KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, 23.10.2001
KOM(2001) 582 endelig
MEDDELELSE TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET OG DET
ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG FRA KOMMISSIONEN
På vej mod et indre marked uden skattemæssige hindringer
En strategi for fastsættelse af et konsolideret selskabsskattegrundlag for
virksomheders  aktiviteter overalt  i EU
2INDHOLDSFORTEGNELSE
1. Indledning................................................................................................................... 3
2. Det nødvendige i at tilp asse selskabsbeskatningen i EU til nye forhold ............... 4
3. De virkninger, som forskelle i de effektive selskabsskatteniveauer har på
investeringsincitamentern e i det indre marked....................................................... 6
4. Afskaffelse af de skattemæssige hindringer for den grænseoverskridende
økonomiske aktivitet i det indre marked ............................................................... 10
5. Et konsolideret selskabsskattegrundlag for virksomhedernes aktiviteter overalt
i EU........................................................................................................................... .1 6
6. Vejen frem og konklusion........................................................................................ 21
Bilag: Resumé af Kommissionens  tjenestegrenes undersøgelse af "Selskabsbeskatningen i
det indre marked"[SEK(2001)1681]
31. I NDLEDNING
En reform af EU's
selskabsbeskatning
er afgørende for
bestræbelserne for
at føre Lissabon-
målene ud i livet.Den Europæiske Union har sat sig det strategiske mål  "… at blive den
mest konkurrencedygtige og dynamis ke videnbaserede økonomi i verden
…". Dette mål blev for første gang slået fast på Det Europæiske Råds
møde i marts 2000 i Lissabon og gentag et på Det Europæiske Råds møde
i marts 2001 i Stockholm. Generelt an sporede Det Europæiske Råd på
mødet i Lissabon også til en opbygning af en generel ramme til støtte for
den økonomiske aktivitet i EU. Selskabsbeskatninge n kan spille en vigtig
rolle i bestræbelserne for at føre dette mål ud i livet og skabe ensartedekonkurrencevilkår for erhvervsvirksomhederne i EU. Medens der er tagetstore skridt på andre policy område r, er der imidlertid kun sket lidt på
dette område, og medlemsstater ne anvender stor t set de samme
selskabsskattesystemer, som de gjor de før oprettelsen af det indre
marked. Dette udviklingsmæssige misfo rhold skal afhjælpes nu, og den
forestående udvidelse af EU gør bl ot dette endnu mere påtrængende.
Kommissionens
tjenestegrene har
foretaget en
omfattendeundersøgelse af
spørgsmålet.I meddelelsen fra maj 2001 om "s kattepolitikken i EU" [KOM(2001)260]
fastlægges såvel generelle mål som en række specifikke prioriteringerinden for direkte og indirekte be skatning. I nærværende meddelelse
bringes denne proces et skridt vi dere, idet den omhandler det mere
detaljerede spørgsmål om direkte be skatning af virksomheder i Den
Europæiske Union.
Det blev i undersøgelsen af "selskabsbeskatningen i det indre marked",
hvoraf et resumé er vedlagt denne meddelelse, undersøgt, hvorvidt den
nuværende anvendelse af selskabsbesk atning i det indre marked skaber
ineffektivitet og afskærer operatørerne fra at drage fuld nytte deraf. Detteville indebære et tab af EU velfærd  og undergrave EU-erhvervslivets
konkurrenceevne  og derved modvirke Lissabon-målene.
I overensstemmelse
med et særligtmandat fra Rådet
redegør
Kommissionen for
sin strategi for
selskabsbeskatningen i EU i de
kommende år.Nærværende meddelelse supplerer  og bygger videre på denne
undersøgelse. Der redegøres deri for Kommissionens syn på, hvad der
skal og realistisk set kan gøres på  selskabsskatteområdet i EU i de
kommende år med henblik på at tilpasse selskabsbeskatningen i EU til
den nye økonomiske ramme ogskabe et mere effektivt fungerede
indre marked uden interne skattemæssige hindringer . I dette øjemed
præsenteres en række konkrete initia tiver i slutningen af denne
meddelelse.
De to dokumenter udgør tilsammen svaret på det mandat, som
Ministerrådet i juli 1999 gav Kommissionen til at undersøge devirkninger, som forskelle i det ef fektive selskabsskatteniveau i
medlemsstaterne har på lokaliser ingen af økonomiske aktiviteter og
investeringer, samt virkningerne af de skattemæssige bestemmelser, der
lægger hindringer i vejen for grænseoverskridende økonomiskeaktiviteter i det indre marked, og  midlerne til at råde bod derpå.
4Tidligere initiativer på EU-plan på sels kabsskatteområdet
Siden oprettelsen af De Europæiske Fællesskaber har selskabsbeskatningen tiltrukket sig særlig opmærksomhed
som et vigtigt element først i forbindelse med oprettelsen og derefter i forbindelse med kompletteringen af det
indre marked. Der er fremlagt en række undersøgelser såsom Neumark-rapporten fra 1962 og Tempel-rapporten
fra 1970 og taget en række initiativer med det formål at sikre en begrænset harmonisering af
selskabsskattesystemet (beskatningsgrundlag og satser). Kommissionen fremsatte passende direktivforslag i
1975 og - mere fokuseret på udligning af underskud - i 1984 og 1985. Disse forslag blev senere trukket tilbage.
Et udkast fra 1988 om harmonisering af virksomhedernes beskatningsgrundlag blev pga. modstand hos de fleste
medlemsstater aldrig fremlagt.
I erkendelse af mangelen på succes i forbindelse med de ovennævnte initiativer blev det i Kommissionens
meddelelse fra 1990 om selskabsbeskatning [SEK(90)601 ] foreslået, at alle initiativer under forbehold af
subsidiaritetsprincippet skulle fastlægges via en proces baseret på samråd med medlemsstaterne. På dette
grundlag blev der i forlængelse af forslag fra Kommissionen, der stammede fra slutningen af 1960'erne, endelig
vedtaget tre foranstaltninger - to direktiver og en konvention - i juli 1990 [fusionsdirektivet 90/434/EØF,
moderselskab/datterselskabs-direktivet 90/435/EØF og voldgiftskonventionen 90/436/EØF]. Et forslag om
grænseoverskridende udligning af underskud behandles stadig af Rådet [KOM(90)595]. I 1994 trak
Kommissionen et første forslag om afskaffelse af kildeskat på grænseoverskridende rente- og royaltybetalinger
mellem virksomheder i forskellige medlemsstater tilbag e. Et nyt forslag blev imidlertid fremsat i 1998
[KOM(1998)67].
Fremgangsmåden fra 1990 blev i 1996/1997 videreudbygget i en meddelelse fra Kommissionen [KOM(97)495].
Ved "skattepakken" og navnlig adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning blev der tilført drøftelsen en ny
dimension. Approachen på grundlag af det indre marked, suppleret med målsætninger om at stabilisere
medlemsstaternes indtægter og fremme beskæftigelsen, blev taget op igen for nylig og underkastet en ny
vurdering i den ovennævnte meddelelse om prioriteringer for EUs –skattepolitik.
I 1999/2000 anmodede Rådet med henblik på at suppler e det igangværende arbejde med "skattepakken", som
EU's finansministre var nået til enighed om i december 1997, Kommissionen om at foretage en omfattende
undersøgelse af selskabsbeskatningen.
2. D ET NØDVENDIGE I AT TILPASSE SELSKABSBESKATNINGEN I EU TIL NYE FORHOLD
Ruding-rapporten
fra 1992 havde kunbegrænsede
virkninger.Den seneste omfattende undersøgelse af selskabsbeskatningen i Det
Europæiske Fællesskab var "Rappo rt fra Udvalget af Uafhængige
Eksperter vedrørende Selskabsbeskatning" fra 1992, kendt som Ruding-
rapporten. Som svar på en anmodning fra Kommissionen blev der i dennerapport foretaget en undersøgelse  af forbindelserne mellem
selskabsskattesystemer og det forestående indre markeds funktionsmåde.
Dens detaljerede og værdifulde resultater og henstillinger vandt imidlertidkun ringe opbakning og gav ikke anledning til nogen større fremskridt.
Det indre marked
og globaliseringenhar ændret
rammen for
selskabsbeskatning
en i EU.I dag er det som følge af den almindelige udvikling nødvendigt at
foretage en fornyet vurdering af EU -strategien på sels kabsskatteområdet.
Den overordnede økonomiske ramme er ændret siden begyndelsen af
1990'erne:
/g183 EU har gennemlevet en bølge af internationale fusioner og
overtagelser.
/g183 Elektronisk handel og de økonomiske  faktorers øgede mobilitet gør
det vanskeligere at fastlægge og beskytte selskabsskattegrundlaget.
/g183 Den økonomiske integra tion i det indre marked og Den Økonomiske
og Monetære Union skrider fortsa t frem, og de ikke-skattemæssige
økonomiske, teknologiske og ins titutionelle hindringer for den
5grænseoverskridende handel bliver stadig mindre.
/g183 De store EU-virksomheder betr agter nu hele EU som deres
hjemmemarked og søger I overensstemmelse dermed at opretteeffektive fælleseuropæiske erhverv sstrukturer. Dette giver sig udslag
i en reorganisering og ce ntralisering på EU-plan af
erhvervsfunktionerne inden for en gruppe af koncernforbundnevirksomheder.
/g183 Hensynet til skatteyderen tillægges nu større betydning, uanset om
der er tale om selskabe r eller fysiske personer.
/g183 Der er nu takket være adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning, en
tilsvarende indsats på OECD-p lan og håndhævelsen af EU's
statsstøtteregler, en reel udsigt til afskaffelse af skadeligepræferentielle skatteordninger i det indre marked.
Samtlige dele af
selskabsskatte-
systemerne i EU
får større
betydning.Som følge af disse udviklingsforløb stiger betydningen af samtlige
aspekter ved selskabsskattesystemerne  næsten automatisk. Dette
skyldes, at medlemsstaterne konkurrerer med alle d e l e  a f  d e r e s
skattesystemer, både de specifikke og  de strukturelle, for at sikre, at
investeringerne og den økonomiske ak tivitet placeres på deres område.
Udvidelsen vil
forstærke disse
udviklingsforløb.Mange af disse udviklingsforløb, der bå de skaber nye problemer og retter
søgelyset mod eksisterende problemer med beskatningen af virksomhederog disses EU aktiviteter, vil blive forstærket af udvidelsen . Det er derfor
klart nødvendigt at tilpasse  selskabsbeskatningen i EU til dette skiftende
miljø.
Effektiviteten af
EU's selskabs-
skattesystem ogEU-erhvervslivets
konkurrenceevne
bestemmes af
mange forskellige
forhold.
Men de
overordnede
velfærdseffekter
kan kun fastlægges
på en bredere
økonomisk
baggrund.For at vurdere den samlede betydni ng af disse problemer og mulige
løsninger er det nødvendigt at tage hensyn til den  økonomiske
effektivitet . Ud fra et økonomisk synspunkt skal selskabsbeskatningen i
det indre marked:
/g183 Bidrage til EU-erhvervlivets in ternationale konkurrenceevne i
overensstemmelse med det strategiske mål etableret af DetEuropæiske Råd i Lissabon.
/g183 Sikre, at skattemæssige overvejelser fordrejer operatørernes
økonomiske beslutninger så lidt som muligt.
/g183 Undgå unødvendigt eller urimeligt høj e efterlevelsesomkostninger og
skattemæssige hindringer for grænseoverskridende økonomiskeaktiviteter.
/g183 Ikke udelukke mulighederne fo r generel skattekonkurrence, men
samtidig forhindre alle skade lige eller økonomisk uønskede former
for skattekonkurrence.
Et selskabsskattesystem, der imødekommer disse mål, vil a priori  øge
velfærden. For at kunne vurdere det overordnede  velfærdsniveau vil det
imidlertid også være nødvendigt at tage hensyn til finansieringen og
levering af offentlige varer og  tjenesteydelser, disses komplekse
forbindelse med skatteindtægterne og den offentlige forvaltnings
6effektivitet.
Desuden skal skattepolitikken i EU's regi som fremhævet i den
ovennævnte meddelelse om "Skattepolitik i EU" [KOM(01)260] støtte og
fremme EU's øvrige policy mål. Dette gælder også forselskabsskattepolitikken.
3. D
E VIRKNINGER , SOM FORSKELLE I DE EFFEKTVE SELSKABSSKATTENIVEAUER HAR
PÅ INVESTERINGSINCITAMENTERNE I DET INDRE MARKED
Analysens formål
Præsentation af de
marginale og de
gennemsnitlige
effektive selskabs-skattesatser.Kommissionens tjenestegrenes undersøg else af selskabsbeskatningen
beregner de effektive selskabsskattesatser (marginale og gennemsnitlige)for indenlandske og grænseoverskrid ende investeringer i de 15 EU-lande
(samt i visse tilfælde USA og Cana da) under hensyn til forskellige former
for investeringer inden for fremstillingsvirksomhed og under forskelligefinansieringsformer.
Metoden til beregning af  effektive skattesatser
De mest almindeligt benyttede indikatorer til analyse af beskatningens indflydelse på investeringsadfærden
baseres på et fremadskuende koncept og omfatter en beregning og sammenligning af den effektive skattebyrde
for hypotetiske fremtidige investeringsprojekter eller alternativt den effektive skattebyrde for hypotetiske
fremtidige modelfirmaers adfærd ved hjælp af skattesystemernes lovbestemte særtræk.
Disse fremgangsmåder muliggør internationale sammenligninger og er skræddersyede til at give et generelt
overblik over de investeringsincitamenter, som kan tilskrives forskellige nationale skattelove og det
internationale skattesystems virkninger.
Der kan også anvendes andre metodemæssige fremgangsmåder baseret på historiske data til at beregne den
effektive selskabsskattebyrde. De behandler andre spørgsmål end dem, der er behandlet i denne undersøgelse
kan give andre resultater.
I Kommissionens tjenestegrenes undersøgelse bygger beregningerne først og fremmest på en metode, der
omfatter en beregning af den effektive skattebyrde for hypotetiske fremtidige investeringsprojekter inden for
fremstillingsvirksomhed. Teknisk set baseres analysen på en revideret og udvidet anvendelse af den såkaldte
"King & Fullerton"-metode, der er fastsat af Devereux og Griffith (1998). Denne beregning suppleres med data
fra beregningerne under "European Tax Analyser"-mode llen, som baseres på den modelfirma metode, der er
fastlagt af universitetet i Mannheim.
De effektive skattesatser er beregnet for en såkaldt "mar ginal" investering (hvor udbyttesatsen efter skat er lig
med den alternative markedsrente) eller for et "inframarginalt" eller "gennemsnitligt" investeringsprojekt (dvs. et
projekt, der giver en yderligere fortjeneste).
Det er værd at bemærke, at de talmæssige resultater i høj grad afhænger af de forudsætninger, der ligger til grund
for såvel den hypotetiske investering og det fremtidige firmas adfærd som den økonomiske ramme. Forskelle i
de forudsætninger, der ligger til grund for de hypotetiske investeringer og den økonomiske ramme, kan give
noget forskellige talmæssige resultater.
Desuden gør disse modeller det ikke muligt ved beregningen at tage hensyn til alle skattesystemernes relevante
særtræk. Skattesystemernes vigtigste særtræk såsom satserne, samt de vigtigste elementer i
beskatningsgrundlaget og i selve skattesystemerne er imidlertid medtaget.
Den økonomiske
metode gør detmuligt at drageFormålet med den brede vifte af beregnede data er ikke at fremlægge
"universelt gyldige værdier" om den effektive skattebyrde i forskelligelande, men snarere at fremlægge indikatorer e ller illustrere indbyrdes
forhold i en række relevante situationer . 
Rent faktisk afhænger de
7værdifulde
generelle
konklusioner, men
visse forbehold er
nødvendigeeffektive skattesatser i en bestemt medlemsstat af særtrækkene ved det
pågældende specifikke investeringsprojekt og den benyttede metode. Der kan
ikke desto mindre drages en række generelle konklusioner  på grundlag
af resultaterne. Disse kan bi drage til at forklare, hvorledes
medlemsstaternes skatteordninger skaber incitamenter til at allokereressourcer. Det er et slående træk ved den kvantitative analyse, at de
relevante konklusioner og fortolkninger er forholdsvis konstante over
hele spektret af forskellige situationer.
Under skyldig hensyntagen til, at de kvantitative resultater i høj grad
afhænger af de underliggende forudsæt ninger, og at de anvendte metoder
ikke gør det muligt at tage hensyn til alle beskatningens relevantesærtræk, bør  de talmæssige resultater forstås som en  sammenfatning
og kvantificering af skattesystemets hovedtræk , således som det er
tilfældet for alle beregninger baseret på fremadskuende metoder.
Beskatning er kun
én af de faktorer,
der erbestemmende for
investerings- og
finansierings-
beslutninger.Analysen giver som sådan ikke nogen empiriske udsagn om
beskatningens indflydelse på de fa ktiske økonomiske beslutninger. Skønt
empiriske undersøgelser viser, at der er en sammenhæng mellem
beskatning og beslutninger om geografisk placering , kunne ingen af
de eksisterende metoder som følge af svaghederne ved de eksisterendemetoder og mangelen på data me d fordel have været anvendt i
Kommissionens tjenestegrenes undersøg else uden at udvide arbejdets
dækningsområde betydeligt.
Beskatning er naturligvis kun én af de faktorer, der er bestemmende for
investerings- og finansieringsbeslutninger. Også en række andrestrukturelle og økonomiske forhold er  vigtige, når det drejer sig om
investeringsadfærden. Hvilke faktorer der er de relativt vigtigste,afhænger i høj grad af den enkelte  type investeringsbeslutning.
Neutralitet og fordrejende effekter
Forskellene mellem
de effektive
skattesatser inden
for EU er
betydelige.Selv når der tages højde for de ovenstå ende betragtninger, er resultaterne
af den kvantitative analyse vedrørende 1999 ganske informative. Der erbetydelig variation i de effektive skattebyrder , som investorer med
hjemsted i EU's forskellige medlemsstater står over for, og i de måder,hvorpå de enkelte lande behandler investeringer i eller fra andre lande
(der henvises til tabellerne i slutningen af denne meddelelse).
Intervallet for de nationale effektive selskabsskattesatser er på ca. 37
procentpoint for de marginale i nvesteringers vedkommende (mellem –
4,1% og 33,2%) og på ca. 30 procentpoint for de mere profitableinvesteringers vedkommend e (mellem 10,5% og 39,7%).
I den internationale analyse kan intervallet for de effektive skattesatser
for datterselskaber beliggende i forskellige værtslande også nå op på mere
end 30 procentpoint. Tilsvarende ka n intervallet for de effektive
skattesatser for datterselskaber, der virker i et givet land, nå op på mere
end 30 procentpoint alt efter, hvor deres moderselskab er beliggende.
8I hver enkelt medlemsstat har skattesystemerne en tendens til at fremme
investeringer i immaterielle aktiver og maskiner, og gæld er langt denmest "skatteeffektive" finansieringsform.
Over hele viften af nationale og gr ænseoverskridende indikatorer er der
en bemærkelsesværdig konsistens i medlemsstaternes relative placering,
navnlig i rangfølgens øvre og nedre dele.
