Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Handlingsplan for det indre marked« (98/C 157/12)

Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 30. september 1997 under henvisning til forretningsordenens artikel 23, stk. 2, at afgive udtalelse om »Handlingsplan for det indre marked«.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Industri, Handel, Håndværk og Tjenesteydelser, som udpegede Flavio Pasotti til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. marts 1998.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 353. plenarforsamling af 25. og 26. marts 1998, mødet den 25. marts 1998, med 76 stemmer for, 5 imod og 2 hverken for eller imod, følgende udtalelse.

1. Generelle bemærkninger

1.1. ØSU konstaterer med stor interesse, men også med en vis bekymring, at Kommissionen nu udsender oplysninger om, hvor langt man er nået med gennemførelsen af det indre marked, baseret på den første »resultattavle« for det indre marked (»Single Market Scoreboard«). Den blev forelagt Rådet i Luxembourg i december 1997.

1.2. ØSU har i sine tidligere udtalelser () om emnet understreget, hvor afgørende det er for enhedsmarkedet, at alle de vedtagne regler punktligt og korrekt omsættes til national lovgivning, at der fastlægges procedurer, som sikrer en effektiv anvendelse ved at give alle involverede parter enkle og effektive midler i hænde til at klage over ureglementeret adfærd, og at alle berørte borgere får så fuldstændige oplysninger som muligt.

1.3. Betydningen af disse aspekter ses bekræftet i valget af strategiske mål for handlingsplanen for det indre marked og bestyrkedes yderligere, da handlingsplanen blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Amsterdam.

1.4. Resultattavlen for det indre marked, som Kommissionen vil offentliggøre hvert halve år, giver for første gang og i en letfattelig form de oplysninger, der skal til for at evaluere disse aspekter og afgøre, hvad der mangler at blive gjort, for at enhedsmarkedet kan blive så fuldstændigt som muligt inden fristen den 1. januar 1999.

1.5. Med dette initiativ til at overvåge og regelmæssigt offentliggøre oplysninger om hver enkelt medlemsstats indsats indføres der tillige et ikke uvæsentligt element af gennemsigtighed i forholdet mellem de europæiske partnere. Hvis man finder frem til egnede kanaler for offentliggørelse af resultaterne, vil medlemsstaterne forhåbentligt begynde at konkurrere om at gøre enhedsmarkedets fordele fuldt tilgængelige for deres egne borgere. Det er imidlertid for tidligt at vurdere, om et sådant initiativ vil have en stimulerende effekt. ØSU er foruroliget over, at medlemsstaterne - som påpeget i Kommissionens første rapport om resultattavlen - er så langt bagud med de tiltag, der skal fremme gennemførelsen af det indre marked.

2. Resultattavlen for det indre marked (»Single Market Scoreboard«)

Denne udtalelse koncentrerer sig om resultattavlen for det indre marked. I forvejen følger ØSU gennem Observationscentret for Det Indre Marked og afgivelsen af særudtalelser hele det kompleks af foranstaltninger, der vedrører gennemførelsen af det indre marked.

2.1. Indarbejdelse af direktiverne i national lovgivning

2.1.1. Resultattavlens første sammenfattende indikator for, hvor langt man er nået med enhedsmarkedet, viser, hvor mange af indre markeds-direktiverne der er blevet indarbejdet i lovgivningen i alle medlemsstaterne. Pr. 1. november 1997 var i gennemsnit mere end en fjerdedel af reglerne for det indre marked endnu ikke omsat til national lovgivning i EU som helhed. Tallet ændres ikke synderligt, hvis man kun ser på grunddirektiverne (dvs. direktiver som ikke ændrer foregående direktiver). Der er endvidere stor forskel på gennemførelsesgraden, og områder, der er vigtige for gennemførelsen af det indre marked, tegner sig for størstedelen af det samlede tal ugennemførte direktiver. Det gælder især transportsektoren, hvor 60 % af direktiverne endnu ikke er indarbejdet, offentlige indkøb med 55 % og intellektuel ejendomsret med 50 % ikke indarbejdede direktiver.

2.1.2. For at løse dette problem indeholder handlingsplanen en bestemmelse om, at medlemsstaterne inden 1. oktober 1997 skal fremlægge en tidsplan for foranstaltninger til indarbejdelse af alle direktiver i national lovgivning. Hvis alle medlemsstaterne overholder de planer, de har fremlagt, vil lovgivningsrammen for det indre marked ifølge resultattavlen være på plads inden fristen den 1. januar 1999.

