Torsdag, den 28. januar 1999C 128/92 DA 7.5.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende
8. Miljł, sikkerhed og udenrigspolitik
A4-0005/99
Beslutning om miljł, sikkerhed og udenrigspolitik
Europa-Parlamentet ,
› der henviser til forslag til beslutning af Rehn om strategier for udnyttelse af militære ressourcer til
miljłformål (B4-0551/95),
› der henviser til FNs undersłgelse »Charting potential uses of resources allocated to military activities
for civilian endeavours to protect the environment« (UN A46/364 af 17. september 1991),
› der henviser til sin beslutning af 29. juni 1995 om personelminer: en dłdbringende hindring for
udvikling (1),
› der henviser til sine tidligere beslutninger om ikke-spredning og prłvesprængninger af kernevåben og
Canberra-Komite ·ens rapport om afskaffelse af kernevåben fra august 1996,
› der henviser til Den Internationale Domstols enstemmige beslutning om kernevåbenstaternes
forpligtelse til at forhandle sig frem til et forbud mod kernevåben (Advisory Opinion no 96/22 af 8. juli
1996),
› der henviser til sin udtalelse af 19. april 1996 om forslag til Rådets afgłrelse om indfłrelse af et
EF-handlingsprogram for civilbeskyttelse (KOM(95)0155 › C4-0221/95 › 95/0098(CNS)) (2),
› der henviser til sine tidligere beslutninger om kemiske våben.› der henviser til resultaterne af FNs konferencer i Kyoto 1997 og Rio de Janeiro 1992,› der henviser til hłringen om HAARP og ikke-dłdbringende våben, som Underudvalget om Sikkerhed
og Nedrustning afholdt i Bruxelles den 5. februar 1998,
› der henviser til forretningsordenens artikel 148,› der henviser til betænkning fra Udvalget om Udenrigs-, Sikkerheds- og Forsvarsanliggender og til
udtalelsen fra Udvalget om Miljł- og Sundhedsanliggender og Forbrugerbeskyttelse (A4-0005/99),
A. der konstaterer, at den kolde krigs afslutning har medfłrt dybtgående ændringer i den sikkerhedspo-
litiske situation i verden, og at den militære afspænding har resulteret i en omfattende nedrustninginden for de militære sektorer i almindelighed og på kernevåbenområdet i særdeleshed, hvorvedforsvarsbudgetterne er blevet beskåret betydeligt,
B. der henviser til, at der trods denne fuldstændige ændring af den geostrategiske situation siden
afslutningen af den kolde krig ikke er sket nogen nævneværdig mindskelse af risikoen for katastrofalbeskadigelse af det globale miljłs integritet og bæredygtighed, især den biologiske mangfoldighed,enten som fłlge af tilfældig eller uautoriseret affyring af kernevåben eller autoriseret brug afkernevåben baseret på en formodet, men ubegrundet trussel om et forestående angreb,
C. der henviser til, at risikoen kunne mindskes ganske betydeligt inden for kort tid, hvis alle
kernevåbenstater hurtigt gennemfłrer de seks trin indeholdt i Canberra-Komite ·ens rapport, især
ophævelse af den łverste beredskabsstatus for alle kernevåben og gradvis overfłrsel af alle våben tilen strategisk reserve,
D. der henviser til, at artikel 6 i traktaten om ikke-spredning af kernevåben fra 1968 (NPT) forpligter alle
de kontraherende parter til at fłre forhandlinger i god tro om en traktat om almindelig og fuldstændignedrustning, og at de principper og målsætninger, der blev vedtaget på NPT-konferencen i 1995 på nybekræftede, at traktatens endelige mål bestod i fuldstændig afskaffelse af kernevåben,
(1) EFT C 183 af 17.7.1995, s. 47.
(2) EFT C 141 af 13.5.1996, s. 258.