De steder, hvor den nationale analyse er ajourført for at tage hensyn til
skatteordningerne for 2001, er det overor dnede billede stor t set uændret i
forhold til 1999. Som følge af et m ønster kendetegnet af generelt
aftagende lovbestemte skattesatser (om end med forholdsvis små
nedsættelser undtagen for Tysk lands vedkommende) har de mere
profitable investeringer imidlertid i en række lande nydt godt afnedsættelser af de effektive skattesatser. Som følge deraf er intervallet forde nationale effektive skattesatser for en mere profitabel investeringfaldet fra 30 til 26 procentpoint.
Disse betydelige forskelle kan øve indflydelse på den internationale
konkurrenceevne for EU-virksomheder , der er beliggende i forskellige
medlemsstater, og være et incitament for virksomhederne til at vælge
den mest skattebegunstigede geografiske placering af deres
investeringer , hvilket muligvis ikke var den mest effektive placering,
hvis der ikke blev opkrævet skatter. Hv is dette er tilfælde t, kan forskelle i
de effektive selskabsskatteniveauer give anledning til en ineffektivressourceallokering og derfor velf ærdsomkostninger. Det er ikke i
forbindelse med undersøgelsen forsøgt at kvantificere størrelsen af et
effektivitetstab eller de  velfærdsomkostninger, der kunne  knytte sig til
eksisterende forskelle i de effektive selskabsskattesatser i DenEuropæiske Union. Ikke desto mindre fortjener skatteforskellenes
størrelse og skatternes spredning særlig opmærksomhed,  idet nogle
eksterne faktorer og de forskellige legitime skattepolitiske mål kanbegrunde en vis afvigelse fra må let om en neutral beskatning .
Den overordnede
nationalenominelle
skattesats er den
mest relevante
skattemæssige
faktor, som øverindflydelse på
konkurrenceevnen,
den geografiske
placering og
finansieringsbeslutninger.Spredningen i EU kan ikke forkla res med ét enkelt særtræk ved de
nationale skattesystemer. Analysen af generelle ordninger har imidlertidtendens til at vise, at de forskellige nationale nominelle skattesatser(lovbestemte ska ttesatser, tillægsskatter og  lokale skatter) - når
præferentielle skatteordninger lades ude af betragtning – både i den
nationale og den grænse overskridende analyse kan forklare størstedelen
af forskellene i effektive selskabsskattesatser mellem lande. Forskelle i
skattesatser mere end opvejer forskelle i beskatningsgrundlag . Disse
konklusioner skal tages i betragtning,  når det drøftes, hvilke udlignende
effekter et bredt beskatningsgrundl ag sammenholdt med en forholdsvis
lav skattesats har på den effektive skattebyrde. Den relative vægt, somsatserne har ved fastsættelsen af virksomhedernes effektive skattebyrde,vokser, når investeringens rentabilitet vokser. Enhver udlignende
virkning, som et smallere beskatningsgrundlag har på de effektive
skattesatser, har derfor tendens til at forsvinde, når rentabiliteten
stiger .
9I den udstrækning
beskatningen har
nogen betydning,
ville en indførelse
af en fælles
skattesats i EUsandsynligvis til en
vis grad
formindske de
placeringsbestemte
ineffektivitets-faktorer.En simulering af virkningerne af en hypotetisk harmonisering af visse
særtræk ved skattesystemet viser isoleret set, at:
/g183 En indførelse af en fælles lovbestemt skattesats i EU ville have
stor virkning ved at nedsætte spredningen  - både mellem
moderselskaber og mellem datterselskaber - i de marginale oggennemsnitlige effektive skattesatser i EU-landene. Intet andet policyscenario har en så stor indvirkni ng på spredningen i de effektive
skattesatser.
/g183 Scenarier, der indebærer et fælles beskatningsgrundlag eller et
system bestående i at anvende definitionen af hjemlandets
beskatningsgrundlag  på en multinational virksomheds fortjeneste
overalt i EU, har tendens til at øge spredningen i de effektive
skattesatser,  hvis de overordnede nomin elle skattesatser holdes
konstante.
Det skal dog bemærkes, at disse konklus ioner er resultatet af en statisk
analyse. De vurderer derfor ikke de dynamiske virkninger og muligereaktioner, 
der fremkaldes af en isoleret harmonisering af bestemte særtræk ved
beskatningen.  I en dynamisk sammenhæng er det muligt, at den
gennemsigtighed, der knytter sig til en harmonisering afbeskatningsgrundlaget, ville gi ve anledning til en konvergerende
udvikling I de lovbestemte selska bsskattesatser og dermed en
indsnævring af spredningen i de effektive skattesatser.
Skattens størrelse
er et anliggende,
der skal afgøres af
medlemsstaterne.Den kvantitative analyse af Kommissionens tjenestegrenes undersøgelse
har givet et billede af forskellene i selskabsskattesatserne inden for EU ogårsagerne til disse forskelle på grundl ag af en robust og internationalt
kendt teoretisk ra mme. Kommissionen ønsker at henlede
opmærksomheden på de vigtigste resultater af dette billede: forskellene ide effektive skattesatser i EU er  store, og den generelle nationale
skattesats er den vigtigste skattemæ ssige faktor bag disse forskelle. Når
skadelige præferentielle skatteordninger afskaffes i EU, vil forskellene ide nominelle skattesatser sikre alternative valgmuligheder. Set påbaggrund af den forestående udvidels e kan denne trend blive endnu mere
udtalt.
Der er ikke i Kommissionens tjenesteg renes undersøgelse foretaget nogen
analyse af udviklingen i de effektive skattesatser over tid og effekterne af
skattekonkurrence. Som nævnt ove nfor er der heller ikke i
Kommissionens undersøgelse foretaget nogen vurdering af omfanget afdet eventuelle velfærdstab, der kan tilskrives de eksisterende forskelle ide effektive selskabsskattesatser i EU's medlemsstater. For nærværende
er der derfor ikke noget overbevisen de argument for, at Kommissionen
skal anbefale særlige foranstaltninger vedrørende en tilnærmelse af denationale selskabsskattesatser eller en fastsættelse af en minimalselskabsskattesats.
Desuden er målet om skatteneutralitet naturligvis ikke det eneste legitime
mål for skattepolitikken, og beskatning indebærer i sidste ende et politisk
10valg og en afvejning mellem ren økonomisk effektivitet og andre legitime
politiske mål. Den udstrækning, hvori den mulige ineffektivitet på det
indre marked som følge af forskellene i de nationale fremgangsmåder påselskabsskatteområdet kan accepteres, er i sidste ende et politisk valg.
Det er i denne sammenhæng værd at minde om, at  "beskatningsniveauet
på dette område er et anliggende  for medlemsstaterne  i
overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet ", således som det er
fastsat i den nylige meddelelse om skattepolitikken i Den EuropæiskeUnion [KOM(2001)260].
Kommissionen vil imidlertid nøje fø lge udviklingen i de effektive
selskabsskatteniveauer i EU's medlemsstater for at skaffe sig indsigt i dedynamiske virkninger af de reformer, der er i gang.
4. A
FSKAFFELSE AF DE SKATTEMÆSSIGE HINDRINGER FOR  GRÆNSEOVERSKRIDENDE
ØKONOMISKE AKTIVITET I DET INDRE MARKED
Overvindelse af hindringerne
Der lægges stadig
store selskabsskat-
temæssige
hindringer i vejenfor de grænseover-
skridende
økonomiske
aktiviteter i det
indre marked.Kommissionens tjenestegrenes undersøg else identificerer en række
områder, hvor selskabsskattesyst emerne indeholder eller fører til
hindringer  for den grænseoverskridende  samhandel, etablering og
investering eller hindrer grænseov erskridende økonomiske aktivitet i det
indre marked. De yderligere skatte- eller efterlevelsesbyrder i forbindelsemed erhvervsudøvelsen i mere end én  medlemsstat, som disse hindringer
giver anledning til, undergraver de europæiske virksomheders
internationale konkurrenceevne og er spild af ressourcer . De
forskellige hindringer analyseres i detaljer i undersøgelsen, og vedlagteresumé indeholder en oversigt over de  centrale spørgsmål. Navnlig skal
følgende fremhæves:
/g183 Indkomst skal fordeles efter et "arms længde" grundlag ved særskilt
regnskabsføring, dvs. baseret på de enkelte transaktioner. Dette giver
bl.a. anledning til talrige problemer med den skattemæssigebehandling af koncerninterne afregningspriser , navnlig i form af
store efterlevelsesomkostninger og potentiel dobbeltbeskatning.
/g183 De grænseoverskridende indkomststrømme  mellem forbundne
selskaber underkastes ofte ekstra sk atter. Navnlig indebærer kildeskat
af koncerninterne bona fide betalinger af udbytter, renter og royalties
en risiko for dobbeltbeskatning og er ikke i overensstemmelse med
konceptet bag det indre marked. Desu den er anvendelsesområdet for
moder/datterselskabs-direktivet (90/435) for snævert, og dette
direktiv gennemføres desuden meget forskelligt i medlemsstaterne,hvilket gør det mindre effektivt.
/g183 Der er fastsat skarpe grænser for grænseoverskridende udligning af
underskud ,hvilket kan føre til (økonomis k) dobbeltbeskatning. Som
hovedregel er datterselskabers unde rskud ikke "skatteeffektive" på
EU-moderselskabs niveau, og fa ste driftssteders underskud kan kun
11Hindringerne
hænger sammen
med, at der findes
15 skatteområder i
det indre marked.under særlige omstændigheder m odregnes i hovedsædets indkomst.
/g183 De grænseoverskridende omstruktureringer  giver anledning til
betydelige skattemæssige byrder. Ifølge fusionsdirektivet (90/434)udsættes selskabsskatten af sådanne aktiviteter, men detsanvendelsesområde er for snæver t, og gennemførelsen deraf i
medlemsstaterne er meget uensar tet, hvorved det bliver mindre
effektivt. Kapitalvindingsskatter og overførselsskatter pågrænseoverskridende omstruktureringer er ofte prohibitivt høje,hvorved virksomhederne tvinges til at undlade at rette op påøkonomisk ikke-optima le strukturer.
/g183 Som følge af modstridende beskatningsrettigheder er der store risici
for dobbeltbeskatning. Dette gælder  for alle de identificerede
hindringer. Disse vanskeligheder fors tærkes af de særlige problemer i
relation til dobbeltbeskatningsaftalerne  i EU.
/g183 Nogle skattesystemer indebærer en skævtrækning hen imod
indenlandske investeringer . Dette gælder eksempelvis for de
skattegodtgørelsessystemer, der kun indrømmer indenlandskeaktionærer den særlig skattelempelse, og som stadig benyttes af enrække medlemsstater.
/g183 De fleste af disse problemer skyldes, at virksomhederne i EU skal
efterleve op til femten forskellige regelsæt. Under hensyn til, at disse
virksomheder i stigende omfang opfatter EU som ét marked , er dette
i modstrid med økonomisk effektive fo rretningsplaner og –strukturer.
De mange skattelove, konventioner og  fremgangsmåder indebærer
høje efterlevelsesomkostninger og udgør i sig selv en hindring forgrænseoverskridende økonomiske aktivitet.
Det er både
nødvendigt med
målrettede og mere
omfattendeløsninger for at
overvinde disse
hindringer.Der findes to typer løsninger, når det drejer sig om at fjerne de
selskabsskattemæssige hindringer for det indre marked, nemlig løsninger,der er målrettet mod de enkelte hindringer, og mere omfattende løsninger,der "med ét slag" afhjælper alle eller de fleste af hindringerne. De har alletil formål at fjerne risikoen fo r dobbeltbeskatning og skattemæssige
byrder i forbindelse med grænseov erskridende omstrukturering og at
formindske efterlevelsesomkostningerne og den retlige uvished. Derknytter sig særlige fordele og ulemper til dem alle.
Efter Kommissionens opfattelse giver kun en toleddet strategi  en
realistisk mulighed for at afskaffe hindringerne og derved sikre, at detindre markeds fulde potentiale virke liggøres, og at Lissabon-målene nås.
/g183 De målrettede foranstaltninger vil bidrage til at løse de mest
påtrængende problemer på kort og mellemlang sigt.
/g183 En omfattende løsning, hvor virksomhederne kan benytte ét
konsolideret selskabsskattegrundlag for deres virke overalt i EU, vil
udgøre en systematisk og mere langsigtet løsning.
En mere omfattende løsning vil betyde et bedre og mere definitivt svar på
12Som et første skridt
er det nødvendigt
med målrettede
foranstaltninger på
særlige områder.de eksisterende problemer men de t er nødvendigt med yderligere teknisk
arbejde førend der kan fremsættes specifikke forslag. De målrettedeforanstaltninger er under alle omstæ ndigheder nødvendige på kort sigt for
at forbedre den eksisterende EU-l ovgivning om selskabsbeskatning og
for, via egnede "soft-law" initiativer  og samarbejde med alle involverede
parter, at sikre, at disse anvendes ens for alle. Nogle målrettedeforanstaltninger såsom en indsats mod problemer med
dobbeltbeskatningsaftale r kan samtidig være forberedende skridt hen
imod en omfattende ordning , medens andre vil blive ved med at være
nødvendige (f.eks. de foranstaltninge r, der træffes i forbindelse med
grænseoverskridende omstruktureringer). For den umiddelbare fremtid vilhovedvægten således blive lagt på en fo rbedring af de gældende regler og
disses anvendelse.
Målrettede foranstaltninger
Kommissionen vil i
samråd med
medlemsstaterne
udarbejde envejledning
vedrørende
virkningerne af De
Europæiske
FællesskabersDomstols
retspraksis.Der fastlægges i undersøgelsen et behov for at opbygge en mere generel
forståelse af virkningerne af De Europæiske Fællesskabers Domstolsvigtigste domme vedrørende medlem sstaternes selskabsskatteregler og
dobbeltbeskatningsaftaler. Efter Kommissionens opfattelse ville en
offentliggørelse af en vejledning på dette område være nyttig ikke kun for
medlemsstaterne, men også for erhverv slivet og de nationale domstole.
En sådan vejledning ville lette efterlevelsen af traktatens bestemmelser ogyde et vigtigt bidrag til afskaffelsen af de skattemæssige hindringer fordet indre marked. Den skal i videst  mulig udstrækning inddrage Europa-
Parlamentet via de eksisterende ordninger for høring af Europa-
Parlamentet.
→ Kommissionen foreslår, at der udarbejdes en vejledning om De
Europæiske Fællesskabers Domstols vigtigste domme , og at
implementeringen af disse koord ineres via meddelelser fra
Kommissionen. Den vil derfor videreføre og udbygge sit
mødeprogram for medlemsstaterne, der blev indledt i 2001.
Kommissionen vil
foreslå en
udvidelse ogforbedring af de
eksisterende
direktiver om
direkte beskatning.
Kommissionen vil
udgive enDet er generelt anerkendt, at m oder/datterselskabs-direktivet og
fusionsdirektivet har spillet en vigtig rolle i bestræbelserne for at afskaffede skattemæssige hindringer fo r virksomhedskoncerner i EU.
Kommissionen fremsatte  allerede i 1993 forslag til ændring af
direktiverne [KOM(93)293]. Undersøgel sen viser, at der er forskellige
måder, hvorpå direktiverne kan udvi des og forbedres, således at de
dækker en bredere vifte af virkso mheder, skatter og transaktioner.
Navnlig bør direktivernes anvendel sesområde omfatte alle enheder af
hvilke der opkræves selskabsskat og navnlig de virksomheder, der ifremtiden vil blive drevet under statutten for Det Europæiske Selskab(Societas Europeae – SE).
Moder/datterselskabs-direktivet skal ændres, så det både dækker direkte
og indirekte aktiebesiddelse. Som et alternativ ville en lavereminimumstærskel for andelens større lse have en lignende afhjælpende
virkning. Hvor fusionsdirektivet finder anvendelse, bør der optages
særlige overførselsskatter i forb indelse med grænseoverskridende
13vejledning
vedrørende de
vigtigste
gennemførelses-
spørgsmål.omstruktureringer (især i forbindels e med fast ejendom) i direktivet om
kapitaltilførselsafgifter [69/335/ EØF og 85/303/EØF]. Desuden skal
anvendelsesområdet for disse og visse  eksisterende vigtige bestemmelser
i direktiverne klarlægges yderligere.
→ Kommissionen vil give fremlæ ggelsen af de nødvendige
ændringer af de eksisterende forslag til udvidelse af
fusionsdirektivet og moder/datterselskabs-direktivet i 2003 høj
prioritet, efter at der er gennemført tekniske samråd med
medlemsstaterne i løbet af 2002.
→ Samtidig vil Kommission fremlægge en detaljeret vejledning  i,
hvorledes disse best emmelser, navnlig bestemmelserne om
skatteundgåelse og misbrug, efter dens opfattelse bør gennemføres.
Det er nødvendigt
med en innovativ
løsning vedrørende
grænseoverskri-
dende udligning af
tab.
Kommissionen vil
under alle
omstændigheder
trække sit
nuværende forslag
til direktiv på dette
område tilbage.Problemet med grænseovers kridende udligning af underskud er på én og
samme tid et af de vigtigste spørgs mål for industrien og det vanskeligste
spørgsmål at behandle ved hjælp af specifikke foranstaltninger. Der er
som led i undersøgelsen foretaget en gennemgang af to forholdsvisforskellige målrettede foranstaltninger, som fører til følgende alternativeresultater:
/g183 En ændret udgave af det eksisterende forslag fra Kommissionen
[KOM(90)595] på dette område. De tte vil gøre det muligt for
moderselskaber at tage hensyn til underskud i såvel faste driftssteder
som datterselskaber beliggende  i en anden medlemsstat.
/g183 En mere komplet ordning til konso lidering af koncernindkomst efter
det mønster, der findes i det danske sambeskatningssystem , som i
visse tilfælde gør det muligt for danske moderselskaber (og ud overderes filialer) at blive sambeskattet med deres udenlandskedatterselskaber i Danmark, hvorved moderselskabet sættes i stand til
at medregne underskud i udenlandske  datterselskaber (og filialer).
Der ville derved blive tilstræbt en større symmetri mellembeskatningen af overskud og udligningen af underskud.
Da medlemsstaterne har været uvillige til at overveje noget EU-initiativ
på dette område, er det nødvendigt med en ny runde tekniske
forberedende møder , før det er rimeligt at iværksætte nogen
foranstaltninger. Det vil under drøf telserne være nødvendigt at tage
hensyn til, at spørgsmålet om udligning af underskud og en muligkoncernkonsolidering hænger nøje samme n med de omfattende løsninger,
der drøftes senere i denne meddelelse.
14→ Kommissionen vil trække  sit gamle forslag til direktiv om
grænseoverskridende udligning af underskud  tilbage og fra 2002
tage initiativ til kons ultationer med medlemsstaterne om de
tekniske muligheder for at bringe dette spørgsmål videre.
Sideløbende med fremskridtet me d mere omfattende løsninger vil
den navnlig undersøge den danske model og inden udgangen af
2003 aflægge rapport om sine l ovgivningsmæssige hensigter på
dette område.
Der findes effektive
måder til at undgå
eller afskaffe
dobbeltbeskatning i
forbindelse med
interneafregningspriser.
Der bør anspores
til aftaler om
forhåndsprisfast-
sættelse ogkoordination
mellem
medlemsstaterne
indbyrdes og
mellem
medlemsstaterne
og erhvervslivet.