2.1.3. ØSU konstaterer dog i forbindelse med denne forudsigelse, at ingen medlemsstat ifølge resultattavlen har fremsendt en fuldstændig tidsplan - den mangler i over 15 % af anmeldelserne. Medlemsstaternes erklærede mål er meget ambitiøse i betragtning af, hvor lang tid de hidtil har været om at indarbejde direktiverne. I visse tilfælde er det sket med gennemsnitlige forsinkelser på omkring to år i forhold til den dato, der er fastsat i direktiverne, således at hele processen har taget 4 år. Så store forsinkelser vil være ødelæggende for forventningerne om en tilfredsstillende gennemførelse af det indre marked. ØSU håber, at Kommissionen i sin anden rapport om resultattavlen klart vil udtale sig om, hvorvidt medlemsstaterne viser vilje til at opfylde deres forpligtelser til den fastsatte tid.

2.2. Effektiv håndhævelse af lovgivningen og problemløsning

2.2.1. Hvis borgerne skal have konkret gavn af det indre marked, er det imidlertid ikke nok med lovændringer, der sikrer, at reglerne for det indre marked indarbejdes i den nationale lovgivning. Næsten alle medlemsstaterne har udpeget koordinations- og informationscentre for det indre marked og underrettet Kommissionen derom. Kunsten er, som understreget af Kommissionen, at sikre, at informationerne når helt ud til virksomhederne og borgerne. Derimod fremgår det af resultattavlens afsnit om håndhævelse af lovgivningen og problemløsning, at kun få lande har truffet lignende foranstaltninger til etablering af strukturer og procedurer, som sikrer overholdelse af det indre markeds regler.

2.2.2. Dette sidste aspekt finder ØSU meget vigtigt og ser deri et tegn på, at medlemsstaterne endnu ikke gør nok for at løse virksomhedernes og borgernes problemer i forbindelse med udnyttelsen af det indre markeds muligheder.

2.2.3. ØSU er desuden enig med Kommissionen i, at det er vigtigt, at medlemsstaterne følger indberetningerne op ved at koordinere deres respektive informationscentre i et operationelt net, som gør det muligt at løse problemerne bilateralt i første omgang.

2.2.4. Hvad angår sager, som kræver Kommissionens indgriben i henhold til traktatens artikel 169, er det bekymrende, at medlemsstaterne i gennemsnit er dobbelt så lang tid om at reagere på Kommissionens udtalelse end de 60 dage, som overtrædelsesproceduren fastsætter. Det er nødvendigt, at traktaten nøje overholdes på dette punkt.

2.2.5. Borgernes og virksomhedernes tro på, at medlemsstaterne gør en reel indsats for at gennemføre det indre marked, afhænger også af deres mulighed for at få hurtige og konkrete svar, som kan løse de problemer, de møder, når de bruger det indre marked. Som ØSU allerede har konstateret i sin udtalelse om Kommissionens meddelelse »Virkningen og effektiviteten af det indre marked«, vokser problemernes omfang, jo mindre markedets aktører er.

2.2.6. I denne forbindelse finder ØSU stikprøveundersøgelsens vidnesbyrd meget sigende: Omkring halvdelen af de små og mellemstore virksomheder, som har været i en situation, der berettigede dem til at indgive en officiel klage, har undladt at gøre det, enten fordi de ikke kendte procedurerne, eller fordi de fandt det for dyrt eller kompliceret. Hele 80 % vurderede, at det ikke var umagen værd.

2.2.7. Dette bekræfter nytten af at gøre det indre marked mere gennemsigtigt, f.eks. ved at gøre mere for at informere borgerne i tråd med »Citizens first«-initiativet. Men det er ikke tilstrækkeligt, hvis trægheden i medlemsstaternes administrative tilpasning skal overvindes.

2.2.8. ØSU noterer sig forslaget til Rådets forordning (), som giver Kommissionen ret til at gribe ind over for medlemsstater, hvori der forekommer klare overtrædelser af retten til fri bevægelighed for varer, for at få dem til at træffe de nødvendige foranstaltninger. Kommissionen bør i den forbindelse sikre arbejdstagernes og fagforeningernes rettigheder.

2.3. Gennemførelsen af handlingsplanen

2.3.1. Første strategiske mål: At gøre reglerne mere effektive

2.3.1.1. ØSU er især bekymret over, at større tiltag, som er nødvendige for en tilfredsstillende gennemførelse af det indre marked på områder såsom offentlige indkøb og EU-standarder, står i stampe. ØSU håber, at Kommissionen vil redegøre nærmere for, hvilke fremskridt der sker på disse områder i sin anden rapport om resultattavlen.

