1. Indledning

Kommissionens strategi for et digitalt indre marked , der blev vedtaget i maj 2015, identificerede digitalt indhold som en af de vigtigste drivkræfter bag væksten i den digitale økonomi. Den understregede behovet for handling, hvilket førte til øget adgang til onlineindhold for brugerne, herunder audiovisuelle medier, musik, bøger og andre sektorer, og til et marked og lovgivningsmæssige rammer, der fortsat er fremmende for kreativitet, bæredygtig finansiering af samme og kulturel mangfoldighed.

En målrettet modernisering af EU's regler om ophavsret blev som et centralt element i bestræbelserne på at nå strategiens målsætninger fastlagt i Kommissionens meddelelse "På vej mod en tidssvarende, mere europæisk ramme for ophavsret" fra december 2015. I meddelelsen skitseredes målrettede aktioner og en langsigtet vision, der afspejlede behovet for at fremme det indre marked på dette område, for at ajourføre reglerne i overensstemmelse med den digitale virkelighed, for at sikre, at de kreative brancher i Europa forbliver konkurrencedygtige, og for at bibeholde en god balance mellem ophavsret og andre politiske mål såsom uddannelse, forskning, innovation og behovene for personer med handicap.

I forlængelse af forslaget til forordning om grænseoverskridende mobile onlineindholdstjenester fra december 2015, hvis formål er at gøre det muligt for EU-borgere at rejse med det digitale indhold, som de har købt eller abonneret på i hjemlandet, foreslår Kommissionen nu en række lovgivningsmæssige foranstaltninger med tre målsætninger: i) at sikre bredere onlineadgang til indhold i EU og nå ud til nye målgrupper, ii) at tilpasse visse undtagelser til det digitale og grænseoverskridende miljø og iii) at få skabt et velfungerende og retfærdigt marked for ophavsret. Kommissionen er desuden også ved at udarbejde foranstaltninger, som kan sikre et effektivt og afbalanceret håndhævelsessystem. Dette er især vigtigt i forbindelse med bekæmpelsen af krænkelser af ophavsretten i kommerciel målestok.

Som det understreges i meddelelsen fra december, kan EU's ophavsretsregler ikke betragtes isoleret fra den bredere vifte af politikker, herunder navnlig programmet Et Kreativt Europa, der bidrager til den righoldige kulturelle produktion i Europa og påvirker miljøet for de kulturelle og kreative brancher, for innovation og for kulturel mangfoldighed.

EU er bl.a. hjemsted for nogle af de største forlag, en dynamisk musikbranche og en filmbranche, der høster anerkendelse over hele verden. Det har gjort EU til en førende industriel og kulturel aktør på verdensplan. Nogle af EU's kulturelle og kreative brancher står dog over for særlige konkurrencemæssige, iværksættermæssige og finansielle udfordringer. Europæiske filmproduktioner vil f.eks. have gavn af nye målgrupper i og uden for EU. Det vil have en positiv indvirkning på udviklingen af nye forretningsmodeller og nye indtægtskilder, hvis de vigtigste spørgsmål i relation til produktioners omfang, tilgængelighed og synlighed behandles.

Ud over at fremme den kulturelle og sproglige mangfoldighed, bidrage til at gøre de kulturelle og kreative sektorer mere professionelle og give bredere adgang til kulturelt og kreativt indhold har programmet Et Kreativt Europa til formål at imødegå nogle af disse konkurrenceproblemer, herunder for så vidt angår adgang til finansiering gennem en ny garantifacilitet, der allerede er indført med et budget på 121 mio. EUR.

Gennem en kombination af lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger foreslår Kommissionen en ambitiøs dagsorden, der har til formål at hjælpe europæiske ophavsretsbrancher med at trives i det indre marked og europæiske ophavsmænd med at nå nye målgrupper, samtidig med at europæiske værker gøres bredt tilgængelige for EU-borgere, også på tværs af grænserne. Denne meddelelse fremlægger den seneste udvikling og status efter meddelelsen fra december.

2. Foranstaltninger til at sikre bredere adgang til indhold i hele EU

I sin meddelelse fra december bekendtgjorde Kommissionen, at man gradvis vil fjerne hindringerne for grænseoverskridende adgang til indhold og sikre større udbredelse af værker på tværs af EU, navnlig i lyset af at internetforbindelser og digitale teknologier er stadig mere udbredte. Målet er at øge tilgængeligheden af værker for borgere i hele EU, etablere nye distributionskanaler for ophavsmænd, fremme medlemsstaternes kulturer og sætte fokus på EU's fælles kulturarv.