Torsdag, den 28. januar 19997.5.1999 DA C 128/93 De Europæiske Fællesskabers Tidende
E. der henviser til, at trusler mod miljłet, flygtningestrłmme, etniske modsætninger, terrorisme og
international kriminalitet udgłr nye alvorlige trusler mod sikkerheden, og at evnen til at håndtereforskellige former for konflikter får łget betydning i takt med, at sikkerhedssituationen ændrer sig,
F. der konstaterer, at jordens ressourcer bruges, som om de var uudtłmmelige, hvilket har fłrt til, at der
oftere og oftere sker natur- og miljłkatastrofer, og som påpeger, at sådanne lokale og regionalełkologiske problemer kan få betydelige konsekvenser i de internationale forbindelser, og som endeligbeklager, at dette ikke afspejler sig tydeligere i landenes udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik,
G. der henviser til, at konflikter i hele verden overvejende snarere er interne end mellemstatslige
anliggender, og at de, når de opstår staterne imellem, i stigende grad drejer sig om adgang til ellerrådighed over basale livsvigtige ressourcer, især vand, fłdevarer og brændstof,
H. der konstaterer, at adgang til og rådighed over sådanne livsvigtige naturressourcer er ulłseligt
forbundet med miljłłdelæggelse og forurening, både hvad angår årsag og virkning, og at det fłlgeliger logisk, at forebyggelse af konflikter i łget omfang błr fokusere på disse spłrgsmål,
I. der henviser til, at alle disse faktorer, som fłrst og fremmest berłrer de fattigste og mest sårbare
befolkninger i verden, vedvarende łger antallet af såkaldte »miljłflygtninge«, hvilket medfłrerdirekte pres på EUs indvandrings- og retspolitik, på udviklingsbistanden og på udgifterne tilhumanitær bistand samt indirekte łger sikkerhedsproblemerne for EU i form af regional ustabilitet iandre dele af verden,
J. der henviser til, at antallet af »miljłflygtninge« ifłlge detaljeret international forskning, indsamlet og
offentliggjort af klimainstituttet i Washington, nu overstiger antallet af »traditionelle flygtninge« (25millioner sammenlignet med 22 millioner), at dette tal forventes fordoblet inden år 2010 og i værstefald kan stige betydeligt mere,
K. der henviser til, at dette, skłnt behandlingen af globale spłrgsmål siden afslutningen på den kolde
krig i vidt omfang er taget ud af den tidligere dominerende ideologiske kontekst og nu i meget mindregrad bestemmes af militære balancespłrgsmål, endnu ikke afspejles i FNs system for global styring,som i hłjere grad błr lægge vægt på sammenhæng og effektivitet inden for såvel militære somikke-militære komponenter i sikkerhedspolitikken,
L. der imidlertid henviser til, at prioritering af den stigende andel af FNs arbejde om globale politiske og
sikkerhedsmæssige spłrgsmål i det væsentlige er ikke-militære og især har relation til forholdetmellem handel, bistand, miljł og bæredygtig udvikling,
M. der konstaterer, at der er et presserende behov for at mobilisere tilstrækkelige ressourcer til at młde
den miljłmæssige udfordring, og som bemærker, at de disponible ressourcer til miljłbeskyttelse ermeget begrænsede, hvilket kræver nytænkning i anvendelsen af eksisterende ressourcer,
N. der henviser til, at militæret i takt med, at de militære ressourcer er blevet frigjort, har fået en
enestående mulighed for og en omfattende kapacitet til at supplere de civile bestræbelser på at lłse devoksende miljłproblemer,
O. der henviser til, at militærrelaterede ressourcer ifłlge deres natur er nationale aktiver, mens
miljłudfordringen er global, og at der derfor er et stort behov for at finde muligheder for etinternationalt samarbejde, når det gælder om at overfłre og anvende militære ressourcer tilmiljłbeskyttelse,
P. der henviser til, at udgifterne til miljłbeskyttelse på kort sigt må vejes op mod udgifterne på lang sigt
