•k -ti 
ir it 
it it KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 24.03.1998 
KOM(1998) 186 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om anvendelsen af fællesskabsordningen for statsstøtte til kulindustrien i 1995 

KOMMISSIONENS RAPPORT 
om anvendelsen af fællesskabsordningen for statsstøtte til kulindustrien i 1995 
1. Indledning 
Artikel 10 i Kommissionens beslutning nr. 3632/93/EKSF1 af 28. december 1993 om 
fællesskabsordningen for statsstøtte til kulindustrien fastslår, at Kommissionen hvert år 
udarbejder en rapport til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Rådgivende Udvalg om 
anvendelsen af beslutningen. 
Denne rapport undersøger den støtte, som Forbundsrepublikken Tyskland, Spanien, 
Frankrig, Portugal og Det Forenede Kongerige har ydet til deres kulindustrier i løbet af 
kalenderåret 1995. 
De medlemsstater, der agtede at iværksætte foranstaltninger til fordel for kurvirksomheder 
i 1995, skulle inden den 30. september 1994 fremsende oplysninger til Kommissionen om 
alle de planlagte foranstaltninger, både indirekte og direkte, over for kulindustrien i 1995. 
Foranstaltningerne kan kun anses for forenelige med det fælles marked, hvis de bidrager til 
realiseringen af mindst ét af følgende mål: 
- på basis af kulpriserne på verdensmarkedet, at gøre fremskridt i retning af økonomisk 
levedygtighed, således at støtten reduceres gradvist 
- løse sociale og regionale problemer i forbindelse med den fuldstændige eller delvise 
nedlæggelse af produktionsenheder 
- lette kulindustriens tilpasning til miljøbeskyttelsesstandarderne 
1 EFT L 329 af 30.12.1993, s. 12. 
I henhold til artikel 8 i ovennævnte beslutning har medlemsstaterne indsendt deres 
moderniserings-, rationaliserings-, og omstruktureringsplaner for kulindustrien til 
Kommissionen. 
Efter planernes anmeldelse udtalte Kommissionen sig om deres overensstemmelse med de 
generelle og specifikke mål i artikel 2, 3, og 4 i beslutning nr. 3632/93/EKSF, især 
gennem beslutninger af 13. december 19942 til Tyskland og Spanien, beslutning af 19. juli 
19953 til Frankrig, beslutning af 3. november 19944 til Portugal og beslutning af l. juni 
19945 tji £>et Forenede Kongerige. 
Som det var tilfældet for 1994, har medlemsstaterne på grundlag af planerne anmeldt alle 
deres planlagte økonomiske foranstaltninger for 1995 i henhold til artikel 9, stk. 1, i 
beslutning nr. 3632/93/EKSF. Kommissionen traf afgørelse om de økonomiske 
foranstaltninger ved beslutning af 4. april 19956 og 30. april 19967 til Tyskland, beslutning 
af 30. april 19968 til Spanien, beslutning af 26. juli 19959 til Frankrig, beslutning af 29. 
maj 199610 til Portugal og beslutning af 3. november 199411 og 7. februar 199612 til Det 
Forenede Kongerige. 
Støttemidlerne i denne rapport udgør de endelige beløb for 1995, som Kommissionen 
godkendte ved beslutning nr. 3632/93/EKSF. Dette dokument er den anden rapport, der 
er udarbejdet i overensstemmelse med beslutningens artikel 10 efter dens ikrafttrædelse 
den 1. januar 1994. 
2. Kulindustrien og kulmarkedet 
21 Produktion 
Kulproduktionen i Fællesskabet androg 136,1 mio. t i 1995, hvilket er en stigning på 3,7 
mio. t i forhold til 1994-rapporten. Det er en konjiinktur-betinget stigning, som skyldes 
ekstraordinære forhold i Det Forenede Kongerige og Tyskland, og som ikke påvirker 
medlemsstaternes omstrukturerings-, rationaliserings-, og moderniseringspolitikker. Igen i 
1996 og 1997 var der en vigende tendens inden for produktionen. 
2 EFT L 385 af 31.12.1994 
3 EFT L 267 af 9.11.1995, s. 46. 
4 EFT L 379 af 31.12.1994, s. 3 
5 EFT L 220 af 25.08.1994, s. 12. 
6 EFT L 267 af 09.11.1995, s. 42 
7 EFT L 244 af 25.09.1996, s. 15 
8 EFT L 259 af 12.10.1996, s. 14. 
9 EFT L 299 af 12.12.1995, s. 18. 
10 EFT L 253 af 05.10.1996, s. 20. 
11 EFT L 379 af 31.12.1994, s. 6. 
12 EFT L 102 af 25.04.1996, s. 42. 
Tabel 1 
Kulproduktion (i tusind ton) 
B 
D 
E 
F 
P 
UK 
Ovrige 
EUR 15 
EUR 12 1986 
5625 
87126 
15895 
14394 
212 
104635 
95 
227982 
227970 1992 
218 
72153 
18551 
9478 
221 
83987 
149 
184757 
184720 1993 
0 
64175 
18402 
8576 
197 
67463 
15 
158828 
158824 1994 
0 
57623 
18194 
7538 
147 
48971 
1 
132474 
132474 1995 
0 
58858 
17627 
7014 
0 
52630 
0 
136129 
136129 1996 
0 
53105 
17800 
7335 
0 
50160 
0 
128400 
128400 % aendr. 
1996/92 
-100 
-26 
-4 
-23 
-100 
-40 
-100 
-31 
-30 
22 Beskæftigelse 
Hvad angår beskæftigelsen, fortsatte de fleste producentlande deres rationaliserings- og 
aktrvdtetsnedskæringspolitik over for kulindustrien, og dette medførte et nyt fald i 
beskæftigelsen. Ultimo 1995 var der således ansat 97 600 minearbejdere, hvilket er 6 300 
færre end i 1994. Tyskland har haft det største fald i faste tal (6 300), efterfulgt af Spanien 
(2 100) mens Det Forenede Kongerige oplevede en beskeden beskæftigelsesfremgang. 
