1. 10. 79 De  Europæiske  Fællesskabers  Tidende 
2.1.4.  De  højtkvalificerede  forskningsinstitutters  del-
tagelse  i forskningsprogrammets  gennemførelse,  stiller 
resultater  i udsigt,  som  ikke  kun  vil øge  virksomhedernes 
kapacitet  og sikre  arbejdspladserne,  men  som  også  vil 
komme  EF's  forbrugere  til gode  i form  af bedre  produk-
ter og et tilsvarende  vareudbud.  Yderligere  forventes 
forskningsresultaterne  at ville  bidrage  til en løsning  af 
miljøbeskyttelsesproblemerne  samt  føre  til en  mere 
rationel  anvendelse  af energi  af råstoffer  og vand. 
2.2. Udvalget  gør opmærksom  på, at det åndet  tekstil-
forskningsprogram  supplerer  medlemsstaternes  tekstil-
forskningsprogrammer,  men  på den  anden  side  også  ind-
går i disse.  For  at mindske  administrationsomkostnin-
gerne  bør  dette  udnyttes  til at gennemføre  en decentral 
programkontrol  og udbredelse  af de forventede  forsk-
ningsresultater. 
2.3. Udvalget  finder,  at de i tabellerne  i Kommissions-
forslaget  anførte  beløb  til Kommissionens  forvaltning  og 
koordinering  af forskningsprogrammet  er for høje  i for-
hold  til bevillingerne  til det egentlige  forskningsarbejde. 
EF-Kommissionen  anmodes  om  at undersøge,  om  dette 
forhold  kan  forbedres  til fordel  for de egentlige  forsk-
ningsbevillinger. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den  17.  juli  1979. Nr. C 247/19 
2.4. Udvalget  mener,  at arbejdstagerne  bor  være  pas-
sende  repræsenteret  i det planlagte  udvalg  for program-
forvaltning. 
3. Som  konklusion  kan  anføres,  at afdelingen  trods  de 
førnævnte  bemærkninger  kan  gå ind  for  forslaget  til 
afgørelse  af følgende  grunde: 
— programmet  lægger  op til særlige  bestræbelser  på et 
EF-industrielt  samarbejde  inden  for  en vigtig  øko-
nomisk  sektor, 
— det  er et program,  som  falder  i tråd  med  EF's  bran-
cheorienterede  industipolitik,  og som  ikke  virker 
konkurrenceforvridende,  idet  resultaterne  af forsk-
ningsprogrammet  vil stå til rådighed  for  alle  virk-
somheder  i de deltagende  stater, 
— det  tætte  samarbejde  mellem  de eksisterende  forsk-
ningsinstitutter  i de enkelte  medlemsstater  vil føre  til 
omkostningsbesparelser, 
— forslaget  kan  forventes  at virke  væsentligt  ind på til-
pasningsprocessen  inden  for tekstil-  og beklædnings-
sektoren,  sikring  af arbejdspladser,  forbrugerbeskyt-
telse,  miljøbeskyttelse  samt  en mere  rationel  anven-
delse  af energi,  råstoffer  og vand. 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Raffaele  VANNI 
Udtalelse  om  forslag  til Rådets  direktiv  om tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  om 
støjemission  fra plæneklippere 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske  Fælles-
skabers  Tidende  nr.  C 86 af 2. april  1979,  s. 9. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  5. januar  1979  i medfør  af artikel  100  i traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  om  det 
nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 170.  plenarforsamling  holdt  i Bruxelles,  den 
17. og 18.  juli  1979  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
Nr. C 247/20 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 1. 10. 79 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  -
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel  100, 
under  henvisning  til anmodning  af 5. januar  1979  fra 
Rådet  for  De  europæiske  Fællesskaber  om  Udvalgets 
udtalelse, 
under  henvisning  til belsutning  truffet  af Udvalgets 
præsidium  den  23.  januar  1979  om at pålægge  Afdelin-
gen for industri,  handel,  håndværk  og tjenesteydelser  at 
udarbejde  udtalelse  og beretning  om forslaget, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af ovennævnte 
afdeling  den  4. juli  1979, 
under  henvisning  til beretning  aflagt  af ordføreren,  hr. 
