KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 15.07.1998 
KOM(1998) 439 endelig udg. 
DEN EUROPÆISKE UNIONS 
INDSATS INDEN FOR FORSKNING 
OG TEKNOLOGISK UDVIKLING 
ÅRSRAPPORT 1998 
(Forelagt af Kommissionen) 

Denne årsrapport fra Kommissionen om forskningsindsatsen i 1997 giver et overblik over udviklingen 
inden for Fællesskabets forskningspolitik og gennemførelsen af forskningen i årets løb. Målet med den 
er at tilvejebringe relevant information til forskere og forskningsorganisationer, erhvervsvirksomheder, 
forskningspolitiske specialister og politikere, der beskæftiger sig med Fællesskabets programmer samt 
til Europa-Parlamentet og Ministerrådet1. 
For at tage højde for de stadig mere detaljerede data om gennemførelsen af Fællesskabets 
forskningsprogrammer og for at inddrage feedback på tidligere rapporter, især fra Europa-Parlamentet 
og Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST), er denne seneste årsrapport blevet 
ændret i sin udformning i forhold til tidligere år. Dog er den overordnede opbygning forblevet den 
samme for at gøre henvisninger og sammenligninger mere overskuelige. Selve rapporten giver en 
oversigt over de væsentligste aktiviteter i løbet af 1997 (de rækker dog ind i 1998 på enkelte områder, 
hvor der er truffet vigtige foranstaltninger eller beslutninger). Bilag I indeholder mere detaljerede 
oplysninger om gennemførelsen af de enkelte særprogrammer under fjerde rammeprogram og 
eksempler på projekter, der har modtaget støtte. Bilag II indeholder statistiske oplysninger om 
indgåede kontrakter, forslag og bevilget støtte. Bilag III indeholder en liste over kilder, der giver 
supplerende oplysninger om Fællesskabets forskningsaktiviteter (se bemærkning nedenfor). 
1997 var et afgørende år for udviklingen af Fællesskabets forskningspolitik. I Amsterdam-traktaten har 
man ændret det juridiske grundlag for forskningen. Når den ratificeres, fjernes kravet om 
enstemmighed i Rådet, og derved forenkles beslutningsprocessen, og forskningen bringes i 
overensstemmelse med andre politikområder, hvor Europa-Parlamentet og Rådet træffer afgørelser i 
fællesskab. Desuden har Agenda 2000 - Kommissionens strategi vedrørende udvidelsen og de 
fremtidige udfordringer - sat kraftigt skub i forskningen og understreget den centrale rolle, som 
vidensbaserede politikker spiller. Kommissionen fremlagde sine formelle forslag til det femte 
rammeprogram, som indeholder væsentlige ændringer i forhold til tidligere programmer i retning af 
mere strategiske, målrettede og integrerede aktiviteter, som skal forøge effekten af Fællesskabets støtte 
yderligere. 
*** 
Gennemførelsen af fjerde rammeprogram fortsatte på samme niveau som i 1996. Man modtog og 
evaluerede næsten 24 000 forslag under alle særprogrammer, der blev undertegnet 6 000 kontrakter og 
Fællesskabet ydede 3 mia. ECU i støtte til forskningsprojekter med i alt 24 000 deltagere. Alt i alt var 
der ved udgangen af 1997 iværksat mere end 15 000 forskningsprojekter under fjerde rammeprogram, 
der var undertegnet kontrakter til en værdi af 8,2 mia. ECU, og der var 10 000 projekter i gang. 
Deltagelsen blandt SMV er øget betydeligt (24% af alle deltagere i 1997 sammenlignet med 18% i 
1996), og der er sket en væsentlig stigning i den økonomiske støtte, de modtager (16% af den samlede 
støtte i 1997 sammenlignet med 13% i 1996). Dette skyldes i vid udstrækning vellykkede fremmende 
foranstaltninger (kooperativ forskning og sonderingspræmier) og "take-up"-aktioner (inden for 
informationsteknologi). 
*** 
1 I henhold til artikel 130P i EU-traktaten og afgørelserne om rammeprogrammet (EF og Euratom) skal Kommissionen 
hvert år sende en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet. 
-1 
Det femte rammeprogram var igen hovedemnet for policy-udviklingen i løbet af året, idet 
Kommissionen fremlagde sit formelle forslag i april 1997. Europa-Parlamentets førstebehandling af 
forslaget fandt sted i december 1997, efterfulgt af et ændret forslag fra Kommissionen i januar 1998 og 
Rådets fælles holdning i marts. Vejen er således banet for en beslutning om det femte rammeprogram 
og særprogrammerne til gennemførelse af det ved udgangen af 1998, hvilket vil gøre det muligt at 
fastholde kontinuiteten i støtten, når det fjerde rammeprogram afsluttes i 1998. 
Der blev i 1997 truffet en afgørelse vedrørende Kommissionens forslag til en tillægsbevilling til det 
fjerde rammeprogram, som blev fremlagt i starten af 1996. Dette resulterede i en forøgelse på 115 mio. 
ECU i støtten til en række særlige forskningsområder, herunder smitsom spongiform encephalopati 
(TSE). Der blev desuden opnået konkrete fremskridt i gennemførelsen af den første handlingsplan for 
innovation, som rummer en lang række foranstaltninger, der skal forbedre klimaet for innovation i 
Europa. 
Der blev i løbet af året, og ind i 1998, lagt stor vægt på programforvaltning. Udover bestræbelserne på 
at sikre løbende forbedring af effektiviteten og kvaliteten af forvaltningen blev der gjort væsentlige 
fremskridt inden for udvikling og videreudvikling af forvaltningssystemerne, så de fuldt ud afspejler 
de nye principper om at gøre gennemførelsen af det femte rammeprogram mere målrettet, koordineret 
og fleksibel. 
BEMÆRKNING 
Der udsendes jævnligt supplerende rapporter, der indeholder megen information om EU's 
forskning, og som vedrører forskellige aspekter af forskningsaktiviteterne. Udover nærværende 
rapport, som udsendes en gang om året, offentliggør Europa-Kommissionen følgende hovedtyper 
af dokumenter, som tilsammen giver et meget detaljeret billede: 
- Årlige tilsynsrapporter for rammeprogrammet og særprogrammerne, som giver hurtig, 
uafhængig feedback om status kvalitet af gennemførelsen af programmerne. 
- Rapporter om femårs-evalueringerne, som offentliggøres hver fjerde år, for både 
rammeprogrammet og særprogrammerne, der rummer en uafhængig, retrospektiv evaluering af 
EU's FTU-programmers relevans, effektivitet, resultater og virkning. 
- Den europæiske rapport om indikatorer ne for videnskab og teknologi. Anden udgave af denne 
rapport blev offentliggjort i december 1997. Den rummer data og komparativ analyse af 
europæisk og national FTU på verdensplan. 
- Forskning og udvikling: årlige statistikker, en årlig Eurostat-rapport, som indeholder detaljerede 
data om udgifter til og personale beskæftiget med F&U samt patenter på fællesskabsplan og 
nationalt plan. 
- Kommissionens væsentligste årlige budgetrelaterede dokumenter, dvs. det foreløbige 
budgetfudkast, budgettet og det konsoliderede forvaltningsregnskab og balancen. 
- Diverse undersøgelser og analyser, der gennemføres og offentliggøres på initiativ af 
forskningsprogrammerne, og som omhandler spørgsmål, der er specifikke for de ITU-områder, 
de dækker. 
De vigtigste dokumenter er opført i bilag III. 
* * * 
DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS FTU-POLiTiK 1997 -1998 
1. DEN SENESTE UDVIKLING I FORSKNINGSPOLITIKKEN 1 
1.1. FTU-politikken i en støtte sammenhæng j 
1.2. Forberedelse afdet femte rammeprogram 2 
1.3. Iværksættelse af den første handlingsplan for innovation i Europa 4 
2. ANDRE VIGTIGE ASPEKTER AF FÆLLESSKABETS FORSKNINGSPOLITIK I 1997 
-1998 6 
2.1. Tillægsbevilling til det fjerde rammeprogram 6 
2.2. CREST og koordineringen mellem fællesskabspolitikkerne og de nationale politikker 6 
2.3. Rådgivende udvalg 7 
2.4. Økonomisk og social samhørighed 9 
2.5. Internationalt samarbejde 11 
3. FORSKNINGSAKTIVITETERNE I 1997 OG GENNEMFØRELSE AF 
RAMMEPROGRAMMERNE 12 
3.1. Videnskabelige og tekniske indsatser og resultater 12 
3.2. Opfølgning af rammeprogrammerne 13 
3.3. Indgåede kontrakter og betalinger i 1997: årsopgørelse og rammeprogrammer 14 
3.4. Gennemførelse af rammeprogrammerne og mål for den europæiske forskningspolitik 15 
3.4.1. Virksomhedernes deltagelse 15 
3.4.2. Foranstaltninger til fremme af små og mellemstore virksomheders adgang til FTU 15 
3.4.3 Fællesskabsforskningens bidrag til udviklingen af den europæiske økonomi 16 
4. FORVALTNING AF FORSKNINGEN 17 
BILAG I : OVERSIGT OVER FTU-AKTIONER I 1997 OG ARBEJDSPROGRAMMER 
FOR 1998 18-/) 
BILAG II : STATISTISKE OG FINANSIELLE DATA: ÅRSOPGØRELSE 1997 OG 
RAMMEPROGRAMMER 75 
BILAG III: VIGTIGSTE RAPPORTER OM FÆLLESSKABETS 
FORSKNINGSAKTIVITETER 96 
LISTE OVER DE VIGTIGSTE ANVENDTE AKRONYMER OG FORKORTELSER 98 
in 
EU's politik inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) har til formål at styrke Europas 
videnskabelige og teknologiske grundlag og dermed bidrage til at forbedre europæisk erhvervslivs 
konkurrenceevne og højne livskvaliteten for Europas borgen- FTU-politikken supplerer 
medlemsstaternes egen forskningsindsats og støtter EU's politik på andre områder såsom landbrug, 
økonomisk og social samhørighed, transport, miljø, sundhed, uddannelse, energi osv. 
EU's FTU-politik implementeres ved hjælp af forskningsprogrammer, som inddrager virksomheder, 
herunder små og mellemstore virksomheder, universiteter og forskningscentre fra forskellige 
europæiske lande i fælles forskningsprojekter. De forskningsemner, FTU-politikken dækker, er 
fastlagt i flerårige rammeprogrammer. Det nuværende rammeprogram (1994-1998) opererer med et 
samlet budget på 13 215 mio. ECU fordelt med 11 879 mio. ECU til det fjerde EF-rammeprogram og 
1 336 mio. ECU til Euratom-rammeprogrammet (se bilag II, tabel 9). 
Det Fælles Forskningscenter (FFC) med dets syv institutter er EU's eget forskningscenter, som direkte 
udfører forskning og dermed bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammet og yder videnskabelig 
støtte til andre EU-politikker. Der foreligger en særskilt årsrapport for FFC for 1997 (bilag I 
indeholder et kort resumé). 
1. DEN SENESTE UDVIKLING I FORSKNINGSPOLITIKKEN 
1.1. FTU-POLITIKKEN I EN STØRRE SAMMENII/KNC 
I 1997 spillede forskningen en væsentligt mere fremtrædende rolle for Fællesskabets overordnede 
politiske mål end tidligere. To af årets vigtigste politiske resultater var udarbejdelsen af Amsterdam­
traktaten og Agenda 2000, Kommissionens forslag til Fællesskabets fremtidige institutionelle og 
finansielle udvikling. Begge understregede behovet for at tackle viglige spørgsmål såsom 
beskæftigelse, konkurrenceevne og bæredygtighed ved at videreudvikle Fællesskabet som et 
vidensbaseret samfund og behovet for at opbygge et Europa, der er tættere på borgerne. 
Amsterdam-traktaten markerer en modning af forskningspolitikken, idet man fjerner kravet i 
proceduren for fælles beslutningstagning om enstemmighed ved afstemninger i Rådet og således 
bringer den i overensstemmelse med andre politik-områder, såsom politikken vedrørende det indre 
marked. Denne tillid til de resultater, der er opnået i EU, bør medføre en mere afbalanceret debat og 
fremskynde beslutningsprocessen ved forhandlingen af fremtidige rammeprogrammer. 
Agenda 2000 rummer en strategi vedrørende de omfattende geopolitiske, demografiske, 
miljømæssige, teknologiske og økonomiske forandringer, Europa står overfor, og som vil åbne nye 
politiske og økonomiske horisonter i næste århundrede. At opnå bæredygtig vækst og beskæftigelse i 
et vidtfavnende samfund med høj livskvalitet kræver dynamiske virksomheder og kvalificerede og 
velinformerede borgere. Således har videnorienterede politikker - inden for forskning, innovation og 
uddannelse - afgørende betydning, og de skal tilføres tilstrækkelige ressourcer og målrettes effektivt, 
så der sikres maksimalt udbytte for Europa som helhed. I Agenda 2000 anbefales det, at det femte 
rammeprogram på trods af de mere begrænsede budgetmæssige rammer skal tildeles øgede 
økonomiske ressourcer, der ligger noget højere end under det nuværende program. 
1.2. Forberedelse af det femte rammeprogram 
1997 var også et vigtigt år for udviklingen af forskningspolitikken, idet Kommissionen fremlagde sine 
formelle forslag til det femte rammeprogram og regler for deltagelse og formidling (afgørelse i 
henhold til artikel 130j) samt et arbejdsdokument med nærmere detaljer om rammeprogrammet. Vejen 
er således banet for de afgørelser, der skal træffes før udgangen af 1998 for at sikre kontinuitet i 
finansieringen af forskningen i 1999. Kommissionen fremsatte i juni 1998 forslag vedrørende 
særprogrammerne under EF-rammeprogrammet2 og Euratom-rammeprogrammet\ herunder Det 
Fælles Forskningscenter. 
Forslaget til det femte rammeprogram 
Kommissionen fremsatte sit forslag til det femte rammeprogram i april 1997'. Det rummer væsentlige 
ændringer i forhold til tidligere programmer i overensstemmelse med retningslinjerne i tidligere 
arbejdsdokumenter, som var emnet for en omfattende høringsproces og resulterede i generel enighed. 
Forskningen blev opdelt i seks programmer - tre tematiske programmer og tre horisontale programmer 
- og fulgte en meget målrettet og integreret indfaldsvinkel, som omfatter både EF- og Euratom-
programmer, og som åbner mulighed for væsentligt større fleksibilitet i implementeringen. Der blev 
fastsat kriterier for udvælgelse af forskningsemner, som omfattede social og økonomisk relevans samt 
høj europæisk merværdi. 
Forslaget kom før Kommissionens prognose over de økonomiske perspektiver og dens forslag til 
udvikling af det samlede fællesskabsbudget efter år 2000. Disse blev fremlagt i juli 1997 i forbindelse 
med Agenda 2000, og på dette tidspunkt blev også et ændret forslag fremlagt5. Dette forslag fastsatte 
et overordnet budget, der stemmer overens med de politiske mål og økonomiske perspektiver i Agenda 
2000 og forøger midlerne i forhold til det fjerde rammeprogram til 16,3 mia. ECU, hvilket svarer til en 
fast procentdel af BNP plus 3%. 
Parlamentet støttede ved dets førstebehandling den 18. december 1997 overgangen til et mere 
strategisk og målrettet rammeprogram, hvor man beskæftiger sig med vigtige europæiske spørgsmål, 
og hvor forskningsaktiviteter integreres i et lille antal store tematiske programmer. Dette blev også 
hilst velkommen af Det Økonomiske og Sociale Udvalg6 og Regionsudvalget7. Parlamentet foreslog 
en forøgelse af budgettet til 16,7 mia. ECU og en række ændringer i strukturen, hvorved antallet af 
tematiske programmer skulle øges til fire, idet forskningen på energi- og miljøområdet udskilles i et 
separat program. Der blev desuden foretaget ændringer i forskningsindholdet. 
Efter Parlamentets førstebehandling ændrede Kommissionen sit forslag på to væsentlige områder. For 
det første indføjede man en række af Parlamentets ændringsforslag til det forskningsmæssige indhold8, 
som forbedrede forslaget. For det andet blev det foreslået, at man gik over til en opbygning med fire 
KOM (98) 305, vedtaget af Kommissionen den 10.06.1998. 
KOM (98) 306, vedtaget af Kommissionen den 10.06.1998. 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det liuropæiske Fællesskabs indsats 
inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002); forslag til Rådets afgørelse om det femte 
rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse 
(1998-2002). KOM(97) 142. 
KOM(97) 439 endelig udg. af 11. 08.1997. 
ØSU 1407 fra 1997, EFTC73 09.03.1998, s.133 
Regionsudvalget 158/97 endelig udg., 17/18.09.1997 
Parlamentet foreslog flere supplerende nøgleaktioner vedrørende kemisk og molekylært livsgrundlag, sundhedsvæsen 
omfattende befolkningens aldring og de handicappede, globale ændringer og klimaet, sociale forandringer, der skyldes 
indførelse af ny informations- og kommunikationsteknologi samt teknologier til land- og havtransport. Derudover 
foreslog Parlamentet, at nøgleaktionen om avancerede energisystemer og energiforsyning i Kommissionens forslag 
opdeles i to nøgleaktioner vedrørende henholdsvis fossile og vedvarende energikilder. 
tematiske programmer som en reaktion på den udbredte bekymring i Parlamentet over fordelingen af 
forskningsaktiviteter, idet man dog samtidig fastholdt et integreret ramme program, som er rettet mod 
socioøkonomiske mål, hvilket er i overensstemmelse med de oprindelige politiske intentioner. I det 
ændrede forslag, som blev fremlagt den 14. januar 1998, fastholdt man det oprindelige budget på 16,3 
mia. ECU. 
Efter en indledende behandling af forslaget den 15. maj og en mere dybtgående debat den 10. 
november 1997, hvor man drog nytte af CREST's råd vedrørende det videnskabelige og teknologiske 
indhold, nåede Rådet (forskningsministrene) på mødet den 12. februar 1998 frem til en fælles 
holdning, som blev formelt vedtaget den 23. marts. Heri fastlægges en opbygning med fire 
programmer og et forskningsmæssigt indhold, som med enkelte undtagelser i vid udstrækning er i 
overensstemmelse med Parlamentets holdning og Kommissionens ændrede forslag. Den fælles 
holdning afveg dog betydeligt fra Kommissionens forslag ved at opstille et samlet budget på 14 mia. 
ECU9 - et noget mindre beløb end under det fjerde rammeprogram, når der tages højde for inflationen. 
Rådet foreslog desuden, at der under det fjerde tematiske program skulle nedsættes to udvalg, der 
beskæftiger sig med henholdsvis miljø og energi. Kommissionen tog stærkt forbehold over for disse 
spørgsmål i dens efterfølgende meddelelse til Parlamentet. 
Høring om det videnskabelige og teknologiske indhold af det femte rammeprogram 
I løbet af 1997 begyndte man at udarbejde det detaljerede indhold i det nye rammeprogram med det 
dobbelte formål at nå forslagets politiske mål og tilvejebringe en pakke af forskningsaktiviteter, der 
svarer til det foreslåede budget. Offentliggørelsen af forslaget til rammeprogrammet fulgte en 
vidtrækkende høringsproces, og man drog fordel af et betragteligt analysearbejde, herunder de mange 
konstruktive resultater fra task forcerne for forskning/industri. 
De forskellige aktører inden for den europæiske forskning har indsendt talrige bidrag. I slutningen af 
1997 havde man modtaget over 300 bidrag, hvoraf næsten 150 kom fra europæiske sammenslutninger 
og over 170 fra private organisationer; blandt bidragene fra de private organisationer stammede 50 fra 
europæiske industrisammenslutninger og faglige sammenslutninger. Der blev i februar 1997 afholdt 
en konference om det videnskabelige og teknologiske indhold af det femte rammeprogram, hvor der 
blev fremsat bemærkninger fra repræsentanter for forskersamfundet, erhvervslivet og brugerne. Denne 
høringsprocedure blev i juli 1997 efterfulgt af en mere dybtgående gennemgang af det fremtidige 
indhold af særprogrammerne, igen med hjælp fra de berørte parter. Der blev desuden ydet rådgivning 
fra Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) og fra Kommissionens rådgivende 
organer IRDAC (Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling) og ESTA (Den 
Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi) (se afsnit 2). 
Et arbejdsdokument vedrørende det foreslåede indhold af særprogrammerne10 blev fremlagt i 
november 1997. Dette dokument udgør, med passende opdateringer og ændringer i lyset af de 
modtagne kommentater og de ændringer af programmets opbygning, der blev drøftet under 
førstebehandlingen i Parlamentet og Rådet, grundlaget for det videnskabelige og teknologiske indhold 
af Kommissionens forslag vedrørende særprogrammerne. 
For at undgå at foregribe en afgørelse om de finansielle overslag for årene efter år 2000, understregede man i den fælles 
holdning, at dette budget skulle opdeles i årene 1998-1999 og 2000-2002; den sidste del skal revideres, hvis den ikke er 
i overensstemmelse med de fremtidige finansielle overslag, eller hvis der ikke træffes en afgørelse om de finansielle 
overslag. 
KOM(97) 553, endelig udg., 05.11.1997. 
Forberedelser til gennemførelse 
Sideløbende med forberedelsen af og forhandlingerne om forslaget til rammeprogrammet og 
udarbejdelsen af et detaljeret indhold har Kommissionen iværksat forberedelser til gennemførelse af 
det, som har været særlig vigtige i betragtning af behovet for tilpasning til den nye indfaldsvinkel. De 
har navnlig vedrørt : 
• Reglerne for deltagelse og formidling, for hvilke Kommissionen vedtog sit formelle forslag den 
15. december 1997". De spiller en vigtig rolle i administrationen af rammeprogrammet og 
indeholder flere nyskabelser i forhold til tidligere programmer. For første gang vil et komplet, 
sammenhængende og gennemskueligt regelsæt blive anvendt konsekvent i alle 
særprogrammerne, idet det alt efter behov suppleres af et minimalt antal specifikke regler for de 
enkelte programmer. Reglerne for formidling og nyttiggørelse vil normalt variere alt efter 
omfanget af Fællesskabets støtte, som afhænger af projektets markedsmæssige muligheder. For 
intellektuel ejendomsret vil der gælde en mere fleksibel ordning, som gør det muligt for 
kontrahenter at forhandle særlige aftaler, navnlig vedrørende enerettigheder, i overensstemmelse 
med de gældende konkurrenceregler. Denne vil blive suppleret med en strengere overvågning af 
forpligtelsen til at udnytte resultaterne, hvor planen for implementering af teknologi spiller en 
mere fremtrædende rolle. 
• Udvikling tå praktiske metoder til gennemførelse af programmet, som er forenelige med den nye 
indfaldsvinkel for det femte rammeprogram, og som skaber mere generelle forbedringer i 
effektiviteten af forvaltningen. Disse emner er rejst ved flere møder i Rådet (forskning). Det 
femte rammeprograms nye opbygning vil åbne mulighed for at forenkle og forbedre 
høringsproceduren med erhvervslivet, det videnskabelige miljø og brugerne gennem 
mekanismer, der anvendes konsekvent i hele programmet. Kommissionens oprindelige ideer på 
dette område blev i slutningen af 1997 debatteret uformelt med ministrenes personlige 
repræsentanter. Der blev desuden gjort bestræbelser på at arbejde videre med konklusionerne fra 
seminaret i juni 1996 om forvaltning af forskningsprogrammer ved udviklingen af de 
driftsmæssige aspekter af det nye rammeprogram (se også afsnit 4). 
1.3. IVÆRKSÆTTELSE AF DEN FØRSTE HANDLINGSPLAN FOR INNOVATION I EUROPA 
I 1997 fortsatte arbejdet med at nå målene med den første handlingsplan om innovation gennem en 
række koordinerede initiativer. Kommissionens aktiviteter, der mobiliserer dens forskellige relevante 
tjenestegrene (innovation, det indre marked, SMV, industri, undervisning og uddannelse, forskning og 
udvikling), fokuserer i denne første fase hovedsageligt på 5 områder: 
• Beskyttelse af intellektuel ejendomsret: Kommissionen vedtog d. 24. juni 1997 grønbogen 
om fællesskabspatenter og det europæiske patentsystem. Grønbogen lancerede en debat, der 
skulle resultere i konkrete forslag med henblik på at forenkle patentsystemet samtidig med, at 
det gøres mere effektivt og billigere. For at bevidstgøre aktørerne inden for innovation om 
omfanget af intellektuel ejendomsret, dannede den ligeledes rammerne om Innovation-
11 Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning 
samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det 
Europæiske Fællesskab (1998-2002). Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og 
universiteters deltagelse i forskning med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram for Det europæiske 
Atomenergifællesskab(l998-2002);KOM(97)587, 15.12.1997. Bemærk at reglerne for formidling, for sa vidt angår 
Euratom-rammeprogrammet, fremgår af selve Euratom-traktaten. 
programmet, en bistands- og informationstjeneste, der henvender sig til deltagerne i 
Fællesskabets forskningsprogrammer, andelig er der gjort fremskridt for så vidt angår 
beskyttelsen af innovationer inden for sektorer i kraftig udvikling, såsom bioteknologi : med 
hensyn til bioteknologiske opfindelser har Kommissionen fremsat et forslag til et ændret 
direktiv, som Europa-Parlamentet har afgivet en positiv udtalelse om, og som blev genstand 
for en politisk aftale i Rådet (det indre marked) i november 1997. 
Finansiering af innovation: der er blevet lagt særlig vægt på mobilisering af privat kapital til 
dette formål, således at Europa kan indhente sin forsinkelse på dette område, der er af 
afgørende betydning for innovation. Rådet (forskning) d. 10. november 1997 anerkendte det 
berettigede i en fællesskabsdimension omkring dette spørgsmål og det velbegrundede i en 
indsats via rammeprogrammet for forskning og udvikling, som gør det muligt i højere grad at 
tage højde for aspekterne i forbindelse med forskning og konkurrenceevne. Endvidere vil den 
kraftige tilskyndelse til finansiering af innovation, som Det Europæiske Råd gav på moderne 
i Amsterdam og Luxembourg, gøre det muligt i 1998-1999 at frigive store ressourcer (EIB, 
FEI, fællesskabsbudgettet), til udvikling af den europæiske kapacitet til finansiering af 
innovative virksomheder og højteknologiske virksomheder.12 Andre initiativer supplerer disse 
foranstaltninger: forskellige programmers investeringsfora; indførelsen af en hjælpe- og 
vejledningstjeneste og af et standardiseringssystem for resultaterne på europæisk plan med 
hensyn til finansiering af innovation. 
Lovgivningsmæssige rammer og administrativ forenkling: ud over videreførelsen af SLIM-
foranstaltningerne (Forenkling af lovgivningen i forbindelse med det indre marked) og 
fremme af virksomheder i selskabsform på unionsplan (det europæiske aktieselskab, 
europæisk økonomisk firmagruppe, udkast til vedtægter for en fælles virksomhed inden for 
forskning og udvikling), er det vigtigste initiativ på dette område oprettelsen af task forcen 
BEST, der har mandat til at fremsætte (for Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 98) konkrete 
forslag med henblik på forenkling af de administrative procedurer og forbedring af 
lovgivningskvaliteten (både på fællesskabsplan og i medlemsstaterne). 
Undervisning og uddannelse: der er gjort en stor indsats med hensyn til undervisning og 
uddannelse, navnlig via foranstaltninger, der sigter på at fremme mobiliteten ("Erasmus for 
lærlingeuddannelser", EUROPASS-Uddannelse, tjenesten CAMPUS VOICE) og på en bedre 
udnyttelse af informationsteknologierne (initiativet "At lære i informationssamfundet"), samt 
pilotaktioner, der sigter på at styrke innovationskulturen, og som kan ledsage projekter, der 
går ud på at udnytte forskningen. 
Orientering af forskningen mod innovation: forberedelsen af det femte rammeprogram har 
gjort det muligt at tage højde for denne prioritet. Forslaget til det femte rammeprogram er 
faktisk mere koncentreret (4 tematiske programmer og 3 horisontale programmer), og 
målsætningerne for alle programmerne omfatter udtrykkeligt innovation. Inden for disse 
tematiske programmer, sigter "nøgleaktioner" mod at lette udviklingen af målrettede 
industrielle applikationer. Endelig har Kommissionen truffet foranstaltninger til en bedre 
udnyttelse af Det Fælles Forskningscenters knowhow og kompetence. 
12 De foranstaltninger, der er truffet, har hovedsageligt til formål bedre at dirigere kapitalen (navnlig den risikovillige 
kapital) mod de tidlige faser af innovative projekter. Således indgår pilotprojektet I-TEC, der blev lanceret i juli 1997 
under Innovation-programmet, i denne indsats. Det hjælper således selskaber med risikovillig kapital til at opnå en 
varig kapacitet til evaluering og forvaltning af højteknologiske projekter. 
På topmødet om beskæftigelse d. 20.-21. november 1997 bekræftede stats- og regeringscheferne 
højtideligt nødvendigheden af at stimulere forskning, innovation og iværksætterånd for at bidrage til 
nedbringelse af arbejdsløsheden i Europa. Fortsat gennemførelse af handlingsplanen for innovation i 
1998 vil forblive en af Kommissionens prioriteter særlig på områderne intellektuel ejendomsret, 
adgang til finansiering, administrativ forenkling og udvikling af iværksætterånden. 
2. ANDRE VIGTIGE ASPEKTER AF FÆLLESSKABETS FORSKNINGSPOLITIK I 
1997-1998 
2.1. TILLÆGSBEVILLING TIL DET FJERDE RAMMEPROGRAM 
Forhandlingerne om Kommissionens forslag fra januar 1996 om en tillægsbevilling til det fjerde 
rammeprogram fortsatte igennem 1997, efter at Kommissionen i november 1996 fremlagde et ændret 
forslag til en tillægsbevilling på 100 mio. ECU. I Rådets fælles holdning fra den 27. januar 1997 
bekræftede man dette beløb, hvorimod Europa-Parlamentet ved andenbehandlingen den 13. marts 
1997 vedtog 5 ændringsforslag, der ville medføre en forøgelse af tillægsbevillingen til 200 mio. ECU. 
Da Rådet forkastede disse ændringsforslag, nedsatte man et forligsudvalg, som mødtes to gange, den 
9. og 23. september. 
Resultatet af forligsarbejdet var en aftale om en tillægsbevilling på 115 mio. ECU, hvilket blev 
officielt bekræftet i Parlamentets og Rådets afgørelse i december 1997'\ En væsentlig del af den 
ekstra støtte tildeles forskning i smitsom spongiform encephalopati. Forøgelsen på 15 mio. ECU i 
forhold til Kommissionens ændringsforslag (og Rådets fælles holdning) afspejler øget tildeling af 
midler til forskning i søgning efter og destruktion af landminer og indføjelse af et ekstra tema inden 
for ikke-nuklear energi efter ønske fra Parlamentet. 
2.2 CREST OG KOORDINERINGEN MELLEM FÆLLESSKABSPOLITIKKERNE OG DE NATIONALE 
POLITIKKER: 
I løbet af 1997 blev CREST's (Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning) arbejde kraftigt 
påvirket af forberedelsen af det femte rammeprogram. Dette kom navnlig til udtryk i udtalelser om 
forskellige dokumenter, som Kommissionen havde udarbejdet med henblik herpå. Der er navnlig tale 
om udtalelsen om Kommissionens andet arbejdsdokument om det femte rammeprogram14 og 
udtalelsen om det videnskabelige og teknologiske indhold af Kommissionens formelle forslag til det 
femte rammeprogram15. Disse udtalelser har bl.a. vist, at CREST delte Kommissionens ønske om 
koncentrering, og at udvalget stillede sig positivt til begrebet "nøgleaktioner" og generiske teknologier. 
Andre emner er ligeledes blevet drøftet i udvalget, navnlig koordinering af FTU-politikkerne og 
evaluering af Fællesskabets FTU-aktiviteter. Med hensyn til sidstnævnte har CREST afgivet en positiv 
udtalelse om de femårige evalueringer og tilsynet med særprogrammerne og rammeprogrammet samt 
om årsrapporten 1997. 
Med hensyn til koordineringen mellem fællesskabspolitikken og de nationale FTU-politikker (art. 
130H) har Kommissionen navnlig koncentreret sig om en videreførelse af informationsudvekslingen 
omkring de nationale FTU-aktiviteter i de ad hoc-udvalg, der er nedsat i henhold til Rådets 
13 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2535/97/EF af 1. december 1997; EFT L 347/1,18.12.97. 
14 (KOM (97) 47 endelig udgave; dok. CREST/1202/97) 
15 (KOM (97) 142 endelig udgave; dok. CREST/1214/3/97 rev. 3) 
konklusioner af 9.6.95. Andre aktioner er blevet videreført omkring indirekte støtteforanstaltninger til 
FTU, eller lanceret f.eks. vedrørende metoder til planlægning af forskningen i medlemsstaterne og 
europæiske partnerskaber i nationale FTU-programmer. 
CREST lagde i sine første konklusioner16 om udveksling af information om nationale FTU-aktiviteter 
vægt på betydningen af det allerede udførte arbejde og aktionens permanente karakter. Et seminar med 
ordførerne for ad hoc-udvalgene, som Kommissionen organiserede i oktober 1997 med deltagelse af 
repræsentanter for IRDAC, ESTA og CREST, muliggjorde en frugtbar udveksling af erfaringer og 
bedste praksis. CREST udsendte på grundlag af resultaterne af dette seminar i december 1997 sin 
anden række af konklusioner17, hvori det fremhævede aktionens styrke og svagheder. Det erkendte 
således, at udveksling af information giver et bedre kendskab til og en gensidig forståelse af de 
nationale FTU-aktiviteter, og at det er et godt instrument til identificering af de områder, hvor 
koordineringen kan styrkes. Denne aktivitet pålægger imidlertid ordførerne en tung opgave med at 
meddele information om nationale aktiviteter (med deraf følgende sammenligningsproblemer), som 
ikke altid prioriteres, som den burde, og som ikke er tilstrækkelig synlig. 
For at råde bod på disse svagheder har CREST og Kommissionen præciseret de aktiviteter, der 
overdrages til ad hoc-udvalgene, idet de har lagt vægt på, at aktiviteterne skal være klart orienteret 
mod de udvalgte prioriterede områder, og at der skal skelnes klart mellem det, som ad hoc-udvalgene 
selv kan gennemføre, navnlig gennem vedtagelse af arbejdsprogrammet, og det, der skal overlades til 
CREST til udtalelse og fremtidige aktioner. Det blev understreget, at ordførerne spiller en rolle som 
lokomotiv og bør understøttes yderligere, og at det er nødvendigt at fremme formidlingen af ad hoc-
udvalgenes rapporter og arbejde. 
Kommissionen vil i løbet af det første halvår af 1998 organisere en ny workshop med ordførerne for at 
fortsætte udvekslingen af synspunkter og erfaringer og for at sikre, at der tages behørigt hensyn til 
CREST's konklusioner. Kommissionen vil analysere årsrapporterne 1997 for at uddrage de vigtigste 
budskaber, der fremgår af ad hoc-gruppernes arbejde, og de fremtidige retningslinjer, navnlig 
tilpasning af aktiviteterne under femte rammeprogram. I 1998 vil CREST's aktiviteter endnu være 
mærket af debatten om femte rammeprogram. I begyndelsen af 1998 vil udvalget således drøfte det 
videnskabelige og teknologiske indhold i Kommissionens arbejdsdokument om særprogrammerne 
(KOM (97) 553), idet det navnlig baserer sig på det arbejde, der udføres af ad hoc-grupperne, nedsat 
med henblik herpå. Udvalget giver således Kommissionen et bidrag til og en belysning af det 
videnskabelige og teknologiske indhold i særprogrammerne. Udvalget vil ligeledes drøfte andre emner 
i løbet af 1998 som f.eks. den anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 
og det internationale FTU-samarbejde. Udvalgets arbejdsprogram på mellemlang sigt vil blive 
ajourført. 
2.3. RÅDGIVENDE UDVALG 
Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling (IRDAC) 
De store emner, som IRDAC har beskæftiget sig med, var det femte rammeprogram og innovation. 
IRDAC fremlagde på sit plenarmøde i oktober 1997 sin udtalelse om særprogrammerne under det 
femte rammeprogram for Edith Cresson, og udvalget påbegyndte drøftelserne om en ændring af 
standardkontrakten i lyset af gennemførelsen af dette nye rammeprogram. Udvalget har udsendt en 
rapport om reglerne for deltagelse og formidling og vil fortsætte sine aktiviteter på dette område som 
16 (dok. CREST/1206/97) 
17 (dok. CREST/1220/97) 
bidrag til forberedelsen af anvendelsesbestemmelserne og af standardkontrakten. Endvidere har 
udvalget ved flere lejligheder udtalt sig om programmets opbygning, dets budget og 
sammensætningen af dets rådgivende strukturer. 
IRDAC har ligeledes udtalt sig mere generelt om innovation og de betingelser, der er nødvendige for 
udviklingen heraf. Udvalget har således fremlagt sin holdning til handlingsplanen for innovation og til 
de juridiske og lovgivningsmæssige rammer for FTU og innovation. Risikovillig kapital har været 
genstand for to rapporter, den første om forbindelserne mellem den risikovillige kapital og den 
højteknologiske sektor og den anden, som er under udarbejdelse, analyserer de aktioner, som 
Kommissionen har gennemført for at sikre forbindelsen mellem den risikovillige kapital og 
Fællesskabets FTU. 
Tre andre rapporter fra IRDAC er bemærkelsesværdige: udtalelsen om aftalen om videnskabeligt og 
teknologisk samarbejde mellem EU og USA, forslaget om et europæisk system for stipendier til 
industrien inden for rammerne af det femte rammeprogram og udtalelsen om forvaltningen af 
Fællesskabets FTU-programmer. IRDAC har planer om at organisere rundbordsdrøftelser om 
statsstøtten inden for FTU, om den europæiske industris anvendelse af «outsourcing»; endelig vil 
udvalgets årlige seminar omhandle FTU's og innovations bidrag til konkurrenceevne og beskæftigelse. 
Kommissionær Papoutsis rejste på det seneste møde sidstnævnte spørgsmål i forbindelse med SMV. 
Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi (ESTA) 
I 1997 bidrog ESTA aktivt til debatten om det femte rammeprogram, antallet af medlemmer blev 
samtidig reduceret fra omkring 100 til 64, og der blev valgt ny formand og en ny og mindre bestyrelse 
for ESTA. Der blev i starten af 1997 udarbejdet separate rapporter om hvert af de tre prioriterede 
tematiske emner, der blev fremsat i Kommissionens arbejdsdokument "Forske for fremtiden". Disse 
rapporter indeholdt et strategisk input om udviklingen og gennemførelsen af programmerne forud for 
de formelle forslag. Rapporterne blev suppleret af en række møder mellem små grupper af ESTA-
medlemmer og forskningsledere, hvor man diskuterede særlige detaljer ved programmet. 
ESTA ydede desuden bidrag til udviklingen af de horisontale programmer, idet man arrangerede en 
rundbordskonference om internationalt samarbejde og behandlede en række spørgsmål vedrørende 
forøgelse af det menneskelige potentiale, såsom forskningsinfrastruktur, ekspertcentre og 
forskeruddannelsesnet. Der blev desuden tilrettelagt en sonderende rundbordskonference med 
deltagelse af eksperter fra de største europæiske, akademiske organisationer for at undersøge, hvilket 
bidrag samfundsforskere kan yde til realiseringen af EU's mål inden for forskning og beslægtede 
områder. 
Ved ESTA's plenarmøde i marts 1998 blev der udarbejdet anbefalinger for det femte rammeprogram 
på længere sigt inden for fire områder, som alle vil komme i betragtning ved fremtidige ESTA-
aktiviteter18: støtte til forskningsinfrastrukturer; internationalt samarbejde inden for videnskab og 
teknologi med de central- og østeuropæiske lande; forbindelsen mellem det femte rammeprogram og 
handlingsplanen for innovation med vægt på højteknologiske små og mellemstore virksomheder; 
regionernes tiltrækningskraft, kritisk masse og konkurrenceevne. 
18 Den nye bestyrelse for ESTA har udarbejdet en arbejdsplan for 1998, og på grundlag af denne har man opdelt ESTA's 
aktiviteter i fire områder: i) ESTA-projekter vedrørende rådgivning om FTU-aktiviteter, der gennemføres af 
Commissionen; ii) projekter af længere varighed, der gennemføres på ESTA's eget initiativ; i i i) aktiviteter der skal 
fastholde det konstruktive forhold til de største FTU-organisationer i Europa og på internationalt plan; iv) bidrag til fremme 
af en videnskabelig og teknologisk kultur i Europa og debat på europæisk plan. 
ESTA opmuntrede desuden til udvikling af en iværksætterkultur på universiteterne i sin rapport om 
akademisk og industrielt forskningssamarbejde i Europa og gennemførte i samarbejde med de største 
nationale forskningsråd en undersøgelse af europæisk videnskabs stærke og svage sider. 
IRDAC's og ESTA 's fremtidige opbygning 
Et væsentligt aspekt ved gennemførelsen af det femte rammeprogram består i øget inddragelse af 
aktører, der beskæftiger sig med fællesskabsforskningen og forvaltningen heraf. Der er gjort 
bestræbelser på at udvikle nye høringsprocedurer med henblik på at nå dette mål. Det er navnlig 
Kommissionens hensigt, at ESTA og IRDAC skal omdannes til et enkelt "to-kammer" organ, der 
rådgiver om rammeprogrammet og Fællesskabets forskningspolitik som sådan. Det nye 
ESTA/IRDAC vil holde kontakt med de eksterne rådgivende grupper, der vil blive nedsat som 
rådgivnings- og kommunikationskanaler vedrørende forkusering og gennemførelse af 
rammeprogrammet i relation til nøgleaktionerne mellem Kommissionen og de forskellige berørte 
parter (forskere, erhvervsfolk, brugere). 