Tabel 2 
Antal ansatte minearbejdere ved udgangen af hvert år (i tusind) 
B 
D 
E 
F 
IRL 
P 
UK 
EUR 15 1986 
13,3 
107,1 
37,4 
18,5 
0,3 
0,8 
108,4 
285,8 1992 
0,8 
78,3 
30 
7,5 
0,3 
0,5 
36 
153,4 1993 
0,3 
71,8 
25 
7 
0 
0 
21 
125,1 1994 
0 
64,7 
23,7 
6,4 
0 
0 
9,1 
103,9 1995 
0 
58,4 
21,6 
6,1 
0 
0 
11,5 
97,6 1996 
0 
55,3 
21,3 
5,3 
0 
0 
11,8 
93,7 % 
aendring 
1996/92 
-100 
-29 
-29 
-29 
-100 
-100 
-67 
-39 
2.3 Efterspørgsel efter og handel med kul 
I 1995 steg energiefterspørgslen i EU med 1,7% i forhold til 1994. Til trods herfor faldt 
den samlede efterspørgsel efter faste brændstoffer, og efterspørgslen efter lignit (-6,3%) 
og stenkul (-4%) udviste et endnu kraftigere fald. 
De EU-inteme kulleverancer voksede imidlertid beskedent i 1995 i forhold til året før, 
men leverancerne var faldet kraftigt i 1994 og 1993. Stigningen er konjunktur-betonet og 
kan henføres til svingninger i elværkernes lagre samt en stigning i koksleverancerne til 
stålværkerne på 2,7 mio. i forhold til 1994. De øgede leverancer skyldes en stigende 
råstålproduktion, som afspejler det meget høje aktivitetsniveau i de vigtigste 
stålforbrugende industrier. 
Mens koksleverancerne til stålindustrien og leverancerne af kuldamp til de offentlige 
elværker voksede, faldt samtlige leverancer til de andre sektorer fortsat, herunder især de 
indre leverancer, som faldt med ca. 1,2 mio. t (-16,2%). 
Tabel 3 
Indre handel med kul (i mio. ton) 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 Kraftværker* 
203 259 
214 550 
205 673 
180 883 
163 332 
194 543 
184 026 Koksværker 
67 823 
64 858 
60 196 
52 869 
50 571 
52 402 
50 191 Industri 
34 292 
35 957 
34 935 
32 794 
31 554 
31961 
29 822 Uusholdn. 
11484 
13 419 
11 175 
9 748 
9 488 
6 856 
6 642 Andre 
2 644 
2 767 
2 797 
2 458 
2 185 
2 677 
1695 
* Offentlige kraft værk er og kraftværker, der ejes af kulindustrien. 
Inkluderer Østtyskland fra og med 1991 og EUR 15 fra og med 1995. 
I 1995 voksede kulimporten fra tredjelande betydeligt i forhold til året før. Den samlede 
import androg 139,9 mio. t, hvilket er 9,5 mio. t mere end i 1994. 
Den kraftige stigning skyldes manglende konkurrencedygtighed blandt størstedelen af 
Fællesskabets kulminer, som derfor ikke fuldt ud har kunnet udnytte forbrugsvæksten 
inden for stålindustrien og elværkerne. 
Tabel 4 
Import af kul fra tredjelande (i tusind ton) 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
A 
P 
FIN 
S 
UK 
EUR 15 
EUR 12 1986 
6792 
11065 
9401 
1756 
8688 
13877 
2025 
18990 
157 
11550 
3687 
1477 
0 
4352 
9759 
103576 
95537 1992 
13147 
11789 
14248 
2132 
13729 
21401 
2737 
17557 
253 
14661 
3796 
4445 
4232 
3001 
19817 
146945 
135916 1993 
11404 
10319 
12627 
1337 
12293 
13900 
2690 
14287 
251 
14871 
3178 
4762 
5932 
3189 
18078 
129118 
116819 1994 
12087 
11544 
13896 
1500 
11395 
11914 
2243 
15889 
207 
16746 
2580 
4990 
7862 
3024 
14570 
130447 
116981 1995 
13671 
12975 
13891 
1409 
13595 
12790 
2243 
18481 
107 
17021 
2995 
5981 
5711 
3459 
15612 
139941 
127776 /Endring i 
% 
19961996/92 
10520 
13600 
15300 
1409 
11575 
14920 
2572 
17990 
97 
16500 
2995 
5150 
6300 
3177 
15700 
137805 
125333 -20 
15 
7 
-34 
-16 
-30 
-6 
2 
-62 
13 
-21 
16 
49 
6 
-21 
-6 
-8 
Tabel 5 
Fællesskabets indre handel med kul (eksport) (i tusind ton) 
Ar 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
1996 Belgien 
668 
606 
622 
620 
924 
818 
1076 Tyskland 
4 906 
3 188 
1510 
915 
1 121 
1260 
666 Spanien 
2 
0 
0 
0 
0 
0 
0 Frankrig 
460 
490 
444 
426 
397 
360 
220 Neder-
landene 
2 335 
2 363 
2 029 
2 243 
2 612 
2 528 
2 361 Forenede 
Kongerige 
1559 
1520 
840 
946 
961 
863 
898 0vr. 
37 
51 
54 
28 
27 
35 
161 I alt 
9 967 
8218 
5 499 
5 178 
6 042 
5 864 
5 382 
Kilde: Eurostat og markedsrapporter 
Hvad angår kulhandlen inden for EU, er samhandlen mellem medlemsstaterne forblevet så 
godt som uændret i forhold til 1994. Dette gælder også handlen med kul fra tredjelande, 
som frit kan omsættes i EU. 
Det må understreges, at siden det indre marked blev gennemført den 1. januar 1993 og 
toldkontrollen afskaffedes, har en række medlemsstater haft vanskeligt ved at fastsætte 
mængden af kul, der handles med inden for EU. 