Masprone,  og 
under  henvisning  til forhandlingerne  på den  170.  plenar-
forsamling  den  17.  og 18.  juli  1979  mødet  den  17.  juli 
1979  -
VEDTAGET  FØLGENDE  UDTALELSE 
énstemmigt: 
1. Almindelige  bemærkninger 
1.1. Udvalget  bifalder  Kommissionens  mål  med  dette 
direktivforslag  om støjniveauet  for plæneklippere. 
1.2. Det  er således  vigtigt  at harmonisere  bestemmel-
serne  om  støjemission,  da divergerende  bestemmelser 
ikke  kan  undgå  at medføre  en omkostningsforøgelse  for 
de producenter,  som  eksportere  deres  varer,  hvilket  re-
sulterer  i højere  forbrugerpriser;  i øvrigt  har Kommissio-
nen også  været  opmærksom  på miljøproblemerne. 
1.3. Udvalget  udtrykker  tilfredshed  med,  at Kommis-
sionen  har  fundet  en rimelig  balance  mellem  plæne-
klipperes  støjniveau,  ydeevne  og pris.  Plæneklippere  kan 
med deres  nuværende  konstruktion  således  kun 
støjdæmpes  via  reduceret  ydeevne  eller  kraftige  pris-
forhøjelser  (jf. eksemplet  i beretningen). 
1.4. Udvalget  henstiller,  at man  i den foreliggende  un-
dersøgelse  ikke  blot  vurderer  sammenhængen  mellem 
støjgene  og lydstyrke,  men  også  undersøger  støjgener, 
som beror  på andre  forhold  omkring  lydemission,  såsom 
frekven  sspektret. 2. Særlige  bemærkninger 
Artikel  1, stk. 3 
Udvalget  foreslår  følgende  affattelse: 
»Dette  direktiv  gælder  ikke  for landbrugs-  og skov-
brugsmateriel  samt  traktortrukne  skæreanordninger 
uden  motor«. 
Det er nødvendigt  at medtage  traktortrukne  skære-
anordninger,  eftersom  det i dette  tilfælde  er traktoren  og 
ikke  skæreanordningen,  der  betinger  det  generelle  støj-
niveau. 
Artikel  2 
Udvalget  kan  acceptere  de i artiklen  fastsatte  støj-
niveauer  under  forbehold  af kommentarerne  til måle-
metoden  (jf. pkt.  . . .). 
Artikel  3 
De nye  støjgrænsers  anvendelse  på de ca. 600  modeller, 
som findes  på det europæiske  marked,  vil fordre  en bety-
delig  indsats  fra de ca. 60 producenter  m.h.t.  både  forsk-
ning,  udvikling,  produktionsmidler  og  kontrol  samt 
laboratorieforsøg  og praktiske  forsøg  med  de nye  model-
ler; dette  vil strække  sig over  mindst  4 år. I øvrigt  er det 
vanskeligt  ad udtrykke  sig definitivt  om hvornår  det tek-
niske  forskningsarbejde  med  sigte  på denne  anden  ned-
sættelse  vil kunne  afsluttes,  medmindre  man  da vil løbe 
risikoen  for dårlige  resultater. 
For at sikre  effektiv  kontrol  med  de nye  støjgrænser  må 
det desuden  fastsættes,  at grænserne  kun  skal  gælde  for 
plæneklippere,  som  fremstilles  (eller  importeres)  efter  de 
nye grænsers  ikrafttræden. 
Udvalget  finder  det derfor  påkrævet  at fremrykke  datoen 
for de nye  grænsers  vedtagelse  til 31. december  1982  og 
affatte  artiklens  slutning  således: 
». . . hvorefter  de nye  grænser  skal  gælde  for plæne-
klippere,  som  fremstilles  eller  importeres  efter  den 
31. december  1986«. 
Som  Kommissionen  i øvrigt  selv  skriver  i begrundelsen 
» skal  der ske  en forskningsindsats  for at nå det fastsatte 
mål under  der bedst  mulige  betingelser«.  Udvalget  mener 
1. 10. 79 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 247/21 
desuden,  at målemetodens  præcision  og den  normale  —  aftal  med  naboerne,  hvornår  støjen  generer  dem 
spredning  i seriefremstillede  plæneklippere  bør  tages  i mindst; 
betragtning  ved  de nye  grænsers  fastsættelse. 
