ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Finansielle oplysninger om Den Europæiske Udviklingsfond

1.Forord

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF og artikel 21, stk. 2, i Rådets forordning (EU) 2015/323 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt "finansforordningen for 11. EUF") fremlægger Kommissionen i dette dokument skøn over forpligtelser, betalinger og bidrag for perioden 2016 og perioden 2017 under hensyn til prognoserne fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

Dette dokument omhandler den finansielle gennemførelse af EUF'erne (8.-11.) for 2015 og prognoserne for gennemførelsen for 2016 og 2017.

Medlemsstaterne betaler deres bidrag til de instrumenter under 9., 10. og 11. EUF, som Den Europæiske Investeringsbank ("EIB") forvalter (investeringsfaciliteten og rentegodtgørelser), direkte til EIB.

2.Indledning

Kommissionen og EIB har ajourført deres prognoser over forpligtelser og betalinger for de enkelte AVS- og OLT-lande for 2016 og 2017. Specielt prognoserne over betalingerne er blevet udarbejdet med henblik på at hjælpe medlemsstaterne til så nøjagtigt som muligt at vurdere de beløb, de skal afsætte i deres nationale budgetter, og samtidig sikre, at der er tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed for EUF, således at problemer med manglende likviditet kan undgås.

I overensstemmelse med artikel 7 i den interne aftale om 11. EUF og artikel 21, stk. 4, i finansforordningen for 11. EUF er skønnene i dette dokument blevet ajourført.

Nedenstående graf giver et generelt overblik over udviklingen i bruttoforpligtelser og -betalinger fra 1999 til 2015 og den forventede udvikling for perioden 2016-2017 (kumulerede beløb for både Kommissionen og EIB).

Bruttoforpligtelser og -betalinger: udviklingen i perioden 1999-2017 (mio. EUR)

Bemærk: Tal for gennemførelsen af de europæiske udviklingsfonde pr. 31. december 2015 (forpligtelser, betalinger og finansiel situation) og prognoser for 2016 og 2017.
Den Europæiske Udviklingsfond (EUF): prognoser over forpligtelser, betalinger og bidrag fra medlemsstaterne for 2016, 2017, 2018, 2019 og 2020

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET

Den Europæiske Udviklingsfond (EUF): prognoser over forpligtelser, betalinger og bidrag fra medlemsstaterne for 2016, 2017, 2018, 2019 og 2020

1.Forord

I overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, i den interne aftale om 11. EUF og artikel 21, stk. 2, i Rådets forordning (EU) 2015/323 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt "finansforordningen for 11. EUF") fremlægger Kommissionen i dette dokument overslag over forpligtelser, betalinger og bidrag for perioden 2016-2018 under hensyn til prognoserne fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB).

Dette dokument omhandler den finansielle gennemførelse af EUF'erne (8.-11.) for 2015 og prognoserne for gennemførelsen for 2016-2018. Desuden fremsættes et ikkebindende skøn over EUF-bidrag fra medlemsstaterne for 2019 og 2020.

Medlemsstaterne indbetaler deres bidrag til de instrumenter under 9., 10. og 11. EUF, som EIB forvalter (investeringsfaciliteten og rentegodtgørelser), direkte til EIB.

2.Indledning

Kommissionen og EIB har ajourført deres prognoser over forpligtelser og betalinger for 2016, 2017 og 2018 for de enkelte AVS-lande og OLT’erne. Særligt prognoserne over betalingerne er blevet udarbejdet med henblik på at hjælpe medlemsstaterne til så nøjagtigt som muligt at vurdere de beløb, de skal afsætte i deres nationale budgetter, og samtidig sikre, at der er tilstrækkelige finansielle ressourcer til rådighed for EUF, således at problemer med manglende likviditet kan undgås.

I overensstemmelse med artikel 7 i den interne aftale om 11. EUF og artikel 21, stk. 2, i finansforordningen for 11. EUF er skønnene i dette dokument blevet ajourført.

Nedenstående graf giver et generelt overblik over udviklingen i bruttoforpligtelser og -betalinger fra 1999 til 2015 og den forventede udvikling for perioden 2016-2018 (kumulerede beløb for både Kommissionen og EIB).

Bruttoforpligtelser og -betalinger: udviklingen 1999-2018 (mio. EUR)

Bemærk: Tal for gennemførelsen af de europæiske udviklingsfonde pr. 31. december 2015 (forpligtelser, betalinger og finansiel situation) og prognoser for 2016 og 2018.

3.Finansielle prognoser for 2016-2018

Følgende tabel indeholder en ajourført oversigt over forpligtelser, betalinger og bidrag baseret på Kommissionens seneste prognoser.