I meddelelsen fra december blev der fastlagt målrettede aktioner med henblik på at lette den grænseoverskridende onlinedistribution af radio- og tv-programmer, udstedelsen af licenser til europæiske audiovisuelle værker på video on demand-platforme (VOD-platforme) og digitaliseringen og den bredere formidling af udgåede værker. Som det også blev bebudet i meddelelsen fra december, er en række foranstaltninger, der er iværksat som led i Media-programmet under Et Kreativt Europa, som har støttet udvikling, fremme og distribution af europæiske værker i 25 år, også udarbejdet med sigte på bredere adgang til europæiske film i hele EU via kommercielle kanaler og i ikke-kommercielle sammenhænge. Disse foranstaltninger præsenteres nedenfor sammen med de nye forslag til lovgivning om ophavsret.

For det første er der et forslag til forordning, der sigter mod at skabe gunstige betingelser for nye onlinemetoder til grænseoverskridende distribution af radio- og tv-programmer, som svarer til dem, der gælder for de mere traditionelle transmissioner via satellit og retransmissioner via kabel. De nye regler, der er inspireret af reglerne i satellit- og kabeldirektivet , vil gøre det enklere og hurtigere at godkende de rettigheder, der kræves i forbindelse med visse onlinetjenester, som tilbydes af radio- og tv-selskaber (programmer, som radio- og tv-selskaberne transmitterer online samtidig med deres udsendelser og deres catch up-tjenester) og i forbindelse med retransmissionstjenester via f.eks. IPTV (tv eller radio via internetprotokolbaserede overvågningsnetværk). Formålet med disse regler er at fremme udviklingen på markedet og en større udbredelse af europæiske radio- og tv-produktioner, der er en vigtig kilde til information og underholdning for europæerne. Dette har igen til formål at give forbrugerne flere valgmuligheder og at fremme den kulturelle mangfoldighed.

Sideløbende hermed indføres der med forslaget til direktiv om ophavsret i det digitale indre marked en ny forhandlingsmekanisme, der vil gøre det lettere at indgå licensaftaler med henblik på at gøre audiovisuelle værker tilgængelige på VOD-platforme. Det er en del af en bredere politisk indsats for at tage højde for de mange forskellige faktorer, der ligger bag den begrænsede tilgængelighed af europæiske audiovisuelle værker, navnlig film, på tværs af EU. Europæiske film produceres typisk af små produktionsselskaber og distribueres i langt mindre omfang online i EU end amerikanske film. I områder, hvor der ikke er indgået nogen aftaler med lokale distributører, har EU-borgere ikke nogen mulighed for lovligt at få adgang til sådanne film. Problemer med licensudstedelse og de dermed forbundne juridiske og kontraktmæssige problemer vedrørende udnyttelsen af europæiske audiovisuelle værker på VOD-tjenester vil også blive behandlet i en struktureret dialog med interessenterne. Denne dialog vil blive fremmet af Kommissionen og vil jævnligt samle brancheaktører i hele værdikæden (producenter, ophavsmænd, salgsagenter, distributører, radio- og tv-selskaber, aggregatorer og VOD-platforme). Formålet med dialogen vil være at strømline licenspraksis og fremme brancheaftaler med henblik på at opnå bedre udnyttelse af og bredere adgang til europæiske værker. Kommissionen vil aflægge rapport om resultaterne af dialogen inden udgangen af 2018.

Kommissionen støtter også udviklingen af praktiske redskaber, der vil lette og effektivisere udstedelsen af licenser til udnyttelse af audiovisuelle værker i flere områder på tværs af EU. Disse omfatter udviklingen af licenshubs, dvs. onlineværktøjer, der gør det muligt at distribuere europæiske værker digitalt i lande, hvor de endnu ikke er blevet vist i biografen, eller hvor der ikke er nogen national distributør, og at oprette overvågede kataloger med audiovisuelle værker fra forskellige producenter, der kan tilbydes til udbydere af VOD-tjenester. En kilde til yderligere udfordringer er, at der ikke anvendes et universelt identifikationssystem i den audiovisuelle sektor. I stedet er der to standardidentifikatorer på markedet, og da de ikke er interoperable, tøver man i sektoren fortsat med at anvende dem. Det betyder, at udstedelsen af licenser er en besværlig proces, der ikke uden videre kan automatiseres. De organisationer, der er ansvarlige for de to særskilte identifikatorer, samarbejder i øjeblikket med Kommissionen om at gøre deres databaser og identifikatorer fuldt interoperable. Endelig vil Kommissionen også undersøge mulighederne for at motivere rettighedshaverne til at gøre værker, der modtager distributionsstøtte gennem Media-programmet under Et Kreativt Europa, tilgængelige i områder, hvor der ikke er indgået nogen distributionsaftale.