Kul produceret i EU kan i princippet fiit omsættes mellem medlemsstaterne. Nationale 
foranstaltninger, forbrugsvaner og prispolitikker fremmer imidlertid ikke den frie 
bevægelighed. Samtidig kan producenternes eksportpriser generelt sammenlignes med 
priserne på leverancer fra tredjelande. Når der tages højde for produktionsomkostningerne 
i EU, er denne situation ikke rentabel og risikerer at skabe konkurrenceforvridninger i 
forhold til den fællesskabsproduktion, der ikke modtager statsstøtte. Kommissionen må 
føre nøje tilsyn med dette aspekt ved statsstøttens anvendelse. 
2.4 EU's kulminers økonomiske situation 
De gennemsnitlige produktionsomkostninger for hele EU er faldet med 7,5% fra 119 
ECU/tke i 1994 til 110 ECU/tke i 1995, da omkostningsstigninger i Tyskland, Spanien og 
Frankrig opvejes af den kraftige reduktion af produktionsomkostningerne i Det Forenede 
Kongerige. 
Tabel 6 
Kulindustriens økonomiske situation 
Produktionsomkostninger13 
ECU/tke 
Tvskland 
Spanien 
Frankrig 
Portugal 
Det 
Forenede 
Kongerige 
EU 
Gennemsnit 1991 
138 
154 
91 
103 
74 
109 1992 
143 
147 
100 
121 
71 
112 1993 
151 
131 
110 
112 
62 
114 1994 
154 
127 
125 
107 
52 
119 1995 
159 
133 
134 
/ 
43 
110 Indtaegter 
ECU/tke 
1991 
126 
109 
60 
72 
73 
97 1992 
131 
109 
56 
78 
71 
101 1993 
136 
97 
62 
72 
60 
99 1994 
138 
98 
55 
69 
51 
101 1995 
140 
104 
55 
/ 
51 
97 Resultat 
ECU/tke 
1991 
-12 
-45 
-32 
-31 
-0 
-12 1992 
-12 
-39 
-45 
-43 
-0 
-12 1993 
-15 
-34 
-49 
-40 
-2 
-15 1994 
-16 
-29 
-70 
-38 
-1 
-18 1995 
-19 
-29 
-79 
/ 
+8 
-13 
13 Samlede omkostninger inkl. kapitalomkostninger og afskrivninger. 
I hele EU faldt indtægterne med næsten 4% i 1995. Når der tages højde for et svagere fald 
i gennemsnitsindtægterne i forhold til produktionsomkostningerne, forbedredes 
kulindustriens gennemsnitlige resultat for 1995 i forhold til 1994. Det skyldes imidlertid 
udelukkende de gode resultater i den britiske kulindustri. 
Indtægterne i de enkelte producentlande varierer meget, især på grund af de indirekte, 
forbrugsfremmende støtteforanstaltninger i visse lande. Efter bestemmelserne i 
beslutningens artikel 2, stk. 2, og 9, stk. 7, skal disse foranstaltninger afskaffes inden 31. 
december 1996. 
I mange af EU's kulminer er der opnået betydelige produktivitetsforbedringer, primært 
som resultat af omstruktureringer og rationaliseringer. Det er i første omgang de mindst 
produktive miner, der er blevet nedlukket. Når det besluttes at lukke en mine inden for en 
relativt kort frist, begrænses arbejdet under jorden til et minimum, hvilket frigør arbejdere 
til produktionen eller nedbringer antallet af minearbejdere. I begge tilfælde stiger 
produktiviteten. 
Tabel 7 
Mineaktrviteternes afkast pr. mandetime (kg) 
Tyskland 
Spanien 
Frankrig 
Forenede 
Kongerige 
EU 1990 
673 
341 
634 
704 
628 1991 
681 
315 
727 
801 
665 1992 
698 
328 
743 
919 
703 1993 
706 
402 
824 
1416 
743 1994 
707 
323 
653 
1857 
731 1995 
749 
338 
649 
1923 
794 
2.5 Investeringer 
Skønt fremtidsudsigterne i de fleste tilfælde udelukker, at minedriften kan blive rentabel, 
er kulminernes investeringer nået op på niveauet for 1992-93 efter at være faldet kraftigt i 
1994. Tyskland tegner sig for halvdelen af investeringerne alene. Investeringerne 
indebærer ikke ny produktionskapacitet og begrundes primært med vedligeholdelses- og 
sikkerhedsmæssige foranstaltninger. Da de geologiske forhold på verdensplan generelt er 
ugunstige, påvirker investeringerne så godt som ikke produktivitetsforbedringerne og 
nedbringelsen af produktionsomkostningerne. Det må bemærkes, at investeringerne 
næsten altid er støttefinansierede (nærmere herom i det følgende afsnit). 
Tabel 8 
Investeringer inden for kulindustrien (i mio. ECU)14 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
(skøn) 
636,9 EU 1 030,6 892,4 686,3 621,8 529,7 633,7 
3. Situationen i EU's kulområder 
3.1 Tyskland 
Kulproduktionen i hvad der fremover er det vigtigste kulproducerende medlemsland, er 
koncentreret i Ruhr- og Saarområdet. 19 miner er i drift og har i alt over 90 000 
beskæftigede, heraf 55 000 minearbejdere. Jobnedskæringerne er i forhold til visse andre 
EU-lande forblevet relativt moderate de seneste år med ikke over 8% om året. Da 
økonomien i de berørte regioner er meget diversificeret - resultatet af en frivillig 
omstillingspolitik igen flere år - har jobtabene inden for kulindustrien ikke i væsentlig 
grad påvirket arbejdsløsheden. 
3.2 Spanien 
Den spanske kulproduktion foregår i flere regioner: Asturias (centrale og vestlige 
område), Léon (Bierzo-Villablino, Sabero og nord), Palencia (Guardo og Barruelo), 
Cataluna (Pirenaica), Teruel (Teruel-Mequinenza), Sud (Puertallano og Penarolla). 
