INDHOLDSFORTEGNELSE

1........... Indledning....................................................................................................................... 4

2........... Situationen på skolerne................................................................................................... 4

2.1........ Alicante.......................................................................................................................... 4

2.2........ Bergen........................................................................................................................... 4

2.3........ Bruxelles........................................................................................................................ 4

2.4........ Culham........................................................................................................................... 5

2.5........ Frankfurt........................................................................................................................ 6

2.6........ Karlsruhe....................................................................................................................... 6

2.7........ Luxembourg................................................................................................................... 6

2.8........ Mol................................................................................................................................ 6

2.9........ München........................................................................................................................ 6

2.10...... Varese........................................................................................................................... 7

3........... Budgetmæssig udvikling og udfordringer.......................................................................... 7

4........... Politisk udvikling og udfordringer..................................................................................... 8

4.1........ Akkrediterede skoler...................................................................................................... 8

4.2........ Overbelægning/infrastruktur............................................................................................ 9

4.3........ Fordeling af omkostninger mellem medlemsstaterne....................................................... 10

4.4........ Skoleafgifter for kategori III-elever............................................................................... 10

4.5........ Retssager..................................................................................................................... 11

4.6........ Intern revision............................................................................................................... 11

5........... Pædagogisk og organisatorisk udvikling og udfordringer................................................ 11

5.1........ Reform af den europæiske studentereksamen................................................................ 11

5.2........ Foranstaltninger for elever med særlige behov (SEN)..................................................... 12

5.3........ Organisation af undervisningen på sekundærtrinnet......................................................... 12

6........... Fremtidige udfordringer................................................................................................. 12

1. Indledning

2012 var et forholdsvis stabilt år for europaskolesystemet. Målet var at bevare en høj kvalitet i undervisningen og samtidig forsøge konstant at kontrollere budgettet. En effektiv ressourceanvendelse viste sig sammen med det tildelte budget at muliggøre en sikker drift af systemet. Nogle af de beslutninger, der blev truffet i 2011, begyndte at bære frugt, og i 2012 blev der truffet yderligere foranstaltninger, der skulle få positive virkninger for europaskolesystemet i de kommende år.

Det stigende antal elever og den manglende enighed mellem medlemsstaterne om omkostningsfordelingen er dog fortsat en stor udfordring for systemet. Nogle medlemsstater opfylder ikke deres forpligtelser vedrørende udstationering af lærere og tilrådighedsstillelse af infrastruktur, og EU's økonomiske bidrag til europaskolesystemet steg derfor igen i 2012. Denne situation må forventes at blive forværret, hvis der ikke findes en holdbar løsning på problemet. Kommissionen opfordrer derfor stærkt medlemsstaterne til at komme videre med drøftelserne om omkostningsfordelingen.

Blandt de store begivenheder i Bruxelles og Luxembourg kan nævnes åbningen af Bruxelles IV-skolen i Laeken og Luxembourg II-skolen i Bertrange/Mamer. Elevtallet i Bruxelles-skolerne er imidlertid konstant stigende, og flere af skolerne i Bruxelles har en alvorlig overbelægning. Kommissionen og Europaskolernes generalsekretariat har i hele 2012 arbejdet på at få et formelt tilbud fra de belgiske myndigheder vedrørende beliggenheden for en femte Europaskole i Bruxelles.

2. Situationen på skolerne

2.1. Alicante

Elevtallet steg en smule og nåede op på 1 052 elever ved begyndelsen af skoleåret 2012/2013[1]. For første gang siden skolens oprettelse for ti år siden udgør kategori I-elever[2] over halvdelen (54,8 %) af skolens elevtal. Der er væsentligst tale om børn af ansatte i Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (OHIM). Der er fire sprogsektioner i skolen (DE, EN, ES og FR), og som i de foregående år er der flest elever i den spanske sektion (37,2 %).

