EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.1.2018 COM(2018) 39 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET om gennemførelsen af EU-toldkodeksen og om udøvelsen af delegationen af beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til kodeksens artikel 284



1.INDLEDNING Den 9. oktober 2013 vedtog Den Europæiske Union (EU) EU-toldkodeksen. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen trådte i kraft den 30. oktober 2013, om end de fleste materielle bestemmelser først trådte i kraft den 1. maj 2016. I EU-toldkodeksen fastsættes en retlig ramme for toldregler og -procedurer i EU's toldområde, der er tilpasset moderne handelsvilkår som f.eks. den globale integration af produktions- og leveringssystemer, e-handel og moderne kommunikationsværktøjer. Kodeksens formål er at lette strømmen af varer, som passerer igennem eller føres ind i og ud af EU, for at øge de europæiske virksomheders konkurrenceevne og samtidig sikre en bedre beskyttelse af Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser og beskyttelsen af EU-forbrugernes sikkerhed. For at opfylde disse mål tager EU-toldkodeksen navnlig sigte på at færdiggøre toldmyndighedernes overgang til et papirløst, integreret og fuldt elektronisk system. I EU-toldkodeksen fastsættes fælles regler og datakrav vedrørende toldmyndighedernes angivelser, meddelelser, ansøgninger og afgørelser forud for varernes ankomst og afgang. I denne forbindelse skal 17 elektroniske systemer opgraderes eller udvikles. Selv om de lovgivningsmæssige bestemmelser i EU-toldkodeksen er trådt i kraft, gennemføres de 17 elektroniske systemer gradvist, og EU-toldkodeksen indeholder derfor også bestemmelser om en overgangsperiode frem til udgangen af 2020, hvor eksisterende papirbaserede eller elektroniske systemer fortsat kan anvendes i forbindelse med toldspørgsmål, hvis de nye elektroniske systemer til behandling heraf endnu ikke er tilgængelige. En overgangsperiode finder også anvendelse på tilladelser (f.eks. til at opnå status som autoriseret økonomisk operatør eller til at anvende særlige toldprocedurer) udstedt i henhold til de tidligere toldrammebestemmelser, EF-toldkodeksen, der fortsat kan finde anvendelse frem til senest april 2019. Selv om de midlertidige foranstaltninger i EU-toldkodeksen stadig er gældende, har Europa-Kommissionen udarbejdet denne rapport med henblik på at gøre status over gennemførelsen af de lovgivningsmæssige bestemmelser og udviklingen og indførelsen af de elektroniske systemer. Rapporten er udarbejdet på baggrund af en opfordring fra Europa-Parlamentet i dets beslutning af 19. januar 2017 og opfordringen fra Rådet i dets konklusioner om opfølgningen på EU-toldkodeksen af 29. september 2016. Kommissionen aflægger desuden rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om dens udøvelse af delegationen af beføjelser til at vedtage delegerede retsakter, den er tillagt i EU-toldkodeksens artikel 284. Kommissionen har udarbejdet denne rapport på baggrund af drøftelser med EU's medlemsstater og virksomheder om problemer i forbindelse med gennemførelsen af EU-toldkodeksen og på baggrund af sin egen analyse. 2.BAGGRUND a.Retlig struktur EU-toldkodeksen afløste EF-toldkodeksen fra 1992, der var det første forsøg på at konsolidere EU's toldregler. Selv om den var et stort fremskridt og gjorde det nemmere for virksomhederne på daværende tidspunkt, var procedurerne og praksis i henhold til EF-toldkodeksen baseret på papirdokumentation, hvilket ikke var hensigtsmæssigt i et mere moderne elektronisk erhvervsmiljø. Som følge af toldmyndighedernes øgede ansvar på områder, der rækker ud over opkrævning af told (såsom håndtering af sikkerheds- og sikringsmæssige udfordringer, ulovlige kontantbevægelser og varemærkeforfalskede varer), var det desuden nødvendigt at vedtage lovgivningsmæssige bestemmelser for at gøre tilrettelæggelsen af toldkontrol mere effektiv. Kommissionen gennemførte på denne baggrund en omfattende konsekvensanalyse for at fastlægge den rette tilgang til at imødekomme de udfordringer, der lå forude, og på grundlag af resultaterne af denne konsekvensanalyse forelagde Kommissionen et forslag til EU's moderniserede toldkodeks og en afgørelse om e-told i slutningen af 2005. Af forskellige årsager, navnlig fordi der med Lissabontraktaten blev indført en ny retlig struktur med nye regler og procedurer for vedtagelse af gennemførelsesbestemmelser til de vigtigste retsakter, var Kommissionen imidlertid nødt til at "omarbejde" den moderniserede toldkodeks før dens planlagte anvendelsesdato. Den 20. februar 2012 fremsatte Kommissionen derfor et forslag til en EU-toldkodeks i form af en omarbejdning af den moderniserede toldkodeks, herunder artikler, der tillagde Kommissionen beføjelser til at vedtage detaljerede supplerende bestemmelser og gennemførelsesbestemmelser, og dette forslag bragte EU's toldlovgivning i overensstemmelse med kravene i Lissabontraktaten. EU-toldkodeksen trådte i kraft den 30. oktober 2013, og Kommissionens beføjelser fik virkning fra denne dato, hvorimod de øvrige bestemmelser i kodeksen først trådte i kraft den 1. maj 2016. Kommissionen gjorde brug af sine beføjelser i den mellemliggende periode til at vedtage følgende retsakter, der sammen med kodeksen udgør EU-toldkodekspakken: I.Den "delegerede retsakt" til EU-toldkodeksen, der supplerer visse ikkevæsentlige bestemmelser i kodeksen II."Gennemførelsesretsakten" til EU-toldkodeksen, som fastsætter ensartede procedureregler for gennemførelsen af EU-toldkodeksen III.Den delegerede overgangsretsakt til EU-toldkodeksen, der gør det muligt at anvende andre midler til udveksling og lagring af toldoplysninger, indtil de elektroniske systemer i henhold til EU-toldkodeksen er blevet operationelle IV.Arbejdsprogrammet for EU-toldkodeksen i form af Kommissionens gennemførelsesafgørelse om planlægning af IT-systemerne. På baggrund af en løbende dialog med repræsentanter for erhvervslivet, Europa-Parlamentet og medlemsstaterne, der afdækkede en række tekniske problemstillinger, har Kommissionen sammen med Europa-Parlamentet og Rådet sat hurtigt ind for at afhjælpe disse problemer ved at vedtage følgende ændringsforslag til lovgivningspakken, endog før de nye regler trådte i kraft:

