services. 
Li 
12 
R2107 ACLARA Trials a multimedia communications Shows where advanced communications systems can offer 
system for local authorities in rural areas. efficiencies and other benefits in the administration of rural 
communities. 
R2U2 SMAC Develops mum' media tools for Computer Reduction of the Time-to-Market" for new automotive 
Supported Co-operative Working (CSCW) products through a significant streamlining of the 
between automotive component suppliers procurement process, 
and manufactures. 
R2119 BRITEUR Will trial the overworking of ATM and Provides a means of bringing advanced teleconaminications 
CATV services in a rural area. services to rural areas. 
hi 
13 
Area 8: Test Infrastructure and Interworking 
R2023 UNOM Three broadband applications will running Much improved understanding of issues related to user 
on the UNOM testbed in a realistic perception of broadband cornmiinications. This broadband 
environnent Testbed further used for the island will later participate within a Pan-European 
testing of interconnection performance broadband infrastructure. 
R2032 COMBINE Performance analysis of heterogeneous Optimises interworking between different broadband 
networks and protocol optimisation for networks, increasing integration of supported services, 
interworking. 
R2044 MAGIC Signalling network architecture and call Promotion of integrated concepts and solutions related to 
control protocols. broadband ISDN signalling for muhi-service applications. 
Major source of contributions to Common Functional 
Specifications and standards bodies. 
R2060CIO Prototypes multimedia teleservices Eases the irs^rcoanectkn of such broaxlo^ 
(multimedia mail and joint viewing and pan-European services. Accelerates the deployment of IBC. 
tele-operation), to be implemented in 
several broadband islands. Examination 
of interworking and common transport 
protocol issues. 
R2061 EXPLOIT Develops and builds interworking units Interworking units will permit the integration of future 
between ATM, PDH transmission systems broadband networks (based on ATM) with existing 
(2MBit/s and 140MBit/s) and existing transmission systems and services, allowing rapid evolution 
networks and services like N-ISDN and to IBC. 
Frame Relay. 
R2074 CATALYST Implementation and test of a first • Demonstrates the utility of satellite technology to support 
demonstrator, providing an ATM satellite initial IBC applications, in particular in peripheral and rural 
link. Design and development of systems areas lacking terrestrial broadr>aiid infrastructure, 
and equipment to be used in more 
advanced demonstrators. 
R2081 TRIBUNE A broadband User-Network Interface Facilitates the widespread introduction of broadband 
(UNI) testbed for third parties, centred networks in Europe by giving external users access to the 
around an ATM switch. testbed, linking this to other broadband islands, providing 
feedback to standards bodies on B-UNI standards, and 
improving the testbed users ability to validate their own 
implementations. 
R2101 IMMUNE Distributed restoration systems for ATM. Will establish coherent survivability strategies for public and 
Design and planning of fault-tolerant private IBC networks, and recommendations for optimised 
networks. Will establish coherent ATM switch control architectures, 
survivability strategies for public and 
private IBC network 
R2115HIPERNET Integration, installation and verification of Will yield commercially viable sub-systems for high 
a mgh-performance gigabit ATM performance multimedia networks, suiting a wide range of 
multimedia network, to support distributed applications and scales, 
language training in an application trial. 
R2116TOMQAT Definition, implementation and testing of a Provides Network Operators and Manufacturers with 
total quality management system. methodologies for performance monitoring, quality of service 
management and quality of service assessment 
R2118 BRAVE Interconnection of two ATM platforms Increases understanding of ATM traffic behaviour and ATM 
and exploitation of experiments with real multiplexing issues, 
traffic sources to validate network-to-
network operability and private domain 
management functions. Recommends 
solutions for ATM traffic control and 
resource management 
D 
14 
Accompanying Measures 
R2083 CMP A priority plan for the preparation of By widening the Consensus achieved, the project improves 
Common Functional Specifications the acknowledgement and acceptance of RACE result The 
(CFSs). This pin reflects the view of all CFS plan helps projects and standardisation bodies fine 
RACE projects, consolidated with the tuning their own work plans, 
standardisation bodies priorities. Performs 
consensus management within RACE. 
Provides mechanisms for consensus 
widening The compilation and 
publication of CFS developed by RACE 
projects Dissemination within RACE, of 
progress made in standardisation (outside 
of the Programme). 
R2085 INTERACT Provides the RACE community with an Supports the various techrjo-ecoiioriùc évaluai 
integrated on-line information service by RACE projects, providing a consistent base from which 
(including techno-economic and standards broadband development scenarios may be assessed, 
information). 
R2086IAF Macro-economic models estimating to A source of policy recommendations for IBC deployment 
what degree IBC investment will increase taking into account such needs of society that may be 
white collar productivity, and lead to provided through advanced communication, 
cumulative incremental growth rates 
within the European Union. 
R2087 TITAN A fully operational techno-economic tool The modelling tool makes possible the development of cost-
for cost evaluation and comparison of effective optical components and has shown under which 
different architectures of the access conditions FTTC becomes a cost effective solution, 
network. 
R2090 PALACE Provides a systems engineering office and Encourages active co-operation amongst ACE projects 
rapporteur function to Project Line 7 of working in areas of common interest Articulates PL results 
RACE- the advanced communications in the form of contributions to CFSs, CPRs and standards 
experiments (ACE). bodies. 
R2091 URSA IBC deployment scenarios and budget Contributes to Common Functional Specifications for 
cross-flow analyses. generic applications derived from integrating the results of all 
ACEs and other sector case studies performed in Europe. 
R2093 RIO To provide to the RACE community, a Should aid the functioning of the RACE program by 
general, text based, on-line information enabling users to locate and exchange information more 
system, having in addition messaging and effectively, 
file transfer facilities. 
R2095 BRAIN Organisation of Summer schools and Raises the awareness of broadband issues and provides a 
various seminars. Some sessions within thorough knowledge to young engineers. Helps address 
such schools to take place at multiple practical issues arising from real time broadband 
locations, interconnected via broadband interconnection, 
links. - I I 1 
<? 
Annex II 
Participating organisations 
Participating Organisations 
Project Role* Compnny 
R2042 P FAWLINZ-AUSTR1A 
R2H3 P UNIVERSITY OF VIENNA 
R2095 A ATB - VTNÇOTTE NUCLEAIRE 
R2CH4 P ATEA 
R20T7 p BABBAGE INSTIT FOR KNOWLEDGE A INFO TECH 
R20I6 A BARCONVKORTRIJK 
R2033 S BARCONVKORTRIIK 
R2082 P BARCONVKORTRIJK 
R2061 P BELGACOM 
R2032 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2044 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2048 C BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2061 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2066 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2074 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R20S3 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2097 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2101 C BELL TELEPHONE MFC CO (ALCATEL-BELL) 
mm p BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2166 P BELL TELEPHONE MFG CO (ALCATEL-BELL) 
R2034 P BIMSA/NV 
R2054 S DAEDALUS NV 
R2064 A EBURES.CENTER 
R2048 P ITtAMATOME CONNECTORS BELGIUM NV 
R2033 A GASELWEST 
R2027 P GENERALE DE BANQUE 
R2039 P DÆCVZW 
R2048 P DÆCVZW 
R2065 P DÆCVZW 
R2059 P DÆCVZW 
R2095 A DÆCVZW 
R2097 P DÆCVZW 
R2101 P DÆCVZW 
R20T7 P rKTEGAN 
R2077 P LERNOUT&HAUSPIESPEECHPROD 
R2033 P MUNIOTAUTYKORTRJJK 
R20S3 C RAŒD0XJSTR1AL CONSORTIUM 
R2016 A RAYKETNV 
R2087 P RAYNETNV 
R20I6 P REFERNV 
R2023 P REFERNV 
R2041 P REFERNV 
R2085 P REFERNV 
R2090 P REFERNV 
R2077 P SHERPA NV 
R2077 C STENTOR SPEECH PRODUCTS 
R206I P UNIVERSITY GHENT 
R2009 P UNIVERSITY LEUVEN (CATHOLIC) 
R21I0 P UNIVERSITY LEUVEN (CATHOLIC) 
R2060 P UNIVERSITY LIEGE 
R2061 A ALCATELSTRAG 
R2029 P ASCOM AUTELCA AG 
R2003 P ASCOMTECHAG 
R2006 S ASCOMTECHAG 
R2020 P ASCOMTECHAG 
R2024 P ASCOMTECHAG 
R2029 P ASCOMTECHAG 
R2032 P ASCOMTECHAG 
R2039 P ASCOMTECHAG 
R2041 P ASCOMTECHAG 
R2059 " P ASCOMTECHAG 
R2061 P ASCOMTECHAG 
R2066 P ASCOMTECHAG 
R2081 P ASCOMTECHAG 
R2II5 P ASCOMTECHAG 
R2I66 P ASCOMTECHAG 
R206I C ASSOCIATION SWISS PTT/ASCOM TECH 
R2039 P EtDGENOSSISCHETH ZURICH 
R2060 P EIDGENÔSSISCHETH ZURICH 
R21U p EUROPEAN BROADCASTING UNION 
R21I0 P LTSÆPFL 
R2013 P PAUL-SCHERRER-rNSi II lUIt ZURICH 
R2095 A SWISS FEDERAL INSTITUTE OF TECHNOLOGY 
R2061 P SWISS TELECOM PTT 
R2H1 P SWISS TELECOM PTT 
R2006 P UNIVERSITY LAUSANNE (POL YT. FED) 
R2024 S UNIVERSITY LAUSANNE (POLYT FED ) 
R2053 P UNIVERSITY LAUSANNE (POLYT FED.) 
RJ072 P UNIVERSITY LAUSANNE (POLYT FED) Countr}' 
n 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
B 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
CH 
Pagcl 
Participating Organisations 
Project Role' Company Country' 
1.2071, 
R2060 
R2002 
R200S 
R2006 
R2011 
R20U 
R2015 
R2033 
R2039 
R2042 
R2048 
R2061 
R2062 
R2066 
R2076 
R2078 
R2081 
R2083 
R2089 
R2096 
R2097 
R2104 
R2108 
R2114 
R2166 
R2062 
R2072 
R2106 
R2035 
R21I3 
R2037 
R2085 
R2091 
R2113 
R2I07 
R2O40 
R2094 
R2040 
R2036 
R2036 
R2036 
R2042 
R2061 
R2081 
R2096 
R2043 
R2052 
R2067 
R2072 
R20II 
R2023 
R2024 
R2044 
R2045 
R2060 
R2061 
R2070 
R2082 
R2087 
R2I09 
R2084 
R2008 
R2036 
R2037 
R2042 
R2060 
R2076 
R207S 
R2093 
R2067 
R203<S 
R2027 
R2006 
R2083 
R2089 
R2097 
R20T2 
R2026 
R20S1 AGIT 
ACOrECGMBH 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATELSEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ALCATEL SEL AG 
ANT NACHRICHTENTECHNIK GMBH 
ANT rUCUUCHTEKTECHNnC GMBH 
ASCOTABURO CENTER 
BAYERISCHEMOTORENWERKE AG (BMW) 
BAYERBCHEMOTORENWERKE AG (BMW) 
BERTELSMANN AG 
BIBA 
BEBA 
BD3A 
BREMEN DOTTTUTE OF DŒXJSTRIAL TECHN. 
BREMER DCTTIUTFURBETRIEBSTECHNIK 
BREMER DCmUT FUR BETRIEBSTECHNrJC 
BREMER VULKAN VERBUND AG 
BUNDESANST. F. MATJORSCH U -PRUEF. 
BUNDESANST. F. MAT JORSCH. U. -PRUEF. 
BUNDESANST. F. MAT JORSCH. U. -PRUEF. 
BURDAGMBH 
CADIS GMBH 
CELLWAREGMBH 
CELLWAREGMBH 
COMPART 
DAIMLER-BENZ AG 
DAIMLER-BENZ AG 
DAIMLER-BENZ AG 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DBP TELEKOM (FTZ) 
DE TE MOBILE (DEUTSCHE TELEKOM) 
DETEBERKOM GMBH 
DETEBERKOM GMBH 
DETEBERKOM GMBH 
DETEBERKOM GMBH 
DETEBERKOM GMBH 
DETEBERKOM GMBH 
DETEBERKOM GMBH 
DETEBERKOM GMBH 
DEUTSCHE AEROSPACE AG 
DEUTSCHE AEROSPACE AIRBUS GMBH 
DEUTSCHE BANK AG 
DEUTSCHE BUNDESPOST TELEKOM 
DEUTSCHE BUNDESPOST TELEKOM 
DEUTSCHE BUNDESPOST TELEKOM 
DEUTSCHE BUNDESPOST TELEKOM 
DEUTSCHE FORSCHUNOS. FUER LUFT ARAUMFART 
DEUTSCHE THOMSON-BRANDT GMBH 
DEUTSCHE THOMSON-BRANDT GMBH D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
Page 2 
Participating Organisations 
Project 
R2020 
R2052 
R2040 
R2033 
R2033 
R2003 
R2003 
R2003 
R2008 
R20S4 
R2041 
R2057 
R2035 
R2I12 
R2042 
R2037 
R2033 
R2030 
R2056 
R2I07 
R2005 
R2088 
R203S 
R2060 
R2004 
R2041 
R2049 
R2056 
R2068 
R2116 
R2042 
R2Q26 
R2082 
R2108 
R204S 
R2055 
R2064 
R2069 
R2I10 
R2065 
R2071 
R2023 
R2048 
R2021 
R2045 
R2075 
R2082 
R2O40 
R2014 
R2083 
R2008 
R2042 
R2036 
R2060 
R2010 
R2024 
R2032 
R2061 
R2I06 
R2I06 
R2107 
R2081 
R2042 
R2043 
R2036 
R2020 
R2055 
R2061 
R2066 
R20S1 
R2082 
R2097 
R2I01 
R208S 
R2010 
R2033 
R2064 
R2072 
R2010 
R2078 
R2041 Role' 
s 
p 
c 
p 
s 
p 
S 
C 
c p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
S 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
S 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
A 
P 
P 
P 
A 
A 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
C 
C 
A 
P Company Country 
DT FORSCkAICSTALT F. LUFi- U. RAU.CFA.TiT 
DVS DIGITALF VIDEOSYSTEME GMBH 
EMIT GMBH 
EMPOUCAGMBH 
EMPQUCAGMBH 
EMPDUCA. GES.F.KOMM -U.TECHN.FORSCHUNG 
EMPDUCA. GES.F.KOMM-U TECHN FORSCHUNG 
ERICSSON EUROLAB DEUTSCHLAND GMBH 
ERICSSON EUROLAB DEUTSCHLAND GMBH 
ESG ELEKTRONDC-S YSTEM à. LOGISTIK GMBH 
ESG ELEKTRONTK-S YSTEM GMBH 
FAWULM 
FHG-1GD 
FHG-IGD 
FHG/IAO 
FOGRA 
FRANKFURTER VERBAND FOR A+B HILFE E. V. 