2.2. Bergen

Elevtallet fortsatte med at falde og var på 556, hvilket skal sammenholdes med 578 i skoleåret 2011/2012, og 595 i 2010/2011. De fleste elever (80,4 %) er kategori III-elever (447). Antallet af kategori I-elever (108) er steget en smule og udgør 19,4 % af det samlede elevtal. Skolen fejrede i 2013 sin 50 års fødselsdag, og festlighedernes højdepunkt var Hendes Majestæt Dronning Beatrix' besøg i marts.

2.3. Bruxelles

Der er en fortsat vækst i elevtallet på Europskolerne i Bruxelles, som i begyndelsen af skoleåret 2012/2013 nåede op på 10 606 elever sammenlignet med 10 285 året før (+ 3,1 %). Nogle af skolerne er stærkt overbelagte. Åbningen af den nye Bruxelles IV-skole i Laeken i september 2012 bidrog imidlertid en smule til at nedbringe antallet af elever på Bruxelles I-skolen og til at stabilisere elevtallet på Bruxelles II og III.

Bruxelles I-skolen i Uccle oplevede det største fald i elevtallet, fra 3 131 i 2011/2012 til 3 040 i 2012/2013. På grund af det renoveringsarbejde, der er planlagt af "Régie des Bâtiments"[3] i Fabiola-bygningen, blev det besluttet midlertidigt at flytte alle børnehaveklasser og 1. primærklasser til Berkendael fra september 2012 indtil udgangen af skoleåret 2014/2015, hvor arbejdet forventes at være afsluttet.

Bruxelles II-skolen i Woluwe har det højeste elevtal af alle Europaskolerne med 3 144 elever ved begyndelsen af skoleåret 2012/2013. Åbningen af den nye busparkeringsplads forbedrede sikkerheden i skolegården, da over 50 skolebusser ikke længere skal køre ind på skolegårdens område.

Bruxelles III-skolen i Ixelles havde i september 2012 et elevtal på 2 892, hvilket er stabilt i forhold til det tidligere skoleår takket være den gældende optagelsespolitik for Europaskolerne i Bruxelles[4]. Skolen er imidlertid overbelagt, hvilket dagligt giver praktiske vanskeligheder, navnlig i fællesområderne (bibliotek, gymnastiksal, skolegård osv.).

1 530 elever begyndte skoleåret 2012/2013 på den nye Bruxelles IV-skole i Laeken. Den nye skole blev officielt indviet den 24. oktober 2012 af Kommissionens formand José Manuel Barroso, næstformand Maroš Šefčovič, de belgiske ministre Servais Verherstraeten og Pascal Smet og De Kongelige Højheder Kong Albert II og Dronning Paola. Skolen har seks sprogsektioner, herunder den nyligt oprettede bulgarske sektion. Endvidere vil der blive oprettet en rumænsk sektion i september 2013, hvilket blev bekræftet af den rumænske repræsentant på Det Øverste Råds møde i december 2012.

Skolen i Laeken vil nå op på fuld kapacitet tidligere end ventet. På grund af den fortsatte stigende tendens i antallet af optagne elever på Bruxelles-skolerne og overbelægningen på nogle af skolerne, er det klart nødvendigt at åbne en femte skole i Bruxelles senest i 2015, således som Europaskolernes Øverste Råd allerede anmodede om i 2010.

2.4. Culham

Efter Det Øverste Råds beslutning i 2007 om gradvist frem til 2017[5] at udfase Europaskolen af type I, blev der ikke optaget elever i børnehaveklasser og 1. primærklasser, og elevtallet er faldet med 8,5 % fra 745 i 2011 til 682 ved begyndelsen af skoleåret 2012/2013.

Den nye nationale skole ("Free School"), der forvaltes af de nationale myndigheder, åbnede på Culham-lokaliteten i september 2012, og den huser de to børnehaveklasser og 1. og 2. primærklasserne. Den deler infrastruktur med Europaskolen i Culham indtil 2017 og tager over, når denne lukkes definitivt.