V.To ændringer af den delegerede retsakt til EU-toldkodeksen: oDen delegerede overgangsretsakt ændrede den delegerede retsakt for at sikre en smidig overgang fra EF-toldkodeksen til EU-toldkodeksen den 1. maj 2016. Det viste sig, at nogle af bestemmelserne i den delegerede retsakt ikke kan anvendes, før IT-systemerne er fuldt operationelle, og at der således var behov for en række overgangsforanstaltninger, ikke blot i EU-toldkodeksen, men også i den delegerede retsakt, for at muliggøre den fortsatte brug af papirbaserede eller alternative systemer, indtil IT-systemerne er operationelle. oTo bestemmelser i den delegerede retsakt til EU-toldkodeksen, som ved et fejl udelod en bestemmelse om lettelse i EF-toldkodeksen, blev ændret. Ændringen sikrer, at det fortsat formodes, at der er indgivet en angivelse om midlertidig import eller en reeksportangivelse i forbindelse med turisttrafik og i forbindelse med bestemte varer såsom paller, containere og fartøjer og fly, der passerer gennem toldområdet. For fly, navnlig fly, der passerer EU's grænse, ville forpligtelsen til at indgive mundtlige eller skriftlige angivelser i høj grad have påvirket grænse- og turisttrafikken. VI.Teknisk ændring til bilag 12 i den delegerede overgangsretsakt til EU-toldkodeksen, som fastsætter de formularer, der skal benyttes i forbindelse med ansøgninger og bevillinger. Endelig har Kommissionen i april 2016 udøvet beføjelserne i henhold til artikel 50 i EU-toldkodeksen til at vedtage Kommissionens gennemførelsesafgørelse om fastlæggelse af regler om indførelse af fælles risikokriterier og standarder for risikoanalyse af sikkerhedsmæssige aspekter for at sikre en harmoniseret anvendelse af visse toldkontroller i henhold til EU-toldkodeksen. b.Formål og lovgivningskontekst Formålet med EU-kodeksen er i overensstemmelse med de aktuelle behov at sikre større retssikkerhed og ensartede regler til gavn for både virksomheder og toldmyndigheder, at forenkle reglerne og procedurerne, at fremme en mere effektiv toldbehandling og at opnå fuld automatisering af toldprocedurer og -processer. EU-toldkodeksen har samtidig til formål at sikre en bedre beskyttelse af Unionens og medlemsstaternes finansielle og økonomiske interesser. Den har desuden til formål at tage højde for udviklingen af politikker og lovgivning på andre måder, som kan have indflydelse på toldlovgivningen, f.eks. inden for sikkerhed og sikring i forbindelse med import. Nogle af de vigtigste lovgivningsmæssige ændringer i EU-toldkodeksen i overensstemmelse med ovenstående mål er følgende: ·Ingen begrænsninger af en toldrepræsentants ret til at levere tjenesteydelser i en anden medlemsstat end den, hvor den pågældende er etableret, for at sikre lige handelsvilkår for handel inden for toldunionen. ·Harmoniserede regler om beslutningstagning i medlemsstaterne, herunder om toldmyndighedernes udstedelse af bevillinger. Dette har til formål at gavne handelen ved at øge forudsigeligheden, lette anvendelsen af procedurer og indføre bedre og strammere regler om en erhvervsdrivendes ret til at blive hørt, inden der træffes en ugunstig afgørelse. ·Nye forenklinger af toldbehandlingsprocesser. Kriterierne for autoriserede økonomiske operatører (AEO) kan anvendes til at afgøre, om ikke-autoriserede økonomiske aktører kan drage fordel af visse forenklinger, mens andre forenklinger kun er tilgængelige for autoriserede økonomiske operatører: ØForenklinger, hvor en række eller alle AEO-kriterierne finder anvendelse: i) toldrepræsentant, der ønsker at levere tjenesteydelser i en anden medlemsstat end den, hvor den pågældende er etableret, ii) fradrag for told i den samlede sikkerhedsstillelse, iii) godkendelse af et andet sted end det kompetente toldsted til frembydelse af varer, iv) bevilling til at indgive toldangivelser i form af en "indskrivning i klarererens regnskaber", v) bevilling til at udnytte forenklede toldbestemmelser i forbindelse med forsendelse, vi) bevilling til drift af lagerfaciliteter til midlertidig opbevaring, vii) bevilling til at anvende særlige procedurer (toldoplag, særlige anvendelsesformål, midlertidig import, aktiv forædling og passiv forædling). ØYdelser, der udelukkende er tilgængelige for autoriserede økonomiske operatører (kompensation for, at erhvervsdrivende, der ønsker at opnå AEO-status, nu skal opfylde yderligere kriterier): i) fuldstændig eller delvis nedsættelse af den sikkerhedsstillelse, der kræves for at opnå henstand med betaling af den skyldige afgift, ii) centraliseret toldbehandling, der giver operatørerne mulighed for at indgive toldangivelser og betale afgifter centralt fra deres forretningssted i stedet for i andre medlemsstater, hvor varerne frembydes for toldmyndighederne, iii) fritagelse