— slå  græs  samtidig  med  naboen; 
Følgende  bør  derfor  føjes  til art.  3: 
»Ved  nye  grænsers  fastsættelse  bør der tages  hensyn  til 
resultaterne  af den  nye  forskning  og den  normale 
spredning  i produktionen  samt  til mulighederne  for at 
gentage  og eftergøre  støjmålemetoden«. — undlad  at slå græs,  når baggrundsstøjen  er ringe; 
— sluk  plæneklipperen,  når den  ikke  bruges  (f. eks. 
mens  De tømmer  græsopsamlingsanordningen)«. 
Artikel  7 
Artikel  5, stk. 1 For at så få plæneklippere  som  muligt  skal  blive  holdt 
tilbage  på grund  af tvistigheder  og for at øge  kontrolsy-
stemets  effektivitet,  foreslår  Udvalget  følgende  tilføjet: 
Mærkning  er en effektiv  metode,  og et symbol  vil derfor 
nok være  bedre  egnet  end  en påskrift  til at sikre  fri EF-
bevægelighed  for plæneklippere  fremstillet  efter  direkti-
vets bestemmelser. ». . . og snarest  muligt  efter  en ny models  fremkomst«. 
Artikel  12,  stk. 1 
Følgende  bør  derfor  tilføjes: 
»Påskriften  skal  bestå  i et symbol,  som  angiver,  at 
plænelipperens  støjniveau  er i overensstemmelse  med 
ISO-normerne«. 
Med  henblik  på ensartetgørelse  og for at gøre  det lettere 
at fastlå  EF-varers  oprindelsessted  og/eller  deres  egen-
skaber  bør  Kommissionen  søge  at få indført  et fælles 
EF-mærke  for alle  plæneklippere  fremstillet  i EF. Da vejret  f. eks.  kan  bevirke,  at fremstillingen  af 1982-
modellen  først  kan  indledes  i november  eller  december 
1981  (et ringe  salg  kan  i visse  år gøre  det nødvendigt  at 
fortsætte  fremstillingen  af årets  model  i september,  okto-
ber, november  og evt. december  for at få opbrugt  løsdele-
lageret),  og da art.  12 bør  være  på linje  med  art.  3, bør 
tidspunktet  for medlemsstaternes  anvendelse  af bestem-
melserne  udskydes  til 31. december  1981. 
Generel  kommentar  til  bilaget 
Artikel  5, stk. 3 (nyt) 
Da plæneklipperens  betjening  påvirker  støjgenerne 
mindst  lige  så meget  som  selve  støjstyrken,  finder  Udval-
get det nødvendigt  at føje  følgende  til artiklen: 
»Brugsanvisningen  skal  indeholde  vejledning  i 
støj begrænsende  anvendelse  af plæneklipperen,  så 
støjgenerne  ved dens  anvendelse  gøres  mindst  mulige«. Målemetoden  bør  principielt  væte  i overensstemmelse 
med ISO/TC  23/SC  13 »Third  draft  proposed  test  code 
for measurement  of airborne  noises  emitted  by powered 
grascutting  machines«  (tredje  udkast  til afprøvningsreg-
ler for måling  af luftbåren  støj  fra motordrevne  træs-
slåmaskiner).  Målemetoden  bør  imidlertid  forenkles  mest 
'muligt,  da flertallet  af plæneklipperfabrikanterne  er rela-
tivt små  virksomheder,  som  ikke  råder  over  udstyr  til at 
foretage  meget  tekniske,  komplicerede  og  kostbare 
målinger  i speciallaboratorier. 
Brugsanvisningen  kan  f. eks.  indeholde  følgende  anvis-
ninger: 
»— kontroller  regelmæssigt,  at plæneklipperens  en-
keltdele  ikke  udviser  slør; 
— justér  skærekniven; Målemetoden  bør  også  afstemmes  efter  allerede  eksiste-
rende  og almindeligt  anerkendte  målemetoder  i Europa.  I 
særdeleshed  bør  måleafstanden  og målehøjden  svare  til 
dem,  der foreskrives  i den nuvældende  lovgivning,  og på 
hvilket  et stort  lager  af industrielle  data  bygger.  Dette  er 
en nødvendighed,  fordi  måleresultater  ikke  kan  over-
Nr. C 247/22 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 1. 10. 79 
føres  fra en metode  til en anden  ved hjælp  af rent  teoreti-
ske omregningsfaktorer,  som  ikke  gælder  for  faktiske 
plæneklippere  på et faktisk  målested. 
