VII. De centrale forhold ved revisionen er de forhold, der efter vores faglige vurdering var mest betydelige ved vores revision af det konsoliderede regnskab for den aktuelle periode. Vi behandlede disse forhold som led i revisionen af det konsoliderede regnskab som helhed og ved udformningen af vores erklæring derom, og vi afgiver ikke en særskilt erklæring om disse forhold. Vi vurderede hensættelsen til pensioner og andre personaleydelser i regnskabet VIII. I EU's balance er pensioner og andre personaleydelser opført med 67,2 milliarder euro pr. udgangen af 2016. Dette er et af balancens største passiver, da det udgør næsten en tredjedel af de samlede passiver i 2016, som var på 234,8 milliarder euro. IX. Hovedparten af denne hensættelse til pensioner og andre personaleydelser (58,7 milliarder euro) vedrører pensionsordningen for tjenestemænd og øvrige ansatte ved Den Europæiske Union (EU-pensionsordningen). Dette pensionspassiv dækker den »ydelsesbaserede ordning«, der garanteres af artikel 83 i vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber (tjenestemandsvedtægten) og artikel 4, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Det passiv, der er opført i regnskabet, repræsenterer det beløb, der skulle have været indbetalt til en pensionskasse, hvis en sådan var blevet oprettet til at udbetale de eksisterende pensionsforpligtelser (5). Ud over alderspensioner dækker passivet invalidepensioner og pensioner til EU-tjenestemænds enker/efterladte børn. Tjenestemandsvedtægtens artikel 83 fastsætter, at udbetalingerne i henhold til denne pensionsordning sker over EU-budgettet, at medlemsstaterne tilsammen garanterer udbetalingen af ydelserne, og at tjenestemændene bidrager med en tredjedel til finansieringen af ordningen. X. EU-pensionsordningen er en obligatorisk erhvervstilknyttet pensionsordning for EU-tjenestemænd, hvor bidrag fra de ansatte og fra de institutioner og organer, der beskæftiger dem, bruges til at finansiere fremtidige pensioner. Den er udformet med henblik på at kunne holdes i aktuarmæssig balance ved justeringer af pensionsbidragssatsen og den pensionsberettigende alder. Grundet antallet og forskelligheden af de parametre, der anvendes til at beregne en langsigtet prognose over pensionsomkostningerne, er denne beregning, der i sidste instans foretages af Eurostat på årsbasis, af aktuarmæssig karakter. XI. Som led i vores revision vurderede vi de aktuarmæssige antagelser og den deraf følgende værdiansættelse af pensionshensættelsen. Vi kontrollerede de numeriske data, de aktuarmæssige parametre og beregningen af hensættelsen såvel som dens opførelse i den konsoliderede balance og bemærkningerne til det konsoliderede årsregnskab. Under vores revision vedrørende hensættelsens dagsværdi konstaterede vi et antal mangler og unøjagtigheder i den underliggende hoveddatabase, men de har ingen væsentlig indvirkning på EU's konsoliderede regnskab. Kommissionen vil som oplyst i bemærkning 2.9 til det konsoliderede årsregnskab træffe yderligere foranstaltninger til at styrke sine metoder til beregning af passivet vedrørende personaleydelser, og vi vil følge op på dette spørgsmål. Vi vurderede de skyldige omkostninger i regnskabet XII. Kommissionen skønnede, at de støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne havde afholdt, men endnu ikke anmeldt, ved udgangen af 2016 beløb sig til 102 milliarder euro (udgangen af 2015: 106 milliarder euro). Den registrerede dette beløb som skyldige omkostninger. XIII. Vi undersøgte de metoder og kontrolsystemer, som de store generaldirektorater bruger til at foretage skøn ved årets udgang. Vi udtog stikprøver af fakturaer og forfinansieringsbetalinger og undersøgte disse elementer med henblik på at vurdere risikoen for, at disse omkostninger var oplyst forkert. Vi bad Kommissionens regnskabstjenester om nærmere at forklare de generelle metoder, der anvendes, og især den nye metode, der anvendes på samhørighedsområdet i programmeringsperioden 2014-2020. XIV. På grundlag af det udførte arbejde kan vi konkludere, at det samlede beløb, der i den konsoliderede balance er opført som skyldige omkostninger, er retvisende for de store generaldirektorater. I et antal mindre generaldirektorater konstaterede vi imidlertid systemiske svagheder med hensyn til posteringerne ved årets udgang. Kommissionen har udarbejdet en handlingsplan for at rette op på dette forhold. Vi bad Kommissionen om yderligere oplysninger, der kunne underbygge værdiansættelsen af finansielle instrumenter under delt forvaltning XV. Medlemsstaternes myndigheder overfører en del af de midler, Kommissionen udbetaler som forskud, til finansielle instrumenter i form af lån, egenkapitalinstrumenter eller garantier. XVI. Under den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2007-2013 krævede EU-lovgivningen ikke, at disse myndigheder skulle indsende periodiske rapporter om beløbene i disse instrumenter med henblik på udarbejdelsen af regnskabet. Kommissionen beregnede derfor et overslag over anvendelsen af forskuddene på grundlag af den seneste rapport (i dette tilfælde fra udgangen af 2015) ud fra den antagelse, at de ville blive udnyttet fuldt ud og jævnt fordelt over hele aktionsperioden (der oprindelig løb til 31. december 2015, men senere blev forlænget til 31. marts 2017). Vi noterer os, at selv om vi betragter anvendelsen af finansielle instrumenter i 2016 som liggende uden for støtteberettigelsesperioden (jf. kapitel 6, punkt 6.20 og 6.21), forsøger Kommissionen ikke at inddrive de relevante beløb. Oplysningerne i balancen og i bemærkning 2.5 til det konsoliderede årsregnskab afspejler derfor Kommissionens holdning. XVII. Med hensyn til FFR for 2014-2020 skal myndighederne i hver omkostningsanmeldelse give oplysninger om forskud betalt til finansielle instrumenter og udbetalinger fra disse instrumenter til endelige støttemodtagere. På grundlag af disse oplysninger beregnes der et overslag for perioden mellem datoen for den senest modtagne omkostningsanmeldelse og årets udgang, og dette beløb registreres i regnskabet. XVIII. Vi undersøgte den procedure, der anvendes til at registrere den relevante forfinansiering, og vi mener, at det beløb, der er opført i regnskabet, er retvisende.