for forpligtelsen til at frembyde varerne ved brug en den forenklede procedure i form af en indskrivning i klarererens regnskaber, iv) "egen beregning", der giver pålidelige økonomiske aktører mulighed for at beregne det skyldige afgiftsbeløb og udføre en vis kontrol på vegne af toldmyndighederne, v) tilladelse til at transportere varer til en anden medlemsstat, mens de stadig er under midlertidig opbevaring (dvs. før de underlægges en toldprocedure). ·Standardisering af regler vedrørende toldmyndighedernes bindende afgørelser om tarifering og oprindelse: i) gyldigheden af en afgørelse vedrørende bindende tariferingsoplysninger (BTO-afgørelse) reduceres fra seks til tre år i overensstemmelse med den tærskel, som gælder for bindende oprindelsesoplysninger, og ii) BTO-afgørelsen er nu bindende for indehaveren, hvilket betyder, at han skal underrette toldmyndighederne om, at han er indehaver af en BTO-afgørelse for de angivne varer, for at undgå BTO-shopping. ·Indførelse af obligatorisk sikkerhedsstillelse for alle toldprocedurer for at sikre EU's egne indtægter og finansielle interesser kombineret med nedsættelser for meget pålidelige økonomiske operatører og fritagelser for autoriserede økonomiske operatører. ·Nye sikkerhedsregler med krav om parallel registrering ved indpassage, dvs. at det ikke kun er transportøren, men også speditøren og endog modtageren, der skal registrere, hvilket er i overensstemmelse med internationale standarder (f.eks. WCO's Framework of Standards to Secure and Facilitate Global Trade). ·Lempelse af reglerne om midlertidig opbevaring, herunder forlængelse af opbevaringsperioden til 90 dage (tidligere 20 eller 45 dage, afhængigt af om varerne blev transporteret ad søvejen), og mulighed for at flytte varer under midlertidig opbevaring mellem lagerfaciliteter uden brug af forsendelsesprocedurer.

·Sammenlægning af toldprocedurerne for "aktiv forædling", "forarbejdning under toldkontrol" og tilintetgørelse. Hertil kommer, at indehaveren af en bevilling til at anvende en toldprocedure, nu har en længere frist til at beslutte, om færdigvarerne skal tilintetgøres eller overgå til fri omsætning. c.Elektroniske systemer I henhold til EU-toldkodeksen skal udvekslingen af oplysninger mellem de økonomiske operatører og toldmyndighederne samt mellem toldmyndighederne senest i 2020 udelukkende være baseret på elektroniske databehandlingsteknikker. Dette betragtes som et stort skridt fremad, der vil lette den lovlige samhandel, mindske de administrative byrder og sikre anvendelsen af harmoniserede krav i hele EU. For at nå dette mål er 17 elektroniske systemer ved at blive opgraderet eller udviklet i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastsat i arbejdsprogrammet for EU-toldkodeksen. Disse systemer kan inddeles i to kategorier: i) 14 transeuropæiske systemer, der skal udvikles eller opgraderes af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne, herunder centrale systemer og systemer med et nationalt element, som skal gennemføres af medlemsstaterne, og ii) tre nationale systemer, som medlemsstaterne skal udvikle eller opgradere. De 14 transeuropæiske systemer (herunder systemer med nationale elementer) er som følger: 1.Systemet med registrerede eksportører – REX (nyt): Formålet er at gøre ajourførte oplysninger om både registrerede eksportører, der er etableret i præferenceberettigede lande (lande, der er omfattet af EU's generelle toldpræferenceordning, som giver præferenceadgang til EU's marked), og EU-eksportører, som eksporterer til præferenceberettigede lande og visse andre lande, tilgængelige. 2.Bindende tariferingsoplysninger – BTO (opgradering): Formålet er at tilpasse databasen med alle bindende tariferingsoplysninger udstedt af toldmyndighederne i medlemsstaterne til EU-toldkodeksen. 3.Toldafgørelsessystemet – (CDS) (nyt): Formålet er at harmonisere procedurerne for toldmyndighedernes afgørelser vedrørende anvendelsen af toldlovgivningen i hele EU ved at lette høringer i beslutningstagningsperioden og forvaltningen af bevillingsprocessen. 4.Ensartet brugerforvaltning og digital signatur – UUM&DS eller "Portal for EU-virksomheder" (nyt): Formålet er at sikre en direkte og EU-harmoniseret adgang for virksomheder til forskellige elektroniske toldsystemer som fastlagt i EU-toldkodeksen. 5.Autoriserede økonomiske operatører – AEO (opgradering): Formålet er at forbedre forretningsprocesserne vedrørende AEO-ansøgninger og -bevillinger under hensyntagen til ændringerne i EU-toldkodeksen. 6.Systemet til registrering og identificering af økonomiske operatører – EORI (opgradering) Formålet er en mindre opgradering af det eksisterende system, der muliggør registrering og identificering af økonomiske operatører fra EU samt andre personer end økonomiske operatører, som er aktive i toldsager i EU. 7.Den fælles toldtarif og tilsyn – Tilsyn (opgradering): Formålet er at opgradere den eksisterende database med alle EU's handelsdata (import og eksport), der fremsendes på daglig basis af de nationale toldmyndigheder, med henblik på tilpasning til kodekskravene. 8.Systemet til bevis for EU-status – PoUS (nyt): Formålet er at lagre, forvalte og genfinde alle angivelser fra virksomheder indgivet som bevis på deres varers toldmæssige status som EU-varer. 9.Det nye EDB-baserede forsendelsessystem – NCTS (opgradering): Formålet er at tilpasse det eksisterende forsendelsessystem til de nye kodekskrav såsom registrering af hændelser under transport og tilpasning af informationsudveksling til datakravene i kodeksen og opgradering og udvikling af grænseflader med andre systemer. 