Prognoser for 2016-2018 (*) 2016 2017 2018 Forpligtelser Kommissionen 5 325 4 663 4 550 EIB 855 880 905 I alt 6 180 5 543 5 455 Betalinger Kommissionen 3 752 3 900 4 400 EIB 450 470 500 I alt 4 202 4 370 4 900 Bidrag Kommissionen 3 450 3 850 4 550 EIB 150 150 250** I alt 3 600 4 000 4 800

* Bruttobeløb, dvs. uden fradrag af frigjorte eller inddrevne/tilbageførte beløb. Denne fremgangsmåde svarer til den, der anvendes i forbindelse med EU's almindelige budget.

** Jf. EIB's forklarende bemærkning af 17.11.2015, MD nr.: 151/15 ADD 1 ACP.
INDHOLDSFORTEGNELSE

1.Indledning

2.Formålsbestemte indtægter til EGFL

3.Bemærkninger til den foreløbige gennemførelse af EGFL-budgettet for 2016

4.Forbrug af formålsbestemte indtægter til EGFL

5.Konklusion

Bilag 1: Foreløbigt forbrug af EGFL-bevillinger frem til den 31. december 2016

1.Indledning

Den foreløbige gennemførelse af budgettet for 2016 for Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) fremgår af bilaget, som viser udgifter på 43 899,1 mio. EUR. Dette beløb omfatter primært EGFL-udgifter under delt forvaltning, som medlemsstaterne har anmeldt i perioden mellem den 16. oktober 2015 og den 15. oktober 2016, og nedsættelser af månedlige betalinger i løbet af regnskabsåret. Beløbet omfatter endvidere et overslag over direkte udgifter på ca. 10,9 mio. EUR, der forventes afholdt frem til den 31. december 2016.

2.Formålsbestemte indtægter til EGFL

I henhold til bestemmelserne i artikel 43 i forordning (EU) nr. 1306/2013 betragtes indtægter fra finansielle korrektioner i henhold til afgørelser om regnskabsafslutning og afgørelser om efterprøvende regnskabsafslutning, indtægter fra uregelmæssigheder og indtægter fra mælkeafgiften som formålsbestemte indtægter, der skal anvendes til finansiering af EGFL-udgifter. Ifølge disse bestemmelser kan formålsbestemte indtægter anvendes til at finansiere alle former for EGFL-udgifter. Hvis ikke alle disse indtægter anvendes i regnskabsåret, vil de automatisk blive fremført til det følgende regnskabsår. Det skal bemærkes, at regnskabsåret 2016 er det sidste år, hvor der opkræves mælkeafgift, eftersom mælkekvoterne udløb den 31. marts 2015.

EGFL's budget for 2016 omfattede ikke alene Kommissionens seneste skøn over de bevillinger, der vil være behov for til at finansiere de forventede udgifter til markedsforanstaltninger og direkte betalinger, men også skønnene over de formålsbestemte indtægter, der forventes opkrævet i løbet af regnskabsåret, og fremførslen af saldoen af formålsbestemte indtægter, der er til rådighed fra det foregående regnskabsår. Kommissionen tog i sit forslag til EGFL's budgetbevillinger for 2016 højde for de samlede forventede formålsbestemte indtægter og anmodede i forslaget til budget for 2016 om et bevillingsniveau, der er beregnet ved at trække de anslåede formålsbestemte indtægter fra det anslåede behov. Budgetmyndigheden vedtog EGFL-budgettet under hensyntagen til de forventede formålsbestemte indtægter.

Ved udarbejdelsen af budgettet for 2016 anslog Kommissionen de disponible formålsbestemte indtægter til 2 980 mio. EUR. Det drejer sig om:

–De formålsbestemte indtægter, der forventes genereret i løbet af regnskabsåret 2016, og som blev anslået til 2 090 mio. EUR. Der forventedes henholdsvis 1 125 mio. EUR fra korrektioner som følge af den efterprøvede regnskabsafslutning og 155 mio. EUR fra uregelmæssigheder. Indtægterne fra mælkeafgiften blev anslået til 810 mio. EUR.

De formålsbestemte indtægter, der forventedes fremført fra regnskabsåret 2015 til 2016, blev anslået til 890 mio. EUR.