Voldgiftskonven-
tionen skal
forbedres og
omformes til et
instrument underEU-retten.De hindringer og problemer, der er fastlagt vedrørende beskatning af
koncerninterne transaktioner (inter ne afregningspriser), er meget
forskelligartede, men de bliver alle stadig vigtigere og kræverøjeblikkelig indgriben. Efter Kommissi onens opfattelse er det vigtigt at
tage hensyn til skatteadministrationernes og erhvervslivets legitimebetænkeligheder og at udvikle fælles accepterede fremgangsmåder  på
dette område. Dette kan opnås via en dialog på EU-plan .
Eksempelvis ønsker Kommissionen at anspore medlemsstaterne til at
indføre eller udvide bilaterale eller multilaterale programmer for aftaler
om forhåndsprisfastsættelse (Advance Pricing Agreements). Desuden
foreslår den en bedre koordination af medlemsstaternes
dokumentationskrav  og af anvendelsen af de forskellige metoder . En
sådan koordination bør bygge på og supplere OECD's aktiviteter på dette
område. Alt dette ville formindske efterlevelsesomkostningerne og denuvished, der knytter sig til interne afregningspriser.
Andre områder kræver en mere traditionel løsning.
Voldgiftskonventionen (hvis forlæ ngelse stadig afventer samtlige
medlemsstaters ratifikation) har været gældende i mange år, menanvendelsen deraf giver stadig anledning til talrige problemer. Som følgeaf disse problemers størrelse og voldgiftskonventionens  unikke karakter
anser Kommissionen en forbedring deraf for en højt prioriteret opgave.Manglerne ved konventionen skal fjer nes, og dens bestemmelser skal
underlægges Domstolens fortolkning , helst ved at omforme den til et
instrument under EU-retten. Desude n bør der - med forbehold for
beskyttelsesforholdsregler for at fo rhindre aggressiv skatteplanlægning -
skabes en ramme for forudgående  aftale mellem de involverede
skatteadministrationer e ller i det mindste forudgående konsultation, før
skatteadministrationerne håndhæve r justeringer af de interne
afregningspriser.
15→ Kommissionen vil i det første halv år af 2002 indkalde til et stående
"fælles forum for interne afregningspriser"  med
medlemsstaterne og repræsenta nter for erhvervslivet for at
- undersøge de spørgsmål, der kan afklares uden lovinitiativer,
f.eks. udvikling og udveksling af "best practice" for aftaler om
forhåndsprisfastsættelse og dokumentationskrav
- overveje mulighederne for at forbedre metoderne til fastsættelse
af interne afregningspriser inden for OECD-retningslinjerne og
gøre disse mere ensartede
- undersøge nødvendige forbedringer af voldgiftskonventionen
med henblik på i 2003 at fremsætte et formelt forslag til
direktiv, hvorved det omformes  til et instrument under EU-
lovgivningen.
→ Kommissionen vil fastlægge egenarten af fremtidige initiativer på
baggrund af dette forums drøftels er under hensyn til bl.a. den
nuværende voldgiftskonventions udløb i 2005.
En fælles approach
for spørgsmål
vedrørende
dobbeltbeskat-
ningsaftaler vil
bidrage til atovervinde de
nuværende
vanskeligheder.
Kommissionen har
tiltro tilperspektivet om en
EU-udgave af
OECD-model-
konventionen.Medens de berørte medlemsstater natu rligvis må færdiggøre deres net af
dobbeltbeskatningsaftaler med de øvrige medlemsst ater, findes der ingen
anden specifik oplagt løsning på de komplekse problemer, der knytter sigtil EU's dobbeltbeskatningsaftaler.  Kommissionen finder imidlertid, at
medlemsstaternes nuværende skatteafta ler bør forbedres, således at de
bringes i bedre overensstemmelse me d det indre markeds principper som
knæsat i EU-traktaten, og at en forbedret koordination  af
aftalepolitikken over for tredjelande  er nødvendig. Desuden er det
bydende nødvendigt med  bindende voldg ift i situationer, hvor der opstår
konflikter mellem afta lepartnerne om fortolkning en og anvendelsen af en
aftale, der eventuelt kan føre til dobbe ltbeskatning eller (dobbelt) ikke-
beskatning.
Efter Kommissionens opfattelse er den mest lovende vej hen imod en
sammenhængende virkeliggørelse af di sse mål på lang sigt at nå til
enighed om en EU-udgave af OECD’ s modelkonvention  og
kommentaren hertil  (eller om visse artikler), som imødekommer de
specifikke krav, der knytter sig til medlemskabet af EU. Dette villeefterlade det eksisterende bilaterale system intakt. En sådanfremgangsmåde ville naturligvis kræve et omhyggeligt forberedendeteknisk arbejde sammen med medlemsstaterne.
→ Kommissionen agter i 2004 efter tekniske drøftelser med
medlemsstaterne at fremlægge en meddelelse  om behovet for at
tilpasse visse bestemmelser i dobbeltbeskatningsaftaler  baseret på
OECD-modellen for at efterleve traktatens principper . Dette vil
udgøre et første skridt hen imod en mulig udarbejdelse af en EU-
modelskatteaftale.
16Der skal tages
hensyn til små og
mellemstore
virksomheder.Fællesskabet og dets medlemsstater bør naturligvis samtidig vedblive
med at støtte OECD's arbejde såvel på området om interne
afregningspriser som på dobbe ltbeskatningsaftale området.
Det skal bemærkes, at ingen af disse  mulige afhjælpende faktorer tager
specifikt sigte på større eller på små og mellemstore virksomheder. Detfølger imidlertid af problemernes egenart og virkninger, at internationaltaktive små og mellemstore virksomheder også vil drage fordel af
afskaffelsen af de skattemæssige hi ndringer. Som hovedregel er der god
grund til at indrømme små og mellemstore virksomhederforholdsmæssige forenklings- og standardiseringsarrangementer med detformål at nedbringe deres efterlevelsesomkostninger. Alt efter, hvilkentype foranstaltning der er tale om, er sådanne initiativer enten egnede pånationalt plan eller bør - som det eksempelvis i øjeblikket er tilfældet påmomsområdet - udtrykkeli g støttes på EU-plan.
5. E
T KONSOLIDERET SELSKABSSKATTEGRUNDLAG FOR VIRKSOMHEDERNES
AKTIVITETER OVERALT I EU
Det nødvendige i en omfattende approach
Kun et konsolideret
selskabsskatte-
grundlag for
erhvervsvirksomhe-dernes aktiviteter
overalt i EU giver i
sidste ende et svar
på de udfordringer,
der knytter sig tilselskabsskatte-
systemerne i EU i
dag.De ovennævnte målrettede løsninger ville i en vis udstrækning afhjælpe
de skattemæssige hindringer. Selv hvis de alle blev gennemført, ville deimidlertid ikke afhjælpe det underliggende problem at skulle have med op
til 15 forskellige skattesystemer at gøre. Kun et konsolideret
selskabsskattegrundlag  for de multinationale selskabers aktiviteter
overalt i EU vil virkelig, via én ramme for selskabsbeskatningen,
systematisk afhjælpe størstedelen af  de skattemæssige hindringer for den
grænseoverskridende økonomiske aktivite t i det indre marked. Det skal i
fremtiden tillades virksomheder med grænseoverskridende oginternationale aktiviteter i EU at
/g183 beregne koncernens samlede indkomst ved anvendelse af ét sæt regler
og
/g183 opstille konsoliderede regnskaber til skattemæssige formål (hvorved
de potentielle skattemæssige vir kninger af rent koncerninterne
transaktioner elimineres).
Det skal bemærkes, at denne approach ikke gør indgreb i
medlemsstaternes suverænitet til at fastsætte selskabsskattesatserne. Deville anvende deres nationale skattesats på deres del af det samledebeskatningsgrundlag som beregnet ved anvendelse af en fælles aftalt
fordelingsmekanisme.
17Et konsolideret selskabsskattegrundlag for virksomhedern es aktiviteter overalt i EU er det eneste middel,
der
/g183 mærkbart nedbringer efterlevelsesomkostningerne som følge af det nødvendige i at beskæftige sig med 15
skattesystemer i det indre marked
/g183 inden for EU afskaffer problemerne med interne afregningspriser
/g183 gør en udligning og en omfattende konsolidering af indkomst og underskud på et EU-grundlag mulig
/g183 forenkler mange internationale omstruktureringer
/g183 uden at strække sig ind over personskatteområdet reducerer nogle af de kompleksiteter for den
internationale beskatning, der skyldes sameksistensen af den klassiske og skattegodtgørelses modellen
/g183 fjerner mange tilfælde af dobbeltbeskatning, og
/g183 afskaffer mange tilfælde af diskrimination og restriktion.
Et konsolideret
selskabsskatte-
grundlag vil
økonomisk setforbedre selskabs-
skattesystemerne i
EU.Et konsolideret selskabsskattegrundl ag for virksomheders aktiviteter
overalt i EU vil bidrage til at sikre større effektivitet, forenkling og
gennemsigtighed  i selskabsskattesystemerne og fjerne de
uoverensstemmelser melle m nationale skattesystemer, som skaber et
”rigt” grundlag for skatteundgåel se og misbrug. Det vil nedbringe
efterlevelsesomkostningerne og gøre det muligt for EU at drage fuldfordel af det indre marked og de rved forbedre EU-erhvervslivets
konkurrenceevne og lægge grunden til en virkeliggørelse af de mål, somDet Europæiske Råd satte  sig på mødet i Lissabon.
Efter Kommissionens opfattelse er det derfor kun logisk at styre
Unionens  selskabsskattepolitik hen imod en omfattende afhjælpning
af de eksisterende grænseoverskrid ende skattemæssige  hindringer i det
indre marked. Det fremtidige arbejde bør tage sigte på at fastlægge,hvorledes målet i form af et konso lideret selskabsskattegrundlag med
udligning af grænseoverskridende underskud kan føres ud i livet, oghvorledes man bedst kan udforme og  nå til enighed om den nødvendige
fordelingsmekanisme.
→ Efter Kommissionens opfattelse er det nødvendigt
- at sikre et konsolideret selskabsskattegrundlag for
virksomhedernes aktiviteter overalt i EU,
- at udvikle en egnet fordelingsmekanisme, der kan
accepteres af alle deltagerne,
- og for medlemsstaternes vedkommende at fastsætte de
relevante nationale selskabsskattesatser.
Mulige omfattende metoder og teknikker
Der findes
forskellige tekniske
måder at opnå et
konsolideretDer er i Kommissionens tjenestegrenes undersøgelse fastlagt forskellige
tekniske muligheder  for at sikre virksomhederne det nødvendige
konsoliderede beskatningsgrundlag for deres aktiviteter overalt i EU
("hjemstatsbeskatning", "beskatning af et fælles (konsolideret) grundlag",
"europæisk selskabsindkomstskat", "h armoniseret enhedsskattegrundlag i
18selskabsskatte-
grundlag på.EU"). Metoderne er navnlig forskellige med hensyn til ambitionsniveauet
for en harmonisering af beskatning sgrundlaget i EU, omfanget af de
ændringer, der er nødvendige til genn emførelse deraf, og de politiske
omstændigheder i forbindelse med en mulig indførelse deraf. Metoderne
er sammenfattet i vedlagte resumé. Alle disse metoder
/g183 har særlige fordele og ulemper
/g183 åbner mulighed for en skattemæssig løsning vedrørende statutten for
Det Europæiske Selskab ( Societas Europeae - SE)
/g183 indebærer stadig tekniske vanskeligheder, navnlig hvad angår
anvendelsen af dobbeltb eskatningsaftaler
/g183 vil kræve udvikling af en aftalt me kanisme for fordelingen af det
konsoliderede selskabsskattegr undlag mellem medlemsstaterne
/g183 kræver  kort fortalt yderligere analyse . Som det fremgår af
undersøgelsen, er det ikke muligt at fremlægge en særlig teknisk
løsning og føre denne ud i livet nu.
En konsolidering
på et grundlag, derdækker hele EU, er
det centrale
særtræk.
Det er
medlemsstaterne,der fastsætter de
relevante selskabs-
skattesatser.Pr. definition er det en vigtig bestandde l af alle løsningerne, at der finder
en koncernkonsolidering sted på et grundlag, der dækker hele EU. Iøjeblikket anvender ikke alle medlemsstaterne de tte princip, ikke engang
på nationalt plan, og kun to gør de t – under forholdsvis restriktive
betingelser – på internationalt plan. Under samtlige metoder bevarermedlemsstaterne retten til at fastsætte selskabsskattesatserne, hvilket iden kvantitative analyse blev anset for at være den vigtigste faktor vedfastsættelsen af den effektive ska ttesats. Denne hovedgenstand for den
nationale kompetence på selskabsskatteområdet skal - fuldt bevidst –
forblive uberørt, og medlemsstaterne  ville stadig have fuld autonomi ,
når det drejer sig om at justere den vigtigste faktor for skatteprovenuet.
Indførelsen af et enkelt eller et fælles beskatningsgrundlag kunne
foranledige nogle medlemsstater til at tilpasse deres skattesatser for attage højde for ændringerne i beskat ningsgrundlaget, men det ville være
op til hver enkelt medlemsstat at træffe afgørelse herom.
Gode udsigter for et konkret fremskridt
Et forstærket
samarbejde kan
bidrage til at sætte
skub i udviklingen.Teoretisk set kan a lle de omfattende metoder ud formes på en sådan måde,
at det ikke er nødvendigt, at alle  medlemsstater deltager. Det skal
bemærkes, at der ved Nice-traktaten er åbnet mulighed for et forstærketsamarbejde mellem en gruppe medlem sstater, hvis det ikke er muligt at
opnå enighed mellem samtlige 15, selv om de fulde fordele i forbindelse
med en omfattende approach kun vil kunne drages, hvis samtlige
medlemsstater deltager. Dette ka n ikke desto mindre være særlig
hensigtsmæssigt for en hjemstatsbeskatning, der alene forudsætterdeltagelse af medlemsstater med et nogenlunde ensartet
beskatningsgrundlag. En gruppe medlemsstater  kan imidlertid også
udnytte denne mekanisme, der er hjemlet i traktaten, til at indføre en af deøvrige omfattende metoder. Blandt  andet må anve ndelsen af dette
instrument i overensste mmelse med de principper, som der blev opnået
enighed om på Det Europæiske Råds møde i Nice, under ingen
19omstændigheder undergrave det indr e marked, udgøre en hindring for
eller en forskelsbehandling af samhandelen, fordrejekonkurrencevilkårene eller øve indfly delse på de ikke-deltagende
medlemsstaters kompetence, rettigheder og forpligtelser.
Skatteadministra-
tionerne vil også
drage betydelige
fordele.Det skal bemærkes, at det ikke kun er virksomheder, der lider under
overdrevent store efterlevelsesom kostninger; der påløber også høje
omkostninger for skatteadministrationerne. Som et eksempel herpå kannævnes området interne afregningspris er. Desuden skaber sameksistensen
af 15 selskabsskattesystemer i ét indre marked rige muligheder forskattesvig og skatteundgåelse. Alle afhjælpende foranstaltninger vilderfor også i en vis udstrækning forstærke skatteadministrationernes
effektivitet . Da samtlige afhjælpende foranstaltninger, såvel de
målrettede som de om fattende, kræver større  gensidig bistand og
administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne, vil dette sikre, atskatterevisioner videreføres og tilmed antagelig bliver mere effektive. Detvil også bidrage til at sikre, at ingen af de påtænkte afhjælpendeforanstaltninger giver sig udslag i skattesvig.
I en vis
udstrækning kan de
internationale
regnskabsstandar-der (IAS) danne
udgangspunkt for
opbygningen af et
fælles beskatnings-
grundlag.Det er desuden værd at bemærke, at bestemte EU-virksomheder fra 2005
efter Europa-Parlamentet s og Rådets (endnu manglende) vedtagelse af et
af Kommissionen fremsat egnet fo rslag til forordning [KOM(2001)80]
skal udarbejde deres konsoliderede regnskaber i overensstemmelse med
de internationale regnskabsstandarder (IAS). Den forstærkede integreringaf de finansielle markeder og opre ttelsen af fælleseuropæiske fondsbørser
kan forventes at sætte yderligere skub i regnskabsharmoniseringen. Selvom denne udvikling ikke har nogen direkte tilknytning til beskatningen,kan den generelt bidrage til den videre udvikling af et fælles
selskabsskattegrundlag, og de interna tionale regnskabsstandarder kan i en
vis udstrækning tjene som nyttigt referencepunkt.
Statutten for Det Europæiske Selskab (Societas Europeae - SE)
Et konsolideret
selskabsskatte-grundlag er meget
lovende for
statutten for Det
Europæiske
Selskab.Enigheden på Det Europæiske Rå ds møde i december 2000 i Nice om
statutten for Det Europæiske Selska b afspejler situationens hastende
karakter. Efter den formelle vedtagelse  af den relevante lovgivning (dvs.
de ændrede forslag til Rådets forordning (EØF) om statutten for eteuropæisk selskab [KOM(91)174] og  et direktiv [KOM(91)174] om
supplerende bestemmelser til statu tten for et europæisk selskab med
hensyn til arbejdstagernes stilling) v il denne nye retlige form kunne tages
i brug af virksomhederne i løbet af 2004. På dette tidspunkt skal EU's
nuværende og fremtidige lovgivning  om selskabsbeskatning såsom
moder/datterselskabs-direktivet og fu sionsdirektivet kunne tages i brug af
de virksomheder, der vælger denne nye retlige form.
Imidlertid vil dette måske ikke være tilstrækkeligt til at gøre statutten til
et attraktivt selskabsretligt inst rument. Der vil kun kunne drages fuld
fordel  af oprettelsen af et europæisk selskab (SE), hvis de eksisterende
virksomheder kan oprette en såda n enhed, uden at der påløber ekstra
skatteomkostninger ved denne oprettelse, og undgå nogle af deeksisterende skattemæssige hindringer for aktiviteter i mere end én
20medlemsstat. I den øjeblikkelige situation er der ikke taget hensyn til
nogen af disse krav og dets succes kunne derfor være bragt i fare.Begrebsmæssigt hænger statutten for Det Europæiske Selskab nøje
sammen med begrebet et fælles system for virksomhedsbeskatning. Detarbejde med tekniske aspekter, der er nødvendigt, for at virksomhedernekan få et konsolideret selskabsska ttegrundlag for deres aktiviteter overalt
i EU, vil derfor være særlig gavnligt for fremtidige SE'er, og det kan værehensigtsmæssigt at indføre et egnet "pilotprojekt" for sådanne
virksomheder.
→ Kommissionen agter at sikre, at  EU's nuværende lovgivning om
selskabsbeskatning fra 2004 v il kunne anvendes fuldt ud på
virksomheder, der er oprettet under statutten for Det Europæiske
Selskab . Samtidig vil den - sideløbe nde med det øvrige arbejde på
dette område – undersøge de sær lige muligheder for en omfattende
selskabsskatteordning og et konso lideret selskabsskattegrundlag for
virksomheders aktiviteter overalt i EU gældende for SE'er.
Stimulering af en bred debat
Kun et højt
støtteniveau vil
gøre det
konsoliderede
selskabsskatte-grundlag til den
succes, der er
nødvendig for at
føre Lissabon-
målene ud i livet.Kommissionens opbakning bag det gr undlæggende koncept med et fælles
system for selskabsbeskatning  i form af et konsolideret
selskabsskattegrundlag for det indre marked som den mest lovende måde
at øge effektiviteten og forbedre virksomhedernes konkurrenceevne på er
en vigtig udvikling. Uanset de muligheder, som det forstærkedesamarbejde og/eller en gruppe medlemsstaters indførelse af
hjemstatsbeskatning frembyder, er en ændring af dette omfang en vigtigbegivenhed. Den kræver massiv støtte fr a en bred vifte af interesserede
parter, og operationelle beslutninger om eventuelt at lægge sig fast på en
af de omfattende metoder ka n kun vurderes på baggrund af
medlemsstaternes reaktione r på denne meddelelse.