FRAUNHOFER GESELLSCHAFT • ISI 
FRAUNHOFER WST. F. GRAPH DATENVERARB. 
FRAUNHOFER INST. F. GRAPH. DATENVERARB. 
FRAlJNHOFERINSTJArWJESTKCOPERPHYSIK 
GES F. MATHEMATDC UNDDATENVERARBETTUNG 
GESELLSCHAFT MATHEMATK UND DATENV. 
GESELLSCHAFT MATHEMATK UND DATENV. 
GMD FOKUS 
GMD FOKUS 
GMD FOKUS 
GMD FOKUS 
GMD FOKUS 
GMD FOKUS 
GMD-rPSI 
GRUNDIG EMV. 
GRUNDIG RM V. 
HAGENUKGMBH 
HEINRICH HERTZ INSTITUT 
HEINRICH HERTZ INSTITUT 
HEINRICH HERTZ INSTITUT 
HEINRICH HERTZ rKSTTTUT 
HEINRICH HERTZ DCnTUT 
HEINRICH-HERTZ-INSIII UT 
IABG 
DCOS SOFTWARE SERVICE GMBH 
rMM rwsTnuT FUR MKROTECHNDC GMBH 
DEFORM GMBH 
INSTTTUrrimRUhajnJNKTECHNIKGMBH 
INSII1UT FUR RUNDFUNKltCHNDC GMBH 
rNSTTTUT FUR RUNDFUNKTECHNDC GMBH 
INSTTTUT FUR SEEVERKEHR UND LOGISTDC 
KABELRHEYDT 
KRONE AG 
LEHRSTUHL TNFORMATK TV 
LWOTYPE-HELLAG 
LUFTHANSA AG 
MEDIA PORT BERLIN GMBH 
MICROPARTS GMBH 
MIKROELEKTRONIK ANWENDUNGSZENTRUM HTBURG 
MIKROELEKTRONIK ANWENDUNGSZENTRUM HAMB 
MIKROELEKTRONDC ANWENDUNGSZENTRUM HAMB. 
MUNICIPALITY DOMM1TZSCH 
MUNICIPALITY ELSNIG 
MUNICIPALITY GANDERKESEE 
OSITRON SCHMIDT OHG 
OTTOVERSAND 
PERGAMON MUSEUM 
PHELrPS IND ROENTGEN 
PHILIPS KOMMUNIKATIONS D4DUSTRIE AG 
PHILIPS KOMMUNIKATIONS D4DUSTRJE AG 
PHILIPS KOMMUNIKATIONS INDUSTRIE AG 
PHILIPS KOMMUNDCAT10NS DtDUSTRTE AG 
PHILIPS KOMMUNIKATIONS D4DUSTRIE AG 
PHILIPS KOMMUNIKATIONS INDUSTRIE AG 
PHILIPS KOMMUNIKATIONS D4DUSTRIE AG 
PHILIPS KOMMUNIKATIONS INDUSTRIE AG 
PRODUTECGMBH 
QUANTE 
ROBERT BOSCH GMBH 
ROBERT BOSCH GMBH 
ROBERT BOSCH GMBH 
ROBERT BOSCH GMBH FORSCHUNGSINSnTUT 
SCHENKER-RHENUS REISEN KOLN 
SIEMENS AG D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
Page 3 
Participating Organisations 
Project 
R204S 
R2046 
R20S2 
R2055 
R2058 
R2O60 
R2062 
R2065 
R2066 
R2069 
R2070 
R2072 
R2073 
R2083 
R2084 
R2088 
R2096 
R2118 
R21« 
R2027 
R2051 
R2035 
R2U2 
R2063 
R2051 
R2029 
R2037 
R2092 
R2056 
R2068 
R2083 
R2004 
R2008. 
R2025 
R2079 
R2102 
R2086 
R2003 
R2U7 
R2067 
R2035 
R2112 
R2060 
R2088 
R21I6 
R2092 
R2O40 
R20I0 
R2024 
R2045 
R2052 
R2072 
R21I0 
R2044 
R2025 
R2030 
R2I06 
R2006 
R2013 
R2028 
R2O06 
R2024 
R2031 
R2060 
R2061 
R2095 
R2O60 
R2052 
R2091 
R2116 
R2042 
R2046 
R2037 
R2037 
R2059 
R2I04 
R2016 
R2096 
R2029 
R208I Role* Company 
C SEMENS AG 
P SIEMENS AG 
P SIEMENS AG 
C SEMENS AG 
C SEMENS AG 
P SIEMENS AG 
P SIEMENS AG 
P SEMENS AG 
P SIEMENS AG 
C SIEMENS AG 
C SEMENS AG 
P SEMENS AG 
P SEMENS AG 
P SEMENS AG 
C SEMENS AG 
P SEMENS AG 
P SEMENS AG 
P SEMENS AG 
P SEMENS AG 
P SEMENS AG. OENZLP 
P SEMENS NIXDORF INFORMATIONS YSTEME AG 
P SEMENS PCN/CORPORATE RAD 
P SEMENS PCN/CORPORATE RAD 
P SK30S SYSTEMINTEGRATION GMBH 
S SNJ ASSOCIATED USERS 
P STZ-GESELLSCHAFT FUER SOFTWARE TECH 
P TEKOM 
P TELEMATIC SERVICES GMBH 
C TELENORMAGMBH 
P TELENORMAGMBH 
P TELENORMAGMBH 
P TELENORMA GMBH BOSCH TELECOM 
P TELES GMBH 
P TELES GMBH 
P TELES GMBH 
P TELES GMBH 
P TELMARKGMBH 
P UNIVERSITY AACHEN (RWTH) 
P UNrVERSTTY AACHEN (RWTH) 
P UNIVERSITY AACHEN (TECHNICAL) 
A UNIVERSITY BERLIN 
A UNIVERSITY BERLIN 
P UNIVERSITY BERLIN (TECHNICAL) 
P UNIVET^TT BERLIN (TECHNICAL) 
P UNTVERSnT BERLIN (TECHNICAL) 
P UNIVERSITY BONN 
A UNIVERSITY BREMEN DOTJJff-TECHNDC 
P UNIVERSITY DORTMUND 
P UNIVERSITY HAMBURG4tARBURG (TECHNICAL) 
P UNIVERSITY HANNOVER 
P UNIVERSITY HANNOVER 
S UNIVERSITY HANNOVER 
P UNIVERSITY HANNOVER 
A UNIVERSITY FLMENAU (TECHNICAL) 
P UNIVERSITY KOLN (BEOA) 
P UNIVERSITY KOLN (BffOA) 
P UNIVERSITY LEIPZIG 
P UNIVERSITY MARBURG 
P UNIVERSITY PADERBORN 
P UNIVERSITY PADERBORN 
P UNIVERSITY STUTTGART 
P UNIVERSITY STUTTGART 
_ P UNIVERSITY STUTTGART 
P UNIVERSITY STUTTGART 
P UNIVERSITY STUTTGART 
A UNIVERSITY STUTTGART 
P UNIVERSITY ULM 
P VAP VIDEO ART PRODUCTION GMBH 
P VDI/VDE-rr 
P WANDELAQOLTERMANN 
P WMDGMBH 
P COMPUTER RESOURCES INTERNATIONAL A/S 
A COURSEWARE SCANDINAVIA 
P DANISH TECHNOLOGICAL D4STTTUTE 
P DELTA SOFTWARE ENGINEERING 
P DELTA SOFTWARE ENGINEERING 
P ELECTROMAGNETICS INSTITUTE DEPT CBT 
P ELEKTRONIK CENTRALEN 
P ELEKTRONIKCENTRALEN 
P ELEKTRONIKCENTRALEN Country 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
D 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
Page 4 
*?c 
Participating Organisations 
Project 
R2036 
R208I 
R2037 
R20Ï4 
R206I 
R2097 
R2I03 
R20O4 
R2032 
R204I 
R2046 
R2059 
R2061 
R2004 
R20I4 
R2004 
R2014 
R2034 
R2046 
R2039 
R2083 
R2017 
R2082 
R20Î5 
R2049 
R2108 
R2078 
R2061 
R2066 
R2081 
R20S4 
R2096. 
R2097 
R2101 
R2I04 
R2071 
R2023 
R2030 
R2038 
R2108 
R2082 
R2078 
R20S3 
R2I19 
R2078 
R2080 
R2091 
R2079 
R2043 
R2043 
R2078 
R2064 
R20I9 
R2079 
R2054 
R2020 
R2Û23 
R2024 
R2025 
R204I 
R2055 
R2066 
R2069 
R2072 
R2076 
R2087 
R21I7 
R2I66 
R2073 
R20I6 
R206I 
R2092 
R2043 
R2071 
R20I8 
R20S2 
R2024 
R2053 
R2061 
R2066 Role' 
p 
s 
r 
p 
p 
p 
p 
c 
c 
p 
p 
p 
p 
p 
s 
p 
c 
p 
c 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p Company Country 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
A 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
A 
P 
P 
C 
P 
A 
A 
A 
P 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
~P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
S 
p 
p 
C 
p 
A FORCE Wil nun ERNE. 
TNEJMJ 
GRUNDFOS 
JYDSK TELEFON 
JYDSK TELEFON 
JYDSK TELEFON 
JYDSK TELEFON 
KTAS (COPENHAGEN TELEPHONE COMPANY) 
KTAS (COPENHAGEN TELEPHONE COMPANY) 
KTAS (COPENHAGEN TELEPHONE COMPANY) 
KTAS (COPENHAGEN TELEPHONE COMPANY) 
KTAS (COPENHAGEN TELEPHONE COMPANY) 
KTAS (COPENHAGEN TELEPHONE COMPANY) 
L M ERICSSON A/S 
NETMAN 
NKT ELEKTRONIK A/S 
NKTELEKTRONDCA/S 
PER UDSEN CO. ATRCRAFT WDUSTRY 
SCANDINAVIAN AIRLINES SYSTEM 
TECHNICAL UNIVERSITY OF DENMARK 
TELE DANMARK A/5 
TELE DANMARK RESEARCH 
TELECOM DENMARK 
TELECOMMUNICATIONS RESEARCH GROUP 
TR TELECOM RESEARCH LAB 
UNIVERSITY OF AALBORG 
ALCATEL FYCSA 
ALCATELSESA 
ALCATELSESA 
ALCATEL SESA 
ALCATELSESA 
ALCATELSESA 
ALCATELSESA 
ALCATELSESA 
ALCATELSESA 
APDSA 
BANCO DEL COMERCIO 
ŒNTRODE TEXTOS ELECTRONICO 
DEPTJ1SKX UNIV. AUTONOMA BARCELONA 
DETYCOMAlE. 
ENTE PUBLICO RETE VISION 
GENERALITAT DE CATALUNYA 
IBERMATKA 
INMARK 
INSTITUT CERDA 
INSTITUT ŒRDA 
INSUIUTCERDA 
MERCOLLEJDA 
MUSEO ARCHEOLOGICO NACIONAL 
MUSEO NAdONAL DEL PRADO 
RE1AL AUTOMOBE CLUB DE CATALUNYA 
RETEVISION 
SEMA GROUP SAE 
SEMA GROUP SAE 
S YSTEMAS AVANCADOS DE CONTROL 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA DE ESPANA SA 
TELEFONICA IJLD. 