10.Systemet til automatiseret eksport – AES (opgradering af det eksisterende transeuropæiske system og det eksisterende nationalt eksportsystem): Formålet er at implementere kodekskravene til eksport og udpassage af varer. 11.Systemet til standardiseret informationsudveksling vedrørende særlige procedurer – INF (nyt): Formålet er at udvikle et nyt system til at støtte og strømline processerne for dataforvaltning og elektronisk behandling af data inden for særlige procedurer. 12.Systemet til centraliseret toldbehandling for import – CCI (nyt): Formålet er at koordinere behandlingen af toldangivelser og tilladelsen til at frigive varer mellem de relevante toldsteder, således at økonomiske operatører kan centralisere deres forbindelser med toldmyndighederne. 13.Systemet til forvaltning af sikkerhedsstillelse – GUM (nyt): Formålet er at sikre en fordeling og forvaltning i realtid i hele EU af de erhvervsdrivendes samlede sikkerhedsstillelse for told, hvis der er en risiko for, at tolden ikke betales. 14.Importkontrolsystemet – ICS (opgradering): Formålet er at styrke sikkerheden i forsyningskæden ved at forbedre datakvaliteten, dataregistreringen, datatilgængeligheden og datadelingen for så vidt angår summarisk indgangsangivelse og hertil relateret risiko- og kontrolinformation. Medlemsstaterne skal udvikle eller forbedre følgende tre systemer:

1.Harmonisering og fremme af særlige procedurer – SP: De nationale systemer skal gennemføre alle påkrævede kodeksændringer for toldoplag, særlige anvendelsesformål, midlertidig import, aktiv forædling og passiv forædling. 2.Systemet til underretning om ankomst, meddelelse om frembydelse og midlertidig oplagring – NA, PN, TS: Formålet er at få fastlagt automatiseringen af processer på nationalt plan for så vidt angår procedurerne for underretning om ankomst for transportmidlet, frembydelse af varer og angivelse til midlertidig oplagring som beskrevet i kodeksen og at støtte harmonisering i alle medlemsstaterne for så vidt angår dataudveksling mellem virksomheder og toldvæsen. 3.Nationale importsystemer – NIS: Formålet er at gennemføre alle krav til processer og data, der følger af kodeksen, og som vedrører import. 3.GENNEMGANG a.Status for gennemførelsen af EU-toldkodekspakken EU-toldkodekspakken blev gennemført rettidigt den 1. maj 2016. Kommissionen har indtil videre ikke afdækket større anvendelsesproblemer, selv om det er klart, at EU-toldkodeksens fordele og virkninger først vil være helt tydelige, når alle de tilknyttede IT-systemer er blevet indført. Siden EU-toldkodeksens ikrafttræden har Kommissionen afholdt regelmæssige møder med medlemsstaterne og repræsentanter for erhvervslivet for at identificere og løse problemer med lovgivningen, bistå med fortolkningen heraf og undersøge mulighederne for en yderligere forenkling af processer. Denne høringsproces er i overensstemmelse med de tilsagn, som Kommissionen har afgivet i sin meddelelse om udvikling af EU's toldunion og dens forvaltning. Kommissionen har altid lagt særlig vægt på behovet for realistiske tidsplaner og på omkostningerne og på de generelle virkninger af disse ændringer på told- og handelsområdet. Medlemsstaterne og erhvervslivets repræsentanter har desuden samarbejdet med Kommissionen om en række vejledende dokumenter vedrørende den praktiske anvendelse af de nye regler. Kommissionen har oprettet en række projektgrupper under Told 2020, der inddrager både medlemsstaterne og repræsentanter for erhvervslivet i en række konkrete virksomhedsanalyser: ·En projektgruppe om forenklinger med det formål at øge fordelene forbundet med egen beregning, indskrivning i klarererens regnskaber og centraliseret toldbehandling. ·En projektgruppe om import af ringe værdi med det formål at analysere den mest hensigtsmæssige metode til at sikre lige vilkår mellem post- og kurertjenester i lyset af stigningen i internetsalget og toldmyndighedernes heraf følgende forpligtelse til at sikre passende kontrol og beskytte borgernes og EU's finansielle interesser uden at hindre den lovlige handel. ·En projektgruppe om forsendelse med det formål at fremme anvendelsen af et elektronisk transportdokument som forsendelsesangivelse i forbindelse med luft- eller søtransport. ·En projektgruppe om sikkerhedsstillelse med det formål at undersøge, hvordan betingelserne for at kunne drage fordel af en fuldstændig eller delvis nedsættelse af den samlede sikkerhedsstillelse i højere grad kan tilpasses de faktiske økonomiske forhold. Der pågår desuden en pilotafprøvning i samarbejde med medlemsstaterne og handelssektoren som fastlagt i EU-toldkodeksen for at afprøve nye metoder og finde bedre metoder til at tackle udfordringer såsom stigningen i internetsalget, den manglende adgang til oplysninger og behovet for systembaserede tilgange. Denne regelmæssige dialog med interessenterne har resulteret i følgende yderligere ændringer af og tilføjelser til EU-toldkodekspakken siden den 1. maj 2016: I.En ændring af artikel 136 i EU-toldkodeksen om varer, der midlertidigt har forladt Unionens toldområde ad sø- eller luftvejen Denne ændring var nødvendig for at sikre et behørigt toldtilsyn i forbindelse med visse varer, der indføres til Unionen via en havn, men videretransporteres med et containerskib til en anden havn i Unionen og først losses i sidstnævnte havn. Som følge af ændringen skal varerne også frembydes for toldmyndighederne i denne anden havn. II.En ændring af gennemførelsesretsakten til EU-toldkodeksen for at sikre en bedre tilpasning af lovgivningen til myndighedernes og handelssektorens behov og en mere effektiv og ensartet anvendelse af reglerne. De væsentlige ændringer, som blev indført på anmodning af repræsentanter for de erhvervsdrivende, kan sammenfattes som følger:

oDe bestemmelser, der gælder for stående leverandørerklæringer, er blevet præciseret og forenklet. Repræsentanterne for de erhvervsdrivende glædede sig navnlig over genindførelsen af de erhvervsdrivendes mulighed for at udstede en enkelt erklæring, der dækker hele kalenderåret, på et hvilket som helst tidspunkt i løbet af året. oEksportørerne har fået en længere frist til at opnå et nummer som registreret eksportør (REX) (der giver eksportørerne mulighed for selv at certificere varernes oprindelse) i forbindelse med handelsaftalen mellem EU og Canada (CETA) oReglerne for udpegning af udpassagetoldstedet i forbindelse med eksport og efterfølgende forsendelse af punktafgiftspligtige varer er blevet forbedret. III.Vedtagelse af en gennemførelsesretsakt om den tekniske tilrettelæggelse af udvikling, vedligeholdelse og benyttelse af elektroniske systemer til udveksling og lagring af oplysninger i henhold til EU-toldkodeksen. I forordningen fastsættes reglerne for toldafgørelsessystemet og systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur (se afsnit B nedenfor). IV.Det bliver sandsynligvis nødvendigt at ændre den delegerede retsakt og gennemførelsesretsakten i 2018 for at tage højde for bl.a. følgende punkter: oEn ny definition af eksportør i artikel 1, stk. 19, i den delegerede retsakt, hvor eksportøren stadig skal være etableret i EU, men hvor betingelsen om, at eksportøren skal være i besiddelse af købsaftalen, vil blive lempet. En række repræsentanter for de erhvervsdrivende anfører, at den nuværende definition ikke i tilstrækkelig grad afspejler de eksisterende forretningsmodeller, f.eks. hvor sælgeren er etableret uden for EU. oEn ændring af artiklerne 114 og 134 i den delegerede retsakt til EU-toldkodeksen med det formål at indføre fleksibilitet i de toldformaliteter, der gælder for transaktioner mellem et særligt fiskalt område og fastlandet (dvs. for transaktioner inden for samme medlemsstat). oForlængelse af fristen på en dag i artikel 115 i den delegerede retsakt til EU-toldkodeksen til at angive varer, der er oplagret et andet sted end i en lagerfacilitet til midlertidig opbevaring. Ændringen skal sikre, at tidsfristen er mere overkommelig for både de erhvervsdrivende og toldmyndighederne, men den skal stadig være kort for at undgå misbrug. oÆndring af en eksisterende bestemmelse med krav om et udskrift af fiskerilogbogen, herunder fortrolige forretningsoplysninger, som skal indsendes til toldmyndighederne i tredjelande, således at disse myndigheder kan certificere, at produkter fra havfiskeri, der omlades og transporteres gennem deres lande eller områder, ikke er blevet manipuleret. Fiskeindustrien har gjort Kommissionen opmærksom på problemet med kravet om at videregive fortrolige forretningsoplysninger om, hvor fiskene er blevet fanget, og ændringen vil således sikre, at der ikke udveksles fortrolige oplysninger, der tilhører EU-fartøjer. oÆndring af den delegerede retsakt med henblik på at genskabe en bestemmelse i EF-toldkodeksen. Repræsentanter for handelssektoren har anført, at EU-toldkodekspakken ikke indeholder bestemmelser, der specifikt tillader en indehaver af bevillinger til særlige anvendelsesformål at lagre energiprodukter, der henhører under forskellige underpositioner, i en enkelt tank. På grund af disse produkters tekniske egenskaber gør denne begrænsning det umuligt at anvende sådanne bevillinger til særlige anvendelsesformål i praksis. oÆndring af den lovgivningsmæssige ramme for biler lejet uden for EU af EU-borgere. Hvis bilerne ikke har en EU-nummerplade, omfattes de af importafgifter, når de indføres på EU's toldområde (medmindre en EU-borger bruger en lejet bil til at vende tilbage til sin bopæl). Dette er blevet anset for at være for restriktivt i forbindelse med EU-borgere, der lejer biler i korte perioder, og den delegerede retsakt bliver muligvis ændret for at rette op på denne situation. oÆndring af oprindelsesreglerne, således at der kan indrømmes præferencetoldbehandling i forbindelse med forarbejdede produkter, der er fremstillet af importerede varer, som selv var berettiget til præferencebehandling under proceduren for aktiv forædling. Denne ændring vil give de berørte erhvervsdrivende en toldbehandling, der svarer til den, de fik under den såkaldte procedure for forarbejdning under toldkontrol i henhold til den tidligere EF-toldkodeks. oEn række tekniske ændringer for at sikre, at reglerne om registrering i det elektroniske REX-system er bedre tilpasset eksportørernes situation. Ud over ovennævnte mere generelle ændringer i EU-toldkodekspakken har Kommissionen har også – som under EF-toldkodeksen – ved flere lejligheder gjort brug af sine beføjelser i henhold til EU-kodeksen til at vedtage gennemførelsesretsakter med specifikke eller tekniske formål såsom tarifering af varer og midlertidige undtagelser fra reglerne om præferenceoprindelse. b.Status for gennemførelsen af arbejdsprogrammet for EU-toldkodeksen