2.5. Frankfurt

I 2012 fejrede skolen i Frankfurt sin 10 års fødselsdag og oplevede igen et stigende elevtal. Elevtallet steg med 4,8 % fra 1 136 elever ved begyndelsen af skoleåret 2011/2012 til 1 191 i september 2012. De fleste elever (823) på skolen tilhører kategori I og er væsentligst børn af ansatte i Den Europæiske Centralbank. Det overbelægningsproblem, som skolen har lidt under i årevis, er blevet forværret og kan blive yderligere forværret med den forventede stigning i antallet af ansatte i Den Europæiske Centralbank i forbindelse med reglerne om banktilsyn. Efter anmodning fra Kommissionens og Europaskolernes generalsekretariat vil spørgsmålet blive drøftet af Det Øverste Råd i 2013.

2.6. Karlsruhe

Elevtallet på skolen i Karlsruhe fortsatte med at falde og var i begyndelsen af skoleåret 2012/2013 på i alt 911 elever, hvoraf kun 173 er kategori I-elever (19 %). Der er stadig flest kategori III-elever, men deres antal har været faldende de seneste år fra 524 i 2009 til 484 i 2012 (53 %). Karlsruhe-skolen er den skole, der har det største antal kontrakter med virksomheder, og den største andel af kategori II-elever (28 % i 2012/2013). Europaskolen i Karlsruhe blev indviet i 1963, og skolens 50 års fødselsdag vil blive fejret i hele skoleåret 2012/2013.

2.7. Luxembourg

Der startede et nyt kapitel for Europaskolerne i Luxembourg med åbningen af den nye Luxembourg II-skole i Bertrange/Mamer i september 2012.

2 715 elever startede det nye skoleår på Luxembourg I-skolen. Efter at Luxembourg II-skolen fik egne lokaler i Bertrange/Mamer i oktober 2012 og ikke længere deler lokaler med Luxembourg I-skolen, er overbelægningsproblemet for Luxembourg I løst. Luxembourg I-skolen er den ældste af alle Europaskolerne og fejrer sin 60 års fødselsdag i 2013.

Den nye Luxembourg II-skole blev officielt indviet den 1. oktober 2012 med deltagelse af næstformand Maroš Šefčovič og de luxembourgske ministre Claude Wiseler og Mady Delvaux-Stehres. Skolen tog imod 1 965 elever fordelt på otte sprogsektioner (tjekkisk, tysk, dansk, græsk, engelsk, fransk, ungarsk og italiensk). De luxembourgske myndigheder hjalp med at indføre transport for eleverne i Bertrange/Mamer-skolen og oprettede en gratis bustransport mellem de to skoleområder.

2.8. Mol

Europaskolen i Mol havde 744 elever i begyndelsen af skoleåret 2012/2013 (23 færre end året før), hvoraf 593 var kategori III-elever og 140 kategori I-elever. Antallet af elever i den tyske sektion faldt igen fra 72 i 2011 til 64 i 2012. De nederlandske og engelske sektioner tæller henholdsvis 263 og 262 elever og den franske 155.

2.9. München

Igen i år oplevede skolen i München en stabil vækst i elevtallet på grund af en stigning i antallet af ansatte i Den Europæiske Patentmyndighed. 78 % af de 2 063 elever var i kategori I, og skolen er nødt til at anvende en restriktiv optagelsespolitik frem til 2017, hvor udvidelsen af skolen forventes at være afsluttet.

2.10. Varese

Elevtallet var stabilt på skolen i Varese, med 1 384 optagne elever ved starten af skoleåret 2012/2013. Over halvdelen af eleverne tilhører kategori I, og antallet af kategori II-elever er fortsat faldende på grund af den nuværende krise.

På trods af løfter fra de italienske myndigheder og påmindelser fra Kommissionen er engangsbeløbet på 400 000 EUR til forbedring af infrastrukturen endnu ikke blevet udbetalt til skolen.