2.4. ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 
1997 var et vigtigt år for koordineringen mellem FTU- og innovationspolitikken og 
strukturpolitikkerne i lyset af forberedelsen af det femte rammeprogram for forskning og udvikling og 
reformen af strukturfondene. Analyserne af den nye meddelelse "Styrkelse af samhørigheden og 
konkurrenceevnen gennem forskning, teknologisk udvikling og innovation"19 har gjort det muligt at 
øge kendskabet til spørgsmålet og har fremmet gensidig overførsel af ekspertise i Kommissionens 
tjenestegrene og dermed koordineringsprocessen. 
Koordineringen mellem FTU- og innovationspolitikken og samhørighedspolitikken har draget fordel 
af de retningslinjer, der er fastlagt i Agenda 2000, som lægger særlig vægt på økonomisk og social 
samhørighed og på videnpolitikkerne samt af udkastet til Model til udvikling af Fællesskabets rum 
(Schéma de Développement de l'Espace Communautaire, SDEC), som blev godkendt af det uformelle 
Råd (ministrene med ansvar for fysisk planlægning) i Noordwijk i juni 1997, der understregede 
betydningen af adgang til viden på hele Den Europæiske Unions område. 
Med hensyn til strukturfondene bekræftede de undersøgelser, der blev gennemført i forbindelse med 
udarbejdelsen af "Anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi", den 
stigende tendens til anvendelse af FTU i fællesskabsstøtterammerne og i enkelt 
programmeringsdokumenterne inden for mål nr. 1,2 og 5b. Procentdelene af aktioner med tilknytning 
til FTU og innovation er i perioderne 1989-93 og 1994-99 steget fra henholdsvis 2,92 % til 5,37 % 
(mål nr. 1); 11,50 % til 16,80 % (mål nr. 2); og 1,43 % til 2,06 % (mål nr. 5b). De samlede midler, der 
er afsat til foranstaltninger i tilknytning til FTU og innovation, er dog forblevet nogenlunde stabile og 
beløb sig for perioden 1994-1999 til 8 518 mio. ECU, dvs. 5,6 % af de disponible bevillinger. Der er 
blevet iværksat en mere nøjagtig evaluering omfattende elementer af kvalitativ karakter af den plads, 
FTU og innovation er tildelt i strukturfondene i perioden 1994 til 1999, baseret på 
midtvejsevalueringen af de strukturelle instrumenter for perioden 1994-1999 (foreløbige resultater vil 
være tilgængelige i midten af 1998). 
Man har samtidig kunnet påvise20, at der pågår en indhentningsproces i størstedelen af de ugunstigt 
stillede regioner (mål nr. 1). Med hensyn til rammeprogrammerne har disse regioner endvidere haft 
" KOM (98) 275, 27.05.1998. 
20 2. europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 1997, EUR 17639. 
større succes end tidligere, idet den finansielle deltagelsesprocent var på henholdsvis 8,95 % og 8,77% 
i det fjerde og det tredje rammeprogram, hvilket er lidt over disse regioners andel af 
forskningspersonalet. I 1997 var deltagelsen (antallet af deltagere) fra mål nr. 1-regioner på 12,6 %, og 
fællesskabsbidraget til projekter med deltagelse af mindst en mål nr. 1 -region var på 47% (52% for 
aktion 1). 
Rammeprogrammets aktion har således suppleret strukturfondenes aktion med hensyn til forbedring af 
forskningskapaciteten i de ugunstigt stillede regioner, idet den gør det muligt for forskere fra disse 
regioner at deltage i internationale forskningsprojekter på højt plan og at blive integreret i netværk. 
Alene i 1997 blev der f.eks. knyttet 13 463 samarbejdsforbindelser mellem samhørighedslandene 
(Irland, Portugal, Spanien og Grækenland) og Unionens andre medlemsstater ud af i alt 56 478 (dvs. 
23,8 % af de knyttede forbindelser). 
Endvidere bidrog hvert af de fire aktionsområder i det fjerde rammeprogram (1994-1998) i 1997 til 
den økonomiske og sociale samhørighed gennem forskellige midler lige fra deltagelse i programmer af 
særlig interesse for disse regioner (miljø, socioøkonomisk forskning osv.) til adgang til programmer 
for forskeres uddannelse og mobilitet, via internationalt samarbejde, fremme af innovation og 
formidling af resultater. 
Innovations - Programmet (formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater) spillede fortsat en 
hovedrolle i udviklingen af rammeprogrammets samhørighedsaspekter. Det tætte samarbejde med 
strukturfondene er fortsat, og man har støttet 40 nye regioner i deres bestræbelser på at fastlægge en 
Regional strategi for innovation og teknologioverførsel (RITTS). En stor del af disse projekter 
gennemføres i ugunstigt stillede regioner, som gennem et paneuropæisk net far adgang til ekspertise 
og god praksis. Nettet af innovationsformidlingscentre har aktivt fremmet den tværnationale strøm af 
teknologier til ugunstigt stillede regioner, hvor den industrielle opbygning skaber problemer med 
hensyn til udbredelse eller utilstrækkelig lokal infrastruktur til at opfylde de teknologiske behov. 
Oplysningsaktiviteter vedrørende innovation har vist sig at være et effektivt middel til overførsel af 
knowhow fra de nordiske lande til ugunstigt stillede regioner. For eksempel fandt halvdelen af de 20 
workshops, der i 1997 blev gennemført i europæiske byer inden for byøkologi, sted i ugunstigt stillede 
regioner. Endelig er mere end 20% af de 74 partnere, der blev udvalgt efter den tredje indkaldelse af 
teknologioverførselsprojekter (i 65 projekter), fra regioner under mål nr. 1, 2 eller 6 
(samhørighedsdimensionen var en del af udvælgelseskriterierne). 
Samtidig med at formidling og nyttiggørelse af resultaterne tillægges større betydning, vil det femte 
rammeprogram21 fokusere på løsningen af en snæver række af socioøkonomiske problemer gennem 
indførelsen af et nyt instrument, som udgøres af nøgleaktionerne, hvoraf nogle er af særlig interesse 
for de ugunstigt stillede regioner: "Bæredygtig forvaltning og vandkvalitet", "Bæredygtigt landbrug, 
fiskeri og skovbrug, herunder integreret udvikling af landdistrikter", "Systemer og tjenester for 
borgerne", "Bæredygtig mobilitet og intermodalitet" og "Fremtidens by og den kulturelle arv". 
Kommissionen har gennem tilrettelæggelsen af mobiliseringsseminarer videreført sit 
bevidstgørelsesarbejde over for de berørte personer på nationalt, regionalt eller lokalt plan, via 
problemerne omkring økonomisk udvikling, FTU og innovation22. Rækken af seminarer, der blev 
indledt i 1994, afsluttedes i marts 1998 i Danmark. Den skulle frem til år 2000 muliggøre en hurtigere 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske 
Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998- 2002), KOM(97) 
142 af 30. april 1997 
«Videnskab og Teknologi - optimering af virkningerne i regionerne», Liverpool (UK), 18.04.1997 
«Strukturfondenes fremme af forskning og teknologisk udvikling», GrOningen (NL), 20.06.1997 
« FTU-politik, regionalpolitik og strukturpolitik», Metz (FR), 21.11.1997 
10 
og mere effektiv integrering af FTU- og innovationsdimensionen i strukturfondenes kommende 
periode 2000-2006. 
I lyset af den fremtidige udvidelse iværksatte Kommissionen i 1997 en undersøgelse21 med det formål 
at måle de teknologiske forskelle mellem EU og østlandene. Denne undersøgelse danner grundlaget 
for drøftelserne af behovet for strukturel og funktionel støtte til FTU- og innovationssystemerne i 
ansøgerlandene. Konklusionerne på denne undersøgelse blev præsenteret i Wien i november 1997. 
2.5. INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
I forbindelse med globaliseringen af viden og af økonomierne, udvidelsen af Unionen, den 
igangværende udvikling af de videnskabelige og teknologiske forbindelser med vækstøkonomier og i 
lyset af det femte rammeprogram understregede Rådet den 14.-15. maj 1997 den voksende betydning 
af samarbejde inden for FTU. Et sådant samarbejde, der navnlig omfatter en "europæisk merværdi", 
bidrager til at gøre den europæiske knowhow inden for videnskab og teknologi mere synlig i verden 
særlig i sammenligning med USA og Japan. Det fremmer ligeledes de økonomiske og kommercielle 
forbindelser og bidrager til forbedring af Unionens konkurrencedygtighed og til gennemførelsen af 
andre sektorielle politikker og eksterne politikker. 
De aktioner, der blev gennemført i 1997, indgår i rammerne for den strategi på mellemlang sigt, som 
er fastlagt i meddelelsen om perspektiverne for internationalt samarbejde24. Man har bestræbt sig på at 
styrke ansøgerlandenes deltagelse i aktion 2 "internationalt samarbejde" samt i andre særprogrammer 
under det fjerde rammeprogram med støtte fra samme aktion 2. Der blev (den 14. maj) afholdt et møde 
inden for rammerne af den "strukturerede dialog" mellem forskningsministrene fra ansøgerlandene og 
fra Unionen, og på dette møde blev man enige om navnlig at intensivere dialogen omkring FTU-
politikken og at undersøge mulighederne, herunder på det finansielle område, for at lette disse landes 
deltagelse i det femte rammeprogram. 
For så vidt angår de udviklede lande er der mellem EU og USA blevet underskrevet en aftale om 
samarbejde omkring videnskab og teknologi, som indgår i forlængelsen al" den transatlantiske 
handlingsplan, der blev underskrevet i december 1995, og som har til formål at tilskynde til og lette 
udviklingen af videnskabeligt samarbejde på områder af fælles interesse. Der er indledt forhandlinger 
med Rusland om en samarbejdsaftale, der har til formål med tiden at udvide og stadfæste det 
nuværende samarbejde mellem Rusland og EU, hvilket bl.a. forudsætter en løsning af problemerne i 
forbindelse med beskatning og beskyttelse af intellektuel ejendomsret. 
For så vidt angår vækstøkonomierne har Europa-Parlamentet vedtaget en positiv beslutning vedrørende 
Kommissionens "Fremme af FTU-samarbejdet med vækstøkonomierne", der over for disse lande, som 
både er EU's partnere og konkurrenter, fastlægger en selektiv samarbejdspolitik baseret navnlig på 
indgåelse af samarbejdsaftaler. 
For så vidt angår udviklingslandene offentliggjorde Kommissionen efter konferencen om partnerskab 
for forskning tilrettelagt i fællesskab af det nederlandske formandskab og Kommissionen (Leiden, 
marts 1997) en meddelelse om "videnskabelig og teknologisk forskning: et strategisk element i Den 
21 "Impact de l'élargissement de l'Union Européenne vers les pays d'Europe centrale et orientale associés sur les 
politiques de RTD et d'Innovation et les politiques structurelles" ("Virkningerne på FTU- og innovationspolitikkerne og på 
strukturpolitikkerne af Den Europæiske Unions udvidelse med de associerede central- og østeuropæiske lande"), Coopers 
&Lybrand, 09.03.1998 
24 KOM (95) 489 endelig udgave. 18.10.1995 
11 
Europæiske Unions samarbejde med udviklingslandene" , som Rådet (udviklingssamarbejde) vedtog 
i en resolution den 5. juni. Det overordnede mål er at anvende FTU som en afgørende faktor for 
bæredygtig udvikling og til at lette integreringen af udviklingslandene i den globale økonomi. Denne 
strategi er baseret på fire hovedprincipper: partnerskab, differentiering, "mainstreaming" af FTU og en 
integreret fremgangsmåde til løsning af problemer, hvor man kombinerer institutionel udvikling, 
styrkelse af forskningskapaciteten og internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde. 
Sammenhængen mellem FTU og udenrigspolitikken vil blive sikret gennem koordination af de to 
metoder, der er til rådighed - videnskabeligt og teknologisk samarbejde (gennem INCO-DC-
programmet) og officielle udviklingsbistandsprogrammer. En mere aktiv koordination med 
medlemsstaterne bør yderligere forøge virkningen af FTU inden for alle områder af 
udviklingssamarbejde på grundlag af et globalt partnerskab med udviklingslandene. 
Gennem en udvidelse af EØS-aftalen er der åbnet mulighed for, at EØS-landene (Norge, Island, 
Liechtenstein) fortsat kan deltage i det fjerde rammeprogram, og deres deltagelse har været 
tilfredsstillende. Med hensyn til de andre rammer for internationalt samarbejde gjorde COST-
ministerkonferencen (juni 1997) det muligt at bekræfte medlemsstaternes og Kommissionens interesse 
for dette regeringsinitiativ vedrørende koordinering af den europæiske forskning. Der er indledt 
indgående drøftelser mellem Kommissionens tjenestegrene og repræsentanter for Eureka om 
retningslinjerne for en øget interaktion mellem Eureka, Cost og rammeprogrammet med det formål at 
fremme en optimal udnyttelse af resultaterne af den europæiske forskning. 
3. FORSKNINGSAKTIVITETERNE I 1997 OG GENNEMFØRELSE AF 
RAMMEPROGRAMMERNE 
Unionens FTU-politik mobiliserer et stigende antal forskere i Unionen, og den støtter og tilskynder til 
europæiske netværk af ubestridt kvalitet; den indtager en vigtig plads i alle fællesskabsaktiviteterne26. 
Disse netværk knytter på en mere og mere forskelligartet måde virksomhederne, universiteterne og 
forskningscentrene sammen på et tværnationalt grundlag: for de tre første år af gennemførelsen af det 
fjerde rammeprogram var virksomhedernes, universiteternes og forskningscentrenes andel af den 
samlede europæiske deltagelse i aktioner med omkostningsdeling27 under første aktion i det fjerde 
rammeprogram på henholdsvis 43%, 28% og 23%. 
3.1. VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE INDSATSER OG RESULTATER 
1997 har givet en lang række resultater af FTU-projekter på fællesskabsplan, der nogle gange indirekte 
og/eller på lang sigt, bør bidrage til at forbedre livskvaliteten i Europa: kortlægning af flere levende 
organismers genom, udvikling af en meget effektiv model til udarbejdelse af klimatiske forudsigelser i 
Europa, udvikling af flere innovative produktionsteknologier, iværksættelse af en international 
kampagne med henblik på en undersøgelse af nedbrydningen af ozonlaget over Europa osv. 
Men formålet med fællesskabsprogrammerne er også på en lidt mere diffus, men ligeså vigtig måde at 
understøtte de videnskabelige, tekniske og industrielle kredse i Europa. Fællesskabsfinansieringen gør 
det muligt at oprette hundredvis af netværk og konferencer og giver anledning til tusindvis af 
KOM (97) 174,25.04.1997. 
Næsten 3 000 mio. I-Cl I og omkring 4% aH'ællesskabsbiulgettel (jl. tabel 10 og 11 ). 
Tallene for 1995, 1996 og 1997 lindes i tabel 5 i rapporterne I30P 1996, 1997 og 1998, l'or sa vidt angår 
deltagerne fra den Europæiske Union: kategorien "Andre" er på 6%. 
12 
publikationer og patenter - aktiviteter, der bidrager til at stimulere den europæiske videnskabs og 
teknologis dynamik. 
For så vidt angår de økonomiske resultater af fællesskabsaktiviteterne er en stor merværdi af 
fællesskabsprogrammerne koordineringen af forskningen: på mange områder ligger Europa i spidsen -
som f.eks. inden for visse miljøsektorer, bioteknologiske sektorer og energisektorer osv. - takket være 
den koordinering af forskningen, som de europæiske programmer muliggør, en koordinering, der ikke 
findes - eller i mindre grad findes - hos visse af vore konkurrenter. Samling af data og ekspertise er et 
andet aspekt af denne "merværdi på europæisk plan", som f.eks. på det medicinske område gør det 
muligt at fremskynde udviklingen af behandlingsformer: 
• det er navnlig takket være undersøgelser gennemført parallelt i flere medlemsstater og 
finansieret over programmet for biomedicin og sundhed, at vi i væsentlig grad har kunnet øge 
vor forståelse af visse former for kræft; 
• det er ligeledes et epidemiologisk overvågningsnet, der modtager støtte fra Den Europæiske 
Union, der opsporede de første ti atypiske tilfælde af Creutzfeldt-Jakob syndromet, der 
mistænkes for at have en forbindelse til "kogalskab". 
Faktisk er det, fordi fællesskabsprojekterne udvælges på grundlag af deres kvalitet, at størstedelen af 
de europæiske forskerteams er nået frem og holder sig i spidsen inden for deres felt. For blot at nævne 
et enkelt eksempel er det takket være TMR-programmet, at fænomenet telekinetisk kvanteflytning, der 
gør det muligt at udvikle nye generationer af computere, blev opdaget. 
Men disse interessante videnskabelige og tekniske resultater bør ikke overskygge det faktum, at 
Unionens største svaghed ikke ligger i dens forskningspotentiale, men i omsætningen af resultaterne af 
denne forskning i økonomiske og kommercielle værdier. Forbedring af denne situation er også et af 
målene i rammeprogrammet, der gennem Innovation-programmet og de andre særprogrammer har til 
formål at fastlægge rammer i Europa, der er favorable for innovation. ESPRIT oprettede således i 1997 
som opfølgning til initiativer gennemført navnlig af GD XIII-D et årligt "Investeringsforum", der skal 
fremme etableringen af forbindelser mellem virksomheder inden for IT og investorer i innovation. 
Andre lignende initiativer er blevet lanceret, særlig på det bioteknologiske område (første konference i 
forummet "Bioteknologi og finansiering"). 
3.2. OPFØLGNING AF RAMMEPROGRAMMERNE 
I overensstemmelse med de retlige afgørelser på området er gennemførelsen af hvert af de 18 
særprogrammer og selve rammeprogrammet blevet evalueret af eksterne paneler med eksperter fra 
medlemsstaterne; evalueringsarbejdet for 1997 blev afsluttet sidst i marts 1998. 
Det panel, der evaluerede rammeprogrammet, bestod af 8 ledende eksperter med Prof. J. Viana 
Baptista, næstformand i IRDAC, som formand. Da evalueringen blev gennemført i den periode, hvor 
debatten om det femte rammeprogram var i gang, rettede panelet i sine overvejelser særlig 
opmærksomheden mod den indfaldsvinkel, der er fastlagt for det kommende rammeprogram, og de 
aktioner i 1997, der er forløbere for denne nye indfaldsvinkel. 
Panelet fremhævede de væsentlige forbedringer, som Kommissionens tjenestegrene allerede har 
gennemført inden for flere områder af programforvaltningen, og Kommissionens bestræbelser på at 
tage resultaterne fra tidligere evalueringer i betragtning. Det konkluderede, at rammeprogrammet alt i 
alt udvikler sig i en positiv retning, og at der er opnået væsentlige resultater inden for særlige områder. 
13 
Man bemærkede forbedringer med hensyn til behandling af forslag, oplysninger til ansøgere, 
nedbringelse af overtegningen, fleksibilitet og koordination i forvaltningen samt samarbejde mellem 
programmerne. Panelet understregede en række områder, der fortjener yderligere opmærksomhed, 
navnlig med hensyn til udvikling af programmet på langt sigt, såsom udvikling af et detaljeret koncept 
for europæisk merværdi, der skal anvendes ved udarbejdelse af programmer/udvælgelse af forslag og 
understøtte output-foranstaltninger og teknikker til konsekvensvurdering. 
3.3. INDGÅEDE KONTRAKTER OG BETALINGER I 1997: ÅRSOPGØRELSE OG RAMMEPROGRAMMER 
De statistiske og budgetmæssige data (jf. bilag II, tabel 1-3B, 5-7) vedrører de kontrakter, der er 
indgået i 1997 samt igangværende projekter under samtlige rammeprogrammer. Disse data angår 
Fællesskabets og Euratoms rammeprogrammer, hvis finansieringsstrukturer for det ijerde 
rammeprogram omfatter tillægsbevillingen, der blev vedtaget i 1997 (tabel 9-11). Indkaldelserne af 
forslag (tabel 4 og 8) vedrører årene 1997 og 1998. 
Tabel 1-8 viser, at Kommissionen i 1997 modtog næsten 24 000 forslag som svar på indkaldelserne af 
forslag, og at der er indgået over 7 000 kontrakter og tillægskontrakter svarende til næsten 3 mia. 
ECU28 og tæt ved 24 000 deltagere. Den 31. december 1997 var over 11 000 projekter under 
gennemførelse, heraf over 10 500 under det fjerde rammeprogram alene. 
De 6 300 kontrakter, der blev indgået i 1997 omfatter i gennemsnit 3,8 deltagere, 2,6 medlemsstater og 
svarer til en gennemsnitlig finansiering på 0,41 mio. ECU (tabel 2), hvilket er lidt under de foregående 
år: dette forklares med den voksende succes for teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV 
og ledsageforanstaltninger, der voksede fra 9,5% af beløbet for kontrakter indgået i 1996 til 13,6 % i 
1997. De samordnede aktioner repræsenterer 6,9% af deltagelsen i 1997. 
For så vidt angår aktioner med omkostningsdeling (AFP), blev der i 1997 som i 1996 indgået over 
4 000 projekter, hvilket gav anledning til næsten 18 000 deltagere. Hvis man tager højde for 
tillægskontrakterne (der næsten udelukkende vedrører aktioner med omkostningsdeling), er der siden 
begyndelsen af fjerde rammeprogram blevet underskrevet næsten 9 700 kontrakter til en værdi af 7,1 
mia. ECU med over 46 500 deltagere. Et gennemsnitsprojekt (AFP) er hermed på 0,73 mio. ECU, 4,8 
partnere og 3,2 medlemsstater. 
I overensstemmelse med forvaltningsregnskabet tages der højde for samtlige interventionsbevillinger 
til fællesskabsforskningen (herunder konkurrencebaserede aktiviteter29 til videnskabelig og teknisk 
støtte) i forbindelse med betalingerne i tabel 1, dvs. 2 487 mio. ECU under tredje rammeprogram 
(tabel 3A), 2 188 mio. ECU under fjerde rammeprogram (tabel 3B). 
For så vidt angår samtlige budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med rammeprogrammerne, der ud 
over interventionsbevillinger omfatter administrationsudgifter og direkte aktioner (FFC), indeholder 
tabel 9 en fordeling af finansieringen, herunder tillægsbevillingen til de forskellige særprogrammer. 
Tabel 10 og 11 indeholder en oversigt over de budgetmæssige forpligtelser (1984-1998) under 
Fællesskabets FTU-rammeprogrammer i løbende priser og i 1992-priser'0. 
28 Forpligtelserne for 1997, for så vidt angår interventionsbevillingerne, er på 3 149 mio. ECU, et tal, der ligger over de 
kontrakter, der blev indgået i 1997. Generelt forklares forskellen mellem forpligtelserne og de indgåede kontrakter med de 
kontrakter, der er indgået forpligtelser om, og som først underskrives af samtlige kontrahenter året efter. 
29 I 1997 som i 1996 tages der kun højde for disse i forbindelse med betalinger. Kvalitative og kvantitative oplysninger 
om disse findes i tabel 1, s. 48 i denne rapport. 
30 De nuværende finansielle overslag blev faktisk vedtaget i 1992 på topmødet i Edinburgh for perioden 1992-1999. 
14 
3.4. GENNEMFØRELSE AF RAMMEPROGRAMMERNE OG MÅL FOR DEN EUROPÆISKE 
FORSKNINGSPOLITIK 
3.4.1. Virksomhedernes deltagelse 
Industriens deltagelse i samtlige rammeprogrammer steg i 1997 efter en pause i 1995 og 1996, 
hovedsageligt på grund af de små og mellemstore virksomheders deltagelse. De kumulerede data for 
de tre første år af det fjerde rammeprogram viser, at virksomhederne i første aktion udgør 43% af 
deltagelsen i Den Europæiske Union (18% til de store virksomheder, 25% til SMV) i aktionerne med 
omkostningsdeling, og 44% af fællesskabsstøtten. 
Industriens deltagelse varierer meget afhængigt af særprogrammerne (jf. tabel 5A og 5B). Blandt de 
fem programmer, hvor virksomhedernes andel i 1997 lå på eller oversteg 50%, var de to vigtigste 
programmer under fjerde rammeprogram "InformationsteknologiM og "Industri- og 
materialeteknologi" (16% og 22% af AFP); de store virksomheder spiller den største rolle heri (tabel 
5B). De små og mellemstore virksomheder spiller en stor rolle i forhold til de store virksomheder i 
aktion 3 "Formidling og nyttiggørelse af resultater" (hvor de alene udgør over 46%), inden for 
transport, hvor de er mere talrige end de store virksomheder, og inden for ikke-nuklear energi. 
3.4.2. Foranstaltninger til fremme af små og mellemstore virksomheders adgang til FTU 
Særprogrammerne har alle oplevet, at SMVs relative deltagelse er steget mellem 1995 og 1997, så den 
i henhold til en ny rapport er den højeste blandt alle offentlige FTU-programmer, nationale eller 
internationale31. SMV repræsenterer i dag 24% af deltagelsen (tabel 5B). 
Det vigtigste resultat med hensyn til SMV deltagelse" vedrører uden tvivl stigningen i antallet af 
SMV, der råder over forskningsmidler, og som deltager i kooperative forskningsprojekter. Næsten 
5 400 SMV har modtaget finansiering til et projekt af denne type mellem 1995 og 1998: mere end 
dobbelt så mange som i det tidligere rammeprogram. 
De teknologifremmende foranstaltninger (TSME) rettet mod SMV har således mellem 1995 og 1997 
gjort det muligt for 2 900 SMV at nyde godt af 1 264 sonderingspræmier og for godt 1 900 andre 
SMV at deltage i et af de 300 igangværende CRAFT-projekter33. Over 80% af de SMV, der modtager 
en forundersøgelsespræmie, har aldrig tidligere deltaget i et fællesskabsprojekt. 
En ny undersøgelse34 har gjort det muligt at påvise, at dette gælder for hele det fjerde rammeprogram: 
64% af de adspurgte SMV deltog for første gang, mens det for 63% af dem også var første gang, de 
deltog i et offentligt FTU-program (regionalt, nationalt eller internationalt). Undersøgelsen viste, at 
rammeprogrammet for forskning og udvikling gør det muligt for SMV at skabe nye kontakter, idet 
50% af dem aldrig har arbejdet sammen med en af de partnere, der har deltaget i projekter finansieret 
" "Anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 1997", KUR 17639, december 1997 
12 De 9 300 SMV, der opnås, når man lægger dem, der er opstillet i tabel 5, sammen for årene 1995-1997, fordeler sig på 
5 400 SMV, der samarbejder med andre typer af deltagere (store virksomheder, forskningscentre, universiteter) om 
forskningskontrakter, og 3 900 SMV, der drager fordel af teknologifremmende foranstaltninger. 
" De 9 300, der opnås, når man lægger dem, der er opstillet i tabel 5, sammen for årene 1995-1997, omfatter kun de 
organisationer, der har underskrevet en kontrakt med Kommissionen. De associerede kontrahenter som f.eks. de 1 700 
SMV, der også modtager støtte som deltagere 1 sonderingspræmier, fremgår ikke af disse tal. Ligeledes nyder en lang 
række SMV godt af fællesskabsprogrammerne for FTU som underkontrahenter uden, at Kommissionen kan bogføre deres 
deltagelse eller den finansiering, de har modtaget. 
34 "SMV's deltagelse i Den Europæiske Unions fjerde rammeprogram for FTU", der er under udgivelse. 
15 
under rammeprogrammet. Endvidere har tildelingen af sonderingspræmier øget den andel af projekter 
indsendt af SMV i 1995 og 1996, som blev udvalgt: fra 28% til 41% for så vidt angår kooperative 
forskningsprojekter. Med hensyn til CRAFT-projekterne har stigningen været mindre kraftig (fra 47% 
til 49%), men i dette tilfælde har sonderingspræmierne gjort det muligt for en ny kategori af SMV at 
deltage i FTU-rammeprogrammet. 
Med et gennemsnit på 6 til 7 SMV pr. CRAFT-projekt kan man skønne, at de forventede indkaldelser 
i 1998 vil bringe den samlede deltagelse i det fjerde rammeprogram op på omkring 12 500 SMV mod 
5 400 for det foregående rammeprogram. På grundlag af undersøgelsen og disse skøn skulle det 
således være tæt på 8 000 SMV (heraf over 5 000 takket være TSME), som i løbet af det fjerde 
rammeprogram har deltaget for første gang ikke blot i et forskningsprojekt med en international 
dimension, men også i et offentligt FTU-program. 
3.4.3. Fællesskabsforskningens bidrag til udviklingen af den europæiske økonomi 
FTU-rammeprogrammet bidrager aktivt til industriens konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse 
gennem produktion af viden på højt plan. Dette er særdeles vigtigt for udviklingen af Unionens 
produktionskapacitet og udgør en nødvendig forudsætning for, at der kan stå menneskelige ressourcer, 
som opfylder nye behov, til rådighed. Ud over rammeprogrammets direkte bidrag til beskæftigelsen35, 
øger det forskermiljøets dynamik og produktionskapacitet, idet det supplerer forskningsindsatsen på 
nationalt og regionalt plan (subsidiaritetsprincippet). Det gør det navnlig muligt at stadfæste dets 
europæiske dimension, der har vist sig at være et stadigt vigtigere element i vækst og beskæftigelse, 
gennem de talrige forbindelser, det skaber mellem de forskellige aktører, som udgør det (siden starten 
af det fjerde rammeprogram er der blevet etableret 160 000 forbindelser mellem partnere fra EU, heraf 
næsten 60 000 i 1997). I relation hertil skal ligeledes nævnes programmet for forskeruddannelse og -
mobilitet. 
En undersøgelse afsluttet i 1998 vedrørende afsluttede projekter under Brite-EuRam-programmet har 
vist, at virksomhedernes deltagelse i fællesskabsforskningen resulterer i et stort økonomisk afkast: 
næsten halvdelen af de implicerede virksomheder har kunnet øge deres omsætning; 40% af dem har 
faet adgang til nye markeder; 40% af dem har kunnet øge deres beskæftigelse. En anden undersøgelse 
af samtlige projekter under Esprit-programmet36 har ligeledes vist, at 1 ECU investeret i forskning 8 år 
senere har givet 11 ECU i økonomisk afkast. 
Takket være støtte fra programmet "Forskeruddannelse og -mobilitet" har nogle tusinde unge 
videnskabsfolk kunnet forbedre deres uddannelse i et andet land end deres eget, og de har kunnet give 
deres forskning et skub fremad, idet de hurtigere er nået frem til relevante og anerkendte resultater. 
Det igangværende program vil således, når det afsluttes, have gjort det muligt at støtte 
forskeruddannelse for 6 500 forskere/år inden for rammerne af netværksaktiviteten og omkring 5 600 
forskere/år inden for "Marie Curie"-stipendierne. Aktiviteten "Store forskningsanlæg" under 
programmet har gjort det muligt at lette europæiske forskeres adgang til store forskningsanlæg med 
høje omkostninger, så de kan udføre visse forskningsopgaver. Denne aktivitet er navnlig vigtig for 
forskere, som arbejder i de regioner i fællesskabet, der ligger længst væk fra disse anlæg. 
Sammenslutningen af "Marie Curie"-stipendiater, der blev oprettet i 1997, og dens antenner i alle 
medlemsstaterne er endvidere et fremragende instrument til dialog, samt et informations- og 
35 FTU-rammeprogrammet beskæftiger et betydeligt antal personer, som arbejder inden for videnskab og teknologi, idet 
det i 1997 omfattede næsten 24 000 virksomheder, universiteter og forskningscentre i 6 000 projekter. 
36 "Pilotevaluering af økonomiske virkninger, området HPCN - ESPRIT", Kontoret for De Europæiske Fællesskabers 
officielle publikationer, 1997. 
16 
bistandsorgan for modtagere af "Marie Curie"-stipendier under og efter den periode, hvor de har 
modtaget stipendiet. 
Kommissionen har langvarig erfaring med evaluering af FTU-programmerne, men stillet over for 
vanskelighederne med evaluering af FTU's socioøkonomiske indvirkninger, har Kommissionen 
indledt overvejelser angående forbedrede evalueringsmetodikker, idet den forsøger at styrke deres 
evne til at måle programmernes resultater. 
4. FORVALTNING AF FORSKNINGEN 
I forbindelse med debatten om Kommissionens forslag til femte rammeprogram og udarbejdelsen af 
forslag til særprogrammer er der i løbet af året og ind i 1998 rettet megen opmærksomhed mod 
forvaltningen. Ud over bestræbelserne på at sikre en gradvis forøgelse af effektiviteten og kvaliteten af 
forvaltningen blev der gjort væsentlige fremskridt inden for udvikling og videreudvikling af 
forvaltningssystemerne, så de fuldt ud afspejler de nye principper om, at gennemførelsen af femte 
rammeprogram skal gøres mere målrettet, koordineret og fleksibel. 
På anbefaling fra kommissæren med ansvar for forskning, Edith Cresson, på mødet i Rådet 
(forskningsministrene) den 15. maj 1997 nedsatte man en gruppe bestående af personlige 
repræsentanter for forskningsministrene, som mødtes tre gange i årets løb. Gruppen blev nedsat for, at 
Kommissionen "... på ad /zøc-basis (skulle) tilvejebringe ...mere detaljerede oplysninger om 
retningslinjerne for gennemførelse og forvaltning af programmet...". 
På de tre møder drøftede man i gruppen de væsentligste spørgsmål vedrørende gennemførelse af 
programmet inden for EU's FTU-programmer. Disse møder åbnede mulighed for konstruktive 
drøftelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne, idet man kunne identificere problemer, afklare 
spørgsmål og enes om de overordnede principper for programforvaltningen. Drøftelserne omhandlede 
især åbenhed, programudvalgenes rolle i det mere strategisk orienterede femte rammeprogram, 
netværkene af formidlere af information og bistand til forslagsstillere samt Kommissionens eksterne 
rådgivningsorganer. En repræsentant for Kommissionen var formand for gruppen, og formandens 
rapport om de primære resultater af gruppens arbejde udgjorde et væsentligt bidrag til Rådets 
konklusioner om gennemførelse og forvaltning af Fællesskabets FTU-programmer, der blev vedtaget 
på forskningsministrenes møde den 10. november 1997. 
Ministrene bekræftede behovet for tættere forbindelser til forskerne, erhvervslivet og brugerne ved 
gennemførelsen af det femte rammeprogram og behovet for at tilpasse forvaltningsstrukturen for at 
øge fleksibiliteten. Efter den politiske aftale om en fælles holdning, der blev indgået ved 
forskningsministrenes møde i februar, banede deres konklusioner vejen for yderligere drøftelser på et 
uformelt ministerielt kollokvium i London den 28. april 1998, hvor opmærksomheden især var rettet 
mod de forvaltningsmæssige aspekter af SMV-deltagelse og stipendier til uddannelse/mobilitet samt 
generelle spørgsmål vedrørende forvaltning. 
På det uformelle kollokvium fremlagde Kommissionen en række forslag vedrørende tilpasning af 
forvaltningssystemet for det femte rammeprogram, herunder: 
• Regelmæssig "benchmarking" for at sammenligne Kommissionens resultater med andre 
forskningsorganisationers (den første af disse evalueringer, som blev gennemført af uafhængige 
konsulenter i starten af 1998, viste, at Kommissionens administrative omkostninger er lavere end 
både medlemsstaternes og andre europæiske forskningsorganisationers). 
• Opstilling af tidsfrister for væsentlige skridt i processen fra projektforslag til forskningskontrakter. 
17 
• Retningslinjer for nedsættelse af eksterne "rådgivende grupper", der rådgiver Kommissionen om 
forskningsprioriteterne, og som skal sikre åbenhed, idet de fungerer som kommunikationskanaler 
mellem Kommissionen og de forskellige involverede parter (forskere, erhvervsfolk, brugere). 
• Et piloteksperiment med "værtsstipendier" for Marie Curie-forskningsstipendiater, hvor 
Kommissionen er ansvarlig for udvælgelse af værtsinstitutionerne, som selv skal udvælge 
stipendiater på grundlag af kriterier fastlagt af Kommissionen (udvælgelsen skal bekræftes af 
Kommissionen). 
• Ordninger, derpå basis af resultaterne af det fjerde rammeprogram skal sikre bedre forvaltning af 
SMV-specifikke foranstaltninger, herunder etablering af et fornyet og styrket informations- og 
bistandsnet samt oprettelse af et enkelt kontaktpunkt for SMV, der dækker alle programmer under 
det femte rammeprogram. 
Kommissionen understregede desuden sin interesse for mulighederne for strategiske 
forskningsinitiativer inden for det femte rammeprogram, som gennem en frivillig indsats fra forskerne 
ville omfatte gruppering af projekter ("clustering") omkring særlige mål med mere udbredt 
selvstændighed for projektkoordinatorerne og forenkling af administrationen, imens de, der deltager, 
far adgang til en større og mere koordineret FTU-aktivitet. 
Hvad angår mere detaljerede aspekter ved forvaltningen har Kommissionen, som anført i den sidste 
årsrapport, nedsat en gruppe på tværs af tjenestegrenene, der skal undersøge alle processer ved 
gennemførelsen af programmerne og navnlig ændringer, der skal foretages i forbindelse med det femte 
rammeprogram. Da Kommissionens forslag til opbygningen af det femte rammeprogram lå fast, 
fortsatte gruppen sit arbejde i 1997, og sidst på året nedsatte den en række ekspertgrupper, der 
foretager mere detaljerede undersøgelser af særlige spørgsmål. Disse grupper arbejder fortsat med at 
afdække alle væsentlige spørgsmål vedrørende programforvaltning, herunder Kommissionens interne 
procedurer og uddelegering, kontraktspørgsmål, procedurer til evaluering af forslag og 
evalueringshåndbøger, harmonisering og forenkling af dokumentation (herunder formularer, 
informationspakker osv.), informations- og bistandsnet, projektovervågning og -evaluering, statistik-
og informatiksystemer til brug ved forvaltningen af det femte rammeprogram (herunder elektronisk 
indsendelse af forslag). 
18 
Aktion 1 under det fjerde rammeprogram og Euratom-rammeprogrammet 19 
Informations- og kommunikationsteknologi 19 
1. Telematik 19 
2. Kommunikationsteknologi 22 
3. Informationsteknologi 24 
Industriteknologi 28 
4. Industri- og materialeteknologi 28 
5. Måling og prøvning 31 
Miljø 33 
6. Miljø og klima 33 
7. Havforskning og-teknologi 36 
Biovidenskaber og bioteknologi 38 
8. Bioteknologi , 38 
9. Biomedicin og sundhed 40 
10. Landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, 
skovbrug, akvakultur og udvikling af landdistrikter) 43 
Energi 45 
11. Ikke-nuklear energi 45 
12. Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 49 
13. Kontrolleret termonuklear fusion 51 
14. Transport 54 
15. Målrettet socioøkonomisk forskning 57 
Anden aktion under det fjerde rammeprogram 60 
Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer 60 
Tredje aktion under det fjerde rammeprogram 63 
Formidling og nyttiggørelse af resultater 63 
Fjerde aktion under det fjerde rammeprogram 66 
Fremme af forskeruddannelse og -mobilitet 66 
Det Fælles Forskningscenter (FFC) 69 
Konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske 
støtteforanstaltninger 73 
18 - A 
FØRSTE AKTION I DET FJERDE RAMMEPROGRAM 
" y\]'\ ' OG 
EURATOM-RAMMEPROGRAMMET 
INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 
1. TELEMATIK 
Aktiviteter i 1997 
Telematikprogrammet er et brugerorienteret forskningsprogram, 
der sigter mod anvendelse af informations- og/eller 
kommunikationsteknologi i samfundet for dermed at skabe nogle 
af byggestenene til Europas informationssamfund. Programmets 
aktiviteter er relevante for en lang række andre europæiske 
politikker inden for f.eks. transport, sundhed, uddannelse. Ved 
udgangen af 1997 forvaltede telematikprogrammet ca. 500 
projekter i alt, heraf over 450 projekter med omkostningsdeling. 
I årets løb blev der indgået kontrakter på grundlag af tre 
indkaldelser af forslag: den fjerde generelle indkaldelse gav 
anledning til 179 nye projekter, heraf 140 projekter med 
omkostningsdeling; indkaldelsen vedrørende integrerede 
applikationer på digitale anlæg (IADS) resulterede i 21 nye 
kontrakter, heraf 11 projekter med omkostningsdeling; den fælles 
indkaldelse af forslag vedrørende multimedieteknik til 
uddannelsesformål (EMM) berørte 6 programmer (Telematik, 
ESPRIT, Målrettet Socioøkonomisk Forskning, TEN-Telecom, 
Leonardo da Vinci og Socrates) og resulterede i 29 nye projekter, 
heraf 25 projekter med omkostningsdeling. Den femte indkaldelse 
af forslag til området "forskningsnet" resulterede i et nyt projekt 
med omkostningsdeling, der underskrives i 1998. En fælles 
indkaldelse af forslag blev i december 1997 lanceret under 
transportprogrammet sammen med området "Telematik til 
transport". 
Tidsrummet mellem sidste frist for indsendelse af forslag og 
undertegnelse af de fleste kontrakter blev reduceret til fem 
måneder (syv måneder i 1996). Denne væsentlige forbedring er 
opnået gennem en kombination af grundig evaluering og brugen af 
indkaldelse af forslag i to trin med foreløbige forslag og endelige 
forslag. I forbindelse med indkaldelserne i 1997 har der desuden 
været et fald i "overtegningen" af budgettet sammenlignet med 
tidligere år. Ydermere har der været en tendens til at udvælge 
større projekter (navnlig omfatter aktiviteterne vedrørende 
integrerede applikationer på digitale anlæg (IADS) projekter med 
en gennemsnitlig EU-støtte på 4,5 mio. ECU, hvilket afspejler 
dette initiativs tværsektorielle karakter). 