Den første frist for idriftsættelse af en række af de 17 IT-systemer, der er opført i arbejdsprogrammet for EU-toldkodeksen, var 2017, og denne frist er blevet overholdt: ·Den 1. januar 2017 lancerede Kommissionen systemet med registrerede eksportører (REX-systemet). Denne nye database indeholder oplysninger om registrerede eksportører i lande, der er omfattet af EU's generelle præferenceordning, og om visse registrerede eksportører i EU, herunder i forbindelse med frihandelsaftalen med Canada. Den giver en økonomisk operatør mulighed for at kontrollere, om en leverandør er registreret til at udfærdige udtalelser om oprindelse, og den vil også give EU's toldmyndigheder mulighed for at validere REX-numre angivet i toldangivelser ved at sammenholde dem med oplysningerne i den centrale database. Omkring 20 000 eksportører er blevet registreret i EU, og omkring 11 000 eksportører er blevet registreret i de præferenceberettigede lande, der allerede anvender systemet. Tilbagemeldingerne fra de økonomiske operatører, fra EU's toldmyndigheder og fra de kompetente myndigheder i de præferenceberettigede lande har været meget positive, og der har indtil videre ikke været nogen klager. ·I oktober 2017 lancerede Kommissionen toldafgørelsessystemet og systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur (UUM&DS) samtidigt. Toldafgørelsessystemet er en vigtig etape i harmoniseringen af forvaltningen af toldbevillinger i de 28 medlemsstater. Systemet har fælles komponenter (portal for EU-virksomheder, centralt system til forvaltning af toldafgørelser og kundereferencetjenester) og nationale komponenter (portal for nationale virksomheder og nationalt system til forvaltning af toldafgørelser). Systemet kan behandle 22 toldbevillinger såsom til forenklet angivelse, centraliseret toldbehandling, aktiv og passiv forædling, samlet sikkerhedsstillelse, henstand med betalingen og forsendelse og en række andre bevillinger. Den økonomiske operatør kan indgive ansøgningerne om bevillinger via systemet til ensartet brugerforvaltning og digital signatur, der giver operatøren adgang til toldafgørelsessystemet. ·Den første fase af systemet til bindende tariferingsoplysninger (BTO) blev gennemført i oktober 2017, der var fristen for gennemførelse af denne fase. De fleste af de øvrige elektroniske systemer forventes også at blive indført inden udløbet af de frister, der er fastsat i arbejdsprogrammet. Det forventes rent faktisk, at næsten 80 % af Kommissionens arbejde med de transeuropæiske systemer vil blive afsluttet i løbet af 2020. Det har imidlertid også vist sig, at det ikke er muligt at indføre alle systemerne fuldt ud inden fristen i 2020. Denne frist har altid været ambitiøs i betragtning af opgavens kompleksitet og omkostningerne ved at indføre nye IT-systemer i hele EU. Ved fastsættelsen af denne frist blev det forventet, at de regler, der supplerer og gennemfører EU-toldkodeksen (den delegerede retsakt, gennemførelsesretsakten og den delegerede overgangsretsakt) ville blive vedtaget meget hurtigt efter vedtagelsen af EU-toldkodeksen i 2013, således at bestemmelserne heri kunne tages i betragtning i forbindelse med udviklingen af IT-systemer. Drøftelserne om de supplerende bestemmelser og gennemførelsesbestemmelserne tog imidlertid meget længere tid end forventet, og retsakterne blev først vedtaget i deres endelige form i slutningen af 2015 og starten af 2016. Dette resulterede efterfølgende i forsinkelser i udarbejdelsen af de funktionelle specifikationer for de elektroniske systemer for angivelser og meddelelser, som er baseret på de datakrav, der er fastsat i bilag B til den delegerede retsakt og gennemførelsesretsakten til EU-toldkodeksen. Systemernes kompleksitet er først blevet fuldt ud påvist efter udarbejdelsen af disse tekniske specifikationer. Desuden har harmoniseringen af datakravene (dvs. de data, som medlemsstaternes toldmyndigheder forlanger fra de økonomiske operatører) vist sig at være en af de vigtigste udfordringer for udviklingen af IT-systemerne. Harmonisering af data er afgørende for interoperabiliteten af de forskellige elektroniske systemer og for en harmoniseret anvendelse af de retlige bestemmelser. Det er også afgørende for at sikre overensstemmelse med internationale datamodeller såsom Verdenstoldorganisationen og dermed sikre forbindelser med tredjelandes IT-systemer og lette samhandelen. Dette arbejde er imidlertid en langt større investering end forventet – både i tidsmæssig og økonomisk henseende – i hele omprogrammeringen i en række af de eksisterende elektroniske systemer. Da de elektroniske systemer er tæt forbundne, er det desuden særlig vigtigt at gennemføre dem i den rigtige rækkefølge (sekvensering), således at den indbyrdes afhængighed respekteres, og således at de ændringer, der berører myndighederne og de erhvervsdrivende, indføres på en struktureret og sammenhængende måde. Der er særlige problemstillinger i forbindelse med opgraderingen af importkontrolsystemet (ICS). Dette system blev udviklet som reaktion på bekymringerne over sikkerheden efter angrebene den 11. september 2001 og inden for rammerne af de standarder for international handel, som Verdenstoldorganisationen anbefalede. Det forpligter transportører til at sende et vist antal oplysninger elektronisk til EU-toldstedet for den første indpassage, inden varerne føres ind i området, og i de fleste tilfælde endda inden varerne forlader eksportlandet. Formålet i henhold til EU-toldkodeksen er at forbedre det eksisterende importkontrolsystem. "ICS2" vil f.eks. indføre et centralt europæisk register med henblik på indsamling af forudgående fragtinformation af høj kvalitet og i