2.3.2. Andet strategiske mål: At bekæmpe vigtige tilfælde af fordrejning af markedsvilkårene

2.3.2.1. Skatte- og afgiftspolitik er et indviklet og følsomt område i forbindelse med markedsfordrejning, men af største betydning. Handlingsplanens tiltag samt konkurrencereglerne koncentrerer sig faktisk om fordrejninger på dette område.

2.3.2.2. Når skadelig skattekonkurrence sniger sig ind i den naturlige konkurrence mellem medlemsstaterne, får de mindre manøvrefrihed til at omstrukturere deres afgiftssystemer, og det har alvorlige følger for koordineringen af skatte- og afgiftssystemerne i EU som helhed.

2.3.2.3. ØSU ser med stor interesse på forslagene i konklusionerne fra Rådets samling (økonomi og finans) den 1. december 1997 () om en adfærdskodeks for medlemsstaterne angående skadelig skattekonkurrence, en fælles minimumsløsning om beskatning af kapitalindkomst og (afskaffelse af) kildeskat på rentebetalinger.

2.3.2.4. Betydningen af handlingsplanens tiltag vedrørende indirekte beskatning bekræftes af det faktum, som fremgår af stikprøveundersøgelsen, at virksomhederne uanset størrelse peger på de indviklede momsregler som en af de største hindringer for den frie bevægelighed af varer og serviceydelser.

2.3.2.5. Det er korrekt, at enighed blandt brugerne af det indre marked er afgørende for dets succes, men ØSU vil ikke undlade at påpege, at skatte- og afgiftsharmonisering er et spørgsmål, der giver medlemsstaterne gode muligheder for at omsætte deres engagement til positiv handling.

2.3.2.6. Hvad statsstøtte angår, konstaterer resultattavlen, at handlingsplanen næsten er helt gennemført. ØSU benytter denne lejlighed til generelt at bemærke, at resultattavlens angivelse af, hvor langt man er nået med gennemførelsen af handlingsplanen, set fra de sociale og økonomiske aktørers synspunkt ikke er tilfredsstillende, eftersom bedømmelsen udelukkende bygger på gennemførelsen af de administrative procedurer, uden at de efterfølgende faser overhovedet bliver nævnt.

2.3.3. Tredje strategiske mål: At fjerne sektorale hindringer for markedsintegration

2.3.3.1. Der er fortsat visse store hindringer, og på nogle områder har der gennem længere tid været behov for konkrete indgreb, f.eks. fastlæggelse af en statut for det europæiske selskab. Især hvad angår en præcis udformning af bestemmelser til beskyttelse af konkurrencen i det indre marked, er der stadig mange vigtige udestående spørgsmål inden for bl.a. telekommunikation og lufthavne.

2.3.3.2. Kommissionens meddelelse fra 1995 om betalingsforsinkelser, som ved udløbet af den frist (december 1997), der blev bebudet i resultattavlen for det indre marked endnu ikke havde ført til vedtagelse af et direktivforslag, tager ikke tilstrækkelig højde for det alvorlige spørgsmål om betalingsbetingelser, jf. ØSU's udtalelse af 30. juni 1993 ().

2.3.4. Fjerde strategiske mål: At realisere et indre marked til fordel for alle borgere

2.3.4.1. Med hensyn til gennemførelsen af den fri bevægelighed for personer er der fortsat betydelige forsinkelser på følgende områder: fuldstændig afskaffelse af grænsekontrol, retten til at opholde sig og forblive i en anden medlemsstat og retten til at udøve erhvervsvirksomhed i en hvilken som helst medlemsstat.

2.3.4.2. I forlængelse af den endnu ikke ratificerede Amsterdam-traktat bør de foranstaltninger, der er omtalt i handlingsplanen, tages op til revision.

2.3.4.3. Kommissionen opfordres til at udarbejde en meddelelse om personers frie bevægelighed og hindringer herfor.

2.3.4.4. Direktivforslaget om supplerende pensioner, der nævnes i handlingsplanen, bør prioriteres højt.

2.3.4.5. ØSU håber - som anført i den foregående udtalelse om dette emne - at de forskellige EU-institutioner i forbindelse med de her nævnte spørgsmål vil lægge vægt på det bidrag, som organisationer og fonde kan yde til gennemførelsen af EU-politikkerne.