ved forsłmmelser på dette område, og at der er et voksende behov for en cost-benefit-analyse afforskellige miljłstrategier,
Q. der konstaterer, at det fælles mål: udbedring af de skader, der er sket på jordens łkosystem, ikke kan
nås isoleret fra spłrgsmålet om en retfærdig udnyttelse af de globale ressourcer, og at det ernłdvendigt at lette det internationale tekniske samarbejde og stłtte overfłrslen af egnet militærrela-teret teknologi,
Torsdag, den 28. januar 1999C 128/94 DA 7.5.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende
R. der henviser til, at der trods de eksisterende konventioner foregår militær forskning i anvendelse af
miljłmanipulation som et våben, således som det eksempelvis fremgår af HAARP-projektet i Alaska,
S. der henviser til, at den generelle foruroligelse over det łkologiske forfald og miljłkriserne kræver
prioriteringer i den nationale beslutningstagning, og at landene må reagere i fællesskab i tilfælde afmiljłkatastrofer,
1. opfordrer Kommissionen til, jf. Amsterdam-traktaten, at forelægge Rådet og Parlamentet en fælles
strategi, som sammenstiller FUSP-aspekterne i EUs politik med dens handel, stłtte, udvikling oginternationale miljłpolitikker mellem år 2000 og 2010 med henblik på at behandle fłlgende individuellespłrgsmål og forholdet mellem dem:
a) landbrugs- og fłdevareproduktion og miljłłdelæggelse;b) vandmangel og grænseoverskridende vandforsyning;c) skovrydning og gendannelse af kulstofdræn;d) arbejdslłshed, underbeskæftigelse og absolut fattigdom;e) bæredygtig udvikling og klimaændring;f) skovrydning, łrkendannelse og befolkningstilvækst;g) forbindelsen mellem ovennævnte faktorer og den globale opvarmning og de stadig mere ekstreme
vejrforholds konsekvenser for mennesker og miljł;
2. konstaterer, at forebyggende miljłforanstaltninger er et vigtigt sikkerhedspolitisk instrument;
opfordrer derfor medlemsstaterne til at opstille miljł-og sundhedsmæssige mål i deres langsigtedeforsvars- og sikkerhedspolitiske vurderinger, militære forskning og handlingsplaner;
3. erkender, at de væbnede styrker spiller en vigtig rolle i et demokratisk samfund og varetager det
nationale forsvar, samt at fredsskabende og fredsbevarende initiativer kan yde et vigtigt bidrag tilforebyggelse af miljłskader;
4. henviser til, at atmosfæriske og underjordiske atomprłvesprængninger som fłlge af radioaktiv
stråling og radioaktivt nedfald har medfłrt spredning af store mængder radioaktivt cæsium 137, strontium90 og andre kræftfremkaldende isotoper over hele jorden og har forårsaget store miljł- og sundhedsskaderi prłveområderne;
5. opfordrer i betragtning af, at mange dele af verden er truet af den ukontrollerede, usikre og
uprofessionelle oplægning og dumpning af atomubåde og overfladefartłjer med deres radioaktivebrændstof og lækkende kernereaktorer, Kommissionen og Rådet til at tage initiativ til aktioner, på grundaf den store risiko for, at store områder som fłlge heraf snart vil begynde at blive forurenet på grund afstråling;
6. forlanger ligeledes, at der findes en tilfredsstillende lłsning på problemet med de kemiske og
konventionelle våben, der blev dumpet efter de to verdenskrige mange steder i havene rundt om Europa,fordi dumpning var en »nem« måde at slippe af med disse lagre på, og påpeger, at ingen endnu ved, hvadde łkologiske fłlger på lang sigt kan blive, især for fiskeressourcer og badevandet;
7. opfordrer Kommissionen og Rådet til at bidrage til at finde en lłsning på det problem, at der som
fłlge af vedvarende krige i hele regioner af Afrika er sket łdelæggelser af menneskelige strukturer oglandbrugsstrukturer, og at landområderne nu er udsat for miljłmæssige katastrofer, især som fłlge afskovrydning og erosion, der fłrer til łrkendannelse;