Efter Kommissionens opfattelse bør det første skridt derfor være en
struktureret dialog, der omfatter alle involverede parter:
medlemsstaterne og kandidatlandene, repræsentanter forerhvervslivet og de økonomiske beslutningstagere, ledende skattefolk
og akademikere samt arbejdsmarkedets parter . Dette vil foregå i
Rådet, Europa-Parlament et og Det Økonomiske og Sociale Udvalg, men
da Kommissionen anerkender de t nødvendige i at udbygge den
institutionelle debat,  har den til hensigt at inddrage andre særlige fora .
Formålet er dobbelt. For det første at præsentere denne meddelelse og
forstærke bevidstheden om, at de t indre marked uden en ændring af
systemerne for selskabsbeskatning ikke vil give de fulde potentielle
økonomiske fordele, som det ellers kunne, og at Fællesskabet og dets
borgere derfor risikerer at gå glip af potentiel vækst, beskæftigelse og
velstand. For det andet at sikre stø tte til den nødvendige videre analyse og
udvikling af en eller flere af de sk itserede metoder, således at der kan
fremsættes et formelt forslag til gennemførelse deraf.
21→ Kommissionen vil derfor i første halvår 2002 i samarbejde med
formandskabet arrangere en europæisk konference om
selskabsbeskatning for regeringsrepræsentanter på højt niveau fra
EU's medlemsstater og kandidatlandene, erhvervsledere,
økonomiske beslutningstager e, ledende skattefolk,
arbejdsmarkedets parter og akademikere over temaet
selskabsbeskatningens fremtid i det indre marked. Formålene vil
være:
- at skabe et forum for præsentationen af de forskellige
omfattende metoder
- at fremme drøftelserne me llem de involverede parter
- at bistå Kommissionen med at fastlægge den bedste
fremgangsmåde for projektet.
Efter konferencen og den efterfølgende bredere debat i EU agter
Kommissionen i 2003 at aflægge rapport om sine policy
konklusioner af konferencen.
6. V EJEN FREM OG KONKLUSION
Kommissionen
foreslår en strategi
til sikring af et
konsolideret
selskabsskatte-
grundlag for
virksomhedernes
aktiviteter overalt iEU.Der er i denne 
meddelelse fastlagt en række specifikke og generelle
foranstaltninger på selskabsskatteom rådet, og Kommissionen foreslår en
toleddet strategi , der tager sigte på:
/g183 en øjeblikkelig indsats vedrøren de målrettede foranstaltninger;
/g183 sideløbende hermed en iværksættelse af en bredere drøftelse af
generelle omfattende foranstaltninger;
med det formål  at
/g183 sikre EU's erhvervsvirksomheder et konsolideret
selskabsskattegrundlag for de res aktiviteter overalt i EU.
22Kommissionen vil:
– yde rådgivning om og koordinere, via egnede meddelelser fra Kommissionen,
implementeringen af retspraksis fra De Europæiske Fællesskabers Domstol
– forstærke sin indsats med overvågning af medlemsstaternes gennemførelse af EU's
skattelovgivning og samarbejde med medlemsstaterne om udarbejdelse af en fælles
vejledning på dette område
– ændre sine tidligere fremsatte forslag om udvidelse af fusionsdirektivet og
moder/datterselskabs-direktivet med henblik på at udtrække såvel anvendelsesområde som
dækning af de omfattede skatter og typer af transaktioner
– trække sit gamle forslag til direktiv om grænseoverskridende udligning af underskud tilbage
med henblik på at erstatte det med et andet efter tekniske drøftelser med medlemsstaterne og
andre involverede parter
– fremsætte forslag til direktiv om fornyelse og forbedring af voldgiftskonventionen
– oprette et "fælles EU-forum for interne afregningspriser"
– udarbejde en meddelelse om emnet dobbeltbeskatningsaftaler mellem medlemsstater med
henblik på senere vedtagelse af enten en multilateral konvention eller en
EUmodelkonvention
– insistere på, at den nuværende EU-selskabsskattelovgivning fra 2004 fuldt ud vil finde
anvendelse på virksomheder oprettet under statutten for Det Europæiske Selskab. Samtidig
vil den – sideløbende med det øvrige arbejde på dette område – undersøge de særlige
muligheder for en omfattende selskabsskatteordning og et konsolideret
selskabsskattegrundlag for virksomhedernes aktiviteter overalt i EU gældende for SE'er.
– iværksætte en bred debat om den fremtidige selskabsbeskatning i det indre marked og det
nødvendige i en grundlæggende reform med det formål at nå EU's mål om at blive den mest
konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden, således som Det
Europæiske Råd nåede til enighed om det på mødet i juni 1999 i Lissabon. I den
sammenhæng vil Kommissionen i samarbejde med formandskabet arrangere en europæiske
konference om selskabsbeskatning for regeringsrepræsentanter på højt niveau fra EU's
medlemsstater og kandidatlandene, erhvervslede re, økonomiske beslutningstagere, ledende
skattefolk, arbejdsmarkedets parter og akademikere over temaet selskabsbeskatningens
fremtid i det indre marked. Formålene vil være:
– at skabe et forum for præsentationen af de forskellige omfattende metoder
– at fremme drøftelserne mellem de involverede parter
– at bistå Kommissionen med at fastlægge den bedste fremgangsmåde for projektet.
Efter konferencen og den efterfølgende bredere debat i EU agter Kommissionen i 2003 at
aflægge rapport om sine policy konklusioner af konferencen.
23Tabel 1 Kapitalomkostning og effektiv marginal skattesats (Effective Marginal Tax
Rate - EMTR) pr. land, årene 1999 og 2001
Tabel 2 Effektiv gennemsnitlig skattesats pr. land (Effective Average Tax Rate -
EATR), årene 1999 og 2001
Tabel 3 Effektiv gennemsnitlig skattesats (EATR), når datterselskabet finansieres ved
hjælp af ikke udloddet overskud, året 1999
Tabel 4 Effektiv gennemsnitlig skattesats (EATR), når datterselskabet finansieres ved
hjælp af ny egenkapital, året 1999
Tabel 5 Effektiv gennemsnitlig skattesats (EATR), når datterselskabet finansieres ved
hjælp af gæld, året 1999
24Tabel 1 Kapitalomkostning og ef fektiv marginal skattesats (EMTR) pr. land, årene 1999 og 2001.
-fordelt efter aktiv og fi nansieringskilde og samlet
-kun selskabsskatter
2001 1999 K APITALOMKOSTNING
1999EMTR
1999
Land
 Selskabs-
skattesatser
(1)
Kapitalom-
kostning
EMTR
Selskabs-
skattesatser
(1)
Kapitalom-
kostning
EMTR
Immateriel-
le aktiver
Industri-
bygninger
Maskiner
Finansielle
aktiver
Lagre
Ikke-udl.
overskud
Ny
egenkapital
Gæld
Ikke-udl.
overskud
Ny
egenkapital
Gæld
Østrig 34,00 5,7 12,6 34,00 6,3 20,9 5,9 6,1 5,9 7,3 6,3 7,5 7,5 4,0 33,3 33,3 -25,0
Belgien 40,17 6,4 22,4 40,17 6,4 22,4 5,2 7,0 5,3 8,0 6,7 8,0 8,0 3,5 37,5 37,5 -42,9
Tyskland 39,35 6,8 26,1 52,35 7,3 31,0 5,4 7,2 5,8 10,0 7,9 9,7 7,6 3,2 48,4 35,5 -56,2
Danmark 30,00 6,4 21,6 32,00 6,4 21,9 4,2 8,1 5,4 7,1 7,1 7,5 7,5 4,4 33,3 33,3 -13,6
Spanien 35,00 6,5 22,8 35,00 6,5 22,8 6,5 6,7 5,4 7,4 6,4 7,7 7,7 4,1 35,1 35,1 -21,9
Grækenland 37,50 6,0 16,9 40,00 6,1 18,2 6,8 5,1 6,1 5,1 7,4 7,6 7,6 3,4 34,2 34,2 -47,1
Frankrig 36,43 7,3 31,8 40,00 7,5 33,2 5,2 8,5 8,4 8,0 7,4 9,0 9,0 4,6 44,4 44,4 -8,7
Finland 29,00 6,4 21,3 28,00 6,2 19,9 6,1 6,1 5,6 6,8 6,8 7,2 7,2 4,5 30,5 30,5 -11,1
Italien 40,25 (2) 4,3 -15,9 41,25 (2) 4,8 -4,1 2,9 4,6 3,8 7,7 5,0 5,5 5,5 3,6 10,0 10,0 -38,9
Irland 10,00 5,7 11,7 10,00 5,7 11,7 5,3 6,8 5,2 5,5 5,5 5,9 5,9 5,2 15,2 15,2 3,8
Luxembourg 37,45 6,3 20,7 37,45 6,3 20,7 5,2 6,8 5,3 7,7 6,5 7,7 7,7 3,7 35,1 35,1 -35,1
Nederlandene 35,00 6,5 22,7 35,00 6,5 22,6 5,1 6,9 5,9 7,4 6,9 7,7 7,7 4,1 35,1 35,1 -21,9
Portugal 35,20 6,3 21,0 37,40 6,5 22,5 6,7 6,2 5,2 7,7 6,5 7,9 7,9 3,9 36,7 36,7 -28,2
Sverige 28,00 5,8 14,3 28,00 5,8 14,3 5,0 6,0 5,0 6,6 6,6 6,7 6,7 4,3 25,4 25,4 -39,5
Det Forenede
Kongerige30,00 6,7 24,8 30,00 6,6 24,7 5,5 8,2 5,6 6,9 6,9 7,7 7,7 4,8 35,1 35,1 -25,0
NB: Hver aktiv-kolonne viser et vejet gennemsnit af alle tre finansieringstyper med 55% ikke-udloddet overskud, 10% ny egenkapi tal og 35% gæld. Hver finansierings-kolonne viser et ikke-
vejet gennemsnit af alle 5 aktiver. Det samlede gennemsnit omfatter alle 15 investeringstyper med de samme vægte.
(1) Inkl. ekstraskatter og lokale skatter.
(2) Under det italienske system med "dual indkomst" nedsættes den lovbestemte selskabsskattesats på 36% i 2001 og 37% i 1999 (e kskl. ekstrabyrder og lokale skatter) i visse tilfælde til 19%.
I det ovenstående marginale tilfælde finder denne lavere sats anvendelse, dog ikke på gæld, hvor den højere sats finder anvende lse.
25Tabel 2 Effektiv gennemsnitlig sk attesats pr. land, årene 1999 og 2001
- fordelt efter aktiv og finansieringskilde og samlet
- kun selskabsskatter
EFFEKTIVE GENNEMSNITLIGE SKATTESATSER
1999 1999 Land
Selskabsskattesatser
(1) 2001
 Samlet middeltal
2001
Selskabsskattesatser
(1) 1999
Samlet middeltal
1999
Immateriell
e aktive r
Industribyg-
ninger
Maskiner
Finansielle
aktive r
Lagre
Ikke-udl.
oversku d
Ny
egenka pital
Gæld
Østrig 34,00 27,9 34,00 29,8 28,6 29,2 28,4 33,2 29,9 33,9 33,9 22,3
Belgien 40,17 34,5 40,17 34,5 30,7 36,1 31,0 39,2 35,3 39,1 39,1 25,8
Tyskland 39,35 34,9 52,35 39,1 33,9 39,0 34,9 46,8 40,8 46,1 40,1 27,7
Danmark 30,00 27,3 32,00 28,8 21,3 34,7 25,3 31,2 31,2 32,3 32,3 22,1
Spanien 35,00 31,0 35,00 31,0 31,1 31,8 27,4 34,2 30,7 35,2 35,2 23,3
Grækenland 37,50 28,0 40,00 29,6 35,5 30,4 33,4 11,6 37,1 34,4 34,4 20,8
Frankrig 36,43 34,7 40,00 37,5 30,6 40,6 40,1 39,0 37,1 42,1 42,1 28,8
Finland 29,00 26,6 28,00 25,5 24,8 24,8 23,1 27,3 27,3 28,8 28,8 19,3
Italien 40,25 27,6 41,25 29,8 24,9 29,8 27,4 36,1 31,1 31,8 31,8 26,1
Irland 10,00 10,5 10,00 10,5 8,9 15,8 8,2 9,8 9,8 11,7 11,7 8,2
Luxembourg 37,45 32,2 37,45 32,2 28,6 33,7 29,2 36,6 32,9 36,6 36,6 24,0
Nederlandene 35,00 31,0 35,00 31,0 26,7 32,4 29,2 34,2 32,5 35,1 35,1 23,3
Portugal 35,20 37,0 37,40 32,6 33,2 31,8 28,6 36,5 32,8 37,0 37,0 24,5
Sverige 28,00 22,9 28,00 22,9 19,6 23,4 19,7 25,7 25,7 26,0 26,0 17,1
Det For. Kgr. 30,00 28,3 30,00 28,2 24,2 33,7 24,7 29,3 29,3 31,8 31,8 21,6
NB: Hver aktivkolonne viser et vejet gennemsnit af alle tre finansieringstyp er med 55% ikke-udloddet
overskud, 10% ny egenkapital og 35% gæld. Hver fina nsieringskolonne viser et ikke-vejet gennemsnit af
alle 5 aktiver. Det samlede gennemsnit omfatter alle 15 investeringstyper med de samme vægte.(1) Inkl. ekstraskatter og lokale skatter.
26Tabel 3 Effektiv gennemsnitlig skattesats (EATR), når datterselsk abet finansieres ved hjælp af ikke-udloddet overskud, året 1999
- kun selskabsskatter; vejet gennemsnit af moderselskabets finansiering
EATR
%
til
Østrig
Belgien
Danmark
Finland
Frankrig
Tyskland
Grækenland
Irland
Italien
Luxembourg
Nederlan-
dene
Portugal
Spanien
Sverige
Det Forenede
Kongerige
Middeltal
fra
Østrig (33,9) * 39,1 32,3 28,8 42,1 46,1 34,4 11,7 31,8 36,6 35,1 37,0 35,2 26,0 31,8 33,4
Belgien 29,9 (39,1) 28,7 25,0 38,1 42,1 30,4 8,1 28,0 32,6 31,2 33,0 31,2 22,2 27,9 29,2
Tyskland 20,1 26,4 18,8 14,3 29,8 (46,1) 25,4 -5,7 17,9 23,4 21,6 23,8 21,7 11,0 17,7 19,0
Danmark 30,1 35,4 (32,3) 25,0 38,4 42,4 30,6 7,8 28,1 32,8 31,3 33,2 31,4 22,2 28,0 29,8
Spanien 29,7 35,1 28,4 24,6 38,1 42,1 30,2 7,4 27,8 32,5 31,0 32,9 (35,2) 21,8 27,6 29,2
Grækenland 32,9 34,5 32,9 31,8 37,5 41,5 (34,4) 27,9 27,5 33,4 33,5 33,9 33,5 30,3 33,2 33,2
Frankrig 29,5 34,8 28,3 24,5 (42,1) 41,8 30,0 7,5 27,6 32,3 30,8 32,7 30,8 21,7 27,5 28,6
Finland 30,6 35,9 29,2 (28,8) 38,9 42,9 31,0 8,3 28,6 33,3 31,8 33,7 31,9 22,7 28,5 30,5
Italien 30,3 35,5 29,0 25,3 38,4 42,4 30,7 8,4 (31,8) 32,9 31,5 33,3 31,5 22,5 28,2 30,0
Irland 32,7 38,0 31,2 27,6 41,0 45,0 33,2 (11,7) 30,7 35,4 34,0 35,8 34,0 24,8 30,6 33,8
Luxembourg 29,4 34,8 28,2 24,4 37,8 41,8 29,9 7,1 27,5 (36,6) 30,7 32,6 30,7 21,6 27,3 28,8
Nederlandene 33,9 39,1 32,3 28,8 42,1 46,1 34,4 11,7 31,8 36,6 (35,1) 37,0 35,2 26,0 31,8 33,3
Portugal 30,2 35,5 29,0 25,2 38,4 42,3 30,7 8,3 28,3 32,9 31,4 (37,0) 31,5 22,5 28,2 29,6
Sverige 30,8 36,1 29,4 25,7 39,1 43,1 31,2 8,5 28,8 33,5 32,0 33,9 32,1 (26,0) 28,7 30,9
Det For. Kgr. 30,3 35,6 29,0 26,5 38,6 42,7 32,9 22,1 28,3 33,1 31,6 33,5 31,6 24,8 (31,8) 31,5
Canada 40,1 44,5 32,3 33,4 43,8 50,4 34,4 11,7 38,3 38,5 37,1 48,4 41,2 28,4 31,8 37,0
USA 31,8 36,9 30,3 29,1 39,7 43,5 33,0 25,0 29,9 34,4 33,0 38,6 35,0 27,6 30,7 33,2
Middeltal 30,0 35,4 29,0 25,5 38,4 43,0 31,1 9,9 28,0 32,9 31,2 33,3 31,6 22,9 28,4 30,1
 * Tallene i parentes viser de tilsvarende indenlandske effektive gennemsnitlige skattesatser.