3. Budgetmæssig udvikling og udfordringer

Det samlede 2012-budget for europaskolesystemet var forholdsvis stabilt med en lille stigning. Takket være de strukturelle foranstaltninger, der blev vedtaget i 2011, viste gennemførelsen af 2012-budgettet endda et overskud. Disse foranstaltninger omfattede tilpasning af lønskalaen for udstationeret personale og lokalt ansatte lærere til lønskalaen for EU-tjenestemænd efter reformen af vedtægten for EU-ansatte i 2004 samt en mere effektiv organisation af undervisningen. Lønningerne for udstationeret personale og teknisk og administrativt personale (TAP), der er ansat efter 2007, blev ikke sat op i 2012. Lønningerne for dette personale beregnes efter en metode i lighed med den, der anvendes for EU-ansattes lønninger, der ikke er steget siden juli 2011, da Ministerrådet afviste at vedtage afgørelsen om løntilpasningen. Andre beslutninger i 2012, som f.eks. stigningen i skoleafgifter for kategori III-elever, skulle få budgetmæssige følger i de kommende år.

Der var en stigning på 2,1 % (3,1 % i Bruxelles) i det samlede antal optagne elever i Europaskolerne sammenlignet med 2011, fra 23 367 til 23 869[6]. Der er 18 017 kategori I-elever, der således udgør over 75 % af alle Europaskolernes elever. Den økonomiske krise blev også afspejlet i et yderligere fald i kategori II-elever, der udgjorde lige under 5 %. Antallet af kategori III-elever faldt også igen til 4 695 elever, og denne kategori udgør gennemsnitlig knap 20 %. Faldet skyldes også den nuværende økonomiske situation og en meget streng optagelsespolitik i de overbelagte Bruxelles-skoler.

De gennemsnitlige årlige omkostninger pr. elev for alle Europaskolerne var i 2012 på ca. 11 506 EUR[7]. Da nogle medlemsstater ikke opfylder deres forpligtelser med hensyn til udstationering, var indtægterne 4,04 mio. EUR lavere end budgetteret, og EU's finansielle bidrag steg derfor til 60 % af europaskolernes budget. 105 udstationerede lærerstillinger blev ikke besat i 2012, og dette tal forventes at stige i de kommende år, hvis der ikke findes en klar løsning på spørgsmålet om omkostningsfordeling.

Budgetbidrag (eksklusive fremført overskud og udnyttelse af reserver):

2012 (i alt: 274 420 820 EUR)

2011 (i alt: 275 214 326 EUR)

Lønninger for lærerne i europaskolesystemet afhænger af de samme mekanismer som lønninger for personalet i EU-institutionerne. Da der i december 2012 ikke var truffet beslutning om en lønstigning, besluttede Rådet at mindske det oprindeligt planlagte EU-bidrag til europaskolesystemets 2013-budget ved at tilbageholde et beløb på omkring 2,3 mio. EUR svarende til lærernes potentielle lønstigning i 2012. Det samlede 2013-budget for europaskolesystemet blev fastsat til 288 324 192 EUR og EU's finansielle bidrag til 171 554 083 EUR (dvs. 59,5 %).

4. Politisk udvikling og udfordringer

4.1. Akkrediterede skoler

Efter reformen af europaskolesystemet har medlemsstaterne siden 2009 haft mulighed for at anmode om akkreditering af nationale skoler, således at de kan tilbyde en europæisk læseplan og en europæisk studentereksamen. Type II-skoler er enten administreret og finansieret af det nationale uddannelsessystem i den pågældende EU-medlemsstat eller drives som privatskoler. De er oprettet tæt på nogle af de europæiske agenturer. De har også typisk et stort antal elever fra en anden baggrund, hvor forældrene ønsker en europæisk skolegang for deres børn. Type III-skoler kan både være offentlige og private skoler akkrediteret af Det Øverste Råd, der tilbyder en europæisk skolegang for deres elever, men de optager ikke børn af EU-ansatte, og der skal ikke nødvendigvis være et europæisk agentur i nærheden.