TELEFONICA INVESTIGACION Y DESARROLLO 
TELEFONICA INVESTIGACION Y DESARROLLO 
TELEFONICA INVESTIGACION Y DESARROLLO 
TELEFONICA SISTEMAS 
TRANSTOOLS 
UNIVERSITY MADRID (AUTONOMA) 
UNIVERSITY BALEARIC ISLANDS 
UNIVERSITY CATALONIA (POLYTECHNIC) 
UNIVERSITY CATALONIA (POLYTECHNIC) 
UNIVERSITY CATALONIA (POLYTECHNIC) 
UNIVERSTTY CATALONIA (POLYTECHNIC) DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
DK 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
PagcS 
T7 
Participating Organisations 
Project Role* Company 
R20T2 P UNIVEP^m'(^TALOSTA(rXX.YTECHNIC) 
R2084 S UNIVDtSTTYCATALOIJIA (POLYTECHNIC) 
R2093 A UNIVERSITY CATALONIA (POLYTECHNIC) 
R2108 P UNnŒJ«rTYCATALONUiTOLYTECHNIC) 
R2166 S UNIVERSITY CATALONIA (POLYTECHNIC) 
R2043 P LJNTVERSrrY MADRID (POLYTECHNIC) 
R20Î6 P UNIVERSITY MADRID (POLYTECHNIC) 
R20I8 S UNIVERSITY PAIS VASCO 
R2018 S UNIVERSITY ZARAGOZA 
R2046 P AEROPORTS DE PARIS 
R2034 A AEROSPATIALE 
R2034 P AEROSPATIALE 
R20II P ALCATEL ALSTHOM RECHERCHE 
R2015 S ALCATEL ALSTHOM RECHERCHE 
R2018 C ALCATEL ALSTHOM RECHERCHE 
R2039 C ALCATEL ALSTHOM RECHERCHE 
R2048 P ALCATEL ALSTHOM RECHERCHE 
R2104 A ALCATEL ALSTHOM RECHERCHE 
R2034 P ALCATELCrr 
R2039 P ALCATEL ar 
R2044 S ALCATELCrr 
R2083 P ALCATELCrr 
R2064 P ALCATELESPAŒ 
R2074 C ALCATEL ESPACE 
R2075 C ALCATEL ESPACE 
R2078 P ALCATEL ESPACE 
R2U7 C ALCATELESPAŒ 
R2023 P ALCATEL BR 
R2041 P ALCATEL BR 
R2059 P ALCATEL ISR 
R21I6 P ALCATEL ISR 
R2084 p ALCATEL RADIOTELEPHONE 
R2I17 P ALCATEL RADIOTELEPHONE 
R2064 P ALCATEL TELSPACE 
R2074 P ALCATEL TELSPACE 
R2078 P ALCATEL TTTNANSWARE 
R2034 A A1JJANŒ QUALITE LOGICEL 
R20I6 P ARECOM TELECOM PARIS 
R2064 P ARECOMTELECOMPARIS 
R2053 P ARMDŒS 
R2071 P BAYER DIAGNOSTICS 
R20S0 P BERTINETCŒ 
R2080 C BOUYGUES 
R20S1 S BULL ASSOOATED USERS 
R2076 P BULL SA. 
R2058 P BULLSAECHDIOLLES 
R2003 P CAPGEMTNI INNOVATION 
R2Û17 S CAP GEMINI INNOVATION 
R2047 P CAP SESA REGIONS 
R2003 P CAP SESA TELECOM 
R20I7 P CAP SESA TELECOM 
R2115 P CAP SESA TELECOM 
R2045 P CCETT 
R2064 P CCETT 
R2072 P CCETT 
R2038 P ŒMA. UNIVERSITY DE RENNES 
R2072 P CENTER MORPHOLOGICAL MATH 
R2025 P CETIA 
R2096 P CLEMESS Y ELECTRONIQUE 
R208I P CLEMESSYSA 
R2088 P CLEMESSYSA 
R2006 ~ P CNET FRANCE TELECOM 
R20I4 p CNET FRANCE TELECOM 
R20I7 P CNET FRANCE TELECOM 
R20I8 P CNET FRANCE TELECOM 
R2028 P CNET FRANCE TELECOM 
R2034 P CNET FRANCE TELECOM 
R2039 P CNET FRANCE TELECOM 
R2049 P CNET FRANCE TELECOM 
R2057 P CNET FRANCE TELECOM 
R2062 P CNET FRANCE TELECOM 
R2066 P CNET FRANCE TELECOM 
R2067 A CNET FRANCE TELECOM 
R2072 P CNET FRANCE TELECOM 
R2075 P CNET FRANCE TELECOM 
R2082 C CNET FRANCE TELECOM 
R20S4 p CNET FRANCE TELECOM 
R2087 C CNET FRANCE TELECOM 
R2II0 C CNET FRANCE TELECOM 
R2II) P CNET FRANCE TELECOM Country 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
E 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F . 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
Page 6 
Participating Organisations 
Project Role« Company Country 
R2I13 
R20T« 
R2054 
R2070 
R2109 
R2O07 
R2057 
R2088 
R2113 
R2037 
R2056 
R2036 
R2034 
R2043 
R2023 
R2064 
R2074 
R2035 
R2014 
R202I 
R2083 
R2I07 
R2I12 
R2064 
R2086 
R205I 
R2004 
R2027 
R2I07 
R2O04 
R20I7 
R2020 
R2027 
R2034 
R2035 
R2041 
R2046 
R2058 
R2068 
R21I2 
R2II5 
R2078 
R2119 
R2003 
R2079 
R2095 
R200I 
R2001 
R2072 
R2071 
R2053 
R2055 
R2061 
R2072 
R2M7 
R2067 
R2004 
R2079 
R2079 
R2020 
R2023 
R2030 
R2055 
R2072 
R2023 
R2I11 
R20I6 
R2023 
R2085 
R2087 
R2078 
R2059 
R2043 
R203I 
R2034 
R2029 
R20J4 
R20J0 
R2050 
R200I 
R2I12 P 
A 
P 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
C 
P 
P 
S 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
C 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
C 
p 
A 
A 
A 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
S 
C 
C 
A 
P 
S 
P 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
p CNET FRANCE TELECOM 
COMITÉ DÉP. DU TOURISME DE L'HÉRAULT 
COMPAGNE GENERALE DE PROTECTION ET SEŒ 
CORNING EUROPE 
CORNING EUROPE 
DASSAULT AUTOMATISMES ET TELECOMMUNICAT 
DASSAULT AUTOMATISMES ET TELECOMMUNICAT 
DASSAULT AUTOMATISMES ET TEIJ-COMMUN1CAT. 
DASSAULT AUTOMATISMES ET TELECOMMUNICAT. 
DIGITAL EQUTPMENT FRANCE 
DIGITAL ETM/IC 
ELECTRICITE DE FRANCE 
EUROPEAN AEROSPACE NETWORK SERVICES 
EUTELIS 
EUTELSAT 
EUTELSAT 
EUTELSAT 
FCR FRANCE TELECOM 
FRAMATOME CONNECTORS FRANC 
FRAMENTEC 
FRANCE TELECOM 
FRANCE TELECOM EXPERTEL 
FRANCE TELECOM EXPERTEL 
FRANCE TELECOM STI 
GEMINI CONSULTING 
GROUPE BULLSA 
GSIERLI 
GSI-TECSI 
HOTEL DE VILLE CHATEAU DU LOTR 
IBM FRANCE 
IBM FRANCE 
IBM FRANCE 
IBM FRANCE 
IBM FRANCE 
IBMFRANCE 
IBM FRANCE 
IBMFRANCE 
IBMFRANCE 
IBMFRANCE 
IBMFRANCE 
IBMFRANCE 
UMTE 
IDATE 
ŒMN DUS ULLE UNIVERSITY 
IG1A-ŒNTRE POLYTECHNIQUE SATNT LOUIS 
INS. DE FORMAT. DANTMAT. E CONS ENTR 
INSTRUMENTS SA JOBTN-YVON 
rns 
ms 
ITMI 
LABORATOIRES DELECTRONIQUE PHILIPS 
LABORATOIRES DELECTRONIQUE PHILIPS 
LABORATOIRES DELECTRONIQUE PHILIPS 
LABORATOIRES DELECTRONIQUE PHILIPS 
LABORATOIRES DELECTRONIQUE PHILIPS 
LABORATOIRES DELECTRONIQUE PHILIPS MICROWAVE 
MARBEN 
MARBEN 
MARCHE DU PORC BRETON 
MATRA COMMUNICATION 
MATRA COMMUNICATION 
MATRA COMMUNICATION 
MATRA COMMUNICATION 
MATRA COMMUNICATION 
MATRA MARCONI SPACE FRANCE 
MERCURE 
MET COMMUTATION 
MET COMMUTATION 
MET COMMUTATION 
MET COMMUTATION 
MINISTcRE DU TOURISME 
MONETEL SA 
MUSEE DORSAY 
ONERA 
ONERA 
OST - OUEST STANDARD TELEMATIQUE 
OST - OUEST STANDARD TELEMATIQUE 
PBS-TRG 
PROTEXARMS 
RADIALL 
RENAULT SA 
Page 7 
Participating Organisations 
Project 
R2021 
R2032 
R2023 
R203S 
R2I12 
R20I4 
R2034 
R2014 
R2083 
R2087 
R2076 
R2034 
R2042 
R2I03 
R2071 
R2029 
R2086 
R2074 
R2084 
R2097 
R2007 
R2064 
R2075 
R2023 
R204I 
R2049 
R2058 
R2078 
R20S0 
R2092 
R2114 
R2043 
R2079 
R21I6 
R2095 
R2I02 
R2039 
R2055 
R2075 
R2083 
R2096 
R2110 
R2067 
R2005 
R2006 
R2029 
R2045 
R2052 
R2064 
R2067 
R2072 
R2082 
R2Û01 
R2067 
R2067 
R2062 
R2047 
R2067 
R2018 
R20I7 
R2017 
R2088 
R2055 
R2I06 
R2059 
R2I04 
R21I6 
R2074 
R2119 
R2057 
R2113 
R2009 
R2043 
R2022 
R2022 
R20O8 
R2016 
R2037 
R204J 
R2045 Role« 
r 
p 
v 
p 
p 
s 
p 
p 
p 
p 
A 
A 
p 
p 
p 
p 
c 
p 
p 
p 
c 
p 
p 
p 
p 
p 
A 
p 
p 
p 
p 
c p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
A 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
A 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
S 
A 
S 
A 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
P 
C 
C 
P 
A 
A 
P 
P 
A 
P 
P 
P Company Country 
SEMA-GROJP 
SCS THOMSON MICROELECTRONICS SA 
SG^THOMSON MICPOELECTRONICS SRL 
SEMENS AUTOMOTIVE S A 
SEMENS AUTOMOTIVE S A 
S EEC 
SLX 
SOCETE ANONYME DE TELECOMMUNICATION 
SOCETE ANONYME DE TELECOMMUNICATION 
SOCETE ANONYME DE TELECOMMUNICATION 
SOCETE FRANCAIS DE GENE LOGICEL SA 
SOCETE POUR LTNFORMATIQUE rNDUSTRELLE 
SOGITECSA 
SOrTECSA 
SOPHA MEDICAL 
SYSECASA 
TECHNOLOGY INVESTMENT PARTNERS 
TELECOM PARIS 
TELECOM PARISARECOM. PARIS, FRANCE 
TELECOMMUNICATIONS RADIO ELECTRIQUES 
TELEDffFUSION DE FRANCE 
TELEDEFUSION DE FRANCE 
TELEDDTUSION DE FRANCE 
TELES YSTEMES 
TELES YSTEMES 
TELESYSTEMES 
TELESYSTEMES 
TELESYSTEMES 
TELESYSTEMES 
TELESYSTEMES 
TELESYSTEMES 
TELESYSTEMES INNOVATION 
TELMARTSA 
TELMAT COMMUNICATIONS 
THESEUS rNSTTTUTE 
THESEUS INSU 1UIt 
THOMSON CSF 
THOMSON CSF 
THOMSON CSF 
THOMSON CSF 
THOMSON CSF 
THOMSON CSF 
THOMSON CSF CNI 
THOMSON CSF LCR 
THOMSON CSF LCR 
THOMSON CSF LER 
THOMSON CSF LER 
THOMSON CSF LER 
THOMSON CSF LER 
THOMSON CSF LER 
THOMSON CSF LER 
THOMSON CSF LER 
THOMSON CSF LER/LCR 
THOMSON CSF RCC 
THOMSON CSF SEMICONDUCTORES SPECEIQUES 
THOMSON HYBRIDES 
UNION REGIONALE COOPERATTVES ELEVAGE 
UOTVERSTTY LILLE 
UNIVERSITY RENNES 
VERJLOGSA 
VERJLOGSA 
VERTLOGSA 
VTTEC 
01 PLIROFORIKI 
ALPHA SYSTEM ANALYSIS INTEGRATION LTD 
ALPHA SYSTEM ANALYSIS INTEGRATION LTD 
ALPHA SYSTEM ANALYSIS INTEGRATION LTD 
CENTRE OF PLANNING A ECONOMIC RESEARCH 
EPSILON INTERNATIONAL SA 
EXPERTNET 
EXPERTNET 
FOUNDATION OF RESEARCH AND TECHNOLOGY 
GOULANDRIS MUSEUM OF CYCLADIC ART 
HELLENIC MINISTRY OF AGRICULTURE 
INTEGRATED INFORMATION SYSTEMS 
rNTRACOMSA 
INTRAOOMSA 
rNTRACOMSA 
INTRACOMSA 
rNTRACOMSA F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
F 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
Page 8 
êO 
Participating Organisations 
Project Role" Company 
R2Û49 P rNTRACOMSA 
R2088 P rNTRACOMSA 
R21I0 P rNTRACOMSA 
R2IM P rNTRACOMSA 
R21I6 P rNTRACOMSA 
R2076 P rNTRASOFTSA 
R2093 P DiTRASOFTSA 
R2093 P ITELLTD 
R20Î0 P KATOACHAU HEALTH CARE CENTRE 
R2043 P LCUBE INFORMATION SYSTEMS SA 
R2I06 S LAMBRAKIS FOUNDATION 
R2040 A MARAC ELECTRONICS 
R2022 A NAT. RESEARCH CENTRE DEMOKRJTOS 
R2I06 A NATIONAL CENTRE fORSOENTTJIC RESEARCH 
R2066 P OTESA 
R2106 S OTESA 
R2166 P OTESA 
R20I9 P PLANET SA 
R2030 P IU#K3r4AL UNIVERSITY HOSPITAL OF PATRAS 
R2022 A S3EB SERVICE PROVIDER 
R2040 A TECHNISYSTEMSLTD 
R2102 P UNION OF YOUNG FARMERS 
R2057 P UNIVERSITY AEGEAN 
R2U3 P UNIVERSITY AEGEAN 
R21I9 A UNIVERSITY AEGEAN 
R2015 P UNIVERSITY ATHENS 