27Tabel 4 Effektiv gennemsnitlig skattesats (EATR), når dattersel skabet finansieres ved hjælp af ny egenkapital, året 1999
- kun selskabsskatter; vejet gennemsnit af moderselskabets finansiering
EATR
%
til
Østrig
Belgien
Danmark
Finland
Frankrig
Tyskland
Grækenland
Irland
Italien
Luxembourg
Nederlan-
dene
Portugal
Spanien
Sverige
Det Forenede
Kongerige
Middeltal
fra
Østri g (33,9)** 39,1 32,3 28,8 42,1 40,1 34,4 11,7 31,8 36,6 35,1 37,0 35,2 26,0 31,8 33,0
Belgien 30,6 (39,1) 29,3 25,6 38,8 36,9 31,1 8,8 28,7 33,3 31,9 33,7 31,9 22,9 28,6 29,4
Tysklan d 21,0 27,2 19,6 15,1 30,7 (40,1) 29,2 -4,8 18,7 24,2 22,4 24,7 22,5 11,9 18,6 20,1
Danmar k 30,1 35,4 (32,3) 25,0 38,4 36,4 30,6 7,8 28,1 32,8 31,3 33,2 31,4 22,2 28,0 29,3
Spanien 29,7 35,1 28,4 24,6 38,1 36,1 30,2 7,4 27,8 32,5 31,0 32,9 (35,2) 21,8 27,6 28,8
Grækenlan d 36,0 34,5 36,6 37,4 37,5 35,5 (34,4) 39,5 27,8 34,8 36,1 35,3 36,1 36,6 38,0 35,8
Frankri g 29,9 35,2 28,6 24,9 (42,1) 36,2 30,4 7,8 27,9 32,6 31,1 33,0 31,2 22,1 27,8 28,5
Finlan d 30,6 35,9 29,2 (28,8) 38,9 36,9 31,0 8,3 28,6 33,3 31,8 33,7 31,9 22,7 28,5 30,1
Italien 30,9 36,1 29,6 25,9 39,0 37,1 31,4 9,0 (31,8) 33,6 32,1 34,0 32,2 23,1 28,8 30,2
Irlan d 32,7 38,0 31,2 27,6 41,0 39,0 33,2 (11,7) 30,7 35,4 34,0 35,8 34,0 24,8 30,6 33,4
Luxembour g 33,9 39,1 32,3 28,8 42,1 40,1 34,4 11,7 31,8 (36,6) 35,1 37,0 35,2 26,0 31,8 32,8
Nederlandene 33,9 39,1 32,3 28,8 42,1 40,1 34,4 11,7 31,8 36,6 (35,1) 37,0 35,2 26,0 31,8 32,9
Portu gal 30,8 36,1 29,6 25,9 39,0 37,1 31,3 9,0 28,9 33,5 32,1 (37,0) 32,1 23,1 28,8 29,8
Sveri ge 30,8 36,1 29,4 25,7 39,1 37,1 31,2 8,5 28,8 33,5 32,0 33,9 32,1 (26,0) 28,7 30,5
Det For. K gr. 30,3 35,6 29,0 27,5 38,6 36,7 34,1 29,8 28,3 33,1 31,6 33,5 31,6 26,5 (31,8) 31,9
Canada 45,2 49,5 32,3 36,8 45,4 50,3 34,4 11,7 43,3 40,2 38,8 58,4 46,2 30,1 31,8 39,6
USA 33,5 38,5 31,7 32,4 41,4 39,5 34,6 34,7 31,6 36,1 34,7 43,6 38,4 31,5 33,1 35,7
Middeltal 30 ,83 5 ,92 9 ,82 6 ,53 9 ,03 7 ,53 1 ,91 1 ,92 8 ,63 3 ,33 2 ,03 3 ,93 2 ,32 4 ,02 9 ,23 0 ,4
* Tallene i parentes viser de tilsvarende indenlandske effektive gennemsnitlige skattesatser.
28Tabel 5 Effektiv  gennemsnitlig skattesats (EATR), når dattersel skabet finansieres ved hjælp af gæld, året 1999
- kun selskabsskatter; vejet gennemsnit af moderselskabets finansiering
EATR
%
til
Østrig
Belgien
Danmark
Finland
Frankrig
Tyskland
Grækenland
Irland
Italien
Luxembourg
Nederlan-
dene
Portugal
Spanien
Sverige
Det For. Kgr.
Middeltal
fra
Østrig (22,3) * 33,1 29,2 26,8 36,2 35,0 28,3 15,9 33,5 31,4 30,8 31,9 30,8 24,5 29,1 29,7
Belgien 32,3 (25,8) 31,5 29,3 38,4 37,3 30,7 18,6 35,8 33,8 33,2 34,2 33,2 27,0 31,5 31,9
Tyskland 27,8 31,5 26,7 24,3 35,0 (27,7) 31,9 11,7 31,9 29,6 28,9 30,1 28,9 21,6 26,9 27,6
Danmark 29,4 32,7 (22,1) 26,4 35,7 34,6 27,9 15,4 33,1 31,0 30,3 31,4 30,4 24,1 28,7 29,4
Spanien 30,1 33,3 29,4 27,0 36,4 35,2 28,5 16,1 33,7 31,6 31,0 32,1 (23,3) 24,7 29,3 29,9
Grækenland 36,0 34,4 36,6 37,4 37,5 36,3 (20,8) 39,5 35,2 34,8 36,1 35,3 36,1 36,6 38,0 36,4
Frankrig 31,7 34,9 31,0 28,7 (28,8) 36,8 30,2 17,9 35,3 33,2 32,6 33,7 32,7 26,4 31,0 31,1
Finland 28,5 31,8 27,9 (19,3) 34,9 33,7 27,0 14,5 32,2 30,1 29,4 30,6 29,5 23,2 27,8 28,7
Italien 31,5 34,7 30,8 28,5 37,7 36,5 30,0 17,8 (26,1) 33,0 32,4 33,4 32,4 26,3 30,8 31,1
Irland 24,5 29,6 24,2 21,5 31,0 29,9 26,4 (8,2) 28,3 26,2 25,5 28,3 25,5 19,3 23,8 26,0
Luxembourg 30,6 33,9 29,9 27,6 36,9 35,7 29,1 16,7 34,2 (24,0) 31,5 32,6 31,6 25,3 29,9 30,4
Nederlandene 30,1 33,3 29,4 27,0 36,4 35,2 28,5 16,1 33,7 31,6 (23,3) 32,1 31,0 24,7 29,3 29,9
Portugal 31,6 34,8 30,9 28,6 37,8 36,6 30,1 17,9 35,1 33,1 32,5 (24,5) 32,5 26,4 30,9 31,3
Sverige 28,2 31,5 27,6 25,1 34,5 33,4 26,6 14,2 31,8 29,8 29,1 30,2 29,1 (17,1) 27,4 28,5
Det For. Kgr. 29,0 32,3 28,3 27,5 35,3 34,1 30,0 29,8 32,6 30,6 29,9 31,0 29,9 26,5 (21,6) 30,5
Canada 40,1 42,8 31,4 34,7 40,8 44,4 30,6 18,3 43,1 36,3 35,7 49,3 40,9 29,7 31,4 36,6
USA 32,7 35,8 31,7 32,4 38,7 37,6 31,9 34,7 36,2 34,2 33,6 39,7 36,2 31,5 33,1 34,7
Middeltal 30,1 33,0 29,5 27,5 36,0 35,0 28,9 18,7 33,3 31,4 30,9 31,9 31,0 25,5 29,6 30,2
*Tallene i parentes viser de tilsvarende indenlandske effektive gennemsnitli ge skattesatser.
29Bilag
RESUMÉ AF KOMMISSIONENS TJENESTEGRENES UNDERSØGELSE AF
"SELSKABSBESKATNINGEN I DET INDRE MARKED " [SEK(2001)1681]
Indledning
(1) Rådet (økonomi og finans) anmodede i sine konklusioner fra mødet i december
1998 Kommissionen om at foretage en analytisk undersøgelse af
selskabsbeskatningen i Den Europæiske Union. Denne undersøgelse skulle efter
planen vise forskellene i selskabsbeskatni ngens effektive niveau og identificere de
vigtigste skattemæssige bestemmelser, der kan lægge hindringer i vejen for
grænseoverskridende økonomiske aktivitet i det indre marke d. På dette grundlag
skulle der foretages en vurdering af virkningerne på økono miske aktiviteters og
investeringers geogra fiske placering. I juli 1999 omformede De Faste
Repræsentanters Komité (COREPER) denne  anmodning til et formelt mandat for
Kommissionen, hvori der blev anmodet om en faktuel analyse og en policyvurdering af EU's selskabsbeskatning.
(2) Kommissionen er blevet bistået  af to særligt oprettede ekspertpaneler, hvoraf det
ene fokuserede på metoden til beregnin g af de effektive skattesatser i
medlemsstaterne, og det ande t på de resterende skatte mæssige hindringer for det
indre markeds hensigtsmæssige funktion. Det første panel blev sammensat af
akademikere med passende erfaring og videnskabeligt omdømme fra relevante
teoretiske arbejder. Det andet panel omfattede eksperter fra erhvervslivet ogarbejdsmarkedets parter på EU-plan. De t andet panels indi viduelle medlemmer
blev udpeget af de respektive organisationer.
Ruding-rapporten og det indre markeds virkninger
(3) I nærværende undersøgelse tages der hensyn til den rapport fra Udvalget af
Uafhængige Eksperter vedrørende Se lskabsbeskatning, som Kommissionen i 1990
anmodede om dels at fastlægge, om forskelle fra medlemsstat til medlemsstat ierhvervsbeskatningen og den dermed forbundne belastning førte til større
fordrejninger af det indre markeds f unktionsmåde, og dels at undersøge alle
tænkelige afhjælpende foranstaltninger (R uding-udvalget). Størstedelen af den
underliggende analyse i denne tidligere unders øgelse er stadig aktuel. Det skal i
den sammenhæng bemærkes, at der kun er gjort beskedne fremskridt på
selskabsbeskatningsområdet som fø lge af denne rapports resultater og
henstillinger. Baggrunden for at analysere selskabsbeskatningen i EU harimidlertid siden da ændret sig på forskellige måder. Desuden er det mandat, somRådet gav Kommissionen vedr ørende denne undersøgelse,  bredere end det mandat,
som Kommissionen gav ekspertudvalget i 1990, idet der udtrykkeligt anmodes om
en analyse af de skattemæssige hindringer i det indre marked.
30(4) Den overordnede økonomiske ramme er ændret mærkba rt siden begyndelsen af
1990'erne. En bølge uden fortilfælde af internationale fusioner og erhvervelser,
den nye elektroniske handel og den øgede mobilitet af økonomiske faktorer
sammen med den stadig tilta gende udvikling af "skatte paradiser" har tilsammen
fundamentalt ændret baggrunden for EU-med lemsstaternes pålæggelse af skatter
på virksomhedsoverskud. Denne generelle globale udvikling er stadig i gang og er
særlig kraftig inden for det indre marked.
(5) Det mest iøjnefaldende er, at det indr e marked endnu ikke var oprettet i 1990. Det
samme gælder Den Økonomiske og  Monetære Union. Begge disse
udviklingsforløb øver indflydelse på, hvor ledes EU-selskabsskattesystemernes
funktionsmåde skal vurderes.  I takt med, at den økonomiske  integration i det indre
marked skred frem, vedblev de økono miske, teknologiske og institutionelle
hindringer for den grænseoverskridende samhandel med at aftage. Samtidig blevbeskatningssystemerne kun gradvis tilp asset denne proces. Mønstret i de
internationale investeringer vil derfor sandsynligvis blive stadig mere følsomt overfor grænseoverskridende fors kelle i selskabsskatteregl erne på en baggrund, der nu
er kendetegnet af fuld kapitalbevægelighed. Hertil kommer, at imens der er gjortbetydelige fremskridt med hensyn til afskaffelse af rækken af hindringer foroprettelsen af det indre marked (herunder den seneste aftale om statutten for Det
Europæiske Selskab), får de skattemæssige hindringe r for grænseoverskridende
aktiviteter i det indre marked stadigt større betydning. Disse elementer indeholdervigtige specifikke EU-dimensioner af se lskabsbeskatning, som ikke fandtes på
samme måde i 1990.
(6) EU's erhvervsliv arbejder nu i én  økonomisk zone, hvor der anvendes 15
forskellige selskabsskattesy stemer. Dette er ensbetyd ende med tab af økonomisk
effektivitet, giver anledning til specifikke efterlevelsesomkostninger og mangel pågennemsigtighed. Det indre marked og Den Økonomiske og Monetære Union har
også stor betydning for, hvorledes EU's virksomheder fungerer i Fællesskabet, og
indeholder et - tilsigtet - incitament til at skabe effektive fælleseuropæiskeerhvervsstrukturer. Dette skyldes, at EU -virksomhederne i stigende grad ikke
længere definerer én medlemsstat, men derimod hele  EU som deres
”hjemmemarked”. De deraf følgende strukturelle ændringer fører til en EU-dækkende reorganisering og centralisering af de erhvervsmæssige funktioner inden
for en gruppe af virksomheder, hvoraf mange tidligere var til stede i mange eller
endog alle medlemsstater. En sådan reorganisering kan opnås via interne
tilpasninger, fusioner og erhvervelser eller ved oprettelse af udenlandske filialer.Disse tendenser øver derefter indflydelse på beskatningen af disse selskaber. EU's
virksomheder hævder, at opfattelsen af EU som deres ”hjemmemarked” genereltikke modsvares af en skattemæssig realitet, således som det er tilfældet i USA foramerikanske virksomheder. Det er sålede s en bred vifte af retlige og økonomiske
faktorer, der definerer en specifik "EU-dimension" for analysen afselskabsbeskatningen.
EU-selskabsbeskatninge ns effektive niveau
31(7) I henseende til økonomisk effektivitet bør ska ttesystemerne ideelt være "neutrale",
for så vidt angår de økonomiske valg. In den for en sådan analytisk ramme bør
valget af en investering, dens finans iering eller dens geografiske placering
principielt ikke bestemmes af skattemæssi ge overvejelser. Under denne synsvinkel
og på en international baggrund bør en sartede investeringer ikke mødes med
markant forskellige konkrete skatteniveauer alene som følge af deres placering i
det ene eller det andet land. Forskelle i selskabsbeskat ningens effektive niveauer
kan rent faktisk indebære  en velfærdsomkostning, fordi den økonomiske aktivitet
måske ikke udøves af producenten med de laveste omkostninger på det sted, hvor
de lokale omkostninger (før skat) er lavest. Hvis forskellene i skattesystemernefavoriserer én geografisk beliggenhed eller producent frem for en anden, kan
varerne fremstilles til højere omkostninger før skat. Størrelsen af disseskatteforskelle og -spredninger fo rtjener derfor særlig opmærksomhed.
(8) En fuldstændig vurdering af velfærdstabet som følge af forskelle i de effektive
selskabsskattesatser ville imidlertid kræve en bredere analyse, hvor der blev taget
hensyn til eksistensen af andre skatte r og andre økonomiske parametre og til
nationale præferencer med hensyn til ret og rimelighed og levering af offentligegoder. I den udstrækning der på fo rhånd findes fordrejninger og/eller
imperfektioner i markedsøkonomien (såkal dte "markedsfejl"), kan skatterne
endvidere anvendes til at overvælte disse eksterne omkostninger (f.eks. forurening)
på virksomhederne, hvorved den økonomis ke effektivitet forstærkes. Det er
umuligt nøjagtigt at kvantificere, hvor st ore skatteforskelle der er nødvendige for
at korrigere eller afbøde markedsfejl. Det ka n dog siges, at jo større skatteforskelle
der er tale om, desto større skal marked sfejlen være, hvis et effektivitetstab og et
velfærdstab skal undgås. Det skal unde rstreges, at der ikke som led i denne
undersøgelse er gjort noget forsøg på at  kvantificere eventue lle effektivitetstab
eller velfærdstab, som kan tilskrives eksisterende forskelle i de effektiveselskabsskattesatser i Den Europæiske Union.
(9) Hvorom alting er, indebærer beskatningen i sidste ende et politisk valg og kan
være udtryk for en afvejning af rent  økonomisk effektivitet og andre legitime
nationale policy mål og præferencer. De suden skal der på en EU-baggrund ved
vurderingen af forskelle i de effektive skattesatser fra medlemsstat til medlemsstattages hensyn til subsidiaritetsprincippet og medlemsstaternes kompetencer påbeskatningsområdet.
(10) Analysen af niveauforskellene i EU's ef fektive selskabsbeskatningsniveau har to
formål. For det første giver den en sa mmenfattende oversigt over det overordnede
relative incitament (eller hæmmende virkning), som det enkelte landsskattelovgivning indebærer for lysten til foretage forskellige typer investeringerhjemme eller i en anden EU-medlemsstat. Fo r det andet fastlægger den de vigtigste
beskatningselementer, som øve r indflydelse på den effektive skattebyrde, dvs. den
vægt, som hvert af skatteordningernes vi gtigste elementer har i den effektive
skattebyrde.
(11) Analysen omfatter ikke de virkninger , som beskatningen har på de konkrete
økonomiske beslutninger. Skønt empirisk e undersøgelser viser, at der er en
32korrelation mellem beskatning og beslutninger om geogra fisk placering, er der på
grund af svaghederne ved de eksisterende  metoder og disses begrænsninger, som
følge af mangel på data, blevet anlagt det synspunkt, at ingen af de eksisterende
metoder med fordel kunne ha ve været benyttet som led i denne undersøgelse uden
at udvide arbejdets dækningsområde væsentligt.
(12) Beskatning er naturligvis kun én af de faktorer, der bestemmer investerings- og
finansieringsbeslutninger. Blandt de øvrige vigtige faktorer, der bestemmer
investeringsadfærden, kan fremhæves de  økonomiske infrastrukturers eksistens og
kvalitet, adgangen til kvalificeret arbejdskraft og de kort og mellemlange udsigterpå forskellige markeder og i forskellige lande. Også den geografiske adgang tilmarkeder, transportomkostninger, miljøstandarder, lønniveau, socialesikringssystemer og regeringens overordnede holdning spiller en vigtig rolle.Hvilke af disse faktorer der relativt set er de vigtigste, afhænger i høj grad af den
enkelte type investerings beslutning. Ikke desto mindre vil mønstret i de
internationale investeringer sandsynlig i stigende grad blive følsomt over forgrænseoverskridende forskelle i selska bsskattereglerne i takt med, at den
økonomiske integration i EU skrider frem i sammenhæng med Den Økonomiske
og Monetære Union og det indre marked, i et miljø kendetegnet af fuldbevægelighed for kapitalen.
(13) Undersøgelsen indeholder overslag over de  effektive selskabsskattesatser for
indenlandske og grænseoverskridende inve steringer i de 15 EU-lande (samt i visse
tilfælde USA og Canada) på grundlag af de  beskatningssystemer, der var i kraft i
1999. Desuden indeholder den overslag over de  effektive selskabsskattesatser for
de indenlandske investeringer i EU 's medlemsstater i 2001. På baggrund af
strukturen i og omfanget af den tysk e skattereform, der blev vedtaget i 2000,
foretages der en særskilt analyse af virkningerne af denne reform pr. 1. januar2001. Beregningerne omfatter især selskab sskatterne i de enke lte lande, men også
virkningerne af personskatterne på udb ytter, renter og kapitalgevinster.
(14) De hyppigst anvendte indikatorer til anal yse af beskatningens indvirkning på
investeringsadfærden er baseret på fremadskuende metoder, der gør internationalesammenligninger mulige og er særligt skræddersyet til at indikere det overordnedemønster af investeringsincitamenter, som kan tilskrives forskellige nationaleskattelovgivninger, og på de  mest relevante skatteelementer, som øver indflydelse
på den effektive skattebyrde. I denne undersøgelse bygger størstedelen af
beregningen af den effektive selskabssk attebyrde på en metode, der omfatter en
beregning af den effektive skattebyrde for et hypotetisk fremtidigt
investeringsprojekt inden for fremstillingsvirksomhed. Rent teknisk baseresanalysen på en revideret og udvidet ud gave af den såkaldte King & Fullerton-
approach udarbejdet af Devereux og Griffith (1998). Denne beregning suppleres
med data hidrørende fra anvendelsen af "European Tax Analyser"-modellen, som
baseres på den modelf irmametode, der er udarbejdet af Mannheims Universitet og
ZEW (1999). Da de enkelte  metoder baseres på forskellige hypoteser og
restriktioner, gør en sammenligning af resultaterne af disse metoder det muligt atefterprøve og om muligt be kræfte de genere lle trends, som beregningerne munder
ud i.
33(15) Resultaterne af anvendelse n af disse metoder afhænger i høj grad af de
forudsætninger, der ligger til grund for fastlæggelsen af så vel den hypotetiske
investering med hensyn til aktiver og finansiering eller virksomhedens fremtidigeadfærd over tiden med hensyn til samlede  kontante indtægter og udgifter samt
aktiver og passiver som den økonomiske  ramme. Med hensyn til den økonomiske
ramme er realrentens størrelse et afgørende element. De eksisterendeundersøgelser baseret på di sse metoder forudsætter forskellige hypoteser med
hensyn til den økonomiske ramme og fa stlæggelsen af investeringen. I
nærværende undersøgelse er de effektiv e skattesatser i lighed med Ruding-
rapporten beregnet på grundlag af et givet afkast efter skat, medens den effektive
skattesats i andre undersøgelser
1 er beregnet på grundlag af et givet afkast før skat.