To nye akkrediterede skoler åbnede dørene i september 2012: en type II-skole, The International School of the Hague (Nederlandene) og en type III-skole i Bad Vilbel (Tyskland). Efter undertegnelsen af den pædagogiske aftale mellem Europaskolernes generalsekretariat og de nederlandske myndigheder vil skolen i Haag kunne rette henvendelse til Europa-Kommissionen vedrørende finansielle bidrag fra EU.

I december 2012 godkendte Det Øverste Råd ansøgningerne om overensstemmelse for yderligere to skoler som led i akkrediteringsproceduren, nemlig Tallin European Schooling (Estland) og European School of Copenhagen (Danmark), som begge forventes åbnet i september 2013.

Seks nationale skoler er blevet akkrediteret i de seneste år. Skolerne er beliggende i: Parma (Italien), Dunshaughlin (Irland), Heraklion (Grækenland), Helsinki (Finland), Strasbourg (Frankrig) og Manosque (Frankrig). Bortset fra Manosque har alle skoler undertegnet bidragsaftalen med EU og modtager finansielle bidrag fra Kommissionen. Mellem skoleåret 2009/2010 og januar 2013 har de i alt modtaget 11 345 706 EUR.

4.2. Overbelægning/infrastruktur

Det samlede antal kategori I-elever fortsatte med at stige i 2012, og flere skoler oplever alvorlige overbelægningsproblemer. Situationen er navnlig kritisk på Europaskolen Bruxelles II og III og på skolen i Frankfurt.

I Bruxelles nåede det samlede antal elever op på 10 606 ved begyndelsen af skoleåret 2012/2013, hvilket er 321 flere end året før. Presset er navnlig stort på skolerne i Woluwe og Ixelles, hvor overbelægningsproblemer førte til daglige vanskeligheder i fælleslokalerne. Endvidere er det allerede klart, at den nyligt åbnede skole i Laeken hurtigt vil nå kapacitetsgrænsen (stigning i elevtallet på 44,5 % i 2012). Som følge heraf gælder der en meget restriktiv optagelsespolitik på Europaskolerne i Bruxelles. Behovet for en femte skole i 2015 er bekræftet, og Europa-Kommissionen har fortsat lagt pres på de belgiske myndigheder for at få dem til at foreslå en beliggenhed for den nye skole i Bruxelles. Kun en femte skole og en egentlig strukturel revurdering af fordelingen på sprogsektioner mellem Europaskolerne i Bruxelles vil kunne lette infrastrukturproblemerne og sikre en mere effektiv og rationel ressourceallokering. I december 2012 gav Det Øverste Råd Europaskolernes generalsektretær mandat til på næste møde at fremlægge et konkret forslag til sammensætning af sprogsektioner på den femte skole.

I løbet af 2012 drøftede Kommissionen ved flere lejligheder spørgsmålet om den femte skole med de belgiske myndigheder. Næstformanden skrev også til premierminister Elio Di Rupo, og spørgsmålet blev rejst i taskforcen "EU-Belgien". I december 2012 besluttede den belgiske regering at nedsætte en arbejdsgruppe med begrænset deltagerkreds (bestående af repræsentanter for de belgiske myndigheder, Europaskolernes generalsekretær og Kommissionen) for at vurdere de faktiske behov for en femte skole i Bruxelles og skabe grundlag for en endelig afgørelse om dens eventuelle beliggenhed. Gruppen forventes at fremlægge en endelig rapport i sommeren 2013.