Ved den anden årlige gennemgang af projekterne deltog 261 
uafhængige eksperter, som foretog en teknisk gennemgang af 355 
projekter, hvoraf 30 blev undersøgt nærmere. Eksempler på 
resultater 
100 000 alvorligt 
bevægelseshæmmede 
europæere vil opnå øget 
livskvalitet og større 
uafhængighed gennem 
Focus-projektets 
udvikling af en 
standardiseret metode til 
at udstyre kørestole med 
forskelligt hjælpeudstyr. 
TESTLAB-projektet, som 
giver blinde og 
svagtseende læsere 
adgang til 
bibliotekskataloger og 
dokumenter, har 
gennemført 
demonstrations­
aktiviteter 25 steder i 
1997. 
Overvågning af 
luftkvaliteten har 
afgørende betydning for 
menneskers sundhed. 
EMMA-projektet har 
udviklet et effektivt 
telematisk 
miljøforvaltningssystem, 
der sikrer 24-/48-timers 
prognoser vedrørende 
luftforurening, så der kan 
indføres 
trafikbegrænsninger eller 
træffes andre 
foranstaltninger for at 
mindske risiciene. 
19 
I den årlige tilsynsrapport fremhæves de forbedringer, der i løbet 
af 1997 er sket med hensyn til effektivitet og åbenhed i 
programforvaltningen, overensstemmelse mellem projekt­
udvælgelsen og de oprindelige mål og arbejdsprogrammet, 
formidlingsaktiviteternes relevans samt den vægt, der lægges på 
resultatindikatorer, der er relevante for de enkelte sektorer. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
Programmet dækker hele rækken af FTU-aktiviteter lige fra 
anvendt forskning til demonstration under realistiske forhold. Ved 
at udvikle komponenter til systemer og specifikke tjenester og ved 
at integrere dem i generiske applikationer bidrager programmet til 
at opfylde samfundsbehov på områder af almen interesse og til at 
forbedre erhvervslivets og de offentlige tjenesters 
konkurrenceevne samt til gennemførelsen af andre relevante EU-
politikker. I 1997 gik de udvalgte projekter fra de første to 
indkaldelser ind i demonstrationsfasen, som vil give foreløbige 
indikationer af resultaternes indvirkninger på væsentlige 
socioøkonomiske mål såsom beskæftigelse, markedsudvikling og 
samhørighed. 
Styrkelse af erhvervslivets videnskabelige og teknologiske 
grundlag og forbedring af den europæiske konkurrenceevne 
Projekterne har resulteret i prototyper på telematiksystemer og 
-tjenester, der integrerer forskellige former for udstyr, algoritmer 
og softwareværktøjer med henblik på at stille nyskabende tekniske 
løsninger til rådighed for potentielle brugere, som imødekommer 
deres behov og forventninger. Programmet styrker det europæiske 
erhvervslivs teknologiske grundlag (dette gælder 35% af alle 
deltagere) og gør det dermed muligt for hardware-, software- og 
servicevirksomheder at øge deres konkurrenceevne på de nye 
markeder for multimedieapplikationer og -tjenester. Øget 
strukturering af de forskellige brugersamfund og hurtigere 
anvendelse af resultaterne af FTU fremmes i væsentlig grad 
gennem inddragelse af brugerne i alle projektfaser. 
En vigtig nyskabelse i programmet i 1997 var iværksættelsen af 11 
store demonstrationsprojekter med integrerede applikationer på 
digitale anlæg. I disse projekter vil man udvikle, implementere, 
afprøve og evaluere interaktive, digitale anlæg for at støtte og 
videreudvikle en lang række flersproglige og tværsektorielle 
tjenester. I projekterne sigter man mod at åbne adgang til en lang 
række offentlige og private tjenester via et centralt punkt og 
derved i væsentlig grad øge erhvervslivets kapacitet til at levere 
relevante tjenester til informationssamfundet i det 21. århundrede. 
Støtte til de øvrige EU-politikker 
I 1997 gik de fleste projekter under telematikprogrammet ind i 
demonstrationsfasen under realistiske forhold med et stort antal 
brugere. Projekterne vil således have direkte indflydelse på 
udformningen af informationssamfundet og vurderingen af den 
europæiske samfundsmodel. 
20 Prototypen på en 
"sikker" bil, der kan 
overvåge førerens 
tilstand og om 
nødvendigt træffe 
afhjælpende 
foranstaltninger, er 
blevet udviklet af SAVE-
projektet. Dette rummer 
mulighed for at reducere 
antallet af færdselsuheld 
med op til 30%. Flere 
uheldsofre vil blive 
reddet, efter at HECTOR-
projektet har udviklet et 
telematisk 
kommunikationssystem, 
der forbinder 
uheldsstedet direkte til 
intensivafdelingen via 
en ambulance, således at 
de, der yder førstehjælp 
kan vejledes direkte af 
eksperter. 
Politistyrker og 
beredskabstjenester over 
hele Europa kan nu 
bekæmpe kriminalitet og 
svindel på tværs af 
grænserne mere effektivt 
ved hjælp af et flersprogligt 
kommunikationssystem 
udviklet af LlNGUANET-
projektet, som oversætter 
enkle tekster, hvor dette er 
hensigtsmæssigt. Der er 
rapporteret om mange 
praktiske resultater, såsom 
opsporing af stjålne 
køretøjer, forhindring af 
bortførelser og 
tilbageholdelse i 
narko! ikasager. 
Den fælles indkaldelse vedrørende multimedieteknik til 
uddannelsesformål støtter direkte Fællesskabets uddannelses­
politik som beskrevet i hvidbogen om uddannelse ved at udvikle 
multimedietjenester, der åbner for lige muligheder for adgang til 
uddannelse af høj kvalitet, uanset hvor eleverne bor. Desuden 
rummer projekterne i bibliotekssektoren nye muligheder for at 
åbne for adgang til den store mængde viden, der traditionelt findes 
i biblioteker, museer og gallerier. 
Beskæftigelsespolitikken støttes af bestræbelserne i de forskellige 
projekter, idet der udvikles prototyper af nye tjenester og skabes 
nye beskæftigelsesmuligheder. Beskæftigelsespolitikken 
understøttes direkte af projekter på administrations- og 
uddannelsesområdet, som fremmer distancearbejde og bedre 
information til arbejdsløse og arbejdsgivere. 
Projekterne vedrørende sundhed, handicappede og de ældre 
bidrager direkte til politikken vedrørende borgernes livskvalitet. I 
projekterne demonstrerer man nu applikationer, som vil sikre 
højere livskvalitet for mennesker, der bor i fjerne områder, ved at 
åbne for adgang til fjerndiagnosticering og udvikling af smart 
cards til sygejournaler vil gøre det sikrere og lettere for borgerne 
at rejse. 
I transportsektoren vedrører projekterne alle former for transport 
(vej-, jernbane-, luft- og søtransport samt multimodal transport), 
og man er begyndt at demonstrere telematikapplikationers 
potentiale for at forbedre de forringede transportforhold ved at øge 
nettenes effektivitet og de rejsendes sikkerhed og reducere 
miljøpåvirkningen. Miljøbeskyttelsespolitikken støttes af de 
applikationer, der i miljøsektoren udvikles for at forbedre 
overvågningen af miljøet, og prognoser vedrørende forurening af 
luften, vandet og jorden. 
Man overvinder i højere og højere grad barriererne mellem 
mennesker, der taler forskellige sprog, og mellem mennesket og 
maskinerne takket være datalingvistik og informationsteknik. 
Aktiviteterne på disse områder skaber systemer, der kan anvendes 
i en lang række erhvervsmæssige og samfundsmæssige 
applikationer til at behandle komplekse spørgsmål såsom software 
og betjeningsgrænseflader på flere sprog, samspillet mellem 
menneske og computer, kommunikation mellem mennesker ved 
hjælp af ny teknologi samt lettere adgang til og anvendelse af 
information på multimedier. En meget fleksibel og 
stærk platform, der er 
udviklet af COOPWWW-
projektet anvendes som 
infrastruktur til 
gruppesamarbejde hos et 
stigende antal 
europæiske 
forskningsprojekter og 
ansete europæiske 
brugere såsom politikere 
inden for regional 
udvikling og 
beskæftigelse. En række 
kompatible værktøjer og 
tjenesteydelser er blevet 
samlet og integreret med 
en opgraderet version af 
det såkaldte BSCW-
kerneprogram, som 
allerede er installeret på 
over 200 Websider over 
hele verden. 
Arbejdsprogram for 1998 
Aktiviteterne i programmet for 1998 vil i høj grad være rettet mod 
formidling og anvendelse af resultaterne fra projekterne. De første 
bestræbelser i denne retning vil være tilrettelæggelse af en stor 
konference og udstilling i februar i Barcelona, hvor man vil 
udbrede kendskabet til de første resultater fra projekterne og 
fremhæve deres bidrag til informationssamfundet. Denne vil blive 
efterfulgt af sektorspecifikke konferencer i årets løb samt en række 
publikationer og formidling af resultaterne fra programmet på 
Internettet. 
21 
2. AVANCEREDE KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGIER OG -TJENESTER (ACTS) 
Aktiviteter i 1997 
Programmet ACTS er nu fuldt operationelt. På baggrund af den tredje 
og sidste indkaldelse af forslag i 1997 har man besluttet at støtte 
yderligere 89 projekter, som styrker arbejdet inden for strategiske 
hovedområder, såsom Internet-tjenester ved høj hastighed, avanceret 
optisk kommunikation og nye former for teknologi, som vil gøre det 
lettere at finde information. 
Samdrift og standardisering har altid været centrale emner inden 
for EU's FTU på kommunikationsområdet. I 1997 blev Europas 
førende position på væsentlige områder styrket yderligere gennem 
konsolidering af samarbejdet om udviklingen af fælles 
retningslinjer for avanceret infrastruktur og udbredelse af tjenester. 
Arbejdet under ACTS-programmet har desuden bidraget til 
fastlæggelse af retningslinjer inden for elektronisk handel, adgang 
til den kulturelle arv gennem multimedier og nye arbejdsmetoder. 
Den kritiske, tekniske gennemgang af hvert projekt, som finder 
sted en gang om året, har desuden igen vist sig at være en 
værdifuld metode, hvorved projekterne kan omlægge arbejdet i et 
teknisk og lovgivningsmæssigt miljø, som ændrer sig hurtigt, og 
som sikrer en høj grad af europæisk 'merværdi' af offentlige 
investeringer. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
Styrkelse af Europas videnskabelige og teknologiske grundlag: 
Efter et årti med samarbejde om udvikling af teknologi og aftaler 
om fælles specifikationer og standarder har Europas erhvervsliv et 
stærkt grundlag, og det er verdens førende i udviklingen på en 
række hovedområder. Alle de største europæiske 
telekommunikationsnetoperatører, producenterne af udstyr og de 
ledende radio- og tv-stationer og kabel-tv-operatører samarbejder i 
ACTS-programmet. I 1997 omfattede deres samarbejde mere end 
1 000 andre virksomheder og universiteter, og det har resulteret i 
partnerskaber med organisationer i 23 andre lande uden for EU. 
Forbedring af den europæiske konkurrenceevne: 
I 1997 viste den første evaluering af udbyttet af deltagelse i 
ACTS-programmet, at over halvdelen af projekterne allerede har 
forbedret partnernes konkurrenceevne på verdensplan. Deltagelse i 
EU's FTU-aktiviteter anses desuden for at bidrage til hurtigere 
udvikling af produkter og tjenesteydelser (over 400 nye systemer 
og komponenter er nu undervejs), færre risici ved investering og 
mere målrettede forretningsstrategier. Der er allerede 
offentliggjort mere end 1 300 tekniske dokumenter, der er ydet 
mere end 345 bidrag til standardiseringsorganer og der er 
registreret over 40 nye patenter. 
Et af de vigtigste resultater af ACTS-samarbejdet er opnået 
gennem aftalen om specifikationer for den næste generation af 
midler til mobil kommunikation gennem multimedier: UMTS-
systemet. Denne aftale, som faldt på plads efter et langvarigt og Eksempler på 
resultater 
Avancerede optiske 
kommunikationsnet 
over flere bølgelængder 
vil udgøre 
infrastrukturen for den 
eksplosive vækst i 
Internets-tjenester og 
datakommunikation. 
Aftalen om fælles 
specifikationer for 
UMTS (Universal 
Mobile 
Telecommunications 
System) vil åbne 
mulighed for hurtig og 
sammenhængende 
markedsudvikling i 
Europa og andre steder. 
22 
omhyggeligt analysearbejde i RACE- og ACTS-projekterne, vil 
give det europæiske erhvervsliv et forspring i udviklingen af 
produkter og tjenesteydelser, og den vil give Europas borgere tillid 
til tværnational anvendelse og værdien af nye investeringer på 
længere sigt. 
Ligeledes er der opnået væsentlige resultater med hensyn til fælles 
standarder for digital video/T V og bi liedkodning, som nu også 
finder udbredt anvendelse på Internettet. 
Fremme af vækst og beskæftigelse : 
Telekommunikationssektoren samt radio- og tv-sektorerne 
voksede fortsat med over 8% i 1997, hvilket er et godt stykke over 
niveauet for økonomien som helhed. Ydermere bidrager den mere 
udbredte anvendelse af nye kommunikationssystemer til vækst og 
beskæftigelse. FTU-aktiviteterne under ACTS bidrager direkte til 
nye former for sikker, elektronisk handel og til øgede 
beskæftigelsesmuligheder ved at åbne mulighed for nye 
arbejdsformer, navnlig forskellige former for distancearbejde. 
Disse udviklingstendenser er nu det centrale i europæiske og 
nationale strategier for beskæftigelse og innovation i små 
virksomheder. 
Forbindelsen mellem bæredygtig vækst og udviklingen af 
informationssamfundet blev i 1997 styrket gennem initiativer i det 
europæiske forum for informationssamfundet og ACTS-
programmet. I 16 projekter har man samarbejdet for at fremme 
anvendelsen af nye kommunikationssystemer med det formål at 
opnå bæredygtighed gennem fælles retningslinjer. 
På området vedrørende elektronisk handel bygger de fælles 
retningslinjer for interoperabilitet og forbrugerbeskyttelse, der 
blev offentliggjort i 1998, direkte på samarbejde inden for 
rammerne af ACTS-programmet. Denne aftale vil styrke det indre 
marked yderligere og fremme hurtig anvendelse af nye 
forretningsmetoder blandt SMV, hvilket vil gavne beskæftigelsen. 
Arbejdsprogram for 1998 
Allerede sidst i januar 1998 er der gennemført en omfattende 
teknisk gennemgang af alle ACTS-projekter. Denne baner vej for 
både omlægning af noget af arbejdet og for iværksættelse af de 
nye projekter, der blev udvalgt i forbindelse med indkaldelsen af 
forslag i 1997. Tildelingen af budgetressourcer vil således være 
tilendebragt medio 1998, og indsatsen vil da blive rettet mod at 
maksimere udbyttet af resultaterne og sikre en gnidningsløs 
overgang til det femte rammeprograms del om 
informationssamfundet. 
Samarbejdet med organisationer i Central- og Østeuropa vil blive 
styrket væsentligt i kraft af de nye projekter i 1998. Derudover vil 
aftaler vedrørende videnskab og teknologi med Israel og USA 
støtte det voksende samarbejde med de største virksomheder i 
disse lande. Digitalt tv og 
Internetvideo-tj enester 
vil åbne nye muligheder 
for europæisk kreativitet 
med et enkelt sæt 
tekniske standarder, der 
støtter hurtig 
markedsføring. 
Nye arbejdsformer og 
elektronisk handel åbner 
nye muligheder for 
millioner af europæere 
og små virksomheder. 
Over 500 større forsøg 
støttes gennem ACTS-
projekter i 1998. 
23 
3. INFORMATIONSTEKNOLOGI (ESPRIT) 
ESPRIT har favoriseret fremskridt både inden for FTU og inden 
for anvendelse af informationsteknologi (IT), og har således 
videreført sit bidrag til forøgelsen af hele den europæiske industris 
konkurrenceevne. Ud over den vægt, der lægges på at forene 
brugere og leverandører på at tidligt stadium, styres valget af 
udsigterne til industriel anvendelse. Ledsageforanstaltninger 
integreres i FTU-projekterne med det hovedformål at fremme 
"take-up" af IT i en lang række forskellige sektorer. 
Aktiviteter i 1997 
Tre nye indkaldelser af forslag er blevet lanceret på grundlag af et 
arbejdsprogram, der ajourføres hvert år. Dette program har et 
dobbelt formål: at tage højde for de seneste data inden for den 
teknologiske og industrielle udvikling og at indføre en ny tematisk 
indfaldsvinkel. Denne gør det muligt at overvinde visse kløfter, 
som opstår på grund af en indfaldsvinkel opdelt på 
teknologiområder, og at koncentrere indsatsen omkring 
reaktionerne på nøgleemner såsom: elektronisk handel, mobilitet; 
adgang til information og til interfaces, lærlingeuddannelse og 
erhvervsuddannelse inden for industrien. Der er endvidere blevet 
lanceret indkaldelser af fælles forslag sammen med programmet 
"Industri- og materialeteknologi": en vedrørende intelligente 
fremstillingssystemer (en aktion, der ligeledes er genstand for 
internationalt samarbejde), en anden vedrørende luftfart. Endelig 
har ACTS og ESPRIT i deres respektive indkaldelser af forslag 
hver afsat 10 mio. ECU til emner omkring satellitkommunikation. 
Disse aktioner og opfølgningen af emner såsom intellektuel 
ejendomsret og Web har givet anledning til et snævert samarbejde 
mellem de berørte programmer. 
Andelen af nye deltagere anslås til omkring 30%. For hele 
programmet i perioden 1994-1997 var successatsen - alle 
procedurer tilsammen - på omkring 20%. 
SMV (hvoraf omkring 85% har færre end 100 ansatte) deltager i 
75% af projekterne; de modtager 25% af den samlede finansiering 
og repræsenterer 34% af samtlig deltagelse. De store 
virksomheder modtager 41% af finansieringen og repræsenterer 
28% af deltagelsen. Man ser hyppigt sammensætningen "SMV-
leverandør/stor virksomhed-bruger". Endvidere stiger antallet af 
sonderingspræmier langsomt, men det nåede op på i alt 85 i 
slutningen af 1997. 
I slutningen af 1997 havde 2 % af ESPRIT-projekterne deltagelse 
af en organisation fra et tredjeland. I forbindelse med de 
intelligente produktionssystemer havde 9 af de 12 iværksatte 
projekter deltagelse af en organisation fra EU. Endelig blev der i 
1997 lanceret 53 nye INCO-projekter vedrørende IT, heraf 33 
sammen med lande i Central- og Østeuropa/nye uafhængige stater 
og 12 med middelhavslandene. 
Multimediedatabasen PROSOMA supplerer de sektorielle 
formidlings- og informationsaktioner. Den indeholder ligeledes 
24 Eksempler på 
resultater 
Strømforbruget i 
mobiltelefonernes 
essentielle dele er blevet 
reduceret med en faktor 
5. Endvidere muliggør 
brugen af et 
multichipmodul en ny 
betydelig vægtreduktion 
og en reduktion af 
dimensionerne og 
tykkelsen. 
Der er gjort teknologiske 
gennembrud inden for 
store dimensioner og 
stærk lysintensitet i 
forbindelse med flade 
skærme med en aktiv 
matrice af flydende 
krystaller, som vil blive 
anvendt til professionelle 
tv-skærme og store tv-
skærme med for- og 
bagprojektion. 
Der er gjort store 
fremskridt inden for den 
elektroniske signatur, 
sikkerhedsanordninger og 
kryptografi. Denne øgede 
sikkerhed er afgørende for 
den elektroniske handels 
succes. De resultater, som 
flere projekter har opnået, 
markedsføres, herunder 
også i USA. 
resultaterne af 280 ESPRIT-aktioner. Den udvikler sig til 
stadighed og bør blive udvidet betydeligt i 1998. Den er 
tilgængelig via nettet (http://www.cordis.lu/esprit/home.html); 
periodiske udgivelser af CD-Rom'er og tryksager uddeles i 
forbindelse med forskellige arrangementer (særlig på den årlige 
EITC-konference 1997). 
De vigtigste henstillinger fremsat i forbindelse med 
femårsevalueringen af programmet og i forbindelse med den årlige 
undersøgelse, er: sammenlægning af programmer inden for IT og 
kommunikation i et enkelt program; fremskyndelse af 
markedsføringen af resultaterne, f.eks. ved at nedbringe 
projekternes gennemsnitlige varighed, der i øjeblikket er på 25 
måneder, til 18 måneder; finansiering af nyfremkommende 
virksomheders projekter; udvikling af en fælles vision for FTU og 
markedstendenserne, ' forenkling og fremskyndelse af de 
administrative procedurer. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætningcr 
Styrkelse af det europæiske, videnskabelige og teknologiske 
grundlag og af industriens konkurrenceevne. 
ESPRIT giver de europæiske, virksomheder mulighed for at 
erhverve den kompetence, der er uundværlig for, at de kan øge 
deres konkurrencedygtighed gennem samarbejde med omkring 
4 210 virksomheder og 2 220 forskningscentre og 
universitetsteams. Det yder støtte til vigtige FTU-aktiviteter på 
områder af stor betydning: komponentteknologi og undersystemer, 
softwareteknologi, højperformant beregning, indbyggede 
systemer, distribueret computerteknologi og netværk, teknologier 
til virksomhedsprocesser og elektronisk handel, 
multimediesystemer, mikroprocessorer, integrering i fremstillings­
processen samt langsigtet forskning. 
ESPRIT er åbent for samtlige industrisektorer; omkring 60% af 
industriens deltagelse repræsenteres af brugerne, hvilket vidner 
om programmets spredning til hele den økonomiske sfære. 
Eksempelvis kan det nævnes, at mikroelektroniske komponenter 
og mikroprocessorer nu repræsenterer 20% af værdien af de 
elektroniske systemer, hvor verdensmarkedet anslås til at have en 
værdi af 1 160 mia. dollars i år 2000. I en lang række sektorer er 
det af afgørende betydning, at virksomhederne har kapacitet til at 
indføre specifik knowhow i deres produkter, i komponenterne på 
basis af silicium, der på samme tid har hardware- og software­
funktioner. ESPRIT har endvidere stor mulighed for at indvirke på 
konkurrenceevnen og beskæftigelsen. En undersøgelse har vist, at 
80 % af de 400 analyserede projekter giver anledning til en 
industriel udnyttelse inden for 5 år efter gennemførelsen af 
projektet. En anden undersøgelse af et begrænset, men 
repræsentativt antal projekter inden for højperformant beregning 
(HPCN), har vist, at forholdet mellem direkte virkninger og 
fællesskabsfinansiering er over 8, og for de indirekte virkninger er 
dette forhold over 2,4. Der er bred anerkendelse af, at ESPRIT i 
Europa spiller en afgørende rolle med hensyn til fremskridt inden Højperformant beregning 
har i betydelig grad øget 
effektiviteten af visuelle 
tilsynssystemer f.eks. 
inden for metalindustrien 
eller tekstilindustrien, 
inden for automatisering 
af postsortering og 
-forsendelse. Prisen til 
unge, tyske iværksættere 
blev forøvrigt tildelt en 
deltager i ESPRIT for et 
system til automatisk 
sortering af kaffebønner 
og andre frugter, der nu 
eksporteres til en række 
lande. 
Et system til multimedie­
postproduktion, der 
muliggør konvertering af 
alle optageformater, blev 
markedsført i marts 1998. 
Der ser i øjeblikket ikke 
ud til at være nogen 
konkurrent hertil. 
Systemet er allerede blevet 
belønnet med flere 
internationale priser. 
Et intelligent robotsystem, 
der automatiserer 
asfalteringen afveje og 
byggeri, anvendes med 
stor produktivitets- og 
kvalitetsgevinst på 
forskellige byggepladser i 
Europa. 
25 
for hele IT-området. Ved at fremme erfaringer fra første 
anvendelse inden for mikroelektronik (FUSE), fra bedste praksis 
inden for softwareteknologi (ESSI) og fra integrering i 
fremstillingsprocessen (IiM), og generelt "take-up" aktiviteterne 
inden for IT i alle de emner, ESPRIT beskæftiger sig med, giver 
programmet virksomheder inden for alle sektorer, særlig SMV, de 
konkrete midler til at øge deres industrielle konkurrenceevne. 
Bidrag til de andre fællesskabspolitikker. 
ESPRIT bidrager til gennemførelsen af det indre marked på mange 
områder: for så vidt angår de generelle problemer med intellektuel 
ejendomsret og copyright, er software- og IT-problemernes 
specifikke karakter blevet behandlet på en effektiv og oplyst 
måde; med hensyn til årtusindskiftet år 2000 behandlede en nyere 
meddelelse navnlig grænseoverskridende infrastrukturers funktion 
såsom telekommunikation, transport, energi og finansielle 
tjenesteydelser; med hensyn til konvertering af Euroen er der 
blevet indført mekanismer til identificering af fælles problemer og 
mekanismer, der skal danne ramme om udvekslingen af 
information om bedste praksis. 
ESPRIT bidrager til at styrke samhørigheden, i perioden 1995-
1997 gennem 521 deltagende organisationer i mål nr. 1 regioner, 
som dermed har adgang til over halvdelen af det arbejde, der 
udføres under programmet. 
ESPRIT gennemfører ikke blot talrige avancerede 
uddannelsesaktioner omkring vigtige emner lige fra 
mikroelektronik til softwareteknologi, men bidrager også til at 
udbrede anvendelsen af Internet i skoler gennem f.eks. Netd@ys; 
programmet yder støtte til indførelsen af et europæisk netværk for 
skoler og landdistrikter samt pilotprojektet "edb-videnspas", der 
tænkes at nå ud til 100 000 mennesker i 13 lande og til landene i 
Østeuropa. 
Endvidere vedrører flere ESPRIT-projekter forskellige 
anvendelser af IT på miljøet: effektiv forvaltning af 
krisesituationer (brand, oversvømmelser), passende behandling af 
vand i tilfælde af utilsigtet forurening, de forskellige 
energispareproblemer, problemer med forureningskontrol osv. 
Endelig bidrager ESPRIT til den humanitære aktion, idet der er 
afsat omkring 15 mio. ECU til udvikling af effektive metoder til 
opsporing af antipersonnelminer. 
Arbejdsprogram for 1998 
Den 11. og sidste indkaldelse af forslag blev offentliggjort i marts 
1998; den vedrører 3 områder af programmet (TCS, HPCN og 
integreret fremstilling); dens budget er på 32,4 mio. ECU. 
Programmets årlige udstilling/konference vil blive udvidet til at 
omfatte de andre ITC-programmer og afholdes for første gang 
uden for Bruxelles, nemlig i Wien d. 30. november - 2. december 
1998 under navnet "1ST '98 Vienna"; som i 1997, vil den blive 
formidlet til flere lande ved hjælp af satellittransmission, og den Ved at foretage en 
nyvurdering af processen 
mellem fiskere, grossister 
og detailhandlere og ved 
at indføre IT og 
satellitkommunikation, har 
man kunnet udvikle et 
elektronisk aktionssystem 
fra fiskekutteren, hvilket 
vender op og ned på 
fiskeriet og på 
distributionen. Dette 
system kan anvendes på 
andre aktiviteter. 
TEN 34-projektet (i 
samarbejde med 
TELEMATIK og ACTS) 
har etableret forbindelser 
på 34 Mbytes mellem 
nationale 
forskningsnetværk til 
fordel for forskere inden 
for alle områder. 
Udvidelse til 155 Mbytes 
undersøges i øjeblikket. 
Automatisk læsning af 
mundbevægelser i 
forbindelse med 
stemmegenkendelse har 
givet anledning til en 
kommerciel udnyttelse til 
skuespillersimulation og i 
forbindelse med 
fremmedsprogs­
undervisning. 
26 
vil omfatte specielle arrangementer såsom Investment Forum og 
uddelingen af ITEA-priser. En vigtig del af aktiviteterne i 1998 vil 
blive helliget forberedelsen af programmet "Brugervenligt 
informationssamfund" under femte FTU-rammeprogram. 
27 
INDUSTRITEKNOLOGI 
4. INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI (IMT) 
Aktiviteter i 1997 
Aktiviteterne i 1997 har været domineret af gennemførelsen og 
forvaltningen af indkaldelserne af forslag til FTU-projekter, 
tematiske netværk og CRAFT-projekter samt forhandling af de 
projekter, der blev foreslået til fællesskabsfinansiering. Antallet af 
indsendte forslag i 1997 var steget i forhold til det foregående år: 
1140 FTU-projekter, 156 tematiske netværk, 840 CRAFT-
projekter (begge typer). Den andel af projekterne, der evalueres 
positivt, som ligeledes er steget, er på omkring henholdsvis 37%, 
55% og 60% til en finansiering i størrelsesordenen 702, 554 og 
74,6 mio. ECU. 
Bestræbelserne på at stimulere grundforskningen har båret frugt i 
form af en passende reaktion både i antal forslag og deres kvalitet, 
hvilket gør det muligt nemt at nå programmets målsætninger (10% 
af budgettet). Man har ligeledes gennemført en vigtig etape af 
oprettelsen af tematiske netværk i 1997 med etableringen af over 
halvdelen af de eksisterende netværk i løbet af dette ene år. 
Aktionerne til fremme af SMV-deltagelse i CRAFT-projekterne 
indledt i 1996 har givet positive resultater: forøgelse på 60% i 
antallet af forslag, nedbringelse af antallet af forslag, der ikke er 
støtteberettigede, til under 15%, udvælgelsesrate på over 60% i 
forhold til 1996. Disse aktioner er blevet videreført i 1997. 
Med hensyn til forberedende foranstaltninger, 
ledsageforanstaltninger og støtteforanstaltninger er der indgået 
forpligtelser for 11 mio. ECU, særlig til konferencer, 
uddannelsesstipendier og stimulering af SMV samt til 
workshopper og undersøgelser tilrettelagt i forbindelse med 
forberedelsen af det femte rammeprogram. Den syvende 
konference om industriteknologi blev organiseret i Toulouse 
omkring konceptet "den europæiske forskning til gavn for 
borgerne" og er baseret på tre områder af den industrielle 
forskning, der har indvirkning på dagligdagen, nemlig bymiljø, 
fremtidens fabrikker og luftfart, tre centrale emner i det femte 
rammeprogram. 
Expertpanelet fastslår igen i dets 1997-rapport, at de 
kvalitetsindikatorer, der anvendes i programmet, var et meget 
nyttigt redskab i forbindelse med kontrollen af projekternes 
resultater og virkning. Med hensyn til nyttiggørelsen af 
resultaterne har panelet foreslået, at der lægges stor vægt på 
kvantificering af planerne for udnyttelse og af de finansielle 
udsigter i løbet af forskningsfasen. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
Programmet bidrager til målsætninger såsom industriel 
konkurrenceevne, økonomisk vækst, livskvalitet, respekt for 
miljøet og sikkerhed inden for industrien. De tværfaglige projekter Eksempler på 
resultater 
Passagernes sikkerhed i 
højhastighedstog er et 
vigtigt spørgsmål. Et 
konsortium bestående af 
konstruktører af rullende 
materiel, forskningscentre 
og jernbaneselskaber fra 4 
af EU's medlemsstater har 
udviklet en ny type vogn 
med ringe forvridning i de 
områder, hvor passagerne 
befinder sig. Der har 
kunnet fremsættes forslag 
til en ny europæisk 
standard for sikkerhed. 
Takket være en original 
anvendelse af 
laserstråler, kan 
historiske monumenter 
og andre bygningsværker 
rengøres i alle kroge. 
Styret af optiske fibre er 
laserstrålen, der arbejder 
med en tilpasset 
intensitet, i stand til at nå 
små, præcise zoner og 
arbejde på meget 
sønderdelte dele. 
Innovationen respckerer 
det rengjorte materiale 
og miljøet. Sikkerheden 
og arbejdsforholdene er 
blevet forbedret. 
28 
gennemføres af konsortier med deltagelse af leverandører, 
fabrikanter, universiteter og brugere, hvilket sikrer, at resultaterne 
anvendes i det størst mulige antal industrier og lande. 
Evalueringen af resultaterne af nyligt afsluttede projekter, der blev 
gennemført i 1997, har vist, at mere end tre fjerdedele af 
deltagerne i projekterne mener, at de til fulde har realiseret 
målsætningerne med hensyn til styrkelse af industriens 
videnskabelige og teknologiske grundlag, endvidere mener to 
tredjedele, at resultaterne af deres projekter ligger over state-of-
the-art, fordi ny videnskabelig viden integreres i den teknologiske 
udvikling. 
Samme undersøgelse har vist, at størstedelen af projekterne har 
haft en økonomisk indvirkning, og at virksomhedernes 
konkurrenceevne er blevet forbedret. Navnlig resulterede næsten 
halvdelen af projekterne i en potentiel økonomisk aktivitet på over 
5 mio. ECU inden for 5 år efter gennemførelsen. Dette svarer mere 
nøjagtigt til næsten 11 mia. ECU for samtlige industrielle 
forskningsprojekter udvalgt i løbet af det nuværende program til 
en fællesskabsfinansiering på 1,3 mia. ECU. 
Omkring to tredjedele af de analyserede projekter i 1997 gav 
resultater, der kunne have en positiv virkning på miljøet: 
energibesparelse, nedbringelse af mængden af farligt affald, 
nedbringelse af den mængde materialer, der anvendes. På 
sundhedsområdet og med hensyn til arbejdsforholdene er de 
positive virkninger: sikker brug, arbejdsmiljøets kvalitet, 
anvendelse af mindre farlige produkter. 
Den seneste analyse af de afsluttede projekter viser, at 36% af dem 
indebærer udsigter til direkte jobskabelse hos de partnere, der står 
for nyttiggørelsen af resultaterne. Kun 10% af projekterne kunne 
have negative konsekvenser på dette område. Globalt set vil 
næsten 500 industrielle organisationer ved programmets afslutning 
gennemføre en plan for nyttiggørelse, der indebærer direkte 
jobskabelse. 
Projekterne under IMT-programmet, hvoraf nogle kan have et 
budget på helt op til 10 mio. ECU, søger den strategiske størrelse, 
der er nødvendig for at kunne udvikle strategiske teknologier til 
industrien (jf. de indrammede eksempler) og nå konkrete 
resultater, særlig på områder med højintensiv forskning. F.eks. 
fører den økonomiske betydning af den forventede eksplosion i 
flytrafikken i de kommende ti år til en ubønhørlig konkurrence 
mellem de europæiske og de amerikanske konstruktører, og de 
teknologiske fremskridt er et væsentligt element i denne 
konkurrence. 
I 1997 udvalgte TIM-programmet 30 forskningsprojekter på 
områder af strategisk betydning for den europæiske 
luftfartsindustri til et fællesskabsbidrag på 85 mio. ECU, hvoraf 
halvdelen udelukkende anvendtes til teknologier i forbindelse med Som et resultat af et 
samarbejdsprojekt mellem 
den kemiske industri og 
garverisektoren har man 
kunnet udvikle en ny 
metode til behandling af 
skind og huder, der fjerner 
enhver forurening og 
derudover sikrer, at der 
produceres læder af meget 
høj kvalitet samtidig med, 
at produktionsomkost­
ningerne nedbringes. 
Dette projekt gør det 
muligt for indstrien at 
tilpasse sig stadig strengere 
fællesskabsbestemmelser 
vedrørende miljøbeskyt­
telse samtidig med, at 
konkurrenceevnen bevares. 
Nikkel særlig i smykker og 
armbånd er en vigtig faktor 
i fremkomsten af allergiske 
reaktioner. 
I et CRAFT-projekt 
udviklede 15 små og 
mellemstore 
guldsmedevirksomheder og 
6 forskningsorgansisationer 
en teknologi, der 
begrænser de negative 
virkninger af nikkel, samt 
nye legeringer, der kan 
erstatte nikkel, og som ikke 
fremkalder allergi. Dette 
forener disse 
virksomheders arbejde med 
samfundets krav om 
sundere produkter. 
29 
flys effektivitet, et af de områder, hvor forskningen er yderst 
konkurrencepræget. Disse projekter inddrager størstedelen af den 
berørte europæiske industri. Deres egne fonde og de nationale 
fonde afsat til FTU inden for luftfart var ikke tilstrækkelige til, at 
de selv kunne fuldføre deres forskning. 
Dette eksempel er en god illustration af begrebet europæisk 
merværdi, som programmet gør det muligt at udvikle, særlig på 
områder af strategisk betydning for EU's økonomi. 
Arbejdsprogram for 1998 
Evaluering af forslag vedrører følgende initiativer: 
• de 2 indkaldelser af forslag af 31. oktober 1997, der blev 
lanceret i fællesskab med programmet "Miljø og klima" på 
vandområdet og den anden med programmet 
"Informationsteknologi" vedrørende konkurrencedygtig teknik 
inden for luftfart; 
• indkaldelsen af forslag, der blev lanceret den 15. april 1997 
sammen med programmet "Informationsteknologi" inden for 
rammerne af den internationale aftale om FTU-samarbejde om 
intelligente produktionssystemer, som Rådet godkendte den 27. 
januar 1997; 
• teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV 
(CRAFT), de tematiske netværk og ledsageforanstaltninger, 
med sidste frist den 20. maj 1998. 
Den videnskabelige opfølgning af gennemførelsen af de 823 
FTU-projekter, der er blevet udvalgt siden 1995 udgør 
naturligvis en vigtig del af aktiviteterne i 1998. 
Forberedelsen af aktiviteterne under femte rammeprogram er en 
vigtig opgave. Som det foregående år vil der blive arrangeret 
tænketanke, som kan bidrage til den tematiske forberedelse af 
programmet "Fremme af en konkurrencedygtig og bæredygtig 
vækst" under det kommende rammeprogram. Visse industriprocesser 
medfører en varierende 
kvalitet af råstofferne, men 
det endelige produkts 
kvalitet skal være ensartet. 
Et projekt har anvendt 
kunstig intelligens i 
produktionen af træ og 
papirmasse til at forudsige 
kvaliteten af det endelige 
produkt på grundlag af data 
om råstofferne og 
produktionsprocessen. 
Brugerne inden for 
industrien har oplevet, at 
deres energiforbrug, 
vandforbrug, forbrug af 
stivelse og mængden af 
affald er faldet drastisk. 
En ny industriproces gør det muligt at nedbringe udgifterne til de kemiske produkter, 
der anvendes til genbrug af aluminium, betydeligt. Denne teknologi er blevet 
afprøvet og skulle give anledning til store økonomiske gevinster i de kommende år. 
Partnerne i projektet er ved at indhente et europæisk patent. 
30 
5. MÅLING OG PRØVNING 
Aktiviteter i 1997 
Over 300 forslag er blevet evalueret i 1997, hvoraf størstedelen 
vedrørte emne I i programmet "europæiske kvalitetsprodukter" og 
målrettede indkaldelser til støtte for fællesskabspolitikkerne og 
den europæiske standardisering. I alt 145 projekter har modtaget 
støtte fra Kommissionen i 1997 til et samlet beløb på 37 mio. 
ECU. 
Følgende indkaldelser af forslag er blevet afsluttet: 
FTU-projekter: 
104 forslag under anden indkaldelse i forbindelse med emne I i 
programmet er blevet evalueret, og 47 forslag er udvalgt. 39 
projekter er blevet finansieret med et fællesskabsbidrag på 22 mio. 
ECU. Med hensyn til 4. og 5. målrettede indkaldelse blev der 
indsendt 62 forslag, hvoraf 34 blev udvalgt. Kommissionen har 
ydet støtte til 20 projekter til et beløb på 8 mio. ECU. I forbindelse 
med alle disse forslag kommer mindst en tredjedel af deltagerne 
(50% SMV) fra industrisektoren. 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV/CRAFT: 
SMV-responset i 1997 udviser en mærkbar stigning, idet der er 
evalueret 86 forslag mod 41 i 1996, dvs. en stigning på en 
tredjedel. Kommissionen har finansieret 35 projekter til et beløb 
på over 2 mio. ECU. 
Tematiske netværk og ledsageforanstaltninger: 
Den til stadighed åbne indkaldelse har gjort det muligt at 
finansiere 17 nye netværk til et samlet beløb på 2 mio. ECU, og 34 
ledsageforanstaltninger har modtaget støtte til et beløb på 2 mio. 
ECU. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
Programmet har bidraget til flere væsentlige udfordringer i 
fællesskabspolitikken. Forskningen under programmet har en 
betydelig indvirkning på industrien, handlen og samfundet 
generelt, og deres resultater udgør et fremragende instrument til 
forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af borgernes sundhed, sikkerhed 
og miljø, som det fremgår af de indrammede eksempler. 
Den europæiske kosmetikindustri, der nærer et stort ønske om at 
forbedre kvaliteten af dens solcremer på verdensmarkedet, har 
foreslået en handlingsplan i forbindelse med kontrol af cremernes 
effektivitet med hensyn til beskyttelse mod skadelige ultraviolette 
stråler; telekommunikationssektoren ønsker nøjagtigt at evaluere 
den elektromagnetiske stråling, der udsendes af mobiltelefoner, så 
man kan klarlægge de mest pålidelige anvendelsesbetingelser. 
Disse foranstaltninger gør det muligt at styrke den europæiske 
industris konkurrenceevne ved, at den bringer produkter på 
verdensmarkedet, der er kontrolleret og mærket i 
overensstemmelse med anerkendte videnskabelige metoder. Med 
hensyn til initiativerne til støtte for standardiseringen giver 
resultaterne af en af prøvningsmetode til verificering af mere Eksempler på resultater 
Akustisk termometri: 
måling af temperaturer 
mellem 1000°Cog 
1 500°C. Dette 
termometer anvender 
keramik, der kan modstå 
høje temperaturer. Det gør 
det muligt at gradinddele 
andre termometre. Der har 
været stor interesse for 
denne innovation i USA, 
hvor der ikke findes noget 
lignende på markedet. 