Kommissionen afsatte i budgettet for 2016 disse oprindeligt anslåede indtægter på 2 980 mio. EUR til følgende ordninger:
EUROPA-KOMMISSIONEN

Bruxelles, den 21.12.2016

COM(2016) 829 final

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Tilpasning af loftet for egne indtægter og loftet for forpligtelsesbevillinger efter ikrafttrædelsen af Rådets afgørelse 2014/335 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Kvaliteten af benzin og dieselolie til brug for vejtransport i Den Europæiske Union

(Rapporteringsår 2014 og 2015)

1. Indledning

En fortsat overholdelse af EU's kvalitetskrav for benzin og dieselolie til brug for vejtransport er afgørende for at opnå store sundhedsmæssige og miljømæssige fordele.

Denne rapport er udarbejdet på grundlag af de rapporter, som medlemsstaterne indsender i henhold til artikel 8, stk. 3, i direktiv 98/70/EF (det såkaldte direktiv om brændstofkvalitet) om kvaliteten af benzin og dieselolie til brug for vejtransport i EU for 2014.

Det Europæiske Miljøagentur (EEA) har gennemført en kvalitetssikring og kvalitetsproces af de data, som medlemsstaterne har indsendt, hvilket fører til forbedringer af dataene. Indsamlingen og analysen af de data, der indberettes af medlemsstaterne, forelægges i Det Europæiske Miljøagenturs tekniske rapport nr. 26/2015 om "EU Fuel quality monitoring – 2014" og den tekniske rapport nr. 36/2016 om "EU Fuel Quality Monitoring – 2015" .

2. Oversigt over brændstofkvalitetsdata i EU for 2014

Overvågningen af brændstofkvaliteten i 2014 og 2015 viser fortsat, at der er meget få afvigelser fra de specifikationer, der er fastsat for benzin og diesel i direktivet om brændstofkvalitet. Den viser desuden, at alle medlemsstater anvender brændstofspecifikationerne, ifølge hvilke brændstof til vejtransport skal have et svovlindhold på mindre end 10 ppm.

Et af hovedpunkterne i forbindelse med overvågningen af, om kravene til brændstofkvalitet overholdes, er prøvetagning af brændstoffer. Efter konklusionerne af rapporten om data for 2013 og de efterfølgende bilaterale kontakter mellem Kommissionen og medlemsstaterne, viser de data, som medlemsstaterne indberettede i 2014, en forbedring i den måde, hvorpå medlemsstaterne opfylder deres indberetnings- og overvågningsforpligtelser gennem forbedrede systemer til overvågning af brændstofkvaliteten, hvilket fører til en mere fuldstændig og robust prøvetagning af brændstoffer.

I 2014 indsendte alle medlemsstaterne de krævede minimumsoplysninger vedrørende overholdelse af brændstofkravene. Det var derfor ikke nødvendigt for Kommissionen at iværksætte en ny undersøgelse på dette område.

I 2015 har de fleste af medlemsstaterne indsendt de krævede minimumsoplysninger vedrørende overholdelse af brændstofkravene. Kommissionen har anmodet om yderligere oplysninger fra de medlemsstater, der ikke indberettede de nødvendige oplysninger vedrørende overholdelse af brændstofkravene.

Det angives, at det er sjældent, at brændstof, der blev markedsført i begge år, ikke overholder kravene. Når det forekommer, angiver medlemsstaterne generelt, at de træffer foranstaltninger for at fjerne brændstof, der ikke overholder kravene, fra markedet. Derudover tyder intet på, at disse tilfælde af manglende overholdelse har ført til negative virkninger for køretøjers emissioner eller motorfunktion.
om udøvelsen af de beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er tillagt Kommissionen i henhold til direktiv 2012/18/EU om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer og om ændring og efterfølgende ophævelse af Rådets direktiv 96/82/EF

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om udøvelsen af de beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, der er tillagt Kommissionen i henhold til direktiv 2012/18/EU om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer og om ændring og efterfølgende ophævelse af Rådets direktiv 96/82/EF

1. INDLEDNING

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU af 4. juli 2012 om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer og om ændring og efterfølgende ophævelse af Rådets direktiv 96/82/EF (Seveso III-direktivet) søger at reducere sandsynligheden for og konsekvenserne af industriulykker med henblik på øget beskyttelse af borgere, lokalsamfund og miljøet.

I henhold til artikel 25 i direktivet tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter med henblik på tilpasning af bilag II-VI til den tekniske udvikling. Disse bilag anfører, hvilke oplysninger der som minimum skal indgå i sikkerhedsrapporten, strategien for forebyggelse af større uheld og beredskabsplaner for Seveso-virksomheder, de oplysninger, der skal stilles til rådighed for offentligheden, og de kriterier, der udløser medlemsstaternes forpligtelse til at indberette et større uheld til Kommissionen.