Produktionen er fordelt på omkring hundrede kulminer, de fleste af dem privatejede med 
undtagelse af de statsejede HUNOSA, Minas de Figaredo, Endesa og Encasur, og 
minerne beskæftiger i alt 21 000 personer. Der er kun fire miner, der producerer over 1 
mio. t om året og 13 miner, der producerer over 200 0001 om året. 12,2 mio. t udvindes i 
underjordiske miner og 5,4 mio. t i åbne miner. De spanske kulområder er små 
indelukkede områder rent geografisk, og de er stærkt afhængige af mineaktiviteterne. Det 
påvirker således direkte mulighederne for omstilling og introduktion af nye industrier, og 
dermed beskæftigelsen. 
3.3 Frankrig 
Kuludvindingen er nu koncentreret i Lorraine og Centre-Midi-områderne. Kulproducenten 
Charbonnages de France er statsejet. I forbindelse med de mangeårige bestræbelser på at 
reducere produktionskapaciteten, som især skyldes de ugunstige geologiske forhold, er 
der nedlagt 20 000 arbejdspladser mellem 1986 og 1996. Den største begivenhed var 
lukningen af hele Nord-Pas-de-Calais-kulområdet i 1990. Ifølge aftalen mellem 
arbejdsmarkedets parter om den nationale kulindustri (Pacte Charbonnier National) 
14 Jf. Investeringer i kul- og stålindustrien - EKSF-rapport 1996, SEK(97) 1229 endelig udg. 
8 
fortsætter denne udvikling i de kommende år, idet Frankrigs kulproduktion endeligt 
ophører omkring år 2005. 
34 Det Forenede Kongerige 
Efter privatiseringen af British Coal Coiporation pr. 31. december 1994 er den britiske 
kulindustri nu fuldstændigt på private hænder, og virksomhederne har siden starten på 
regnskabsåret 1995-96 ikke modtaget nogen statsstøtte, jf. beslutning nr. 3632/93/EKSF. 
RJB Mining overtog de fleste af British Coals miner, som stadig var i drift efter 
omstruktureringen (i alt 19 miner). Coal Investments PLC købte eller lejede 
koncessionerne til 6 andre miner. I de skotske og walisiske kulområder overtog Mining 
Scotland en enkelt kulmine, mens 4 miner, nemlig Monktonhall, Hatfield Coal, Betws 
Anthracite og Tower, blev overtaget af de ansatte. 
4. Beskrivelse af økonomiske foranstaltninger til fordel for kulindustrien 
Rapporten vedrører støtte ifølge artikel 1 i beslutning nr. 3632/93/EKSF, som omfatter 
- enhver direkte eller indirekte foranstaltning eller intervention fra de offentlige 
myndigheders side, som har forbindelse med produktionen, markedsføringen og 
udenrigshandelen, og som giver kulvirksomhederne en økonomisk fordel ved at lette de 
byrder, de normalt selv skulle have båret, selv om de offentlige budgetter ikke belastes 
- anvendelsen af de afgifter, som de offentlige myndigheder har gjort obligatoriske, og 
som direkte eller indirekte kommer kulindustrien til gavn, uden at der skelnes mellem 
om støtten ydes af staten, eller af offentlige eller private organer, som staten udpeger til 
at forvalte den 
- de støtteelementer, der eventuelt er indeholdt i finansiermgsforanstaltoinger, som 
medlemsstaterne træffer over for kurvirksomheder, og som ikke kan betragtes som 
risikovillig kapital ydet til et selskab efter sædvanlig praksis i en markedsøkonomi. 
Den samlede støttes fordeling støtte på de forskellige støttekategorier giver i øvrigt et 
ganske godt indblik i de enkelte medlemsstaters nationale kulindustripolitik og af 
fremskridtene med modernisering, rationalisering og omstrukturering. 
Tabel 9 
Godkendt støtte for 1992-1995 
Tyskland 
- til den lobende produktion * 
- ikke til den bbende produktion ** 
Spanien 
- til den lebende produktion * 
- ikke til den lebende produktion ** 
Frankrig 
- til den lobende produktion * 
- ikke til den lebende produktion ** 
Portugal 
- til den tobende produktion * 
- ikke til den lebende produktion ** 
Det Forenede Kongerige 
- til den lebende produktion * 
- ikke til den l0bende produktion ** 
EUJALT 
- til den tebende produktion * 
- ikke til den tebende produktion ** 
Stotte til den labende produktion i 
ECU/ton 1992 
4497,7 
246,7 
463,3 
108,9 
186,9 
774,6 
5,8 
0,0 
0,0 
13,1 
5153,7 
1145,0 
28,1 1993 
4462,6 
256,3 
373,3 
0,0 
190,2 
818,1 
6,4 
1,0 
1,9 
12,4 
5034,4 
1087,8 
31,7 1994 
***4845,8 
181,4 
730,8 
145,3 
298,0 
614,8 
1,8 
3,6 
20,1 
870,0 
5896,6 
1815,0 
44,7 1995 
4784,2 
106,7 
731,9 
135,0 
56,9 
612,3 
0,0 
0,9 
0,0 
1622,8 
5572,9 
2477,7 
41,17 
** Støtte godkendt i henhold til artikel 3, 4, 5 og 6 i beslutning nr. 2064/86/EKSF og i 
henhold til artikel 3 og 4 i beslutning nr. 3632/93/EKSF. 
Gamle forpligtelser i henhold til beslutning nr. 2064/86/EKSF og støtte godkendt i henhold 
til artikel 5, 6 og 7 i beslutning nr. 3632/93/EKSF. 
Eksklusive aktivering af en kreditfacilitet på maksimalt 5 350 mio. DEM (2 779 mio. 
ECU) til gældssanering af kompensationsfonden, der blev oprettet ved den tyske lov af 19. 
juli 1994 om garantier for elværkernes loilforsyninger. 
10 
I forhold til 1994 er produktionsstøtten faldet svagt, idet støtten pr. ton er faldet fra 44,7 
ECU til 41,17 ECU. I Frankrig og Det Forenede Kongerige er støtten faldet særligt 
markant. Samtidig er den ikke-produktionsrelaterede støtte i Det Forenede Kongerige 
vokset betydeligt. Situationen i de enkelte lande angives nærmere nedenfor. 