Man er nu ved at udvide 
termometeret til over 
2000°C. Dette apparat 
muliggør endvidere et 
afgørende fremskridt i 
fremstillingen af keramik 
(marked anslået til 5 mio. 
ECU/år). 
Måling af tilstedeværelsen af 
kræftfremkaldende 
polycykliske aromatiske 
kulbrinter i spiseolier kræver 
meget avancerede 
analysemetoder, og i 
forbindelse hermed er 
udviklingen af 
referencematerialer af 
afgørende betydning for at 
kunne kontrollere 
målingernes gyldighed. Et 
projekt har gjort det muligt 
at godkende de to første 
materialer på dette område. 
2000 kontrollaboratorier er 
potentielle brugere af disse 
materialer (markedsværdi 2 
mio. ECU/år). 
31 
"ozonlags-venlige", flydende opløsningsmidlers reaktioner samt 
indførelsen af et europæisk netværk af videnskabelige 
overvågningslaboratorier en utvivlsom merværdi på 
fællesskabsplan, idet disse målinger berører nøglesektorer i Den 
Europæiske Union. 
Kommissionen har endvidere understreget fordelene ved 
standardisering i arbejdsdokumentet "Forskning og 
standardisering" (KOM(98)31, Forskning og Standardisering, 
27/01/98), udarbejdet i 1997 og vedtaget af kommissærkollegiet 
den 27/01/98. Aktionen har til formål at forbedre inddragelsen af 
den prænormative dimension på et tilstrækkeligt tidligt tidspunkt i 
forsknings- og innovationsprogrammerne under femte FTU-
rammeprogram for at øge den europæiske industris 
konkurrenceevne og forbedre kvaliteten af produkterne og 
tjenesteydelserne til fordel for forbrugerne og borgerne. 
Arbejdsprogram for 1998 
Der vil blive givet prioritet til lanceringen af projekter indsendt i 
forbindelse med indkaldelser offentliggjort i 1997, der sigter på 
udvikling af den europæiske metrologiinfrastruktur hovedsageligt 
inden for kemi og biologi og på gennemførelse af de målinger og 
prøvninger i toldlaboratorier, der er nødvendige for at kunne 
overvåge udvekslingen af varer, for at kunne kontrollere 
produkternes overensstemmelse med oprindelsesbetegnelsen, for 
den kulturelle arv og for retsmedicinen. 
I forbindelse med Fællesskabets Referencebureaus 25 års 
jubilæum er der endvidere planer om i november 1998 at afholde 
en konference i Bruxelles med titlen "Des mesures pour demain" 
("Fremtidens målinger") og med deltagelse af vigtige aktører 
inden for den europæiske og den internationale metrologi. 
Forpligtelsesbevillingerne for 1998 beløber sig til 43 mio. ECU. 
Disse bevillinger gør det bl.a. muligt at finansiere de projekter, der 
er udvalgt i forbindelse med de indkaldelser af forslag, som blev 
offentliggjort i 1997, samt projekter udvalgt på grundlag af den 6. 
målrettede indkaldelse. 9 mio. ECU skal finansiere 
samarbejdsforskningsprojekter (CRAFT). En finansiering på 3 
mio. ECU er afsat til den sidste pakke af tematiske netværk, og 2 
mio. ECU til ledsageforanstaltninger. Detektion af dugdannelse 
på beskyttelsesbriller: 
Den væsentligste årsag 
til arbejdsulykker, der 
rammer øjenene skyldes, 
at beskyttelsesbrillerne 
tages af under farligt 
arbejde, fordi der dannes 
dug inde i brillerne. 
Projektet har udviklet en 
metode 
(miniaturekamera), der 
gør det muligt at påvise 
forhold i tilknytning til 
miljøet, hvor der dannes 
dug. 
Denne metode støtter 
direktiv 89/686/EØF om 
personlige værnemidler. 
Projektet bidrager til at 
nedbringe antallet af 
arbejdsulykker. 
Omkostningerne i 
forbindelse med disse 
ulykker anslås til 220 
mio. ECU om året. 
Ny føler til måling af små gasmængder 
Analysen af luftforureningen har en fejlmargin på 25%, der hovedsagelig skyldes målernes 
manglende pålidelighed. Milogas-projektet har udviklet et nyt instrument, der anvender en 
siliciumføler udviklet ved hjælp af mikromekaniske teknikker. De vigtigste 
anvendelsesområder er bl.a. det medicinske område, luftforurening og mineindustri. Markedet 
anslås til 10 000 instrumenter i de kommende 3 år til en enhedspris på 200 ECU. Forsknings-
og produktionsomkostningerne beløber sig til 1 mio. ECU. 
32 
MILJØ 
6. MILJØ OG KLIMA 
Aktiviteter i 1997 
Aktiviteterne til gennemførelse af programmet i 1997 vedrørte 
primært iværksættelse og evaluering af de endelige indkaldelser af 
forslag til anden fase af programmet (1997-1998). Den anden 
hovedindkaldelse af forslag, som dækker de fleste områder under 
programmet, og indkaldelsen i forbindelse med relanceringen af 
ENRICH-initiativet (European Network for Research in Global 
Change) førte til udvælgelse af 306 forslag af høj kvalitet, som har 
modtaget EU-støtte på 205 mio. ECU i 1997 og begyndelsen af 
1998. Resultatet var dog skuffende for så vidt angår antallet og 
kvaliteten af de forslag, der blev indsendt vedrørende forskning i 
det potentielle emne vedrørende operationelle instrumenter under 
området for rumteknikker og ENRICH. Derfor iværksatte man 
igen indkaldelser af forslag inden for disse aktiviteter i andet 
halvår af 1997, og gennem bevidstgørelseskampagner opnåede 
man forslag af bedre kvalitet. Medio 1997 iværksatte man desuden 
en indkaldelse vedrørende Centret for Jordobservation (CEO). 
Disse yderligere indkaldelser på rumteknikområdet førte til 
udvælgelse af 32 FTU-projekter, som modtager et EU-bidrag på 
32 mio. ECU i 1998. Projekterne vedrører CEO-aktiviteter og 
udvikling af nye rumbaserede sensorer inden for forskellige 
områder såsom overvågning af skovbrande og vegetation. 
De centrale horisontale aktiviteter og støtteaktiviteter har fortsat i 
afgørende grad støttet gennemførelsen af programmets strategiske 
mål. Den samordnede kampagne, der er gennemført af 
Kommissionens tjenestegrene bistået af nationale focal points for 
at gøre SMV opmærksom på mulighederne for deltagelse i FTU 
på EU-plan, er nu for alvor begyndt at bære frugt: i 1997 blev der 
under foranstaltningerne til fremme af ny teknologi bevilget lige 
så mange sonderingspræmier og åbnet for deltagelse i lige så 
mange CRAFT-projekter som i hele programmets første fase (der 
er nu bevilget 46 sonderingspræmier og åbnet for deltagelse i 11 
CRAFT-projekter). Forbedring af det menneskelige potentiale 
inden for forskning, navnlig gennem sikring af et tilstrækkeligt 
kvalificeret miljøvidenskabeligt samfund, har fortsat været et 
centralt element ved programmet, og der blev i 1997 ydet 
økonomisk støtte til yderligere 37 uddannelsesstipendier (indtil 
videre 72 under programmet), 13 avancerede uddannelseskurser (i 
alt 22 under programmet), og en lang række workshops, seminarer 
og konferencer blev tilrettelagt og støttet under programmet. 
I 1997 indførte man en ny evalueringshåndbog (som på forhånd 
stilles til rådighed for forslagsstillere, og som sigter mod øget 
gennemskuelighed og objektivitet), mulighed for forundersøgelse 
af potentielle forslag og uafhængige observatørers gennemgang af 
de nye evalueringsprocedurer. Observatørerne har generelt været 
positive med hensyn til den nye evalueringshåndbog, processen og 
gennemførelsen. Eksempler på 
resultater 
PROVOST-projektet 
forudsiger 
sandsynligheden for regn 
på globalt plan. 
Partnerne har haft stort 
held med at udarbejde 
halvårsprognoser for El 
Nino og beslægtede 
globale påvirkninger 
(f.eks. tørre og våde 
forhold). 
I maj samlede den første 
videnskabelige 
konference under 
ELOISE (European Land 
Ocean Interaction 
Studies) 150 
videnskabsfolk fra 15 
projekter. IGBP - LOICZ 
anerkender ELOISE som 
EU's bidrag til 
forskningen inden for 
globale ændringer i 
kystområderne. 
Den første europæiske 
konference om forskning 
med henblik på 
beskyttelse af kulturarv 
og mulighederne for 
europæiske 
virksomheder (Rom, 
december 1997) styrkede 
de europæiske net, der er 
skabt gennem EU-
projekter, og bidrog til at 
øge SMV 
konkurrenceevne på 
dette område. 
33 
Over 80% af alle A-klassificerede forslag og hvert andet forslag af 
høj kvalitet (A- og B-klassificerede) har modtaget støtte, siden 
programmet blev iværksat - alt i alt er 684 FTU-projekter og 
samordnede aktiviteter indtil nu blevet fundet berettiget til støtte 
under programmet. Men der er et særligt problem med at sikre, at 
der kun indsendes gode forslag, der vedrører indkaldelsernes mål. 
På trods af de detaljerede evalueringskriterier, der beskrives i den 
nye evalueringshåndbog, Kommissionens tilbud om forunder­
søgelse og tilskyndelse af potentielle forslagsstillere til selv at 
evaluere deres forslag forud for indsendelse opfyldte mere end 
halvdelen af de forslag, der blev evalueret i 1997, ikke kriterierne 
for videnskabelig og teknisk kvalitet og projektstyring. Der 
anvendes betydelige ressourcer på at udarbejde og evaluere 
forslag, og alle FTU-aktører, herunder de europæiske og nationale 
focal points, de net der udbreder information om programmet og 
medlemsstaterne skal afholde forslagsstillere fra at indsende 
forslag af for ringe kvalitet. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
Styrkelse af erhvervslivets videnskabelige og teknologiske 
grundlag og konkurrenceevne: mange af resultaterne fra 
programmet har et væsentligt potentiale for efterfølgende 
anvendelse og udvikling med henblik på nyttiggørelse på globalt 
plan, navnlig hvad angår miljøteknologier og bæredygtig 
udvikling. Enkelte steder er der et højt niveau med hensyn til 
erhvervslivets deltagelse inden for de områder, der anses for at 
være mere direkte relevante for erhvervslivet, såsom miljø- og 
rumteknologi, hvor 2/3 af de projekter, der indtil nu er udvalgt til 
at modtage støtte, har deltagelse af en eller flere repræsentanter fra 
erhvervslivet, og i omkring 44% af projekterne deltager en eller 
flere SMV. Næsten en fjerdedel af alle deltagere, der har modtaget 
støtte på disse områder, omfatter repræsentanter fra erhvervslivet 
(13% SMV). 
Støtte til de øvrige EU-politikker: de igangværende aktiviteter 
under programmet og tilrettelæggelsen af en række seminarer 
skabte væsentlige bidrag til forhandlingerne i Kyoto om FN's 
konvention vedrørende klimaforandringerne, og de vil fortsat 
udgøre et væsentligt grundlag for forberedelsen af den kommende 
konference i Buenos Aires, navnlig hvad angår spørgsmål 
vedrørende handel med tilladelser og "dræn". Det brede spektrum 
af projekter skaber fortsat det sunde, videnskabelige grundlag, der 
er nødvendigt for udviklingen af miljøpolitikker, gennemførelsen 
af det femte miljøhandlingsprogram og forberedelsen af 
efterfølgeren til dette. Arbejdet på programmets rumtekniske 
område vil i 1998 skabe grundlaget for identificering af EU's 
informationsbehov i forbindelse med fremtidige rummissioner, 
udarbejdelse af Kommissionens handlingsplan for jordobservation 
fra satellitter og udvikling af en europæisk politik (med 
medlemsstaterne, ESA og den europæiske organisation for 
udnyttelse af meteorologiske satellitter EUMETSAT) og en 
integreret strategi for jordobservation (CEOS). Antallet af 
oversvømmelser i 
Europa er steget. 
Gennem en vigtig 
samordnet aktion, 
RIBAMOD, har man 
fastlagt bedste praksis 
for forvaltning af 
flodsletter. 
Hvad angår 
miljøregnskaber er der 
udviklet en metode med 
et nationalprodukt, der 
tager højde for 
miljøpåvirkningen, til 
opstilling af statistiske 
og empiriske modeller 
for måling af fremtidige 
økonomiske og 
miljømæssige resultater. 
Telemåling ved hjælp af 
satellit hjælper regionale 
og nationale 
myndigheder med at 
fastlægge grænserne for 
nye naturreservater og 
forvaltere af eksisterende 
reservater med at 
planlægge 
udviklingsaktiviteter ved 
at kortlægge 
landområder og overvåge 
vegetationens tilstand i 
deres områder. Europa 
står nu som en væsentlig 
og meget erfaren aktør i 
projekter af denne art 
over hele verden. 
34 
Arbejdsprogram for 1998 
I 1998 vil de primære aktiviteter for programmet under fjerde RP 
være centreret omkring de resterende åbne indkaldelser, navnlig 
vedrørende tillægsbevillingen på 7 mio. ECU, som blev besluttet 
af Rådet og Europa-Parlamentet den 1. december 1997 for 
aktiviteter, der vedrører vand, en yderligere tranche til avancerede 
uddannelseskurser, den endelige udvælgelse af CRAFT-deltagere 
blandt SMV, der slutter den 1. april 1998, og to yderligere 
udvælgelsesrunder vedrørende uddannelsesstipendier. 
Man vil desuden være opmærksom på forvaltningsmæssige 
spørgsmål, der er opstået i det eksisterende program eller 
fremhævet af de årlige ekspertpaneler. 
Der vil blive gjort yderligere bestræbelser på at sikre, at 
forskningsresultaterne hurtigt stilles til rådighed i et forståeligt 
format for potentielle brugere lige fra politiske beslutningstagere 
til erhvervs- og industrifolk og videnskabelige kredse. 
Man vil udvikle de instrumenter og værktøjer, der er nødvendige 
for at sikre en glidende overgang til de integrerede metoder til 
problemløsning, der skal anvendes på miljøaktiviteter, som 
foreslås under femte rammeprogram. Ruminstrumentet under 
VEGETATION 1, som 
EU har investeret 50 
mio. ECU i, blev opsendt 
på SPOT 4 i marts 1998, 
og de første data, der 
modtages fra april 1998 
og frem, vil blive 
anvendt til gavn for KU\s 
politikker. 
Projekter har vist, hvordan lovgivningen kan 
udformes, så den fremmer renere teknologier med 
både økonomiske og miljømæssige fordele i 
forhold til traditionelle strategier. De viser, 
hvordan mål for miljømæssig bæredygtighed kan 
kombineres med konkurrenceevne. 
35 
7. HAWIDENSKAB OG -TEKNOLOGI 
Aktiviteter i 1997 
• Efter den anden almindelige indkaldelse af forslag (sidste frist 
15. oktober 1996) blev første tranche af 34 FTU-projekter 
lanceret. 5 af disse projekter vedrørte område A i programmet 
(Hawidenskab); det vigtigste af disse (OMEX-II, 33 
deltagende laboratorier fra 10 europæiske lande) er en 
tværfaglig undersøgelse af overgangszonen mellem 
kontinentalsoklen og det dybe ocean i Nordøstatlanten (jf. 
indramning). Ud af 11 projekter inden for område B (Strategisk 
havforskning) vedrører 8 forvaltning af kyststrækningen og 
undersøgelse af fysiske fænomener (transport af sediment, 
bølgebevægelser), der karakteriserer denne zone, mens 3 
projekter forbedrer udformningen af de forskellige strukturer til 
beskyttelse af kysten (diger og bølgebrydere). Endelig er der 18 
projekter inden for område C (Havteknologi) inden for så 
forskellige emner som undervandskommunikation og -akustik, 
karakterisering af havbunden, måleinstrumenter og 
instrumenter til prøveudtagning (herunder en ny 
sedimentprøveudtager), fjernstyrede undervandsfartøjer, og 
forskning i biomarkører for havmiljøets sundhedstilstand. 
• En indkaldelse af forslag offentliggjort den 17 juni 1997 
sigtede på at supplere aktiviteterne i programmet vedrørende 
forudsigende oceanografi. De udvalgte projekter vil blive 
lanceret i 1998. 
• 5 projekter er blevet lanceret som følge af MAST-programmets 
deltagelse i ENRICH, og de forvaltes sammen med 
programmerne "Miljø og klima" og INCO. 
• Programmet har endvidere tildelt 16 stipendier og finansieret 
tilrettelæggelsen af 4 avancerede kurser om oceanografisk 
forudsigelse, metans rolle i havmiljøet, dynamikken i den zone, 
hvor bølgerne slår ind mod klippekyster, og de levende 
samfund i forbindelse med de hydrotermale kilder på store 
dybder. 
• Programmet organiserede den 17.-19. november en vigtig 
international konference i Rom om de seneste fremskridt i den 
oceanografiske forskning i Middelhavet. Et særligt møde med 
titlen "From océanographie science to society" gjorde det 
muligt at konstatere, at der er en begyndende dialog mellem 
miljøfolk og sociologer. Begge parter indgår i det samme 
system, som man derfor bør behandle på en holistisk måde. I 
januar mødtes samtlige koordinatorer af havteknologiprojekter i 
Aberdeen for at drøfte de videnskabelige spørgsmål, projekt­
forvaltningen, og hvordan man kan forbedre formidlingen af 
resultaterne, med hinanden og med Kommissionen. I maj 
afholdte man i Arcachon ELOISE-programmets (European 
Land-Ocean Interaction Studies) årlige møde. 
• I tilsynsrapporten 1997 anbefales det, at der træffes 
foranstaltninger, som gør det muligt at måle projekternes 
virkninger på lang sigt. Det foreslås ligeledes, at man Eksempler på resultater 
ENAM-projektet 
(European North Atlantic 
Margin) modtager bidrag 
fra 14 
forskingsorganisationer i 
samarbejde med et 
konsortium af 
olieselskaber, der udvinder 
olie ud for Norges kyst. 
Det bestræber sig navnlig 
på at identificere de zoner 
i kontinentalsoklen, der 
indebærer en risiko for 
hældningsinstabilitet, og 
det skulle dermed hjælpe 
offshore-industrien med at 
positionnere dens 
operationer. 
OMEX-projektet (Ocean 
Margin Exchange) 
undersøger og forsøger at 
kvantificere 
udvekslingerne afvand og 
materialer mellem den 
europæiske 
kontinentalsokkel og det 
åbne ocean i Nordatlanten. 
CANIGO-projektet 
undersøger ligeledes den 
region, der direkte berøres 
af den udgående strøm ved 
• Gibraltar. Et godt 
kendskab til disse 
interaktioner og disse 
strømme er nødvendig for 
at kunne evaluere den 
europæiske 
kontinentalsokkels og 
Middelhavets bidrag til de 
processer, der fører til 
planetære ændringer. 
36 
viderefører de allerede indledte bestræbelser på at inddrage 
SMV og på yderligere at fokusere den avancerede uddannelse. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
• Aktiviteterne under de 4 store regionale projekter (MATER-
Middelhavet, BASYS-Baltikum, OMEX-Nordøstatlanten og 
CANIGO-De kanariske øer, Azorerne-Gibraltar) videreføres. 
BASYS og MATER vedrører geografiske områder, der er 
karakteriseret ved økosystemets sårbarhed og ved et meget 
kraftigt pres fra menneskelige aktiviteter. Der er således tale 
om nøgleprojekter i erhvervelsen af et videnskabeligt grundlag 
for Unionens miljøpolitik, i de pågældende regioner. 
• Via samtlige igangværende projekter kommer den europæiske 
dimension til udtryk på forskellige måder: skala (tilfældet med 
de regionale projekter), de undersøgte områders 
komplementaritet, lejlighed til at oprette netværk af laboratorier 
omkring emner af stor vigtighed, såsom: biodiversitet og marin 
mikrobiologi, udformning af selvstyrende undervandsfartøjer 
og undervandslaboratorier, boreteknikker tilpasset stigende 
dybder, som offshore-industrien har behov for, eller marine 
bioteknologier. 
• Blandt de projekter, der blev afsluttet i 1997, vedrørte 6 
fysiske, oceanografiske problemer (strømme, transport af 
materialer, absorption af kulilte) i Nordsøen og i Nordatlanten, 
og 7 vedrørte kystområderne (stormes indvirkninger, 
genopretning af strandene, udformning af bølgebrydere, 
kartografi af havbunden). 
• Blandt resultaterne af forskningen i 1997 kan nævnes 
offentliggørelsen af flere CD-Rom'er med data og de endelige 
rapporter, offentliggørelsen af en vejledning i elektronisk 
udgivelse af projektdata og udvikling af en MAST-site på Web. 
Arbejdsprogram for 1998 
• Lanceringen af anden tranche af de udvalgte projekter efter den 
anden almindelige indkaldelse af forslag. 
• Lanceringen af de projekter, der er udvalgt efter indkaldelserne 
af forslag i 1997 vedrørende operationel oceanografi, 
støtteinitiativerne og ENRICH-initiativet. 
• Finansiering af en ny række stipendier og avancerede kurser, 
bistand til SMV (sonderingspræmier, CRAFT-projekter). 
• Udarbejdelse af arbejdsprogrammer svarende til 
nøgleaktionerne med en marin komponent i det femte 
rammeprogram. 
• Arrangering af den tredje europæiske konference for 
havvidenskab og -teknologi (de tidligere MAST-dage), maj 1998. CHABADA-projektet 
(Changes of bacterial 
diversity and activity in 
eutrophied Mediterranean 
waters), der er en del af 
ELOIS E-programmet om 
økosystemer i 
kystområder, har påvist 
forurenende stoffers 
negative indvirkning på 
den bakterielle 
biodiversitet Og dermed på 
fødekæderne i de 
pågældende havområder. 
GEOSTAR-projektet 
(Geophysical and 
océanographie station for 
abyssal research) har til 
formål at udvikle en 
prototype til et 
undervandsobservatorium, 
der kan operere på dybder 
ned til 4000 m og 
gennemføre langsigtede 
målinger af de 
væsentligste geofysiske og 
miljømæssige parametre. 
Det er udviklet som det 
første element i et 
fremtidigt 
overvågningsnetværk, der 
navnlig er nødvendigt i 
forbindelse med 
forudsigelse af jordskælv. 
BENGAL-projektet har netop påvist store, hurtige og fuldstændigt uventede ændringer i faunaen på 
et sted i Atlanterhavet i en dybde af næsten 5000 m, og dette rejser spørgsmålet om årsagerne, 
naturlige eller menneskeskabte, til en sådan udvikling. 
37 
BIOVIDENSKAB OG -TEKNOLOGI 
8. BIOTEKNOLOGI 
Aktiviteter i løbet af året 
Forfulgte målsætninger: 
Særprogrammet om bioteknologi forfulgte i 1997 dets oprindelige 
målsætninger: at forstå de mekanismer, der gør den levende celle så 
produktiv, og udvikling af den viden, der er absolut nødvendig for 
industrielle fremskridt på de områder, der er omfattet af 
fællesskabsindsatsen. 
Med det formål at koncentrere indsatsen omkring det, der adskiller 
bioteknologi fra andre moderne teknologier, lægger programmet 
vægt på følgende forskningsområder: cellefabrikken; genomanalyse; 
plante- og dyrebioteknologi, cellekommunikation i 
neurovidenskaber; immunologi og generisk vaccinologi; 
strukturbiologi; prænormativ forskning; biodiversitet og social 
accept; infrastrukturer og tværgående aktiviteter 
(demonstrationsaktiviteter; juridiske, etiske og sociale aspekter, 
offentlighedens holdning; socioøkonomiske virkninger). 
FTU-projekterne: 
Efter den tredje indkaldelse af forslag lanceret den 15. juni 1996, 
har 96 projekter (heraf 8 demonstrationsprojekter) været genstand 
for kontrakter til et samlet beløb af 113,5 mio. ECU. Disse 
projekter vedrører 10 emner, herunder somatisk genterapi, 
immunologiske stoffer, in vitro farmako-toksikologi eller 
bioteknologi for miljøet, demonstrationsprojekterne vedrørte 
navnlig prototyper på vacciner mod malaria og HIV. 
Den fjerde indkaldelse af forslag, der blev lanceret den 17. juni 
1997, resulterede i 572 forslag, som blev evalueret i november 
1997 med hjælp fra uafhængige eksperter. 75 af forslagene 
vedrørte demonstrationsprojekter. Denne indkaldelse vedrørte 
emner såsom biodiversitet, biosikkerhed, generisk vaccinologi, 
neurovidenskab, dyremodeller, kortlægning eller cellens fabrik. 
En indkaldelse af forslag vedrørende Smitsom Spongiform 
Encephalopati (TSE) blev lanceret den 29. april 1997 i samarbejde 
med de to andre biovidenskabelige programmer. Ud af de 66 
forslag, der blev evalueret i juli 1997, blev 22 forslag udvalgt af de 
tre biovidenskabelige programmer (heraf 7 af programmet for 
bioteknologi), til en finansiering i størrelsesordenen 21,3 mio. 
ECU: Disse projekter har navnlig for så vidt angår programmet for 
bioteknologi til formål at undersøge prioners spredning og 
mangfoldiggørelse, at evaluere risikoen for overførsel af bovin 
spongiform encephalopati til mennesket gennem indtagelse af 
kontaminerede levnedsmidler, at udvikle metoder til 
diagnosticering og inaktivering af det smittefarlige agens, der fører 
til TSE. 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV 
I 1997 kunne man udvælge 35 sonderingspræmier, der omfattede 
emner såsom somatisk genterapi til behandling af degenerative 
nervelidelser (Alzheimer, Parkinson, Huntington), eller syntese af Eksempler på resultater 
1997 blev året, hvor man 
afsluttede kortlægningen 
af Bacillus subtilis 
genomet. Afkodningen af 
denne bakteries omkring 
,4000 gener åbner 
mulighed for talrige 
anvendelser inden for 
agroindustrien, farmaci 
og fremstillingen af 
vaskemidler. 
COLDZYME- projektet, der 
undersøger egenskaberne 
ved mikroorganismer, der 
lever i meget koldt miljø, 
har resulteret i opdagelsen 
og patenteringen af et 
enzym, som er aktivt ved 
lave temperaturer. Dette 
gør det muligt at nedbringe 
energiomkostningerne ved 
visse levnedsmiddel-
forarbej dningsprocesser 
eller farmaceutiske 
processer. Et eksempel 
kunne være et vaskepulver 
til effektiv koldvask af 
vasketøj. 
38 
peptider til brug som nye immunosuppressive stoffer. Endvidere 
viser den tredje og den fjerde indkaldelse af forslag (40% SMV 
blandt forslagsstillerne) en stigende interesse blandt SMV for 
bioteknologi. 
Stipendier til uddannelse gennem forskning 
33 stipendier til uddannelse gennem forskning blev udvalgt i 1997. 
Endvidere finansierede Bioteknologi-programmet i april 1997 100 
af disse stipendiemodtageres deltagelse i et møde med 
repræsentanter for den europæiske industri med det formål at 
præsentere de muligheder, som bioteknologisektoren i Europa 
frembyder. 
Andre ledsageforanstaltninger 
En workshop "Iværksætterånd inden for bioteknologi" blev 
arrangeret af Bioteknologi-programmet i juni 1997, hvor omkring 
100 europæiske aktører fra akademiske forskerkredse, 
bioteknologiske virksomheder, selskaber med kapitalrisiko eller 
vidensskabsparker var samlet for at drøfte følgende spørgsmål: 
Hvilke forskningssektorer inden for bioteknologi er mest 
velegnede til virksomhedsskabelse? Hvilke initiativer skal der 
gennemføres for at fremme iværksætterånden? Hvilken type 
forskningsprojekt er bedst egnet til virksomhedsskabelse? 
Hvordan kan man forbedre forbindelserne mellem de vigtigste 
aktører inden for udvikling af bioteknologiske virksomheder? 
Efter en indkaldelse af forslag til uddannelsesstipendier til praktiske 
kurser inden for bioteknologi (offentliggjort den 17. december 
1996) kunne man udvælge et stipendium i 1997. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
Bioteknologi åbner talrige muligheder for forbedring af 
livskvaliteten inden for sektorer såsom sundhed, kemisk 
produktion, landbrug og miljø. Også på det miljømæssige plan 
bidrager den indhøstede viden på områder såsom mikrobiel 
diversitet eller biosikkerhed til løsningen af påtrængende 
økologiske problemer. Et af de vigtigste emner er bioudbedring af 
forurenende stoffer i miljøet ved hjælp af genetisk modificerede 
mikroorganismer. 
Endvidere viser den industrielle deltagelse i tredje indkaldelse 
(77%), at Bioteknologi-programmet i stadig højere grad udvikler 
sig hen imod en styrkelse af det videnskabelige grundlag, der 
muliggør en styrkelse af industriens konkurrenceevne på 
internationalt plan. 
Arbejdsprogram for 1998 
En anden fælles indkaldelse af forslag inden for TSE blev lanceret 
den 17. marts 1998, med sidste frist for indsendelse den 17. juni 
1998. 
Inden årets udgang vil alle kontrakter på grundlag af den fjerde indkaldelse og 
de to fælles indkaldelser vedrørende TSE være forhandlet på plads og afsluttet. 
Der vil blive indgået forpligtelser for et beløb på omkring 156 mio. ECU til 
FTU-projekter, stipendier til uddannelse gennem forskning og andre ledsage­
foranstaltninger. Endelig vil forummet "Bioteknologi og finanser" afholde sin 
første konference den 12.-14. maj 1998. På området biodiversitet 
har videnskabelige 
fremskridt, optimering 
og standardisering af 
metoderne resulteret i 
produkter, der blev 
markedsført i 1997 af 
firmaet QIAGEN. 
Der er tale om sæt til 
påvisning og evaluering 
af planters biodiversitet. 
Blandt de konkrete 
applikationer er kontrol 
med oprindelsen af visse 
former for træ, der 
anvendes inden for 
vinproduktion. 
Genterapi er et middel til 
at rette op på genetiske 
defekter. Et projekt 
vedrørende 
muskel svindssy gdomme 
som f.eks. Duchennes 
sygdom har overstået en 
vigtig etape, der 
muliggør en behandling. 
Den nye fremgangsmåde 
anvender celler udvundet 
af knoglemarven til at 
kompensere for tabet af 
muskelceller. 
39 
9. BIOMEDICINSK FORSKNING OG SUNDHED (BIOMED) 
Aktiviteter i 1997 
Efter den anden indkaldelse, af forslag modtog 125 projekter i alt 
88 mio. ECU i støtte. 
Evalueringen af de forslag, der blev modtaget i forbindelse med 
den tredje (og sidste) indkaldelse, blev iværksat i marts 1997 og 
vedrørte: kræftforskning, forskning i hjerte-/karsygdomme, 
kroniske sygdomme, aldring og aldersrelaterede sygdomme, 
sundhed på arbejdspladsen og miljøsundhed, sjældne sygdomme, 
forskning i folkesundheden, biomedicinsk etik, etiske, juridiske og 
sociale aspekter samt demonstrationsprojekter. 
Ud af i alt 1 002 forslag er der udvalgt 159 (ca. 16%), som 
modtager en samlet EF-støtte på 72,4 mio. ECU (finansieret over 
budgettet for 1998). Yderligere 36 forslag blev opført på en 
reserveliste. 
Hvad angår Smitsom Spongiform Encephalopati (TSE), blev der 
den 29. april 1997 iværksat en fælles indkaldelse af forslag til 
FTU-aktiviteter inden for FTU-særprogrammerne BIOTECH, 
FAIR og BIOMED. På baggrund af evalueringen er 12 forslag på 
BIOMED-området blevet udvalgt til at modtage EF-støtte på 12 
mio. ECU. 
I rapporten fra den fælles gruppe vedrørende vacciner under 
programmerne for biovidenskaber og bioteknologi (Life Sciences 
and Technology Interprogramme group on vaccines) fremlagde 
man den første oversigt over al vaccineforskning, der er 
gennemført med støtte fra Fællesskabet, og en analyse af de F&U-
aktiviteter, der for tiden gennemføres i medlemsstaterne på 
området. 
I september 1997 arrangerede man en workshop om syntetiske 
stoffer, som bidrog til at fastlægge de fremtidige prioriteter for 
forskningen i medicinske, farmakologiske og toksikologiske 
spørgsmål vedrørende misbrug af syntetiske stoffer. 
Kommissionen tilrettelagde i marts 1997 en konference med titlen 
"Diabetes in Europe - A Major Health Problem and a Research 
Opportunity", hvor man drøftede de fremtidige prioriterede FTU-
aktiviteter på dette område. 
Ved en konference om nyskabende forskning og hensigtsmæssig 
sundhedspleje for Europas borgere, der blev afholdt i april 1997 i 
Noordwijk under Nederlandenes EU-formandskab, samlede man 
videnskabsfolk og beslutningstagere omkring spørgsmålet om, 
hvordan forskningen i folkesundhed ud fra et europæisk 
perspektiv kan opfylde den europæiske befolknings 
sundhedsbehov. 
Som opfølgning på anbefalingerne fra tilsynsrapporten for 1996 
har man i programmet bestræbt sig på at forbedre den eksisterende 
40 Eksempler på 
resultater 
En europæisk 
undersøgelse om 
skizofreni, som 
gennemføres i flere 
centre i 8 europæiske 
medlemsstater, har 
resulteret i påvisning af 
en sammenhæng mellem 
et særligt 
serotoninreceptorgen og 
skizofreni, der kan 
betragtes som et 
væsentligt gennembrud 
inden for psykiatrisk, 
genetisk forskning. 
En gruppe europæiske 
genforskere, der arbejder 
med arvelig, 
neurosensorisk døvhed, 
har klonet de første to 
gener, der forårsager 
isolerede former for 
døvhed. Desuden har 
man fået indsigt i 
molekylær epidemiologi 
i forbindelse med 
døvhed. Et af de mange 
døvhedsgener er udbredt 
i den europæiske 
befolkning, og dette gør 
det muligt for første 
gang at udvikle en 
molekylær diagnosetest 
med henblik på 
rådgivning. 
evalueringsproces endnu mere, navnlig ved at øge 
gennemsigtigheden af evalueringen og forbedre 
tilbagemeldingerne til ansøgerne. Desuden er der lagt megen vægt 
på overvågning af igangværende BIOMED-projekter, bl.a. 
gennem nedsættelse af et nyt projektevalueringspanel bestående af 
internationalt anerkendte eksperter. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
Kræftforskningen dækker et meget stort område fra 
grundforskning til ren klinisk forskning. Genterapi overvejes både 
i projekterne vedrørende molekylær grundforskning og til brug i 
klinisk praksis. Forslag af særlig betydning inden for 
tumorimmunologi omfatter farmaceutiske virksomheder. 
Med hensyn til hjerte-/karsygdomme er man i færd med at udvikle 
særlig europæisk ekspertise inden for: cellulære og molekylære 
mekanismer (f.eks. vækstfremmende og -hæmmende midlers 
rolle), det genetiske grundlag for udbredte sygdomme såsom 
forhøjet blodtryk, koronartrombose og slagtilfælde samt klinisk 
forskning, herunder kliniske forsøg og identificering af 
risikofaktorer. 
Inden for forskningen i kroniske sygdomme, aldring og 
aldersrelaterede sygdomme lægges der særlig vægt på kroniske 
betændelsessygdomme, diabetes og genetisk disposition for 
aldersrelaterede forandringer. Forslagene til forskning inden for 
sundhed på arbejdspladsen og miljøsundhed vedrører muskel- og 
knoglelidelser, overfølsomhed over for erhvervsbetingede 
allergener og risikoen for erhvervsbetinget kræft. 
Flere forslag vedrørende sjældne sygdomme er rettet mod 
alvorlige børnesygdomme, og et projekt sigter mod at skabe et 
europæisk net af informationscentre for sjældne sygdomme. 
De udvalgte forslag inden for forskning i folkesundheden dækker 
emner som forebyggelse og overvågning (især af Creutzfeld-
Jacob-syndrom), cost-benefit-analyser og socioøkonomisk 
forskning i behandlingsresultater, anvendelse af nye eller kendte 
teknologier samt kvaliteten af forskningen i sundhedspleje og 
sundhedsvæsen. 
Inden for biomedicinsk etik er forskningen rettet mod: 
livsafsluttende pleje og smertestillende behandling, autonomi og 
samtykke for sårbare patientgrupper samt etiske aspekter af 
beslutningsprocessen i forskellige områder af sundhedssektoren. 
Den horisontale aktivitet vedrørende etiske, juridiske og sociale 
aspekter (ELSA) drejer sig om forskning i grundlæggende værdier 
og metoder inden for bioetik, beskyttelse af fostre samt de sociale 
virkninger af forskning i det menneskelige genom. 
Endelig sigter de udvalgte demonstrationsprojekter mod at påvise 
anvendeligheden af ny medicinsk praksis såsom en ny test til 
pålidelig indikation af risiko for hjerte-/karsygdomme, en ny 
41 En gruppe europæiske 
videnskabsfolk har 
undersøgt hypoxis 
indvirkning på ændringer 
i arterievæggen, som kan 
være aterogene, og fandt, 
at vaskulær endotelial 
vækstfaktor (VEGF) kan 
beskytte mod skader fra 
aterosklerose i arterier 
hos voksne. Denne 
forskning har resulteret i 
et internationalt patent på 
en mulig ny 
behandlingsform mod 
arteriesygdomme ved 
hjælp af VEGF. Som 
følge herafer der på 
basis af risikovillig 
kapital etableret et 
selskab med navnet 
"Eurogene", som 
finansierer relevant 
klinisk afprøvning i fase 
I og yderligere forskning 
i nye patenterbare midler 
og nye farmaceutiske 
præparater ved fire 
forskningsinstitutter i 
Europa. 
biomedicinsk teknologi ("hybrid-liver support") samt nyskabende 
kirurgisk praksis, hvor der anvendes nye biologisk nedbrydelige 
implantater til behandling af sjældne kraniofaciale syndromer. 
Udvælgelsen af forslagene inden for BIOMED-TSE i en fælles 
indkaldelse styrker og supplerer de tidligere BIOMED-aktiviteter 
på dette område. Desuden bliver det muligt at udvikle omfattende 
europæisk forskning på grundlæggende områder såsom 
epidemiologi og overvågning af Spongiform Encephalopati hos 
mennesker, harmonisering af kliniske og diagnostiske procedurer 
samt kortlægning af smitstoffers rolle i udviklingen af 
sygdommen(e). 
Arbejdsprogram for 1998 
Kontrakterne fra den tredje indkaldelse af forslag er under 
udarbejdelse. Der vil blive gjort særlige bestræbelser på at udbrede 
og offentliggøre resultaterne af de afsluttede projekter. Desuden 
vil gennemførelsen af det tematiske program vedrørende 
livskvalitet og forvaltning af levende ressourcer under det femte 
rammeprogram blive forberedt, navnlig gennem udarbejdelse af 
særprogrammet, arbejdsprogrammet, indkaldelser af forslag og 
informationspakker. Den første biovidenskabelige demonstrations-
konference vil finde sted i Uppsala i 1998. Målet med den er at 
bidrage til at optimere resultatet af de biovidenskabelige 
demonstrationsprojekter under det fjerde rammeprogram. 
Deltagerne i alle BIOMED-demonstrationsprojekter vil blive 
inviteret. Europæiske 
videnskabsfolk har 
udviklet en enkel, 
fintfølende og billig 
metode til at registrere 
aktiviteten i de enkelte 
neuronsynapser i 
hjernen. Denne teknik vil 
gøre det muligt at prøve 
medikamenters og 
giftige stoffers 
indvirkning på 
hjernefunktioner såsom 
indlæring og 
hukommelse. 
42 
10. LANDBRUG OG FISKERI (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, 
akvakultur og udvikling af landdistrikter) 
Aktiviteter i 1997 
Særprogrammet for landbrug og fiskeri forfulgte i 1997 dets 
oprindelige målsætninger: fremme af konkurrenceevnen, 
effektiviteten og bæredygtig udvikling af landbrug og fiskeri, 
støtte til fællesskabspolitikkerne på disse områder og opfyldelse af 
forbrugernes krav om sunde levnedsmidler. 
FTU-projekter, demonstrationsprojekter og samordnede aktioner: 
Efter den fjerde og femte indkaldelse af forslag udvalgte 
Kommissionen i sine afgørelser af 13. februar 1997 og 29. juli 
1997, 147 forskningsprojekter, 16 demonstrationsprojekter og 45 
samordnede aktioner blandt de 895 indsendte forslag. Som 
reaktion på den særlige indkaldelse under programmet for 
landbrug og fiskeri vedrørende Smitsom Spongiform 
Encephalopati (TSE) blev der indsendt 24 forslag. Ved afgørelse 
af 18. juli udvalgte Kommissionen 8 af disse projekter, der 
vedrører udvikling af metoder til diagnosticering af TSE og 
bekæmpelse af disse hos kvæg, geder og får. 
En fælles indkaldelse af forslag vedrørende TSE blev lanceret den 
29. april med sidste frist for indsendelse den 15. juli 1997 af 
programmerne biomedicin, bioteknologi og landbrug og fiskeri. 
Blandt de 66 indsendte forslag blev 22 (heraf 3 af programmet 
landbrug og fiskeri) udvalgt til et samlet beløb på 21,3 mio. ECU. 