Der er også ved at blive indført foranstaltninger, som har til formål at afhjælpe manglen på synlighed og de sproglige barrierer, der står i vejen for brugernes adgang til europæiske værker. Undertekstning og eftersynkronisering er afgørende for den grænseoverskridende distribution af audiovisuelle værker og finansieres af både Media-programmet under Et Kreativt Europa og andre offentlige midler. Gennem igangværende projekter inden for rammerne af Media-programmet under Et Kreativt Europa og et onlineværktøj til lagring, der skal gøre det nemt at få adgang til og at genanvende eksisterende undertekstning og eftersynkronisering foretaget af EU-operatører, og som vil blive lanceret inden udgangen af 2016, har Kommissionen til hensigt at øge effektiviteten af offentlig finansiering og anvendelsen af undertekstning og eftersynkronisering. Onlinesøgeværktøjer er også effektive portaler, der hjælper forbrugerne med at finde film lovligt på nettet. Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret er i færd med at udvikle et søgeværktøj, der kan bruges på EU-plan, og en værktøjskasse til oprettelse af nationale søgeværktøjer, som vil være fuldt operationel i 2017, og som vil blive stillet gratis til rådighed for medlemsstaterne. Kommissionen vil også fremme anvendelsen af data og automatiserede værktøjer til at anbefale indhold, der appellerer til en bredere interesse og smag, med henblik på at udvikle og udvide målgrupperne for europæiske værker. Mere generelt er det at fremme tilgængeligheden af europæiske film en vigtig udfordring, og Kommissionen har igangværende drøftelser om emnet med EFADs (European Film Agency Directors) og filmbranchen. I betragtning af at de film, der produceres som koproduktioner, har potentiale til at blive vist i hele Europa og uden for Europas grænser, vil Kommissionen i 2017 sammen med EFADs undersøge muligheden for at udvikle fælles strategier til fremme af europæiske koproduktioner. Alle disse foranstaltninger supplerer det nyligt vedtagne forslag om ændring af direktivet om audiovisuelle medietjenester , der indfører en mere omfattende forpligtelse til at fremme europæiske værker i VOD-tjenester ved at sikre deres tilstedeværelse og synlighed.

Desuden arbejder Kommissionen på metoder til at undersøge alternative modeller for finansiering, produktion og distribution, der fra starten har det indre marked og de globale markeder som deres horisont. I denne forbindelse vil Kommissionen have særligt fokus på den europæiske animationssektor. Fortællekunsten er af særlig stor betydning i denne sektor, og værkerne har nemmere ved at krydse grænser. Animationsproducenter har en tendens til på samme tid at arbejde på forskellige projekter til film og tv og samarbejder undertiden med andre studier om særskilte projekter. Parallelt med den nuværende støtte fra Media-programmet under Et Kreativt Europa vil Kommissionen inden udgangen af dette år indlede en dialog med de største europæiske animationsstudier for at drøfte, hvordan sektoren kan vokse sig større. Denne dialog bør også identificere sektorens særlige behov på en række områder, lige fra at begrænse hjerneflugt til at hjælpe animationsfilm og animations-tv med at nå ud til endnu flere lande. Formålet med dialogen vil være at blive enige om en fælles handlingsplan for sektoren inden midten af 2017.

Endelig præsenterer forslaget til direktiv om ophavsret i det digitale indre marked løsninger, der har til formål at gøre det lettere for kulturarvsinstitutioner at udstede de licensrettigheder, der kræves i forbindelse med digitalisering og udbredelse af værker, som ikke længere er i handelen, men har stor kulturel værdi. Adgang til værker i ikke-kommercielle sammenhænge, f.eks. i uddannelsesinstitutioner, på offentlige biblioteker og lignende, er også vigtigt for fremme af kulturel mangfoldighed, uddannelse og deltagelse i samfundet. Sådanne kanaler kan sammen med øget mediekendskab spille en central rolle med hensyn til at fremme og skabe et bæredygtigt publikum til europæiske værker. Sammen med EFADs og den audiovisuelle branche er Kommissionen desuden ved at undersøge mulighederne for i 2017 at skabe og støtte et katalog af europæiske film til undervisningsformål. Det vil være et nyttigt pilotprojekt, der vil kunne præsentere mangfoldigheden og kvaliteten af europæiske film for et ungt publikum.