2. RETSGRUNDLAG

Denne rapport forelægges i medfør af artikel 26, stk. 2, i direktiv 2012/18/EU, hvor Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i en periode på fem år fra den 13. august 2012 og pålægges at udarbejde en rapport vedrørende de delegerede beføjelser senest ni måneder inden udløbet af den femårige periode. Delegationen af beføjelser forlænges automatisk for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse i henhold til artikel 26.

3. UDØVELSE AF DE DELEGEREDE BEFØJELSER

Det blev i sin tid anset for nødvendigt at tillægge Kommissionen denne beføjelse til at tilpasse et antal bestemmelser i direktivet til den teknologiske udvikling.

Til dato, og i betragtning af at Seveso III-direktivet først fandt fuld anvendelse i juni 2015 (jf. artikel 31, stk. 1), har Kommissionen ikke fundet det nødvendigt at tilpasse bilag II-VI til den teknologiske udvikling.

4. KONKLUSION

Gennem de seneste fem år har Kommissionen ikke udnyttet de delegerede beføjelser, den er tillagt i direktiv 2012/18/EU. Den opfordrer Europa-Parlamentet og Rådet til at tage rapporten til efterretning.
Under henvisning til

–traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 314, sammenholdt med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 106a

–Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, særlig artikel 18, stk. 3, og artikel 41

–Den Europæiske Unions almindelige budget for 2017, der blev vedtaget den 1. december 2016

–ændringsbudget nr. 1/2017, der blev vedtaget den [5]. april 2017

forelægger Europa-Kommissionen hermed Europa-Parlamentet og Rådet forslag til ændringsbudget nr. 2 til budgettet for 2017.

ÆNDRINGER I OVERSIGTEN OVER INDTÆGTER OG UDGIFTER EFTER SEKTION

Ændringerne i oversigten over indtægter og udgifter efter sektion kan ses på EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-da.htm ). En engelsk udgave af ændringerne i oversigten vedlægges til orientering som et budgetbilag.

BEGRUNDELSE

Formålet med dette forslag til ændringsbudget nr. 2/2017 er at opføre overskuddet fra gennemførelsen af budgettet for regnskabsåret 2016 på budgettet for 2017. Det er det eneste formål med ændringsbudgettet, jf. artikel 18, stk. 3, i finansforordningen , som skal fremlægges senest 15 dage efter fremlæggelsen af det foreløbige årsregnskab ved udgangen af marts 2017.

1.Gennemførelsen af 2016-budgettet udviser et overskud på 6 404 529 791,03 EUR (ekskl. bidrag fra lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), der er en del af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)), som følgelig opføres som indtægt på 2017-budgettet.

Overskuddet stammer fra summen af elementerne i nedenstående tabel:

(EUR )

2016 EFTA-EØS Den Europæiske Union I alt Regnskabsårets indtægter 393 490 071,00 144 323 275 745,23 144 716 765 816,23 Betalinger over regnskabsårets bevillinger -389 965 609,25 -134 790 370 338,67 -135 180 335 947,92 Betalingsbevillinger fremført til regnskabsåret N+1 -3 838 251,04 -1 651 142 565,23 -1 654 980 816,27 Annullering af uudnyttede bevillinger fremført fra regnskabsåret N-1 351 994,52 62 504 192,08 62 856 186,60 Difference mellem fremførte formålsbestemte indtægter fra regnskabsåret N-1 til år N og år N til år N+1 -1 367 077 753,06 -1 367 077 753,06 Valutakursforskelle i regnskabsåret -172 659 489,32 -172 659 489,32 Resultat af gennemførelsen af 2016-budgettet 38 205,23 6 404 529 791,03 6 404 567 996,26

2.Opførelsen af overskuddet på budgettet vil betyde et tilsvarende fald i medlemsstaternes samlede bidrag til finansieringen af 2017-budgettet. Ajourføringen af overslaget over egne indtægter (traditionelle egne indtægter og moms- og BNI-indtægter), inkl. ajourføringen af korrektionen til fordel for Det Forenede Kongerige, som vil foreligge efter mødet i Det Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter i maj 2017, har også betydning for medlemsstaternes endelige bidrag.

3.Nedenstående tabel indeholder en oversigt over resultatet af budgetgennemførelsen i 2016 (indtægter og udgifter for alle institutioner):



(mio. EUR)
1. Indledning

De grundlæggende rettigheder og værdier, som Den Europæiske Union er baseret på, blev sat på prøve i 2016. Udviklingen i medlemsstaterne viste, at respekten for de værdier og rettigheder, der er indskrevet i EU's charter om grundlæggende rettigheder, ikke må tages for givet.