Dette har været muligt takket være aftalen mellem Europa-
Parlamentet og Rådet af 1. december 1997 vedrørende 
tillægsbevillingen på 115 mio. ECU til det fjerde rammeprogram, 
hvoraf 35 mio. er afsat til forskning i TSE. 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV : 
118 projekter, heraf 109 sonderingspræmier og 9 
forskningsprojekter har været genstand for en kontrakt. Det 
samlede antal deltagende SMV er steget fra 251 i 1996 (22% af 
det samlede antal deltagere i 1996) til 328 (32% af det samlede 
antal deltagere i 1997). 
Stipendier til uddannelse gennem forskning : 
I 1997 blev der udvalgt 99 stipendier til uddannelse gennem 
forskning. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
Produktion af sunde levnedsmidler og styrkelse af industriens 
konkurrenceevne: 
Projekterne på levnedsmiddelområdet er mangesidede og har ofte 
deltagelse af forskere fra ernæringsområdet, medicinsk videnskab 
og levnedsmiddelteknologi. Den industrielle deltagelse (mindst en 
partner fra industrien i hvert projekt) i projekter på området 
"integrerede produktions- og forarbejdningskæder" er næsten på 
100%, og samarbejdet mellem partnere fra Nordeuropa og fra 
Sydeuropa er særlig fremtrædende. På basis af træ, naturfibre. Eksempler på resultater 
En samordnet aktion har 
givet anledning til en 
række praktiske 
henstillinger med 
henblik på at sikre 
mikrobiologisk 
sikkerhed i 
kødproduktionen fra 
gården til slagteriet og 
under forarbejdning og 
distribution. De er meget 
nyttige for producenterne 
og distributørerne af kød 
samt for tilsynsførende 
fra medlemsstaterne og 
Fællesskabet. 
STORMS-projektet 
inden for kæden . 
skovbrug-træ har 
udviklet strategier for 
forvaltning og skovbrug 
for at minimere skader 
forårsaget afvind, sne og 
ild uden af forringe 
kvaliteten eller 
kvantiteten af det 
producerede træ. Disse 
resultater er allerede 
blevet anvendt i 
skovforvaltningen i 
Sverige, Finland og Det 
Forenede Kongerige. De 
skulle i løbet af meget 
kort tid blive udbredt til 
hele Europa. 
43 
kulhydrater og olie opnås produkter med en høj merværdi med det 
formål at skabe nye markeder eller erstatte syntetiske produkter. 
Bidrag til den ændrede fælles landbrugspolitik og til 
fællesskabspolitikken for udvikling af landdistrikter: 
Projekterne på dette område bidrager til at skabe større 
overensstemmelse mellem produktionen og anvendelsen af de 
biologiske råstoffer under hensyntagen til de endelige brugeres 
krav særlig til kvaliteten af råstofferne. Nogle projekter giver svar 
på samfundets socioøkonomiske spørgsmål og på nye 
levnedsmidlers og non-foods betydning for sikkerheden, 
kvaliteten, sundheden og miljøet. De baserer sig på generiske 
fremgangsmåder og på en bæredygtig og mangesidet forvaltning 
af miljøet samt på en optimal udnyttelse af ressourcerne i 
landdistrikterne. 
Bidrag til målsætningerne for den fælles fiskeripolitik: 
De udvalgte projekter vil bidrage til at støtte de forskellige 
aspekter af den fælles fiskeripolitik. For så vidt angår miljødelen 
vil de bidrage til fremme af et bæredygtigt fiskeri og en 
bæredygtig akvakultur, navnlig gennem nedbringelse af trawls og 
andre slæberedskabers indvirkning på havbunden og 
indvirkningerne fra fisk, der slipper ud fra dambrug, på de vilde 
bestande. Med hensyn til forvaltning, af fiskeriaktiviteterne i 
Europa er de socioøkonomiske aspekter og forbedringen af 
metoderne til evaluering af fiskebestandene omfattet. Med hensyn 
til akvakulturdelen er det de sanitære og de genetiske aspekter, der 
er blevet styrket. 
Arbejdsprogram for 1998 : 
En anden fælles indkaldelse af forslag inden for TSE vil blive 
lanceret den 17. marts 1998, og sidste frist er 17. juni 1998. Den 
til stadighed åbne indkaldelse af forslag vedrørende 
foranstaltninger til fordel for SMV, der blev lanceret den 16. 
december 1994, vil blive afsluttet den 8. april 1998 for så vidt 
angår samarbejdsprojekter inden for forskning. Med hensyn til de 
projekter, der er indsendt i forbindelse med 5. og 6. indkaldelse, de 
2 fælles indkaldelser vedrørende TSE og indkaldelsen af 
samarbejdsprojekter inden for forskning vil kontrakterne blive 
forhandlet på plads og afsluttet inden årets udgang. Et budget på 
omkring 179 mio. ECU er i 1998 afsat til FTU-projekter og 
demonstrationsprojekter, samordnede aktioner, stipendier til 
uddannelse gennem forskning og andre ledsageforanstaltninger. Netværket AQUA-
FLOW er blevet oprettet 
med henblik på 
formidling af resultaterne 
af fællesskabsforsknings-
projekter inden for 
akvakultursektoren. Det 
muliggør overførsel af 
viden og deling af 
relevante informationer 
mellem videnskabsfolk 
og industrien. 
Et projekt har bidraget til 
udviklingen af en 
optimal 
landbrugsproduktion af 
spelthvede, en gammel 
variant af hvede, der 
dyrkes i begrænset 
omfang, som kun har 
brug lidt gødning, og 
som er særlig velegnet til 
de ugunstigt stillede 
regioner i Fællesskabet. 
Endvidere er den et mere 
miljøvenligt alternativ til 
almindelig hvede. 
Et forventet resultat af et projekt er udviklingen af en typologi for 
landdistrikter og analyse af landdistrikternes socioøkonomiske 
karakteristika ved hjælp af nationale og europæiske databaser. Navnlig 
forbindelserne mellem lokale landbrugsaktiviteter, andre økonomiske 
aktører og de offentlige myndigheder i regioner i EU, der har haft held til 
at opretholde eller øge beskæftigelsen i de seneste ti år, vil blive 
undersøgt. 
44 
ENERGI 
11. IKKE-NUKLEAR ENERGI 
F & U delen: JOULE 
Aktiviteter i 1997 
Programmet koncentrerer sig fortsat om energiteknologiernes 
prioriterede tematik og har sat sig for at definere de kvalitative og 
kvantitative målsætninger i hver enkelt af indkaldelserne af 
forslag. 1997 har været karakteriseret ved gennemførelsen af en 
betydelig del af budgettet, dvs; 195 mio. ECU, og to indkaldelser 
af forslag til aktioner med omkostningsdeling er blevet afsluttet, 
og dermed er alle de videnskabelige områder af programmet 
dækket. Over 600 forslag er blevet evalueret, og 231 forslag er 
blevet udvalgt til fællesskabsfinansiering, heraf 62% på området 
vedvarende energi til et beløb på 119 mio. ECU. 
JOULE-programmet har bidraget aktivt til forberedelsen af 
konferencen i Kyoto om klimaændringer og til tiere af 
Kommissionens meddelelser, herunder aktionen 
"Miljøregnskaber". 
Bestræbelserne på at skabe transparens i og åbne programmet er 
blevet anerkendt i overvågningsrapporten, og eksperterne har 
bemærket udviklingen af et kvalitetsstyringssystem. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
F & U støttet af JOULE sigter på en betydelig støtte til udvikling 
af vedvarende energi såsom solenergi, vindenergi eller energi fra 
biomasse, og bidrager således til at sikre en varig energiforsyning i 
Europa samtidig med, at miljøet beskyttes. Den voksende 
deltagelse af partnere fra industrien i forskningsprojekterne 
bidrager til at sikre det teknologiske forspring i Europa og til at 
bevare nyfremkommende sektorers konkurrenceevne. 
Optimeringen af energiudnyttelsen og styring af belysningen i 
bygninger bidrager til en forbedring af levevilkårene i beboelser, 
og udviklingen af teknologier til fremsendelse og oplagring af 
energi til befordringsmidler uden emissioner giver udsigt til et 
renere og mindre støjende bymiljø. 
Arbejdsprogram for 1998 
Programmet afslutter gennemførelsen 
rammeprogram med udvælgelsen af 
støtteforanstaltninger med henblik 
støtteforanstaltninger til fordel for SMV. af det nuværende 
samordnede aktioner, 
på uddannelse og Eksempler på resultater 
De teknoøkonomiske 
modeller, som programmet 
understøtter, har muliggjort 
en sammenligning på 
verdensplan af omkost­
ningerne i forbindelse med 
forurenende emissioner. 
Disse resultater gjorde det 
muligt i forbindelse med 
drøftelserne på konferencen 
i Kyoto om klimaændringer 
at anslå omkostningerne til 
de teknologiske foranstalt­
ninger, der er nødvendige 
for at nå frem til en reduk­
tion på 15% i emissionerne 
af gasser med drivhuseffekt. 
Forsøgsresultaterne med 
en diesel-elektrisk 
hybridbus, der er udviklet 
gennem ombygning af en 
traditionel dieselbus, har 
' givet meget betydelige 
brændstofbesparelser 
samtidig med, at den ikke 
forurener og har et meget 
lavt støjniveau. 
De industrielle partnere, 
der deltager i projektet, 
undersøger i øjeblikket, 
hvordan denne teknologi 
kan markedsføres, og der 
er blevet oprettet en ny 
afdeling med henblik 
herpå under ZF 
Friedrichshafen AG. 
Deltagelsen i defineringen af det kommende rammeprogram og 
forberedelsen af dets gennemførelse vil udgøre en væsentlig del af 
aktiviteterne i 1998. 
45 
Støtte til udviklingen af nye procedurer baseret på en samtidig 
optimering af forbruget af energi og afvand har muliggjort en 
vandbesparelse på 40% og en energibesparelse på 70% inden for 
agroindustrien og inden for papirindustrien, der traditionelt er 
storforbrugere af disse ressourcer. 
46 
Demonstrationsafsnittet : THERMIE 
Aktiviteter i 1997 
THERMIE er rettet mod omkostningseffektiv og miljøvenlig 
demonstration og fremme af rene og effektive energiteknologier. 
Blandt emnerne kan nævnes vedvarende energiteknologier, 
rationel energiudnyttelse i industri, bygninger og transport, renere 
og mere effektiv udnyttelse af fossilt brændsel samt bedre 
udforskning, distribution og transport af kulbrinter. 
I 1997 har man under programmet afsat mere end 148 mio. ECU 
til aktioner, ofte som opfølgning på resultater fra JOULE, der 
sigter mod at påvise energiteknologiers teknologiske og 
økonomiske gennemførlighed ved at fremhæve fordelene ved dem 
og støtte mere udbredt anvendelse og markedsindtrængning, både i 
EU og i resten af verden. 
THERMIE har desuden støttet beslægtede foranstaltninger (11,5 
mio. ECU), hvis mål er at øge kendskabet til resultaterne fra 
demonstrationsprojekterne og fjerne hindringerne for mere udbredt 
anvendelse på markederne. Opmærksomheden har især været 
rettet mod SMV gennem støtteinitiativer, hvor der tilbydes 
undervisning og information, og hvor der stilles midler til 
rådighed for projekter. SMV's deltagelse i demonstrations­
projekter er øget væsentligt: 65% af forslagene i byggesektoren 
omfattede SMV, og deres deltagelse lå på henholdsvis 72% og 
76% inden for vindenergi og biomasse. Alt i alt er der indsendt 
749 forslag til THERMIE-programmet, der er indgået 275 nye 
kontrakter, og omkring 800 løbende projekter er blevet overvåget. 
Hvad angår internationalt samarbejde modtog 45 (ud af 183) 
associerede foranstaltninger støtte. Blandt disse foranstaltninger 
kan nævnes tre feasibility-undersøgelser i forbindelse med 
projekter inden for prioriterede områder i Kina, hvor der anvendes 
nyskabende EU-teknologier inden for forgasning af biomasse, 
energiudnyttelse i bygninger og ren kulforbrænding, to aktioner i 
samarbejde med Sydafrika rettet mod anvendelse af vedvarende 
energi, mere specifikt elektrificering i landområder og 
energieffektivitet i industrien samt et virksomhedsseminar i 
sektoren for vedvarende energi som en opfølgning på World Solar 
Summit-programmet iværksat af UNESCO. 
På baggrund af tilsyns rapporten for 1996 er der iværksat en række 
foranstaltninger. Man har især lagt vægt på forvaltning af 
problematiske og risikable projekter; der er sat betydelige 
ressourcer ind på at udvikle et nyt computerbaseret 
programinformationssystem, der skal støtte hele viften af 
forvaltningsaktiviteter fra indsendelse af forslag til teknisk og 
økonomisk projektovervågning; mere indgående kontrakt­
forhandlinger og målrettet administrativ opfølgning af de 
forberedende procedurer gennemføres nu i en Task Force om 
kontrakter (TFC); man er enedes om og har gennemført en ny Eksempler på 
resultater 
Etableringen af et stort 
demonstrationsanlæg med 
fokus på energi/miljø i 
byerne og bygninger til 
beboelse og kommerciel 
brug er resultatet af et 
vigtigt bidrag fra 
programmet. Greencites-
og RESTART-projekter 
gennemføres i mange 
europæiske byer og 
omfatter over 32 500 
bygninger. Disse store 
projekter kan ændre 
udviklingen inden for 
udformning af byområder. 
Otte europæiske byer har 
besluttet at spille en aktiv 
rolle i fremme af 
anvendelsen af køretøjer 
uden emission eller med 
lav emission. Disse byer 
har til sammen alt over 20 
mio. indbyggere. Som et 
resultat af dette projekt 
ventes energiforbruget at 
falde med omkring 20%, 
afhængigt af 
køretøj s flådens art og de 
øvrige foranstaltninger, 
der træffes i byerne. Der 
ventes desuden væsentlige 
fald i udledningen af 
kulilte, kuldioxid og 
kvælsto filte. 
47 
strategi for formidling og offentliggørelse af resultater; der er 
iværksat nye initiativer vedrørende SMV-deltagelse; endelig 
formidles succeshistorier om fremme af nye energiteknologier nu 
gennem organisationen til fremme af energiteknologi OPET (i et 
fælles initiativ med programmet til fremme af innovation) og 
FEMOPET (Fellow Members of the OPET) samt netværk i 
henholdsvis EU og de central- og østeuropæiske lande. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
De aktioner, der støttes under THERMIE-programmet, har 
bidraget til at fremme nyskabende anvendelse af energiteknologier 
og optimere effektiviteten i udviklingen af dem. I programmet 
målrettes investeringerne mod de teknologier, der gavner EU's 
borgere mest muligt og optimerer forsyningssikkerheden fra flere 
forskellige kilder ved at forøge effektiviteten i produktion, 
transport og anvendelse af energi og ved at øge anvendelsen af 
vedvarende energikilder. Programmet fremskynder udviklingen og 
anvendelsen af energiteknologier med henblik på at sikre den 
europæiske industri optimal konkurrenceevne i EU og på de 
globale markeder på kort og langt sigt. Der ydes støtte til 
opbygning af en 
vindmøllepark på 37,5 
MW på en sandbanke 
omkring 3 km ud for 
Englands østkyst. Den 
bliver den største offshore-
vindmøllepark, der er 
bygget i Europa til dato. 
Blandt de mange resultater, der er opnået, kan nævnes 
nedbringelse af omkostninger og systemer i lille målestok inden 
for vindenergi og solcelleteknik, demonstrationsanlæg til 
udvinding af energi fra biomasse og affald, energieffektivitet i 
industrien og kombineret kraft-/varmeproduktion, bedste praksis 
inden for bygninger, alternative brændstoffer til transport, nye 
brændere til fast brændsel og kombineret forbrænding med 
biomasse. 
Arbejdsprogram for 1998 
THERMIE-programmet vil yde støtte på omkring 96 mio. ECU til 
demonstration af rene og effektive energiteknologier, og det vil 
yde op til 14 mio. ECU til supplerende ledsageforanstaltninger, 
der skal udbrede og opmuntre til anvendelse af de demonstrerede 
resultater, når dette er hensigtsmæssigt. 
Andre eksempler fra THERMIE 
På kulbrinteområdet har man ved at installere og demontere platforme på åbent hav ved at 
gennemføre direkte validering af den strukturelle fuldkommenhed af flydende enheder til 
produktion, opbevaring og aflæsning (FPSO) gjort væsentlige fremskridt med hensyn til 
sikkerhed og konkurrenceevne inden for europæisk offshore-energiteknologi. 
Man har gjort store fremskridt gennem en række afsluttede projekter inden for forgasning 
af biomasse i eksisterende/traditionelle kulfyrede kraftanlæg og/eller kedler. 
Ved konferencen om vedvarende energiteknologi mellem Kina og EU deltog 90 
repræsentanter fra kinesiske institutioner og virksomheder og mere end 35 producenter af 
vedvarende energiteknologi fra EU. 
48 
12. NUKLEAR SIKKERHED 
Generelle målsætninger 
Programmet er en del af Euratom-rammeprogrammet for 
forskning og uddannelse 1994-1998, og aktiviteterne vedrører: 
nyskabende metoder til sikker, passiv bortskaffelse af 
henfaldsvarme fra reaktorer og nyskabende nukleare 
brændselskredsløb (separation og transmutation); fænomener ved 
alvorlige reaktoruheld og udvikling af foranstaltninger til 
håndtering af uheld med vægt på afhjælpningsteknikker; metoder 
til vurdering af sikkerhed og kvalitet af metoder til håndtering og 
bortskaffelse af radioaktivt affald; teknologi og strategi i 
forbindelse med nedlukning af nukleare installationer; radiologisk 
påvirkning af mennesker og miljøet, bestrålingsmekanismer og 
epidemiologi samt risiko for bestråling og påvirkning; håndtering 
af tidligere hændelser (faktorer, der påvirker helbredet, 
kontaminerede områder og fremgangsmåder ved håndtering af 
nødsituationer). 
Aktiviteter i 1997 
Programmet er iværksat gennem en enkelt indkaldelse af forslag 
med to frister for indsendelse af forslag til projekter med 
omkostningsdeling (20. marts 1995 og 28. februar 1996), og en 
indkaldelse vedrørende samordnede aktioner forblev åben indtil 1. 
november 1997. I alt modtog man 66 forslag til samordnede 
aktioner i 1997 (16 den 15. februar og 50 den 1. november), som 
blev evalueret med hjælp fra eksterne eksperter. Ved årets udgang 
indgik man de første 11 kontrakter, og udvælgelsesproceduren for 
de sidste 50 forslag blev iværksat. 
Fra programmets start og frem til udgangen af 1997 blev der 
indgået 190 kontrakter med deltagelse af flere partnere (ud af i alt 
461 forslag). Projekter med beslægtede forskningsemner blev 
grupperet i 38 klynger for at sikre bedre projektledelse og lette 
udvekslingen af resultater mellem eksperterne. 
Der er i enkelte tilfælde gennemført midtvej s vurderinger for at 
tilpasse projektplanerne eller for at opstille programmet for næste 
fase af projekterne. 
Der er iværksat fire EUROCOURSE-uddannelseskurser: tre kurser 
om strålingsbeskyttelse og et kursus om alvorlige reaktoruheld. 
Der er tilrettelagt ledsageforanstaltninger (konferencer, 
workshops, stipendier), som sikrer et bredt forum for 
debat/udveksling af resultater og rummer spændende perspektiver 
for unge videnskabsfolk og forskere. 
Blandt de vigtige resultater i 1997 kan nævnes følgende (udover 
eksemplerne i kasserne): Eksempler på 
resultater 
I samarbejde med 
industrien er man i færd 
med at udvikle udstyr og 
driftsprocedurer for at 
imødegå de største risici 
i tilfælde af alvorlige 
reaktoruheld (dvs. 
kernenedsmeltning, 
frigørelse af 
fissionsprodukter og 
brintforbrænding). 
Færdiggørelsen af 
RODOS-hjælpesystemet 
til ekstern håndtering af 
atomuheld i den tidlige 
fase. Denne version er 
ved at blive 
implementeret med 
henblik på præ­
operationel brug i 
beredskabscentre i 
Ungarn, Polen, Slovakiet 
og Ukraine med hjælp 
fra ECHO- og TACIS-
programmerne (flere EU-
lande har endvidere 
udtrykt interesse for 
systemet). 
49 
• fremskridt inden for vurdering af separations- og 
transmutationsstrategier til nedbringelse af radionuklidlagre 
med lang henfaldstid ved anvendelse af letvandsreaktorer 
(LWR) og/eller hurtige reaktorer (FNR); 
• feasibility-undersøgelser vedrørende nyskabende sikkerheds-
teknikker såsom systemer til passiv bortskaffelse af 
henfaldsvarme til både reaktortryktanke og indeslutning, 
• øget kendskab til og harmonisering af værktøjer til forudsigelse 
af strålingsrelaterede aldringsfænomener; 
• forskning i minimering af affaldsmængden, specifikation af 
affaldsformer, værtsbjergarter og udfyldningsmaterialer. 
• afslutning af fase I af Palmottu-projektet vedrørende 
karakterisering og forståelse af det generelle strømningssystem 
i anlægget. 
• videreudvikling af databanken om nedlukning af nukleare 
installationer. 
• den samordnede aktion til skabelse af et forum for dialog 
mellem industrien, lovgiverne og akademikerne om 
risikostyring, navnlig med hensyn til acceptable niveauer og 
effektivitet. 
• udvikling og anvendelse af cancermodeller i flere trin til 
analyse af epidemiologiske data. 
• udvikling af metoder til vurdering af økosystemers sårbarhed. 
• offentliggørelse af en række dokumenter, der indeholder 
retningslinjer og protokoller vedrørende kvalitetskriterier for 
forskellige fælles diagnoseprocedurer. 
• udvikling og implementering af en decentraliseret 
fremgangsmåde til styring og forbedring af levevilkårene i 
kontaminerede områder. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
Programmet vedrørende nuklear sikkerhed bidrager til at forøge 
sikkerheden i kernereaktorer og den nukleare industris 
konkurrenceevne, primært gennem forskning i alvorlige ulykker, 
avancerede teknikker til nedlukning af nukleare anlæg og metoder 
til sikker håndtering af radioaktivt affald. Det sigter desuden mod 
at beskytte offentligheden og miljøet mod de skadelige 
påvirkninger fra bestråling, som anvendelse af nuklear energi kan 
resultere i, og medicinsk anvendelse af bestråling. 
Arbejdsprogram for 1998 
Programmet vil blive gennemført via udvælgelse af samordnede 
aktioner og ledsageforanstaltninger vedrørende uddannelse og 
formidling af resultater. Programmet vil tilrettelægge fem 
uddannelseskurser inden for reaktorsikkerhed og 
strålingsbeskyttelse. 
Det femte rammeprograms afsnit vedrørende sikkerhed i 
forbindelse med nuklear fission og de tilsvarende 
gennemførelsesinstrumenter vil blive udviklet. Forbedringer af den 
tekniske 
gennemførlighed af 
geologiske 
bortskaffel seskoncepter 
og undersøgelse af 
effektiviteten af metoder 
til bortskaffelse af brugt 
brændsel (gennemforelse 
afFEBEX-projektet. 
påbegyndelse af den 
operationelle fase under 
DEBORA og 
identificering af SPA-
kildeledsmodellen) 
Man har udviklet og 
gjort forsøg med en 
decentral indgangsvinkel 
til langsigtet forvaltning 
af forurenede områder i 
en landsby i 
Hviderusland. Projektet 
fortsætter, men man har 
allerede opnået så stor 
succes, at man overvejer 
at anvende denne 
fremgangsmåde i 
områder, der er berørt af 
Tjernobyl-ulykken. 
50 
13. KONTROLLERET TERMONUKLAR FUSION 
Aktiviteter i 1997 
De langsigtede målsætninger med programmet, der omfatter alle 
aktiviteter i medlemsstaterne (og Schweiz) inden for fusion via 
magnetisk toroidindeslutning er "fælles udvikling af sikre og 
miljøvenlige prototypereaktorer". Efter tokamakken JET (Joint 
European Torus) omfatter den planlagte strategi på vejen mod en 
prototypereaktor en forsøgsreaktor (Next Step), der i øjeblikket 
befinder sig i en detaljeret projektfase (inden for rammerne af 
samarbejdet mellem Euratom, Japan, Rusland og USA om ITER-
EDA, International Thermonuclear Experimental Reactor -
Engineering Design Activities), og en demonstrationsreaktor 
(DEMO). 
Next Step-aktiviteterne: I 1997 muliggjorde de detaljerede 
projektaktiviteter, der gennemføres af projektets centrale team 
(San Diego, Naka og Garching) og teamene fra de fire partnere i 
samarbejdet om ITER-EDA, en optimering af de valgte løsninger 
for ITER. Den endelige projektrapport blev i slutningen af 
december forelagt af det centrale team for ITER-partnerne til 
intern evaluering. Blandt de syv store FTU-projekter vedrørende 
ITER er koordineringen af de tre af dem (prototypemagnet til 
toroidfeltet, overdækningsbeklædning og fjernstyring af divertor) 
blevet betroet Europa, der bidrager aktivt til gennemførelsen af 
dem. Teamene omkring NET, JET, FFC og de associerede 
fusionslaboratorier (i det følgende kaldet sammenslutninger) har i 
væsentlig grad bidraget til dette arbejde inden for fysik og 
teknologi anvendt på ITER. JET, der er den eneste maskine i 
verden, der kan anvende tritium, har gjort det muligt at studere 
fusionsplasma under de forhold, der forventes for "Next step". 
Forbedring af konstruktionen: anvendelse af specialiserede 
maskiner har gjort det muligt at konsolidere den database, der er 
nødvendig for "Next Step", og forbedring af konstruktionen gør 
det på længere sigt muligt at definere DEMO. En stellarator (TJ-II 
i Madrid) er taget i brug. Installeringen af nyt udstyr på to 
tokamakker (TORE SUPRA i Cadarache og TEXTOR i Mich) og 
et nyt opvarmningssystem på en tredje (MAST i Culham, der er 
ved at blive bygget) er blevet godkendt. 
Teknologi på lang sigt: den teknologiske indsats på lang sigt er 
blevet videreført, særlig på følgende områder: tritiumdannende 
kappe (procedure lanceret med hensyn til levering af et strukturelt 
referencemateriale), evaluering af en tegning på idéstadiet af en 
neutronkilde, igangsættelse af nye sikkerheds- og 
miljøundersøgelser, lancering af socioøkonmisk forskning i fusion 
(herunder spørgsmålene omkring offentlighedens accept). Endelig 
afholdt Europa-Parlamentet i september en konference, STOA, 
om "de nødvendige anvendelsesbetingelser for en kommerciel 
fusionsreaktor", hvor eksperter fra de store 
elektricitetsdistributører i Europa blev hørt. Eksempler på 
resultater 
JET har for nylig 
fungeret med det 
"brændstoft" og inden 
for de ordninger, der er 
fastlagt for fremtidens 
fusionsreaktorer. Man 
har nået internationale 
rekorder (16 megawatt 
fusionsenergi svarende 
til to tredjedele af den 
indsprøjtede kraft; 21 
megajoule 
fusionsenergi). De 
opnåede resultater viser, 
at visse forhold, der er 
nødvendige for reaktoren 
(særlig den minimums-
energi, der er nødvendig 
for at opnå en høj 
indeslutning) er lettere at 
opfylde end oprindelig 
forventet. 
De fremtidige 
forudsigelser af 
økonomiske og sociale 
scenarier, økonomiske 
perspektiver og 
offentlighedens accept 
sigter mod en bedre 
opfattelse af fusion som 
en mulig energikilde. 
51 
Industriens deltagelse: den europæiske industri har længe været 
inddraget i leveringen af de komponenter og prototyper, der er 
nødvendige til konstruktion og udnyttelse af fusionsmaskiner. 
Repræsentanter for industrien gennemførte i april udvekslinger af 
synspunkter om organisationsspørgsmål vedrørende en eventuel 
konstruktion af en sådan maskine med repræsentanter for ITER. 
Gennemførelse: programmet gennemføres inden for rammerne af 
associeringskontrakter i medlemsstaterne (og Schweiz), den fælles 
virksomhed JET, NET-aftalen (Next European Torus), der 
indebærer Euratoms deltagelse i ITER-EDA, FFC, kontrakter med 
industrien og andre kontrakter af begrænset varighed. 
Fællesskabets deltagelse har været: 25% af sammenslutningernes 
løbende udgifter og af de begrænsede kontrakter, 45% af 
investeringsudgifterne til prioriterede projekter (der har fået en 
positiv udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for 
Fusionsprogrammet) og en sats, der kan nå helt op på 100% for 
visse specifikke opgaver (inden for industrien). Inden for 
rammerne af teknologisk overvågning af inertiel fusion er der 
blevet gennemført en koordinering af den civile forskning på 
området. Kommissionens forslag til rammeprogrammet 1998-
2002, der omfatter fusion som nøgleaktion, bibeholder 
reaktorforskningens strategi og integrerede aspekt. Ekspertpanelet 
skønner i tilsyns rapporten for 1997 bl.a., at fusionsprogrammet er 
blevet forvaltet og gennemført i fuldstændig overensstemmelse 
med Rådets direktiver. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
Ligesom andre fusionsprogrammer i verden er også Den 
Europæiske Unions rettet mod Next Step, en anordning, hvori de 
væsentligste fysiske og teknologiske aspekter, der er nødvendige 
for "forbrænding" af fusionsplasma med lange pulser, vil blive 
integreret. Europa har navnlig med JET ydet et betydeligt bidrag 
til fremskridt i forskningen på dette område. 
Fusionsprogrammet har ved at tvinge laboratorierne til at benytte 
sig af europæiske udbud bidraget til at fremme gensidig 
information mellem fusionsforskningen og industrien og til at 
styrke den europæiske industris videnskabelige og teknologiske 
grundlag. Endvidere har kvaliflkationssystemet inden for de 
femten specifikke fusionsteknologier bidraget til at forbedre den 
europæiske industris konkurrenceevne i forhold til dens 
konkurrenter i ITER-samarbejdet. 
Den struktur, der er integreret i programmet, sikrer sammenhæng i 
den europæiske fusionsforskning. Uafhængigt af de teknologiske 
overførsler, der kan skabes på kort sigt, har de langsigtede 
aspekter af denne forskning været genstand for en styrket 
informationskampagne om fordelene ved fusion som 
energimulighed ud fra et sikkerhedsmæssigt og miljømæssigt 
synspunkt. Der er opnået vigtige 
videnskabelige resultater 
i de associerede 
fusionslaboratorier, 
særlig en succesfuld drift 
af divertoren "Lyra" i 
tokamak ASDEX 
Upgrade, 
fremskridt i 
optimeringen af 
"bootstrap"-strøm og 
ikke-induktiv 
frembringelse af strøm i 
tokamak TORE SUPRA, 
anvendelse af materialer 
med højt atomnummer 
med ECRH (opvarmning 
ved 
elektroncyklonresonans) 
i tokamak FTU, 
opnåelse af høje 
indeslutningsniveauer i 
tokamak TEXTOR, 
udvikling af 
referenceparametre i 
tokamak TCV, opnåelse 
af magnetiske overflader, 
der er i 
overensstemmelse med 
forudsigelserne i 
stellarator TJ-II, 
indledning af 
konstruktionen af 
stellarator Wendelstein 
7-X og produktion af 
prototypespoler til denne 
maskine osv. 
52 
Arbejdsprogram for 1998 
Sammenslutningerne viderefører deres aktiviteter, og nye 
systemer, der skal installeres på visse maskiner (særlig ASDEX 
Upgrade), vil blive undersøgt. Det teoretiske arbejde vil blive 
videreført som støtte for det eksperimentelle arbejde i alle 
laboratorierne. Forskningen i JET, særlig vedrørende 
udformningen af en divertor, der kan anvendes i ITER, vil 
fortsætte som planlagt. På anmodning fra Parlamentet vil 
Kommissionen forelægge et strategisk dokument om muligheden 
for fortsat at anvende JET efter december 1999 og om rammerne 
for dens fremtidige program. For så vidt angår de ITER-EDA, der 
oprindeligt var planlagt frem til juli 1998, foreslås det, at de 
forlænges med tre år, så der kan gennemføres fælles aktiviteter 
inden for forskellige områder (tilpasning af det detaljerede projekt 
ITER til de mulige steders karakteristika, sikkerhedsanalyser og 
forberedelse af anmodningerne om tilladelse, afprøvning af 
prototypekomponenter osv.). Forberedelsen af et udkast til en 
referenceundersøgelse i forbindelse med DEMO vil blive indledt. 
Ligesom sidste år, vil der blive tildelt Marie Curie stipendier 
(mellem 10 og 15 stipendier om året), og forskeres mobilitet 
(mellem 300 og 400 udstationeringer om året) vil blive støttet 
kraftigt. Udarbejdelsen af bilaterale samarbejdsaftaler med 
Rusland, Ukraine og Kasakhstan er ved at blive afsluttet. 
53 
14. TRANSPORT 
Aktiviteter i 1997 
Med de 109 nye kontrakter, der blev indgået i 1997 på baggrund af 
anden og tredje indkaldelse af forslag, har FTU-programmet for 
transport nu finansieret omkring 244 projekter, hvoraf 26 har givet 
en række væsentlige resultater. 
De nye kontrakter, der blev indgået i 1997, dækker følgende 
områder af programmet: 
• Strategisk forskning: 13 projekter med vægt på 
informationssystemer (herunder udvikling af 
transportdatabaser) og vurdering af transportpolitikken 
(herunder udvidelsen af de transeuropæiske net til Østeuropa). 
• Jernbanetransport: 10 projekter rettet mod jernbanesystemers 
interoperabilitet og mere effektiv og hurtigere godstransport. 
• »Integreret transport: 12 projekter vedrørende forbedring af 
kvaliteten af det intermodale transportnet (6 projekter) og 
terminaler (6 projekter). 
• Lufttransport: 17 projekter, hvoraf hovedparten (10 projekter) 
bidrager til udvikling af tekniske og driftsmæssige løsninger, 
der forbedrer lufttrafikstyringssystemets effektivitet. 
• Bytransport: 12 projekter med vægt på øget intermodalitet i 
bytransporten gennem forbedret udveksling og gennem 
juridiske og lovgivningsmæssige foranstaltninger. 
• Søtransport: 24 projekter, herunder projekter, der sigter mod at 
øge effektiviteten og sikkerheden ved skibsdrift og projekter, 
der fokuserer på bedre arbejdsbetingelser. 
• Vejtransport: 19 projekter, der sigter mod at øge effektiviteten, 
pålideligheden og sikkerheden inden for vejtransport samtidig 
med, at den negative påvirkning åf miljøet minimeres. 
• Ledsageforanstaltninger: 2 projekter, hvor der udvikles og 
gennemføres en intensiv formidlings- og udnyttelsesplan for 
transportprogrammet, der sigter mod at optimere virkningerne 
af programmets resultater. 
I 1997 har programmet bidraget væsentligt til udarbejdelsen af 
vigtige politiske dokumenter såsom grønbogen om søhavne og 
skibsfartsinfrastruktur, den kommende hvidbog om afgifter for 
brug af infrastrukturer og meddelelserne om transeuropæisk og 
intermodal godstransport. 
Man beskæftiger sig . fortsat med andre udfordringer på 
transportområdet, såsom trafiktæthed, sikkerhed og miljømæssige 
aspekter, både i igangværende projekter og i den fjerde indkaldelse 
af forslag, der blev iværksat i december 1997. De særlige 
transportmæssige'udfordringer ved de central- og østeuropæiske 
landes indtræden behandles også gennem øget deltagelse af 
organisationer fra disse lande og lokale formidlingsaktiviteter. Der 
er gjort store bestræbelser på at sikre overførsel af resultater, 
inddragelse af de relevante slutbrugere og indførelse af nye 
systemer og metoder. Dette sker ved at tilskynde til etablering af 
54 Eksempler på resultater 
ERTMS 
Der er i Tyskland, 
Frankrig og Italien stillet 
testanlæg til rådighed til 
afprøvning i fuld målestok 
af det europæiske system 
til styring af jernbanetrafik 
(ERTMS). I 1997 
påbegyndte man de 
europæiske 
standardiseringsaktiviteter, 
der er nødvendige for at 
implementere ERTMS. 
MBB 
Der er udviklet en 
"maritime black box" 
(MBB) i stil med dem, der 
anvendes i fly, som 
registrerer data vedrørende 
uheld. Bedre 
undersøgelser i 
forbindelse med uheld vil 
øge sikkerheden inden for 
skibsfarten. Man regner 
med ud fra MBB at 
udvikle en "sort boks" til 
gods, så man kan spore 
ladninger og lette 
havtransport over korte 
afstande og udveksling af 
dokumentation. 
TAPE 
Projektet har udviklet en 
softwareprototype til 
klarlæggelse af samspillet 
mellem aktiviteter på land 
og i luften ved lufthavne 
for at optimere deres 
effektivitet og kapacitet. 
formelle og uformelle net og gennem iværksættelse af samordnede 
aktioner (13 på baggrund af de første 3 indkaldelser). 
Ekspertpanelet, der har ført tilsyn med FTU-programmet for 
transport i 1997, har konkluderet, at programmet forvaltes på en 
professionel og gennemskuelig mode, selvom det var bekymret 
over den fortsatte mangel på personale inden for visse områder af 
programmet. Panelet fremkom med syv væsentlige anbefalinger 
vedrørende den fremtidige forvaltning af programmet, som vil 
give endnu bedre resultater, og som man er i færd med at 
indarbejde. De drejer sig primært om formidling og nyttiggørelse 
af resultater og fremtidige FTU-aktiviteter på transportområdet. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
Det overordnede formål med den forskning, der gennemføres 
under FTU-programmet for transport, er at nå resultater, der åbner 
for nye politiske valg, og at lette implementeringen af nye 
generiske teknologier. Målene med at implementere nye 
teknologier for at øge transportsystemets effektivitet, sikkerhed og 
bæredygtighed er blevet eller vil blive nået gennem en række 
projekter vedrørende ERTMS (det europæiske system til styring af 
jernbanetrafik), MBB (Maritime Black Box) og ATM (styring af 
lufttrafik). 
Ekspertpanelet for 1997 bemærkede de potentielle fordele for 
Europas erhvervsliv ved resultater såsom standardisering af de 
europæiske jernbanernes signalsystemer, som var et resultat af 
ERTMS-projekterne. Disse resultater kunne føre til en 
nedbringelse af omkostningerne til udstyr på 20-30% og en 
væsentlig forøgelse af de europæiske jernbaneproducenters 
konkurrenceevne på verdens transportmarkeder. Et andet 
eksempel på styrkelse af det europæiske erhvervslivs 
konkurrenceevne er fastlæggelsen af integrerede 
skibskontrolstandarder. Disse projekter (ATOMOS II og DISCI) 
udgør vigtige bestræbelser på at forene de spredte europæiske 
brancher, der beskæftiger sig med dette område, og samtidig 
fastlægge generelle standarder. Blandt andre eksempler på 
forskning, der bidrager til Fællesskabets målsætninger, kan 
nævnes projekter på det strategiske område, hvor man vurderer de 
transeuropæiske transportnets indvirkning på tilgængelighed og 
samhørighed. En række bytransportprojekter, der sigter mod at 
forbedre den offentlige transport i byerne, har allerede givet 
værdifulde resultater (f.eks. ISOTOPE-projektet). 
Arbejdsprogram for 1998 
Den fjerde indkaldelse af forslag og den fælles indkaldelse under 
transport- og telematikprogrammerne om "transport-
intermodalitet", som ventes at have et budget på omkring 12 mio. 
ECU hver, blev begge lukket den 16. marts 1998. De indsendte 
forslag vil blive evalueret, hvorefter der vil blive forhandlet 
kontrakter. Den fjerde indkaldelse af forslag skulle resultere i en 
række aktioner, der konsoliderer resultaterne fra projekter under ISOTOPE 
Projektet har beskrevet 
fordelene og ulemperne 
ved de forskellige 
organisationsformer inden 
for offentlig transport og 
giver anbefalinger om 
hensigtsmæssige 
kontraktlige og juridiske 
rammer. Man har 
undersøgt data fra 109 
bytrafiknet i Europa. 
Styring af lufttrafik: 
Man har gennemført flere 
projekter på dette område, 
og resultaterne er blevet 
anvendt i udviklingen af 
det fremtidige europæiske 
system til styring af 
lufttrafik (EATMS), som 
vil blive demonstreret i 
RP5. 
Informationssystemer: 
Der er iværksat en 
samordnet aktion, hvor 
man inddrager en række 
igangværende projekter 
samt politikere og 
statistikere fra alle 
medlemsstater. Målet er at 
skabe synergier og bane 
vej for etablering af et 
europæisk transport­
informationssystem, der 
skal lette udveksling af og 
adgang til transportdata til 
støtte for den politiske 
beslutningsproces. 
55 
de tidligere indkaldelser, og forberede fremtidige FTU-aktiviteter 
på transportområdet. På baggrund af den fælles indkaldelse om 
intermodalitet bør der iværksættes en række store 
demonstrationsprojekter, der bygger på resultaterne fra 
igangværende forskning inden for intermodalitet. De første 
projekter ventes at starte ved udgangen af 1998. En række 
projekter, der allerede modtager støtte, vil afslutte deres arbejde og 
fremlægge deres resultater ved en række planlagte 
formidlingsarrangementer. En strategi vedrørende formidling og 
nyttiggørelse for hele programmet vil blive implementeret for at 
sikre konkret nyttiggørelse af resultaterne af FTU-arbejdet. 