8. opfordrer derfor militæret til at indstille alle aktiviteter, som medvirker til at beskadige miljłet og
sundheden, og træffe alle nłdvendige foranstaltninger til at rense og dekontaminere de forurenedeområder;
Anvendelse af militære ressourcer til miljłformål
9. mener, at de ressourcer, der er disponible til at genoprette og redde łdelagt miljł, ikke er
tilstrækkelige til at młde den globale miljłudfordring, og henstiller derfor til medlemsstaterne at arbejdefor anvendelse af militærrelaterede ressourcer til miljłbeskyttelse ved at
a) overveje, hvilke militærrelaterede ressourcer de midlertidigt, på lang sigt eller på »stand-by«-basis
kan stille til FNs rådighed som instrument for et internationalt samarbejde i tilfælde af miljłkatastro-fer og -kriser,
Torsdag, den 28. januar 19997.5.1999 DA C 128/95 De Europæiske Fællesskabers Tidende
b) udarbejde internationale og europæiske beskyttelsesprogrammer, hvormed der głres brug af
personale, udrustning og faciliteter fra den militære sektor, som stilles til rådighed inden forrammerne af partnerskaber for fred og sættes ind i nłdsituationer på miljłområdet,
c) integrere målsætninger om miljłbevarende og bæredygtig udvikling i deres sikkerhedskoncepter,d) sikre, at de væbnede styrker overholder eksisterende miljłbestemmelser, og at virkningerne af
tidligere militære miljłłdelæggelser afhjælpes,
e) indfłre miljłhensyn i deres militære forsknings- og udviklingsprogrammer;
10. opfordrer i betragtning af de begrænsede erfaringer på området Kommissionen til
a) at skabe mulighed for udveksling af aktuelle nationale erfaringer med anvendelse af militærrelaterede
ressourcer på miljłområdet og
b) i FN-regi at lette den globale spredning af miljłdata, herunder data, som er indsamlet ved hjælp af
militære satellitter og andre platforme for informationsindsamling;
11. opfordrer medlemsstaterne til at lade det civile samfunds miljłlovgivning omfatte alle militære
aktiviteter samt at påtage sig det łkonomiske ansvar for undersłgelse og genoprettelse af områder, der erskadet af tidligere militær virksomhed, således at disse områder atter kan anvendes civilt; dette er særligvigtigt på grund af den omfattende dumpning af kemisk og konventionel ammunition langs EUs kyster;
12. opfordrer samtlige medlemsstater til at formulere miljł- og sundhedsmæssige mål og udforme
handlingsplaner for forbedring af miljł-og sundhedsarbejdet inden for de respektive landes forsvar;
13. opfordrer medlemsstaternes regeringer til gradvist at forbedre miljłbeskyttelsen inden for forsvaret
gennem uddannelse, teknisk udvikling og gennem en grundlæggende undervisning af alt militærtpersonale og alle værnepligtige i miljłspłrgsmål;
14. mener, at miljłstrategierne błr omfatte overvågning af jordens miljł, vurdering af indsamlede data,
samordning af det videnskabelige arbejde og informationsspredning med udveksling af relevante data franationale observations- og overvågningssystemer, således at man får et kontinuerligt og samlet billede afmiljłsituationen;
15. konstaterer, at drastiske nedskæringer i forsvarsudgifter kan fłre til betydelige negative konse-
kvenser for nogle regioner, og opfordrer medlemsstaterne til at intensivere bestræbelserne på at omstilleden militære produktion og teknologi til civile produkter og civile formål gennem både nationaleprogrammer og gennem fællesskabsinitiativer som Konver-programmet.
16. understreger vigtigheden af, at det præventive miljłarbejde styrkes, således at miljł- og
naturkatastrofer kan bekæmpes;
17. opfordrer Rådet til i hłjere grad at arbejde for, at USA, Rusland, Indien og Kina ufortłvet
undertegner Ottawa-konventionen fra 1997 om forbud mod personelminer.