EU stod over for flere udfordringer: konsekvenserne af tilstrømningen af et hidtil uset antal flygtninge ved de ydre grænser, økonomiske ubalancer og en række terrorangreb. Mennesker, der rammes af flere kriser, har ikke tillid til, at deres børn vil have det bedre end dem selv. De stiller spørgsmålstegn ved, om institutionerne stadig er i stand til at beskytte dem mod udfordringerne og truslerne fra migration, økonomisk kaos og terror. I en sådan situation har nationalisme, populisme og intolerance gode muligheder for at gro og give det indtryk, at udelukkelse og isolationisme er den eneste måde at løse de aktuelle udfordringer på.

I en situation med stigende intolerance er det også vigtigt, at EU på ny klart og tydeligt bekræfter og fremmer lige rettigheder for alle. Det tredje årlige kollokvium om grundlæggende rettigheder i 2017 kommer til at dreje sig om fremme af kvinders rettigheder og ligestilling mellem kønnene. Dette bliver en mulighed for at tage hånd om kvindernes økonomiske og politiske rettigheder, kvinders rettigheder i den offentlige og private sfære og bekæmpelse af enhver form for vold mod kvinder, hvilket også har været temaet for målrettede aktioner i årets løb.

Det samlede billede påvirker de grundlæggende rettigheder i EU. EU skal yde en beslutsom indsats for at forsvare sine fælles værdier demokrati, grundlæggende rettigheder og retsstaten imod de kræfter, der søger at polarisere vores samfund og true vores åbne og solidariske samfundsmodel. De europæiske og nationale institutioner skal genvinde befolkningens tillid ved at vise, at de er i stand til at sikre frihed, sikkerhed og fremgang. Det centrale i disse bestræbelser bliver at beskytte og fremme befolkningens grundlæggende rettigheder og EU's fælles værdier, og EU-institutionerne skal gå foran med et godt eksempel Chartret er et uvurderligt værktøj i denne forbindelse, og dets fulde potentiale skal udnyttes.

2. Anvendelse af EU's charter

2.1 Fremme og beskytte de grundlæggende rettigheder
RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG

RÅDET

om Kommissionens udøvelse af den beføjelse til at vedtage delegerede retsakter, der er tillagt den ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/802 af 11. maj 2016 om begrænsning af svovlindholdet i visse flydende brændstoffer

1. INDLEDNING

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/802 af 11. maj 2016 (kodifikation) om begrænsning af svovlindholdet i visse flydende brændstoffer har til formål at forebygge og bekæmpe luftforurening forårsaget af skadelige emissioner fra forbrænding af flydende brændstoffer, herunder i skibsbrændstoffer med et højt svovlindhold, som er skadelige for menneskers sundhed og miljøet, og som bidrager til dannelsen af sur nedbør.

Direktivet giver Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter for at tilpasse følgende artikler og bilag til den videnskabelige og tekniske udvikling, ikke mindst for at sikre overensstemmelse med de relevante instrumenter, der er vedtaget af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO), og i relevante tilfælde med andre EU- eller internationale standarder:

·Artikel 2, litra a) til e) og p), om definitioner og specifikationer for brændstoffer, der er omfattet af direktivet

·Artikel 13, stk. 2, litra b), første afsnit, om prøvetagning og analyse af skibsbrændstoffer til forbrænding om bord, når dette er under levering til skibe

·Artikel 13, stk. 3, om referencemetoden til bestemmelse af svovlindholdet i flydende brændstoffer

·Bilag I og II om ækvivalente emissionsværdier og kriterierne for anvendelse af emissionsreduktionsmetoder som omhandlet i artikel 8.

2. RETSGRUNDLAG

Denne rapport forelægges i medfør af artikel 16, stk. 2, i direktiv 2016/802/EU, hvori Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i en periode på fem år fra den 17. december 2012 og pålægges at udarbejde en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af den femårige periode. Delegationen af beføjelser forlænges automatisk for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet tilbagekalder delegationen i henhold til artikel 16, stk. 2.

3. UDØVELSE AF DE DELEGEREDE BEFØJELSER

Det blev i sin tid anset for nødvendigt at tillægge Kommissionen denne beføjelse til at tilpasse et antal bestemmelser i direktivet til den videnskabelige og tekniske udvikling. Siden den seneste ændring af de retlige bestemmelser i 2012 er der imidlertid ikke sket nogen større udvikling inden for brændstofspecifikationerne, standarderne for verifikation af svovlindholdet eller emissionsreduktionsmetoderne, som kunne have foranlediget Kommissionen til at anvende de delegerede beføjelser, den er tillagt i direktivet.