[pic] | KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER |

Bruxelles, den 12.5.2005

KOM(2005) 187 endelig

2005/0092 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 – 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne

(forelagt af Kommissionen)

BEGRUNDELSE

Den protokol, der er knyttet til fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne, udløb den 31. december 2004. De to parter paraferede den 24. november 2004 en ny protokol om fastlæggelse af de tekniske og finansielle betingelser for EF-fartøjernes fiskeri i Comorernes farvande i perioden 1. januar 2005 - 31.december 2010 (6 år).

Med den nye protokol tilbydes der fiskerimuligheder for 40 notfartøjer til tunfiskeri og 17 langlinefartøjer med flydeline.

Den finansielle modydelse er fastsat til 390 000 EUR om året og dækker en årlig tunfangst i de comoriske farvande på 6 000 t. En stor del af dette beløb (60 % svarende til 234 000 EUR pr. år) er som led i den nye partnerskabsordning, der er fastsat i Rådets retningslinjer for fiskeriaftaler fra juli 2004, beregnet til udvikling og gennemførelse af en sektorpolitik for fiskeriet i Comorerne med henblik på at skabe et ansvarligt fiskeri.

Den nye protokol, som ligger i forlængelse af de tunfiskeriaftaler, som EF tidligere har indgået med visse lande i Det Indiske Ocean, styrker princippet om et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri og giver mulighed for at fremme et partnerskab om overholdelse af bestemmelserne i Comorernes nationale fiskeripolitik.

Med henblik herpå er der kommet en række nye bestemmelser til: i) en eksklusivklausul, der forbyder private licenser eller andre private ordninger parallelt med EF’s fiskeriaftale, ii) bestemmelser om FOS for at styrke kontrollen af fartøjer i Comorernes farvande, iii) en socialklausul for lokale søfolk, der påmønstrer EF-fartøjer, iv) bestemmelser for observatørers ombordtagning og ophold om bord på EF-fartøjer.

I overensstemmelse med Rådets retningslinjer fra juli 2004 er der i den nye protokol foretaget en justering mellem EF og rederne af udgifterne til aftalen. Redernes tunafgift er således forhøjet fra 25 EUR/t til 35 EUR/t, mens EF’s tilsvarende er nedsat fra 75 EUR/t til 65 EUR/t. Denne nye fordeling, som allerede er indført i tunfiskeriaftalerne for Stillehavet, vil gradvis blive indført i alle EF’s tunfiskeriaftaler.

Kommissionen foreslår på baggrund heraf, at Rådet vedtager en forordning om indgåelse af en protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og de tekniske og finansielle betingelser i tilknytning hertil, som EF og Comorerne har aftalt for perioden 1. januar 2005 - 31. december 2010.

Der er ved en særskilt procedure fremsat forslag til rådsafgørelse om midlertidig anvendelse af den nye protokol, indtil den træder endeligt i kraft.

2005/0092 (CNS)

Forslag til

RÅDETS FORORDNING

om indgåelse af protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 – 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, og stk. 3, første afsnit,

under henvisning til forslag fra Kommissionen[1], og

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet[2], og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I overensstemmelse med aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne[3] har de to parter forhandlet om, hvilke ændringer og tilføjelser der skal foretages i denne aftale ved udløbet af gyldighedsperioden for protokollen knyttet til aftalen.

(2) Som resultat af disse forhandlinger blev der den 24. november 2004 paraferet en ny protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i ovennævnte aftale, for perioden 1. januar 2005 - 31. december 2010.

(3) Det er i EF’s interesse at godkende denne protokol.

(4) Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på grundlag af den traditionelle fordeling af fiskerimulighederne i henhold til fiskeriaftalen -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Protokollen om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 – 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne, godkendes herved på EF’s vegne.

Teksten til protokollen er knyttet til denne forordning.

Artikel 2

De fiskerimuligheder, der er fastsat i protokollen, fordeles mellem medlemsstaterne således:

a) notfartøjer til tunfiskeri:

Spanien: 21 fartøjer

Frankrig: 18 fartøjer

Italien: 1 fartøj

b) langlinefartøjer med flydeline:

Spanien: 12 fartøjer

Portugal: 5 fartøjer

Hvis de fiskerimuligheder, som protokollen giver, ikke opbruges af licensansøgningerne fra disse medlemsstater, kan Kommissionen tage licensansøgninger fra andre medlemsstater i betragtning.

Artikel 3

De medlemsstater, hvis fartøjer fisker i henhold til denne protokol, har pligt til at meddele Kommissionen, hvilke mængder af hver bestand deres fartøjer fanger i Comorernes fiskerizone, jf. Kommissionens forordning (EF) nr. 500/2001 af 14. marts 2001[4].

Artikel 4

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de personer, der er beføjet til at undertegne protokollen med bindende virkning for EF.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende .

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den […].

På Rådets vegne

Formand

Protokol

om fastsættelse for perioden 1. januar 2005 – 31. december 2010 af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne

Artikel 1 Anvendelsesperiode og fiskerimuligheder

1. Fiskerimulighederne i henhold til aftalens artikel 2 fastsættes for en periode på 6 år fra den 1. januar 2005 således:

- notfartøjer til tunfiskeri: 40 fartøjer

- langlinefartøjer med flydeline: 17 fartøjer.

2. Stk. 1 anvendes, jf. dog denne protokols artikel 4 og 5.

3. Fiskerfartøjer, der fører en EF-medlemsstats flag, må kun fiske i Comorernes farvande, hvis de har en fiskerilicens, der er udstedt i henhold til denne protokol og efter reglerne i bilaget til denne protokol.

Artikel 2 Finansiel modydelse - Betalingsbetingelser

1. Den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftales artikel 6, fastsættes for perioden nævnt i artikel 1 til 2 340 000 EUR.

2. Stk. 1 anvendes, jf. dog denne protokols artikel 4, 5 og 7.

3. Den finansielle modydelse, der er omhandlet i stk. 1, betales af EF i årlige rater a 390 000 EUR i denne protokols anvendelsesperiode.

4. Hvis EF-fartøjernes samlede fangster i Comorernes farvande overstiger 6 000 t pr. år, forhøjes den årlige finansielle modydelse med 65 EUR pr. ton yderligere fangst. Det samlede årlige beløb, som EF skal betale, kan dog ikke overstige det dobbelte af det beløbet i stk. 3 (780 000 EUR). Hvis EF-fartøjernes fangster overstiger den mængde, der svarer til det dobbelte af det samlede årlige beløb, skal det skyldige beløb for mængden derudover betales det følgende år.

5. Betaling skal finde sted senest den 30. september 2005 for det første år og senest på årsdagen for protokollens indgåelse i de efterfølgende år.

6. De comoriske myndigheder har enekompetence med hensyn til anvendelsen af den finansielle modydelse, jf. dog artikel 6.

7. Den del af den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, i denne protokol, skal indbetales på en konto åbnet af ministeriet med ansvar for fiskeriet ii Comorerne i Comorernes centralbank. Resten af den finansielle modydelse skal indbetales på en konto åbnet af statskassen i Comorernes centralbank.

Artikel 3 Samarbejde om ansvarligt fiskeri – Videnskabeligt møde

I overensstemmelse med aftalens artikel 5 holder parterne, på basis af henstillinger og afgørelser vedtaget af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) og i lyset af den bedste foreliggende videnskabelige rådgivning, samråd i Den Blandede Komité, der er fastsat i aftalens artikel 7, for i givet fald efter et videnskabeligt møde og i enighed at træffe foranstaltninger til bæredygtig forvaltning af fiskeressourcerne, der har indvirkning på EF-fartøjernes fiskeri.

Artikel 4 Frivillig revision af fiskerimuligheder

1. Fiskerimulighederne omhandlet i artikel 1 kan efter aftale udvides, hvis en sådan udvidelse ifølge konklusionerne fra det videnskabelige møde omhandlet i artikel 3 ikke er til hinder for bæredygtig udnyttelse af Comorernes fiskeressourcer. I så fald forhøjes den finansielle modydelse omhandlet i artikel 2, stk. 1, forholdsmæssigt og pro rata temporis . EF's samlede finansielle modydelse kan dog højst udgøre det dobbelte af det således justerede beløb.

2. Hvis EF-fartøjernes fangster overstiger det dobbelte af den mængde, der svarer til det det samlede årlige reviderede beløb, skal det skyldige beløb for mængden derudover betales det følgende år.

3. Hvis parterne bliver enige om at vedtage foranstaltninger som omhandlet i artikel 3, der indebærer, at fiskerimulighederne i artikel 1 reduceres, nedsættes den finansielle modydelse forholdsmæssigt og pro rata temporis.

4. Fordelingen af fiskerimuligheder mellem de forskellige fartøjskategorier kan ligeledes revideres efter aftale mellem parterne og under overholdelse af enhver eventuel henstilling fra det videnskabelige møde om forvaltning af de bestande, der ville kunne blive berørt at en sådan omfordeling. Parterne aftaler en passende justering af den finansielle modydelse, hvis en sådan omfordeling gør det berettiget.

Artikel 5 Nye fiskerimuligheder

Hvis EF-fartøjerne er interesseret i andet fiskeri end det, der er omhandlet i artikel 1, holder parterne samråd, inden de comoriske myndigheder eventuelt giver tilladelse til sådant fiskeri. Parterne aftaler i givet fald betingelserne for de nye fiskerimuligheder og ændrer om nødvendigt protokollen og dets bilag.