4.1 Tyskland 
Den godkendte produktionsstøtte udgjorde i alt 14 677 700 000 DEM (7 624 800 000 
ECU) i 1994. Beløbet inkluderer aktiveringen af en kreditfacihtet på 5 350 mio. DEM (2 
779 mio. ECU), som vedrører en sanering af kompensationsfondens gæld i forbindelse 
med den tyske lov af 19. juli 1994, som garanterer kulleverancer til elværkerne. 
Kreditlinien skulle dække kompensationsfondens underskud pr. 31. december 1993. Der 
var således tale om en sanering af fondens akkumulerede gæld fra tidligere regnskabsår. 
Produktionsstøtten har således været meget omfattende siden 1992, uden at man har 
kunnet spore en seriøs indsats for at opnå en degressiv tendens. Det svage fald i 1995 har i 
den forbindelse kun ringe betydning, idet der fulgte en kraftig stigning i 1996. 
Bag den samlede driftsstøtte på 4 784 200 000 ECU ( jf artikel 3 i beslutning nr. 
3632/93/EKSF), som godkendtes for 1995, gemmer der sig primært to store poster: 
- 5 900 mio. DEM i støtte i forbindelse med den tredje lov om el produceret på grundlag 
af kul af 13. december 1974, og som er ydet i form af indtægter til 
kompensationsfonden (Ausgleichsfond) for 1994, svarende til en afgift (kohlepfennig) 
på 8,5% 
- 2 708,5 mio. DEM i støtte, som dækker kul og koks til Fællesskabets stålindustri, 
hvortil kommer økonomisk støtte på 118,4 mio. DEM til Saarbergwerke AG. 
I sin beslutning 95/464/EKSF15 af 4. april 1995 om Tysklands finansielle støtte til 
kulindustrien for 1995, mindede Kommissionen om, at produktionsstøtteordningen skal 
gøres overensstemmende med bestemmelserne i beslutning nr. 3632/93/EKSF og noterer 
sig samtidig den tyske forfatningsdomstols afgørelse af 11. oktober 1994, hvori det 
fastslås, at reglerne om Kohlepfennig-afgiften strider imod den tyske forfatning og derfor 
skal afskaffes pr. 1. januar 1996. 
15 EFT L 267 af9.11.1995, s. 42 
11 
Det må understreges, at de tyske myndigheder den 12. december 199516 vedtog en ny lov, 
hvori støtten var budgetteret og som afskaffede 'cKohlepfennig", efter 
forfatningsdomstolens afgørelse og i overensstemmelse med bestemmelserne i beslutning 
nr. 3632/93/EKSF. 
Hvad angår støtte til kul og koks til Fællesskabets stålindustri vedrørte det godkendte 
beløb for 1995 i beslutning 96/560/EKSF17 af 30. april 1996 Tysklands foranstaltninger til 
fordel for kulindustrien i 1995 og 1996. Beløbet er mindre end det foregående år, nemlig 2 
826,9 mio. DEM mod 3 232 mio. DEM i 1994, fordi produktionen af kul til koks er faldet 
i forbindelse med udviklingen inden for stålteknologien, herunder at der indsprøjtes 
stigende mængder billig dampkul af middel kvalitet i højovnene. Hovedårsagen er 
imidlertid, at der ikke er udsigt til, at kul til koksproduktionen i Tyskland bliver rentabel, 
og produktionen vil derfor være jævnt faldende. 
For 1995 godkendtes desuden følgende former for driftsstøtte: 
- 95 mio. DEM i støtte til en ordning, der skulle sikre beskæftigelsen blandt 
minearbejdere i underjordiske miner (Bergmannspråmie) 
- 92,8 mio. DEM i støtte til dækning af kompensation mellem mineområderne 
- 50,8 mio. DEM i støtte til dækning af kompensation for stenkul med ringe indhold af 
flygtige stoffer 
I sin vurdering af disse støtteforanstaltninger understreger Kommissionen særligt, at de to 
sidstnævnte støtteforanstaltninger gradvist reduceres med 10% om året. 
Med hensyn til alle former for støtte til den løbende produktion tog Kommissionen i øvrigt 
højde for, at det var nødvendigt i videst mulige omfang at mindske de sociale og regionale 
konsekvenser af omstruktureringen, jf artikel 2, stk. 1 i beslutning nr. 3632/93/EKSF. 
I sin beslutning nr. 95/464/EKSF godkendte Kommissionen desuden støtte på 200 mio. 
DEM til Ruhrkohle AG, Saarbergwerke AG, Gewerkschaft Auguste Victoria, Sophia 
Jacoba GmbH og Preussag Anthrazit til dækning af ekstraordinære omkostninger. De 
ekstraordinære omkostninger inkluderer især yderligere omkostninger til vandudpumpning 
ved produktionsstop som led i en omstrukturering af mineområder, der ligger op til miner, 
hvor driften fortsættes. Stop for eller langsommere vandudpumpning i mineområder med 
minelukninger forårsager vandindtrængning, som ikke skyldes den igangværende 
produktion og som skaber ekstraomkostninger. Denne støtteforanstaltning hjemles faktisk 
i bilaget til beslutning nr. 3632/93/EKSF, som vedrører omkostninger, der fastlægges i 
beslutningens artikel 5, stk. 1. Forhøjelsen af støttebeløbet fra 179,1 mio. DEM i 1994 til 
200 mio. DEM i 1995 er en direkte følge af omstruktureringsplanens iværksættelse. 
16 BGBI, IS. 1638 
17 EFT L 244 af 25.09.1996, s. 15. 
12 
4.2 Spanien 
Driftsstøtte (artikel 3) og støtte til aktivitetsindskrænkning (artikel 4), som Kommissionen 
godkendte for 1995, androg 731,9 mio. ECU, hvilket næsten svarer til 1994-niveauet. Det 
må imidlertid bemærkes, at de spanske myndigheder i et brev af 22. juli 1996 anmodede 
om at fa godkendt supplerende støtte for 1995 til virksomheder, som havde underskrevet 
kontraktprogrammer med staten. Den supplerende støtte udgjorde 11 010 mio. ESP til 
aktivitetsindskrænkninger (artikel 4) og 4 697 mio. ESP til dækning af ekstraordinære 
omkostninger i forbindelse med minelukninger (artikel 5), dvs. i alt 15 707 mio. ESP (96 
mio. ECU). Kommissionen har endnu ikke godkendt den supplerende støtte, som 
myndighederne har fremsendt oplysninger om. 