Forskelle i de forudsætninger, der ligge r til grund for den hypotetiske investering
og den økonomiske ramme, ka n føre til noget forskellige talmæssige resultater.
(16) Disse modeller gør det af metodemæssige årsager ikke muligt ved beregningen at
tage hensyn til alle de relevante særtræk, der knytter sig til de forskelligebeskatningssystemers eksistens og funkti onsmåde. Eksempelvis er virkningerne af
at konsolidere overskud og underskud i hele  EU ikke medtaget, fordi modellen
forudsætter, at alle investeringer er profitable. Det har heller ikke været muligt atkvantificere eller medtage efterlevelsesomkostninger. De vigtigste kendetegn ibeskatningssystemerne såsom satserne, samt vigtig elementer ibeskatningsgrundlaget og i selve ska ttesystemerne er imid lertid medtaget.
Resultaterne skal derfor forstås som en sammenfatning og kvantificering afskattesystemets vigtigste særtræk.
(17) De effektive skattesatser kan beregnes fo r en såkaldt "marginal" investering (hvor
afkastet efter skat er lig med den alternative markedsrente) eller for et"inframarginalt" investeringsprojekt (dvs . et projekt, der giver en yderligere
fortjeneste). I denne undersøgelse er der både foretaget en analyse af de marginaleog de inframarginale (gennemsnitlige) effektive selskabsskatteindikatorer. Disseafspejler forskellige hypoteser ve drørende den under liggende metode,
investeringens indenlands ke eller internationale geografiske placering,
investeringens eller det pågældende selskabs rentabilitet og virksomhedernesstørrelse og adfærd. Beregningerne er suppleret med en "følsomhedsanalyse",
hvorved de forskellige hypotesers indvi rkning på resultaterne efterprøves.
(18) Meningen med den brede vifte af beregnede data er ikke at fremlægge "universelt
gyldige værdier" om den effektive skattebyrde i forskellige lande, men snarere at
fremlægge indikatorer - eller illustrere indbyrdes forhold - i en række relevantesituationer. Rent faktisk afhænger de effektive skattesatser i en bestemtmedlemsstat af særtrækkene ved det pågældende specifi kke investeringsprojekt og
den benyttede metode.
                                                
1Der kan f.eks. henvises til: Baker & McKenzie, Survey of the Effective Tax Burden in the EU,
Amsterdam, 1999 og 2001.
34(19) Det er dog på grundlag af resultatern e muligt at drage en række generelle
konklusioner vedrørende så vel forskelle i de effektive skattebyrder som
fastlæggelse af de mest relevante beskatningselement er, der øver indflydelse på
disse skattebyrder. Det kan derfor fo rklares, hvorledes medlemsstaternes
skatteordninger skaber incitamenter til at allokere ressourcer. Et slående træk vedden kvantitative analyse er, at de re levante konklusioner og fortolkninger er
forholdsvis konstante over hele spek tret af forskellige situationer.
(20) Med hensyn til indenlandske investeringer viser analysen vedrørende 1999, at der
er betydelig variation i den effektive skattebyrde, som investorer med hjemsted i
de forskellige EU-medlemsstater står over for, alt efter investeringstypen ogfinansieringen deraf. Medlemsstaternes skattelove har imidlertid tendens til atfremme de samme investeringsformer med hensyn til aktiver ogfinansieringskilder. Intervallet for forskellene i de nationale effektiveselskabsskattesatser, dersom personbeskatningen lades ude af betragtning, er på ca.
37 point, når der er tale om en marginal  investering (mellem -4,1% og 33,2%), og
på ca. 30 point, når der er tale om mere  profitable invester inger (mellem 10,5% og
39,1%, når den hypotetiske investeringsmetode anve ndes, og mellem 8,3% og
39,7%, når "Tax Analyser"-modellen anvendes). Når personbeskatningeninddrages, forhøjes de effektive ska ttebyrder og de konstaterede forskelle
væsentligt. Analysen viser desuden, at de analyserede beskatningssystemer ipraktisk taget alle situationer har tendens til at fremme investeringer i immaterielleaktiver og maskiner, og at gæld er den mest skatteeffektive finansieringskilde.
En undersøgelse, som Baker og McKenzie  for nylig foretog under forskellige
hypoteser vedrørende den økonomiske ba ggrund og de anvendte skattelove, viser,
at intervallet i den økonomis ke situation, som har mest  til fælles med den, der
benyttes i nærværende undersøgelse (afkast fø r skat på 6% mod et afkast efter skat
på 5% i Kommissionens undersøgelse), er på 32 point i tilfældet med en marginal
investering (fra 4,9% til 36,8%). Fast sættes afkastet før skat til 10%
(udgangssituationen i "Baker og McKenzie "-beregningen), er intervallet på 23
point (fra 6,8 til 30,1). Denne undersøgelse vise r også, at den mest skatteeffektive
finansieringsmetode er gæld, og at beskatningssystemerne har tendens til atfavorisere investeringer i immaterielle aktiver og maskiner.
(21) Forskellene i effektiv skattebyrde mellem medlemsstaterne kan være betydelige af
to årsager. For det første kan forskelle i de effektive skattesatser, der skal betales
af virksomheder, som er beliggende i fo rskellige lande, men konkurrerer på det
samme marked, påvirke deres interna tionale konkurrenceevne: to forskellige
virksomheder, der konkurrerer på de t samme marked, kan underlægges to
forskellige skattesatser. For det andet kan forskelle i de effektive skattesatser, derbenyttes af landene, øve indflydelse på den geografiske placering af individuelle
aktiviteter, hvis de multilate rale selskaber kun underlægge s skattesatsen i det land,
hvor aktiviteten finder st ed. Dette kan enten finde sted som følge af
bestemmelserne i internationale skattelove, eksempelvis når hjemtagelsen afgevinster via udbyttebetalinger fra et datterselskab til et moderselskab ikke fører tilnogen yderligere beskatning, fordi udbyttet er fritaget, eller som følge afskatteplanlægning. Et multinationalt selskab kan derfor møde forskellige
35skattesatser alt efter, hvor dets aktiviteter er be liggende. Som tidligere nævnt
baseres dette økonomiske ræs onnement på rent skatte mæssige betragtninger og
kan ikke i sig selv forklare vi rksomhedernes faktiske adfærd.
(22) Spredningen over hele EU kan naturligvis ikke forklare s med ét særtræk ved det
nationale beskatningssystem. Analysen af generelle systemer har imidlertid entendens til at vise, at de forskellige nati onale nominelle ska ttesatser (lovbestemte
skattesatser, ekstraskatter og lokale skatter) - når de præferentielle skatteordningerlades ude af betragtning - kan forklare mange af forskellene i de effektiveselskabsskattesatser. Selv om skatteordningerne er udformet som mere ellermindre integrerede systemer (som hovedregel  synes høje skattesa tser at modsvares
af et snævrere beskatningsgrundlag og omvendt), har forskelle ne i skattesatserne
tendens til at opveje fors kellene i beskatningsgr undlagene. Den kvantitative
analyse viser også, at satsernes relative væ gt ved fastlæggelsen af virksomhedernes
effektive skattebyrde stiger, når investeringens rentabilitet stiger, og at et laverebeskatningsgrundlags udlignende virkninger på  de effektive skattesatser derfor har
tendens til at forsvinde, når rentabiliteten stiger. Den af Baker og McKenzieforetagne undersøgelse mundede ud i de n konklusion, at beskatningsgrundlagets
sammensætning som hovedregel ikke øver større indflydelse på den effektive
skattebyrde, og at skattesatsens størrelse er den afgørende faktor for forskellen iskattebyrden.
(23) Med hensyn til grænseoverskridende investeringer viser resultaterne vedrørende
1999 variationer i den måde, hvorpå hvert enkelt land be handler investeringer i
eller fra andre lande. Det er således helt afgørende for den effektive skattebyrde
for et moderselskabs datterselskab i et givet land, hvor det pågældende
datterselskab er beliggende. Ud fra de forudsætninger, der benyttes i denne
undersøgelse, kan intervallet for de effe ktive skattebyrder for datterselskaber
beliggende i forskellige værtslande stige til over 30 point uanset datterselskabetsfinansieringsmetode. Dette giver virksomhederne et incitament til at vælge denmest skattebegunstigede placering af deres investering, og denne beliggenhedbehøver ikke at være den gunstigste placer ing, hvis der ikke fandtes nogen skatter.
Tilsvarende står datterselskaber, der opere rer i et givet land, over for forskellige
effektive skattebyrder alt efter, hvor dere s moderselskab er beliggende. Selv i dette
tilfælde kan intervallet nå op på over 30 point.
36(24) Analysen af den effektive skattebyrde fo r grænseoverskridende investering giver
også et indtryk af den inte rnationale beskatnings alloke ringseffekter ved at vise i
hvilken udstrækning den skattemæssige  behandling af grænseoverskridende
investeringer giver incitamenter til at foretage grænseoverskridende i modsætningtil indenlandske investeringer. Dat aene viser, at udgående og indgående
investeringer gennemsnitligt for EU beskattes hårdere end i øvrigt identiskeindenlandske investeringer, og at de yd erligere komponenter, der knytter sig til det
grænseoverskridende system, derfor forøger de effektive skattesatser forinvesteringer en del.
(25) Men i den udstrækning virksomhederne er frit stillet med hensyn til at vælge den
mest skattebegunstigede finansieringsform, fungerer det internationale
skattesystem på en sådan måde, at udenlandske multinationale selskaber, dervirker i et værtsland, sandsynligvis vil ko mme til at stå over for en lavere effektiv
skattebyrde end de indenlandske virk somheder. Dette synes endog at være
tilfældet, hvis behandlingen af de multinationa le selskaber sa mmenholdes med den
gunstigere indenlandske behandling,  der indrømmes små og mellemstore
virksomheder.
(26) De spredninger mellem de effektive skattesatser, der er konstateret i den
internationale analyse, kan tilskrives et kompliceret samvirke mellem forskelligeskatteordninger og skyldes ikke kun ét sæ rtræk ved beskatning en. Ligesom det var
tilfældet for de indenlandske  investeringers vedkommend e, har analysen imidlertid
tendens til at vise, at de n mest relevante beskatni ngskomponent, der giver et
incitament til at foretage en grænseoverskridende placering og vælge en bestemtfinansieringsform, er den generelle nominelle skattesats. Denne sats er somhovedregel et vigtigt beskatningselement, nå r det drejer sig om via beskatningen atSelskabsskattesatser 1999 - Lovbestemt sats og faktisk gennemsnit ved afkast før skat på  20% & 40%
0,00%5,00%10,00%15,00%20,00%25,00%30,00%35,00%40,00%45,00%50,00%
Irland
Finland
SverigeUK
Danmark
Østrig
NederlandeneSpanien
Portugal
Luxembourg
Frankrig
GrækenlandBelgienItalien
TysklandEATR @ 20%
EATR @ 40%
Lovmæssig sats
37anspore til anvendelse af bestemte finansieringskilder og vælge særlige
geografiske placeringer. Beskatningsgrundlag et har imidlertid en større betydning i
visse situationer, hvor et land ek sempelvis anvender særlig gunstige
afskrivningsregler.
(27) Det er værd at bemærke, at der ove r hele viften af indenlandske og
grænseoverskridende indikatorer, de r viser den effektive skattebyrde på
selskabsplan, er en bemærkelsesvær dig konsistens, for så vidt angår
medlemsstaternes relative stilling, navnlig i intervallets øvre og nedre del. Somhovedregel udviser Tyskland og Frankrig de  højeste skattebyrder, medens Irland,
Sverige og Finland generelt befinder sig i intervallets nedre del. Kun Italiensplacering ændres markant, når investeringe ns rentabilitet ændres. Som følge af det
”dual” indkomstsystem ydes der rent fa ktisk støtte til marginale investeringer,
medens der pålægges mere re ntable investeringer en fak tisk skattebyrde, der ligger
i midten af intervallet.
(28) Hvis den indenlandske analyse ajourføres for at tage hensyn til
beskatningsordningerne i 2001, er det overo rdnede billede st ort set uændret i
forhold til 1999. Som følge af et møns ter af generelt af tagende nominelle
skattesatser (om end med forholdsvis små nedsættelser undtagen for Tysklands
vedkommende) blev der imidlertid i en række lande indrømmet mere rentableinvesteringer nedsættelser af de effektive skattesatser. Som følge deraf faldtvariationsintervallet for de indenlandske effektive skattesatser for en mere rentabelinvestering fra 30 til 26 procentpoint.
(29) Den tyske skattereform, der trådte i kr aft den 1.1.2001, er en vigtig reform, som er
ensbetydende med en mærkbar nedsættelse af selskabs- og i ndkomstskattesatserne,
til dels finansieret ved udvide lse af beskatningsgrundlaget, herunder en afskaffelse
af ”split-rate” systemet og skattegodtgørelsessystemet. På trods af disse ændringerhar den tyske skattereform  imidlertid kun lille betydni ng for Tysklands relative
placering på EU's landerækkefølge, og både den samlede indenlandskeselskabsskattesats og den effektive skatte byrde er fortsat blandt de højeste i EU.
(30) En simulering af de virkninger, som en hypotetisk harmonisering af visse særtræk
ved beskatningssystemerne isoleret set ha r på de effektive skattesatser, viser
følgende:
En indførelse af en fælles lovbestemt ska ttesats i EU ville ha ve stor betydning ved
at formindske spredningen - både mellem moderselskaber og mellem
datterselskaber - i de marginale og gennemsnitlige effektive skattesatser i EU-
landene. I den udstrækning beskatningen har betydning, vil et sådant scenario
sandsynligvis i en vis udstrækning reduc ere ineffektiviteten i den geografiske
placering inden for EU.
Til sammenligning ville intet andet scenario ville have en sådan virkning.
Eksempelvis har en indførelse af et fæ lles beskatningsgrundlag eller et system
bestående i en anvendelse af  definitionen af hjemstaten s beskatningsgrundlag på et
38multinationalt selskabs udbytte overalt i EU tendens til at øge spredningen i de
effektive skattesatser, hvis de generelle nominelle skattesatser holdes på etkonstant niveau.
Desuden skal der fremsættes to bemærkninger til disse resultater vedrørende et
fælles beskatningsgrundlag. For det første gør de anvendte metoder det ikke muligt
at tage hensyn til alle beskatningsgrundlagenes el ementer. Dog omfatter "Tax
Analyser"-modellen, hvis resultater ligner resultaterne af simuleringerne af dehypotetiske investeringer, et større an tal af beskatningsgrundlagenes elementer.
For det andet kan der ikke på grundlag af  de i denne rapport benyttede metoder
udarbejdes modeller for de fordele, såsom underskudskonsolidering ogforenklinger vedrørende interne afregnings priser, der ville opstå under en approach
baseret på enten et fælles konsolid eret beskatningsgrundlag eller et
hjemstatsbeskatningsgrundlag.
Det skal understreges, at disse resultater er  baseret på en statisk analyse og ikke
kan omfatte de dynamiske effekter og r eaktioner, der fremkaldes af en isoleret
harmonisering af bestemte særtræk ved beskatningen.
(31) De potentielle fordrejninger af ressourcea llokeringen, der er omhandlet i analysen
af de grænseoverskridende investeringer,  viser, at virksomhederne kan have et
incitament til at ændre deres adfærd for at minimere deres global skattebyrde.Undersøgelsen omfatter derfor nogle stiliserede eksempler påskatteoptimeringsstrategier for virksomheder via en mellemliggende finansieltselskab med hovedvægten lagt på de sandsynlige virkninger af en afskaffelse af
disse skattereducerende fina nsieringsstrukturer. En afsk affelse af disse muligheder
for skatteoptimering vil imidlertid ikke i sig selv bidrage til at løse problemet medskattebegrundet fejlallokering af ressourcer . Da den vigtigste skattemæssige årsag
til forskelle mellem de effektive skattesatser er den generelle nationale skattesats,vil virksomheder beliggende i højskatte lande kunne skaffe sig kompensation for
afskaffelsen af disse finansielle mellemled ved at gøre større brug af forskelle i degenerelle skattesatser og strukturere dere s investeringer med det formål at drage
fordel af lavere satser.
Skattemæssige hindringer for grænseoverskr idende økonomiske aktiviteter i det
indre marked
(32) I Rådets mandat anmodes der tillige om ”en analyse [af de] resterende
skattemæssige hindringer for  grænse overskridende økonomiske aktivitet i det
indre marked” og om en identifikation af ”de vigtigste skattemæssigebestemmelser, som kan hæ mme grænseoverskridende økonomiske aktivitet i det
indre marked”. Af denne årsag fokuserer  nærværende undersøgelse på den ekstra
skat eller de efterlevelsesbyrder, der pålægges virksomhederne som følge aferhvervsudøvelse i mere end én medlemsstat, og som derfor udgør en hindring for
grænseoverskridende handel, et ablering og investeringer.
(33) Den underliggende årsag til disse ekstra  skatte- og efterlevelsesbyrder er
eksistensen i det indre marked af 15 særskilte skattesystemer. Først og fremmest
39har det forhold, at hver medlemsstat udgør et særskilt skatteområde, en række
konsekvenser, navnlig følgende:
/g183 Virksomhederne forpligtes til at all okere indkomst til hver jurisdiktion på et
"arms længde" grundlag ved separat regnskabsføring, dvs. baseret på de
enkelte transaktioner.
/g183 Medlemsstaterne er uvillige til at i ndrømme fradrag for underskud, der
påløber for koncernforbundne selskabe r, hvis indkomst falder uden for
dækningsområdet for deres beskatningsrettigheder.
/g183 Grænseoverskridende reorganiseringer, der fører til tab af
beskatningsrettigheder for en medlemsstat, vil sandsynligvis give anledning
til beskatning af kapitalgevinster og andre belastninger.
/g183 Indbyrdes uoverensstemmende beskat ningsrettigheder kan medføre
dobbeltbeskatning.
(34) Desuden har hver medlemsstat sit eget regelsæt, navnlig love og sædvaner
vedrørende finansbogføring, regler fo r fastlæggelse af skattepligtig indkomst,
ordninger for opkrævning og forvaltnin g af skatteforhold samt eget net af
skatteaftaler. Det nødvendige i at efterleve et uhyre stort antal forskellige regler er
ensbetydende med store efterlevelsesomkostninger og udgør i sig selv en vigtighindring for grænseoverskridende økonomisk aktivitet. De omkostninger og risici,
der knytter sig til en efterlevelse af mere end ét system, kan navnlig afskrække småog mellemstore virksomheder fra at give sig i kast med grænseoverskridendeaktiviteter.
(35) Disse grundlæggende problemer hæmme r den grænseoverskridende økonomiske
aktivitet i det indre marked og øver ne gativ indflydelse på de europæiske
virksomheders konkurrenceevne. Udtrykt økono misk kan de føre til en tab af EU
velfærd. Den forestående udvidelse af EU  gør det blot endnu mere hastende at
finde egnede løsninger.