Artikel 6 Suspension og revision af den finansielle modydelse som følge af force majeure

1. Hvis tungtvejende grunde, bortset fra naturfænomener, gør det umuligt at fiske i Comorernes farvande, kan EF suspendere betalingen af den finansielle modydelse omhandlet i artikel 2, stk. 1, efter at de to parter om muligt har holdt samråd, og forudsat at EF har betalt ethvert beløb, det måtte skylde på suspensionstidspunktet.

2. Betalingen af den finansielle modydelse genoptages, så snart parterne efter samråd beslutter, at de omstændigheder, der gjorde, at fiskeriet måtte indstilles, ikke længere består, og at situationen igen tillader fiskeri.

3. Gyldigheden af de licenser, som EU-fartøjerne har fået tildelt efter aftalens artikel 4, forlænges med en periode af samme længde som den, hvor fiskeriet var suspenderet.

Artikel 7 Støtte til etablering af et ansvarligt fiskeri i de comoriske farvande

1. 60 % af den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne protokol, går til udvikling og gennemførelse af sektorpolitikken for fiskeriet i Comorerne med henblik på at skabe af et ansvarligt fiskeri i Comorernes farvande. Forvaltningen af dette bidrag baseres på, at parterne i fællesskab opstiller mål og varetager den årlige og flerårige programmering for at nå disse mål.

2. Med henblik på gennemførelsen af bestemmelserne i stk. 1 aftaler parterne i Den Blandede Kommission, der er fastsat i aftalens artikel 7, senest tre måneder efter denne protokols ikrafttræden et flerårigt sektorprogram og gennemførelsesbestemmelser hertil, herunder bl.a.:

1. de årlige og flerårige retningslinjer for, hvordan den i stk. 1 omhandlede procentdel af den finansielle modydelse skal anvendes

2. de årlige og flerårige mål, der skal nås, for på sigt at skabe et bæredygtigt og ansvarligt fiskeri under hensyntagen til prioriteringen i Comorernes nationale fiskeripolitik eller andre politikker, der hænger sammen med eller har indvirkning på etableringen af et ansvarligt og bæredygtigt fiskeri

3. kriterier og procedurer for årlig evaluering af de opnåede resultater.

3. Enhver foreslået ændring af det flerårige sektorprogram skal godkendes af parterne i Den Blandede Kommission.

4. Comorerne beslutter hvert år, hvordan det finansielle bidrag, der er omhandlet i stk. 1, skal anvendes til gennemførelsen af det flerårige program. For det første år af protokollens gyldighedsperiode skal EF underrettes om bidragets anvendelse, så snart det flerårige sektorprogram er godkendt i Den Blandede Kommission. For hvert af de følgende år skal EF underrettes om bidragets anvendelse senest den 30. november året før.

5. Hvis den årlige evaluering af resultaterne af gennemførelsen af det flerårige sektorprogram berettiger det, holder parterne samråd for at fastlægge de nærmere bestemmelser for omfordeling af den finansielle modydelse, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne protokol, for at tilpasse størrelsen af de midler, der anvendes til gennemførelse af programmet, til resultaterne.

Artikel 8 Tvister – Suspension af protokollens anvendelse

1. Ved enhver tvist mellem parterne om fortolkningen af protokollens bestemmelser og deres anvendelse bør parterne holde samråd i Den Blandede Kommission, der er fastsat i aftalens artikel 7, og som om nødvendigt indkaldes til ekstraordinært møde.

2. Protokollens anvendelse kan suspenderes af en af parterne, hvis tvisten mellem parterne betragtes som alvorlig, og hvis samrådet i Den Blandede Kommission i overensstemmelse med stk. 1 ikke har gjort det muligt at finde en mindelig løsning, jf. dog artikel 9.

3. For at protokollens anvendelse kan suspenderes, skal den part, der ønsker en sådan suspension, meddele dette skriftligt senest tre måneder inden datoen for suspensionens ikrafttræden.

4. I tilfælde af suspension fortsætter parterne med at holde samråd for at finde en mindelig løsning på tvisten. Når en sådan løsning er fundet, anvendes protokollen på ny, og den finansielle modydelse nedsættes forholdsmæssigt og pro rata temporis efter, hvor længe protokollens anvendelse har været suspenderet.

Artikel 9 Suspension af protokollens anvendelse på grund af manglende betaling

Hvis EF ikke betaler som fastsat i artikel 2, kan protokollens anvendelse suspenderes på følgende betingelser:

a) De kompetente comoriske myndigheder sender Europa-Kommissionen en meddelelse om manglende betaling. Europa-Kommissionen foretager den fornødne kontrol og betaler i givet fald senest 30 arbejdsdage efter datoen for modtagelse af meddelelsen.

b) Hvis der inden for den frist, der er fastsat i denne protokols artikel 2, stk. 5, ikke er betalt eller givet en behørig begrundelse for den manglende betaling, har de kompetente comoriske myndigheder ret til at suspendere protokollens anvendelse. De underretter straks Europa-Kommissionen herom.

c) Protokollen anvendes på ny, så snart den pågældende betaling har fundet sted.

Artikel 10 Gældende national lovgivning

EF-fiskerfartøjernes fisker i de comoriske efter gældende comorisk lovgivning, medmindre andet er bestemt i aftalen eller i protokollen og dens bilag og tillæggene til bilaget.

Artikel 11 Revisionsklausul

Parterne kan i protokollens og bilagets og dets tillægs tredje anvendelsesår i givet fald revidere bestemmelserne i protokollen og i bilaget og dets tillæg. Sådanne ændringer kan bl.a. vedrøre referencemængden og de standardbeløb, som rederne betaler i forskud.

Artikel 12 Ophævelse

Bilaget til aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne ophæves og erstattes af bilaget til denne protokol.

Artikel 13 Ikrafttræden

1. Denne protokol og bilaget og dets tillæg træder i kraft på den dato, hvor parterne meddeler hinanden, at de i den forbindelse nødvendige procedurer er afsluttet.

2. De anvendes fra den 1. januar 2005.

BILAG

BETINGELSER FOR EF-FARTØJERS FISKERI I DE COMORISKE FARVANDE

KAPITEL I - BESTEMMELSER FOR ANSØGNING OM OG UDSTEDELSE AF LICENSER

Afsnit 1 Udstedelse af licenser

1. Det er kun EF-fartøjer, der opfylder visse betingelser, som kan få udstedt licens til fiskeri i de comoriske farvande.

2. Et fartøj er nemlig kun berettiget til at fiske i de comoriske farvande, hvis rederen, fartøjsføreren og selve fartøjet ikke have forbud mod at fiske i de comoriske farvande. De må ikke have noget mellemværende med de comoriske myndigheder, dvs. de skal have opfyldt alle tidligere indgåede forpligtelser i forbindelse med deres fiskeri i Comorerne i henhold til de fiskeriaftaler, der er indgået med EF.

3. Ethvert EF-fartøj, for hvilket der ansøges om fiskerilicens, skal have en repræsentant med bopæl i Comorerne. Denne repræsentants navn og adresse anføres i licensansøgningen.

4. EF’s kompetente myndigheder indgiver til de kompetente comoriske myndigheder en ansøgning for hvert fartøj, der ønsker at fiske i henhold til aftalen, senest 20 dage før datoen for den ønskede gyldighedsperiodes begyndelse.

5. Ansøgninger indgives til de kompetente comoriske myndigheder på en formular som vist i tillæg I.

6. Sammen med hver licensansøgning indgives følgende dokumenter:

- bevis for betaling af afgiften for licensens gyldighedsperiode

- alle andre dokumenter eller attester, der kræves efter specifikke bestemmelser for de forskellige fartøjstyper, jf. denne protokol.

7. Afgiften indbetales på den konto anvist af de comoriske myndigheder.

8. Afgifterne omfatter alle nationale og lokale afgifter undtagen havnepenge og udgifter til tjenesteydelser.

9. De kompetente comoriske myndigheder udsteder senest 15 dage efter modtagelse af komplet dokumentation som omhandlet i punkt 6 licenserne for alle fartøjer til rederne eller disses repræsentanter via Europa-Kommissionens delegation i Mauritius.

10. Hvis Europa-Kommissionens delegation ikke har sit kontor åbent på det tidspunkt, hvor licensen underskrives, sendes licensen direkte til fartøjets repræsentant med kopi til delegationen.

11. Licensen udstedes for et givet fartøj og kan ikke overdrages.

12. I tilfælde af påvist force majeure kan et fartøjs licens på anmodning af EF dog erstattes med en ny licens til et andet fartøj med lignende karakteristika, uden at der skal betales afgift på ny.

13. Rederen for det fartøj, der skal erstattes, eller dennes repræsentant indgiver den annullerede licens til de kompetente comoriske myndigheder via Europa-Kommissionens delegation.

14. Den nye licens får virkning fra den dato, hvor rederen indgiver den annullerede licens til de kompetente comoriske myndigheder. Europa-Kommissionens delegation i Mauritius skal underrettes om licensoverdragelsen.