56 
15. MÅLRETTET SOCIOØKONOMISK FORSKNING 
Aktiviteter i 1997 
1997 markerede et vigtigt vendepunkt i udviklingen af 
programmet om målrettet socioøkonomisk forskning. Det blev 
indført i 1994 som et nyt element i rammeprogrammet, og i 
programmets første tid måtte der gøres et stort arbejde for at gøre 
forskere og politikere opmærksom på betydningen af 
socioøkonomisk forskning på europæisk plan inden for videnskab 
og teknologi, uddannelse og undervisning samt social integration 
og udstødelse. Den nylige udvælgelse af projekter under den 
anden indkaldelse og lanceringen af den tredje og endelige 
indkaldelse i september 1997 betyder imidlertid, at 
opmærksomheden rettes mod konsolidering og opfølgning af 
støtteforanstaltninger. Programmet omfatter nu en bred vifte af 
ledsageforanstaltninger lige fra samarbejdsforskningsprojekter og 
tematiske net, undersøgelser og støtte til konferencer på centrale 
områder til specifikke ETAN-initiativer og til programmets 
medvirken i Task Force for uddannelsesmultimedier. 
På baggrund af programmets nuværende udviklingsstadie og de 
forbedringer, der er foretaget, både med hensyn til politisk 
relevans og gennemførelse af efterfølgende indkaldelser, vedrører 
de anbefalinger, der fremsættes i tilsynsrapporten om målrettet 
socioøkonomisk forskning for 1997, primært nyttiggørelses- og 
formidlingsaktiviteter. 
Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger 
Det er karakteristisk for dette program, at alle dets aktiviteter 
ventes at føre til resultater, der er relevante for politikken. Efter 
den anden indkaldelse vil Fællesskabet have ydet støtte til i alt 112 
aktioner med omkostningsdeling, der beskæftiger sig med emner 
som det europæiske informationssamfund, dynamikken i 
erhvervslivet og beskæftigelsen samt politikker til sikring af social 
integration i Europa. Dette antal vil stige med 50-60 nye 
aktiviteter i forbindelse med evaluering og udvælgelse af forslag 
fra den tredje indkaldelse. Den tredje indkaldelse blev endvidere 
lanceret på grundlag af et revideret arbejdsprogram, der sigter mod 
tre strategiske områder: konkurrence, forandring og dialog; 
arbejde, velfærd og beskæftigelse; samt nyskabelse og 
institutionelle forandringer. Disse områder kræver en tværfaglig 
fremgangsmåde, og man bestræbte sig i den tredje indkaldelse, 
som blev lukket i januar 1998, på at tiltrække forslag, der 
kombinerer forskningsopgaver fra to eller flere af programmets 
primære forskningsområder. 
Herudover er der i 1997 ydet støtte til 39 ledsageforanstaltninger. 
Blandt de aktiviteter, der har modtaget støtte, kan nævnes 
undersøgelser af arbejdsmarkedets indvirkning på beskæftigelsen, 
omfordeling af arbejdet, problemer ved og muligheder for at drive 
selvstændig virksomhed samt støtte til diverse fora, der 
beskæftiger sig med emner som integrering af indvandrere af 
immigranter og etniske konflikter, kvinder i det videnskabelige Eksempler på 
resultater 
EVALUE har udviklet 
og produceret en CD-
ROM og Internet­
medier om (selv-) 
evaluering af 
universiteter i Europa. 
Oplysningerne 
omfatter 
undersøgelser af 
konkrete sager, 
nationale indikatorer 
og et fleksibelt 
evalueringsværktøj. 
Påbaggrund af en 
konference i 
november 1997 har 
man i projektet om 
teknologi, økonomisk 
integration og social 
udstødelse 
offentliggjort bane­
brydende artikler om 
verdens handelsmiljø, 
regionale teknologi­
huller i Europa og 
konkurrenceevne. 
LoWER-projektet har 
etableret en europæisk 
database om 
lavtlønnet 
beskæftigelse og 
offentliggjort en 
rapport om 
tilgængelige 
statistiske data om 
lavtlønnet 
beskæftigelse i Den 
Europæiske Union og 
dens medlemsstater. 
LoWER udgiver et 
nyhedsbrev og har en 
hjemmeside på 
Internettet. 
57 
miljø samt indfaldsvinkler til kulturel mangfoldighed i Europas 
uddannelsesinstitutioner. 
Hvad angår ET AN (Det Europæiske Net for Teknologivurdering, 
som modtager støtte under område I i programmet: Evaluering af 
videnskabs- og teknologipolitiske muligheder i Europa), er der 
afholdt ekspertworkshopper om det første af en række emner: den 
aldrende befolkning og teknologien - udfordringer, muligheder og 
teknologipolitik på baggrund af internationaliseringen. 
Eksperternes rapporter vil blive forelagt for politikerne i løbet af 
1998. 
En anden vigtig begivenhed i 1997 var iværksættelsen af fem 
projekter, som delvist blev finansieret af programmet vedrørende 
målrettet socioøkonomisk forskning, og som blev indsendt i 
forbindelse med den fælles indkaldelse af forslag under Task 
Force for uddannelsesmultimedier. Disse projekter, der 
beskæftiger sig med indlæringsprocesser, effektivitet i indførelsen 
af multimedieteknologi og de socioøkonomiske følger, 
demonstrerer betydningen af social tilpasning af teknologien, og 
de er eksempler på den mere integrerende fremgangsmåde i 
forbindelse med kombinering af samfundsvidenskab med 
teknologisk udvikling, der foreslås for det femte rammeprogram. 
Arbejdsprogram for 1998. 
En af de primære aktiviteter i 1998 vil bestå i indførelse af 
foranstaltninger til formidling og forøgelse af virkningen af 
resultaterne fra de FTU-projekter og net, der har modtaget støtte. 
Udover de normale mekanismer til formidling af resultaterne på 
projektplan planlægges der en række aktiviteter under selve 
programmet. Et væsentligt initiativ vil være en konference om 
programmet vedrørende målrettet socioøkonomisk forskning, der 
er planlagt til udgangen af 1998. Ved denne konference vil man 
samle forskere og politikere, og selve konferencen vil blive 
understøttet af en række politisk relevante workshopper, der 
tilrettelægges omkring de tematiske klynger af forslag fra første og 
anden indkaldelse - et koncept, der med held blev afprøvet i 1997. 
Aktiviteterne i forbindelse med den tredje indkaldelse vil være 
centreret om forhandling og indgåelse af kontrakter om 
støtteberettigede projekter. Desuden overvejer man en række 
mulige nye ETAN-initiativer inden for områderne globale 
klimaforandringer, intellektuel ejendom, vurdering af virkningerne 
af FTU, indirekte støtte til beskæftigelse inden for FTU samt 
kvinder i det videnskabelige miljø. 
Desuden venter man, at der vil blive lanceret yderligere fire 
projekter, der er indsendt under den fælles indkaldelse om 
uddannelsesmultimedier, hvortil programmet vedrørende målrettet 
socioøkonomisk forskning bidrager økonomisk. Projektet vedrørende 
FTU-net og 
højteknologiske SMV 
har fundet beviser, der 
forbinder vellykket 
globalisering med 
udstrakt lokalt 
netværkssamarbejde, 
hvilket vidner om 
vigtigheden af adgang 
til lokalt udviklede 
teknologier. 
På basis af de 
foreløbige 
konklusioner fra flere 
' beslægtede MSØF-
projekter (et eksempel 
på klyngeaktivitet) er 
der udarbejdet en 
rapport om den globale 
økonomi baseret på 
viden og dens 
konsekvenser for 
innovationspolitikken. 
KISINN-nettet har 
udarbejdet en oversigt 
over videnintensive 
tjenester i den private 
sektor, der benytter sig 
af eksisterende 
international ekspertise 
med særlig vægt på 
overførsel og anvendelse 
af tekniske og 
forvaltningsmæssige 
nyskabelser, herunder 
betydningen for 
gennemførelsen af 
politikker. 
58 
Arbejdet med endeligt at fastlægge den socioøkonomiske 
forsknings rolle i det femte rammeprogram vil finde sted 
sideløbende med ovennævnte aktiviteter. 
I REGIS-projektet har man fastslået, at innovation i Europa synes at være 
bestemt af markedet ud fra overvejelser vedrørende pris og kvalitet, og at 
ren innovation er sjælden, idet processen er præget af nye kombinationer 
af uoriginale teknologier. Dette demonstrerer behovet for at integrere 
teknologicentre og universiteter bedre i innovationsprocessen. 
59 
ON UNDER DET FJERDE RAMMEPROGRAM 
SAMARBEJDE MED TREDJELANDE OG INTERNATIONALE 
ORGANISATIONER 
Aktiviteter i 1997 
FTU-projekter: 
Inden for rammerne af samarbejdet med landene i Central- og 
Østeuropa og de nye uafhængige stater i det tidligere 
Sovjetunionen er der blevet indgået forpligtelser til et beløb på 
26,3 mio. ECU efter indkaldelsen af forslag i 1996 til finansiering 
af 110 kontrakter. En indkaldelse af forslag (hovedsageligt miljø, 
sundhed, industri) lanceret i 1997 resulterede i 1 300 forslag til et 
samlet beløb på 398 mio. ECU. 
De østeuropæiske landes deltagelse i særprogrammerne under det 
fjerde rammeprogram er ligeledes blevet videreført med støtte fra 
INCO. 
Omkring 700 000 ECU er forpligtet til "ledsageforanstaltninger", 
særlig til støtte til, at videnskabsfolk fra disse lande kan deltage i 
konferencer. INTAS, der hovedsageligt finansieres af 
Fællesskabet, har gennemført 321 projekter, der dækker alle 
områder, til et beløb på 18,8 mio. ECU. Med hensyn til ISTC 
(Moskva), der bidrager til omskolingen af militære forskere i de 
nye uafhængige lande i det tidligere Sovjetunionen, har EU ydet 
støtte til civile projekter i størrelsesordenen 13,5 mio. ECU 
(19 000 videnskabsfolk omfattet siden 1994). 
Med hensyn til det videnskabelige og teknologiske samarbejde 
med udviklingslandene (INCO-DC) er der blevet indgået 
forpligtelser for 65,6 mio. ECU i 1997 med henblik på 
finansiering af 125 kontrakter. En indkaldelse af forslag lanceret i 
1997 vedrørende forvaltning af vedvarende naturlige ressourcer, 
landbrug/agroindustri, sundhed og informationsteknologier 
resulterede i 1 020 forslag. 
25 nye COST-aktioner har forøget det samlede antal 
igangværende aktioner inden for 17 områder 
(levnedsmiddelvidenskab, kemi, transport osv.) til 159. 
Kommissionen deltog i 1997 i 11 EUREKA-projekter. 
Ekspertpanelet 1997 har understreget den høje kvalitet på alle de 
områder, der er omfattet af programmet. 
Videnskabelige og teknologiske aftaler og videnskabelige 
kontakter : Eksempler på 
resultater 
Samarbejdsaftalen om videnskab og teknologi mellem EU og 
USA er blevet underskrevet, aftalen med Sydafrika er trådt i kraft, 
og forhandlingerne om en aftale mellem EURATOM og Canada 
om nuklear forskning er blevet indledt. I 1997 indledtes ligeledes 
forhandlinger med Rusland om en samarbejdsaftale om videnskab 
og forskning, og visse associerede lande har indsendt 
interessetilkendegivelser vedrørende deltagelse i det femte 
rammeprogram. Europæisk præmiere i 
kampen mod parasitære 
infektioner: 
mange forsknings-
undersøgelser med 
deltagelse af videnskabs­
folk fra udviklings­
landene og Europa er 
blevet iværksat for at 
forstå, hvorfor nogle 
mennesker er mere 
følsomme end andre over 
for parasitære 
infektioner, hvilket er 
nøglen til effektiv 
behandling. Et 
samarbejde med 
Brasilien har resulteret i, 
at man har påvist den 
genetiske base for 
følsomhed over for 
bilharziose (en sygdom, 
der overføres med 
trematoder). 
Videnskabsfolkene har 
opdaget, at genet Sml på 
kromosom nr. 5 
kontrollerer modstands­
dygtighed eller følsom­
hed over for sygdom­
men. Et gen, der bestem­
mer følsomheden over 
for leverfibrose, er 
ligeledes blevet identi­
ficeret. Disse gennem­
brud vil kunne føre til 
udviklingen af nye 
behandlingsmetoder, der 
kan afhjælpe de lidelser, 
som disse sygdomme 
giver anledning til. 
60 
Inden for rammerne af de videnskabelige og teknologiske 
forbindelser med Japan og Korea modtog 74 forskere i 1997 et 
stipendium, hvorved det samlede antal forskere fra Unionen, der 
har gennemført ophold i disse lande, kommer op på 490. 
Der er ligeledes sikret tekniske og politiske kontakter med 
tredjelande og regionale sammenslutninger. Blandt andet har over 
100 seminarer/workshopper/konferencer med deltagelse af 
udviklingslandene modtaget støtte (eksempler: jordens frugtbarhed 
i Asien, AIDS i Afrika). Den politiske dialog med partnerlandene i 
middelhavsregionen er blevet videreført gennem sekretariatet for 
FTU-tilsynsudvalget Euro-Med og gennem et formelt møde i 
Udvalget. 
Drøftelser af de fremtidige retningslinjer: 
En meddelelse om "det europæiske initiativ vedrørende 
agronomisk forskning med henblik på udvikling" (IERAD) er 
blevet vedtaget for at forbedre koordineringen mellem de atten 
implicerede partnere. En meddelelse med titlen "Videnskabelig og 
teknologisk forskning: et strategisk element i Den Europæiske 
Unions samarbejde med udviklingslandene" er ligeledes blevet 
vedtaget, og den har fået en positiv modtagelse i Rådet. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger 
INCO bidrager på forskellig vis til den europæiske økonomis 
konkurrenceevne generelt. F.eks. ved at tilføje en ekstra merværdi 
til Unionens FTU eller Ved at bidrage med en bedre tilpasset 
definering af andre af EU's politikker (f.eks. transport, energi, 
fiskeri osv.) takket være tredjelandes erfaringer og takket være 
virkningerne af det store marked, som indledning af kommercielt 
samarbejde som følge af videnskabeligt og teknologisk 
samarbejde kan resultere i. 
Det internationale FTU-samarbejde giver adgang til viden, 
forskernetværk, installationer (eksempel: via europæiske forskeres 
udstationering i Japan), og udover de rent videnskabelige fordele, 
man kan forvente, bidrager dette samarbejde til at fremhæve 
europæisk videnskab og teknologi internationalt. 
I forbindelse med EU's udvidelsespolitik bidrager 
moderniseringen af FTU i landene i Central- og Østeuropa og den 
støtte, som INCO har ydet til disse landes deltagelse i EU's FTU-
programmer, til at forberede disse landes optagelse i Unionen. 
INCO-DC har bidraget til at styrke den europæiske 
forskningskapacitet på områder i forbindelse med udvikling 
samtidig med, at FTU i udviklingslandene stimuleres (i 1997 
modtog netværk vedrørende navnlig malaria og de tropiske 
regnskove støtte), hvorved fællesskabspolitikken vedrørende 
udviklingssamarbejde støttes. 
Et andet eksempel på bidrag til udenrigspolitikkerne er Det 
Internationale Videnskabs- og Teknologicenter i Moskva (ISTC), 
der støtter bestræbelserne på at omskole russiske militærforskere 
til civile aktiviteter. Undersøgelse af 
havforureningen: 
Sortehavet er ideelt til 
undersøgelse af 
forureningens 
indflydelse på 
biodiversiteten. Et 
projekt med deltagelse af 
Rumænien, Bulgarien, 
Rusland og 7 
medlemsstater har 
allerede muliggjort en 
bedre forståelse af 
ødelæggelsen af 
biodiversiteten i 
Sortehavet, og en model 
til forudsigelse af 
kystsystemets reaktioner 
på angreb på miljøet er 
ved at blive udformet. 
Fiskeri og bæredygtig 
udvikling: 
15 forskningsprojekter 
navnlig vedrørende de 
nye akvakulturteknikker, 
opdræt af skaldyr og 
forvaltning af 
økosystemet i kystegne 
blev lanceret i 1997 i 
samarbejde med 
forskningsinitiativet 
vedrørende fiskeri 
AVS-EU, der er 
resultatet af resolutionen 
vedtaget af den paritære 
forsamling AVS-EU. 
Dette initiativ sigter mod 
at fremme en målrettet 
forskning omkring en 
bæredygtig udvikling af 
fiskeriet og omkring 
akvakultur. 
61 
Arbejdsprogram for 1998 
Følgende aktiviteter vil navnlig blive gennemført i 1998: 
opfølgning af de 1 600 igangværende kontrakter (herunder 
forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger - APAS) 
og indkaldelserne af forslag INCO-COPERNICUS og INCO-DC 
lanceret i 1997; indgåelse af kontrakter om tredjelandes deltagelse 
i aktiviteterne 1, 3 og 4 under rammeprogrammet samt udvælgelse 
af og tilsyn med stipendiemodtagere (Japan/Korea). 
Blandt de andre aktiviteter kan nævnes: konsekvensvurderinger af 
samarbejdsaftalerne om videnskab og teknologi, møde i de 
forskellige fælles udvalg, der fører tilsyn med samarbejdsaftalerne, 
og forummet EU-Japan om videnskab og teknologi. Som følge af 
henstillingerne fra overvågningsudvalget vil der blive indført et 
Management Information System, og oplysning om INCO vil 
blive videreført i forskellige former: skriftlig ("succeshistorier", 
INCO-projektkatalog osv.), audiovisuel (transparenter osv.), 
elektroniske (INCO Homepage om Cordis-Europa). 
De politiske prioriteter indebærer forberedelse af "udvidelsen", 
navnlig gennem fremme af ansøgerlandenes fuldstændige 
deltagelse i det femte rammeprogram, og udvikling af 
forbindelserne til de ikke-associerede lande i Central- og 
Østeuropa. Samarbejdsaftalen om videnskab og teknologi mellem 
EU og USA og aftalen med Rusland vil blive indgået. 
Med henblik på gennemførelsen af det femte rammeprogram er 
det tanken at tilpasse de forskellige samarbejdsaftaler om 
videnskab og teknologi (EØS-aftalen bør ud over at udvides til det 
femte rammeprogram også tilpasses for at tage højde for 
tillægsbevillingen til det fjerde rammeprogram). 
Koordineringen af videnskab og teknologi med medlemsstaterne 
vil blive styrket gennem f.eks.: sekretariatet for det europæiske 
initiativ vedrørende forskning i landbrug med henblik på 
udvikling; koordineringen af medlemsstaternes forskellige 
initiativer på sundhedsområdet; medlemsstaternes 
"kontaktgruppe" og bioteknologinetværket om samarbejde med 
Kina inden for videnskab og teknologi. Man vil ligeledes forsøge 
at forbedre kendskabet til medlemsstaternes samarbejde inden for 
FTU med tredjelande og internationale organisationer (INCOPOL-
undersøgelse). 
Omorganiseringen af det internationale samarbejde under det 
femte rammeprogram kræver bl.a., at forbindelserne mellem 
INCO-programmet og de andre programmer under det femte 
rammeprogram defineres, og at synergien mellem COST, 
EUREKA, de internationale organisationer og rammeprogrammet 
styrkes. Donorer af knoglemarv: 
med bistand fra en 
nederlandsk deltager har 
Ungarn og Tjekkiet 
kunne tilslutte sig den 
internationale database 
over donorer af 
knoglemarv. Denne 
forbindelse har gjort det 
muligt at udvide 
databasen med 6 000 
ekstra donorer fra disse 
lande. Da denne 
operation, der allerede er 
ved at blive gennemført i 
Slovakiet, har været så 
stor en succes, overvejes 
det at udvide den til 3 
andre lande i Central- og 
Østeuropa. 
Genbrug af 50 tons plutonium fra det russiske militær: 
I april 1996 besluttede G7 og Rusland i Moskva at styrke samarbejdet med henblik på 
nedbrydning af plutonium, der stammer fra afmonteringen af de russiske kernevåben. 
Fællesskabet bidrager aktivt til gennemførelsen af G7's konklusioner gennem finansiering 
af projekter, der gennemføres af ISTC i Moskva. 
62 
ON UNDER DET fWmW ^PROGRAM 
FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER 
(INNOVATION-PROGRAMMET) 
Aktiviteter i 1997 
Aktiviteterne i 1997 fokuserede på gennemførelse af (i) den første 
handlingsplan for innovation (se ovenfor i kapitel I - del 3 i 
rapporten) og særprogrammet vedrørende den tredje aktivitet, 
INNOVATION-programmet. 
Gennemførelsen af INNOVATION-programmet var koncentreret 
omkring (i) opfølgning af nettet af innovationsformidlingscentre 
og CORDIS, (ii) intellektuel ejendomsret og støtte til innovation 
(iii) demonstrationsprojekterne vedrørende teknologioverførsel og 
-validering og (iv) støtte til regionale innovationsinfrastrukturer. 
I 1997 gennemførte man en midtvejsevaluering af nettet af 
Innovation-Relæcentre (IRC) forud for dets forlængelse i 
yderligere to år. Kundernes tilfredshed var et af de væsentligste 
kriterier, der blev anvendt ved evalueringen. Denne viste, at nettet 
fungerer godt, og at det sandsynligvis vil forbedre sine resultater 
yderligere i løbet af de næste to år. Resultaterne i 29 IRC ud af 52 
(dvs. 56 %) blev bedømt som meget gode. Resultatet hos syv 
centre (14 %) var dårligere end forventet. På baggrund af denne 
evaluering forlænges driften af IRC i to år, og de centre, hvis 
resultater var dårlige, er blevet omstruktureret. 
Hvad angår CORDIS, gennemførte en professionel 
markedsundersøgelsesvirksomhed i starten af 1997 en 
brugerundersøgelse. Undersøgelsen viste, at CORDIS er kendt 
som den vigtigste informationstjeneste vedrørende Fællesskabets 
F&U, og at den regelmæssigt anvendes af langt størstedelen af de 
formidlere, der er aktive på dette område. Undersøgelsen førte 
desuden til 10 anbefalinger vedrørende den fremtidige udvikling 
af systemet, hvoraf størstedelen efter drøftelser med 
programudvalget blev taget i betragtning i udbuddet vedrørende 
CORDIS-tjenesteydelser i de kommende to år (EFT S247/27, 
19.12.97). Der er indført en ny type brugertjeneste, Rapidus, der 
gør det muligt for brugerne automatisk via e-mail at modtage 
oplysninger, der er skræddersyet til deres behov. 
Hovedaktiviteten inden for støtte til innovation har været 
iværksættelsen af pilotprojektet I-TEC i samarbejde med Den 
Europæiske Investeringsfond. I-TEC skal støtte opbygningen af 
tilstrækkelige kvalificerede menneskelige ressourcer, der kan 
vurdere og følge op på tidlige teknologiinvesteringer og derved på 
mellemlang og lang sigt fremme investering af risikovillig kapital 
i sådanne projekter. 
Desuden blev der lanceret en indkaldelse af forslag til tværnational 
overførsel, fremme og formidling af foranstaltninger, ordninger og 
god praksis med henblik på at samle finansfolk, teknologifolk og 
støtteorganisationer for SMV og på at tilskynde til etablering af 
63 Eksempler på 
resultater 
INNOVATION'S 
forskellige aktiviteter 
inden for intellektuel 
ejendomsret, herunder 
afsnittene om intellektuel 
ejendomsret i den første 
handlingsplan om 
innovation og 
samarbejdet med Det 
Europæiske Patent­
kontor, har været 
afgørende med hensyn til 
iværksættelse af vigtige, 
nye europæiske initiativ­
er på området, såsom 
grønbogen om intellek­
tuel ejendomsret og Den 
Europæiske Patent­
organisations beslutning 
om at etablere en 
Internetbaseret 
paneuropæisk patent­
informationstjeneste. 
I 1997 registrerede man pa 
CORMS-lijcmmesiden 10 
mio. besogende 
sammenlignet med 2,2 
mio. i 1996. Desuden er det 
gennemsnitlige antal aktive 
brugere (dvs. de der bruger 
CORDIS mindst to gange 
om måneden) næsten 
fordoblet. Tallet lå på 
47 500 i 1997 
sammenlignet med 25 000 i 
1996. Rundsendelsen af 
CORDIS Focus steg til 
32 000 i 1997 
sammenlignet med 22.000 i 
1996. 
virksomheder blandt (offentlige og private) forskere. Et af de 
udvalgte forslag kom fra et konsortium bestående af National 
Westminster Bank (Det Forenede Kongerige), Deutsche Bank 
(Tyskland), ING Bank (Nederlandene), Innovation Partnership 
(Det Forenede Kongerige) og Fraunhofer Gesellschaft (Tyskland), 
som søger at videreudvikle og formidle det nederlandske 
"teknologi vurderingssy stem" for teknologibaserede SMV. 
Aktiviteterne på området intellektuel ejendomsret omfattede : 
udvikling af konceptet med en hjælpetjeneste inden for intellektuel 
ejendomsret vedrørende resultater fra EU's FTU-aktiviteter og 
lancering af et udbud om etablering af en sådan hjælpetjeneste; 
- anden runde af "Quick Scan"-pilotprojektet, hvor man i 
samarbejde med Det Europæiske Patentkontor undersøger 
nyhedsværdien af teknologier i teknologioverførsels- og 
teknologivalideringsprojekter; 
- færdiggørelse af Straus-rapporten om EU's patentsystems 
nuværende tilstand; 
- tilrettelæggelse af PATINNOVA-konferencen (i maj 1997) - et 
af de vigtigste arrangementer for patentfagfolk i Europa; 
- tilrettelæggelse af den anden række af uddannelsesseminarer 
om intellektuel ejendomsret med deltagelse af over 100 
projektansvarlige; 
- administration af Fællesskabets beholdning af patenter (ca. 500 
patenter) og sikring af europæiske varemærker og logoer. 
Hvad angår teknologioverførsel og -validering, blev der evalueret 
to indkaldelser i 1997, hvorved antallet af forslag, der har 
modtaget støtte til en definitionsfase siden INNOVATION blev 
iværksat, nåede op på 230. Det ventes, at omkring 150 af disse vil 
føre til en mere omfattende demonstrationsfase. SMV deltager i 
90% af demonstrationsfaserne og koordinerer 60% af dem. Det 
endelige mål med disse projekter er at fungere som teststande for 
teknologivalidering og/eller -overførsel på tværs af grænser og 
sektorer samt at demonstrere god praksis. Således er 
demonstrationsfaserne opbygget omkring følgende søjler: (i) 
forvaltning af tværnational teknologivalidering og/eller -
overførsel, (ii) intellektuel ejendom, (iii) tilegnelse af nye 
teknologier, (iv) opnåelse af teknologisk knowhow. 
Blandt regionale aktioner kan nævnes revision af regionale 
infrastrukturer til støtte for innovation og tekologioverførsel. Efter 
indkaldelsen af forslag for 1997 har i alt omkring 90 regioner 
deltaget i denne ordning siden 1995. Disse projekter giver 
resultater, der kan inddeles i tre hovedtyper : 
- bedre muligheder for finansiering af innovation i regionerne 
(f.eks. Poitou Charentes, I lamburg, Wiener-Neustadt); 
- udvikling (eller omlægning) af organisationer til fremme af 
innovation, navnlig teknologicentre, så de i højere grad 
tilpasses behovene blandt SMV (f.eks. Highlands and Islands, 
Umbria, Extramadura); 
- forbedring af forbindelserne mellem erhvervsuddannelse og 
SMV. Nettet bestående af 52 
Innovation-Relæcentre 
(IRC) blev i de første 16 
måneders drift (fra 
oktober 1995 til februar 
1997) kontaktet mere 
end 120 000 gange med 
henblik på rådgivning 
vedrørende 
teknologioverførsel 
og/eller indsendelse af 
forslag til EU-
programmer, det 
gennemførte 7 500 
undersøgelser for 
klienter, der tilbod eller 
ønskede teknologi, det 
forhandlede 1 250 
tværnationale teknologi-
overførselsaftaler, hvoraf 
190 blev undertegnet. 
Derudover bidrog IRC 
med mere end 2.750 
forslag, der blev indsendt 
til EU's FTU-
programmer, og hvoraf 
700 blev fundet 
støtteberettiget. Mindst 
lige så vigtigt er det, at 
disse tal er stigende. 
De første ni 
risikokapitalfonde, der 
blev udvalgt under I-
TEC vil investere 186 
mio. ECU i form af 
(privat) risikovillig 
kapital i teknologi i 
SMV på et tidligt stadie 
over de næste tre år. (Til 
sammenligning 
investerede 
risikokapitalfondene som 
helhed i 1996 i alt 441 
mio. ECU i projekter på 
et tidligt stadie i Europa 
(kilde: EFVA) 
64 
Ydermere anvender enkelte af de deltagende regioner resultaterne 
fra disse revisioner til at maksimere fordelene ved EU's 
strukturfondes interventioner med henblik på at styrke en ensartet, 
økonomisk og innovativ regionalpolitik (Limburg/NL, 
Halle/Leipzig/Dassau). 
Arbejdsprogram for 1998 
Aktiviteterne vil fokusere på forvaltning af de projekter, der er 
udvalgt i de tidligere år, fortsat gennemførelse af CORDIS, 
videreudvikling af hjælpetjenesterne vedrørende intellektuel 
ejendomsret og finansiering af innovation i forbindelse med 
resultater af EU's FTU, forberedelse af iværksættelsen af det 
femte rammeprograms horisontale program om innovation og 
SMV's deltagelse. Rækken af konferencer om innovation, 
etablering af nye virksomheder og beskæftigelse, som blev indledt 
på konferencen i Paris (i december 1997), vil blive videreført og 
vil omfatte store konferencer i Luxembourg (i maj 1998) og Wien 
(i november 1998). 
65 
JERDE RAMMEPROGRAM 
FREMME AF FORSKER UDDANNELSE OG -MOBILITET 
Aktiviteter i 1997 
I 1997 fortsatte man gennemførelsen af programmet for af 
forskeruddannelse og -mobilitet samt de kontrakter under 
programmerne "Menneskelige ressourcer og mobilitet" og 
"Science", der endnu ikke er udløbet. 
Inden for rammerne af programmet for forsker uddannelse og -
mobilitet blev der i 1997 indgået 1 190 kontrakter, dvs. 980 
kontrakter om "Marie Curie"-stipendier, 64 kontrakter om 
forskningsnetværk, 10 kontrakter om samordnede aktioner 
omkring store forskningsanlæg og 136 kontrakter om 
eurokonferencer, sommerskoler og praktiske kurser. Endvidere 
blev 83 nye forslag til forskningsnetværk godkendt til 
finansiering. 
Nyttiggørelsen af resultaterne af programmet for 
forskeruddannelse og -mobilitet og dets forgængere 
"Menneskelige ressourcer og mobilitet" og "Science" blev aktivt 
forfulgt i 1997. Forberedelsen af særprogrammet "udvikling af det 
menneskelige potentiale" har endvidere været et af de vigtigste 
emner i løbet af hele året. 
I forbindelse med programmets ledsageforanstaltninger kan 
navnlig nævnes: organiseringen af den niende europæiske 
konkurrence for unge videnskabsfolk (15 til 20 år), der afholdtes 
den 9.-14. september i Milano; oprettelsen af "Marie Curie"-
sammenslutningen, der således gør det muligt at bevare kontakten 
til stipendiemodtagere og anmode om deres mening om f.eks. nye 
forslag fra Kommissionen; undersøgelsen af industriens deltagelse 
i programmet udført af arbejdsgruppen "Industri"; indkaldelse af 
forslag lanceret med henblik på at undersøge kvindernes rolle i 
forskningen. 
De aktioner, der er blevet gennemført i løbet af året har ligeledes 
været centreret omkring nødvendigheden af at finde passende 
løsninger på forskelsbehandlingen af de fællesskabsforskere, der 
modtager "Marie Curie "-stipendier. 
I 1997 opnåede man mærkbare forbedringer i gennemførelsen af 
programmet, som det i øvrigt blev bemærket i 1997-rapporten fra 
ekspertpanelet for programmet for forskeruddannelse og 
-mobilitet. Disse forbedringer sigter bl.a. mod: 
• en betydelig nedbringelse af forsinkelserne mellem indsendelse 
af forslag og oplysning af forslagsstillerne om resultaterne og 
underskrivelsen af de tilknyttede kontrakter, 
• fastsættelse af årlige målsætninger for alle programmets 
enkeltdele især vedrørende behandling af forslag, 
administrationen af evalueringspanelerne og 
kontraktforvaltning, 
• en styrket opfølgning af kontrakterne, især via kontrol på 
stedet, 
66 Eksempler på 
resultater 
En ung forsker under 
uddannelse i et netværk 
gennemfører en 
umiddelbar telekinetisk 
flytning fra fotonernes 
kvantetilstand, hvilket 
skulle muliggøre en 
efterfølgende forbedring 
af kvantecomputere. 
"NEUROS^-netværket 
forsøger at genopbygge 
mobiliteten hos 
paraplegipatienter ved 
hjælp af 
muskelstimulerende 
implantater. De 6 unge 
forskere under 
uddannelse i dette 
netværk arbejder i to 
forskellige teams og 
samarbejder med 
partnere fra industrien. 
En ung 
stipendiemodtager har 
haft mulighed for at 
fortsætte sin forskning i 
hjernens funktion under 
epilepsianfald, særlig i 
de negative bivirkninger, 
som en langvarig 
behandling med 
krampehæmmende 
midler kan have. 
Resultaterne giver håb 
om en forbedring af de 
aktive principper i de 
krampehæmmende 
midler samtidig med, at 
deres negative virkninger 
nedbringes. 
• en bredere information af offentligheden om programmet, 
navnlig via Internet, 
• forbedring af evalueringsprocedurerne, f.eks. for så vidt angår 
tværfaglighed og en øget åbenhed i evaluatorernes tildeling af 
point. 
Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsærninger 
Takket være de foranstaltninger, der er vedtaget med hensyn til 
forvaltning af programmet, er industriens deltagelse i projekterne 
vokset betydeligt. Inden for aktiviteten "netværk" er denne 
deltagelse blevet fordoblet siden den første indkaldelse af forslag, 
der blev lanceret i begyndelsen af programmet, og mere end 
tredoblet i forhold til programmet "Menneskelige ressourcer og 
mobilitet". 
I forbindelse med det femte rammeprogram foreslås det endvidere, 
at der indføres "industrielle" stipendier. 
Den allerede omfattende deltagelse i programmet af enheder fra de 
ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet er blevet styrket. 
Beskæftigelse: det anslås, at der frem til afslutningen af 
programmet for forskeruddannelse og -mobilitet, inden for 
rammerne af aktiviteten "individuelle stipendier" vil være tildelt 
stipendier svarende til 5 600 årsværk forskning, mens delen 
"uddannelse" under aktiviteten "netværk" vil have skabt omkring 
6 500. Det skal endvidere understreges, at de stipendier, der 
tildeles inden for rammerne af disse aktiviteter, øger de unge 
forskeres chancer for at finde et stabilt arbejde inden for 
forskningssektoren efter udløbet af deres stipendieperiode. 
Arbejdsprogram for 1998 
I 1998 vil gennemførelsen af programmet for forskeruddannelse 
og mobilitet blive videreført, og programmerne "Menneskelige 
ressourcer og mobilitet" og "Science" afsluttes. 
Inden for rammerne af aktiviteten "individuelle stipendier" vil 
programmet for systematisk kontrol af kontrakterne, som blev 
indført i 1997, og gennem hvilket 50% af stipendiemodtagerne er 
blevet kontaktet, blive afsluttet. 
For så vidt angår aktiviteterne "Netværk" og "Store 
forskningsanlæg" vil den første prioritet være at tilrettelægge 
midtvejsevalueringerne af de enkelte kontrakter, der gennemføres 
af uafhængige ekspertpaneler. En konference om aktiviteten 
"Netværk" vil ligeledes blive tilrettelagt for nærmere at undersøge 
de store netværks resultater. 
Med hensyn til ledsageforanstaltningerne vil bl.a. tilrettelæggelsen 
af den første "Descartes-pris" blive forberedt med henblik på at 
belønne en gruppe af forskerteams fra medlemsstaterne eller de 
associerede lande, der har ydet et væsentligt bidrag til løsningen af 
et videnskabeligt/teknologisk problem gennem et 
grænseoverskridende samarbejde, samt til individuelle forskere, 
der har opnået videnskabelig succes i et laboratorium uden for 
deres hjemland. 
Samarbejdet om udarbejdelse af handlingsplanen om grønbogen 
"Almen uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning: Hindringer En ung italiensk forsker, 
der har modtaget et 
stipendium, har udviklet 
en selvstændig robot, der 
kan lære enkle opgaver 
og tilpasse sig den 
virkelige verden. Dette 
projekt har fået et flot 
modtagelse: forskeren fik 
tildelt den italienske pris 
for kunstig intelligens, 
og han er ansat som 
forsker i 
modtagelsesinstitutionen. 
En ung 
stipendiemodtager har 
uddybet sin forskning i 
fænomenet superledning, 
der indebærer en 
mulighed for at 
transportere strøm over 
lange afstande. Han har 
navnlig beskæftiget sig 
med tilpasningen af 
materialer til de store 
applikationer, f.eks. 
kabler og 
transformatorer. Da 
denne forskning var en 
succes, fik denne forsker 
af sit tidligere 
forskningsinstitut tilbudt 
en 5-årig kontrakt. 
67 
for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab" vil blive videreført 
inden for rammerne af koordineringen med andre 
uddannelsesaktioner. 
Endelig vil der i overensstemmelse med henstillingerne fra 
ekspertpanelet blive lanceret en indkaldelse af forslag i 1998 med 
henblik på at overdrage et eksternt bureau visse rutineopgaver i 
forbindelse med behandlingen af forslag og forvaltningen af de 
kontrakter, som de udvalgte forslag resulterer i. Naturligvis vil 
forberedelsen af femte rammeprogram ligeledes fortsætte. 
68 
Det Fælles Forskningscenter (FFC) er Den Europæiske Unions 
videnskabelige og tekniske forskningslaboratorium, som har 
hovedkvarter i Bruxelles. Fem separate anlæg, placeret i 
henholdsvis Belgien, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien 
huser syv forskningsinstitutter, som er specialiseret inden for hvert 
deres felt: referencemålinger og -materialer, transuraner, 
avancerede materialer, systemteknik, informatik og sikkerhed, 
miljø, anvendt telemåling samt teknologiske fremtidsstudier. 
Mission 
FFC støtter og gennemfører kundeorienteret forskning af højeste 
kvalitet til støtte for andre EU-politikker. Centret er en integreret 
del af Fællesskabets FTU-system. Det gennemfører 
forskningsprogrammer, der finansieres under 
rammeprogrammerne og deltager i konkurrencebaserede 
aktiviteter i fælles projekter med erhvervslivet, 
forskningsorganisationer og universiteter fra medlemslandene. 
Mere end 2 000 videnskabsfolk, ingeniører og andre fagfolk er 
beskæftiget på fuld tid på grundlag af forskellige former for 
kontrakter: midlertidigt ansatte forskere, stipendiater, 
gæstevidenskabsfolk, udstationerede medarbejdere fra 
erhvervslivet og nationale regeringer, embedsmænd osv. 
De samlede bevillinger lå i 1997 på omkring 291 mio. ECU; heraf 
blev omkring 246 mio. ECU finansieret via Kommissionens 
budget, omkring 37 mio. ECU kom fra diverse 
konkurrencebaserede aktiviteter og omkring 8 mio. ECU kom fra 
særlig støtte til den såkaldte "High Flux Reactor" (HFR) i Petten 
(Nederlandene). 
Året 1997 
I 1997 udviklede centret sig yderligere i retning af den 
kundeorienterede fremgangsmåde, der blev anvendt i de 
foregående år. Enkelte resultater fra 1997 fremhæves i denne 
rapport. Navnlig blev en nyskabende form for røntgenbehandling 
for første gang testet på patienter, der lider af hjernecancer, og 
foreløbige kliniske prøver har vist lovende resultater ved 
behandling af leukæmi med alfa-immunoterapi. 
Man har foreslået et teknologioverførselsinitiativ, der omfatter 
samarbejdsaftaler vedrørende deling af store forskningsanlæg, 
risikovillig kapital, undervisnings- og uddannelsesinitiativer, et 
telematiknet til teknologioverførsel samt procedurer til at sætte 
nye teknologier i produktion. 
Forskningsaktiviteter 
FFC's forskningsaktiviteter er, som udtrykt af Rådet, aktiviteter, 
inden for hvilke FFC har ekspertise, og særlige eller enestående 
faciliteter inden for Fællesskabet, og som bidrager til 
gennemførelsen af Fællesskabets politik vedrørende forskning og 
teknologisk udvikling. 
69 Eksempler på resultater 
Alfa-immunterapi : 
En radioisotop, der 
udsender alfapartikler, 
Bismuth-213, er blevet 
forberedt og tilpasset til en 
ny form for immunoterapi 
mod cancer. Dette 
biprodukt fra kerneenergi 
udledt af kerneaffald 
nedbrydes hurtigt til et 
ikke-radioaktivt stof. 
Tidlige kliniske forsøg 
med leukæmipatienter ved 
Memorial Sloan-Kettering 
Cancer Center i New 
York, USA viste for første 
gang, at alfapartikelterapi 
kan være en anvendelig og 
og sikker 
behandlingsmetode. 
Standarder og normer for 
materialer: 
Standarder og normer er af 
vital betydning for 
erhvervslivet, navnlig når 
pålideligheden og 
kvaliteten står på spil. 
FFC har bidraget til nye 
standardtestmetoder til 
vurdering af mekanisk 
ydeevne i keramiske 
materialer og komposit­
materialer, termomekanisk 
træthed, skadestolerance i 
keramiske komposit­
materialer og egenspæn­
dinger og til forbedring af 
eksisterende standarder. 
FFC arbejder tæt sammen 
med CEN (Comité 
Européen de 
Normalisation), VAMAS 
(Versailles project on 
Advanced Materials and 
Standards) og ESI S 
(European Structural 
Integrity Society). 