Europaskolen i Frankfurt står også over for stadig alvorligere overbelægningsproblemer med en stor stigning i kategori I-elever. Som følge af beslutningen om banktilsyn forventes der en yderligere personalestigning i Den Europæiske Centralbank allerede i begyndelsen af 2013, og den allerede overbelagte skole vil skulle optage et ret stort antal nye elever. Da værtslandet er forpligtet til at stille infrastruktur til rådighed for Europaskoler på dens område, har Kommissionen drøftet spørgsmålet med de tyske myndigheder og venter nu på et forslag med konkrete foranstaltninger med henblik på en udvidelse af det nuværende skoleområde og opstilling af yderligere præfabrikerede lokaler på skolens område som en midlertidig løsning.

4.3. Fordeling af omkostninger mellem medlemsstaterne

Størrelsen af Den Europæiske Unions finansielle bidrag til europaskolesystemet afhænger af størrelsen af medlemsstaternes bidrag. I 2012 blev det fastsat til 165,4 mio. EUR. Det strukturelle problem som følge af manglen på udstationerede lærere er imidlertid blevet endnu værre i 2012 med 105 ubesatte stillinger (heraf 47 engelsksprogede stillinger, 18 fransksprogede stillinger og 17 tysksprogede stillinger), hvilket betød et fald i indtægter på omkring 4,04 mio. EUR.

Den debat, som Det Forenede Kongerige lancerede under sit formandskab for europaskolesystemet i 2011/2012 om omkostningsfordelingen mellem medlemsstaterne, og drøftelserne i den arbejdsgruppe, der er oprettet for at behandle spørgsmålet, førte ikke til mærkbare resultater i årets løb. Spørgsmålet om omkostningsfordeling er af største betydning, navnlig for Det Forenede Kongerige og Irland, da der er behov for, at de udstationerer mange lærere på grund af den store efterspørgsel efter undervisning på engelsk. Fransk- og tysktalende lande oplever også lignende udfordringer. På trods af Kommissionens og Det Forenede Kongeriges bestræbelser på at få medlemsstaterne til at finde en konstruktiv løsning på problemet, er der ingen konsensus om, hvordan man kan løse systemets mangler. Omkostningerne ved lokalt ansatte lærere som følge af manglen på udstationerede lærere betales i det nuværende system fuldt ud af EU's finansielle bidrag.

Endvidere betyder Det Forenede Kongeriges beslutning om hverken at udstationere nye lærere eller erstatte de lærere, der rejser, at europaskolesystemet stilles i en særdeles vanskelig situation både finansielt og rekrutteringsmæssigt. Kommissionen vil fortsætte sine bestræbelser på at opnå konkrete resultater vedrørende omkostningsfordelingen mellem medlemsstaterne.

4.4. Skoleafgifter for kategori III-elever

Et vigtigt aspekt af reformen af europaskolesystemet, som Det Øverste Råd vedtog i april 2009, var at give type I-skoler mere selvbestemmelse, hvad angår de pædagogiske, administrative og finansielle aspekter af skolernes drift. Skolernes bestyrelser har derfor fået beføjelser til at fastsætte skoleafgifterne for kategori III-elever inden for et forud fastsat interval. Efter den beslutning anmodede Den Europæiske Patentmyndighed i april 2011 Det Øverste Råd om definere dette interval. Der blev derefter nedsat en arbejdsgruppe for at foreslå en revision.

Inden for dens mandat drøftede arbejdsgruppen om "skoleafgifter" stigningen i skoleafgifter for kategori III-elever samt nedsættelsen af skoleafgifter for søskende og fremlagde forslag for Det Øverste Råd. På et møde i december 2012 vedtog Det Øverste Råd efter intense drøftelser en kompromisløsning om at hæve skoleafgifterne for kategori III-elever med 25 % (+/- 5 % afhængig af den enkelte skoles beslutning) for alle nyoptagne elever i denne kategori pr. september 2013. Endvidere blev nedsættelsen af skoleafgifter for søskende sat ned til 20 % for den første søskende og 40 % for alle øvrige søskende fra skoleåret 2013/2014 for alle nye kategori III-elever. Kommissionen er tilfreds med denne beslutning, da den vil bidrage til at mindske gabet mellem omkostningerne som følge af kategori III-elever og indtægterne fra afgifter.

