Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse /* COM/2013/0740 final - 2013/0361 (APP) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET BAGGRUND Det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse blev indført ved Rådets afgørelse af 6. marts 2003 (2003/174/EF), der formaliserede den praksis, som indledtes i 1997, at afholde uformelle møder på højt plan som led i den europæiske beskæftigelsesstrategi og efterfølgende Lissabonstrategien. Kommissionen stillede forslag om afgørelsen fra 2003 for at institutionalisere den praksis at afholde høringer på højt plan mellem EU-institutionerne og EU’s arbejdsmarkedsparter. Forslaget indebar nedlæggelse af Det Stående Udvalg for Beskæftigelse, som blev nedsat i 1970 og omstruktureret i 1999, men som viste sig at være for tungt til at være et egnet forum for EU-høringer med arbejdsmarkedsparterne – navnlig i betragtning af udvidelsen og det dengang forestående perspektiv om et EU-27. Det havde også for snævert et virkefelt til at gøre det muligt for arbejdsmarkedsparterne at involvere sig i EU’s beskæftigelsesstrategi og EU’s integrerede økonomiske og sociale strategi, der er et resultat af Amsterdamtraktaten og Det Europæiske Råd i Lissabon i 2000. Siden 2003 har det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse været adskilt fra Det Europæiske Råds møder og har i høj grad opfyldt sit mål om at fremme meningsudvekslinger på højeste plan mellem Kommissionen, EU-formandskabet og EU’s arbejdsmarkedsparter om beskæftigelse og sociale aspekter i Lissabonstrategien (siden 2010 og i Europa 2020-strategien). Indtil Lissabonstrategien trådte i kraft, blev møderne ledet af Rådets formandskab og Kommissionens formand i fællesskab. Afgørelsen fra 2003 tildelte også de to følgende formandskaber en rolle. Kommissionen oplyste i sin meddelelse (COM(2013)690) af 2. oktober 2013 om ØMU'ens sociale dimension, at den vil fremsætte forslag om at revidere Rådets afgørelse fra 2003. HVORFOR ER DER BEHOV FOR EN REVISION AF AFGØRELSEN? Lissabonstrategien medførte betydelige institutionelle ændringer, som berettiger til en revision af Rådets afgørelse fra 2003: – Den institutionaliserede Det Europæiske Råd og indførte rollen som formand for Det Europæiske Råd (artikel 15 i TEU). – Den anerkendte de sociale trepartstopmøders rolle som led i EU’s sociale dialog (artikel 152 i TEUF). – Den ophævede artikel 202 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, som var det retsgrundlag, der blev benyttet til at vedtage afgørelsen fra 2003 (Rådets funktioner fastsættes nu i artikel 16 i TEU, og principperne for udvalgsprocedurer findes i artikel 290 og 291 i TEUF). Efter den institutionelle ændring, som Lissabontraktaten indførte for at oprette funktionen som formand for Det Europæiske Råd, er der behov for at revidere afgørelsen fra 2003 om det sociale trepartstopmøde. For at blive i traktatens og det sociale trepartstopmødes institutionelle opbygnings logik bør den rolle og det ansvar, som Rådets afgørelse fra 2003 tildelte Rådets skiftende formandskab, overføres til den nyligt oprettede funktion som formand for Det Europæiske Råd. Desuden er der behov for at revidere den overordnede politikramme og erstatte Lissabonstrategien med Europa 2020-strategien samt præcisere, hvordan det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse bidrager til den overordnede styring. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER En formel høring af arbejdsmarkedsparterne er ikke påkrævet i betragtning af det valgte retsgrundlag (se nedenfor), men EU’s tværfaglige arbejdsmarkedsparter blev uformelt hørt om hovedsigtet med denne revision. Der var bred støtte til idéen om en begrænset/teknisk revision for at foretage de fornødne tekniske ændringer som følge af de institutionelle ændringer, som Lissabontraktaten medførte. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET RETSGRUNDLAG Retsgrundlaget for vedtagelsen af Rådets afgørelse bør være artikel 352 i TEUF. INTERINSTITUTIONELLE ASPEKTER AF REVISIONEN Et specifikt aspekt ved revisionen vedrører Rådets repræsentation. I de sociale trepartstopmøder i deres nuværende form deltager rådsformandskabet og de to følgende formandskaber. Den nuværende praksis, der trådte i kraft i 2010, indebærer navnlig følgende: – De officielle indbydelser underskrives af formanden for Det Europæiske Råd, Kommissionens formand og stats- eller regeringschefen i den medlemsstat, som har EU-formandskabet. – Mødet ledes af Kommissionens formand og formanden for Det Europæiske Råd i fællesskab, som henholdsvis indleder det og forelægger konklusionerne. Stats- eller regeringschefen i den medlemsstat, der varetager formandskabet, tager ordet én gang i løbet af mødet. – Rådsformandskabet og de to følgende formandskaber deltager på stats- eller regeringschefniveau og beskæftigelsesministerniveau. Man kunne i lyset af en retligt streng fortolkning af artikel 15 i TEU argumentere for, at kontinuiteten i Rådets deltagelse