15. Licensen skal altid opbevares om bord, jf. dog kapitel VII, punkt 2, i dette bilag.

Afsnit 2 Licensbetingelser – Afgifter og forskud

1. Licenserne er gyldige i et år. De kan fornyes.

2. Afgiften fastsættes til 35 EUR pr. ton fangst i de comoriske farvande.

3. Licenserne udstedes efter indbetaling til de kompetente nationale myndigheder af følgende standardbeløb:

- 3 375 EUR pr. år pr. notfartøj til tunfiskeri svarende til afgiften for en fangst på 96 t tun pr. år

- 2 065 EUR pr. år pr. langlinefartøj med flydeline svarende til afgiften for en fangst på 59 t tun pr. år.

4. Europa-Kommissionen udarbejder senest den 31. juli i det år, der følger efter fangstperioden, en endelig opgørelse over, hvor meget der skal betales i afgifter for fangstperioden. Det sker på grundlag af redernes fangstopgørelser som bekræftet af de videnskabelige institutter i medlemsstaterne, som det påhviler at kontrollere fangstdataene, såsom IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) og IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar).

5. Opgørelsen meddeles de kompetente comoriske myndigheder og rederne samtidigt.

6. Rederne indbetaler eventuelle ekstraafgifter til de kompetente comoriske myndigheder på den konto, der er omhandlet i afsnit 1, punkt 7, i dette kapitel, senest den 31. august det følgende år.

7. Hvis facit af den endelige opgørelse er et beløb, der er lavere end forskuddet omhandlet i dette afsnits punkt 3, får rederen dog ikke saldoen tilbagebetalt.

KAPITEL II - FISKERIZONER

For ikke at skade det kystnære fiskeri i de comoriske farvande har EF-fiskerfartøjer ikke lov til at fiske i et bælte på 10 sømil omkring hver ø og i et bælte på 3 sømil omkring indretninger til tiltrækning af fisk, der er etableret af Comorernes ministerium med ansvar for fiskeri, og hvis position er meddelt Europa-Kommissionens repræsentant i Mauritius.

Disse bestemmelser kan revideres af den blandede kommission, der er omhandlet i aftalens artikel 7.

KAPITEL III – FANGSTOPGØRELSESORDNING

1. Med henblik på dette bilags anvendelse defineres varigheden af et EF-fartøjs fangstrejse således:

- enten perioden fra indsejling i til udsejling af de comoriske farvande

- eller perioden fra indsejling i de comoriske farvande til omladning

- eller perioden fra indsejling i de comoriske farvande til landing i Comorerne.

2. Alle fartøjer med tilladelse til at fiskeri i de comoriske farvande i henhold til aftalen er forpligtet til at meddele deres fangster til Comorernes ministerium med ansvar for fiskeri efter følgende nærmere bestemmelser:

2.1 I fangstopgørelserne anføres fartøjets fangster på hver fangstrejse. Fangstopgørelserne meddeles Comorernes ministerium med ansvar for fiskeri elektronisk med kopi til Europa-Kommissionen efter hver fangstrejses afslutning og under alle omstændigheder, inden fartøjet forlader de comoriske farvande. De to modtagere af fangstopgørelsen sender straks et modtagelsesbevis elektronisk til fartøjet med kopi til hinanden.

2.2 De originale fangstopgørelser, dvs. papirudgaven af de opgørelser, der er overført elektronisk i løbet af en årlig licensgyldighedsperiode, jf. kapitel I, afsnit 3, punkt 2, i dette bilag, indsendes til Comorernes ministerium med ansvar for fiskeri senest 45 dage efter afslutningen af den sidste fangstrejse i den pågældende periode. Samtidig sendes der kopier i papirudgave til Europa-Kommissionen.

2.3 Fartøjer anfører deres fangster på en logbogsformular som vist i tillæg 2. For de perioder, hvor fartøjet ikke befinder sig i de comoriske farvande, skal fartøjsføreren i logbogen anføre "Uden for Comorernes EEZ".

2.4 Formularerne skal udfyldes læseligt og underskrives af fartøjsføreren.

3. Hvis bestemmelserne i dette kapitel ikke overholdes, forbeholder den comoriske regering sig ret til at suspendere licensen for det pågældende fartøj, indtil formaliteterne er bragt i orden, og til at idømme det pågældende fartøjs reder sanktioner efter gældende comorisk lovgivning. Europa-Kommissionen skal underrettes herom.

KAPITEL IV – PÅMØNSTRING AF SØFOLK

1. Hvert EF-fartøj skal for egen regning påmønstre mindst én lokal sømand på en fangstrejse i de comoriske farvande.

2. Rederne tilstræber at påmønstre flere lokale søfolk.

3. Rederne vælger frit på en liste over søfolk opstillet af de kompetente comoriske myndigheder, hvilke søfolk de ønsker at påmønstre.

4. Rederen eller dennes repræsentant meddeler de kompetente comoriske myndigheder navnene på de lokale søfolk, der er påmønstret det pågældende fartøj, og bekræfter, at de er opført på mønstringsrullen.

5. ILO-erklæringen om grundlæggende principper og rettigheder i forbindelse med arbejdet gælder automatisk for søfolk påmønstret EF-fartøjer. Det drejer sig navnlig om foreningsfrihed, faktisk anerkendelse af arbejdstageres ret til kollektive forhandlinger og ikke-forskelsbehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv.

6. De lokale søfolks arbejdskontrakter, som de underskrivende parter modtager en kopi af, indgås mellem redernes repræsentant(er) på den ene side og søfolkene og/eller deres fagforeninger eller disses repræsentanter på den anden side i indforståelse med de kompetente comoriske myndigheder. Disse kontrakter skal sikre, at søfolkene er tilknyttet den socialsikringsordning, de hører under, og som omfatter livsforsikring, sygeforsikring og ulykkesforsikring.

7. De lokale søfolks hyre betales af rederne. Den skal fastsættes ved aftale mellem rederne eller disses repræsentanter og de comoriske myndigheder, inden licenserne udstedes. De lokale søfolks lønvilkår må ikke være dårligere end dem, der gælder for comoriske besætningsmedlemmer, og under ingen omstændigheder ringere end ILO-normerne.

8. Enhver sømand, der er påmønstret et EF-fartøj, skal melde sig hos føreren af det udpegede fartøj dagen før den foreslåede dato for hans påmønstring. Møder sømanden ikke frem på den dato og det tidspunkt, der er fastsat for påmønstring, fritages rederen automatisk for forpligtelsen til at påmønstre vedkommende.

9. Hvis de pågældende EF-fartøjers redere af andre grunde end den, der er nævnt i foregående punkt, ikke påmønstrer lokale søfolk, skal de for hver dag, fangstrejsen i de comoriske farvande varer, betale et standardbeløb på 20 USD pr. dag. Betalingsfristen er som fastsat i kapitel I, afsnit 2, punkt 6, i dette bilag.

10. Beløbet anvendes til uddannelse af lokale havfiskere og indbetales på en konto anvist af de comoriske myndigheder.

KAPITEL V – TEKNISKE FORANSTALTNINGER

1. EF-fiskerfartøjerne skal overholde de henstillinger og afgørelser, som Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) har vedtaget om fiskeredskaber, fiskeredskabers tekniske specifikationer og alle andre tekniske foranstaltninger vedrørende fiskeri.

KAPITEL VI – OBSERVATØRER

1. Fartøjer, der har tilladelse til at fiske i de comoriske farvande i henhold til aftalen, skal tage observatører om bord, der er udpeget af Comorernes fiskerimyndigheder, efter følgende bestemmelser:

1.1 Tunfiskerfartøjer skal på anmodning af Comorernes ministerium med ansvar for fiskeri tage en observatør om bord, der er udpeget af dette ministerium, og som har til opgave at kontrollere fangsterne i de comoriske farvande.

1.2 De kompetente comoriske myndigheder opstiller en liste over de fartøjer, der skal tage en observatør om bord, og en liste over de observatører, der er udpeget til at skulle om bord på fartøjerne. Disse lister skal holdes ajourførte. De meddeles Europa-Kommissionen, så snart de er opstillet, og derpå hver tredje måned på grund af eventuelle ajourføringer.

1.3 Comorernes kompetente myndigheder meddeler de pågældende redere eller disses repræsentanter navnet på den observatør, der er udpeget til at komme om bord på fartøjet, ved udstedelsen af licensen eller senest 15 dage inden den fastsatte dato for observatørens ombordtagning.

2. Observatøren bliver om bord, så længe en fangstrejse varer. På udtrykkelig anmodning af de kompetente comoriske myndigheder kan opholdet om bord dog spredes over flere fangstrejser alt efter den gennemsnitlige varighed af et givet fartøjs planlagte fangstrejser. En sådan anmodning skal fremsættes af de kompetente comoriske myndigheder på det tidspunkt, hvor de meddeler navnet på den observatør, der er udpeget til at blive taget om bord på det pågældende fartøj.

3. Betingelserne for observatørens ombordtagning aftales mellem rederen eller dennes repræsentant og de comoriske myndigheder.

4. Observatøren tages om bord i den havn, som rederen har valgt, ved indledningen af den første fangstrejse i de comoriske farvande efter meddelelse af listen over udpegede fartøjer.

5. De berørte redere meddeler inden to uger og med ti dages varsel, på hvilken dato og i hvilken havn i Comorerne observatørerne tages om bord.

6. Tages observatøren om bord i et fremmed land, afholder rederen hans rejseudgifter. Hvis et fartøj med en comorisk observatør om bord forlader de comoriske farvande, træffes alle fornødne foranstaltninger til at sikre, at observatøren så hurtigt som muligt kommer hjem for reders regning.