4.5. Retssager

Ingen ny retssager vedrørende europaskolesystemet blev forelagt Den Europæiske Unions Domstol i 2012. I februar afsagde Domstolen dom til fordel for Kommissionen i en appelsag anlagt af Det Forenede Kongerige (C-545/09) vedrørende udelukkelse af lærere udstationeret af Det Forenede Kongerige ved Europaskolerne fra de lønjusteringer, der tildeles lærere ved nationale skoler, mens deres udstationering løber. Kommissionen insisterer på, at Det Forenede Kongerige opfylder dommen, og der træffes foranstaltninger for at sikre en korrekt gennemførelse.

4.6. Intern revision

Inden for rammerne af en serviceleveranceaftale (SLA) mellem Det Øverste Råd og Kommissionens interne revisionstjeneste i 2007 har den interne revisionstjeneste regelmæssigt udarbejdet handlingsplaner for revision for Europaskolerne. I 2012 gennemførte den interne revisionstjeneste en risikovurderingsøvelse, og resultaterne dannede udgangspunkt for udarbejdelsen af den strategiske revisionsplan for Europaskolerne 2013-2015. Der er således identificeret en række vigtige problematikker, der vil kræve en grundig opfølgning fra europaskolesystemets side. Kommissionen vil nøje følge behandlingen af disse problematikker for at sikre, at de berørte parter tager behørig højde for revisionshenstillingerne.

5. Pædagogisk og organisatorisk udvikling og udfordringer

5.1. Reform af den europæiske studentereksamen

En upåklagelig organisation af eksaminerne er nøglen til den europæiske studentereksamens troværdighed. Et af målene med reformen i 2009 af europaskolesystemet var at gøre eksaminerne til den europæiske studentereksamen mere effektive og mindre kostbare. Ud over de tidligere trufne beslutninger om en forenklet organisation af eksaminerne vedtog Det Øverste Råd i april 2012 den nye struktur for eksamensspørgsmål, som vil træde i kraft ved studentereksamen i 2015.

Under eksaminerne til studentereksamen 2012 opstod der visse organisatoriske problemer i forbindelse med matematikeksaminerne, hvilket førte til talrige negative reaktioner fra elever og forældre. Formanden for bedømmelsesudvalget for den europæiske studentereksamen 2012 anmodede derfor en ekspert fra Institute of Education ved London University om at udarbejde en rapport, der førte til den beslutning, at de endelige karakterer ved matematikeksamenen blev justeret, og at de elever, der ønskede det, kunne tage denne eksamen om i september.

Kommissionen beklager den slags organisatoriske problemer, der skader den europæiske studentereksamens ry og troværdighed. På Kommissionens anmodning blev der føjet et punkt til dagsordenen for mødet i det blandede pædagogiske udvalg i oktober 2012, hvor Europaskolernes generalsekretær forklarede, at der var truffet særlige foranstaltninger ifølge anbefalingerne i ekspertens rapport. Kommissionen anmodede ligeledes Europaskolernes generalsekretær om at analysere situationen nøje og foreslå konkrete foranstaltninger, der gør det muligt at undgå sådanne problemer i fremtiden. Kommissionen finder det endvidere nødvendigt at afklare den retlige ramme for udtrykkeligt at definere procedurerne, når sådanne problemer opstår. Spørgsmålet blev også drøftet på Det Øverste Råds møde i december 2012, og opfølgningen på anbefalingerne vedrørende studentereksamen 2012 vil blive forelagt Det Øverste Råd i 2013.

5.2. Foranstaltninger for elever med særlige behov (SEN)

Integration af elever med særlige behov i Europaskolerne er et meget vigtigt spørgsmål for Kommissionen. I 2012 var der igen en stigning i antallet af SEN-elever i Europaskolerne (702 elever i skoleåret 2012/2013 sammenlignet med 640 i 2011/2012 og 619 i 2010/2011)[8]. Denne stigning viser en betydelig udvikling i SEN-politikken.