kunne opretholdes udelukkende ved deltagelse af formanden for Det Europæiske Råd. Derfor er der ikke længere et behov for, at de tre på hinanden følgende formandskaber deltager. Men i betragtning af den positive erfaring med denne form siden 2010 og den konsensus, der er opstået omkring den, foretrækker Kommissionen en pragmatisk løsning, der bygger på den gældende praksis. Det betyder, at de tre på hinanden følgende formandskabers deltagelse på stats- eller regeringschefniveau og på beskæftigelsesministerniveau stadig er berettiget ud fra en betragtning om kontinuiteten i Rådets funktioner under de skiftende formandskabers ansvar. MØDEHYPPIGHED Ifølge den gældende rådsafgørelse bør det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse afholdes mindst én gang om året før Det Europæiske Råds forårsmøde. I praksis har det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse afholdt to møder om året med interaktiv deltagelse af de skiftende formandskaber siden 2003 før Det Europæiske Råds forårs- og efterårsmøder. Kommissionen er af den opfattelse, at erfaringen med den gældende praksis endnu en gang har været positiv, og at behovet for et effektivt og synligt samråd på højt plan mellem EU-institutionerne og EU’s arbejdsmarkedsparter berettiger til afholdelse af to møder i det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse om året. Revisionen bekræfter praksis med møder i det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse før Rådets forårs- og efterårsmøder. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Ikke relevant 5. FAKULTATIVE ELEMENTER ARGUMENTER FOR EN BEGRÆNSET/LET REVISION Kommissionen har ikke til hensigt på nuværende tidspunkt at benytte lejligheden til i forbindelse med denne revision at foretage en nøje gennemgang af, hvordan det sociale trepartstopmøde fungerer. Topmødet er altid af arbejdsmarkedsparterne blevet betragtet som et velegnet forum til drøftelse af sociale spørgsmål og beskæftigelsesspørgsmål på højeste plan forud for Det Europæiske Råds forårs- og efterårsmøder under overværelse af de skiftende formandskabers stats- eller regeringschefer og beskæftigelses- og socialministre. Det er også en anledning for de repræsentanter for EU-institutionerne, der deltager i det sociale trepartstopmøde, til at lytte til synspunkter og forslag fra begge sider i den sociale dialog og efterfølgende formidle disse synspunkter til medlemmer af Det Europæiske Råd. Kommissionen foretrækker et forslag, der tilpasser den gældende afgørelse til de institutionelle ændringer, som Lissabontraktaten indførte, samtidig med at det afspejler de positive resultater, som det sociale trepartstopmøde i den senere tid har medvirket til at opnå. Der indføres også nogle få redaktionelle ændringer for at forbedre tekstens tekniske kvalitet. Dette vil sikre en hurtig revisionsproces. 2013/0361 (APP) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 352, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til godkendelse fra Europa-Parlamentet[1], efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter, efter en særlig lovgivningsprocedure, og ud fra følgende betragtninger: (1) I henhold til artikel 3 i TEU er et af Den Europæiske Unions mål at udvikle en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt. (2) Ved fastlæggelsen og gennemførelsen af sine politikker og aktiviteter tager Unionen hensyn til deres sociale dimension, særlig de krav, der er knyttet til fremme af et højt beskæftigelsesniveau, sikring af passende social beskyttelse, bekæmpelse af social udstødelse samt et højt niveau for uddannelse, erhvervsuddannelse og beskyttelse af menneskers sundhed, jf. artikel 9 i TEUF. (3) Unionen anerkender og fremmer arbejdsmarkedsparternes rolle på EU-plan og letter dialogen mellem dem, samtidig med at den respekterer deres uafhængighed, jf. artikel 152 i TEUF. (4) For at fremme et samråd på højt plan med EU’s arbejdsmarkedsparter om den overordnede strategi, der blev opstillet af Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, har Unionen etableret et socialt trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse, som nu anerkendes i artikel 152 i TEUF som en integrerende del af den sociale dialog på EU-plan. (5) Unionen og medlemsstaterne er forpligtet til at samarbejde inden for rammerne af en integreret strategi, der har til formål at styrke EU’s potentiale for vækst og job i tiårsperioden 2010-2020, Europa 2020-strategien. Den sigter mod øget koordinering af nationale og europæiske politikker. (6) Unionen har erkendt behovet for at øge arbejdsmarkedsparternes ejerskab og involvering i Europa 2020-strategien for at sætte dem i stand til aktivt at bidrage til gennemførelsen af strategiens mål. (7) Forordning (EU) nr. 1175/2011 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker understreger, at arbejdsmarkedets parter bør inddrages inden for rammerne af Det Europæiske Semester i de væsentligste politiske spørgsmål, når det er relevant, i