7. Hvis observatøren ikke er på det aftalte indskibningssted senest 12 timer efter det aftalte tidspunkt, fritages rederen automatisk for forpligtelsen til at tage den pågældende observatør om bord.

8. Observatøren behandles om bord som officer. Observatøren har følgende opgaver:

8.1 at observere fartøjernes fiskeri

8.2 at kontrollere de fiskende fartøjers position

8.3 at udtage biologiske prøver som led i videnskabelige programmer

8.4 at udarbejde en fortegnelse over de anvendte fiskeredskaber

8.5 at kontrollere logbogsdataene om fangsterne i de comoriske farvande

8.6 at kontrollere bifangstprocenterne og udarbejde et skøn over de genudsatte mængder af salgbare fisk, krebsdyr og blæksprutter

8.7 at indberette fangstdata, herunder ombordværende hoved- og bifangster, pr. radio.

9. Fartøjsføreren træffer inden for sit ansvarsområde alle nødvendige forholdsregler til at sikre, at observatøren ikke forulempes fysisk eller psykisk under udførelsen af sine opgaver.

10. Observatøren skal have adgang til alle faciliteter, der er nødvendige, for at han kan udføre sine opgaver. Fartøjsføreren skal give observatøren adgang til de kommunikationsmidler, som er nødvendige for, at han kan udføre sine opgaver, til de dokumenter, der direkte vedrører fartøjets fiskeri, herunder logbog og navigationsbog, samt til de dele af fartøjet, hvortil adgang er nødvendig for at observatøren lettere kan udføre sine opgaver.

11. Under sit ophold om bord:

11.1 træffer observatøren alle passende forholdsregler til at sikre, at hans ombordtagning og tilstedeværelse om bord hverken afbryder eller hæmmer fiskeriet

11.2 behandler observatøren det ombordværende materiel og udstyr med respekt, ligesom han respekterer, at alle dokumenter vedrørende fartøjet er fortrolige.

12. Observatøren udarbejder ved observationsperiodens afslutning, og inden han forlader fartøjet, en aktivitetsrapport, der sendes til de kompetente comoriske myndigheder med kopi til Europa-Kommissionen. Han underskriver den i nærværelse af fartøjsføreren, som kan tilføje eller lade tilføje alle bemærkninger, han finder på sin plads, idet han skriver under efter hver bemærkning. En kopi af rapporten udleveres til fartøjsføreren, når den videnskabelige observatør går fra borde.

13. Rederen afholder udgifterne til observatørens kost og logi, som skal være af samme kvalitet som officerernes, under hensyntagen til mulighederne om bord på fartøjet.

14. Observatørens løn og socialbidrag betales af de kompetente comoriske myndigheder.

15. Rederne betaler et bidrag på 20 USD pr. dag pr. fartøj til udgifterne til videnskabelig observation. Dette bidrag betales samtidig med afgifterne og kommer oven i disse.

KAPITEL VII - KONTROL

1. Europa-Kommissionen fører en ajourført liste over de fartøjer, som har fået udstedt fiskerilicens efter bestemmelserne i denne protokol. Denne liste meddeles de comoriske fiskerikontrolmyndigheder, så snart den er opstillet, og derefter hver gang den ajourføres.

2. EF-fartøjerne kan opføres på den liste, der er omhandlet i foregående punkt, straks efter modtagelse af meddelelse om betaling af det forskud, der er omhandlet i kapitel I, afsnit 2, punkt 3, i dette bilag. I så fald kan rederen anmode om at få en bekræftet kopi af denne liste, som så skal medføres om bord i stedet for fiskerilicensen, indtil der er blevet udstedt en fiskerilicens.

3. Indsejling i og udsejling af zonen:

3.1 EF-fartøjerne giver senest 3 timer i forvejen de comoriske fiskerikontrolmyndigheder meddelelse om, at de agter at sejle ind i eller ud af de comoriske farvande.

3.2 Ved meddelelse om udsejling oplyser hvert fartøj endvidere, hvilken position det befinder sig på, hvor store fangster det har om bord, og hvilke arter det drejer sig om. Disse meddelelser skal helst sendes pr. telefax eller for fartøjer uden telefax over radioen.

3.3 Hvis et fartøj afsløres i at fiske, uden at det har underrettet de kompetente comoriske myndigheder herom, betragtes det som et fartøj uden licens.

3.4 Telefaxnummer, telefonnummer og e-mail-adresse skal også meddeles ved fiskerilicensens udstedelse.

4. Kontrolprocedurer

4.1 Førerne af EF-fartøjer, der fisker i de comoriske farvande, skal tillade, at comoriske tjenestemænd med ansvar for fiskeriinspektion og -kontrol kommer om bord, og skal hjælpe dem med at komme om bord og bistå dem i deres arbejde.

4.2. Tjenestemændene må ikke opholde sig om bord længere end nødvendigt for at udføre deres opgaver.

4.3. Efter hver inspektion og kontrol udstedes der en attest til fartøjets fører.

5. Satellitovervågning

Alle EF-fartøjer, der fisker i henhold til denne aftale, vil blive satellitovervåget efter bestemmelserne i tillæg 3. Disse bestemmelser træder i kraft på tiendedagen efter, at de comoriske myndigheder har meddelt EF’s delegation i Mauritius, at Comorernes fiskeriovervågningscenter er taget i brug.

6. Opbringning

6.1 De kompetente comoriske myndigheder underretter Europa-Kommissionens delegation og flagstaten inden 48 timer, hvis et EF-fartøj opbringes i de comoriske farvande, eller hvis det idømmes sanktioner.

6.2 Europa-Kommissionen modtager samtidig en kort rapport om omstændighederne ved og årsagerne til opbringningen.

7. Opbringningsrapport

7.1 Efter at de kompetente comoriske myndigheder har optaget rapport, underskriver fartøjets fører rapporten.

7.2 En sådan underskrivelse indskrænker ikke de rettigheder og det forsvar, fartøjsføreren kan gøre gældende i forbindelse med den overtrædelse, der lægges ham til last.

7.3 Føreren skal sejle sit fartøj til den havn, som de comoriske myndigheder anviser. Ved en mindre overtrædelse kan de kompetente comoriske myndigheder give det opbragte fartøj tilladelse til at fortsætte fiskeriet.

8. Samråd ved opbringning

8.1 Inden der træffes eventuelle foranstaltninger over for fartøjets fører, besætning, last eller udstyr, undtagen foranstaltninger, som skal sikre beviserne for den formodede overtrædelse, holdes der senest én arbejdsdag efter modtagelsen af ovennævnte oplysninger samråd mellem Europa-Kommissionen og de kompetente comoriske myndigheder, hvori der eventuelt også deltager en repræsentant for den pågældende medlemsstat.

8.2 Under dette samråd udveksler parterne alle relevante dokumenter og oplysninger, som kan bidrage til at klarlægge de faktiske omstændigheder. Rederen eller dennes repræsentant underrettes om resultatet af mødet og om, hvilke foranstaltninger opbringningen kan give anledning til.

9. Opbringningssagens afvikling

9.1 Inden der tages stilling til sagsanlæg, søges spørgsmålet om den påståede overtrædelse løst ved en mæglingsprocedure. Proceduren skal være afsluttet senest tre arbejdsdage efter, at opbringningen har fundet sted.

9.2 I tilfælde af en mæglingsprocedure bestemmes bødestørrelsen efter comorisk lovgivning.

9.3 Hvis sagen ikke har kunnet løses ved en mæglingsprocedure og indbringes for en domstol, skal rederen i en af de kompetente comoriske myndigheder anvist bank stille en garanti, hvis størrelse fastsættes under hensyntagen til omkostningerne ved opbringningen og størrelsen af de bøder og den erstatning, som de ansvarlige for overtrædelsen kan idømmes.

9.4 Bankgarantien kan først frigives, når retssagen er afgjort. Den frigives straks, hvis sagen ender uden domfældelse. Hvis der i tilfælde af domfældelse idømmes en bøde, der er mindre end den stillede sikkerhed, frigiver de kompetente comoriske myndigheder saldoen.

9.5 Fartøjet frigives, og besætningen kan forlade havnen:

- efter at de forpligtelser, som følger af mæglingsproceduren, er opfyldt, eller

- efter at den bankgaranti, der er nævnt i punkt 9.3, er stillet, og de kompetente comoriske myndigheder har godkendt den, i afventning af retssagens afslutning.

10. Omladning

10.1 Ethvert EF-fartøj, som ønsker at omlade fangst i de comoriske farvande, skal gøre dette på en comorisk havns red.

10.2 Sådanne fartøjers redere skal senest 24 timer i forvejen meddele de kompetente comoriske myndigheder følgende oplysninger:

- navnet på de omladende fiskerfartøjer

- navnet på transportfartøjet

- mængden af hver art, der skal omlades

- omladningsdatoen.

10.3 Omladning betragtes som udsejling af de comoriske farvande. Fartøjerne skal derfor sende fangstopgørelser til de kompetente comoriske myndigheder og meddele, om de agter at fortsætte fiskeriet eller at sejle ud af de comoriske farvande.

10.4 Al fangstomladning, der ikke er nævnt i ovenstående punkter, er forbudt i de comoriske farvande. Ved overtrædelse af denne bestemmelse, kan overtræderen idømmes sanktioner efter gældende comorisk lovgivning.

11. Førere af EF-fartøjer, der lander eller omlader fangster i comorisk havn, skal tillade, at comoriske inspektører kontrollerer sådan landing eller omladning og lette dem kontrollen. Efter hver inspektion og kontrol i havn udstedes der en attest til fartøjets fører.