R2073 P UNIVERSITY ATHENS 
R2087 P UNIVERSITY ATHENS 
R2022 P UNIVERSITY ATHENS (AGRICULTURAL) 
R200S P UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2007 P UhlTVERSTTY ATHENS (NTUA) 
R2016 P UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2022 A UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2023 P UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2024 p UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2037 P UNTVERSTTY ATHENS (NTUA) 
R2O40 P UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2044 A UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2061 P UNTVERSTTY ATHENS (NTUA) 
R2064 P UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2078 P UNTVERSTTY ATHENS (NTUA) 
R2095 A UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2097 P UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R2104 P UNTVERSTIT ATHENS (NTUA) 
R2106 A UNIVERSITY ATHENS (NTUA) 
R21I4 A UNTVERSTTY ATHENS (NTUA) 
R2U6 P UNTVERSTTY ATHENS (NTUA) 
R2II8 P UNTVERSTTY ATHENS (NTUA) 
R2022 S UNIVERSITY PATRAS 
R2030 P UNTVERSTTY PATRAS 
R2045 A UNIVERSITY PATRAS 
R2045 P UNIVERSITE THESSALONIKI 
R2053 P ZENON SA Country 
GR 
GR 
GF. 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
OR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
GR 
R2066 
R2067 
R2084 
R2083 
R2166 
R2075 
R2075 
R2078 
R2I02 
R2023 
R2009 
R2048 
R2029 
R2088 
R2030 
R2102 
R20O3 
R2009 
R20J7 
R20I8 
R2020 
R2024 
R202J 
R2028 
R2039 
R204I 
R2044 ALCATEL FACE 
ALCATEL FACE 
ALCATEL FACE 
ALCATEL ITALIA SPA 
ALCATEL ITALIA SPA 
ALCATEL TELETTRA 
ALENIASPAZIO 
ALTTAUA 
ASS. REGION. FUGUESE TECNICI E RlC. TN AGR 
BANCA POPOLARE DI MDANO 
CONSIGUO NAZIONALE RICERCHE 
CORONA 
COSISRL 
COSISRL 
CRAJ 
CROSSOVER SRL 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
Page 9 
Qf 
Participating Organisations 
Project Rote* Cotn»p«siy Country 
R2019 
R2058 
R2066 
R2072 
R2082 
R2087 
R2H7 
R2I66 
R2028 
R2044 
R2068 
R2083 
R2049 
R2066 
R2068 
R2084 
R2166 
R2080 
R2078 
R2076 
PJ20I2 
R2012 
R2020 
R2Û24 
R2028 
R2066 
R2082 
R2083 
R2096 
R2118 
R2080 
R2013 
R2028 
R2015 
R2064 
R2075 
R2082 
FC7.I11 
R2078 
R2089 
R2093 
R2055 
R2082 
R2029 
R2082 
R2016 
R2023 
R2055 
R20S3 
R204I 
R2058 
R2064 
R2074 
R2050 
R2102 
R2086 
R2064 
JU102 
R21I7 
R21I7 
R2CM2 
R2016 
R2035 
R21I2 P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
P 
A 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
A 
P 
S 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
C 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
p 
c 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
c 
p 
A 
P 
P 
P 
p 
A 
P 
P CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
CSELTSPA 
ERICSSON FATME SPA 
ERICSSON FATME SPA 
ERICSSON FATME SPA 
ERICSSON FATME SPA 
FONDAZIONE UGO BORDONI 
FONDAZIONE UGO BORDONI 
FONDAZIONE UGO BORDONI 
FONDAZIONE UGO BORDONI 
FONDAZIONE UGO BORDONI 
FRATELU DIOGUARDI SPA 
D3UEF-GEE 
INTECS SISTEMI SPA 
IROE 
ISTTTUTO GUTDO DONEGANI 
rrALTELS.LT. SPA 
ITALTELS1T.SPA 
TTALTELS.LT. SPA 
ITALTELS.LT. SPA 
ITALTELSJ.T.SPA 
TTALTELSJT.SPA 
rrALTELS.LT. SPA 
TTALTELSJLT.SPA 
MDŒR CONSORTIUM 
PTRELUCAVISPA 
PIRELLI CAVI SPA 
FJRELLISPA 
RAI RADIO TELE VISIONEITALIANA 
RAI RADIO TELE VISIONE ITALIANA 
RAI RADIO TELE VISIONE ITALIANA 
RAI RADIO TELE VISIONE ITALIANA 
SARITELSPA 
SARJTELSPA 
SARITELSPA 
SELECOSPA 
SELECOSPA 
SEVA • SERVIZI A VALORE AGGIUNTO SPA 
SGS THOMSON MICROELECTRONICS SRL 
SGS-THOMSON MICROELECTRONICS SRL 
SGS-THOMSON MICROELECTRONICS SRL 
SGS-THOMSON MICROELECTRONICS SRL 
SJP 
SIRTISPA 
SIRTI SPA 
SPACE ENGrNEERTNG SRL 
SPACE ENGIhlEERING SRL 
SYNTAX SISTEMI SOFTWARE 
TECNOPOLIS CSATA NOVUS ORTUS 
TEKNIBANK 
TELESPAZIOSPA 
TELESPAZIOSPA 
TELESPAZIO SPA 
UNIVERSITY FIRENZE 
UNTVERSTTY GENOVA. DIBE 
UNIVERSITY TORINO (POLYTECHNIC) 
UhrrVERSITY TRENTO 
UNI VERSITY TRENTO 
R2078 
R2022 
R2004 
R2008 
R20I7 
R202I 
R204I 
R2066 
R2I66 
R2033 
R2034 
R2105 
R21I9 
R2075 
R2075 
R2008 BORD FATLTE / IRISH TOURIST BOARD 
BRAY INFORMATION TEOfNOLOG Y 
BROADCOM EJREANN RESEARCH LDT 
BROADCOM EIREANN RESEARCH LDT 
BROADCOM EIREANN RESEARCH LDT 
BROADCOM EIREANN RESEARCH LDT 
BROADCOM EIREANN RESEARCH LDT 
BROADCOM EIREANN RESEARCH LDT 
BROADCOM EIREANN RESEARCH LDT 
CABLE MANAGEMENT INTL SERVICES LTD 
CABLE MANAGEMENT INTL SERVICES LTD 
CABLE MANAGEMENT INTL SERVICES LTD 
CABLE MANAGEMENT INTL SERVICES LTD 
CABLE MANAGEMENT IRELAND LTD 
CABLE MANAGEMENT IRELAND LTD 
CIRCUITS TEST AND SYSTEMS TECHNOLOG Y LTD DU. 
IRL 
DU. 
DU. 
DU. 
DU. 
IRL 
IRL 
DU. 
DU. 
DU. 
DU. 
DU. 
DU. 
DU. 
DU. 
Page 10 
Parfticipjitifig Organisations 
Projet! Ro!c* Company Country 
R2I0-: 
R202 7 
R2047 
R2066 
R2166 
R2033 
R2I06 
R2019 
R209I 
R2027 
R2033 
R2I03 
R21I9 
R2I05 
R2U9 
R2095 
R2008 
R2033 
R2075 
R21I9 
R2047 
R2022 
R2113 
R21I2 
R2022 
R2I06 
R202I 
R2066 
R2I66 
R2012 
R2015 
R2021 
R2022 
R209I r 
A 
A 
A 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
A 
P 
C 
P 
P 
S 
S 
A 
P 
P 
P 
A 
A 
P 
S 
A 
A 
C 
P 
A 
A 
P CREDCOLTD. 
P.OLAS -TIE IRISH SCIÉNCEATEaiNOLOGY AGENC 
fîNANCIAL COURSEWARE UMTTED 
INFORMATION TEOINOLOGY CENTRE 
IRISH SCIENCE AND TECHNOLOGY AGENCY 
IRISH SCIENCE AND TEaCNOLOG Y AGENCY 
NATIONAL REHABILITATION BOARD 
NEXUS 
NEXUS EUROPE LTD 
NEXUS EUROPE LTD 
NORCONTEL 
NORTH WESTERN HEALTH BOARD 
OPTRONICS IRELAND 
RADIO TELEF1S ETREANN 
SCREENPHONESLTD 
SCREENPHONES LTD 
SHP SYSTEMS SERVICES 
SOFTWARE AND SYSTEMS ENGrNEERJNG 
STAR TELEMATICS LTD 
STAR TELEMATICS LTD 
STAR TELEMATICS LTD 
TEAG ASC OAKPARK RESEARCH CENTRE 
TELECOM EIREANN 
TELTEC 
TTRAC 
UDARAS NA GAELTACHTA 
UDARAS NA GAELTACHTA 
UNIVERSITY DUBLIN CITY 
UNI VERSTTY UMERICK 
UNIVERSITY UMERICK 
UNI VERSTTY TRINITY COLLEGE DUBLIN 
UNIVERSITY TRINITY COLLEGE DUBLIN 
UNIVERSITY TRTNITY COLLEGE DUBLIN 
WICKLOW COUNTY COUNCIL 
WORK RESEARCH CENTRE 1RL 
DU 
OU 
DU. 
DU 
DU 
DU 
DU 
IRL 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
URL 
DU 
mi 
DU 
DU 
nu 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
DU 
R2086 
R2086 PALO ALTO MANAGEMENT GROUP/TI PARTNERS 
T. I. PARTNER/TV SA 
R2017 
R20I7 
R2117 
R2061 
R2078 
R200I 
R2017 
R20I7 
R2041 
R2060 
R2061 
R2067 
R2087 
R2060 
R2033 
R2078 ABB CORPORATE RESEARCH 
ABB CORPORATE RESEARCH 
ABB CORPORATE RESEARCH 
ALCATEL TELECOM NORWAY AS 
NORSK REGNESENTRAL 
NORSK RDCSKRJNGKASTTNG 
NORWEGIAN COMPUTING CENTER 
NORWEGIAN COMPUTING CENTER 
NORWEGIAN TELECOM RESEARCH 
NORWEGIAN TELECOM RESEARCH 
NORWEGIAN TELECOM RESEARCH 
NORWEGIAN TELECOM RESEARCH 
NORWEGIAN TELECOM RESEARCH 
SIEMENS AS 
SINTEF SI CENTER FOR DTOUSTRIAL RESEARCH 
TROLL PARK LILLEHAMMER OLYMPIC DEV. ASS. 
R2010 
R2I15 
R2024 
R2044 
R206I 
R2062 
R2066 
R2066 
R2083 
R209.7 
R2I09 
R2166 
R2022 
R20I9 
R20-53 
R2022 
R2022 
R2063 
R20S3 
R2054 
R2020 
R2O03 
R2079 
R20O9 
R2033 AKZO ELECTRONIC PRODUCTS GROUP 
AND SOFTWARE BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS DV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
AT&T NETWORK SYSTEMS BV 
BURJE ONDERZOEK EN ADVTES B. V 
BURJE ONDERZOEK EN ADVTES BV 
COMPUTER TASK GROUP (EUROPE) 
COMTELBV 
DE12REGIO-S 
DELTA LLOYD VERZEKERTNGSGROEP N. V. 
DIGITAL EQUIPMENT ENTERPRISE BV 
DOORNHEIN DE VRJES INTERNATIONAL 
ERICSSON BUSINESS MOBILE NETWORKS B. V. 
ERICSSON TELECOMMUNICATTE B. V. 
EDE 
rNSTTTUTE FOR REHABILITATION RESEARCH 
INSTTTUUT VOOR DOVEN NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
Page 11 
Participating Organisations 
Project Role- Company Country 
R2043 
R2077 
R2026 
R2062 
R2065 
R2069 
R2073 
R208I 
R2I05 
R2II0 
R2III 
R2031 
R2022 
R2022 
R2070 
R2083 
R2097 
R2079 
R2022 
R2O09 
R2017 
R2021 
R2060 
R2065 
R2094 
R2001 
R2003 
R2024 
R2025 
R2032 
R2042 
R2044 
R2045 
R2049 
R2061 
R2065 
R2066 
R2072 
R2081 
R2087 
R2096 
R2097 
R210I 
R2166 
R2076 
R21I7 
R2073 
R2026 
R2045 
R2070 
R2024 
R2061 
R2044 
R2049 
R2066 
R2166 
R2M9 P 
P 
C 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
C 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
C 
A 
P 
S 
A 
A 
S 
P 
P 
A 
P 
A 
A 
P MU5EON 
N.V. DE STERRENBERG 
NEDERLANDSE PHILIPS BEDRYVEN BV 
NEDERLANDSE PHILIPS BEDRYVEN BV 
NEDERLANDSE PHILIPS BEDRYVEN BV 
NEDERLANDSE PHILIPS BEDRYVEN B V 
NEDERLANDSE PHILIPS BEDRYVEN BV 
NEDERLANDSE PHILIPS BEDRYVEN BV 
NEDERLANDSE PHDJPS BEDRYVEN BV 
NEDERLANDSE PHDJPS BEDRYVEN BV 
NEDERLANDSE PHILIPS BEDRYVEN BV 
NLR 
P. KARSTEN HOLDING LTD. 
PBC GRONINGEN 
PHILIPS 
PHDJPS COMMUNICATION SYSTEMS BV 
PHDJPS COMMUNICATION SYSTEMS B V 
PRODUKTSCHAP VOOR VEE EN VLEES 
PRO VTNŒ FRIESLAND 
ROYAL PTT NEDERLAND NV 
ROYAL PTT NEDERLAND NV 
ROYAL PTT HEDERLAND NV 
ROYAL PTT NEDERLAND NV 
ROYAL PTT NEDERLAND NV 
ROYAL PTT NEDERLAND NV 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL FTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL FTT NH3ER1ANDNV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROY AL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
ROYAL PTT NEDERLAND NV PTT RESEARCH 
STICHTING MATHEMATtSCH CENTRUM 
TNO PHYSICS * ELECTRONICS LAB. 