overensstemmelse med bestemmelserne i TEUF og de nationale retlige og politiske ordninger. (8) I sine konklusioner af 28. juni 2013 bemærkede Det Europæiske Råd, at ØMU'ens sociale dimension burde styrkes, og fremhævede i denne sammenhæng arbejdsmarkedsparternes og den sociale dialogs afgørende rolle. Derfor behandlede Kommissionen i sin meddelelse (COM(2013)690) af 2. oktober 2013 om ØMU'ens sociale dimension spørgsmålet om fremme af den sociale dialog på nationalt plan og EU-plan og bebudede et forslag om revision af Rådets afgørelse fra 2003. (9) Det sociale trepartstopmøde har, siden det blev etableret, opfyldt sin vigtigste rolle, som er at fremme samråd på højt plan. Det har bidraget positivt til udviklingen af den sociale dialog på EU-plan under Lissabonstrategien i tiårsperioden 2000-2010 og under den nuværende Europa 2020-strategi. (10) Trepartstopmødets funktioner og sammensætning bør tilpasses for at tage højde for de institutionelle ændringer, som Lissabontraktaten medførte, herunder oprettelsen af funktionen som formand for Det Europæiske Råd, jf. artikel 15 i TEU. (11) Denne afgørelse foregriber ikke, hvordan forholdet mellem arbejdsmarkedsparterne og den sociale dialog tilrettelægges og fungerer nationalt — VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 Funktioner Det sociale trepartstopmøde om vækst og beskæftigelse skal under overholdelse af traktaten og i fuld overensstemmelse med Unionens institutioners og organers kompetenceområder sikre løbende samråd mellem Rådet, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. Det vil give arbejdsmarkedets parter mulighed for på europæisk plan inden for rammerne af den sociale dialog at bidrage til de forskellige elementer i Unionens strategi for vækst og beskæftigelse. Til dette formål baserer topmødet sig på de forudgående forhandlinger og drøftelser mellem Rådet, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter i de forskellige samrådsfora om økonomiske, sociale og beskæftigelsesmæssige spørgsmål. Artikel 2 Sammensætning 1. Topmødet består af repræsentanter på højeste plan for Det Europæiske Råds formand, Rådets formandskab og de to følgende formandskaber, Kommissionen og arbejdsmarkedets parter. Det sikres ligeledes, at ministrene fra disse tre formandskaber og kommissæren med ansvar for beskæftigelse, sociale anliggender og arbejdsmarkedsforhold deltager. Afhængigt af dagsordenen kan andre ministre fra disse tre formandskaber og andre kommissærer ligeledes anmodes om at deltage. 2. Repræsentanterne for arbejdsmarkedets parter er fordelt på to lige store delegationer med henholdsvis ti repræsentanter for arbejdstagerne og ti repræsentanter for arbejdsgiverne under hensyntagen til nødvendigheden af at sikre en afbalanceret deltagelse af mænd og kvinder. 3. Hver delegation består af repræsentanter for de europæiske tværfaglige organisationer enten af generel karakter eller de specielle organisationer på europæisk plan, der repræsenterer funktionærer og små og mellemstore virksomheder. Den tekniske koordinering varetages for arbejdstagerdelegationens vedkommende af Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation (EFS) og for arbejdsgiverdelegationens vedkommende af Den Europæiske Arbejdsgiverorganisation (BUSINESSEUROPE). EFS og BUSINESSEUROPE sikrer sig, at der i deres bidrag tages hensyn til synspunkter fra specifikke organisationer og sektororganisationer, og lader i relevante tilfælde repræsentanter for nogle af disse organisationer indgå i deres delegationer. Artikel 3 Forberedelse 1. Rådet, Kommissionen og de tværfaglige arbejdstager- og arbejdsgiverorganisationer, der deltager i topmødet, fastsætter i fællesskab dagsordenen for topmødet. I den forbindelse finder forberedende møder mellem tjenestegrenene i Rådet og Kommissionen og EFS og BUSINESSEUROPE sted. 2. Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) drøfter, hvilke emner der skal på dagsordenen. 3. Kommissionen varetager topmødets sekretariat. Sekretariatet sørger navnlig for, at dokumenter udsendes rettidigt. Med henblik på forberedelsen og tilrettelæggelsen af møderne etablerer sekretariatet de relevante kontakter med EFS og BUSINESSEUROPE, der sikrer koordinationen af deres respektive delegationer. Artikel 4 Forretningsorden 1. Topmødet afholdes mindst to gange om året. Møderne afholdes før Det Europæiske Råds forårs- og efterårsmøde. 2. Topmødet afholdes under forsæde af formanden for Det Europæiske Råd og Kommissionens formand i fællesskab. 3. De to formænd indkalder topmødet på eget initiativ i samråd med arbejdsmarkedets parter. Artikel 5 Underretning De to formænd sammenfatter i fællesskab topmødets drøftelser med henblik på underretning af de relevante rådssammensætninger og offentligheden herom. Artikel 6 Ophævelse Afgørelse 2003/174/EF ophæves med virkning fra den nye afgørelses ikrafttrædelse. Artikel 7 Ikrafttræden Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Rådets vegne Formand [1] EUT C […] af […], s. […].