TILLÆG

1. Licensansøgningsskema

2. IOTC-logbog

3. Bestemmelser for satellitovervågning

Tillæg 1

ANSØGNING OM FISKERILICENS TIL ET UDENLANDSK FARTØJ

Ansøgers navn:

………………………………………………………………………………………….

Ansøgers adresse:

………………………………………………………………………………………….

Befragters navn og adresse, hvis ikke identisk med ovenstående:

………………………………………………………………………………………….

Navn og adresse på en repræsentant (agent) på Comorerne:

………………………………………………………………………………………….

Fartøjets navn:

………………………………………………………………………………………….

Fartøjstype:

………………………………………………………………………………………….

Registreringsland:

…………………………………………………………………………………………..

Hjemstedshavn og registreringsnummer:

…………………………………………………………………………………………..

Havnekendingsbogstaver og -nummer:

…………………………………………………………………………………………..

Radiokaldesignal og frekvens:

…………………………………………………………………………………………..

Fartøjets længde:

…………………………………………………………………………………………..

Fartøjets bredde:

…………………………………………………………………………………………..

Maskintype og maskineffekt:

…………………………………………………………………………………………..

Fartøjets bruttoregistertonnage:

…………………………………………………………………………………………..

Fartøjets nettoregistertonnage:

…………………………………………………………………………………………..

Mindste besætning:

…………………………………………………………………………………………..

Fiskeritype:

…………………………………………………………………………………………..

Målarter:

…………………………………………………………………………………………..

Ønsket gyldighedsperiode:

…………………………………………………………………………………………..

Undertegnede bekræfter herved, at ovenstående oplysninger er korrekte

Dato Underskrift

Tillæg 2

IOTC-LOGBOG FOR TUNFISKERI |

Langline Levende agn Not Trawl Andet |

Flagstat: ……………………………………………………………………........................... | Kapacitet (t): …………………………………………….. |

Registreringsnummer: ………………………………………………………………................................... | Fører: ……………………………………………………….. |

Reder: ………………………………………………………….......................... | Antal besætningsmedlemmer: ….…………………………………………………........................ |

Adresse: …………………………………………………………………………. | Rapporteringsdato: ………………………………………………. |

(Rapporteret af): ………………………………………………... ………………………………………………................................. | Antal havdage: | Antal fiskedage: Antal sæt: | Fangstrejse nr.: |

Dato | Område | Vandtemperatur ved overfladen (ºC) | Fiskeriindsats Antal kroge | Fangster | Agn |

1 – Der anvendes ét ark pr. måned og én linje pr. dag. | 3 - Ved "dag" forstås den dag, langlinen sættes. | 5 - Den nederste linje (landinger) udfyldes først ved fangstrejsens afslutning. Det er den faktiske vægt ved landing, der skal anføres. |

2 – Efter hver fangstrejse sendes en kopi af logbogen til repræsentanten eller til IOTC. | 4 - Ved ”område” forstås fartøjets position. Afrund minutter og notér breddegrad og længdegrad. Husk at anføre N/S og Ø/V. | 6 - Alle oplysninger i denne logbog vil blive behandlet strengt fortroligt. |

Tillæg 3

PROCEDURE FOR FREMSENDELSE AF DATA OM SATELLITOVERVÅGNING AF EF-FARTØJER, DER FISKER I HENHOLD TIL FISKERIAFTALEN MELLEM DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE FÆLLESSKAB OG DEN ISLAMISKE FORBUNDSREPUBLIK COMORERNE

Da Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne vil indføre et satellitovervågningssystem (FOS) for sin egen fiskerflåde og agter uden forskelsbehandling at udvide systemet til at omfatte alle fartøjer, der fisker i landets fiskerizone. Da EF-fartøjerne ifølge EF-lovgivningen har været omfattet af satellitovervågning siden den 1. januar 2000 overalt, hvor de fisker, anbefales det, at de nationale myndigheder i flagstaterne og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne satellitovervåger de fartøjer, der fisker i henhold til fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne, på følgende betingelser:

1. Med henblik på satellitovervågning meddeler de comoriske myndigheder EF koordinaterne (bredde- og længdegrader) for Comorernes fiskerizone på en formular som vist i skema I, inden disse bestemmelser træder i kraft.

De comoriske myndigheder overfører disse oplysninger elektronisk, udtrykt i decimalgrader i WGS-84 datum -systemet.

2. Parterne udveksler oplysninger om X.25-adresser og om de specifikationer, der benyttes i de elektroniske meddelelser mellem deres kontrolcentre, på betingelserne i punkt 4 og 6. Disse oplysninger omfatter så vidt muligt navn, telefon-, telex- og telefaxnummer og elektroniske adresser (internet eller X.400), der kan benyttes ved almindelig kommunikation mellem kontrolcentrene.

3. Fartøjernes position bestemmes med en fejlmargin på under 500 m og med et konfidensinterval på 99 %.

4. Når et fartøj, der fisker i henhold til fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne og satellitovervåges efter EF-lovgivningen, sejler ind i Unionen Comorernes fiskerizone, sender flagstatens kontrolcenter straks en positionsmelding til Comorernes fiskeriovervågningscenter og derefter med et interval på højst to timer. Disse meddelelser identificeres som positionsmeldinger.

5. De i punkt 4 omhandlede meddelelser overføres elektronisk i X.25-format uden nogen yderligere protokol. Meddelelserne fremsendes i realtid efter formatet i skema II.

6. Hvis der opstår en teknisk fejl i fiskerfartøjets udstyr til permanent satellitovervågning, eller det ikke er funktionsdygtigt, sørger fartøjsføreren for i tide at sende oplysningerne i punkt 4 til flagstatens kontrolcenter. I en sådan situation skal der sendes en positionsmelding hver tolvte time, så længe fartøjet befinder sig i Unionen Comorernes fiskerizone. Flagstatens kontrolcenter eller fiskerfartøjet sender straks disse meddelelser til Comorernes fiskeriovervågningscenter. Det defekte udstyr repareres eller udskiftes, så snart fartøjet har afsluttet sin fangstrejse, og under alle omstændigheder inden en måned. Efter udløbet af denne frist må fartøjet ikke foretage en ny fangstrejse, før udstyret er repareret eller udskiftet.

7. Flagstaternes kontrolcentre overvåger deres fartøjers bevægelser i de comoriske farvande hver anden time. Hvis fartøjerne ikke overvåges efter de fastsatte betingelser, underrettes Comorernes fiskeriovervågningscenter straks herom, og proceduren i punkt 6 anvendes.

8. Hvis Comorernes fiskeriovervågningscenter konstaterer, at flagstaten ikke meddeler oplysningerne i punkt 4, underrettes den anden part straks herom.

9. De overvågningsdata, der meddeles den anden part efter disse bestemmelser, er udelukkende beregnet på de comoriske myndigheders kontrol og overvågning af den EF-flåde, der fisker i henhold til fiskeriaftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne. Sådanne data må under ingen omstændigheder meddeles andre parter.

10. Parterne er enige om at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at opfylde kravene i forbindelse med meddelelserne i punkt 4 og 6 hurtigst muligt og senest seks måneder efter, at nærværende bestemmelser er trådt i kraft.

11. Parterne er enige om efter anmodning at udveksle oplysninger om det udstyr, der benyttes til satellitovervågning, for at kontrollere, om alle dele af udstyret er fuldt forenelige med den anden parts krav med henblik på anvendelsen af disse bestemmelser.

12. Ved enhver tvist om fortolkningen eller anvendelsen af disse bestemmelser holdes der samråd mellem parterne i Den Blandede Kommission, der er fastsat i artikel 7 i aftalen mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Den Islamiske Forbundsrepublik Comorerne om fiskeri ud for Comorerne.

13. Disse bestemmelser træder i kraft på tiendedagen efter, at de comoriske myndigheder har meddelt EF’s delegation i Mauritius, at Comorernes fiskeriovervågningscenter er taget i brug.

Skema I

Koordinater (længde- og breddegrader) for Comorernes fiskerizone

Koordinater i decimalgrader | Koordinater i grader og minutter |

Ref. | X | Y | X | Y |

A |

B |

C |

D |

E |

F |

G |

H |

I |

J |

K |

L |

M |

N |

O |

P |

Q |

R |

S |

T |

U |

V |

Skema II

TRANSMISSION AF FOS-MEDDELELSER TIL COMORERNE

POSITIONSMELDING

Dataelement | Kode | Obligatorisk/fakultativ | Bemærkninger |

Recordstart | SR | O | Systemdata – angiver, at record’en starter |

Modtager | AD | O | Meddelelsesdata – modtager. Landets alfa-3-ISO-kode |

Afsender | FS | O | Meddelelsesdata – afsender. Landets alfa-3-ISO-kode |

Meddelelsestype | TM | O | Meddelelsesdata - meddelelsestype "POS" |

Radiokaldesignal | RC | O | Fartøjsdata – fartøjets internationale radiokaldesignal |

Den kontraherende parts interne referencenummer | IR | F | Fartøjsdata – den kontraherende parts entydige nummer (flagstatens ISO-3-kode efterfulgt af et nummer) |

Eksternt registreringsnummer | XR | F | Fartøjsdata – nummeret på siden af fartøjet |

Flagstat | FS | F | Flagstatsdata |

Breddegrad | LA | O | Fartøjspositionsdata – fartøjets position i grader og minutter N/S GGMM (WGS-84) |

Længdegrad | LO | O | Fartøjspositionsdata – fartøjets position i grader og minutter Ø/V GGMM (WGS-84) |

Dato | DA | O | Fartøjspositionsdata – dato for registrering af positionen UTC (ÅÅÅÅMMDD) |

Klokkeslæt | TI | O | Fartøjspositionsdata – klokkeslæt for registrering af positionen UTC (TTMM) |

Recordslutning | ER | O | Systemdata: viser, at record’en er slut. |

Tegnsæt: ISO 8859.1

Datatransmissioner skal have følgende struktur:

- en dobbelt skråstreg ("//") og en feltkode angiver transmissionens start

- der anvendes en enkelt skråstreg ("/") som separator mellem feltkode og data.