I beslutning m. 96/591/EKSF18 af 30. april 1996 om godkendelse af Spaniens støtte til 
kulindustrien i 1995, vurderede Kommissionen i henhold til artikel 9, stk. 6, i beslutning 
nr. 3632/93/EKSF, om foranstaltningerne stemmer overens med planen for modernisering, 
rationalisering, omstrukturering og aktivitetsmdskrænlminger inden for den spanske 
kulindustri for perioden 1. januar 1994 - 31. december 1997, som beslutning nr. 
94/1072/EKSF19 omhandlede. 
Ved opdelingen af det samlede støttebeløb til den løbende produktion i driftsstøtte og 
aktivitetsrndsla-ærrkningsstøtte, konstaterede Kommissionen, at støtten endnu ikke var 
gjort overensstemmende med bestemmelserne i beslutning nr. 3632/93/EKSF, idet 
støtteforanstaltninger til kul til elproduktion ikke opføres på statsbudgettet og heller ikke 
indgår fuldstændigt i tilsvarende opgørelser, men finansieres fortsat gennem opkrævninger 
over elregningerne. Kommissionen noterer sig imidlertid Spaniens tilsagn om at ændre den 
gældende støtteordning inden udløbet af den overgangsperiode på højst tre år, der er 
fastsat i artikel 2, stk. 2, i beslutning nr. 3632/93/EKSF. 
Kommissionen bemærker endvidere, at Spanien vil justere kulpriserne over for 
elproducenterne således at de gradvis bringes på linje med prisen på importeret kul. Den 
spanske salgspris ligger i øjeblikket betydeligt over verdensmarkedsprisen. Kommissionen 
noterer sig Spaniens tilsagn om at tage de nødvendige skridt til, at prisen på spansk kul 
senest den 31. december 1996 frit kan aftales mellem parterne under hensyn til vilkårene 
på verdensmarkedet, jf. artikel 3, stk. 1, i beslutning nr. 3632/93/EKSF. 
18 EFTL259af 12.10.1996, s. 14. 
19 EFT L 385 af 31.12.1994, s. 31. 
13 
I samme beslutning godkendte Kommissionen i øvrigt støtte til dækning af ekstraordinære 
omkostninger (artikel 5), som følger: 
- 14 723 mio. ESP i støtte for 1995 til dækning af godtgørelser til de arbejdere blandt de 
7 300 beskæftigede inden for den spanske kulindustri, som må gå på førtidspension, 
eller som mister arbejdet som følge af gennemførelsen af planen for modernisering, 
rationalisering, strukturomlægning og aktivitetsmdslo-ærikning inden for den spanske 
kulindustri 
- 7 140 mio. ESP i støtte for 1995 til dækning af en del af de faste aktivers 
værdiforringelse i de kurvirksomheder, hvis produktionsanlæg helt eller delvis lukkes 
som led i moderniserings-, rationaliserings- og strukturomlægningsplanen. 
De økonomiske foranstaltninger skyldes moderniserings-, rationaliserings- og 
strukturomlægningsprocessen inden for den spanske kulindustri og har ingen tilknytning til 
den løbende produktion. De må derfor anses for gamle forpligtelser. 
I forbindelse med sin kontrol af den støtte, der er udbetalt, og som er anmeldt i henhold til 
artikel 9, stk. 2, i beslutning nr. 3632/93/EKSF, har Kommissionen konstateret, at selv om 
Spanien faktisk har udbetalt hele det godkendte støttebeløb til kulvirksomhederne til 
dækning af driftstab (artikel 3 og 4), har Spanien kun udbetalt 28% af den godkendte 
støtte til dækning af ekstraordinære omkostninger (artikel 5). Spanien har således ikke 
gennemført omstruktureringerne og/eller aktivitetsmdskrærikningerne i de godkendte 
planer. Kommissionens tjenestegrene har anmodet de spanske myndigheder om at 
begrunde afvigelserne i forhold til de tidligere indsendte planer. 
Kommissionen godkendte støtte til forskning og udvikling, jf. artikel 6 i beslutning nr. 
3632/93/EKSF. Støttebeløbet på 50 mio. ESP for 1995 (der svarer til mindre end 20 % af 
den spanske kulindustris samlede FTU-omkostninger), skal bidrage til at løse de særlige 
problemer i forbindelse med de spanske hilforekomster, samt til at forbedre miljøvenhge 
kuludvindingsteknologier. Kommissionen har i øvrigt fastslået, at støtten overholder 
fællesskabsreglerne for statsstøtte til forskning og udvikling20. 
Endelig godkendte Kommissionen et støttebeløb på 100 mio. ESP til miljøbeskyttelse, jf. i 
artikel 7 i beslutning ni. 3632/93/EKSF. Støtten skal lette tilpasningen af 
kulvirksomhederaes anlæg til de nye miljøbeskyttelsesstandarder, forudsat at disse har 
været i drift i mindst to år inden de nye standarders ikrafttrædelse, og støtten kan ikke 
benyttes til at foretage nødvendige tilpasninger i forbindelse med virksomhedernes 
sædvanlige produktionsaktiviteter. Kommissionen har fastslået, at støtten overholder 
fællesskabsreglerne for statsstøtte til miljøbeskyttelse21. 