Der er udfoldet bestræbelser på at gruppere elever med de samme særlige behov og sikre en bedre forvaltning af SEN-budgettet. De samlede omkostninger til SEN-støtte i regnskabsåret 2012 androg 4 121 172 EUR.

Det Øverste Råd godkendte på sit møde i december 2012 den nye politik for undervisningshjælp i Europaskolerne[9], et dokument, der harmoniserer alle mål og principper for undervisningshjælp i skolerne. Det erstatter alle tidligere dokumenter om SEN-støtte og træder i kræft i september 2013.

5.3. Organisation af undervisningen på sekundærtrinnet

Som led i moderniseringen af europaskolesystemet og bestræbelserne på at gøre det mere effektivt gav Det Øverste Råd på sit møde i april 2012 generalsekretæren mandat til at foreslå en revision af organisationen af undervisningen på sekundærtrinnet. Der er nedsat en arbejdsgruppe i den henseende, og dens mål er at foreslå foranstaltninger, der ikke blot sikrer en mere effektiv organisation af undervisningen på sekundærtrinnet, men også nedbringer skolefrafaldet. Der vil blive forelagt konkrete forslag til beslutningstagning for Det Øverste Råd i 2013.

6. Fremtidige udfordringer

I den fortsat vanskelige finansielle situation er hovedudfordringen for europaskolesystemet i de kommende år fortsat at tilbyde eleverne en undervisning af høj kvalitet og samtidig arbejde for at modernisere strukturen og rationalisere systemet.

Omstruktureringen af undervisningen på sekundærtrinnet vil være et de vigtigste spørgsmål i 2013. At gøre systemet mere effektivt og samtidig sikre, at Europaskolernes læseplan forbliver attraktiv og af høj kvalitet er den udfordring, systemet står over for nu.

Endvidere er Kommissionen fortsat bekymret over visse medlemsstaters vanskeligheder med at opfylde deres forpligtelser, både hvad angår udstationering af lærere og infrastruktur. Den vil derfor forsøge at finde en konsensus om problemet med omkostningsfordeling for at sikre en lige byrdefordeling mellem medlemsstaterne.

I betragtning af det klare behov for at åbne en femte Europaskole i Bruxelles vil Kommissionen presse på for at få de belgiske myndigheder til at foreslå en konkret beliggenhed tæt på EU-personalets arbejdspladser/bopæle, der opfylder de infrastrukturelle behov og forældrenes forventninger, idet en Europaskole ofte er deres børns eneste mulighed for skolegang.

[1] Statistiske oplysninger om elevtallet på Europaskolerne findes i rapporten fra Europaskolernes generalsekretariat "Facts and Figures on the beginning of the 2012-2013 school year in the European Schools" http://www.eursc.eu/fichiers/contenu_fichiers2/1842/2012-10-D-15-en-1.pdf)

[2] Reglerne for optagelse på Europaskolerne findes i samlingen af afgørelser truffet af Europaskolernes Øverste Råd http://www.eursc.eu/fichiers/contenu_fichiers2/1794/2012-4-D-15-en-1.pdf)

[3] Régie des Bâtiments: Det belgiske føderale organ, der forvalter offentlige bygninger.

[4] Politikken for optagelse i Europaskolerne i Bruxelles i skoleåret 2012/2013, dokument 2011-10-D-33-en-D (http://www.eursc.eu/index.php?id=248&l=2).

[5] På grund af flytning af Joint European Torus (JET) til Cadarache (Frankrig).

[6] Se fodnote 1.

[7] Finansielle oplysninger fra "Annual Report of the Financial Controller of the European Schools", dokument 2013-02-D-6-en-1.

[8] Tal fra "Statistics on the integration of SEN pupils into the European Schools in the year 2012", dokument 2013-01-D-28-en-2.

[9] Dokument 2012-05-D-14-en-5.