Fakultative data anføres mellem ”recordstart” og ”recordslutning”.

FICHE FINANCIERE LEGISLATIVE

1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION :

Proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l’accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores, pour la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010

2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS)

11. Pêche

1103. Accords Internationaux de Pêche

3. LIGNES BUDGÉTAIRES

3.1 Lignes budgétaires:

110301: “Accords internationaux de pêche”

11010404: “Accords internationaux de pêche, dépenses administratives”.

3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière :

Le nouveau Protocole, qui contient les dispositions sur les possibilités de pêche et la contrepartie financière, a été conclu pour une période de 6 (six) ans. Il est applicable à partir du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010.

3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant) :

Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF |

11.0301 | DO | CD[5] | NON | NON | NON | N° 4 |

11.010404 | DO | CND[6] | NON | NON | NON | N° 4 |

4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES

4.1 Ressources financières

4.1.1 Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP)

millions d'euros (à la 3ème décimale)

…………………… | f |

TOTAL CE avec cofinancement | a+c+d+e+f |

4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière

X Proposition compatible avec la programmation financière existante.

( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières.

( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel[11] (relatives à l’instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières).

4.1.3 Incidence financière sur les recettes

X Proposition sans incidence financière sur les recettes

( Incidence financière – L’effet sur les recettes est le suivant :

Note : toutes les précisions et observations relatives à la méthode de calcul de l’effet sur les recettes doivent figurer dans une annexe séparée.

Millions d’euros (à la 1ère décimale)

Avant action [Année n-1] | Situation après l’action |

Total des effectifs de ressources humaines |

5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS

Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l’exposé des motifs. La présente section de la fiche financière législative doit contenir les éléments d’information complémentaires ci-après :

5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme

La flotte communautaire bénéficie de l’accord avec les Iles Comores depuis 1987 quand le premier accord de pêche entre la CE et ce pays est entré en vigueur.

La pêche communautaire dans les eaux comoriennes s’inscrit dans le cadre global de la pêche au thon dans l’océan indien centre occidental. L’accord avec les Iles Comores est en effet un élément composant le réseau des accords thoniers de l’océan indien, ensemble avec les accords Seychelles, Madagascar, Maurice et Mozambique.

Ce protocole, couvrant la période du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010, répond au besoin de sécuriser l’accès de la flotte thonière communautaire, composées de thoniers senneurs et palangriers de surface, à la zone de pêche sous souveraineté comorienne.

L’accès des navires communautaires aux zones de pêche de l’océan indien centre occidental, qui se fait dans le respect des dispositions pour la conservation des stocks thoniers établies par l’organisation régionale compétente (la « Commission de thons de l’océan indien » CTOI), est un élément essentiel pour la conservation à long terme de la position dominante de l’industrie communautaire de la pêche au thon au niveau mondial.

La contrepartie financière payée par la Communauté, conjointement avec les redevances payées par les armateurs, constitue aussi une importante source de financement pour le gouvernement comorien.

L’accord a en outre la capacité de générer un impact économique positif pour le secteur des pêches aux Comores, en particulier à travers la mise en œuvre de l’approche de partenariat et, plus en général, sur le développement économique du pays.

5.2 Valeur ajoutée de l’implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d’autres instruments financiers et synergie éventuelle

La Communauté a commencé à conclure des accords de pêche au cours des années 70s, suite aux modifications apportées au droit de la mer. A cette époque, les Etats membre ont décidé de transférer leur compétence dans ce domaine à la Communauté (Résolution du Conseil du 3 novembre 1976) et, depuis lors, les accords de pêche font parties des compétences exclusives de la Communauté.

Comme la Commission l’a affirmé dans sa Communication sur la reforme de la politique commune de la pêche[13] et dans sa communication sur les accords de partenariat de décembre 2002, il est essentiel qu’une nouvelle politique sur les accords de pêche soit établie ensemble avec tous les partenaires, publics et privés, au sein de la Communauté. Cette détermination est une étape importante pour confirmer l’engagement de la Communauté à contribuer au développement soutenable des activités de pêche au niveau international.

Cette position a été soutenue par le Parlement européen en 2003 et, en juillet 2004, par le Conseil des Ministres.

La Communauté propose donc d’établir un nouveau type d’accords de pêche (accords de partenariat dans le domaine des pêches) afin de renforcer la coopération et assurer la mise en œuvre d’une politique de la pêche soutenable et une exploitation responsable et rationnelle des ressources dans l’intérêt réciproque des parties concernées. Afin de permettre à la flotte communautaire de pêche lointaine de consolider sa propre position, il est essentiel de pouvoir assurer, sur le plan global, une exploitation durable des stocks halieutiques.

En ce qui concerne le nouveau protocole à l’accord e pêche CE/Comores, la Commission considère que cette accord fournit des éléments clé pour :

( Promouvoir des activités de pêche durable et fournir un cadre contraignant pour toutes les parties concernées (la Communauté, les Etats membres, les opérateurs communautaires et le pays tiers) pour atteindre cet objectif ;

( Protéger et développer les activités de la pêche communautaire dans les eaux du pays tiers et améliorer leurs impact politique et socio-économique tant en Europe que, dans le cas d’espèce, aux Iles Comores.

En outre, afin de renforcer la notion du « cadre contraignant » pour toutes les parties concernées, il faut remarquer que le protocole en question contient une « clause d’exclusivité » qui ne permet pas aux navire Communautaires de pêcher dans les eaux comoriennes en dehors du cadre légal fixé par l’accord même.

Pendant la négociation du nouveau protocole, la Commission a pris en compte aussi la situation environnementale et économique aux Comores. Le protocole sera donc mis en œuvre par les deux parties tenant compte des objectifs comoriens dans les secteurs de l’environnement et du développement.

5.3. Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM)

La négociation et la conclusion d’accords de pêche avec des pays tiers répond à l’objectif général de maintenir et sauvegarder les activités de pêche traditionnelle de la flotte communautaire, y compris la flotte de pêche lointaine, et de développer des relations de partenariat en vue de renforcer l’exploitation durable des ressources halieutiques en dehors des eaux communautaires, tout en prenant en compte les questions environnementales, sociales et économiques.

L’objectif du protocole à l’accord de pêche CE/Comores est de garantir l’accès de 40 thoniers senneurs et 17 palangriers de surface à la zone de pêche comorienne exclusivement pour la pêche des thonidés. Conjointement avec cet objectif, l’accord vise à améliorer la pêche responsable et l’exploitation durable des ressources halieutiques dans la zone de pêche comorienne.

Le tonnage de référence (captures estimées) pour l’ensemble de la flotte communautaire a été fixé à 6000 tonnes de thonidés par an. La contrepartie financière correspondante à été fixèé à 390.000 euros par an. Toutefois, si les captures dépassent 6000 tonnes, la Communauté paie 65 euros pour chaque tonne additionnelle. En tout cas, la contrepartie financière annuelle ne peut pas dépasser 780.000 euros.

60% de la contrepartie financière (à peu près 234.000 euros par an) a été allouée par les autorités comoriennes au financement des moyens pour réaliser une pêche responsable dans les eaux comoriennes (Art. 7 du protocole).

Les indicateurs suivants seront utilisés dans le contexte du cadre ABM pour contrôler la mise en œuvre de l’accord:

( Taux d’utilisation des possibilités de pêche ;

( Données des captures et valeur commerciale de l’accord ;

( Contribution à l’emploi et à la valeur ajoutée dans la Communauté ;

( Contribution à la stabilisation du marché communautaire ;

( Contribution aux objectifs généraux de réduction de la pauvreté aux Comores, incluant la contribution à l’emploi et au développement des infrastructures et le soutien au budget de l’Etat ;

( Nombre et type de résultats concrets attendus par l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière allouée à la pêche responsable dans la zone de pêche comorienne (Art. 7 du protocole) ;

( Nombre de Commissions mixtes et réunions techniques ;

( Nombre de missions.

5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives)

Indiquer ci-dessous la(les) modalité(s)[14] de mise en œuvre choisie(s).

X Gestion centralisée

X directement par la Commission

( indirectement par délégation à :

( des agences exécutives,

( des organismes créés par les Communautés, tels quevisés à l’article 185 du règlement financier,

( des organismes publics nationaux/organismes avecmission de service public.

( Gestion partagée ou décentralisée

( avec des Etats membres

( avec des pays tiers

( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser)

Remarques :

6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION

6.1 Système de contrôle

Un suivi régulier existait déjà pour les protocoles précédents entre la CE et les Comores et il est aussi prévu dans le cadre du nouveau protocole. La Commission est seule responsable pour la mise en œuvre de l’accord et assurera cette tâche tant à travers ses fonctionnaires basés à Bruxelles que via sa Délégation à l’Ile Maurice (qui est responsable aussi pour les Iles Comores).