(36) I en vis udstrækning afspejler de probl emer, som EU står over for, generelle
vanskeligheder ved at beskatte internationale aktiviteter, og OECD's (og denneorganisations forløberes) arbejde har da nnet grundlag for et omfattende net af
overvejende bilaterale dobbeltbeskatnin gsaftaler mellem me dlemsstaterne. OECD
har også offentliggjort vejledninger vedrørende en række internationaleskattespørgsmål, navnlig anvendelse af metoder med interne afregningspriser ogdokumentationskrav. Desuden har EU selv taget adsk illige initiativer med det
formål at afskaffe skattemæssige hindr inger for grænseoverskridende samarbejde
og aktivitet: direktiv 90/434 ("fusionsdirektiv et"), som sikrer udsættelse af skatten
i forbindelse med grænseoverskriden de reorganisering, direktiv 90/435
("moder/datterselskabs-direktivet") , som afskaffer dobbeltbeskatning af
grænseoverskridende udbyttebetalinger mellem moderselskaber og datterselskaber,og voldgiftskonventionen (90/436), som omfa tter en procedure for tvistbilæggelse
40på området for interne afregningspriser. Selv om disse instrumenter i en vis
udstrækning afhjælper hindringerne for gr ænseoverskridende aktiviteter, giver de
ikke en løsning, der holder trit med den tiltagende integration i det indre marked.
(37) Et grundlæggende ønske blandt de virksomh eder, der virker i det indre marked, er
en afskaffelse af de skattemæssige  hindringer for indkomststrømme mellem
forbundne virksomheder. I moder/datterselsk abs-direktivet afskaffes kildeskat af
udbyttebetalinger mellem fo rbundne virksomheder i forskellige medlemsstater.
Dets effektivitet formindskes dog af det forhold, at det ikke dækker alle
virksomheder, der er underkastet selskabssk at, og kun finder anvendelse på direkte
andele på 25% eller derover.
(38) Der er - uafhængigt af direktivet - det yderligere problem, at visse
selskabsskattesystemer har en indbygget skævtrækning til fordel for indenlandskeinvesteringer. Eksempelvis indrømmes de r under de skattegodtgørelsessystemer,
der anvendes i en række medlemsstater, fuldt skattepligtige aktionærer (fysiske
personer eller selskaber) en skattele mpelse for den skat, der betales på
virksomhedsplan; denne lempelse indrømmes normalt ikke begrænset
skattepligtige aktionærer, og indrømmes i almindelighed heller ikke i forbindelsemed udenlandske udbytter. De r er al mulig grund til at an tage, at sådanne systemer
udgør en alvorlig hindring for grænseove rskridende fusioner i EU og kan øve
indflydelse på de dermed forbundne erhve rvsmæssige beslutninger (f.eks. den
geografiske placering af selskabets hovedsæde).
(39) Betalingen af renter og royalties melle m forbundne virksomheder i forskellige
medlemsstater underkastes ofte stadig k ildeskat, der konkret skaber situationer
med dobbeltbeskatning. Kommissi onen har allerede fremsa t forslag til et direktiv
herom [KOM(1998)67], og det forventes, at  dette forslag vil blive vedtaget i
sammenhæng med "skattepakken".
(40) Ud over hindringerne for indkomststrømme kan omstrukturering af virksomheder
også blive påvirket af engangsomkostninger med mere direkte tilknytning til selveomstruktureringen. De skatte omkostninger i form af skat af kapitalgevinster og
forskellige overførselsskatter (”transfer taxes”), der følger af grænseoverskridendefusioner, erhvervelser og interne reorganiseringer, er ofte prohibitivt høje ogtvinger virksomhederne til at vælge st rukturer, der ikke er økonomisk optimale.
Sådanne hindringer er navnlig til ulempe for eksisterende virksomheder i EU, fordivirksomheder fra tredjelande som nytilkomne generelt vil have bedre
forudsætninger for at etablere de n mest hensigtsmæssige struktur.
(41) Ifølge fusionsdirektivet indrømmes der i en række situationer en udsættelse af
beskatningen af kapitalgevinster. En række problemer står dog tilbage:
/g183 For det første er ikke alle situationer dækket. Ligesom for
moder/datterselskabs-direktivets ve dkommende gælder det ikke for alle
virksomheder, som underkastes selskab sskat. Det dækker ikke alle typer
skattemæssige belastninger (f.eks. overførselsskatter), der kan blive aktuelle
41efter en omstrukturering. Desuden dække r det ikke alle typer foranstaltninger,
der kan inddrages i en omstrukturering,  f.eks. centralisering af produktionen
eller andre aktiviteter. Endvidere kan omdannelse af eksisterende aktiviteter
(datterselskaber) til filialer bringe den fremtidige absorption af skattemæssigeunderskud, som blev kumuleret før omdannelsen, i fare.
/g183 For det andet begrænses nytten af direk tivet af det forhold, at der ikke i
øjeblikket findes nogen selskabsretlig EU-ramme for grænseoverskridende
fusioner. Virksomhederne er derfor nød til at udveksle (ombytte) aktier eller
overføre (tilføre) aktiver. Den seneste aftale om statutten for Det EuropæiskeSelskab vil ændre denne situation i én henseende og med virkning fra 2004
gøre det muligt for virksomheder at fusionere i en ny retlig struktur.
/g183 For det tredje er direktivets gennemførel se stærkt uensartet fra medlemsstat til
medlemsstat. Selv om såda nne forskelle i en vis udstrækning er indbygget i
det retlige instrument, som et "direktiv" udgør, afdækker undersøgelsenbetydelige forskelle, som undergraver direktivets overordnede mål. Navnlig
har medlemsstaterne ved direktivet s gennemførelse fa stsat forskellige
betingelser for den skatteudsættelse, der er fastsat i direktivet, med henblik påat forhindre skatteunddragelse, hvorved de i nogle tilfælde i vid udstrækning
begrænser direktivets anve ndelsesområde og efterlad er situationer med uløst
dobbeltbeskatning.
(42) Undersøgelsen identificerer særlige vans keligheder vedrørende kompensation for
grænseoverskridende underskud, der i et erhve rvsmæssigt perspektiv er en af de
vigtigste hindringer for grænseoverskr idende økonomisk aktivitet. De nuværende
regler i medlemsstaterne tillader i a lmindelighed kun fradrag for underskud i
udenlandske faste driftssteder, me n ikke udligning af underskud for
datterselskaber, der hører til samme koncer n, men er beliggende i forskellige EU-
lande. Hvis der indrømmes underskudskom pensation, foregår den ofte kun på
moderselskabets niveau eller udsætte s i forhold til indenlandske underskud
(hvilket indebærer høje rent eudgifter). De forskelle, de r findes i medlemsstaternes
indenlandske ordninger for underskudskom pensation, øver også indflydelse på
erhvervslivets beslutninger.
(43) De aktuelle ordninger for tabskompens ation indebærer en risiko for økonomisk
dobbeltbeskatning, hvor tabene ikke kan absorberes lokalt. Denne situation giver
et incitament til indenlandske investeringer og investeringer i de størremedlemsstater.
(44) På området for interne afregningspriser er de skattemæssige problemer i
forbindelse med den grænse overskridende økonomiske ak tivitet i det indre marked
i de seneste år taget til og de tiltager fortsat. Problemerne omfatter navnlig højeefterlevelsesomkostninger og poten tiel dobbeltbeskatning af koncerninterne
transaktioner. Ifølge erhverv slivets repræsentanter er det et problem, at de interne
afregningspriser, der beregnes af skatte mæssige årsager, ofte ikke længere har
nogen underliggende forretningsmæssig be grundelse i det indre marked. Navnlig
er det en tiltagende praksis blandt større  virksomheder i den koncerninterne handel
42i EU at fastlægge standardiserede interne "euro" afregningspriser for halvfabrikata,
uanset hvilket produktionsanlæg i nden for koncernen varerne købes fra.
(45) Der er også en tendens blandt medlem sstaterne, der frygter manipulation af de
interne afregningspriser, til at kræve stadig mere byrdefuld dokumentation for deinterne afregningspriser. Desuden bliver anvendelsen af de forskellige metoder tilfastlæggelse af den "korrekte" interne a fregningspris (dvs. "arms længde" prisen)
for en given koncernintern transak tion stadig mere kompliceret og
udgiftskrævende. Nye teknologier og erhvervsst rukturer (der bl.a. indebærer, at der
lægges større vægt på de immaterielle  aktiver) skaber voksende vanskeligheder
ved at fastlægge de samme nlignelige ukontrollerede tran saktioner, som ofte er
nødvendige til fastlæggelse af arms læng deprisen. Desuden er der betydelige
divergenser fra medlemsstat til medlemsstat i den detaljerede anvendelse afmetoderne for fastsættelse af interne afregningspriser. Det samme gælder deresimplementering af de relevante OECD-retningslinjer. Virksomhederne i EUsvæver derfor i usikkerhed med hensyn til, om deres interne afregningspriser vilblive accepteret af skatteadministrati onerne under en efterfølgende revision.
Undersøgelsen viser, at disse vans keligheders samlede virkning for
virksomhederne kan være en følelig forhøjelse af efterlevelsesomkostningerne iforbindelse med internationale aktiviteter.
(46) Dobbeltbeskatning i forbindelse med fast sættelse af interne afregningspriser
optræder, når en medlemsstats skatteadminis tration ensidigt justerer den pris, som
en virksomhed har fastsat for en græn seoverskridende koncernintern transaktion,
uden at denne justering modsvares af en tilsvarende korrektion i den eller de andreberørte medlemsstater. Selv om fore spørgsler foretaget af Kommissionens
tjenestegrene i medlemsstaterne tyder på, at antallet af tvister om interneafregningspriser mellem medlemsstaterne er forholdsvis lille, berettes der i enundersøgelse af multinationale  selskaber offentliggjort af  revisionsfirmaet Ernst &
Young
2 om et betydeligt antal eksemple r på dobbeltbeskatning som følge af
justeringer af interne afregningspriser. Dette stemmer overens med henvendelserfra erhvervsrepræsentanter, der desude n klager over, at omkostningerne og
tidsforbruget i forbindelse med de nuværende procedurer  for tvistbilæggelse ofte
er for høje for virksomhederne, hvilket ha r det resultat, at det ofte er mindre
udgiftskrævende at acceptere dobbeltbes katningen. I den sammenhæng gives der i
denne undersøgelse udtryk for, at vol dgiftskonvention 90/436/EØF, hvormed det
er tilstræbt at sikre en bindende pro cedure for tvistbilæggelse, kun anvendes
sjældent, og at nogle af dens bestemmels er kan afskrække skatteyderne fra at tage
den i anvendelse.
(47) Kort fortalt drages der i undersøgelsen den konklusion, at samtidig med at der er
dokumentation for aggressiv fastsættelse af  interne afregningspriser fra nogle
selskabers side, gives der også udt ryk for ægte betænkeligheder på de
virksomheders vegne, der i god tro gør et forsøg på at efterleve de forskellige
                                                
2Ernst & Young Survey: Transfer pricing 1999 Global Survey: Practices, Perceptions, and Trends
for 2000 and beyond.
43landes komplicerede og ofte indbyrdes m odstridende regler for fastsættelse af
interne afregningspriser. Disse betænkeligheder er ved at blive det vigtigsteinternationale skattespørgsmål for virksomhederne.
(48) I undersøgelsen fastlægges det også, at  dobbeltbeskatningsaftaler er en potentiel
kilde til hindringer for og fordrejninge r af de grænseove rskridende økonomiske
aktiviteter i EU. Selv om EU's interne ne t af dobbeltbeskatningsaftaler stort set er
komplet, findes der stadig visse huller. De fleste aftaler inden for EU følger
OECD-modellen, men der er store forskelle mellem de forskellige aftalersudformning og fortolkning. Der kan og så nævnes eksempler på divergerende
anvendelse af aftalerne fra aftalepartne rnes side, som fører til dobbeltbeskatning
eller (dobbelt) ikke-beskatn ing. Erhvervsrepræsentant erne henviser desuden til de
stadig mere komplicerede aftalebestemmelser som kilde tilefterlevelsesomkostninger og uvish ed. Ydermere viser undersøgelsen, at
skatteaftalebestemmelser baseret på OECD-modellen, navnlig artikler om ikke-diskrimination, ikke er egnede til at  sikre overensstemmelse med EU-rettens
princip om ligebehandling. Desude n fører mangelen på koordination af
medlemsstaternes aftalepraksis over fo r tredjelande, eksempelvis vedrørende
begrænsning af aftale fordele (”limitation of benefits”), efter al sandsynlighed tilfordrejninger på og opsplitning af det indre marked.
(49) Desuden bemærkes det i undersøgelsen, at  visse beskatningsområder, som ikke
udgør en del af selskabsbeskatningen, alligevel kan medføre vigtige hindringer forden grænseoverskridende  økonomiske aktivitet i EU. Det gælder især
beskatningen af frynsegoder og aktieoptioner, tillægspensioner samt moms. Detskal bemærkes, at disse vanskelig heder sammen med hindringerne fra
selskabsbeskatningen har en kumulativ vi rkning for de berørte virksomheder. Med
hensyn til moms gælder dette især for små og mellemstore virksomheder, for hvisvedkommende de forskellige skattemæssige hindringer for grænseoverskridendeøkonomiske aktiviteter generelt er af samme karakter, me n som lider under
uforholdsmæssigt - og sommetider prohibitivt - høje efterlevelsesomkostninger forat overvinde disse.
Midler til at afhjælpe de skattemæssige hindringer i det indre marked
(50) Der findes i alt væsentligt to måder, der kan tages i anvendelse for at afhjælpe de
med selskabsskatten forbundne hindringer i det indre marked:
/g183 målrettede løsninger, der har til formål at afhjælpe enkeltstående hindringer
/g183 mere omfattende løsninger, der har til formål at rette op på de
underliggende årsager til hindringerne.
(51) En omfattende approach, hvorved EU's vi rksomheder får ét fælles konsolideret
beskatningsgrundlag for deres aktiviteter i EU, ville afhjælpe de fleste af de
skattemæssige hindringer for grænseov erskridende økonomisk aktivitet, som er
blevet fastlagt. En individuel (målrettet) approach vil i sig selv næppe sikre, at
44dette resultat opnås på en måde, der tåler sammenligni ng dermed. Desuden skal
det bemærkes, at samtlige forslag tydeligvis rejser en række tekniske spørgsmål,som det vil være nødvendigt at  analysere mere detaljeret.
(52) Uanset den grundlæggende approach for de  afhjælpende foranstaltninger skal det
bemærkes, at skatteyderne i mangel af politiske løsninger er blevet tvunget til at
søge tilflugt i en domstolsbehandling for at overvinde diskriminerende regler ogandre hindringer. De Europæiske Fælle sskabers Domstol har derfor udviklet en
omfattende retspraksis vedrør ende de nationale skattereglers forenelighed med
traktaten. De nationale domstole anmodes også i tiltagende omfang om at træffeafgørelser på dette område. Selv om De Europæiske Fællesskabers Domstol harydet et betydeligt bidrag til afskaffelsen af de skattemæssige hindringer forvirksomhederne, er det usandsynligt, at  fortolkningen af traktaten er nok til at
afhjælpe alle skattemæssi ge hindringer for de græn seoverskridende aktiviteter.
Desuden er De Europæiske Fællesskabers Domstols afgørelser begrænset til densærlige sag, der er indbragt for den, og kan derfor meget vel kun gælde for deindividuelle aspekter ved et mere generelt anligge nde. Det er overladt til
medlemsstaterne at føre De Europæiske Fællesskabs Domstols afgørelser ud ilivet, og disse undlader ofte at drage de  mere generelle konsekvenser deraf. Der
synes derfor at være god grund til at i ndføre en fællesskabsramme til udveksling af
synspunkter om virkningerne af vigtige afgørelser truffet af De Europæiske
Fællesskabers Domstol.
(53) Et vigtigt eksempel på det ovennævnte pr incip er problemet med skævtrækningen
til fordel for indenlandske investeringer i visse selskabsskattesystemer, navnligskattegodtgørelsessystemer, for hvis ve dkommende Domstolens retspraksis har en
særlig betydning. En række afgørelser af nyere dato, f.eks. i sagerne Safir ,
Verkooijen og Saint-Gobain , tyder på, at skattesystemer, der ”demotiverer” til
grænseoverskridende aktiviteter eller investeringer, kan stride mod traktatensbestemmelser om de grundlæggende friheds rettigheder. Sådanne afgørelser rejser
vigtige spørgsmål vedrøre nde udformningen af medlem sstaternes skattesystemer,
for hvis vedkommende en mere gennemgribende vejledning på EU-plan ville væreønskelig.
Målrettede afhjælpende foranstaltninger
(54) De forskellige problemer vedrørende den forskelligartede anvendelse af EU's
(såvel eksisterende som fremtidige) skattedirektiver fra medlemsstat til
medlemsstat kan afhjælpe s via en regelmæssig udveksling af "best practices"
og/eller en eller anden form for "peer review". Dette kan også gøre det muligt atudvikle en mere fælles forståelse af vig tige begreber i EU's selskabsbeskatning,
navnlig skatteunddragelse. Sikringen af en mere ensartet anvendelse af EU's
skattelovgivning er et vigtigt skridt  i bestræbelserne for at formindske
efterlevelsesomkostningerne og gøre EU's selskabsbeskatning mere effektiv.Samtidig vil behovet for rets tvister blive formindsket.
(55) De identificerede mangler ved fusionsdirektivet og moder/datterselskabs-direktivet
tyder på, at det er nødvendigt at ændre de pågældende direktiver. Kommissionen
45har allerede fremsat ændr ingsforslag til direktiverne , hvori det i alt væsentligt
foreslås, at deres anvendels esområde udvides til også at omfatte andre enheder, der
er undergivet selskabsbeskatning [KOM(93)293]. Derudover kunne en række
yderligere ændringer af direktivet og/eller en mere detaljeret vejledning i,hvorledes de pågældende  bestemmelser bør gennemføre s, være til stor hjælp, bl.a.
når det drejer sig om at afklare anvende lsesområdet for visse vigtige bestemmelser
i direktiverne, navnlig bestemmelserne om ska tteundgåelse og misbrug.
(56) For så vidt angår fusionsdirektivet, identificeres der i undersøgelsen tillige en
række andre områder, hvor yderlig ere ændringer ville lette den
grænseoverskridende omstrukturering. Inde n for det eksisterende direktivs logik
kunne det først undersøges, i hvilken uds trækning der kunne tages hensyn til
specifikke overførselsskatter (”transfer taxes”) som følge af grænseoverskridendeomstruktureringsaktiviteter (navnlig ve drørende fast ejendom). Dernæst kunne
direktivet gøres klarere, således at det slås fast, at tilfælde af økonomisk
dobbeltbeskatning bør undgås. Et eksempel  herpå kunne være at foreskrive, at
kapitalgevinster ved salg af aktier modtaget ved udveksling af aktier eller aktiverberegnes på grundlag af markedsværdien  på tidspunktet for udvekslingen, hvorved
problemet med de tidligere kumulerede "skj ulte reserver" løses uden øjeblikkelige
skattemæssige konsekvenser. En  mere radikal ændring af direktivet ville være at
udvide dets anvendelsesom råde, således at udløsni ngen af skattemæssige
belastninger udsættes, hvis aktiver flyttes til en anden medlemsstat, samtidig medat medlemsstaternes skattemæ ssige fordringer oprethol des. Moder/datterselskabs-
direktivet kan ændres, såle des at det både dækker dire kte og indirekte aktieposter
eller alternativt fastsætter en lavere minimal beholdningstærskel.