18. mener, at EU i łget udstrækning błr bistå ofre for minesprængninger og stłtte udviklingen af
minerydningsteknikker, og at udviklingen af minerydningsmetoder błr fremskyndes;
19. opfordrer medlemsstaterne til at udvikle en i miljłmæssig henseende uskadelig teknologi til
destruktion af våben;
20. noterer sig, at en af de potentielt alvorligste miljłtrusler tæt på EU er den manglende kontrol med
affald fra fremstilling af atomvåben og lagrene af biologiske og kemiske kampmidler samt mangel påsanering efter militære aktiviteter; understreger betydningen af, at medlemsstaterne arbejder for et łgetinternationalt samarbejde › f.eks. inden for rammerne af De Forenede Nationer og Partnerskab for Fred ›med sigte på at destruere disse våben så miljłvenligt som muligt;
21. mener, at alle yderligere forhandlinger om reduktion og endelig afskaffelse af kernevåben błr
baseres på princippet om tilsagn om gensidige og afbalancerede nedskæringer;
Torsdag, den 28. januar 1999C 128/96 DA 7.5.1999 De Europæiske Fællesskabers Tidende
22. mener på baggrund af de særlig alvorlige omstændigheder i landene i det tidligere Sovjetunionen,
at truslen mod det globale og lokale miljł på grund af forværringen af de forhold, hvorunder nuklearevåben og materialer, som fortsat findes i disse lande, opbevares, głr det endnu mere presserende at sikre,at der indgås en aftale om at viderefłre den igangværende destruktion af atomvåbnene,
De retlige aspekter af militære aktiviteter
23. opfordrer EU til at arbejde for, at også de nye teknologier for såkaldte ikke-dłdbringende våben og
udviklingen af nye våbenstrategier bliver omfattet og reguleret af internationale konventioner;
24. mener, at HAARP (High Frequency Active Auroral Research Project) på grund af dets omfattende
indvirkninger på miljłet er et globalt anliggende, og kræver, at de retlige, łkologiske og etiske virkningerundersłges af internationale uafhængige organer, inden der gennemfłres yderligere forskning og testning;beklager, at den amerikanske regering gentagne gange har afvist at sende repræsentanter, der kunne udtalesig, til den offentlige hłring eller senere młder i dets kompetente udvalg om de farer for miljłet ogfolkesundheden, der er forbundet med forskningsprojektet vedrłrende hłjfrekvent stråling (HAARP),som for łjeblikket gennemfłres i Alaska;
25. anmoder STOA-Panelet om at indvilge i at undersłge det videnskabelige og tekniske materiale fra
alle eksisterende videnskabelige undersłgelser af HAARP for nłjagtigt at kunne vurdere arten og gradenaf den risiko, HAARP indebærer både for det lokale og globale miljł og for folkesundheden generelt;
26. opfordrer Kommissionen til at undersłge, hvorvidt der er miljł- og sundhedsmæssige virkninger af
HAARP-programmet for det arktiske Europa, og at aflægge beretning til Parlamentet om undersłgelses-resultaterne;
27. opfordrer til indgåelse af en international konvention om et globalt forbud mod udvikling og
placering af våben, som på nogen måde kan muliggłre manipulation af mennesker;
28. opfordrer Kommissionen og Rådet til at arbejde for, at der indgås internationale aftaler om
beskyttelse af miljłet mod unłdvendige łdelæggelser i tilfælde af krig;
29. opfordrer Kommissionen og Rådet til at arbejde for, at der opstilles internationale normer for de
miljłmæssige virkninger af militære aktiviteter i fredstid;
30. opfordrer Rådet til at arbejde aktivt for gennemfłrelsen af Canberra-Komite ·ens forslag og artikel 6
i NPT;
31. opfordrer Rådet, og især den britiske og franske regering, til inden for rammerne af NPT og
nedrustningskonferencen at tage initiativ til fortsatte forhandlinger om fuldstændig gennemfłrelse afforpligtelserne til reduktion og destruktion af atomvåben så hurtigt som muligt til et niveau, hvor detglobale lager af resterende våben ikke længere udgłr nogen trussel mod det globale miljłs integritet ogbæredygtighed;
32. opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer til at głre sig til talsmand for
holdningen i denne beslutning i forbindelse med alle kommende FN-młder, der afholdes under ellervedrłrende NPT og Nedrustningskonferencen;
33. opfordrer Rådet og Kommissionen til i overensstemmelse med artikel J.7 i traktaten om Den
Europæiske Union at aflægge beretning til Parlamentet om Unionens holdning til de specifikke punkter idenne beslutning som led i de forestående młder i De Forenede Nationer og i organisationens agenturer ogorganer, især det forberedende udvalg for NPT i 1999, Nedrustningskonferencen og alle andre relevanteinternationale fora;
*
**
34. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes
regeringer og FN.