realtid, give mulighed for parallel registrering (dvs. at det ikke kun er en transportør, men også en importør, modtager, eller andre relevante personer, der vil kunne give de nødvendige oplysninger om de varer, der indføres toldunionen), fastsætte en harmoniseret grænseflade for virksomheder, der giver økonomiske aktører mulighed for at indgive forudgående fragtinformation på en standardiseret og harmoniseret måde, og tilvejebringe redskaber, der gør det lettere for toldmyndighederne at screene de store mængder data, der er lagret i registret. Det har imidlertid vist sig, at arbejdet med importkontrolsystemet er langt større end forventet, navnlig på grund af de høje sikkerhedskrav til dataene i det centrale register, høje driftsomkostninger, ovennævnte behov for at harmonisere datakrav og behovet for flere fælles funktioner på EU-plan for at mindske behovet for parallelle dyre nationale investeringer. c.De næste skridt Kommissionen vil fortsætte de regelmæssige drøftelser med medlemsstaterne og erhvervslivet for at sikre, at EU-toldkodeksen letter samhandelen. Den forenkling af toldlovgivningen og -procedurerne, der er indført ved EU-toldkodeksen, har allerede en god indvirkning, og den er generelt blevet hilst velkommen af erhvervslivet. Nogle anfører imidlertid, at EU-toldkodeksen ikke er vidtgående nok med hensyn til at lette samhandelen. De fremhæver, at det nu er obligatorisk at have AEO-status for at drage fordel af visse forenklinger, og at dette er til ugunst for små virksomheder, som ikke kan investere i opnåelsen af AEO-status, selv om det var virksomhederne, der anmodede om en række særlige fordele til autoriserede økonomiske operatører til gengæld for de involverede økonomiske aktørers indsats og investeringer i opnåelsen af AEO-bevillingen. Mange repræsentanter for erhvervslivet påpeger også, at det vil tage for lang tid at få fuldt udbytte af fordelene i henhold til EU-toldkodeksen på grund af de lange overgangsperioder for den fortsatte sameksistens af papirbaserede systemer i nogle medlemsstater, hvorimod andre ønsker længere overgangsperioder for gennemførelse af alle de nye elektroniske krav. Nogle repræsentanter for erhvervslivet påpeger desuden, at der fortsat er forskelle i medlemsstaternes fortolkning af reglerne. Kommissionen vil også fortsat arbejde tæt sammen med interessenterne for at afdække fejl og tekniske uregelmæssigheder i lovgivningspakken. Retsakterne til EU-toldkodeksen fylder over 2 000 sider, og det er derfor uundgåeligt, at det fortsat vil være nødvendigt at tilpasse lovpakken. Det var ligeledes nødvendigt at foretage en række ændringer af den tidligere EF-toldkodeks og de tilknyttede gennemførelsesbestemmelser. En kritisk funktion for toldmyndighedernes er at beskytte indtægter og garantere sikkerheden. Der bør også fortsat gøres en indsats for at sikre, at balancen mellem kontrol og handelslettelser er rigtig, og at eventuelle problemer i denne henseende tackles hurtigt. Dette arbejde vil omfatte fortsatte intensive drøftelser med Europa-Parlamentet, Den Europæiske Revisionsret og de tjenestegrene i Kommissionen, som er ansvarlige for beskyttelsen af EU's egne indtægter og for bekæmpelse af svig. Med hensyn til de elektroniske systemer i henhold til EU-toldkodeksen, mener Kommissionen, at det er nødvendigt at forlænge fristen for nogle systemer for at sikre en gnidningsløs gennemførelse af de øvrige systemer inden måldatoen i 2020. Medlemsstaterne og erhvervslivet har brug for realistiske tidsplaner og retlig sikkerhed, får så vidt angår ordningerne for udveksling og lagring af toldoplysninger, og skal i gennemsnit bruge to år til at udvikle de enkelte elektroniske systemer Hvis det er sandsynligt, at nogle systemer ikke vil blive gennemført inden denne dato, skal dette afklares inden 2018, og der skal være sikkerhed for de retlige bestemmelser, som vil finde anvendelse i mangel af sådanne systemer. Derfor foreslår Kommissionen følgende: i) Kommissionen foretager en foreløbig evaluering af EU-toldkodeksen ved udgangen af 2021, og en samlet kvalitetskontrol, når alle de elektroniske systemer er blevet gennemført. Kvalitetskontrollen vil på længere sigt give Kommissionen mulighed for at afgøre, om der er behov for større politikændringer, således at EU-toldkodeksen fortsat er egnet til formålet i et globalt handelsmiljø, og således at Kommissionen fortsat sikrer en passende balance mellem handelslettelser og kontrol. ii) Inden gennemførelsen af kvalitetskontrollen kan Kommissionen fortsat fremlægge forslag til de korrektioner eller tekniske ændringer af EU-toldkodekspakken, der er nødvendige for at sikre, at lovgivningsrammen fortsat fungerer korrekt. iii) Kommissionen vil overveje at fremlægge et lovforslag i begyndelsen af 2018 vedrørende en forlængelse af fristen for fortsat anvendelse af overgangsordningerne for det begrænsede antal elektroniske systemer, der ikke fuldt ud kan gennemføres inden 2020. Dette vil blive efterfulgt af en gennemførelsesafgørelse fra Kommissionen med en tilsvarende ajourføring af arbejdsprogrammet. På nuværende tidspunkt forventes det, at der skal arbejdes videre med følgende systemer efter 2020: -opgraderingerne af importkontrolsystemet (ICS), det nye EDB-baserede forsendelsessystem (NCTS), det automatiserede eksportsystem (AES) og eksportkomponenten i systemet til særlige procedurer -indførelsen af centraliseret toldbehandling for import (CCI), bevis for EU-status (PoUS) og systemer til forvaltning af sikkerhedsstillelse.