Eksempelvis  vil lydeffekt,  som  måles  efter  direktivforsla-
gets bilag  være  langt  større  end  lydeffekten  fra samme 
plæneklipper,  når denne  beregnes  uu fra måleresultater, 
som er opnået  ved  anvendelse  af den  i nugældende  tysk 
lovgivning  fastsatte  afprøvningsmetode.  Alle  data,  der 
tjener  som  grundlag  for fastsættelse  af støjgrænser,  er ba-
seret  på sidstnævnte  metode. 
Denne  uoverensstemmelse  mellem  de to metoder  in-
debærer  meget  alvorlige  følgevirkninger.  En analyse  af 
plæneklippere  af 1978-modellen  på det tyske  marked  vi-
ser eksempelvis,  at 148  ud af 149  (100%)  af modellerne 
var i overensstemmelse  med  støjemmissionsniveauet  i art. 2, hvis  lydeffekten  blev  beregnet  efter  den  tyske  af-
prøvningsmetode,  hvorimod  kun  114  (77%)  ville  over-
holde  grænserne,  hvis  den  af Kommissionen  foreslåede 
metode  var blevet  anvendt. 
For at undgå  sådanne  vanskeligheder  indeholder  den  be-
retning,  som  følger  med  denne  udtalelse,  en revideret  ud-
gave  af bilaget,  som  sikrer  overensstemmelse  med  den  ty-
ske metode,  som  bygger  på ISO's  principper  for  lyd-
effektmålinger. 
Udvalget  finder  det afgørende,  at denne  afprøvningsme-
tode  benyttes  til at kontrollere  overholdelse  af støjni-
veauet  i art. 2. Når  de i art. 3 nævnte  nye grænser  til sin tid 
skal fastsættes,  kan  man  benytte  lejligheden  til at bringe 
afprøvningsmetoden  i overensstemmelse  med  de til den 
tid gældende  ISO-normer. 
Udfærdiget  i Bruxelles,  den  17. juli 1979. 
Formand  for 
Det økonomiske  og  sociale  Udvalg 
Raffaele  VANNI 
Udtalelse  om forslag  til Rådets  direktiv  om ændring  af Rådets  direktiv  71/316/EØF  af 26. juli 
1971  om tilnærmelse  af medlemsstaternes  lovgivning  med  hensyn  til fælles  bestemmelser  om 
måleinstrumenter  samt  om måletekniske  kontrolmetoder 
Den tekst,  som  har  været  genstand  for udtalelsen,  er offentliggjort  i De Europæiske  Fælles-
skabers  Tidende  nr.  C 42 af 15. februar  1979,  s. 9. 
A. UDTALELSENS  JURIDISKE  GRUNDLAG 
Rådet  besluttede  den  6. februar  1979  i medfør  af artikel  100  i traktaten  om oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  at høre  Det  økonomiske  og sociale  Udvalg  om  det 
nævnte  emne. 
B. DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALGS  UDTALELSE 
Det økonomiske  og sociale  Udvalg  vedtog  på sin 170.  plenarforsamling  holdt  i Bruxelles,  den 
17. og 18. juli 1979  sin udtalelse  om det nævnte  emne. 
Udtalelsens  ordlyd  er følgende: 
DET  ØKONOMISKE  OG  SOCIALE  UDVALG  HAR  -
under  henvisning  til traktaten  om  oprettelse  af Det 
europæiske  økonomiske  Fællesskab,  særlig  artikel  100, 
under  henvisning  til anmodning  af 6. februar  1979  fra 
Rådet  for  De europæiske  Fællesskaber  om  Udvalgets 
udtalelse, under  henvisning  til beslutning  truffet  af Udvalgets 
præsidium  den  20.  februar  1979  om  at pålægge  Afde-
lingen  for industri,  handel,  håndværk  og tjenesteydelser 
at udarbejde  udtalelse  om forslaget, 
under  henvisning  til udtalelse  vedtaget  af Afdelingen  for 
industri,  handel,  håndværk  og tjenesteydelser  på mødet 
den 4. juli 1979,