2.3.5. Det indre markeds internationale dimension

2.3.5.1. Det indre marked kan naturligvis ikke betragtes som en abstrakt størrelse, der kan adskilles fra den bredere økonomiske og politiske kontekst, som EU indgår i. Gennemførelsen af det indre marked spiller en væsentlig rolle for udvidelsen af EU, for dets forhold til EØS og mere generelt til de øvrige parter på verdensmarkedet.

2.3.5.2. ØSU foreslår derfor, at disse emner, der i øvrigt nævnes udtrykkeligt i handlingsplanen, behandles særskilt i de kommende resultattavler.

3. Udvidelse af resultattavlens indhold

3.1. ØSU værdsætter informationerne i resultattavlen og ser positivt på Kommissionens beslutning om at følge resultattavlen op med en undersøgelse og en sektorrapport, som i en vis udstrækning udvider undersøgelsen til også at omfatte de forventninger og behov, som brugerne af det indre marked har. ØSU vil dog understrege, at en vurdering af et så komplekst og omfattende program som handlingsplanen ikke udelukkende bør være kvantitativ.

3.2. Omend de kvantitative oplysninger er nødvendige, er de ikke i sig selv tilstrækkelige til at evaluere værdien af de planlagte tiltag. Det står klart, at man kun gennem en grundig behovsanalyse hos brugerne af det indre marked, såvel virksomheder og arbejdstagere som forbrugere, kan få et sandt billede af den indsats, der gøres på de forskellige politiske niveauer - Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne - for at gennemføre det indre marked. Oplysningerne om den praktiske gennemførelse af bestemmelserne taler for sig selv.

3.3. ØSU har lige siden Observationscentret for Det Indre Marked påbegyndte sin virksomhed, bl.a. med afholdelsen i 1994 og 1997 af to offentlige høringer af erhvervsorganisationerne og arbejdsmarkedsparterne, foretrukket en vurdering af situationen ud fra en synsvinkel, der kort kan betegnes som »bottom up«, og som er et supplement til Kommissionens »top down«-perspektiv. ØSU er i sin natur et velegnet udgangspunkt for indsamling af oplysninger om de krav, som brugerne af det indre marked stiller, og for evaluering af effekten af de politiske foranstaltninger. Desuden bidrager kombinationen af de to nævnte perspektiver til at skabe et generelt tillidsfuldt klima, som er en forudsætning for at fuldende integrationsprocessen. ØSU præciserer i sin udtalelse om forebyggelse af nye hindringer på det indre marked, at Kommissionens »resultattavle« for direktivernes gennemførelse også bør omfatte kriterier for »reel fjernelse af hindringer«.

3.4. ØSU agter at holde fast ved denne indfaldsvinkel og selvstændigt følge udviklingen gennem en vurdering af kvalitative aspekter såsom sammenhængen mellem medlemsstaternes, Rådets og Kommissionens indsatsområder, fremskridt med hensyn til regelforenkling og gennemsigtighed samt mulighederne for økonomisk vækst og jobskabelse.

Som forbedringer, der med udbytte kunne tilføres Kommissionens evalueringsrapporter, foreslår ØSU følgende:

- at supplere »resultattavlen« med sammenlignende oplysninger om udviklingen på europæisk og nationalt plan med hensyn til tekniske regler, normer og patenter og med procentuelle oplysninger om, i hvilket omfang markedet for kontrakter med det offentlige åbnes for konkurrencen, herunder i hvilket omfang sådanne kontrakter er indgået med ikke-nationale leverandører;

- parallelt med »resultattavlen« at forelægge data om enhedsmarkedets udvikling på det økonomiske og sociale plan, herunder udviklingen i den økonomiske vækst, beskæftigelsen, personmobiliteten, den interne og eksterne samhandel og om udviklingen i de grænseoverskridende investeringer.

Bruxelles, den 25. marts 1998.

Tom JENKINS

Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() ØSU's udtalelse om Kommissionens udkast til handlingsplan for det indre marked (Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet) - EFT C 287 af 22.9.1997, s. 89.

() Forslag til Rådets forordning (EF) om indførelse af en interventionsmekanisme for Kommissionen med henblik på at bringe bestemte handelshindringer til ophør - KOM(97) 619 endelig udg. af 18.11.1997.

() EFT C 2 af 6.1.1998, s. 1.

() ØSU's udtalelse om arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om betalingsfrister i handelsforhold, EFT C 249 af 13.9.1993, s. 21.