UNIVERSITY DELFT 
UNIVERSITY DELFT (TECHNICAL) 
UNIVERSITY DELFT (TECHNICAL) 
UNIVERSITY DELFT (TECHNICAL) 
UNIVERSITY NUMEGEN 
UNIVERSITY NUMEGEN 
UNTVERSTTY TWENTE 
UNIVERSITY TWENTE 
UNI VERSTTY TWENTE 
UNI VERSTTY TWENTE 
WTERDA O VERMARS A PARTNERS NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
NL 
R2002 
R2047 
R2002 
R2005 
R2007 
R20I9 
R2022 
R2041 
R2047 
R2049 
R2059 
R2O60 
R2061 
R2065 
R2074 
R2076 
R2095 
R2117 
R2095 
R20II 
R204I 
R2067 
R2074 ALCATEL PORTUGAL. SA 
ASSOCIO DESENVOLVTMENTO DA EABL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CTT TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
C^T TELECOM PORTUGAL 
CET TELECOM PORTUGAL 
CDAG SA 
COMPANHIA PORTUGUESA RADIO MARCONI SA 
COMPANHIA PORTUGUESA RADIO MARCONI SA 
COMPANHIA PORTUGUESA RADIO MARCONI SA 
COMPANHIA PORTUGUESA RADIO MARCONI SA 
Page 12 
Participating Organisations 
Project Role' Company Country 
run 7 
R20I0 
R2033 
R20I7 
R2030 
R2032 
R2033 
R206I 
R2064 
R2068 
R2097 
R2060 
R2022 
R20M 
R2008 
R2014 
R2O30 
R2083 
R2033 
R204I 
R2005 
R2011 
R2014 
R2076 
R2087 
R2095 
R2011 
R2005 
R2011 
R2057 
R20T2 
R2073 COMPANHIA POR1UGUESA RADIO MARCONI SA 
FACULD DE CiENC. IWIVERS!DAD£ D? POKTG 
FACULDADE DE MOIRJCIDADE HUMANA 
INESC 
INESC 
INESC 
INESC 
DÆSC 
INESC 
INESC 
INESC 
TNTERSIS 
MUNiaPALTTY MANGUALDE 
PROSECOM 
TELECOM PORTUGAL SA 
TELECOM PORTUGAL SA 
TELECOM PORTUGAL SA 
TELECOM PORTUGAL SA 
TELEFONES DE LISBOA E PORTO SA 
TELEFONES DE LISBOA E PORTO SA 
UNIVERSrTYAVEIRO 
UNTVERSTTY AVETRO 
UNIVERSITY AVEIRO 
UNTVERSTTY AVETRO 
UNIVERSrTYAVEIRO 
UNTVERSTTY AVETRO 
UNIVERSITY COIMBRA 
UNrVERSITYLISBON(IST) 
UNTVERSTTY LISBON (1ST) 
UNTVERSTTY LISBON (BT) 
UNIVERSITY LISBON (BT) 
UNTVERSTTY LBBON (BT) 
R2008 
R2020 
R2066 
R2166 
R20I7 
R2028 
R2049 
R20S3 
R2042 
R2069 
R20I7 
R2003 
R2014 
R2017 
R2020 
R2028 
R2033 
R204I 
R2058 
R2068 
R2017 ELLEMTEL TELECOMMUNICATION SYSTEMS LAB 
ERICSSON RADIO SYSTEMS AB 
ERICSSON RADIO SYSTEMS AB 
ERICSSON RADIO SYSTEMS AB 
ERICSSON TELECOM AB 
ERICSSON TELECOM AB 
ERICSSON TELECOM AB 
ERICSSON TELECOM AB 
HASSELBIADEIECTROWC IMAGING AB 
INDUSTRIAL MICROELECTRONICS CENTER 
TELELOGICMALMOAB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA AB 
TELIA PROMOTOR UPPSALA AB 
R2037 
R2057 
R2II9 
R2008 
R2061 
R2105 
R2057 
R2040 
R2059 
R2061 
R2066 
R2068 
R2087 
R2I66 
R2084 
R2094 
R2084 
R2066 
R2I66 
R2066 
R2105 
R2056 
R2033 
R2087 
R2O40 
R2I13 ABO AKADEMI UNTVERSTTY 
CCC SOFTWARE PROFESSIONALS UG 
EUROCONSEILS 
HELSINKI TELEPHONE COMPANY 
HELSINKI TELEPHONE COMPANY 
HELSINKI TELEPHONE COMPANY 
INSTITUTE OF INFORM PROCESSING SCIENCE 
NESTE SHTPPTNGOY 
NOKIA CORPORATION 
NOKIA CORPORATION 
NOKIA CORPORATION 
NOKIA CORPORATION 
NOKIA CORPORATION 
NOKIA CORPORATION 
NOKIA CORPORATION RESEARCH CENTER 
NOKIA CORPORATION RESEARCH CENTER 
NOKIA MOBILE PHONES 
OYL M ERICSSON AB 
OYL M ERICSSON AB 
POSTS AND TELECOMMUNICATIONS OF FINLAND 
RESEARCH D2STTTUTE FOR INFORMATION TECHN 
RflT-SPL 
SONDIOY 
TELECOM FINLAND 
UNIVERSITY HELSINKI (TECHNOLOGY) 
UNIVERSITY OF OULU SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
Page 13 
G S 
Participating Organisations 
Project 
R2006 
R2008 
R2O40 
R2008 
R2009 
R2032 
R2033 
R2036 
R2066 
R2067 
R2II5 
R2I66 
R2040 
R2047 
R20X2 
R20I6 
R2019 
R2085 
R2087 
R2091 
R2049 
R2043 
R2007 
R20S4 
R2080 
R2030 
R2001 
R2006 
R20I6 
R2049 
R2062 
R2063 
R2103 
R2080 
R2043 
R2U7 
R2001 
R2052 
R2055 
R2065 
R2067 
R2082 
R2II0 
R2001 
R2012 
R20I4 
R2020 
R2021 
R2022 
R2034 
R2Û39 
R2063 
R2066 
R2067 
R2068 
R2081 
R2083 
R2096 
R2101 
R2I04 
R2166 
R2015 
R20I6 
R2018 
R2028 
R2044 
R2049 
R206I 
R2070 
R2O80 
R2I12 
R20I8 
R2048 
R2073 
R2033 
R2II7 
R2063 
R2050 
R2063 
R2I12 Role« 
p 
r 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
A 
P 
C 
P 
P 
S 
A 
P 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
C 
P 
C 
P 
P 
P 
C 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
C 
C 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
s 
p 
p 
p 
p 
p Company 
UNIVERSITY TAMÆRE (TECHNOLOGY) 
UNIVERSITY TAMPERE (TECHNOLOGY) 
VISTA œMMUNlCATlONS INSTRUMENTS 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FINLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FINLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FINLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FTNLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FTNLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FINLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FTNLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FINLAND 
VTT TECHNICAL RESEARCH CENTRE FTNLAND 
ABB-NERALTD 
ABERDEEN AND NORTHERN MARTS 
ALBANET 
ANALYSYSLTD 
ANALYSYSLTD 
ANAL YSYS LTD 
ANALYSYSLTD 
ANALYSYSLTD 
ARCHITECTURE PROJECTS MANAGEMENT LTD 
ASMOLEAN MUSEUM 
AT&T NETWORK SYSTEMS UK LTD 
AUTOMATED SECURITY HOLDINGS 
BICCPLC 
BIS 
BNR EUROPE LTD 
BNR EUROPE LTD 
BNR EUROPE LID 
BNR EUROPE LTD 
BNR EUROPE LTD 
BNR EUROPE LTD 
BOOKHAM TECHNOLOGY LTD 
BO VIS CONSTRUCTION LTD 
BRAMEUR 
BRITISH AEROSPACE SPACE SYSTEMS LIMITED 
BRITISH BROADCASTING CORPORATION 
BRITISH BROADCASTING CORPORATION 
BRITISH BROADCASTING CORPORATION 
BRITISH BROADCASTING CORPORATION 
BRITISH BROADCASTING CORPORATION 
BRITISH BROADCASTING CORPORATION 
BRITISH BROADCASTING CORPORATION 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRmSHTELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRITISH TELECOM PLC 
BRmSHTELECOM PLC 
BRmSHTELECOM PLC 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BRITISH TELECOM LABORATORIES 
BTPLC-SYNTEGRA 
BT&D TECHNOLOGŒS LTD 
BT&D TECHNOLOGIES LTD 
BT&D TECHNOLOGIES LTD 
CAMDEN BOROUGH COUNCIL 
CENTRE FOR SATELLITE ENG. RESEARCH 
COMMERCIAL UNION ASSURANCE PLC 
COMPUTER INDUSTRY RESEARCH UNIT 
COMPUTER INDUSTRY RESEARCH UNIT 
COMPUTERVISION UK LTD Country 
Sr 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
SF 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
Page 14 
Participating Organisations 
Project Role' 
R2034 
R2024 
R204I 
R2049 
R2059 
R21M 
R21I6 
R2037 
R2042 
R2038 
R2I07 
R2042 
R2009 
R20I2 
R2012 
R2015 
R2108 
R2023 
R2119 
R2069 
R2005 
R2065 
R200I 
R2070 
R2U5 
R2069 
R207D 
R2070 
R2073 
R2073 
R2086 
R2095 
R20I4 
R2065 
R2Û70 
R2073 
R2083 
R2118 
R2042 
R2063 
R2049 
R2022 
R2106 
R2030 
R2092 
R21I2 
R2054 
R2034 
R2051 
R2078 
R2090 
R2091 
R2082 
R2110 
R21I1 
R200I 
R2040 
R2033 
R2030 
R2035 
R205I 
R2038 
R2076 
R2I19 
R2015 
R2040 
R2033 
R207I 
R2094 
R2042 
R2078 
R2O30 
R20I9 
R2047 
R2076 
R2089 
R2093 
R2U4 
R2023 
R2106 
R2038 P 
r 
v 
c 
c 
c 
p 
p 
p 
c 
c 
p 
p 
s 
s 
p 
c 
p 
A 
S 
P 
S 
p 
s 
p 
p 
p 
s c s p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
p 
c c p 
c p 
s p 
s s p 
p 
p 
p 
c p 
p 
p 
p 
c p 
p 
p 
p 
c 
A 
s 
p 
p 
p 
p 
c p 
c c c p 
p 
p 
A 
p Company 
aiANFŒLD roSTTTUTE OF TECHNOLOG Y 
CRAY COMMUNICATIONS LTD 
CRAY COMMUNICATIONS LTD 
CRAY COMMUNICATIONS LTD 
CRAY COMMUNICATIONS LTD 
CRAY COMMUNICATIONS LTD 
CRAY COMMUNICATIONS LTD 
CROSFŒLD 
CROSFTELD ELECTRONICS LTD. 
DEPT.MAT.TEat BRUNEL UNIV. COORDINATOR 
DIGITHURST LIMITED 
DISCLOSURE LTD 
DUNDEE UNTVERSTTY MICROCOMPUTER CENTRE 
ERA TECHNOLOGY LTD 
ERA TECHNOLOGY LTD 
ERA TECHNOLOGY LTD 
ERA TECHNOLOGY LTD 
EUROBELL LIMITED 
EUROPEAN COMMUNITY TELEWORKING FORUM 
GA YTON PHOTONICS LTD 
GEC MARCONI MATERIALS TECHNOLOGY LTD 
GEC MARCONI MATERIALS TECHNOLOGY LTD 
GEC-MARCONI DEFENCE SYSTEMS 
GEC-MARCONIMRST RESEARCH CENTRE 
(SEC-MARCONILTMJTED 
GEC-MARCONI MATERIALS TECHNOLOGY LTD 
GEC-MARCONI MATERIALS TECHNOLOGY LTD. 
GEC-MARCONI MATERIALS TECHNOLOGY LTD. 
GEC-MARCONI MATERIALS TECHNOLOGY LTD. 
GEC-MARCONI MATERIALS TECHNOLOG Y LTD. 
GENERAL TECHNOLOGY SYSTEMS LTD 
GENERAL TECHNOLOGY SYSTEMS LTD 
GPTLTD. 
GPTLTD. 
GPTLTD. 
GPTLTD. 
GPTLTD. 
GPTLTD. 