(57) Endelig skal det bemærkes, at aftalen for nylig om statutten for Det Europæiske
Selskab vil udgøre en selskabsretlig ramme for grænseoverskridende fusioner;mangelen på en såda n ramme har hidtil undergravet nytten af fusionsdirektivet.
(58) Med hensyn til grænseoverskridende  udligning af underskud fremsatte
Kommissionen i 1990 et direktivforslag [KOM(90)595], som skulle gøre det
muligt for moderselskaber at medregne underskud påløbet for faste driftssteder og
datterselskaber med hjemsted i en anden medlemsstat. Rådet vedtog ikke forslaget
og er holdt op med at drøfte det. En genn emgang af forslaget, foretaget som led i
denne undersøgelse tyder på, at der kan foretages en række tekniske ændringer i
forslaget. Eksempelvis kan det overvejes at beregne underskud ifølge
moderselskabets hjemlands regler frem for ifølge datterselskabets hjemlands
regler, således som det er fastsat i forslaget.
(59) Som et alternativ kunne et  lignende resultat ud fra virksomhedens synspunkt opnås
ved at udarbejde en ordning svarende til den danske ordning med"sambeskatning". Essensen i den danske ordning er, at en virksomhedskoncern
med dansk moderselskab under de danske arrangementer beskattes, som om den
var organiseret som en filialstruktur, således at Danmark beskatter koncernens
konsoliderede resultater. Fordelen ve d denne approach frem for Kommissionens
forslag består i den større  symmetri mellem beskatning af overskud og fradrag for
underskud.
46(60) Der findes en lang række foranstaltninge r, som kunne bidrage til at afhjælpe de
forskellige problemer med interne afre gningspriser. Den konkrete anvendelse af
voldgiftskonventionen kan givetvis forb edres, og dens bestemmelser kan
underkastes Domstolens fortolkning. De suden kan medlemsstaterne opmuntres til
at vedtage eller udvide  bilaterale eller mu ltilaterale programmer om
forhåndsprisaftaler (Advance Pricing Agreements); sådanne instrumenter er -selvom de er udgiftskrævende - et effektivt middel til afklaring af usikkerhedenvedrørende interne afregningspriser. Med forbehold af beskyttelsesforholdsregler
for at undgå aggressiv skatteplanlægnin g kan det også overvejes at indføre en
ramme for forudgående aftale elle r konsultation, før skattemyndighederne
håndhæver justeringer af de interne afregningspriser.
(61) Mere generelt kan efterlevelsesomkostn ingerne og uvisheden nedbringes ved
hjælp af en forbedret koordina tion mellem medlemsstaterne af
dokumentationskrav og anvendelse af de fo rskellige metoder, f.eks. ved at udvikle
"best practices". En sådan koordination ka n finde sted i en arbejdsgruppe under
EU og bør bygge på og supplere OECD 's aktiviteter på de tte område. Det er
antagelig muligt at videreudbygge denne proces, bl.a. for at tage hensyn til
erhvervslivets ønsker. En oprettelse i Kommissionens regi af et fælles forum forinterne afregningspriser med repræsentanter for skattemyndighederne ogerhvervslivet kan måske forene de to  parters synspunkter, der i øjeblikket er
indbyrdes uoverensstemmende. Medens på den ene side skatteadministrationerne
betragter interne afregningspriser som en  almindelig måde til skatteundgåelseeller skattesvig fra virksomhedernes side og som kilde til skadeligskattekonkurrence mellem medlemsstat erne, mener på den anden side
erhvervslivet, at skattemyndighed erne påtvinger det uproportionale
efterlevelsesomkostninger. I undersøgelsen gives der udtryk for, at begge sider har
legitime betænkeligheder, som det er nødvendigt at finde en afbalanceret løsning
på via en dialog på EU-plan. En mere ensartet approach fra medlemsstaternes sideville også bidrage til at sikre en stærkere position over for tredjelande.
(62) En udfyldning af de få resterende  huller i det eksisterende net af
dobbeltbeskatningsaftaler inden for EU  ville være nyttig. Desuden kan
medlemsstaternes nuværende besk atningsaftaler forbedres fo r at efterleve det indre
markeds principper, navnlig hvad angår adgang til aftalefordele. En forbedretkoordination af aftalepolitikken over for tr edjelande ville også  hjælpe. Desuden
fastlægges der i undersøgelsen et muligt behov for bindende voldgift i tilfælde af,
at der opstår konflikter mellem aftalepart nerne om fortolkningen og anvendelsen
af aftalen, som eventuelt kan føre til dobbeltbeskatning e ller (dobbelt) ikke-
beskatning. Den mest komplette løsning på sådanne problemer ville være enindgåelse i henhold til traktatens artikel 293 af en multilateral skatteaftale mellem
medlemsstaterne, hvorved fortolkningsbef øjelserne overdrages til Domstolen. En
anden mulighed, som efterlader det eksist erende bilaterale system intakt, kunne
være at udarbejde en EU-udgave af OECD-modelaftalen og -kommentaren (elleraf visse artikler), som imødekommer de særlige forpligtelser, der knytter sig tilmedlemskabet af EU.
47(63) Selv om skatteefterlevelsesomkostningerne er degressive i forhold til
virksomhedens størrelse, findes det i unde rsøgelsen godtgjort, at hindringernes
egenart stort set er de samme for alle virksomheder. Det synes derfor ikke at værerimeligt at tage specifikke skatteinitiativer for små og mellemstore virksomheder.Der findes imidlertid undtagelser fra denn e grundlæggende approach, som det kan
være nyttigt at tage op på især medl emsstaternes niveau. Eksempelvis bør de
administrative skatteforma liteter, bogføringskrav osv. være mindre krævende for
små og mellemstore virksomheder end for større virksomheder, også i situationermed grænseoverskridende aktiviteter. De suden rammer vanskelighederne ved den
grænseoverskridende udligning af unde rskud små og mellemstore virksomheder
særlig hårdt og synes derfor at fortjene en særlig behandling.
Omfattende metoder for EU's selskabsbeskatning
(64) Der foretages også i undersøgelsen en an alyse af de mere generelle afhjælpende
foranstaltninger, der har til formål at minimere eller afskaffe hindringerne på enmere omfattende måde, og af en række omfattende metoder hertil, der er forelagtKommissionen. Alle har til formål at overvinde de forskellige skattemæssigehindringer ved at udstyre multinationale virksomheder med et fælles konsolideret
beskatningsgrundlag for de res aktiviteter overalt i EU:
/g183 Under en gensidig anerkendt "hjemstatsbeskatnings" approach ville
beskatningsgrundlaget blive beregnet i overensstemmelse med skatteloven i
virksomhedens hjemland (dvs. det st ed, hvor hovedsædet er beliggende) og
derved bygge på de eksisterende beskatningssystemer og den dermed
forbundne erfaring og viden. Denne appr oach opfattes som en valgfri ordning
for virksomheder i medlemsstater med et tilstrækkelig ensartetbeskatningsgrundlag.
/g183 En anden mulighed kunne være at uda rbejde helt nye harmoniserede EU-
regler med henblik på fastlæggelse af  ét beskatningsgrundlag på europæisk
plan. Der ville også her være tale om en valgfri ordning for virksomheder, derskulle eksistere som et parallelt syst em ved siden af de nuværende nationale
regler. Denne approach, de r i almindelighed er kendt  som "beskatning af et
fælles (konsolideret) grundlag",  anbefales især af visse
erhvervsrepræsentanter.
/g183 En yderligere model, der er foreslået  i litteraturen, kunne være en "europæisk
selskabsindkomstskat". Selv om der opri ndeligt efter planen skulle være tale
om en obligatorisk ordning for store multinationale selska ber, kunne der også
her være tale om en valgfri ordning , der eksisterede side om side med
nationale regler. Under denne model kunne skatten opkræves på europæisk
plan, og en del af eller hele provenuet kunne direkte tilfalde EU.
/g183 Endelig ville den mere "traditionelle" approach være at harmonisere de
nationale regler om selskabsbe skatning ved at udarbejde ét
48selskabsbeskatningsgrundlag og -s ystem for EU til erstatning for de
eksisterende nationale systemer.
(65) De vigtigste grundlæggende fordele ved at  sikre EU's erhvervsliv ét konsolideret
beskatningsgrundlag for deres aktiviteter i he le EU uanset disses form er følgende:
/g183 Efterlevelsesomkostningerne som følge af det nødvendige i at beskæftige
sig med 15 beskatningssystemer i det indre marked ville blive beskåret
kraftigt.
/g183 Problemerne med de interne afregn ingspriser inden for koncernen ville
forsvinde, i det mindste inden for EU.
/g183 Indkomst og underskud ville i princippet automatisk blive konsolideret på et
EU-grundlag.
/g183 Mange internationale omstruktureringer ville blive skattemæssigt enklere og
mindre udgiftskrævende.
(66) Erhvervslivets repræsentanter i det ekspertpanel, som bistod Kommissionen,
fremhævede disse grundlæggende punkter. Under en omfattende approach ville
efterlevelsesomkostningerne uanset den nøjagtige udformning blive nedbragt,mange situationer me d dobbeltbeskatning ville blive undgået, og mange tilfælde af
forskelsbehandling og restriktioner ville blive afskaffet.
(67) Pr. definition er det en vigtig del af samtlige løsninger, at der bør være tale om
koncernkonsolidering på et grundlag, der om fatter hele EU. I øjeblikket anvender
ikke alle medlemsstater dette  princip, ikke en gang på  det indenlandske plan, og
kun to benytter det på inte rnationalt plan. Under sa mtlige metoder (måske med
undtagelse af den europæiske selskabsi ndkomstskat) ville medlemsstaterne bevare
retten til at fastsætte selskabsskattesatserne.
(68) I varierende omfang kan samtlige omfattende metoder eventuelt udformes på en
sådan måde, at det ikke er  nødvendigt, at alle medlemsst ater deltager. Det skal i
denne sammenhæng bemærkes, at der ved Ni ce-traktaten er foretaget en udvidelse
af mulighederne for, at en gruppe medlem sstater kan forstærke samarbejdet, hvis
det ikke er muligt at opnå enighed mellem samtlige 15. Dette  kan være særlig
hensigtsmæssigt i forbindelse med hjemstatsbeskatningen, som alene forudsætterdeltagelse af medlemsstater med et te mmelig ensartet beskatningsgrundlag. En
gruppe medlemsstater kan imidlertid også udnytte denne mekanisme til at tage enaf de øvrige metoder i anvendelse.
(69) En yderligere central bestanddel af alle de omfattende metoder er en mekanisme til
fordeling af det fælles konsoliderede be skatningsgrundlag mellem de forskellige
medlemsstater. Til dette formål anvender USA og Canada et fordelingssystem,
ifølge hvilket beskatningsgrundlaget fordel es efter en nøgle sammensat af faktorer
49såsom lønsum, aktiver og/eller omsætning.  En anden løsning, der kan benyttes af
EU, kan være at fordele beskatningsgrundlaget på grundlag af de pågældende
virksomheders (korrigerede) momsgrundlag . I alle disse tilf ælde tildeles der
således medlemsstaterne en bestemt andel af det samlede beskatningsgrundlag ved
hjælp af de valgte fordelingsnøgler, hvorefter medlemsstaterne anvender deres
nationale skattesats  på denne andel.
(70) Samtlige ovenstående modeller imødekommer betænkelighederne, for så vidt som
de afskaffer behovet for at besk æftige sig med op til 15 forskellige
beskatningssystemer, i vid udstrækni ng fjerner problemerne med interne
afregningspriser som følge af separat bogføring og konkret gør det muligt atindrømme kompensation for grænseovers kridende underskud. Desuden indeholder
de en skattemæssig løsning vedrørende De t Europæiske Selskab. Ved en vurdering
af de forskellige modeller bør der tages hensyn til deres respektive særtræk.
(71) Det skal fremhæves, at hjemstatsbes katningen ikke gør det nødvendigt for
medlemsstaterne at nå til enighed om et nyt fælles EU beskatningsgrundlag, fordi
det baseres på et prin cip om medlemsstaternes gensidige anerkendelse af
hinandens skattelove. Samtlige øvrige metoder kræver enighed om en helt nyskattelov.
(72) Modsat hvad der er tilfældet for et ob ligatorisk harmoniseret grundlag, fungerer
hjemstatsbeskatning, beskatning af et fælles (konsolideret) grundlag og europæisk
selskabsindkomstskat paralle lt med og erstatter ikke fuldt ud de eksisterende
nationale systemer. Under visse omstændigheder kan der imidlertid knytte sig denulempe dertil, at konkurrerende virksomh eder i andre medlemsstater underkastes
beskatningsregler, der er anderled es. Eksempelvis ville tre konkurrerende
detailforretninger i Tyskland under hj emstatsbeskatningen beregne deres
beskatningsgrundlag ifølge belgiske, fra nske eller tyske regler, alt efter om
hjemlandet for den koncern, de tilhørte, var Belgien, Frankrig eller Tyskland.
Forskellene kan imidlertid være for holdsvis små, fordi en underliggende
forudsætning for hjemstatsbeskatningsm odellen er, at de de ltagende lande har
ensartede beskatningsgrundlag. Under be skatningen af et fælles (konsolideret)
grundlag eller den europæiske sels kabsindkomstskat kan de konkurrerende
virksomheder enten underkastes lokale regler eller regler for beskatning af etfælles (konsolideret) grundlag/europæisk se lskabsindkomstskat, som kan være ret
forskellige. Det kan imidlertid måske gøres muligt at tillade lokale virksomheder
at tilslutte sig ordningen, eksempel vis hvis der er en konkurrencemæssig
begrundelse derfor.
(73) Desuden rejser løsningerne baseret på et parallelt frem for ét obligatorisk system
en række tekniske spørgsmål, der kræver yd erligere analyse. Blandt de vigtigste
spørgsmål kan nævnes spørgs målene vedrørende omst rukturering, udenlandsk
indkomst og dobbeltbeskatningsafta ler samt mindretalsinteresser.
/g183 For det første kan der med hensyn til omstrukturering - eftersom en
virksomheds beskatningsgrundlag under hjemstatsbeskatningen fastlægges i
henhold til moderselskabets hjemlands re gler - hver gang en virksomheds
50ejerforhold ændres, og dens andele sælges, ske ændringer i den metode,
hvorefter den beregner sit beskatning sgrundlag. Dette sv arer i almindelig
sprogbrug til en potentiel ændring af bopæl og er potentielt  særdelesudgiftskrævende. Eksempelvis kan besk atningsgrundlaget for et belgisk
datterselskab, der af sit tyske moderselskab med hjemstatssbeskatning sælgestil et fransk moderselskab, ændres fra tyske til franske forhold eller - dersomFrankrig ikke deltager i hjemstatsbeskatningen - tilbage til et belgiskgrundlag. Da der under en beskatning af  et fælles (konsolideret) grundlag kun
ville findes ét beskatningsgrundlag, ville  et sådant salg inden for det fælles
(konsoliderede) grundlags område de rimod ikke indebære nogen sådan
ændring, og selv hvis en virksomhed blev solgt til et nyt moderselskab fra enikke-deltagende stat, kunne behandli ngen under systemet med et fælles
(konsolideret) grundlag måske opretholdes.
/g183 For det andet kompliceres behand lingen af udenlandsk indkomst under
hjemstatsbeskatningen, beskatningen af et fælles (konsolideret) grundlag eller
den europæiske selskabsindkomstskat  af den nuværende situation med
bilaterale dobbeltbeskatnin gsaftaler, sameksistensen af eksemption- og
creditlempelsessystemer og behovet for et  fordelingssystem. Eksempelvis kan
et datterselskab i en stat, som anvender et creditsystem, med en filial i ettredjeland i henhold til sin dobbeltbeskatningsaftale væ re berettiget til nedslag
(lempelse)for udenlandsk skat betalt af den pågældende filial. Dette kan føretil en krav om lempelse i henhold til dobbeltbeskatningsaftalen, selv om den
udenlandske indkomst er undtag et i henhold til reglerne for
hjemstatsbeskatning.
/g183 For det tredje kan mindretalsaktionærer måske opleve at komme til at
modtage udbytter under et beskatningssystem, der er uforeneligt med deres
eksisterende lokale personbeska tningssystem. Eksempelvis kan en
mindretalsaktionær modtage udbytter be talt under et beregningssystem for
beskatning af et fælles (konso lideret) grundlag eller europæisk
selskabsindkomstskat, medens udbytte rne tidligere blev betalt under det
lokale klassiske system. Dette ka n kun undgås, hvis datterselskabernes
udbyttebetaling til mindretalsaktionære r vedblivende underkastes den lokale
skattelov, der er den approach, som påtænkes under hjemstatsbeskatningen.
Dette ville kræve yderligere registreringer.
(74) Disse spørgsmål ville ikke opstå, hvis medlemsstaterne nåede til enighed om den
mere traditionelle løsning med ét harmoniseret selskabsskattesystem, dvs. et fælleskonsolideret grundlag med et aftalt forde lingssystem og en aftalt metode for
udlodning af udbytter. På trods af de ulemper, der knytter sig til de øvrige
løsninger, imødekommer de dog målsætningen  om at afskaffe hindringerne for den
grænseoverskridende aktivitet uden at kræv e en sådan fundamental ændring. Mere
generelt ville samtlige løsninger have potentialet til at medvirke til at sikre størreeffektivitet, enkelhed og gennemsigtighed i EU's selskabsskattesystemer og fjernede uoverensstemmelser  mellem de nationa le skattesystemer, som medfører et
”rigt” grundlag for skatteundgåelse og misbrug.
51(75) Vurderingen af de skattemæssige hindringe r i det indre marked viser, at mange af
de faktorer, som fører til efterlevelsesomkostninger, også har tendens til at øgeskatteadministrationernes administrationsudgifter. Dette gælder især de interneafregningspriser. Desuden giver sameksiste nsen af 15 selskabsskattesystemer i ét
indre marked rige muligheder for sk attesvig og skatteundgåelse. Mange
afhjælpende foranstaltninger vil derfor også i en vis udstrækning øve positivindflydelse på skatteadministrationernes effektivitet. Endelig kræver næstensamtlige afhjælpende foranstaltninger, både de målrettede og de omfattende, størregensidig bistand og administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne, hvilketgiver pålidelige muligheder for at sikre, at den skatterevisioner vil fortsætte med atblive udført på en passede måde, og at ingen af de afhjælpe nde foranstaltninger,
der overvejes, fører til uretmæssigt og/eller ulovligt skattesvig.
(76) Kort fortalt drages der i rapporten den konklusion, at der kan drages betydelige
fordele af via en ægte omfattende løsning at udstyre virksomhederne med et fælleskonsolideret beskatningsgrundlag for ak tiviteterne i hele EU. Dens resultater
baseres imidlertid overveje nde på forskningens nuværende udviklingsstade, og det
vil være nødvendigt med et yderligere arbejde for at kunne gennemføre nogen af
de omfattende metoder. Enhver løsning, de r går i denne retning, skal naturligvis
også tage hensyn til EF-traktatens konkurrenceregler, navnlig reglerne om
statsstøtte. Som tidligere nævnt tyder resultaterne af den kvantitative analysedesuden på, at den overordnede  nationale skattesats er en vigtig faktor, når det
drejer sig om at fastlægge den effektive skattesats, og det er indlysende, at et
enkelt eller et fælles gr undlag uden yderligere tilpasninger i praksis næsten
"mekanisk" ville understrege dette.