Les demandes des licences ainsi que leur utilisation par les armateurs sont étroitement suivies par les services compétents de la Commission. Les données sur les captures sont régulièrement collectées.

La mise en œuvre de l’accord de partenariat et l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière lui afférant seront gérés à la lumière des objectifs identifiés de commun accord entre les deux parties et sur la base de la relative programmation annuelle et multi annuelle. A cet égard, la CE et les Comores s’accorderont, au sein de la Commission mixte, sur un programme sectoriel multi annuel et sur des règles détaillées de mise en œuvre, y compris des critères et procédures pour l’évaluation des résultats obtenus chaque année.

En ligne générale, de l’entrée en vigueur du protocole, les services compétents de la Commission recueillent l’information nécessaire permettant la vérification et le suivi des indicateurs listés au point 5.3.

6.2 Évaluation

Une évaluation d’ensemble (ex-post et ex-ante) du protocole à l’accord de pêche CE/Comores a été réalisée entre août et octobre 2004 avec l’assistance d’un consortium de consultants indépendants. Les résultats de l’évaluation ex-ante et ex-post sont repris dans les deux points suivants. L’évaluation complète sera bientôt disponible sur le site web de la DG FISH.

6.2.1 Évaluation ex-ante

En vue de la préparation des négociation du protocole en question, le consultant a réalisé une évaluation ex ante pour étudier les possibles développements des relations futures entre la CE et les Comores, en particulier par rapport aux conditions d’accès de la flotte communautaire aux eaux comoriennes . Cette évaluation s’est fondée sur 4 scénarios possibles : 1) statu-quo (pas de changement par rapport au protocole 2001/04) ; 2) scénario de non-accord ; 3) Augmentation du tonnage de référence, sans changement des possibilités de pêche ; 4) Réduction du tonnage de référence et des possibilités de pêche.

De tous les scénarios considérés, la non-conlusion d’un accord, ou la diminution des possibilités de pêche apparaissent comme ceux ayant les impacts les plus néfastes sur les Comores et sur la Communauté.

La reconduction des mêmes possibilités de pêche, ou une augmentation du tonnage de référence associées à celles-ci sont deux solutions vers lesquelles il semble le plus avantageux de s’acheminer. Le maintien du tonnage de référence sera plutôt au bénéfice de la Communauté dans la mesure où il est de son intérêt de conserver des tonnages de référence les plus bas possibles.

L’augmentation du tonnage de référence, et l’augmentation concomitante de la contrepartie, sera au bénéfice des Comores, sans être réellement défavorable pour la Communauté dans la mesure où il est réaliste de penser que les nouveaux tonnages de référence seront approchés ou atteints et que le rapport coût bénéfice de l’investissement continuera à être avantageux.

L’augmentation de la contrepartie de 52 500 € (tonnage de référence 5370 tonnes) sera d’un impact limité sur le budget de la Communauté, tout en lui donnant un peu plus de moyens pour atteindre l’objectif de soutien au développement du secteur de la pêche des Comores.

Pour ces deux scénarios, une augmentation raisonnable du prix de la licence senneur est recommandée dans la mesure où l’historique de l’activité des navires européens dans la zone indique que cet accord est en premier lieu au bénéfice de ce segment, et qu’à ce titre, sa contribution au montant de l’accord doit en toute logique être ré-évaluée.

6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires)

L’évaluation du protocole d’accord de pêche en cours entre les Comores et la Communauté européenne indique que celui-ci est efficace (les résultats sont conformes aux objectifs) dans la mesure où il permet de conforter la présence européenne dans les pêches lointaines de l’océan indien. L’efficacité de l’accord en ce domaine est préservée grâce aux bonnes performances du segment thoniers senneurs, les palangriers n’ayant pratiquement pas utilisé l’accord. L’efficacité de l’accord vis à vis de l’objectif de stabilisation du marché communautaire est beaucoup plus limitée dans la mesure où les quantités négociées ne représentent que 0,5% des besoins de la Communauté en matière d’approvisionnement en thonidés. La contribution à la stabilisation du marché est indirecte en confortant la stratégie régionale des navires européens qui capturent près de 250 000 tonnes par an dans l’océan indien. En fournissant au pays les moyens de soutenir financièrement des opérations de développement du secteur de la pêche artisanale déjà initiées sous l’impulsion de bailleurs de fonds internationaux, le protocole d’accord s’est révélé efficace. Par contre, la relative modestie des montants des actions ciblées n’a pas permis de soutenir le développement de pratiques de pêche responsable. Dans ce domaine, les Comores ont des besoins substantiels (capacité de suivi des flottilles, recherche halieutique, contrôle et surveillance). L’absence de stratégie nationale dans ce domaine, et le manque de ressources financières disponibles, n’ont pas permis au protocole d’être efficace vis à vis de cet objectif.

La bonne utilisation des possibilités de pêche négociée fait que le protocole d’accord de pêche est efficient , avec des réalisations proches ou conformes aux résultats attendus en termes d’activité globale des navires européens dans la ZEE des Comores. Ainsi, le coût réel des captures reste équivalent au coût négocié, sans cependant pouvoir dire s’il est avantageux ou non pour la Communauté dans l’absolu. Toujours est-il que l’investissement de la Communauté dans cet accord se révèle efficient en matière d’appui au secteur des pêches de la CE en permettant aux entreprises concernées de générer 5,70 € de valeur-ajoutée au bénéfice de zones dépendantes de la pêche communautaires pour 1 € investi. On doit cependant souligner que l’efficience de l’accord repose sur les bonnes performances du segment senneur. Les possibilités de pêche négociées pour les palangriers n’ont pratiquement pas été utilisées. S’agissant de l’efficience de l’accord en matière de développement du secteur de la pêche des Comores, on note que si l’accord donne au pays les moyens de soutenir son secteur artisan, la modestie des fonds en question, la nécessité perçue par les autorités comoriennes d’en faire une utilisation annuelle, et l’absence de stratégie politique font que les ressources du protocole d’accord ont davantage été utilisée pour financer des dépenses ponctuelles de fonctionnement, plutôt que des opérations novatrices d’investissement dans le développement du secteur.

La pertinence de l’accord se vérifie pour les armements senneurs communautaires qui ont besoin d’un accès aux eaux des Comores, potentiellement riches en ressources, pour pouvoir poursuivre leur stratégie de pêche aux travers des ZEE de la sous-région. Il semble beaucoup moins pertinent pour le segment palangrier qui n’a que très peu pêché dans la ZEE, malgré un tirage de licences par les armements acceptable (autour de 70%) les trois premières années du protocole, avant de chuter à 28% en 2004. Le protocole d’accord est pertinent pour la partie comorienne en offrant au pays la possibilité de valoriser le potentiel halieutique de sa ZEE, alors qu’il n’a pas les moyens techniques de le faire avec les ressources nationales.

Enfin, l’accord de pêche permet de conforter la viabilité des entreprises européennes, sachant qu’il ne leur est pas strictement indispensable. En effet, en l’absence d’accord de pêche, la ZEE des Comores est d’une importance stratégique telle que les navires européens continueront d’y venir à la condition – probable – d’obtenir le droit d’exploiter les eaux contre paiements de licences privées à des tarifs raisonnables. La position stratégique de la zone Comores se vérifie par la présence, sous un régime de licences privées, de senneurs seychellois dont le mode opératoire est comparable à celui des senneurs européens. La viabilité biologique de l’exploitation des stocks de thonidés par les flottilles européennes ne pose pas de problèmes hormis l’impact possible des prises de juvéniles d’albacore sur le stock qui restent cependant peu importantes dans la ZEE des Comores par rapport à celles réalisées dans la zone Somalie par exemple. Enfin, du fait de l’absence d’interactions entre les navires européens et le secteur des pêches des Comores, le protocole d’accord a un effet neutre sur la viabilité du secteur de la pêche national.

Il ressort de l’évaluation ex-post que le protocole d’accord de pêche en vigueur a contribué à atteindre l’objectif de soutien au secteur des pêches communautaires. Les moyens consacrés à cette politique dans le cas des Comores sont adaptés, et en rapport avec les résultats que l’on pouvait en attendre conformément au principe de proportionnalité. Il ressort cependant de l’évaluation que le protocole négocié est surtout au profit du segment senneur communautaire. La faible participation du segment palangrier est sans effet sur le budget communautaire dans la mesure où le tonnage de référence qui sert d’assiette au paiement a été réalisé, mais cette situation suggère la nécessité d’un ré-équilibrage en ce qui concerne les conditions d’accès (coût des licences) des armateurs privés aux eaux des Comores.

Concernant les objectifs de développement du secteur de la pêche des Comores et de mise en place d’une pêche responsable, la contribution de l’accord a été plus mitigée. La contrepartie financière a permis aux autorités compétentes de soutenir des opérations ponctuelles davantage liées à l’entretien de l’existant et au fonctionnement courant, ce qui en soit est déjà un résultat, mais n’a pas permis au pays d’engager des actions pilotes de développement à caractère novateur. Il est vrai que le climat politique qui a prévalu sur la période d’application du protocole (menace de sécession d’Anjouan, négociation des accords de Fomboni, préparation et adoption d’une nouvelle constitution) n’était pas favorable à la définition gouvernementale d’une stratégie de développement des pêche. D’autre part, la relative modestie de la compensation prévue par le protocole (350 250 € par an, dont 210 250 € au bénéfice de l’autorité compétente pour le financement des actions ciblées) ne permet d’espérer que des résultats à la hauteur de ces montants. A titre d’exemple, le seul financement des études de faisabilité identifiées par la FAO en soutien partiel à la stratégie de développement des pêches nationales nécessite un budget de près de 490 000 €.