GRATTANPLC 
GUARDIAN ROYAL EXCHANGE ASSURANCE PLC 
HEWLETT PACKARD LABORATORIES 
HIGHLAND REGIONAL COUNCIL 
HIGHLAND REGIONAL COUNCIL 
HIGHLANDS AND ISLANDS ENTERPRISE 
HUSAT RESEARCH INSTITUTE 
HUSAT RESEARCH INSTITUTE 
121 VISION LTD 
IAD AEROSPACE 
ICL ASSOCIATED USERS 
IFC RESEARCH 
IFC RESEARCH LTD 
IFC RESEARCH LTD 
INDEPENDANT TELEVISION COMMISSION 
INDEPENDENT TELEVISION COMMISSION 
INDEPENDENT TELEVISION COMMISSION 
INDEPENDENT TELEVISION NEWS 
INMARSAT 
INTERACTION DESIGN LTD 
INTERACTIVE DEVELOPMENT ENVTRONMENTS 
INTERNATIONAL AUTOMOTIVE DESIGN 
INTERNATIONAL COMPUTERS LIMITED 
INTERNATIONAL COMPUTERS LIMITED 
IPS YS SOFTWARE PLC 
K-NETLTD 
KINGS COLLEGE LONDON 
LI VEWTRE DIGITAL LIMITED 
LOUGHBOROUGH UNTVERSTTY OF TECHNOLOGY 
LOUGHBOROUGH UNIVERSITY OF TECHNOLOGY 
LOUGHBOROUGH UNIVERSITY OF TECHNOLOGY 
MACMTLLAN PUBLISHERS LTD 
MARJ (NORTHERN IRELAND) LTD 
MARI COMPUTER SYSTEMS 
MARI COMPUTER SYSTEMS LTD 
MARJ COMPUTER SYSTEMS LTD 
MARI COMPUTER SYSTEMS LTD 
MARI COMPUTER SYSTEMS LTD 
MARI COMPUTER SYSTEMS LTD 
MARI COMPUTER SYSTEMS LTD 
MARJ GROUP 
MENTECLTD 
MERCK LTD UK Country 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
Page 15 
6 7 
Participating Organisations 
Project Role- Company Country 
R2078 
R2033 
R2Û01 
R2089 
R2105 
R20I8 
R2038 
R2O80 
R2071 
R2068 
R2O90 
R2020 
R2I0S 
R2037 
R2042 
R2028 
R2002 
R202I 
R2024 
R2052 
R2061 
R2072 
R2095 
R2066 
R2084 
R2118 
R2118 
R2I66 
R21I2 
R2033 
R2056 
R2071 
R2106 
R204I 
R204I 
R2022 
R2022 
R2110 
R2109 
R20S6 
R2001 
R2119 
R2U2 
R2045 
R2059 
R2006 
R21I7 
R2007 
R2108 
R2071 
R2I15 
R20O4 
R2089 
R21I4 
R2O05 
R2076 
R2095 
R2028 
R2I1I 
R2030 
R2095 
R2074 
R2075 
R2056 
R20I5 
R2036 
R2084 
R2105 
R2074 
R2094 
R2033 
R2O70 
R2003 A 
S 
P 
A 
C 
P 
P 
P 
P 
P 
C 
S 
P 
P 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
A 
S 
S 
S 
s 
s 
c 
p 
p 
p 
A 
P 
S 
A 
A 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P ' 
A 
P 
P 
P 
P 
A 
P 
S 
P 
A 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
P 
S 
A 
P NORTHERN' IRISANT; TOURET BOARD 
NDRTirWOÎJ» SYSTEMS AND SERVICES LOYOTET. 
NTE OPTOELECTRONICS DIVISION 
OCTACON LTD 
OCTACON LTD 
OPTOELECTRONICS RESEARCH CENTRE 
ORC. SOUTHAMPTON UNIV. UK 
OVE ARUP & PARTNERS 
OXFORD BROOKES tiNTVERSTTY 
OXFORD UNTVERSTTY 
PALACE LTD 
PHDJPS RESEARCH LABORATORIES 
PHDJPS RESEARCH LABORATORIES 
PTRA INTERNATIONAL 
PIRA INTERNATIONAL 
PIRELLI GENERAL PLC 
QUEEN MARY AND WESTFIELD COLLEGE 
QUEEN MARY AND WESTF1ELD COLLEGE 
QUEEN MARY AND WESTHELD COLLEGE 
QUEEN MARY AND WESTFIELD COLLEGE 
QUEEN MARY AND WESTHELD COLLEGE 
QUEEN MARY AND WESTHELD COLLEGE 
QUEEN MARY AND WESTHELD COLLEGE 
ROKE MANOR RESEARCH LTD 
ROKE MANOR RESEARCH LTD 
ROKE MANOR RESEARCH LTD 
ROKE MANOR RESEARCH LTD 
ROKE MANOR RESEARCH LTD 
ROVER GROUP 
ROYAL NATIONAL INSTITUTE FOR DEAF PEOPLE 
RUTHERFORD APPLETON LABORATORY 
RUTHERFORD APPLETON LABORATORY 
SABHAL MOR OSTAIG 
SALFORD NETWORKING INTERNATIONAL LIMITED 
SALFORD SOFTWARE SERVICES 
SCOTTISH COUNCIL FOR VOLUNTARY ORGANIS. 
SCOTTISH HOMES 
SNELL AND WILCOX LTD 
SOUTHAMPTON OPT. RES. CENTRE 
SPRU 
SWINDON SILICON SYSTEMS LTD 
SYSTEMS SYNTHESIS LTD. 
TRW SSL 
UK ATOMIC ENERGY AUTHORITY 
UNTPRO LIMITED 
UNTVERSTTY BATH 
UNTVERSTTY BRADFORD 
UNIVERSITY BRISTOL 
UNIVERSITY BRISTOL 
UNTVERSTTY BUCKINGHAM 
UNTVERSTTY CAMBRIDGE 
UNIVERSITY COLLEGE LONDON 
UNIVERSITY COLLEGE LONDON 
UNIVERSITY COLLEGE LONDON 
UNTVERSTTY COLLEGE OF NORTH WALES 
UNTVERSTTY COLLEGE OF WALES 
UNIVERSITY COLLEGE-NORTH WALES 
UNIVERSITY ESSEX 
UNIVERSITY ESSEX 
UNI VERSTTY NEWCASTLE UPON TYNE 
UNIVERSITY NEWCASTLE UPON TYNE 
UNIVERSITY SALFORD 
UNI VERSTTY SALFORD 
UNIVERSITY SHEFFIELD 
UNIVERSITY SOUTHAMPTON 
UNIVERSITY STRATHCLYDE 
UNIVERSITY STRATHCLYDE 
UNIVERSITY STRATHCLYDE 
UNIVERSITY SURREY 
UNIVERSITY SURREY 
UNIVERSITY VICTORIA MANCHESTER 
UNIVERSITY WALES/BANGOR 
VODAFONE LTD UK 
If-' 
Ul. 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
UK 
•Role: 
C - Coordinator 
P-Partner 
A - Associated Partner 
S - Subcontractor 
Page 16 
Q1 
Annex III 
Statistics on participation 
7 o 
Type of Organisation Participations by Type of Organisation 
(ManMonths) 
A = University or other Educational Establishment 
D = Telecom/IT Industry 
G = National and Local Public Organisation B = Telecommunications Operator's Organisation 
E = Tetecom/IT User 
O = Other C * Government or other Research Establishment 
F = Service Provider Organisation 
F G O 
2% 1%2% 
^> RMC Confidential 
Type of Organisation Participations by Type of Organisation 
(N. of Partners) 
A = University or other Educational Establishment 
D = Telecom/I T Industry 
G = National and Local Public Organisation B - Télécommunications Operator's Organisation 
E = Telecom/If User 
O = Other C = Government or other Research Establishment 
F = Service Provider Organisation 
RMC Confidential 
Participations by Size of Organisation 
(N. of Partners) 
No. of Employees 
Code Less than 50 51 - 100 101 - 500 501 - 1000 1001 - 5000 Over 5000 
S1 S2 S3 S4 S5 S8 
S5 
20% 
•^ 
f^j 
Participations by Size of Organisation 
(ManMonths) 
No. of Employees 
Code Less than 50 51-100 101-500 501-1000 1001-5000 Over 5000 
S1 S2 S3 S4 S5 S6 
S3 
17% 
V 
^ 
Country B D DK 
Vo 3.80 18.29 2.77 Participations by Country 
(N. of Partners) 
E ( F GR I IRL L NL P UK A CH 
4.83 16.86 5.54 7.21 3.96 0.16 6.49 4.35 17.42 0.16 2.30 N S 
1.19 1.66 SF 
3.01 
250 
200 
150 
100 
50 
B D DK E F GR I IRL L NL P UK A CH N S SF 
Country B D DK 
% 3.80 18.29 2.77 Participations by Country 
(N. of Partners) 
E * F GR 1 IRL L NL P UK A CH 
4.83 16.86 5.54 7.21 3.96 0.16 6.49 4.35 17.42 0.16 2.30 N S 
1.19 1.66 SF 
3.01 
S SF B 
0 ' 
Annex IV 
Recommendations of the Stragtegic Audit Panel in 1993 
T? 
V. ADVANCED COMMUNICATIONS 
FOR ECONOMIC DEVELOPMENT 
AND SOCIAL COHESION 
IN EUROPE 
Strategic Audit of the development of advanced 
communications in Europe 
V1 
EXECUTIVE SUMMARY AND RECOMMENDATIONS FOR ACTION 
Telecommunications services are crucial for 
balanced economic development They arc a 
vital link between industry, the services sector 
and market as well as between peripheral areas 
and economic centres. They are also a pre­
requisite for social cohesion and cultural de­
velopment It takes a long time to develop a 
new technology and even longer to deploy it 
Nevertheless, Europe needs rapid development 
of advanced communications to address new 
economic and social problems: pollution, 
transport congestion, and economic re-struc­
turing. 
We live in a European community that needs to 
work together, and we need the best telecom­
munication services we can achieve. The 
Community will grow, and transparent net­
works need to grow with it Advanced commu­
nication services will multiply the benefits of 
more traditional services. In the US, Japan and 
Europe, some major corporations have already 
realised the advantages that can accrue: lower 
costs, improved productivity and competitive 
advantages. Europeans are at a disadvantage. 
There is still a gap between thé potential of 
technology and the reality of applications. 
The first two phases of RACE focused on 
integrated broadband networks and demon­
strations of how services could exploit such 
networks. Establishing common standards was 
an essential theme. The programme has been a 
success, but it is now urgent to stimulate in­
novative use. Users now insist that networks 
meet their requirements rather than accept what 
network operators find it convenient to give 
them. For future EC actions, a paradigm shift 
is needed away from technology development 
to a broader policy stimulating use. 
Community-led research and technology de­
velopment is certainly still needed in selected 
areas: there arc still many problems that arc too 
big for any one player to solve on his own. 
However, a major shift in emphasis is needed 
to stimulate new uses of networks, to ensure 
that the Community exploits communications 
fully for business efficiency and for its social 
needs. The Community must stimulate such 
uses - to give them a kick-start. Experience 
shows that innovative use develops best when 
driven by consortia of interested users together 
with manufacturers and network providers. One example of the kind of use we have in mind 
is computer-supported co-operative working, in­
cluding dial-up video conferences, with a termi­
nal on the desk for meetings as and when required 
with widely scattered people and all the necessary 
papers visible. The time saving would be enor­
mous: no need to sit in cars and aeroplanes; 
perhaps 10% fewer can on the roads. Such 
services are increasingly used in the USA. In 
Europe, virtually all the base technology is there, 
but the marketable products and service are not 
There are many other examples. 
All these uses assume the availability of the 
service-oriented networks and open access for 
service providers, leading to sensible tariffs. We 
are too slow in achieving this across Europe. 
There seems to be general acceptance that liber­
alisation of network and service provision can 
speed things up, and the recent review of the 
situation in the telecommunications services sec­
tor has clarified how fast it can happen. The 
challenge of the 21st century will be one of 
managing diversity in infrastructures, institutions 
and services. This will require a sharing of 
regulatory responsibilities between the EC and 
Member States, and coordination of national 
regulatory activities across the Community. Dif­
ferent things will happen in different countries, if 
only because they start from different network 
and tariff structures, but there must be a common 
vision of where we arc going. There is no doubt 
that the current diversity of regulations will in­
hibit many of the user innovations one wants to 
sec. 
Innovative usage trials, in particular, require an 
enabling regulatory environment. The Treaty on 
European Union makes provision for the 
"Community to contribute to the establishment 
and development of transEuropean networks in 
the area of telecommunications", and could 
provide the appropriate rframework. European 
PNOs and industry should joindy investigate 
how Trans-European Broadband Networks can be 
realised in the most economical way, and the 
Commission should investigate how this frame­
work could be used to stimulate usage innova­
tion. 
<3'Z> 
With the Treaty on European Union, EC R&D 
ceases to be only a basis for innovation and a 
key to competitiveness; it must also make a 
contribution to answering society's needs. 
European R&D in communications remains 
indispensable. "Networking" research should 
concentrate on the interworking and integration 
of mobile communication systems, universal 
personal communications and the distribution 
of network and service intelligence. However, 
we must not stop technology development: We 
must have the courage to address a number of 
"high-risk", "high potential" concepts, but we 
must be selective. The emphasis on standards 
is still vital, and the EC should assign a "man­
datory" status, either directly or indirectly, to 
key standards. 
The telecommunications field is tremendously 
dynamic and there should be a close and con­
tinuous interaction between the RACE man­
agement and the major players through appro­
priate channels - the network operators, indus­
try, governments and probably regulators. They 
should advise the Commission on a continuing 
basis and help to identify priority research 
areas. Most business activities arc world-wide, and 
telecommunications must therefore operate 
globally. The mergers that are going on in 
rmjcnTndusm^incluo^gteleœirununicarions, em­
phasise this global dimension. GlobrJ co-operv 
tion will be needed in applications development, 
and could be of mutual benefit in the development 
of networking technologies. 