Disse interne forskningsaktiviteter optog 65% af FFC's budget i 
1997. I overensstemmelse med Rådets afgørelser dækkede FFC's 
aktiviteter emner som avancerede materialer, overfladeteknik og 
ikke-destruktive evalueringsmetoder til undersøgelse af 
industrielle strukturelle komponenter; referencemålinger og -
materialer og vurdering af bygningers og strukturers styrke og 
sikkerhed; forurening af luften, jorden, vandet og forurening med 
affald; oprettelse af Centret for Jordobservation (CEO) og praktisk 
anvendelse af fjernmålingsteknikker; materialer til ren teknologi 
og standardisering af solcelleanlæg. Aktiviteterne omfattede 
desuden overvågning af forskning og teknologi og udarbejdelse af 
prognoser, hvor FFC's væsentligste rolle er at analysere, bearbejde 
og integrere faktuelle oplysninger om teknologiske tendenser for 
beslutningstagerne; undersøgelser af reaktorsikkerhed, nukleare 
sikkerhedsregler og forvaltning af fissionsmaterialer samt 
sikkerheden ved nukleart brændsel og grundforskning i aktinider 
samt støtte til ITER-projektet. 
Støtteforanstaltninger 
Støtteforanstaltningerne for Kommissionens tjenestegrene optog 
35% af FFC's budget i 1997. De vedrørte informationsteknologier, 
miljø og klima, landbrug og fiskeri, målrettet socioøkonomisk 
forskning samt nuklear sikkerhed. Disse aktiviteter kræver, at FFC 
er neutral, og opfylder behov, der opstår som følge af EF-
direktiver, Kommissionens og Rådets beslutninger og 
forpligtelser, der hidrører fra Euratom-traktaten. 
Støtteaktiviteterne blev gennemført inden for tre hovedområder: 
I forbindelse med støtten til miljøpolitikken, som udgjorde 43% 
af budgettet til støtteaktiviteter, ydede man videnskabelig og 
teknisk bistand til GD XI (Miljø, nuklear sikkerhed og beskyttelse 
af civilbefolkningen) ved implementeringen af lovgivningen om 
luftforurening, forurenende kemikalier, kemisk affald, vand­
kvalitet, risikomomenter i industrien og nuklear sikkerhed. Disse 
aktiviteter er led i EU's femte handlingsprogram på miljøområdet. 
Støtten til den fælles landbrugspolitik (GD VI), som tegnede 
sig for 17% af budgettet til støtteaktiviteter, vedrørte primært 
fjernmåling til brug ved udarbejdelse af landbrugsstatistikker, 
forbedret tilsyn og kontrol med den fælles landbrugspolitik og 
gennemførelse af Fællesskabets lovgivning samt forebyggelse af 
svindel, herunder IDE A-projektet vedrørende elektronisk 
identificering af dyr. 
Støtten til nukleare sikkerhedsforanstaltninger (Euratom-
sikkerhedsforanstaltninger til støtte for GD XVII, Energi, IAEA-
sikkerhedsforanstaltninger til støtte for GD I - Forbindelser med 
tredjelande) tegnede sig for 28% af budgettet til støtteaktiviteter 
inden for blandt andet uddannelse af tilsynsførende, fuldførelse af 
projekteringen af interne laboratorier til sikkerhedsanalyser ved 
oparbejdningsanlæggene i Sellafield og Haag, afprøvning af 
sikkerhedsudstyr samt forseglings- og identificeringsteknikker. Borneutronindfangnings-
terapien (BNCT) mod 
ondartet hjernesvulst: 
BNCT er en innovativ 
form for radioterapi, som 
for første gang i Europa 
testes i HFR-reaktoren ved 
FFC i Petten 
(Nederlandene). Denne 
nye form for terapi 
befinder sig kun på det 
kliniske prøvestadium (5 
patienter har gennemført 
kliniske tests, som 
begyndte i oktober 1997). 
Disse tests er desuden det 
første tilfælde af 
tværnational klinisk 
anvendelse i Europa: 
patienter fra et land 
behandles i et andet land 
af læger fra et tredje land. 
Miljøprøver: 
FFC bidrager aktivt til 
EU's politik om støtte til 
styrkelse af Det Internatio­
nale Atomenergiagenturs 
aktiviteter inden for 
nukleare sikkerheds­
foranstaltninger som 
medlem af dets net af 
laboratorier, der analyserer 
miljøprøver. FFC yder 
lignende slotte lil 
Kommissionens direktorat 
for sikkerhedskontrol 
inden for Euratom (ESD) i 
arbejdet med avanceret 
sporanalyse. 
70 
Konkurrencebaserede aktiviteter 
Konkurrencebaserede aktiviteter er ved at blive en integreret del af 
FFC's virksomhedskultur, og der er opnået en væsentlig stigning i 
indtægterne fra nye kontrakter i forhold til de to foregående år. 
Uden at gå på kompromis med neutraliteten udvikler FFC 
konkurrencebaserede aktiviteter med henblik på at komme ind på 
nye områder, sprede sig og styrke centrets kompetenceområder. 
Inden for Fællesskabets FTU-rammeprogrammer har FFC 
deltaget i aktioner med omkostningsdeling med støtte fra andre af 
Fællesskabets forskningsprogrammer i samarbejde med partnere 
fra medlemsstaterne. Den samlede kontraktsum var på 15,5 mio. 
ECU, og FFC har vundet kontrakter på i alt 18,5 mio. ECU fra 
programmet vedrørende konkurrencebaserede teknisk­
videnskabelige støtteaktiviteter, der beskrives i næste afsnit, på 
grundlag af udbud. 
Uden for rammeprogrammerne har FFC vundet nye kontrakter 
hos tredjeparter på i alt 11,1 mio. ECU (primært vedrørende 
forskning for industrivirksomheder). Det har deltaget i diverse 
andre Fællesskabsaktiviteter, der er bragt i udbud, såsom PHARE-
og TACIS-aktiviteter og samarbejde med udviklingslandene med 
en samlet kontraktsum på 6,1 mio. ECU. 
Det supplerende program for HFR 
HFR ("High Flux Reactor") drives af FFC i Petten (på baggrund af 
aftalen mellem Euratom og Nederlandene fra 25. juli 1961 og 
Rådets afgørelse af 27. juni 1996 om et tillægsprogram, der 
dækker 1996-1999). Udover det traditionelle arbejde for den 
nukleare F&U og industri er en stor del af aktiviteterne ved HFR 
rettet mod medicinsk anvendelse såsom implementering af 
borneutronindfangningsterapi (BNCT) og fremstilling af 
radioisotoper til medicinsk brug i den europæiske 
radiofarmaceutiske industri. Et andet væsentligt resultat er 
opgradering af et strålerør, der anvendes til måling af 
egenspændinger i materialer ved hjælp af neutrondiffraktion. 
Denne teknik kan anvendes på en lang række komponenter, der 
anvendes i industrielle anlæg, inden for luftfart og i bilindustrien. 
Kommunikation, samarbejde, publikationer og konferencer 
FFC tilskynder til forskningssamarbejde og etablering af net med 
partnerskaber fra alle EU's medlemsstater og resten af verden. 
FFC deltager i samarbejdsaftaler med forskningsorganisationer, 
universiteter og private virksomheder. Det har nu mere end 1 000 
partnere, heraf 875 fra Den Europæiske Union. 
I 1997 offentliggjorde FFC i alt 1 333 dokumenter. En detaljeret 
liste offentliggøres hvert år i kataloget "Publications Bulletin". 
Den seneste udgave, nr. 17, fra marts 1997, indeholder en liste 
over alle publikationer, der er udgivet i 1996. 
Udover udgivelse af publikationer blev der i 1997 tildelt 23 
patenter, betydeligt fiere end de foregående år. 
Hvert år tilrettelægger FFC en række konferencer, workshops og 
seminarer ved dets fem afdelinger i Europa samt informationsdage 
i medlemsstaterne. Det store antal besøgende viser det Sikkerhedsanlæg i 
Obninsk: 
FFC har sammen med the 
Institute for Physics and 
Power Engineering (IPPE) 
i Obninsk, Rusland, fået 
opgaven at udvikle og 
iværksætte the Safeguards 
Methodological and 
Training Centre i IPPE. 
Centrets primære opgaver 
består i at uddanne 
anlægsoperatører og de 
russiske myndigheders 
tilsynsførende for at 
bidrage til udvikling og 
implementering af 
avancerede metoder til at 
holde regnskab med og 
sikre fissile materialer. 
Projektet finansieres af 
TACIS-programmet og 
skal sikre bedre regnskab 
og kontrol med nukleare 
materialer i Rusland 
Teknologioverførsel og 
intellektuel ejendomsret: 
Der er foreslået 
mekanismer, som skal 
sikre, at brugere af 
teknologi i hele Europa får 
adgang til FFC's 
faciliteter, resultater, 
intellektuelle ejendom, 
ekspertise og knowhow. 
De rummer fleksible 
muligheder såsom 
samarbejdsaftaler og 
innovationsorienterede 
aktioner. Der blev i 1997 
gjort bestræbelser på at 
gøre FFC's ansatte mere 
bevidste om spørgsmål 
vedrørende intellektuel 
ejendom, og man 
uddannede patent­
koordinatorer. 
71 
og udvikling, Det Fælles Forskningscenter yder. Der har i medierne 
været betydelig interesse for centrets resultater i 1997. 
Mere detaljerede oplysninger findes i FFC's årsberetning for 
1997. 
Arbejdsprogram for 1998 
1998 bliver et særdeles vigtigt år, idet man vil nå de mål, der blev 
opstillet ved begyndelsen af fjerde rammeprogram, og idet 
overgangen til FFC's nye aktiviteter, der prioriteres højt i femte 
rammeprogram, skal påbegyndes. FFC's arbejdsprogram for 1998 
blev godkendt af styrelsesrådet i december 1997. 
DETEKTIONSSSYSTEM OG STRATEGIER 
FOR ANTI-PERSONNELMINER 
FFC har fastsat en udendørs testskala til etablering af standarder for validering 
af minesøgningsensorers (f.eks. metaldetektorer, jordgennemtrængelige 
radarer og infrarød varmesensorer) ydeevne. Denne facilitet er blevet benyttet 
af forskellige fabrikanter af minedetektorsensorer, og i feasibility-studier af et 
multi-sensorsystem til detektion og identifikation af anti-personnelminer. De 
opnåede standarder vil blive anvendt i efterfølgende tests samt i 
minerydningsprojekter, som støttes af Europa-Kommissionen i mine-befængte 
lande. 
HURTIGT RESPONS PÅ FORBRUGERHENSYN : 
SIKKERHED OMKRING EURO MØNTER 
Inden for tungmetal kontaminering af miljømæssig eller biomedicinsk relevans 
er der blevet udført analysearbejde vedrørende frigørelse af nikkel fra euro­
mønter. Det Europæiske kontor for Forbrugerbeskyttelse har rejst 
spørgsmålet om mulighederne for, at nikkel frigjort fra sådanne mønter kan 
fremkalde allergier, når mønterne håndteres af forbrugerne. FFC har udført de 
nødvendige kemiske referencemålinger og fandt, at nikkelfrigørelsen fra den 
ny euro svarer til mange af de i øjeblikket cirkulerende mønters, og er 
væsentlig lavere end for visse af dem. 
72 
Fjerde rammeprogram for FTU omfatter aktiviteter, der gør det 
muligt at yde videnskabelig og teknisk støtte til gennemførelsen af 
fællesskabspolitikkerne på et konkurrencebaseret grundlag. Disse 
aktiviteter henhører under et særprogram, som Rådet vedtog den 
15. december 1994 (afgørelse 94/918/EF). De omfatter arbejde 
udført for Kommissionens generaldirektorater, som siden 
regnskabsåret 1995 har kunnet udføres af en medlemsstats 
forskningsinstitut eller FFC (på konkurrencebaseret basis), nå 
neutralitet og uafhængighed fra Kommissionens tjenestegrene ikke 
er nødvendig 
Gennemførelsen af disse aktiviteter sker i to etaper: 
• årlig fordeling af disponible bevillinger mellem 
Kommissionens forskellige generaldirektorater; 
• de enkelte generaldirektorater eller de pågældende 
tjenestegrene forvalter disse midler. 
For at sikre den nødvendige åbenhed og opfyldelsen af behovene 
har man valgt en struktur til fordeling af midlerne, der består af en 
gruppe af repræsentanter for alle generaldirektoraterne og alle de 
berørte tjenestegrene, der sammenkaldes og ledes af 
Kommissionens generalsekretariat. Den træder sammen på ad hoc-
basis mindst to gange om året. 
Gruppen undersøger de behov, som tjenestegrenene har 
identificeret. Den analyserer anmodningerne, kontrollerer deres 
overensstemmelse med rammeprogrammets og særprogrammets 
målsætninger og vedtager en årlig tildeling inden for rammerne af 
den disponible budgetbeløb (budgetpost B6-792). Ved fordelingen 
af bevillinger tages der ligeledes hensyn til den eventuelle 
tilgængelighed af ressourcer fra andre programmer og 
mulighederne for integrering af eller konvergens mellem flere 
projekter. 
De generaldirektorater og tjenestegrene, hvis forslag vælges, har 
ansvaret for forvaltningen af de tildelte midler. De udnytter 
konkurrencen mellem leverandørerne (FFC kan ligeledes afgive 
bud), så de får de bedste gennemførelsesbetingelser i forhold til 
deres behov. De tildelte ressourcer forvaltes via anvendelse af de 
relevante, gældende regler, navnlig bestemmelserne i 
finansforordningen, der finder anvendelse på De Europæiske 
Fællesskabers almindelige budget. Eksempler på 
resultater 
Projektet TREES II gik i 
1997 ind i sit tredje år; 
det har til formål at 
udvikle en prototype på 
et system til overvågning 
af de tropiske regnskove 
på internationalt plan. 
Inden for rammerne af 
ECCAIRS-4, der har til 
formål at forbedre 
sikkerheden ved at skabe 
et nyt instrument til 
sporing af sikkerhedsfejl 
i civile fly, har man 
udviklet et system til 
samling af de data, der 
indsamles på nationalt 
plan på grundlag af 
luftfartsselskabernes 
obligatoriske indsendelse 
af rapporter om 
hændelser, og systemet 
er gjort operationelt. 
Ud af de næsten 38 mio. ECU, der var tilgængelige i form af forpligtelsesbevillinger i 1997, har 
de 16 tjenestegrene, der forvalter dem, finansieret gennemførelsen af 99 nye eller igangværende 
projekter (et projekt kan svare til flere kontrakter) til et samlet beløb på 36 mio. ECU, dvs. en 
gennemførelsessats på 95%. 
Med hensyn til udbetalingerne til samtlige projekter under udførelse i 1997 beløber 
gennemførelsen sig til 23,7 mio. ECU udbetalt til forskningsinstitutter, universiteter, organer og 
andre kontrahenter samt FFC, udvalgt på et konkurrencebaseret grundlag. 
73 
Yderligere to tjenestegrene deltog i de aktiviteter, der er omfattet af budgetposten, i 1997, mens 
tre nye tjenestegrene har indsendt anmodninger for 1998. I alt 20 generaldirektorater og 
tjenestegrene vil være brugere af bevillingerne (forpligtelsesbevillinger og/eller 
betalingsbevillinger) beregnet til konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske 
støtteforanstaltninger i 1998. 
74 
Beskrivelse af tabellerne 76 
Tabel 1 Oversigtstabel: EFs fjerde RP + Euratom RP; andet RP + tredje RP 77 
Tabel 2 Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP: Alle projekter (kontrakter 
indgået i 1997) 78 
Tabel 3A Særprogrammer under tredje RP: Alle projekter (kontrakter indgået i 1997), alle 
typer projekter 79 
Tabel 3B Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP: Alle projekter (indgåede 
kontrakter), alle typer projekter 80 
Tabel 4 Indkaldelser af forslag evalueret af Kommissionen i 1997 fordelt på 
særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP .81 
Tabel 5A Fordelingen af EF-støtten (i mio. ECU) samt deltagelse efter kategori: 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med 
omkostningsdeling - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) 85 
Tabel 5B Procentdel af EF-støtten og deltagelse efter kategori: Særprogrammer under EF's 
fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med omkostningsdeling (AFP) - Nye projekter 
(kontrakter indgået i 1997) 86 
Tabel 6 Mål nr. 1-regioners adgang til europæisk forskning: Særprogrammer under EF's 
fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med omkostningsdeling - Nye projekter 
(kontrakter indgået i 1997) 87 
Tabel 7 Samarbejdsforbindelser internt og med andre lande, internationale organisationer 
undtaget: Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med 
omkostningsdeling - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) 88 
Tabel 8 Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure; Budget -
Særprogrammer under EF's fjerde RP og Euratom RP .... .89 
Tabel 9 Finansiering af EF's fjerde RP og Euratom RP (mio. ECU) (herunder beslutninger 
vedrørende udvidelsen og tillægsbevillingen) 93 
Tabel 10 Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats - 1984 - 1998 
(mio. ECU- løbende priser) 94 
Tabel 11 Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats - 1984 - 1998 
(mio. ECU- 1992-priser) 95 
75 
Tabel 1-8, der er udarbejdet af særprogrammerne, præsenterer Fællesskabets FTU-
aktiviteter i 1997 ud fra et kvantitativt synspunkt (antal projekter og deres art, 
deltagelse, finansieringsniveau, osv). Tallene vedrører samtlige indirekte aktioner 
under tredje og fjerde rammeprogram for alle projekter. Kun de foretagne udbetalinger 
er etableret på grundlag af budgetmæssige data (Sincom) og ikke på basis af indgåede 
kontrakter. Dataene tager højde for medlemsstaternes deltagelse og deltagelse af lande, 
der har indgået særlige aftaler med Den Europæiske Union: EØS-landene, Israel. 
Tabel 1 og 2 vedrører alle aktioner med omkostningsdeling, specielle foranstaltninger, 
samordnede aktioner og forberedelses-, ledsage og opfølgningsforanstaltninger. 
Tabel 3A og 3B opsummerer de kontrakter, der er underskrevet, i antal og 
fællesskabsstøtte siden begyndelsen af tredje (3A) og fjerde (3B) rammeprogram. De 
angiver endvidere antal igangværende projekter og udbetalinger, disse er som i tabel 1 
udarbejdet på grundlag af budgetmæssige data (Sincom) og ikke på basis af indgåede 
kontrakter. 
Tabellerne 5A-7 vedrører udelukkende aktioner med omkostningsdeling. 
Tabellerne 5A og 5B er anført i beløb (5A) og procentdele (5B). 
Tabel 6, der er en oversigt over mål nr. 1-regionernes adgang til forskning, angiver 
antallet af projekter og den fællesskabsstøtte, som mål nr. 1-regionerne har adgang til, 
samt den deltagelse, der vedrører dem. 
Tabel 7 indeholder oplysninger om samarbejdsforbindelserne mellem landene og 
mellem deltagerne inden for det samme land. Den omfatter ikke internationale 
organisationer, der har givet anledning til 412 forbindelser. 
{Tabellerne 6 og 7 kræver en meget omhyggelig læsning af fodnoterne.) 
Tabellerne 4 og 8 vedrører indkaldelser af forslag for 1997 (4) og 1998 (8). De er 
ikke resultatet af udtræk fra databaser, men er baseret på en så udtømmende ad hoc-
opgørelse af oplysningerne som muligt. 
Tabellerne 9,10 og 11 vedrører de budgetmæssige forpligtelser. 
Tabel 9 svarer til finansieringen af fjerde RP og tager højde for udvidelsen og 
tillægsbevillingen. 
Tabel 10 og 11 er udarbejdet i løbende priser og i 1992-priser i overensstemmelse med 
vedtagelserne på Edinburgh-topmødet, der dækkede perioden 1992-1999. 
N.B. Af praktiske hensyn betegnes særprogrammet "landbrug og fiskeri 
(herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og 
udvikling af landdistrikter)" nogle gange blot "landbrug og fiskeri". 
76 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 1 : Oversigtstabel: EF's fierde RP + Euratom RP+ andet RP + tredie RP 
Nye projekter 
(kontrakter indgået (2) i 1997 - fjerde RP + Euratom RP) 
EF-støtte 
i alt (4) 
mio. ECU 
Aktioner med omkostningsdeling (1) 2209,11 Antal pro­
jekter 
4072 Deltagelse 
17900 Gennemsnitlig 
deltagelse pr. projekt 
4,40 Gennemsnitligt 
antal MS pr. 
projekt (5) 
2,87 Gennemsnitlig EF-
støtte pr. projekt 
mio. ECU 
0,54 Alle igangværende projekter (3) 
(RP2 + RP3 + RP4 + Euratom RP) 
Antal igangværende 
| projekter pr. 31.12.97 
(6) 
8064 Betalinger i alt 1996 
mio. ECU 
2109,671 
Samordnede aktioner (1) 41,18 129 1631 12,64 7,79 0.32 453 3934 
Forberedelses-, ledage- og 
opfølgningsforanstaltninger (1) 354,32 2141 4246 1,98 1,58 o,n| 2542 
I ALT (7) 2604,61 6342 23777 3,75 2,56 0,41 11059 
(1 ) De specielle foranstaltninger er efter rspe medregnet under aktioner med omkostningsdeling, samordnede aktioner eller forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger. 
(2) Kontrakter indgået i 1997 og eventuelt ændret ved tillægskontrakter i 1997 : se (7). 
(3) Alle indgåede og igangværende kontrakter (datoen for projektets afslutning ligger efter 31.12.1997) for samtlige særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP; andet RP + tredje RP. 
(4) Den samlede EF-støtte (dvs. for hele projektets varighed) for hvert nyt projekt som anført i kontrakten. 
p) MS : Medlemsstat. 
{6) Igangværende projekter pr. 31.12.97 = kontrakter og tillægskontrakter indgået før 01.01.98, hvor slutdatoen for forskningsarbejdet ligger efter 31.12.97. 
(7) 1079 tillægsontrakter indgået i 1997 til kontrakter fra 1995 eller 1996 repræsenterer endvidere 381,29 mio. ECU. 
Direkte aktioner - FFC: 246,00 mio. ECU i form af forpligtelser 338,471 
2487,481 
77 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 2 : Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom : 
Alle projekter (kontrakter indgået i 1997) 
| Særprogrammernes navn 
| (fjerde RP + EURATOM RP) 
Telematik 
Kommunikationsteknologi 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning Nye projekter i alt 
(kontrakter indgået i 1997 (2); fjerde RP 
EF-støtte alt (3) 
MECU 
102,79 
1,15 
520,77 
492,64 
43,10 
Miljø og klima 1 126,87 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Dcke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
| — 
Internationalt samarbejde (5) Formidl, og nvttigg. af forskningsresultater (6) 
Forskeres uddannelse og mobilitet 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 50,03 
130,24 
92,01 
142,18 
251,71 
77,89 
38,83 
163,03 
72,5 
178,74 
4,24 
115,89 
FORSKNING I ALT (7) I 2604,61 Antal 
projekter 
102 
3 
734 
944 
182 
298 
92 
309 
212 
347 
492 
109 
108 
797 
202 
1193 
47 
171 
6342 Deltagelse 
1107 
25 
2835 
4490 
828 
1203 
316 
878 
1229 
1674 
2097 
1010 
485 
2695 
822 
1725 
170 
188 
23777 Gennemsnitlig 
deltagelse pr. 
projekt 
10,85 
8,33 
3,86 
4,76 
4,55 
4,04 
3,43 
2,84 
5,80 
4,82 
4,26 
9,27 
4,49 
3,38 
4,07 
1,45 
3,62 
K10 
3,75 + Euratom RP) 
Gnms. antal MS 
(4) pr. projekt 
5,00 
4,00 
3,59 
2,69 
3,05 
2,69 
2,21 
2,89 
3,40 
4,82 
2,83 
5,18 
3,68 
1,60 
2,50 
1,28 
2,66 
1,09 
2,56 Aktioner med 
omkostningsdeling (1) 
Ckims.EF-rtetteLFstøttei^ 
pr. projekt, mio. 
ECU I 
1,011 79,31 
0,38 
0,71 
0,52 
0,24 
0,43 
0,54 
0,42 
0,43 
0,41 
0,51 
0,71 
0,36 
0,20 
0,36 
0,15 
0,09 
0,68 
0,41 0,46 
355,39 
482,11 
39,67 
116,12 
47,03 
117,14 
79,14 
124,84 
238,35 
60,67 
37,06 
128,23 
19,45 
168,73 
0,99 
114,42 
2209,11 Gnms. EF-støtte 
pr. projekt Samordnede Ledsage-foranstaltningei 
aktioner (1) (1)-
E¥'TT1^ EF-støtte i ah, mk». ECU mio. ECU g 
l,09l 0,20 
0,4ôJ 0,00 
l,36l . 0,63 
0,60 
0,29 
0,70 
1,09 
0.92 
0,62 
0,58 
0,72 
0,71 
0,57 
0,37 
0,18 
0,16 
0,33 
0,85 
0,54 0,00 
0,20 
3,95 
0,20 
1,02 
11,59 
12,66 
0,00 
2,63 
0,00 
4,12 
0,00 
2,00 
1,98 
0,00 
41,18 23,28 
0,69 
164,75 
10,53 
3,23 
6,80 
2,801 
12,08 
1,28 
4,68 
13,36 
14,59 
1,77 
30,68 
53,05 
8,01 
1,27 
1,47 
354,32| 
(1) De specielle foranstaltninger er efter t>pe medregnet under aktioner med omkostningsdeling, samordnede aktioner eller forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger. 
(2) Kontrakter, der er indgået i 1997 og eventueh ændret ved tillægskontrakter i 1997: se (7). 
(3) Den samlede EF-støtte (dvs. for hele projektets varighed) for hvert nyt projekt som anført i kontrakten. 
(4) MS : Medlemsstat. 
(5) Til de tværgående internationale samarbejdsaktioner, som giver visse tredjelande (bl.a. central- og osteuropæiske lande) mulighed for at deltage i projekter under særprogrammerne, er der ydet et EF-tilskud på 15,1 mio. ECU. 
(6) De specielle foranstaltninger (79 projekter - 49.45 mio. ECU), som Uger sigte på at støtte etablering af infrastrukturer og Lrmovationsfremmende netværk, hører under "forberedelses-, ledsage- og opfolgnmgsforanstahninger". 
(7) 1079 tillægsontrakter indgået i 1997 til kontrakter fra 1995 eller 1996 repræsenterer endvidere 381,29 mio. ECU. 
78 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 3A : Særprogrammer under tredje RP : Alle projekter (kontrakter indgået i 1997Ï. 
alle typer af projekter 
Særprogrammerne under tredje RP 
Informationsteknologi 
Kommunikationsteknologi 
Telematiksystemer af almen interesse 
Industri- og materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Landbrugsforskning og agroindustriel forskning, fiskeri 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Biovidenskaber og bioteknologi til gavn for udviklingslandene 
Ikke-nuklear energi 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Menneskelig kapital og mobilitet 
Centraliseret aktion m.h.p. formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater 
I ALT Antal igangværende 
projekter pr. 31.12.97 (1) 
9 
0 
0 
48 
21 
5 
5 
0 
133 
14 
39 
5 
0 
8 
150 
6 
443 Antal projekter 
kumuleret (2) 
715 
123 
312 
1655 
202 
659 
145 
374 
578 
627 
355 
506 
125 
396 
3461 
207 
10440 Betalinger 1997 i alt, 
mio. ECU 
45,57 
17,36 
5,51 
55,05 
6,26 
14,97 
6,29 
14,81 
36,19 
13,37 
11,95 
10,72 
1,55 
7,80 
36,34 
1,08 
284,82 EF-støtte i alt 
(kumuleret), mio. ECU 
(3) 
1488,00 
521,60 
379,00 
761,42 
57,69 
305,72 
107,72 
174,77 
350,06 
144,26 
121,59 
242,14 
46,28 
465,94 
548,06 
60,76 
5775,01 
(1) Igangværende projekter pr. 31.12.1997: kontrakter og tillægskontrakter indgået inden 01.01.1998 hvor afslutningen af forskningsarbejdet ligger efter 31.12.1997. 
(2) Det samlede, kumulerede antal projekter siden tredje RP's start, inklusive allerede afsluttede projekter. 
(3) Den samlede, kumulerede EF-stotte i hele rammeprogrammets løbetid. 
N.B.: Data vedr. THERMIE-programmet (1990-1994) er ikke medtaget i denne tabel, da THERMIE indtil 1994 ikke indgik i tredje RP. 
79 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 3B : Særprogrammerne under EF's fjerde RP + Euratom RP : Alle projekter (indgåede kontrakter (1)) 
Alle typer af projekter 
Særprogrammerne under fjerde RP + Euratom RP 
Telematik 
Kommunikationsteknologi 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicin og sundhed 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater 
Forskeres uddannelse og mobilitet 
Konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske støtteforanst. 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 
I ALT Antal igangværende 
projekter pr. 31.12.97 (2) 
420 
145 
1109 
1158 
290 
574 
145 
433 
487 
614 
1143 
218 
127 
846 
351 
2127 
215 
213 
10615 Antal projekter 
kumuleret (3) 
508 
154 
1762 
1802 
402 
790 
224 
739 
663 
940 
1371 
244 
160 
1756 
646 
3016 
251 
529 
15957 Betalinger 1997 i alt, mio. 
ECU 
189,7 
150,02 
380,71 
320,33 
30,91 
114,61 
51,03 
83,69 
83,11 
88,28 
155,07 
66,82 
23,28 
93,18 
51,70 
104,18 
18,96 
27,66 
154,41 
2187,65 EF-støtte i alt (kumuleret),! 
mio. ECU (4) 
638,26 
477,80 
1400,77 
1127,98 
120,75 
380,97 
170,84 
424,12 
250,81 
445,37 
725,91 
224,17 
61,10 
297,36 
194,10 
556,73 
132,42 
547,00 
8176,45 
(1) Medmindre der findes særbestemmelser i et særprogram, omfatter projekter en kontrakt og alle de dertil knyttede tillægskontrakter. 
(2) Igangværende projekter pr. 31.12.1997 kontrakter indgået inden 01.01.1998 hvor datoen for afslutningen af forskningsarbejdet ligger efter 31.12.1997. 
(3) Det samlede, kumulerede antal projekter siden fjerde RP's start, inklusive allerede afsluttede projekter. 
(4) Den samlede, kumulerede EF-stotte i hele rammeprogrammets løbetid, inklusive tillægskontrakter. 
80 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 4: Indkaldelser af forslag og de af Kommissionen bedømte forslag i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP 
mmmmsssmmmm 
Telematik (dog ikke telemaUKteknik og støtteaktioner) 
Uddannelsesmultimedier 
Applikationer integreret på digitaliserede sites 
Fonkningsnetvaerk 
iiwvgiEm^^Mwww^»'«^^»»*-^!-*^-»»» *^< .v....?::>::-" "ni •-••• * ; ' ^ y 1-^7; ,"I!i""'!î' ' "-'•' • "'"' riv 
Initiativ vedr åbne rnikroprocessorsystemer - Teknologier vedr \irksomhedsprocesseme - Integrering i fremstillingsprocessen -
Informationsteknologi m.h.p. mobilitet - Elektronisk handel 
Komponent- og undersystemteknologier - Langsigtet forskning - Distribueret, højperformant informatik 
Softwareteknologi (ESSI) 
Softwareteknologi - Multimediesystemer - Langsigtet forskning - Initiam vedr. Ibne mikroprocessorsystemer - Integrering i 
fremstillingsprocessen + satellitkommunikation + adgang til information - Informationsteknologier til uddannelse og oplasring i indu 
Komponent- og undersystemteknologier - Multimediesystemer - Langsigtet forskning - Distribueret, højperformant informatik 
Ledsageforanstaltninger og forsk, opgaver (åbent udbud), herunder foranstalt rettet mod SMV 
Tematiske netværk 
Ledsageforanstaltninger 
IMS (Intelligent fremstillingssystem) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV C381/22(17/12'96) 
C381/18 (17/12/96) 
C381/20 (17/12/96) 
C84/5 (13/03/97) 
C183/22 (17/06/97) 
C84,12 (15/03/97) 
C183/06 (17/06/97) 
C280/09 (16/09/97) 
C357/07 (15/12/94) 
C381/19 (17/12/96) 
C357/03 (15/12/94) 
C357/03 (15/12/94) 
C117/15(15/04/97) 
C357/03 (15/12/94) 
( 1 ) Herunder i givet fald reservelisten 
C) np: ikke relevant Etape 1:837 
Etape 2: 107 
Etape 1:79 
Etape 2: 26 
Etape 1:6 
Etape 2: 1 
193 
300 
157 
526 
698 
306 
605 
271 
1140 
156 
90 
1 
840 805 
106 
76 
26 
6 
1 
193 
297 
144 
516 
654 
297 
598 
252 
1081 
156 
90 
1 
729 n/p (2) 
47 
n/p 
24 
n/p 
1 
89 
31 
117 
93 
190 
74 
400 
86 
67 
1 
436 n/p 
44 
n/p 
92 
n/p 
100 
46 
37 
55 
74 
100 
60 n/p 
22,1 
n/p 
50.8 
n/p 
8,6 
79,7 
124,4 
52,0 
25,2 
92,4 
7,8 
81,2 
4,5 
702,5 
54,0 
2,2 
4,4 
74,6 
81 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 4 (forts) : Indkaldelser af forslag evalueret af Kommissionen i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP 
Foranstaltninger for europæiske kvalitetsprodukter, herunder standarder for industrien 
Foranstaltninger for europæiske kvalitetsprodukter, herunder standarder for industrien 
Forskning i tilknytning til standarder og til teknisk støtte til handlen: Foranstaltninger i tilknytning til samfundets behov 
Tematiske netværk (åbent udbud) 
Ledsageforanstaltninger (åbent udbud) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) , C171/24 (15/06/96) 
C171/23 (15/06/96) 
C381/24(17/12/96) 
0357/06(15/12/94) 
0148/06(15/06/95) 
0357/06(15/12/94) 129 
22 
40 
31 
56 
100 104 
39 
31 
56 
86 12 
22 
17 
36 
39 55 
56 
55 
64 
45 7,7 
8,5 
2,6 
2,9 
3,1 
Forskning i det naturlige miljø, miljøkvalitet og globale ændringer - Miljøteknologier - Rumteknikker anvendt til miløovervågning af og 
miljøforskning (med undtagelse af område 33 CEO), miljøændringernes menneskelige dimension 
ENRICH (European Network for Research in Global Change) inden for miljø og klima samf havforskning og -teknologi 
første indkaldelse 
Avancerede uddannelseskurser 
Rumteknikker anvendt på miljøovervågning og miljøforskning (område 3,3 CEO) 
Rumteknikker anvendt på miljøovervågning og miljøforskning (område 3,2 CEO) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud): forundersøgelsespræmier 
Kooperativ forskning 0271/18 (17/09/96) 
C306/09 (15/10/96) 
0381/21 (17/12/96) 
0183/10(17/06/97) 
0183/11(17/06/97) 
0381/21 (17/12/96) 
0271/18(17/09/96) 1182 
62 
40 
100 
23 
111 
9 1177 
61 
40 
97 
23 
107 
9 20 
13 
25 25 
33 
33 
26 
30 
41 
100 203,0 
2.0 
0,9 
18,7 
13,6 
1.8 
3.5 
Støtteinitiativer 
Strategisk havforskning i kystfarvande og pi kontinentalsoklen - Økosystemernes struktur og dynamik (område B 1 2) 
Avancerede uddannelseskurser 
Havforskning (kun område A 1.1 ) - Strategisk havforskning (ikke områderne B 1.2 og B 2.1 ) - Havteknologi (kun omrads C 2) 
Støtteinitiativer (kun område D 3) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) 0075/05(15/03/96) 
Cl 10/10 (16/04/96). 
C381/26 (17/12/96) 
0183/15(17/06/96) 
0183/16(17/06/97) 
0357/19(11/06/97) 11 
26 
12 
37 
3 
14 11 
26 
12 
32 
3 
14 73 
19 
25 
22 
67 
43 5.3 
6,5 
0,2 
12,5 
0,9 
0,3 
(1) Herunder i givet fald reservelisten 
(3) n/d: ikke tilgængelig 
82 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 4 (forts.) : Indkaldelser af forslag evalueret af Kommissionen i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP 
BIOTEKNOLOGI : 
Cellefabrikken - Genomanalyse - Plantebioteknologi - Immunologi og generisk vaccinologi - Strukturbiologi - Prænormativ forskning -
Biodiversitet og social accept - Infrastrukturer - ELSA 
Uddannelsesstipendier (åbent udbud) 
Uddannelsesstipendier til avancerede praktiske kurser (åbent udbud) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) 
B10MEDECWOGSi5iSÏ>HEI>(B«>MEI» 
Kræftforskning - Forskning i cardiovaskulære sygdomme - Forskning i kroniske sygdomme, aldring og aldersbetingede sygdomme -
Forskning i arbejdsmedicin og miljømedicin - Sjældne sygdomme - Forskning i folkesundhed, herunder forskning i sundhedstjenester 
Fælles indkaldelse vedrørende smitsom Spongiform Encephalopati 
Marie Curie uddannelsesstipendier 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV 
LANDBRXRG OG FISKERI (twwwkr »grwtf »s*ri»*swiw^tnWo>«*ta^ 
Unddîftrikter) (FAIR) 
Opskalenng og forædlingsmetoder - Generiske videnskaber og avanceret teknologi med henblik på levnedsmidler 
Integrerede produktions- og forædlingskæder - Landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikter - Samordnede aktioner 
Smitsom Spongiform Encephalopati 
Mobilitets- og uddannelsesstipendier (åbent udbud) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) infornwttoittiGr« ag EFT* 
4atft to* iMåkatdeber mt 
fontag 
C171/27 (15/06/96) 
C171/28 (15/06/96) 
C381/25 (17/12/96) 
C240/09 (15/09/95) 
C271/08 (17/09/96) 
0134/07(29/04/97) 
C12/06 (17/01/95) 
C12/06 (17/01/95) 
IKK&WKUGAR «WRGI <jaW^THEBMIiâ 
JOULE 
åbent udbud 
THERMIE type A 
THERMIE typeB 
THERMIE typeB Demonstrationsproj ekter 
Ledsageforanstaltninger (åbent udbud) 
Foranstaltninger rettet mod SMV Cl 71/14 (15/06/96) 
0381/19(15/12/96) 
C381/17 (17/12/96) 
C357/10 (15/12/94) 
C357/19 (15/12/94) 
C271/13 (17/09/96) 
C18/05 (17/01/97) 
C357/11(15/12/94) 
C271/13 (17/09/96) 
C357/11(15/12/94) 
C357/11(15/12/94) A«tat IftakBttin« 
391 
213 
3 
55 
1002 
39 
110 
98 
264 
631 
24 
272 
227 
250 
353 
2 
289 
403 
57 Atrial støttefcer. 
391 
213 
3 
988 
39 
110 
95 
252 
627 
18 
272 
218 
241 
324 
2 
286 
401 
56 Antal, 
107 
125 
1 
36 
195 
13 
36 
42 
76 
143 
99 
109 
107 
124 
1 
175 
266 
27 %#f affe#t#tt«t*r, i IN»$efe&gi*«*«{i*ii9<> 
59 
33 
65 
20 
33 
33 
44 
30 
23 
44 
36 
50 
44 
38 
50 
61 
66 
48 126,9 
9,0 
0,05 
1.4 
91,4 
13,0 
2,8 
5,6 
59,2 
103,3 
8.5 
17,9 
97,0 
98,0 
0,4 
162,0 
27,3 
1,1 
{1 ) Herunder i givet fald reservelisten 
83 
FTU-aktivtteter 1997 
Tabel 4 (forts.) : Indkaldelser af forslag evalueret af Kommisionen i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP 
COPERNICUS 
Uddannelse (Stipendier Japan-Korea) 
Udviklingslande Cl 17 141-15 0497) 
C38 08 (15 0295) 
C117 13(15 0497) 
^^^Å:^<^^^^Mé^ti^ 
Europæiske net og tjenester (*) 
Net af innovationsformidlingscentre (**) 
Projekter vedr. overførsel af teknologi, projekter vedr. validering af teknologi C337 24(15 1295) 
C1208(1701 95) 
C271 09(17 09 96) 82 
52 
314 80 
52 
302 20 
100 
30 4,9 
23,7 
35,0 
Adgang til store forskningsanlæg (samordnede aktioner) 
Forskningsnet 
Ledsageforanstaltninger (Eurokonferencer, sommerskoler, praktiske kurser) 
Marie Curie uddannelsesstipendier , s - » *Ns£s -^ * \* » y ^ ^ 
C271 10 (17 119 96) 
C271 17(17 09 96) 
C381 16(17 1296) 
C271 12 (i7 09 96) 
C84 07(15 03 97) 11 
1071 
166 
2192 
2124 10 
1067 
161 
2050 
1979 
012 03(17 01 95) 
C38 10:-.50295) 
avis recnfkatif 
012 03(17 01 95) 
C38 10(15 02 95) 
avis rectificatif 16 
50 16 
50 10 
147 
68 
553 
511 100 
14 
42 
27 
26 
69 2,0 
81,2 
3,8 
48,9 
44,6 
1.6 
3.0 
(*) Indkaldelsen af forslag havde to slutdatoer. De anførte data vedrører den sidste slutdato 13/09/96 
(**) Indkaldelsen blev offentliggjort i januar 95 for 2 år (ref 95 Cl : side 9 offentliggjort d. 17/01/95), denne indkaldelse vedrører således den 2-ånge forlængelse for de 52 centre udvalgt i 1995 
(1 ) Herunder i givet fald reservelisten 
84 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 5A : Fordelingen af EF-stetten (i mio. ECU) samt deltagere (antal) efter kategori : 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
Aktioner med omkostningsdeling (1) - Nye projekter (kontrakter indgået i 15)97) (2) 
( 1 ) Visse specielle foranstaltninger er medregnet under aktioner med omkostningsdeling 
(2) Kontrakter indgiet i 1997 eventuelt ændret ved tillægskontrakter mdgaet 1199* kontrakter mdgået i 1995 eller 1996, hvortil tillægskontrakter er indgået i 199", er ikke medtaget ovenfor 
(3) STV - Store virksomheder. 