Etant donné le caractère commercial des accords de pêche, rappelé par les conclusions du Conseil du 30 octobre 1997[15], ainsi que par les Conclusions du Conseil de juillet 2004, la Communauté ne peut payer plus que nécessaire pour l’accès des navires européens aux eaux des Comores, ce qui limite de facto les montants disponibles pour atteindre l’objectif de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsables. Les ressources doivent donc être trouvées parmi les moyens mis à disposition par d’autres politiques communautaires en rapport avec ces objectifs. On pense naturellement à la politique de coopération et de développement qui est déjà en action dans la région sous le 9ème FED régional avec des initiatives propres à contribuer à atteindre les objectifs de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsable (programme de développement des capacités de surveillance, programme régional de marquage des thonidés, projet de gestion durable des ressources côtières). Si une stratégie plus ciblée vers les Comores s’avère nécessaire, la Communauté européenne devra examiner d’autres moyens d’action.

6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures

Avant le renouvellement du protocole, une évaluation couvrant l’entière période d’application (2005/10) sera réalisée (évaluation ex-post) afin de mesurer les indicateurs relatifs aux résultats (captures et valeur des captures) ainsi que les impacts (emplois crées et maintenus, relation entre le coût du protocole et la valeur des captures). Les indicateurs listés au point 5.3 seront utilisés afin de réaliser une évaluation ex post.

Vue la durée du protocole, la Commission pourrait décider de réaliser une évaluation intermédiaire après trois ans d’application du protocole.

7. MESURES ANTIFRAUDE

Les accords de pêches sont des accords commerciaux avec contrepartie financière versée en échange de droits de pêches. A cette compensation s’ajoute les licences payées par les armateurs communautaires autorisés à pêcher dans le cadre des accords et versées aux Etats tiers concernés.

L’utilisation de cette contrepartie est de la seule responsabilité de l’Etat tiers, souverain, qui a conclu l’accord avec la Communauté. Suivant les cas, une partie de la contrepartie financière doit servir au financement d’actions en vue d’améliorer ou soutenir la politique des pêches du pays tiers concerné.

Dans ce cas, la programmation des actions, leur exécution et l’information sur les résultats obtenus fournies à la Commission restent de la seule compétence et responsabilité de l’Etat tiers. La Commission incite cependant ce dernier à établir avec ses services un dialogue politique permanent et une concertation afin de pouvoir améliorer la gestion de l’Accord et renforcer la contribution de la Communauté à la gestion durable des ressources.

Dans les nouveaux accords de Partenariat dans le domaine de la pêche (APP), il est prévu que la Commission et l’état tiers fixent, de commun accord, les objectifs auxquels une partie déterminée de la contrepartie financière sera appliquée, ainsi que la programmation annuelle et multi annuelle à mettre en œuvre dans la poursuite de ces objectifs. Cette programmation est assujettie à une évaluation annuelle.

Dans le cas où l’implémentation du programme ne correspond pas au niveau des ressources fixé par le Protocole à cet effet, la Commission pourrait ainsi demander une diminution du pourcentage de la contrepartie financière appliqué à cette programmation.

Dans tous les cas, tout paiement effectué par la Commission dans le cadre d’un accord de pêche est soumis aux règles et aux procédures budgétaires et financières normales de la Commission. Ceci permet, notamment, d’identifier de manière complète les comptes bancaires des Etats tiers sur lesquels sont versés les montants de la contrepartie financière.

Lorsque le protocole le prévoit, la Commission analyse de manière détaillée les actions bénéficiant d’un soutien financier (partie de la contrepartie financière) tant en ce qui concerne leur programmation et la mise en œuvre par le biais du rapport fourni par la suite à la Commission. En vertu du principe de souveraineté nationale, la Commission ne peut cependant effectuer ou faire effectuer de sa propre initiative des audits financiers sur les fonds de la contrepartie financière versés aux Etats tiers.

8. DÉTAIL DES RESSOURCES

8.1 Objectifs de la proposition en termes de coûts

Crédits d’engagement en millions d’euros (à la 3 ème décimale)

Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 |

Fonctionnaires ou agents temporaires[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 |

Personnel financé[18] par art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - |

Autres effectifs financés[19] par art. 11 01 04 04 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 |

TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 |

8.2.2 Description des tâches découlant de l’action

- Assister le négociateur dans la préparation et la conclusion des négociations des accords de pêche :

- Participer aux négociations avec les pays tiers afin de conclure des accords de pêche ;

- Préparer des projets de rapport d’évaluation et notes de stratégie de négociation pour le Commissaire ;

- Présenter et défendre la position de la Commission dans le Groupe de travail « Pêche externe » du Conseil ;

- Participer dans la recherche d’un compromis avec les états membres repris dans le texte final de l’accord.

- Contrôle sur la mise en œuvre (monitoring) des accords :

- Suivi quotidien des accords de pêche ;

- Préparer et vérifier les engagements et les paiements de la compensation financière et des actions ciblées ou bien du financement pour le développement d’une pêche responsable ;

- Effectuer un rapport régulier sur la mise en œuvre des accords ;

- Evaluation des accords : aspects scientifiques et techniques

- Préparer le projet de proposition de règlement et de décision du Conseil et élaborer les textes de l’accord ;

- Lancement et suivi des procédures d’adoption.

- Assistance technique :

- Préparer la position de la Commission en vue des Commissions mixtes.

- Relations inter institutionnelles

- Représenter la Commission devant le Conseil, le Parlement Européen et les états membres dans le contexte du processus de négociation ;

- Rédiger les réponses aux questions orales et écrites du Parlement européen ;

- Consultation et coordination interservices :

- Assurer la liaison avec les autres Directions Générales dans des questions concernant les négociations et le suivi des accords ;

- Organiser et répondre aux consultations interservices.

- Evaluation

- Participer aux différents exercices d’évaluation (ex-ante, mid-term, ex-post) et évaluations d’impact ;

- Analyser les objectifs atteints et les indicateurs d’évaluation.

8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires)

(Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles).

X Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger

( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2005

( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB

( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne)

( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné

8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence

(11 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative)

millions d'euros (à la 3ème décimale)

Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | TOTAL |

1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) |

Agences exécutives[20] |

Autre assistance technique et administrative |

- intra muros |

- extra murosx | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[21] | 0.238 |

Total assistance technique et administrative | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.07320 | 0.238 |

(x) Le montant de 33.000 € par an concerne un expert ALAT basé à la Délégation CE à Maurice et financé sous la ligné budgétaire 11 01 04 04.

8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence

millions d'euros (à la 3 ème décimale)

Type de ressources humaines | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. |

Fonctionnaires et agents temporaires (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) |

Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 |

Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires

Se référer au point 8.2.1 le cas échéant

- 1A = € 108.000*0.3 = € 32.400

1B = € 108.000*0.15 = € 16.200

1C = € 108.000*0.15 = € 16.200

Subtotal : € 64.800 (EUR million 0.065 per year)

- 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000

Sub- total : 33,000 € (EUR million 0.033 per year)

Total: 97,800 € per year (EUR million: 0.098 per year)

Calcul - Personnel financé par article XX 01 02

Se référer au point 8.2.1 le cas échéant

8.2.6 Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence

millions d'euros (à la 3ème décimale)

Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | TOTAL |

11 01 02 11 01 – Missions | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.060 |

11 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 |

XX 01 02 11 03 - Comités[22] |

XX 01 02 11 04 - Études et consultations |

XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information |

2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) |

3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) |

Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 |

Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence

[1] EUT nr. …

[2] EUT nr. …

[3] EFT nr. L 137 af 2.6.1988, s. 19.

[4] EFT L 73 af 15.3.2001, s. 8.

[5] Crédits dissociés

[6] Crédits non dissociés

[7] Dépenses ne relevant pas du Chapitre 11 01 01 du Titre 11 concerné.

[8] La contrepartie financière est fixée à ¬ 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quant € 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quantité, le montant de la contrepartie financière est augmenté de façon proportionnelle à raison de € 65/tonne, mais, en tout cas, elle ne peut pas dépasser € 780.000/an.

[9] Dépenses relevant de l'article 11 01 04 du Titre 11.

[10] Dépenses relevant du Chapitre 11 01, sauf articles 11 01 04

[11] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel.

[12] Des colonnes supplémentaires doivent être ajoutées le cas échéant, si la durée de l'action excède 6 ans.

[13] COM (2002) 181 final du 28 May 2002

[14] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point.

[15] Doc. Conseil 11784/97 du 4 novembre 1997

[16] Tel que décrit dans la partie 5.3.

[17] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence.

[18] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence.

[19] Dont le coût est inclus dans le montant de référence.

[20] Il convient de mentionner la fiche financière législative se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s).

[21] L’année n+5 prévoit aussi la dépense (€ 40.000) pour la réalisation, par un consultant externe, d’une étude d’impact sur la mise en œuvre du protocole arrivant à échéance.

[22] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.