These observations, and the following "Calls for 
Action" are theoutcome ofthe Strategic Auditof 
advanced communications in Europe carried out 
by three panels of key figures from industry, 
academia, governments, telecommunications 
network operators and service providers in early 
1993. The views expressed arc those of the 
Participants. 
44++4+4+44+4+4+ 
11 
US' 'Call for Action' 
Telecommunications is crucial for balanced economic development, for social cohesion and for 
cultural development in Europe. The EC urgently needs advanced communications to stay 
competitive and meet social objectives. The following recommendations for action have been 
identified by Panel Il}: 
Highest priority is for the RACE programme to be followed with two new initiatives: 
a continuing effort in European communications technology development; and a new 
framework for larger-scale usage innovation, procurement and stimulation in areas of 
public interest 
The European Commission should 
propose a new financial framework and 
ways for usage innovation, procurement 
and stimulation. 
Regulatory bodies should remove con­
straints to integration of services and 
liberalisation of markets in an appropri­
ate timetable. 
Public Network Operators, in con­
junction with the CEC and regulatory 
bodies, should take further actions to 
ensure the full intcr-operability of their 
networks. 
The European Commission should in­
dicate what forms of cooperation between 
public and private operators can be en­
couraged. It should initiate consultation 
on new regulatory frameworks for inter­
active video services. European research and standardisa-
tion institutions must now have a global 
perspective. The European Commis­
sion should enable and encourage R&D 
cooperation with USA and Japan on the 
basis of mutual interest. 
The new democracies of eastern and 
central Europe should be encouraged to 
participate in ETSI. The EBRD and the 
World Bank should give more attention 
to telecommunications for industrial and 
market development in eastern and cen­
tral Europe. 
EC R&D should continue to stimulate 
standardisation, and should address se­
lected areas of communications technol­
ogy development, including both digital 
TV distribution and interactive 
videoservices. A strengthened manage­
ment link with PNOs, industry, regula­
tors and Governments will be important 
l) This pan of the audit, on economic and policy issues, was carried out by Mr. AJvcy (Chairman): Mr. M. Allionc of STET; Mr. 
J. Conni of Alcatel; Mr. T. Hardiman of IBM; Mr. B. ta s serre of the French Ministry of Telecommunicaiions; Professor C. 
Salema of the Instituto Superior Tecnico in Portugal; Dr. G. Tenzer of the DBP Telekom, and Mr. S. Temple of the UK DTL 
n 
While we have a rich portfolio of advanced communications technology, its take-up in usage 
is slower than in Europe's main competitors: we lack the right conditions for innovation in 
lissage. We need a common infrastructure, equal access, lower prices and common specifica­
tions. The Panel of key figures of major user organizations and service providers * has 
recommended that: 
*f PNOs need to increase their awareness of 
customer needs, strengthen their service 
and distribution channels, and support us­
age innovation. 
%/ PNOs should introduce switched broad­
band services for corporate users, with 
flexible bandwidth management and com­
mercially attractive tariffs by 1995, and in 
the context of a realistic "business-case 
driven" design for public advanced com­
munications. 
We must solve the problems of SMEs, as 
well as those of large companies. The first 
step is to specify generic applications, and 
compatible services and equipment; then 
to stimulate their take-up. 
Europe needs a new framework for articu­
lation of demand which all actors cooperate 
in developing concepts and specifications 
for both corporate and generic service in­
frastructures. In this framework, the EC 
should support trials to test the technical 
and economic viability of advanced com­
munications usage in "closed user groups". One focus should be on development 
of TransEuropean "Inter-Organisa 
tional Systems" to provide a common 
platform for inter-organisational commu­
nication, information exchange and coop­
eration, including joint teleworking in dif­
ferent organisations, and office inter­
working. 
We must make the transition from Elec­
tronic Data Interchange (EDI) to Electronic 
Process Integration (EPI) to facilitate 
flexible inter-organisational links; promote 
usage of switched broadband telecom­
munications infrastructure, and provide a 
common platform for inter-organisational 
communication. 
• There is a demand for personal mobility 
within and across a wide variety of telecom­
munications networks and through multi -
service environments. Research in 1994-
1998 should focus on development of sys­
tems which provides for full mobiliity. 
^ This part of the audit, on trends in demand and the re-struenrring of supply, was carried out by Mr. M. Ross (Chairman) of A.D. 
Little; Mr. D. Claude of European Aerospace Network; Mr. A_ Graziani of Telesoft; Mr. W. Johannsen of Deutsche Bank; Mr. P. 
Kanzow of Dexecon; Mr. G. Mogensen of TeleDenmariç Mr. L. Oaoson of S AS. and Mr. H. Soboll of Daimler-Benz AG. 
<// 
Solid bases have been established on which to base a reasonably clear vision of the networks 
of the first decade of the 21* century. Basic technology exists, and in theshort term, work needs 
to focus on achieving lower costs and higher reliabilities. We need market stimulation, and 
very selective further technology development to fill some gaps and enable PNOs to exploit 
technologies. These observations and the following recommendations are the outcqme of the 
3rd part of the Strategic Audit9 of advanced communications in Europe. 
For terminals and digital video, tech­
nology for integrating data, image and 
voice exists today, but there is a need to 
cut costs by development of integrated 
devices (VLSI) for image compression, 
variable Bit-rate coding, and high-effi­
ciency modulation techniques. Beyond 
this, new technologies arc needed for 
hypermedia presentations, network inter­
faces, displays and mass storage. 
For service creation, management and 
user control, "Service Independent 
Building Blocks'* are starting to produce 
practical results, but the process of speci­
fication, validation, and service engineer­
ing must be continued. Realistic proto­
types must be produced, and "operating 
systems" for advanced communication 
services developed. 
For network integrity and management, 
new systems must be developed on stand­
ards-based platforms using high-per­
formance distributed databases, artificial 
intelligence and open distributed process­
ing. 
The European PNOs and industry should 
jointly investigate how Trans-European 
high-speed networks and LAN-LAN 
interconnection can be realised in the 
most economical way. For inter-opera­
tion, application interfaces, in addition to 
protocols, arc essential to achieve trans­
parent network intcroperation. New cli­
ent-server paradigms and object-oriented 
programming may help to guarantee their 
interoperability, portability and reusabil­
ity Mobile service provision on fixed net­
works needs real-time databases; fur­
ther development is limited by these 
technologies, security issues and com­
plexity of billing. Priorities for R&D arc 
the integration of access and network 
signalling, increased processing capa­
bilities in customer equipment and ter­
minals, and development of new signal­
ling protocols to support distributed da­
tabases and security requirements. In­
creased R&D efforts arc also needed in 
ISDN-UMTS interworking and satellite 
systems forrapid service development in 
rural areas. 
For optical systems, breakthroughs re­
quired are in integrated optical subsys­
tems, free packaging techniques for op­
tical components, mass-manufacturing 
techniques, and optical cross-connects. 
Priority should also be given to R&D on 
multiwavclength networks. 
Finally, Europe cannot give up on new 
enabling technologies: We can already 
identify some of the key technologies for 
21st century: holographic displays for 
3D autostercoscopic vision; virtual pres­
ence technologies; life-images recogni­
tion and synthesis; hypermedia objects; 
high-capacity data storage; new genera-
coding techniques, c]g. for mobile appli­
cations, and human visual perception 
studies. 
^This part of the audit, on technology development issues, was carried out by Mr. A. Chynowcth; Mi. L. Ciui of Alcatel; Mr. J. Linares 
ofTelcfonica; Mr. C. Mossotxo of CSELT; Mr. P. Nordeste of CET; Mr. H. Ohnsorgc of Alcaiel SEUDrl KM. Stein of Siemens and 
Mr. M.Ward of GPT. 
lir 
Annex V 
GLOSSARY OF TECHNICAL TERMS 
? 4 
Explanation of commonly used terms and acronyms 
Note: Detailed prescriptive definitions, published by the various regulatory and standardisation bodies, exist 
for many of the terms used in telecommunications technology. The glossary below is intended to provide less 
technical descriptions appropriate to the non-specialist reader. 
Applications: Specific Applications: Generic Applications 
The function or use to which a telecommunications service is put. Functions which are highly specific, e.g. 
personal telebanking, are described as Specific Applications. Functions of a general nature which may underlie 
many Specific Applications - e.g. as a system of high-speed, high security data transfer is required for personal 
telebanking but also many other financial services - are referred to as Generic Applications. 
ADSL (Asynchronous Digital Subscriber Loop) 
A transmission technique which allows three or four channels of video to be transmitted over short distances on 
copper local loops. Currently being tested in the USA and Europe. 
ATM (Asynchronous Transfer Mode) 
A system for organising a digital signal in such a way as to allow very high speed transmission of the signal 
while making optimum use of the network's transmission capacity. A standard agreed for B-ISDN networks. 
Bearer Services 
In ISDN termonology; bearer services are the basic telecommunications facilities, such as switched 64 Kilobit 
per second channels or digital leased circuits, which are the medium for carrying out teleservices (see below). 
B-ISDN: Broadband Network 
An integrated services digital network (see ISDN) permitting the user to make transmissions at speeds above 2 
Megabits per second i.e. one particularly suitable for high quality multimedia services. 
Bit 
A single element of binary code (i.e. a 0 or a 1). See Transmission, Digital 
Kilobit - one thousand ( 103) bits 
Megabit - one million (106) bits 
Gigabit - one billion (109) bits 
Terabit - one trillion (1012) bits 
CATV (Community Antenna Television, Cable Television) 
A public network for the delivery of television programmes to the home by cable. Existing systems use coaxial 
cable and are limited in Europe to approximately 30 channels of television. Future broadband systems will 
carry up to 500 channels to the viewer. 
Cellular Telephone 
A system of mobile telephony whereby a country is divided into a thousands of small areas ("cells"), each of 
which is served by its own "base station" for low-powered radio transmissions. This permits a user in one cell 
to transmit on the same frequency as another user in a geographically distant cell without their conversations 
interfering with each other. Thus, cellular networks may have many more users than non-cellular networks, 
where the number of users is limited to the number of wavelengths available. Cellular telephone networks may 
employ analogue or digital transmission. Existing networks are largely analogue, new networks use the 
European GSM digital standard 
ti 
Compression 
The technique of reducing the amount of data in a signal, so as to be more economical in the amount of 
transmission capacity needed, the signal being reconstructed in its original form at the receiving end. A device 
to do this is a codec (coder-decoder) 
CPE (Customer Premises Equipment) 
The telecommunications equipment which is located on the customers' premises - principally terminals 
(phones, rax machines etc.) or an internal telephone network controlled from a private switchboard - sometimes 
referred to as CPN, Customer Premises Network or SPN Subscriber Premises Network. 
CT2 (2nd Generation Cordless Telephone, "Telepoint") 
An economical system of cellular telephony. Unlike full cellular, the user may not move from cell to cell during 
the call. The service is commercialised as Bi-Bop in France, Greenpoint in the Netherlands, Pointer in Finland 
etc. 
Digital Superhighway 
A US government initiative to provide for that country a nation-wide system of broadband communications 
Economy of integration 
Reduction in cost due to the sharing of facilities and services. 
Economy of scale 
Reduction in cost due to large volume of production and service provision. 
Economy of scope 
Reduction in cost due to quick recovery of investment related to rapid user uptake of widely available services. 
ERMES (European Radio Messaging System) 
A pan-European standard for radio paging systems, currently being deployed in Europe. 
FTTC (Fibre To The Curb): FTTH (Fibre To The Home) 
Future optical fibre networks may extend the optical fibre to the individual home (FTTH), or the fibre may 
terminate at a "black box" located in the street, where the optical signal is converted to an electrical signal and 
carried the remaining distance to each home on the pre-existing copper wiring (FTTC). 
GSM (Groupe Spéciale Mobile, Global System for Mobile Communications) 
See Cellular Telephone 
HDTV (High Definition Television) 
A service of high image-quality television displayed on a wide screen (in the aspect ratio of 16:9 rather than the 
conventional television screen of 4:3). Such a service is currently being broadcast in Japan (Hi-Vision), a 
European standard has been established (HD-MAC), though no service has been deployed as further work in 
the United States, involving both American and European manufacturers, is currently developing an advanced 
digital standard. 
Interactivity 
Interactivity in a service implies a close control by the user of the service by means of an ongoing system of 
two-way communication between between user and service provider. Thus an interactive TV broadcast of, say, 
a sporting event, would allow the viewer to select his own camera angles throughout the broadcast. 
Interconnectivity 
Devices demonstrate interconnectivity if they can send and receive data between each other. 
P 
Interoperability 
Devices demonstrate interoperability if, in addition to communicating with each other, they can also work 
together to execute a common task. 
IBC (Integrated Broadband Communications) 
The global term for the future overall communications environment embracing Broadband-ISDN, 
Narrowband-ISDN, mobile telephony and existing conventional telephone services together with data 
communications and cable TV. 
IN 
See Networks, Intelligent 
Internet 
The world's largest computer communications system. Originated in the United States, though now operating 
world-wide, the Internet is a loose confederation of principally academic and research computer networks, and 
is run by a group of volunteers based in Reston, Virginia. 