(4) SMV - Små og mellemstore virksomheder med under 500 ansatte, hvor hejst en tredjedel af kapitalen er kontrolleret af en stor virksomhed og med en omsætning pi højst 38 imo ECU (50 mio ECU for informationsteknologi). 
(5) REC - Forskningsorganisation (privat/offentlig/blandet), intt. FFC 
(6) EDU » Højere uddannelsesinstitutioner. 
O ANDET « EØFG, ideelle foreninger osv. 
(8) Intorg. - Internationale organisationer. 
(9) Tredjelande - Lande, som ikke er medlem af Den Europæiske Uroer.. 
85 
FTU-aktiviteter 1997 
Tabel 5B : Procentdel af EF-støtten og deltagerne (antal) efter kategori : 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
Aktioner med omkostningsdeling (1) - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) (2) 
Deltagerkategori 
Særprogrammer 
(Fjerde RP + EURATOM) 
Telematik 
Kommunikationsteknologi 
Informationsteknologi 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering, måling og prøvning 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicinsk forskning og sundhed 
Landbrug og fisken 
Ikke-nuklear energi 
Tiansport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nyttiggørelse af resultater 
Forskeres uddannelse og mobilitet 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 
Forskning I ALT Den Europæiske Union 
STV (3) 1 
EF-støtte 
13,64 
i.o. 
47,12 
31,98 
14,57 
1,58 
3,19 
4,31 
2,73 
4,21 
35,14 
21,19 
0,00 
0,73 
8,79 
2,32 
13,13 
1,98 
20,81 Deltagelse 
11,06 
i.o. 
37,33 
21,76 
13,04 
1,57 
3,11 
6,94 
3,44 
5,91 
20,33 
20,29 
0,00 
1,29 
6,77 
2,02 
13,33 
2,65 
13,47 SMV(4) 
EF-støtte 
25,55 
i.o. 
19,44 
21,99 
24,80 
7,31 
14,84 
8,66 
8,10 
9,78 
29,19 
30,30 
1,43 
2,06 
31,67 
1,50 
29,29 
2,46 
15,96 Deltagelse 
23,69 
i.o. 
24,10 
40,77 
29,60 
8,18 
20,23 
19,61 
15,99 
31,78 
37,70 
28,88 
1,58 
2,92 
46,28 
1,48 
23,33 
2,65 
24,24 REC(5) 
EF-støtte 
9,72 
i.o. 
13,51 
18,38 
35,80 
40,79 
28,85 
32,34 
25,55 
35,59 
11,31 
18,55 
22,67 
16,00 
9,61 
25,55 
48,48 
32,58 
21,37 Deltagelse 
8,04 
i.o. 
11,53 
15,53 
35,72 
39,03 
28,79 
27,45 
23,92 
26,36 
14,62 
13,72 
20,59 
15,21 
11,74 
24,68 
53,33 
63,58 
19,57 EDU(6) 
EF-støtte 
23,82 
i.o. 
13,49 
23,96 
22,01 
44,48 
48,73 
49,60 
55,60 
46,51 
11,72 
17,81 
66,32 
27,72 
11,31 
67,09 
9,09 
0,28 
29,00 Deltagelse 
22,35 
i.o. 
14,15 
17,24 
14,47 
39,35 
38,52 
37,86 
47,53 
30,43 
12,74 
16,35 
63,57 
23,93 
13,77 
66,85 
10,00 
5,96 
26,69 Andet (7) 
EF-stette 
22,30 
i.o. 
4,10 
2,09 
2,19 
0,92 
0,55 
1,13 
4,94 
2,19 
9,21 
8,40 
4,43 
0,87 
36,40 
0,16 
0,00 
6,32 
4,39 Deltagelse 
27,26 
i.o. 
7,33 
1,75 
3,26 
1,89 
1,95 
1,81 
4,19 
1,84 
8,90 
10,86 
7,69 
1,34 
17,16 
0,20 
0,00 
20,53 
5,16 Int org. (8) 
EF-statte 
1,03 
i.o. 
0,09 
0,04 
0,28 
0,46 
0,00 
2,39 
0,91 
0,14 
0,00 
0,51 
0,38 
0,21 
0,46 
1,62 
0,00 
55,86 
3,31 Deltagelse 
1,56 
i.o. 
0,07 
0,02 
0,13 
0,84 
0,00 
1,36 
0,60 
0,10 
0,00 
0,84 
0,23 
0,30 
1,13 
1,61 
0,00 
1,32 
0,47 Tredjelande (9) 
EF-støtte 
3,94 
i.o. 
2,24 
1,56 
0,35 
4,46 
3,83 
1,57 
2,17 
1,59 
3,42 
3,26 
4,78 
52,42 
1,75 
1,77 
0,00 
0,52 
5,18 Deltagelse 
6,03 
i.o. 
5,50 
2,93 
3,78 
9,13 
7,39 
4,98 
4,33 
3,59 
5,72 
9,07 
6,33 
55,00 
3,16 
3,16 
0,00 
3,31 
10,38 lait 
EF-støtte 
100,00 
i.o. 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 
100,00 Deltagelse 
100 
i.o. 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
(1) Visse specie'Je foranstaltninger er medregnet under aktioner med omkostningsdeling. 
(2) Kontrakter indgået i 1997 eventuelt ændret ved tillægskontrakter indgået i 1997: kontrakter indgået i 1995 eUer 1996, hvortil tillægskontrakter er indgået i 1997, er ikke medtaget ovenfor. 
(3) STV = Store virksomheder. ,„„„,„•„ • ,-^,, ? • c , , -s 
(4) SMV = Sma og mellemstore virksomheder med under 500 ansatte, hvor højst en tredjedel af kapitalen er kontrolleret af en stor virksomhed og med en omsætning på højst 38 mio. ECU (50 mio. ECU for informationsteknologi). 
(5) REC = Forskningsorganisation (privat/offentlig/blandet), inkl. FFC. 
(6) EDU = Højere uddannelsesinstitutioner. 
(7) ANDET = EØFG, ideelle foreninger osv. 
(8) Int.org. = Internationale organisationer. 
(9) Tredjelande = Lande, som ikke er medlem af Den Europæiske Union. 
86 
FTU-Aktlviteter1997 
Tabel 6 : Mål nr. 1-regioners adgang til europæisk forskning : 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
Aktioner med omkostningsdeling (AFP) (1) - Nye projekter (kontrakter (2) indgået i 1997) 
Særprogrammerne (Fjerde RP + Euratom RP) 
Telematik 
Kommunikationsteknologier 
Informationsteknologier 
Industri- og materialeteknologi 
Standardisering - Måling og prøMiing 
Miljø og klima 
Havforskning og -teknologi 
Bioteknologi 
Biomedicin og sundhed 
Landbrug og fiskeri (GD VI og XII) 
Ikke-nuklear energi 
Transport 
Målrettet socioøkonomisk forskning 
Internationalt samarbejde 
Formidling og nvttigeorelse af resultater 
Forskeres uddannelse og mobilitet 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
Kontrolleret termonuklear fusion 
FORDELING I ALT 
FORSKNING I ALT Antal projekter 
lait 
73 
1 
262 
801 
136 
165 
43 
128 
128 
(165) 214 
329 
85 
65 
351 
107 
1047 
3 
134 
4.022 
4.072 Mål nr. 1 
35 
N.D 
115 
319 
48 
75 
27 
57 
40 
(56) 
121 
51 
46 
88 
49 
170 
1 
4 
1302 Antal deltagere (4) 
lait 
895 
7 
1527 
4339 
767 
953 
257 
663 
669 
(824) 1032 
1382 
838 
442 
2018 
443 
1487 
30 
151 
17.685 
17.900 Mål nr. 1 
122 
N.D 
178 
588 
70 
113 
53 
66 
46 
(83) 
175 
96 
75 
284 
79 
203 
1 
6 
2238 Samlet EF-støtte til projekter (mio. I 
ECU) (5) 
lait 
79,31 
0,46 
355,39 
482,11 
39,67 
116,12 
47,03 
117,14 
79,14 
(101,79) 124,84 
238,35 
60,67 
37,06 
128,23 
19,45 
168,73 
0,99 
114,42 
2185,60 
2.209,11 Mål nr. 1 I 
41,01 | 
N.D I 
182,68 
283,21 
20,04 
55,84 
33,88 
61,43 
28,88 
(44,71) 
90,87 
36,75 
27,39 
33,96 
7,50 
77,54 
0,20 
0,13 
1026,02 
(1) Visse specielle foranstaltninger er medregnet under aktioner med omkostningsdeling. 
(2) Kontrakter indgået i 1997 eventuelt ændret ved tillægskontrakter indgået i 1997: kontrakter indgået i 1995 eller 1996, hvortil tillægskontrakter er indgået i 1997, er ikke medtaget ovenfor. 
(3) Ud af det samlede antal projekter er angivet, hvor mange projekter der har mindst én deltager, som er hjemmehorende i en mål-1 region. 
(4) Ud af det samlede antal dehagelser er angivet hvor mange der er hjemmehørende i en mål-1 region. 
(5) Det drejer sig om den samlede EF-stotte dels til samtlige projekter, dels til de projekter, som har mindst én deltager fra en mål-lrcgion. 
87 
FTU-Aktivitater 1997 
Tabel 7 : Samarbeidsforbindelser (3) internt og med andre lande, internationale organisationer (4) undtaget : 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
Aktioner med omkostningsdeling (1) - Nye projekter (kontrakter indgiet i 1997 (2)) 
Belgien 
Dannmk 
Tyakbnd 
Gnekenland 
Spånen 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Østng 
Portugal 
Finland 
Sverige 
Storbritannien 
EUR 15 I ALT 
Liechtenstein 
Island 
Norge 
Israel 
Schweiz 
Øvrige verden 
TILSAMMEN B 
313 
150 
764 
171 
330 
839 
96 
439 
35 
483 
123 
141 
184 
269 
871 
5.208 
5 
10 
105 
25 
66 
269 
5.688 DK D GR 
150 764 171 
186 
517 
116 
219 
366 
71 
307 
14 
27; 
106 
85 
155 
252 
616 
3.432 
3 
15 
177 
15 
54 
113 
3.809 517 
1837 
520 
1 087 
2.504 
241 
1 769 
49 
1 316 
506 
349 
574 
938 
2 958 
15.9» 
5 
26 
418 
86 
332 
652 
17.5« 116 
520 
220 
324 
489 
61 
508 
15 
240 
96 
165 
140 
139 
676 
J.SW 
-
13 
122 
18 
49 
226 
4J10 ES F 
330 839 
219 366 
1.087 
324 
701 
987 
130 
1.105 
13 
446 
143 
437 
214 
480 
1.479 
(.•95 
3 
20 
149 
26 
75 
206 
8.574 2504 
489 
987 
1.543 
224 
1 644 
39 
998 
219 
351 
307 
670 
2.603 
13.783 
3 
17 
275 
83 
237 
615 
15.813 IRL 
96 
71 
241 
61 
130 I 
439 
307 
1 769 
508 
1.105 
224 1.644 
45 
168 
4 
120 
54 
62 
47 
114 
430 
1.867 
0 
8 
66 
10 
22 
67 
2.040 168 
927 
24 
643 
238 
336 
274 
517 
1.766 
10.665 
5 
10 
173 
52 
150 
427 
11.482 LUX 
35 
14 
49 
15 
13 
39 
4 
24 
4 
9 
14 
9 
7 
17 
34 
287 
0 
1 
23 
0 
8 
7 
32« NL A P 
483 | 123 J 141 
272 106 j 85 
1.376 [ 506 | 349 
240 I 96 | 165 
446 143 437 
998 219 351 
120 j 54 | 62 
643 238 336 
9 j 14 | 9 
606 
183 
176 
276 
414 
1 448 
7.690 
1 
28 
212 
38 
120 
295 
8.384 183 176 
137 
"0 
90 
128 
311 
2.418 
2 
10 
45 
6 
62 
?S 
2.641 70 
211 
105 
124 
535 
3.156 
1 
16 
79 
10 
42 
131 
3.435 FIN 
184 
155 
574 
140 
214 
307 
47 
274 
7 
276 S 
269 
252 
938 
139 
480 
670 
114 
517 
17 
414 
90 128 
105 124 
244 
281 
581 
3.479 
1 
11 
145 
3 
43 
164 
3.846 281 
404 
1.155 
5.942 
3 
31 
216 
14 
81 
175 
6.422 UK 
871 
616 
2.958 
676 
1.479 
2.603 
430 
1.766 
34 
1 448 
311 
535 
581 
1.155 
2.132 
17.595 
5 
34 
583 
67 
266 
786 
19J36 EUR 15 I 
ALT 
5.208 
3.432 
15.989 
3.880 
8.095 
13.783 
1.867 
10.665 
287 
7.690 
2.418 
3.156 
3.479 
5.902 
17.595 
56.478 
39 
250 
2.788 
453 
1.607 
4.231 Liechtm. 
5 
3 
5 
2 
3 
3 
0 
5 
0 
1 
*> 
1 
1 
3 
5 
39 
0 
0 
1 
0 
0 
1 
41 Und Nonm 
10 105 
15 | 177 
26 418 
13 122 
j 
20 ! 149 
17 275 
8 i 66 
10 173 
1 23 
28 212 
10 45 
16 79 
11 145 
31 216 
34 583 
250 
0 
16 
23 
0 
4 
3 
296 2.788 
1 
23 
193 
4 
23 
56 
3.088 tara« 
25 
15 
86 
18 
26 
83 
10 
52 
0 
38 
6 
10 
3 
14 
67 
453 
0 
0 
4 
22 
9 
31 
519 Schw. 
66 
54 
332 
49 
75 
237 
22 
150 
8 
120 Øvnga nrin 
269 
113 
652 
226 
206 
615 
67 
427 
7 
295 
62 1 98 
42 
43 
81 
266 
1.607 
0 
4 
23 
9 
33 
33 
1.709 131 
164 
175 
786 
4.231 
1 
3 
56 
31 
33 
3.015 
7.3 70 I ALT 
5.688 
3.009 
17.501 
4.310 
t574 
15.013 
2.040 
11.482 
326 
8J84 
2.641 
3.435 
3.846 
6.422 
19J36 
41 
296 
3.088 
519 
1.709 
7J70 
65.846 
(1) Visse specielle foraroultningcr er meoYegnet under alcuoner med anfcostnngsdeling. 
(2) Kontrakter indgået i 1997, ikke anorct ved ullcpkonnkur 1199" : Kontrakter inûgaet i 1995 eller 1996. hvortil tillcgskonnkter er indgået i 1997. er ikke medtage» overfor 
(3) Etter Mies tftalc taller en samirbejdrforbindelse mellem to detagerc i samme land kun én gang. En sairiarbcjdsforbindelsc mellem to forskellige lande mcoregnes to gange, en gang for hvert land. 
For hele Dca Earopclske Union udgår det »—If rir antal forbandelser aaefietn lande I EU (talt en gang) 54.478 (Teltene aader den fede «Greg og over EUR lS4aa)ea). 
For Det Eoropalske Økonomiske Samarbejdioaarade adgar det lasnlrrlr antal forbindelser (talt én gang) 59.788 (Tetterae aader den fede streg vedrørende Det Earopatsske Økonomiske Samarbejdsområde). 
For Den Europaelske Union og tredjelandene adgar det saaatede antal forttaddser (tast én gang) (5.844 (ane retter onder den fede streg). 
(4) FFC Qf.(5). tabel 5 A og 5B) figurerer under rjemoxdtt far det center, da udfarer fbrsbangen. og vartsmedlcmssuten nyder indirekte godt af deme placering. 
SamsrbcjdsforbindclscnK mellem intemationalc arnrasauoner (TOI udover FFC (blandt IC og mellem IO og lande), som udgår 421 forbindelser, er ikke gengivet i tabel " 
88 
FTU-aktiviteter 1998 
Tabel 8 : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
itiointelmoiot^<^FRIT) \*u?#* -*-",*' ' *^#*T?.^?>. ^ r 
Indkaldelse i 1 fase på følgende områder': teknologi beregnet til komponenter og undersystemer (TCS), 
Ihøjperformant beregning og net (HPCN), integrering i fremstillingsprocessen (HM) 
Tematiske net (9. serie, forondersogelsesfase og gennemforelsesfase) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (10. serie, kooperativ forskning) 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (11. serie, kooperativ forskning) 
ledsageforanstaltninger 
Standardiserint, nt&Hiig ©g prøvning 
Indkaldelse vedr. forskning i tilknytning til skriftlige standarder og teknisk støtte til handel; 
foranstaltninger til gavn for samfundet 
6. målrettede indkaldelse (CEN, ETSI, CENELEC) til støtte for Unionens politikker 
Aben indkaldelse vedr. projekter for tematiske netværk 
Ledsage-, forberedelses- og støtteforanstaltninger 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (kooperativ forskning) 17/3/98 
C 82 30. juni 98 
15/12/94 
C 357 
15/12/94 
C 357 
15/12/94 
C 357 
15/12/94 
C 357 
17/06/1997 
C 183 
17/06/1997 
C 183 
15/12/94 
C 357 
15/06/95 
C 148 
15/12/94 
C 357 31 december 97 
31. december 98 
30 april 98 
20. maj 98 
27. november 97 
27 november 97 
17. décerner 97 
23. januar 98 
30 juli 98 
11. december 97 
08. april 98 Juli-september 
Februar 
Januar 
Maj 
11998 
Januar-februar 
Januar-februar 
Januar-februar 
Januar-februar 
September 
Januar 
Maj September-oktober 
April 
Februar 
Juni 
11998 
Maj-juni 
Maj-juni 
Maj-juni 
Maj-juni 
Oktober-november 
April-maj 
September-oktober September 
Juni 
April 
September 
11998 
Juli 
Juli 
Juli 
Juli 
November 
Juni 
Oktober 32.4 
12,0 
32,0 
70,0 
30,0 
13,5 
5,0 
3,0 
1.7 
7,3 
89 
FTU-aktiviteter 1998 
Tabel 8 (forts.) : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
^d^^^^^^^^^^^^få^å 
j|gj%ggggj^ 
NmjaotkHm* "?*• ft ****¥.. "i "' ~^** T "". '" "S* 
ENRICH (European Network for Research in Global Change) inden for miljø, klima, havforskning og -
teknologi 
Anvendelse og forvaltning afvand inden for de omrader, der henhører under programmet for industri- og 
materialeteknologi og progr. for miljø og klima 
Avancerede uddannelseskurser 
Uddannelsesstipendier 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (kooperativ forskning) 
HavforslaiJng og-«eknolofl 
Støtteinitiativer 
Uddannelsesstipendier 
Bfoteknoiogi ,*«.„• - «*"« ^* 
Cellefabrikken, genomanalyse, plantebioteknologi, cellekommunikation inden for neurovidenskab; 
immunologi og generisk vaccinologi; strukturbiologi; prænormativ forskning; biodiversitet & social accept; 
infrastrukturer, ELSA 
Fælles indkaldelse vedr. smitsom Spongiform Encephalopati 
BkMtwdkin og sandhed (BIOMED) 
Fælles indkaldelse vedr. smitsom Spongiform Encephalopati 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (kooperative forskningsprojekter) 
Marie Curie uddannelsesstipendier 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV' (kooperative forskningsprojekter) 16/9/97 
C 280 
31/10/97 
0329 
31/10/97 
C 381 
15/12/95 
C 337 
31/10797 
C 271 
17/06/97 
C 183 
17/12/96 
C 381 
17/06/1997 
C 183 
29/04/1997 
C 134 
29/04/1997 
C 134 
17/01/95 
C12 
17/01/95 
C12 
29/04/1997 
C 134 16 december 97 
02. februar 98 
16. marts 98 
20/03/98 
August 98 
01 april 98 
12. juni 98 
20. august 98 
15 oktober 97 
30 juli 97 
15 juli 97 
Januar 
31 december 97 
April Februar-juni 
Marts-juni 
Marts-juli 
April - september 
Februar 
Juni-juli 
September 
November-marts 
Juli-februar 
Juli 
Januar 
Maj 
Maj Juli-september 
Juli-oktober 
August-november 
Juni-november 
Juni 
September- oktober 
Oktober-november 
Maj-september 
Marts 
Marts-april 
Maj-juni 
Juni-Juli 
September Juli 
September 
December 
Juni-november 
Juli 
December 
December 
Juli 
April 
Maj-juni 
September 
Oktober 
November-december 1.8 
10,0 
0.8 
3.8 
2.6 
0,9 
0,2 
137,9 
« 
1Z0 
2,1 
5.5 | 
90 
FTU-aktiviteter 1998 
Tabel 8 (forts.) : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
IJGenerisk videnskab og avanceret teknologi med henblik på levnedsmidler, landbrug, skovbrug, udvikling 
|af landdistrikter, fiskeri og akvakultur 
Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (forundersøgelsesprærruer); åben indkaldelse vedr. 
fælles forskning 
Indkaldelse vedr. smitsom Spongiform Encephalopati 
Marie Curie uddannelsesstipendier 15/10/97 
C 313 
15/12/94 
C 357 
17/03/1998 
C 134 
15/12/94 
C 357 16. januar 98 
15. december 97 
08. april 98 
17. juni 98 
15. december 97 Marts-juni 
Januar-marts 
Maj-juni 
Juni-september 
Februar-april Juni-november 
April-juli 
Juli-november 
September-november 
Maj-juni September 
Juni 
Oktober 
November 
Juni 160,0 
7.0 
100 
2.7 
2.5 
lld«-niiklf»u-eaei-^(JOULE-THERMI£) 
JOULE-afsnittet: teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (forundersøgelsespræmier); åben 
indkaldelse vedr. fælles forskning 
JOULE-afsnittet. uddannelsesstipendier 
THERMIE-delen: forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger (udvikling og gennemførelse af 
e FTU-strategier inden for energi; formidling af energiteknologi; samordnede aktioner og 
-dnede netværk; foranstaltninger rettet mod SMV) 
lERMIE-delen: Demcmstrauonsprojekter inden for rationel anvendelse af energi, vedvarende energi og 
Ifossih brændsel 15/12/94 
C 357 
15/6/96 
C 171 
15/12/94 
C 357 
16/9/97 
C 280 08. april 98 
01. juli 98 
17. december 97 
30. juni 98 Maj 
Januar-februar 
Febrar-marts September 
Oktober 
Maj-juni 
Maj-juni 
Transport • 
Lufttransport, vejtransport, aktioner til stadfæstelse af resultaterne af forskningen inden for transport under 
fjerde RP, aktioner undersøgelser rettet mod politiske spørgsmål, opgaver til 
forberedelse af fremtidige aktiviteter inden for forskning i tran transport midler 
Intermodal transport: demonstrationsprojekter inden for fragt og passagertransport 16/12/97 
C 381 
16/12/97 
C 381 16. marts 98 
16. marts 98 April 
April Juli-december 
Juli-december December 
Januar 
September 
September 
September 
September 0.8 
14,0 
96.0 
12.0 
12.0 
91 
FTU-aktiviteter 1998 
Tabel 8 (forts.) : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget 
Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP 
Forsknings- og energipolitiske muligheder, forskning i almen og erhvervsfaglig uddannelse, forskning i 
social integrering og udstødelse (kun bestemte underområder) 16/9/97 
C 280 
tatennttonatt samarbejde (INCO) 
ïS^-V**,'.'-..,. , .* '. „•~£*>c<4.'-;', r '- ' .- •' t^m^ .*> '-, - -' ,. •."•!- T ""* ": - ----"iX>!éaSS 
INCO-COPERNICUS: samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater 
(GD m, xn, xm, xvii) 15/04/97 
KonnkUmg «g nyttiggerelse af resuWr (INNOVATION) 
Projekter for teknologioverførsel og teknologisk validering 
Europæiske netværk og tjenester 
Regionale aktioner •eCV-r '•-, •v-'«fc.i^.*^'-J 
Forskeres uddannelse og mobilitet 
Adgang til store forskningsanlæg 
Ledsageforanstaltninger (Euro-konferencer, sommerskoler, uddannelseskurser) 
Led^geforanstahninger (Euro-konferencer, sommerskoler, uddannelseskurser) 
Uddannelse gennem forskning 
pftddearaflrtaerlied 
Samordnede aktioner 17/6/97 
C 183 
16/9/97 
C280 
16/9/97 
C 280 
15/03/1997 
C84 
17/6/97 
C 183 
16/12/97 
C 381 
16/9/97 
C 280 
17/1/95 
C 12 15. januar 98 
10. oktober 97 
06. oktober 97 
15. december 97 
15. december 97 
16 juni 97 
30 september 97 
31. marts 98 
15. december 97 
01. november 97 Januar-maj 
November 
Januar 
Januar-marts 
Januar 
Juli-august 97 
Oktober-marts 
April-september 
Februar-marts 
December-marts 98 Juni-september 
Marts 
Februar-marts 
April-maj 
April-maj 
Januar-marts 
April-juni 98 September 
Juni 
April 
Maj 
Maj 
Marts 
Marts 
September 
Juli 98 30,0 
7,3 
18,0 
5,5 
11,5 
40,0 
4.8 
4.8 
54,0 
3,0 
92 
Tabel 9 : Finansiering af EF's fjerde rammeprogram og Euratom-rammenrogrammet (mio. ECU) 
(herunder beslutningerne vedrørende udvidelsen og tillægsbevillingen) 
FØRSTE AKTION Programmer 
for forskning, teknologisk udvikling og 
demonstration 
Informations- og kommunikationsteknologi 
1. Telematik 
2. Kommunikationsteknologi 
3. Informationsteknologi 
Industriteknologi 
4. Industri- og materialeteknologi 
S. Måling og prøvning 
Miljø 
6. Miljø og klima 
7. Havforskning og -teknologi 
Biovidenskaber og bioteknologi 
8. Bioteknologi 
9. Biomedicin og sundhed 
10. Landbrug og fiskeri 
Energi 
11. Ikke-nukJear energi 
12. Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 
13. Kontrolleret termonuklear fusion 
14. Transport 
15. Målrettet socioøkonomisk forskning 
ANDEN AKTION Samarbejde 
med tredjelande og internationale 
organisationer 
TREDJE AKTION 
Formidling og nyttiggørelse af resultater 
FJERDE AKTION Støtte 
til forskeres uddannelse og mobilitet 
I ALT 
SAMLET MAKS. BELØB Fjerde rammeprogram 
Afgørelser 1110/94/EF, 616/96/EF 
2535/97/EF 
Indirekte 
aktioner 
9425 
3646 
913 
671 
2 062 
1921 
1737 
184 
816,5 
573,5 
243 
1627,5 
595,5 
374 
658 
1039 
1039 
263 
112 
575 
312 
792 
11104 FFC 
639 
11,5 
11.5 
208,5 
96 
112,5 
313 
313 
50 
50 
21 
21 
35 
639 GD's støtte 
96 
10,5 
10,5 
10,5 
10,5 
27,5 
27,5 
31,5 
31,5 
16 
16 
40 
136 
11879 Euratom-
rammeprogrammet 
Afgørelser 94/268, 
og 96/253/Euratom 
Indirekte 
aktioner 
1 016,5 
170,5 
846 
1 016,5 FFC 
319,5 
270,5 
49 
319,5 
1336 I ALT 
913 
671 
2084 
1833 
307 
914 
243 
595,5 
374 
739,5 
1076 
441 
895 3668 
2140 
1157 
1709 
2412 
263 
147 
575 
352 
792 
13215 
93 
Tabel 10 : Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats 
1984 - 1998 
(mio. ECU - løbende priser) 
Situationen pr. 01/05/98 
AR 
RP 1984-87 
RP 1987-91 
RP 1990-94 
Tillægsbevilling RP 90-94 
RP 1994-98 (*) 
FTU-PROGRAMMER 
AP AS 
FTU + APAS 
SPRINT 
EKSF 
80% af THERMIE 
FORSKNING I ALT (1) 1984 
593,0 
593,0 
593,0 
593,0 1985 
735,0 
735,0 
735,0 
735,0 1986 
874,0 
874,0 
874,0 
874,0 1987 
701,8 
188,1 
889,9 
49,4 
939,3 
939,3 1988 
260,8 
810,6 
1071,4 
56,6 
1128,0 
1128,0 
4269,3 dvs. 2,42% afbudget 1989 
101,1 
1241,3 
1342,4 
69,8 
1412,2 
1412,2 1990 
4,9 
1596,9 
1601,8 
113,1 
1714,9 
16,0 
17,5 
36,0 
1784,4 1991 
1270,7 
296,0 
1566,7 
168,8 
1735,5 
16,0 
17,5 
118,4 
1887,4 
7151 dvs. 3,18% afbudget 1992 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 1993 
14,8 
1929,5 
150,0 
2094,3 
440,2 
2534,5 
17,5 
139,2 
2691,2 1994 
3,9 
1264,7 
750,0 1 
0,0 
2018,6 
571,8 
2590,4 
17,5 
145,6 
2753,5 
11980 dvs. 4,05% afbudget 
; 1995 
0,2 
1,0 
3017,5 
3018,7 
2,1 
3020,8 
3020,8 1996 
3201,5 
3201,5 
3201,5 
3201,5 1997 
3485,4 
3485,4 
3485,4 
3485,4 1998 (2) 
3491,0 
3491,0 
3491,0 
3491,0 
| 15952 dvs. 3,98% af budget IALT 
3270,6 
5357,4 
5651,7 
900,0 
13195,4 
28375,1 
1780,2 
30155,3 
49,0 
87,5 
568,1 
30859,9 
EF-BUDGET (lobende priser) 
Forskning i alt i % af budgettet 28905 
2.1 29925 
2,5 35842 
2,4 38392 
2,4 43080 
2,6 42569 
3,3 45057 
4,0 56111 
3,4 61232 1 67760 
4,7 4,0 65929 
4,2 75355 
4,0 82125 
3,9 87651 
4,0 89503 
3,9 
(*) Beløbene for RP 1994-1998 er de belob, der er vedtaget efter EU's udvidelse. 
(1) FTU + THERMIE - EKSF - SPRINT + .ANT + APAS 
(2) Budget for 1998 
94 
Tabel 11 : Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats 
1984 -1998 
(mio. ECU - 1992-priser) Situationen pr. 01/05/98 
AR 
RP 1984-87 
RP 1987-91 
RP 1990-94 
Tillægsbevilling RP 90-94 
RP 1994-98 (*) 
FTU-PROGRAMMER 
APAS 
FTU + AP.AS 
SPRINT 
EKSF 
80% af THERMIE 
FORSKNING I.ALT (1) 1984 
848,4 
848,4 
848,4 
848,4 1985 
991,9 
991,9 
991,9 
991,9 1986 
1139,5 
1139,5 
1139,5 
1139,5 1987 
886,1 
237,5 
1123,6 
62,4 
1186,0 
1186,0 1988 
317,7 
987,3 
1305,0 
68,9 
1373,9 
1373,9 
1 
5539,7 dvs. 2,41% afbudget 1989 
117,1 
1438,4 
1555,5 
80,9 
1636,4 
1636,4 1990 
5,4 
1770,4 
1775,8 
125,4 
1901,2 
17,7 
19,4 
39,9 
1978,2 1991 
1339,0 
311,9 
1650,9 
177,9 
1828,8 
16,9 
18,4 
124,8 
1988,9 
8163 dvs. 3,15% afbudget 1992 
230,9 
2160,5 
2391,4 
308,4 
2699,8 
17,0 
17,5 
128,9 
2863,2 1993 
14,6 
1901,0 
147,8 
2063,4 
433,7 
2497,1 
17,2 
137,1 
2651,4 1994 
3,8 
1224,3 
726,0 
0,0 
1954,1 
553,5 
2507,6 
16,9 
140,9 
2665,4 
12147 dvs. 4,04% afbudget 1995 
0,2 
1,0 
2887,6 
2888,8 
2,0 
2890,8 
2890,8 | 1996 
2969,9 
2969,9 
2969,9 
2969,9 1997 
3148,5 
3148,5 
3148,5 
3148,5 1998 (2) 
3092,1 
3092,1 
3092,1 
3092,1 I ALT 
4306,1 
6022,1 
5598,7 
873,8 
12098,1 
28898,8 
1813,1 
30711,9 
51,6 
89,4 
571,6 
31424,5 
1 
• 
14767 dvs. 3,98° o afbudget 
EF-BUDGET (1992-priser) 
Forskning i ah i % af budgettet 
Deflationsfaktorer (**) 
.Årlig inflation i % 41352 
2,1 
0,699 40385 
2,5 
0,741 
6,0 46730 
2,4 
0,767 
3,5 48475 
2,4 
0,792 
3,3 52473 
2,6 
0,821 
3,6 49327 
3,3 
0,863 
5,1 49952 
4,0 
0,902 
4,5 59126 
3,4 
0,949 
5.2 61232 
4,7 
1,000 
3.5 66759 
4,0 
1,015 
1,5 63823 
4,2 
1,033 
1,8 72110 
4,0 
1,045 
1.2 76183 
3,9 
1,078 
3,2 79179 
4,0 
1.107 
2.7 79276 
3,9 
1.129 
2,0 
(*) Beløbene for RP 1994-1998 er de beløb, der er vedtaget efter EU's udvidelse. 
(**) De deflatorer, der er anvendt efter 1995, Uger hensyn til EU's udvidelse fra 12 til 15 medlemmer (KOM(96) 65) 
(1) FTU + THERMIE + EKSF - SPRINT - .AP.AS 
(2) Budget for 1998 
95 
'WfW^'Vi'iv^i '"^"^''-'''Ç? 
Vigtigste rapporter vedrørende Fællesskabets forskningsaktiviteter 
i. Vigtigste dokumenter vedrørende Fællesskabets aktuelle FTU-aktiviteter 
udsendt af Europa-Kommissionen: 
• Rapporter om femårs-evalueringer : 
(i) Det fjerde FTU-rammeprogram/Euratom rammeprogrammet ( 1994-
1998), EUR 17644 (1997); og 
(ii) Særprogrammerne: 
Telematik, EUR 17603 (1997) 
Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester, EUR 
17602(1997) 
Informationsteknologi (ESPRIT), EUR 17601 (1997) 
Industri- og materialeteknologi, EUR 17587 (1997) 
Måling og prøvning, EUR 17588 (1997) 
Miljø og klima, EUR 17589 (1997) 
Havforskning og -teknologi, EUR 17590 ( 1997) 
Bioteknologi, EUR 17591 (1997) 
Biomedicin og sundhed, EUR 17592 ( 1997) 
Landbrug og fiskeri, herunder agroindustri, 
levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling af 
landdistrikter, EUR 17593 (1997) 
Ikke-nuklear energi, EUR 17594 (1997) 
Transport, EUR 17595 (1997) 
Målrettet socioøkonomisk forskning, EUR 17596 (1997) 
Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, 
EUR 17597 (1997) 
Formidling og nyttiggørelse af resultater (Innovation), EUR 
17600(1997) 
Fremme af for skeruddannelse og-mobiliiei, EUR 17598 
(1997) 
Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, EUR 17599 (1997) 
Kontrolleret termonuklear fusion, EUR 17521 (1996) 
(Derudover er der blevet udarbejdet årlige tilsynsrapporter for alle ovennævnte 
programmer for årene 1995, 1996 og 1997). 
• Det Fælles Forskningscenter: 1997 årsrapport, KOM(98).... 
• Evaluering af Det Fælles Forskningscenter 1992-1996, Meddelelse fra 
Kommissionen, KOM(97) 164 endelig udgave. 
• Kommissionens svar på henstillingerne i de uafhængige eksterne evalueringer af 
de seneste fem års aktiviteter på de områder, som er omfattet af 
særprogrammerne og FFC-institutterne under det fjerde rammeprogram og 
Eutatom-rammeprogrammet, Meddelelse fra Kommissionen, KOM(97) 149 
endelig udgave. 
• Anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 1997, 
EUR 17639 (1997). 
• Forskning og udvikling: årlige statistikker, 1997 - Eurostat, 9c - CA-06-97-416-
3AC 
96 
2. De seneste årlige budgetdokumenter af betydning for Fællesskabets FTU- * 
aktiviteter: 
• Foreløbigt udkast til almindeligt budget for finansåret 1998, Del 4, KOM(97) 
280. 
• Almindeligt budget for finansåret 1998, L 44, Del 41(16. februar 1998). 
• Revenue and Expenditure Account and Balance Sheet, Relating to Operations 
under the 1997 Budget, SEC(98) 519. 
• Budgetvademecum, der indeholder en oversigt over udbetalinger til forskning fra 
1958, SEC(97) 1200. 
97 
Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser 
AVS Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet 
ACTS Advanced Communication Technologies and Services 
AFP Aktioner med omkostningsdeling 
AIDS Erhvervet immundefektsyndrom 
APAS Forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger 
ATM Asynkron overførselsmodus 
BIOMED Særprogram for biomedicinsk forskning og sundhed 
BRITE-EURAM Særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industrielle produktionsteknologier og 
anvendelse af avancerede materialer (Særprogram under tredje rammeprogram) 
BSE , Bovin spongiform encephalopati (kogalskab) 
nAry Datamatstøttet konstruktion 
CAM Datamatstøttet produktion 
CAP Den Fælles Landbrugspolitik jl 
; , 11 
CCPF Det Rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet 
j CEN Den Europæiske Standardiseringsorganisation 
I fpxjFi pr Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering 
i ' 
| CERN Det Europæiske Center for Atomkerneforskning 
OD Creutzfeld-Jacob syndrom 
CNES Centre National des Etudes Spatiales (Frankrig) 
'i 
COPERNICUS Cooperation in Science and Technology with Central and Eastern Europe (under særprogrammet ; 
INCO) i 
CORDIS Fællesskabets Informationstjeneste for Forskning og Udvikling 
PQOT Det europæiske samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning ; 
CRAFT Cooperative Research Action for Technology j 
CREST Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (fungerer som rådgiver for Kommissionen) j 
DOCUP Enkelt programmeringsdokument (strukturfondene) 
EBRD Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling 
ECHO Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand 
EF Det Europæiske Fællesskab 
EFT De Europæiske Fællesskabers Tidende 
EFTA Den Europæiske Frihandelssammenslutning 
EKSF Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab 
EMBL European Molecular Biology Laboratory (Det europæiske laboratorium for molekylærbiologi) 
98 
ESA Den Europæiske Rumorganisation 
ESF European Science Foundation 
ESPRIT European Strategic Programme for Research and Development in Information Technologies 
ESSI European Systems and Software Initiative 
ESTA Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi 
ET AN Det Europæiske Net for Teknologivurdering 
ETSI Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation 
EU Den Europæiske Union 
EURATOM Det Europæiske Atomenergifællesskab 
EUREKA European Research Co-ordination Agency 
EURET Særprogram for forskning og teknologisk udvikling på transportområdet (særprogram under det 
andet rammeprogram) 
EØS Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde 
F&U Forskning og udvikling 
FFC Det Fælles Forskningscenter 
FMC/TMR FTU-program inden for forskeruddannelse og -mobilitet 
FNR Hurtig reaktor (Fast Neutron Reactor) 
FTU Forskning og teknologisk udvikling (herunder demonstration) 
FUSE First User Experiments 
HCM Menneskelige ressourcer og mobilitet (særprogram for FTU under det tredje rammeprogram) 
HPCN High Performance Computing and Networking 
EEA Det Internationale Energiagentur 
IiM Integrering i fremstillingsprocessen 
IMT Industri- og materialeteknologi 
IPTS Institute of Prospective Technological Studies- FFC, Sevilla 
IRDAC Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling 
ISPO Information Society Project Office 
1ST Information Society Technologies 
ISTC Det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter, Moskva 
IT Informationsteknologi 
ITEA Informations Technologies European Awards 
ITER International Thermonuclear Experimental Reactor 
JET Joint European Torus 
JOULE Særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for ikke-nuklear energi 
LFR Ugunstigt stillede regioner 
99 
LWR Letvandsreaktor 
MAST Havforskning og -teknologi (FTU-særprogram) 
MEDA Ledsageforanstaltninger til reformerne af de økonomiske og sociale struturer i middelhavslandene 
MERCOSUR Marchés communs du Sud 
NAFTA Den nordamerikanske frihandelsaftale 
NIS Nye Uafhængige Slalcr (New Independent States) i del tidligere Sovjetunionen 
OECD Organisation for Økonomisk Samarbejde og Udvikling 
PECO Central- og østeuropæiske lande 
PED Udviklingslande 
PHARE Program for samordnet bistand til landene i Central- og Østeuropa 
RP / FTU-RP Rammeprogram/Rammeprogram for FTU 
RPV Reaktortryktank 
RSEF/TSER Program for målrettet socioøkonomisk forskning (særprogram for FTU under fjerde 
rammeprogram) 
SAVE Handlingsprogram for fremme af energieffektiviteten (Særligt handlingsprogram for stor 
energieffektivitet) 
SMV Små og mellemstore virksomheder 
SNG Samfundet af Uafhængige Stater i det tidligere Sovjetunionen 
SPRINT Strategisk program for innovation og teknologioverførsel (RP3) 
STD/STD-3 Program for videnskab og teknologi til udviklingsformål/Program for videnskab og teknologi til 
udviklingsformål under tredje rammeprogram 
TACIS Program for faglig bistand til de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen 
TASK FORCE Koordineringsstruktur for forskning-industri på et område inden for FTU 
TCS Technologies for Components and Subsystems 
THERMIE Demonstrationsprogram inden for ikke-nuklear energi 
TSE Smitsom spongiform encephalopati 
TSER FTU-program inden for målrettet socioøkonomisk forskning 
TSME Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV 
UMTS Universal Mobile Telecommunication Systems 
WMO Den Meteorologiske Verdensorganisation 
WTO World Trade Organization 
100 

ISSN 0254-1459 
KOM(98) 439 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 02 16 17 
Katalognummer : CB-CO-98-450-DA-C 
ISBN 92-78-38075-X 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
yfo4