Kommissionen har hørt medlemsstaterne om disse elektroniske systemer, der kræver yderligere arbejde, og har udarbejdet denne foreløbige planlægning på grundlag af de svar, der er modtaget fra medlemsstaterne. Kommissionen har desuden hørt repræsentanter for erhvervslivet på de regelmæssige møder i Erhvervskontaktgruppen, som samler repræsentanter fra forskellige erhvervsorganisationer. 4.UDØVELSE AF BEFØJELSEN TIL AT VEDTAGE DELEGEREDE RETSAKTER I EU-toldkodeksens artikel 284 tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i artikel 290 i TEUF, for at supplere eller ændre visse ikkevæsentlige elementer i forordningen om EU-toldkodeksen i en periode på fem år fra den 30. oktober 2013. I henhold artikel 284, stk. 2, skal Kommissionen udarbejde en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om udøvelsen af denne delegation af beføjelser til at vedtage delegerede retsakter. Kommissionen skal udarbejde rapporten senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden, dvs. inden den 30. januar 2018. EU-toldkodeksen giver Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i henhold til følgende bestemmelser: artikel 2, 7, 10, 20, 24, 31, 36, 40, 62, 65, 75, 88, 99, 106, 115, 122, 126, 131, 142, 151, 156, 160, 164, 168, 175, 180, 183, 186, 196, 206, 212, 216, 221, 224, 231, 235, 253, 265 og 279. Indtil november 2017 udøvede Kommissionen sine beføjelser til at vedtage delegerede retsakter fire gange (se afsnit 2.a): a)Den delegerede retsakt til EU-toldkodeksen. Tabellen i bilaget knytter bestemmelserne i den delegerede retsakt til EU-toldkodeksen sammen med de beføjelser, som kodeksen tillægger Kommissionen b)Den delegerede overgangsretsakt til EU-toldkodeksen ved brug af beføjelserne i kodeksens artikel 279 c)Ændring af artikel 136 og 141 i den delegerede retsakt til EU-toldkodeksen ved brug af beføjelserne i kodeksens artikel 160 d)Ændring af bilag 12 i den delegerede overgangsretsakt til EU-toldkodeksen ved brug af beføjelserne i kodeksens artikel 279. I forbindelse med udarbejdelsen af de delegerede retsakter har Kommissionen hørt alle relevante interessenter, navnlig eksperter og økonomiske aktører inden for handel, logistik og erhvervssektoren i medlemsstaterne. Eksperter fra medlemsstaterne og erhvervslivet har drøftet og støtter bestemmelserne i de delegerede retsakter. Under hele proceduren og beslutningsprocessen sikrede Kommissionen en rettidig og passende fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet. Europa-Parlamentet og Rådet gjorde ikke indsigelse mod vedtagelsen af nogen af disse retsakter. For at sikre, at EU's toldlovgivning løbende tilpasses de tekniske krav og den teknologiske udvikling inden for toldbehandling, er Kommissionen af den opfattelse, at beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, der er tillagt Kommissionen i EU-toldkodeksen, bør forlænges med yderligere fem år i overensstemmelse med artikel 284, stk. 2, i EU-toldkodeksen. 5.KONKLUSION Med udarbejdelsen af denne rapport opfylder Kommissionen i) Europa-Parlamentets anmodning om en rapport om gennemførelse af EU-toldkodeksen og ii) sin forpligtelse til at aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om dens udøvelse af delegationen af beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til EU-toldkodeksens artikel 284, stk. 2. For så vidt angår gennemførelsen af EU-toldkodeksen, mener Kommissionen, at det er et væsentligt resultat, at der ikke har været nogen større lovgivningsmæssige problemer i de første 18 måneder af gennemførelsen af EU-toldkodeksen, der indførte disse store ændringer. Den regelmæssige høring af medlemsstaterne og handelssektoren har betydet, at eventuelle tekniske fejl, der er blevet afdækket efter vedtagelsen af kodeksen i 2013, hurtigt er blevet rettet. Det står samtidig klart, at virkningerne af EU-toldkodeksen skal undersøges på en sammenhængende måde på et senere tidspunkt for at fastslå, om EU-toldkodeksen har opfyldt de tiltænkte mål, eller om der er behov for politikjusteringer. Kommissionen agter derfor: ·at foretage en foreløbig evaluering af EU-toldkodeksrammen og af de elektroniske systemer, der er gennemført på dette tidspunkt, inden 2021 ·at foretage en mere omfattende kvalitetskontrol, når alle de elektroniske systemer er blevet gennemført ·at fortsætte med at foreslå de korrektioner eller tekniske ændringer af EU-toldkodekspakken, der er nødvendige for at sikre, at lovgivningsrammen fortsat fungerer korrekt