20 Jf. EFT C 45 af 17.02.1996, s. 5. 
21 Jf. EFT C 72 af 10.03.1994, s. 3 
14 
4.3 Frankrig 
Mens Kommissionen for 1994 havde godkendt støtte til dækning af driftsunderskud 
(støtte til den løbende produktion) på 1 962 mio. FRF (298 mio. ECU), er der i 1995 
registreret et kraftigt fald i støtten, idet støtten til den løbende produktion 
(aktivitetsindskiænkning) kun androg 371 mio. FRF (56,9 mio. ECU). Det kan ses som et 
tegn på, at de franske myndigheder ønsker at nedbringe produktionsstøtten med henblik 
på et totalt produktionsstop i 2005, som fastlagt i kuloverenskomsten (Pacte 
Charbonnier). 
Det må imidlertid understreges, at faldet i støtten til den løbende produktion desværre 
ikke skyldes en tilsvarende nedgang i driftsunderskuddene (disse er tværtimod voksende), 
og at virksomheden Charbonnages de France derfor må lånefinansiere driftsunderskuddet, 
hvilket vil være meget belastende i fremtiden. Der er optaget betydeligt flere 
obligationslån i 1995. Denne tendens må følges nøje for at fastslå, om det ikke er en måde 
at overflytte spørgsmålet om støtte på, uden at løse det. 
I sin beslutning nr. 95/519/EKSF22 af 26. juli 1995 om godkendelse af Frankrigs støtte til 
kulindustrien for 1995, konstaterede Kommissionen, at støttebeløbet på 371 mio. FRF, 
som Frankrig agtede at yde i henhold til artikel 4 i beslutning m. 3632/93/EKSF indgår i 
virksomhedens aktivitetsmdslaærikningsplan, som Kommissionen har godkendt. Ifølge 
planen skal lukningerne gennemføres gradvist af hensyn til de ekstraordinære sociale og 
regionale konsekvenser. Driften endeligt ophører i 2005, dvs. efter at gyldighedsperioden 
for beslutning nr. 3632/93/EKSF er udløbet. Forværringen af virksomhedens økonomiske 
og finansielle situation og sandsynligheden for, at kulproduktionen ikke bliver rentabel i 
fremtiden, giver således ikke Kommissionen anledning til særlige bemærkninger, da 
princippet om endelig lukning af virksomheden ligger fast. 
I samme beslutning godkendte Kommissionen foiuden støtten til 
aktivitetsindskrænkninger desuden 3 980 mio. FRF i støtte til dækning af ekstraordinære 
omkostninger efter artikel 5 i beslutning nr. 3632/93/EKSF, og et beløb på 15 mio. FRF i 
FTU-støtte i henhold til samme beslutnings artikel 6. Støtteniveauet er næsten uforandret i 
forhold til 1994. 
22 EFTL299af 12.12.1995, s. 18 
15 
Støtte til dækning af ekstraordinære omkostninger (gamle forpligtelser) dækker udgifter, 
som udtrykkeligt er hjemlet i bilaget til beslutning nr. 3632/93/EKSF: 
* 
- 561 mio. FRF til udgifter til dækning af sociale ydelser, der står i forbindelse med 
pensionering af arbejdstagere, før disse har nået den ved lov fastsatte pensionsalder 
- 180 mio. FRF til andre ekstraordinære udgifter til arbejdstagere, der har mistet deres 
arbejde som følge af strukturomlægninger og rationaliseringer 
74 mio. FRF til resterende skattemæssige juridiske eller administrative forpligtelser 
219 mio. FRF til ekstra sikkerhedsarbejder under jorden som følge af 
strukturomlægninger 
- 42 mio. FRF til terrænskader, der skyldes mineanlæg, der tidligere har været i drift 
- 44 mio. FRF til ekstraordinære forringelser af aktiver, i det omfang de skyldes 
strukturomlægning af industrien 
- 2 860 mio. FRF til forhøjelse af bidragene - uden for de lovbestemte ordninger - til 
dækning af sociale ydelser som følge af faldet i antallet af bidragspligtige på grund af 
strukturomlægningerne 
F&U-støtten, som udgør mindre end 20% af virksomhedens samlede F&U-omkostninger, 
anvendes inden for minesektoren til forbedring af resultaterne i minegangene og ved 
brydningsfronten, forbedring af sikkerheden og arbejdsforholdene, udbygning af 
telestyringsfaciliteter, teleovervågning og elektronisk informationsformidling, 
mineforholdene. Hvad angår kullets anvendelse bruges støtten til at undersøge kullets 
opførsel, genanvendelse af kulasken, analyser af luftformige forurenende stoffer, og 
udvikling af "fluidised beds". Kommissionen har fastslået, at støtten stemmer overens med 
fællesskabsreglerne for statsstøtte til forskning og udvikling. 
4.4 Det Forenede Kongerige 
I 1995 blev der ikke ydet nogen støtte til den løbende produktion i Det Forenede 
Kongerige. I samme periode nåede de godkendte støttebeløb til andre formål op på et 
usædvanligt højt niveau. Det høje niveau skyldes imidlertid en enkelt støtteforanstaltning i 
forbindelse med privatiseringen af British Coal Corporation, der skyldes virksomhedens 
særlige struktur. I sin beslutning nr. 94/995/EKSF3 af 3. november 1994 om finansielle 
foranstaltninger truffet af Det Forenede Kongerige til fordel for kulindustrien i 
regnskabsårene 1994/95 og 1995/96 godkendte Kommissionen faktisk økonomisk støtte 
til dækning af British Coal Corporations lånefinansierede omstrukturering og aktivernes 
værdiforringelse i de seneste år. Støttebeløbet måtte ikke overstige forskellen mellem 
lånene, som opført i regnskabet for regnskabsåret 1994-95, og provenuet fra salget af de 
regionale kulvirksomheder samt de miner, der blev lagt i mølpose. De britiske 
myndigheder har senere opgjort omkostningerne til 793 mio. GBP. 
23 EFT L 379 af 31.12.1994, s. 6 
16 
For at forstå denne foranstaltning må det først og fremmest erindres, at den statsejede 
virksomhed British Coal Corporations kapital udelukkende bestod af obligationslån. 
Omstruktureiingsomkostningerae er således blevet finansieret gennem lån. Disse 
omkostninger bestod primært af fratrædelsesgodtgørelser siden 1990 og blev ikke dækket 
af statsstøtte. Omkostningerne og aktivernes reducerede ydeevne forværrede 
virksomhedens gældssætning i så høj grad, at den selv uden en privatisering havde måttet 
gennem en ny finansiel omstrukturering for at genetablere ligevægten mellem gælden og 
virksomhedens potentielle rentabilitet. 
Kommissionen har således konstateret, at gældseftergivelsen, som delvist fulgte med 
auktionssalget af virksomhedens mineaktiviteter, udgør støtte, der svarer til en 
ekstraordinær forringelse af aktiver i det omfang de skyldes en strukturomlægning af 
industrien, som udtrykkeligt er hjemlet i bilaget til beslutning nr. 3632/93/EKSF. 
De andre økonomiske støtteforanstaltninger for 1995, godkendt ved beslutning nr. 
94/995/EKSF, andrager 441 mio. GBP og er fordelt som følger: 
130 mio. GBP i støtte til det offentlige organ The Coal Authority til dækning af 
miljøskader forårsaget af produktionsaktiviteter før privatiseringen af British Coal 
Corporation 
2 mio. GBP til dækning af erstatninger for høreskader på arbejdstagere i beskæftigelse og 
tidligere ansatte hos British Coal Corporation i perioden 26. marts 1989 og indtil 
privatiseringen, og et støttebeløb på 30 mio. GBP til erstatninger for arbejdsulykker og 
helbredsskader til arbejdere og tidligere arbejdere i British Coal Corporation, som var 
ansat i perioden fra 1947 og indtil privatiseringen 
1 mio. GBP til dækning af forpligtelser til gratis levering af kul eller røgfrit brændsel eller i 
visse tilfælde et tilsvarende kontantbeløb til arbejdere og tidligere arbejdere i British Coal 
Corporation, som var ansat i perioden fra 31. marts 1990 og indtil privatiseringen, og 
som er blevet pensioneret eller afskediget som følge af strukturomlægningen, eller disses 
pårørende 
17 
183 mio. GBP til dækning af bidrag til pensionsordninger for tidligere arbejdere i British 
Coal Corporation, herunder arbejdere, der er gået på førtidspension i forbindelse med 
strukturomlægningerne af Det Forenede Kongeriges kulindustri 
25 mio. GBP til British Coal Corporation til dækning af ekstraordinære sociale ydelser til 
arbejdere, der er afskediget, eller som er blevet overflyttet til andre miner som følge af den 
britiske kulindustris strukturomlægning 
70 mio. GBP til British Coal Corporation til dækning af omkostninger i forbindelse med 
resterende aktiviteter inden opløsningen efter privatiseringen. 
Hertil kommer et beløb på 111 mio. GBP, som godkendtes ved Kommissionens beslutning 
nr. 96/274/EKSF24 af 7. februar 1996 om supplerende finansiel støtte fra Det Forenede 
Kongerige til kulindustrien i regnskabsåret 1995-1996. Støttebeløbet er fordelt som 
følger: 
14 mio. GBP til British Coal Corporation til dækning af arbejdsulykker og helbredsskader 
til tidligere arbejdere, samt 2 mio. GBP, der udbetales direkte til tidligere arbejdere til 
dækning af erstatningskrav vedrørende helbredsskaderne, for perioden inden 
privatiseringen 
95 mio. GBP til dækning af forpligtelser til levering af kul eller røgfrit brændsel eller i 
visse tilfælde et tilsvarende kontantbeløb til arbejdere i British Coal Corporation, som var 
ansat i perioden indtil 31. marts 1990, og som er blevet pensioneret eller afskediget som 
følge af stiukturomlægningen af kulindustrien, eller disses pårørende. 
5. Konklusion og fremtidsudsigter 
Anvendelse af fæUesskabsordningen for støtte til kulindustrien fører til en række 
undtagelser under EKSF-traktatens artikel 4, litra c), hvis politiske hovedformål er at 
mindske de sociale og regionale følger af orj^ruktureringer og aktivitetsindskrænkninger 
inden for EF's kulindustri, hvor mange virksomheder hurtigt ville forsvinde, hvis det ikke 
var for disse undtagelser. Under disse omstændigheder, kan der af en analyse af 
anvendelsen af støtteordningerne i 1995 udledes følgende: 
• EF's kulvirksomheders økonomiske situation har ikke forbedret sig afgørende til trods 
for betydeligt bedre konjunkturer samt øget efterspørgsel fra stålindustrien og 
elværkerne. 
24 EFT L 102 af 25.04.1996, s. 42. 
18 
• Kulimporten fra tredjelande vil fremover overstige Fællesskabets kulproduktion. 
• Med undtagelse af Det Forenede Kongerige, ser produ&ionsoinkostningenie ud til at 
udelukke ethvert håb om, at de fleste af Fællesskabets kulvirksomheder kan blive eller 
igen bliver konkurrencedygtige over for verdensmarkedspriserne. 
• Kulområdernes økonomiske og sociale situation påvirkes i varierende grad af 
kulvirksomhederne. I de fleste kulområder har man haft held til at gennemføre en 
økonomisk diversificering, og dermed må det siges, at kulpolitikkens sociale og 
regionale målsætning generelt er realiseret. 
Hvad angår de godkendte støtteordninger er der sket et svagt fald i støtten til den 
løbende produktion, mens den ikke-produktionsrelaterede støtte er vokset (gamle 
forpligtelser) 
Støttestrukturen, dvs. foranstaltningernes fordeling på de forskellige artikler i 
beslutning nr. 3632/93/EKSF, varierer alt efter det kulproducerende land, hvilket 
afspejler forskellene i planerne for de nationale kulindustrier. Da disse planer 
fremlagdes til godkendelse i 1994, er det for tidligt at vurdere deres virkning i 
forbindelse med status for regnskabsåret 1995. 
19 
ISSN 0254-1459 
KOM(98) 186 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 09 12 01 
Katalognummer : CB-CO-98-200-DA-C 
ISBN 92-78-32574-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
£x>