ISDN (Integrated Services Digital Network): N-ISDN: B-ISDN 
A single network capable of carrying several different types of service - based on voice, text, data, still image or 
moving image - by means of digital transmission techniques. The ISDN currently being deployed in Europe 
carries a communication of up to 2 Megabits per second (Narrowband ISDN). Future networks will carry 
higher speed communications (Broadband ISDN). 
LAN (Local Area Network) 
A network for communication between computers, confined to a single building or closely located group of 
buildings, permitting users to exchange data, share a common printer or master computer etc. Linked groups of 
LANs extended over a larger area are termed Wide Area Networks (WANs). Networks which extend over city-
wide areas are called Metropolitan Area Networks (MANs). 
LEO (Low Earth Orbit), LEOS (Low Earth Orbit Satellite) 
Proposed systems of personal telecommunications based on communication via a number of satellites in low 
(non-geosynchronous) orbit. The best known of these proposal is called the "Iridium" project. 
Local loop 
The section of the telephone transmission network between the local telephone exchange and the subscriber' s 
premises. This is currently in copper wiring. In future, optical fibre or wireless will also be used. 
MAN (Metropolitan Area Network) 
See LAN. 
Modem 
Computer data is in digital form. To send it on the existing telephone network it is necessary to convert it to 
analogue (electrical wave) form, and then reconvert it to its original digital form on arrival. The device to do 
this is called a modem (modulator-demodulator). As the existing telephone network is not well adapted for data 
transmission, modems send their data at a relatively slow rate so as to avoid transmission errors. Users 
requiring more reliable or higher speed data transmission subscribe to ISDN or certain specialised data 
networks (see Networks, Data) 
Multimedia 
The concept of closely combining voice, text, data, still image and moving image. A multimedia database, for 
example, would contain textual information, images, video clips, tables of data, all equally easily accessed. A 
multimedia telecommunications service (such as B-ISDN) would permit the user to send or receive any of these 
forms of information, interchangeably at will. 
?; 
Multiplexing 
The technique whereby many conversations may be carried simultaneously on a single line. This may be by 
transmitting each conversation at a different frequency (Frequency Division Multiplexing); or by transmitting 
small sections of each conversation at slightly different time intervals (Time Division Multiplexing); or, in 
optical fibre networks, by transmitting each conversation in a different colour of light (Wavelength Division 
Multiplexing). A device to do this is called a multiplexer or mux. 
Network 
A complete system of communications between users' terminals. Networks may be "point to point" (the 
transmission goes from a fixed origin to a fixed destination), "switched" (the transmission is switched so as to 
reach a single destination out of many possibilities) or "broadcast" (the transmission goes simultaneously to 
multiple destinations). Networks may be "public" (owned by an operator and open to any member of the public 
who subscribes) or "private" (owned or leased by an individual or company or group of companies exclusively 
for own use). A network may be "real" (physically separate from the public network) or "virtual" (using public 
network facilities, which revert to public use when no longer required in the private network). 
Networks, Data 
Networks specialised in the transmission of data rather than voice. Among such networks are Circuit Switched 
Data Networks (CSDN; which include the so-called X.21 networks), Packet Switched Data Networks (PSDN, 
X.25 networks), Frame relay networks, Switched Multimegabit Data Services networks (SMDS). 
Networks, Speed of 
"Speed", when used of a digital network, refers to the number of bits per second it can carry, thus it is a 
measure of the capacity of the network. To carry voice, the industry in Europe has standardised on a speed of 
64 Kilobits per second. Still images may also be transmitted adequately at this rate. Full-colour moving images 
require transmission speeds of the order of ISO Megabits per second, though using various compression 
techniques, moving images (though of less than normal TV quality) can be transmitted at 2 Megabits per 
second. Trunk connections, which carry many calls at once (see Multiplexing), require of course multiples of 
these speeds. 
Networks, Intelligent 
An "intelligent" network (IN) includes sophisticated features above those of the ordinary telephone service, 
advanced software allowing the customisation of the services provided to individual customers. For example, it 
allows the called party to redirect calls intended for him to another terminal (e.g. from home phone to his office 
phone during the working day). It allows calls to be billed wholly or in part to someone other than the caller 
("freephone" services). It provides virtual private network services (see Networks) etc. 
Networks, Optical Fibre 
Telecommunications networks based on fine glass fibres, down which signals may be sent by flashing a laser. 
Earliest networks were "multimode", newer "monomode" networks have a higher transmission capacity. 
NREN (National Research and Education Network) 
Based on the initiative of US Vice President Al Gore, the NREN is a US high speed network linking a number 
of research and educational institutes throughout the USA. It is seen as a forerunner of the proposed Digital 
Superhighway (see above). 
PABX (Private Automatic Branch Exchange): PBX (Private Branch Exchange) 
The private switchboard located on his premises, with which a business subscriber controls the calls on his own 
internal telephones. 
PAL (Phase Alternation Line) 
The standard for colour TV broadcasting currently in use in most West European countries 
PCN (Personal Communications Networks) 
7 O 
A form of cellular telephone network specifically adapted for personal portable use, based on a technology 
known as DCS 1800. Such services are currently being deployed in Europe. Similar services in the USA are 
referred to as PCS (Personal Communications Services). 
PDA (Personal Digital Assistant) 
A personal computer of pocket size, where text is input by handwriting on a screen (rather than conventionally 
via a keyboard) is known as a "notepad" computer. A notepad computer with advanced features and 
communications facilities is referred to as a Personal Digital Assistant 
Portability 
Used of a computer programme, implies the programme can be executed on a number of different computers 
with no or only minimal adaptation. 
PSTN (Public Switched Telephone Network) 
The everyday telephone network, used for the transmission of voice conversations, fax images and for low 
speed data transmission. The basic voice service is also sometimes referred to as POTS (Plain Old Telephone 
Service). 
QoS (Quality of Service) 
For a telecommunications service; a measure of the level of performance required by the user, including for 
example maximum permissible call set-up time, enor rate, amount of echo, noise, distortion etc. 
Sécam (Système Electronique Couleur avec Mémoire) 
The standard for colour TV broadcasting currently in use in France and most East European countries 
Service 
An activity which a service provider carries out on request of a client In a telecommunications network, a 
service (e.g. voice telephony, E-Mail, file transfer, fax transmission etc.) is the means by which the user carries 
out his application (see Application). 
Teleservice 
In ISDN terminology; teleservices are the application-orientated services (e.g. facsimile, videotex, message 
handling) which are implemented on the bearer services (see above). 
Teleworking 
The capability to carry out one's work at a location other than the one usually used, by means of 
telecommunications facilities. 
Transmission, Analogue 
Historically, telephone or radio signals were transmitted in the form of a wave of electrical energy, the shape of 
the wave representing the original sound. Thus the electrical wave is analogous to the original sound wave. 
Transmission, Digital 
In a digital telecommunications service, the original source is transformed into and transmitted as a series of 
digits in binary code (i.e. 0s or Is). This has a number of important advantages. It permits direct computer-to-
computer communications without modulation-demodulation (see Modem). It gives a high level of reception 
quality, since the receiver at each moment must only detect whether it has received an signal (a 1) or not (a 0); 
thus even a severely degraded transmission can be reconstructed to reproduce perfectly the original source. 
Voice, text, image or data are all equally capable of being coded as a digital signal, so a single network can 
handle all four forms of transmission (see ISDN, Multimedia). The string of binary digits can be abbreviated 
and then re-expanded on arrival, thus economising on transmission capacity (see Compression). Different 
strings of binary digits can be interleaved, and transmitted together, thus permitting several separate 
conversations on a single line (see Multiplexing). The string of digits can be encrypted prior to transmission, to 
ensure a high level of information security and privacy. 
VANS: VAS (Value Added Network Service: Value Added Service) 
Hitherto in most countries, a certain basic level of telecommunications service has been defined and reserved as 
a monopoly for the national operator. Most frequently, this is the service of voice communication in real time. 
Services other than this may be offered by other service suppliers; they use the national network as the basic 
transmission medium but "add value" to the basic transmission facility in some way, e.g. by storing and 
forwarding the transmission at a later date, by distributing it to multiple destinations, by processing the 
information contained in the transmission then forwarding the result etc. Exactly what comprises a basic, and 
what a value-added, service therefore depends on the regulatory situation in the country concerned. 
VI & P (Visual, Intelligent and Personal Communications service) 
The planned Japanese national B-ISDN network. 
VR (Virtual Reality) 
A system whereby the user is supplied with computer-generated images and sounds, to the exclusion of his real 
surroundings, giving a strong impression of reality to the input he is receiving. (Virtual in this sense means 
"apparent", "seeming"). The user interacts with the artificial world, by means of sensors which detect his head 
and hand movements. Future work in VR is directed towards increasing the impression of reality received (for 
example by means of 3D images) and to telecommunicating VR "worlds" to users located remotely from the 
source computer. 
WAN (Wide Area Network) 
See LAN. 
<?'? 
TELECOMMUNICATIONS-RELATED PROGRAMMES. INSTITUTES AND ORGANISATIONS 
AIM* Advanced Informatics in Médecine 
C ADDI A* Co-operation in Automation of Data and Documentation for Imports/exports and the 
management of financial control of the Agricultural market 
CCIR Comité Consultatif International des Radiocommunications 
CCITT Comité Consultatif International Télégraphique et Téléphonique 
CCTS Comité de Coordination pour les Télécommunications par Satellite 
CEN Comité Européen de Normalisation 
CENELEC Comité Européen de Normalisation Électrotechnique 
CEPT Conférence Européenne de Postes et des Télécommunications 
COST Co-operation for R&D in Science and Technology 
DELTA* Developing European Learning through Technical Advance 
DRIVE* Dedicated Road Infrastructure for Vehicle safety in Europe 
EBU European Broadcasting Union 
ECMA European Computer Manufacturers' Association 
ENS* European Nervous System 
ESPRIT* European Strategic Programe for R&D in Information Technology 
ESA European Space Agency 
ETIS European Telecommunications Information Services foundation 
ETNO European Telecommunications Network Operators group 
ETSI European Telecommunications Standards Institute 
EURESCOM European Institute for Research and Strategic Studies in Telecommunications 
EUTELSAT European Telecommunications Satellite Organisation 
FCC (US) Federal Communications Commission 
IEE Institution of Electrical Engineers 
IEEE (US) Institute of Electrical and Electronic Engineers 
INFOSEC* Information Security 
f? 
INMARSAT International Maritime Satellite Organisation 
INTELSAT International Satellite Organisation 
INTUG International Telecommunications Users' Group 
ISO International Standards Organisation 
ITU International Telecommunications Union 
ITU - RS International Telecommunications Union - Radio and Satellite (formerly CCIR) 
ITU - T International Telecommunications Union - Telecommunications (formerly CCITT) 
JPEG Joint Photographic Expert Group 
MPEG Moving Picture Expert Group 
ORA* Opportunities for application of information and communication technologies in 
Rural Areas 
RACE* R&D for Advanced Communications in Europe 
RARE Réseaux Associés pour la Recherche Européenne 
RIC RACE Industrial Consortium 
SPAG Standards Promotion and Application Group 
TEDIS* Trade Electronic Data Interchange Systems 
TEN-IBC* Trans-European Networks - Integrated Broadband Communications 
WARC World Administrative Radio Conference 
WTSC World Telecommunications Standardisation Conference 
* European Commission R&D programme 
^ 
Annex VI 
Key references 
Council Decision of 25th July 1985 on a definition phase for a Community action in the field of 
telecommunications technologies - R&D programme in advanced communications technologies for Europe 
(RACE): 85/372/EEC; O.J. No L 210/24; 7.8.1985 
Council Decision of 14 December 1987 on a Community programme in the field of telecommunications 
technologies - R&D in advanced Communications technologies in Europe (RACE programme); 88/28/EEC: O.J. 
No L 16/35, 21.1.88. 
Council resolution of 30th June 1988 on the development of the common market for telecommunications services 
and equipment up to 1992; 88/C 257/01: O.J. No C 257/1,4.10.88. 
Communication from the Commission to the Council and Parliament "Working towards Telecom 2000 -
Launching the Programme RACE - COM(88) 240 final II of 31.5.88 
Report of the IBC strategic Audit: "Establishing advanced communications in Europe". February 1989. 
Communication of the Commission to the Council concerning R&D in Advanced Communications technologies 
for Europe (RACE) - Progress report '89 and 30-month review, SEC(89) Final, July 1989. 
Annual technical reports on the RACE programme - RACE '88; RACE '89; RACE '90; RACE '91, and RACE '92 • 
Available on request from the RACE central office, DG XIII, Direction B. 
Perspectives for Advanced Communications in Europe: PACE '89; PACE '90; and PACE '92, January 1992 -
Available on request from the RACE central office, DG XIII, Direction B. 
Council Decision 91/352/CEE of 7th June 1991 adopting a Specific Programme of research and technology 
development in the field of Communications technologies: O.J. No L 192/8,16.7.91 
The report of the information and communications technologies review Board, Chaired by Mr. W. Dekker, June 
1992. 
Communication from the Commission on "Evaluation of the second Framework Programme for research and 
technological development (SEC(92)675 Final), July 1992. 
Evaluation of the second Framework Programme of RTD: Report from CREST to the Council, September 1992. 
CREST/1212/1/92. 
Advanced communications for economic development and social cohesion in Europe: A strategic audit of the 
development of advanced communications in Europe (April 1993) 
R&D in advanced communications technologies for Europe (RACE) - Final report on Phase I (1988-92): 
COM(93)118, March 1993 
<?? 
ISSN 0254-1459 
KOM(94) 306 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognummer : CB-CO-94-323-DA-C 
ISBN 92-77^71567-7 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg