EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 12.9.2018 COM(2018) 644 final MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN På vej mod en mere effektiv finansiel arkitektur for investeringer uden for Den Europæiske union





1.Indledning For at imødegå de stadig mere komplekse udfordringer i verden omkring os — lige fra fattigdom, konflikter og migration til klimaændringer og demografiske udfordringer — skal udviklingsfinansiering understøttes af en kombination af finansieringskilder. For at øge deres virkning skal offentlige og private midler mobiliseres så effektivt som muligt. Dette kræver, at Den Europæiske Union er omstillingsparat og rede til yderligere at tilpasse og udvikle sine finansielle instrumenter og politiske værktøjer til investeringer uden for EU og derved supplere sin traditionelle værktøjskasse, som indgår i udviklingssamarbejdet, for at opfylde sine ambitiøse tilsagn vedrørende bæredygtig udvikling. I tilfælde hvor betingelserne for uafhængige private investeringer ikke i tilstrækkeligt omfang er til stede i partnerlande, yder EU i stigende grad støtte gennem garantier. På denne måde supplerer finansielle instrumenter de traditionelle værktøjer, der indgår i udviklingssamarbejdet. Hvis de anvendes effektivt, bidrager EU-støttede eksterne investeringer til moderniseringen af økonomiske strukturer og økonomisk infrastruktur i partnerlande, som igen baner vejen for jobskabelse, herunder for unge, og bæredygtig vækst. Ressourcerne kan dog anvendes mere effektivt. Eksterne investeringer, der støttes af Unionen, bør have til formål at tilgodese både det modtagende partnerlands og EU's langsigtede interesser ved at fremme vedvarende og dybe økonomiske forbindelser mellem de to parter. Det er vigtigt at sikre, at projekter ikke kun har fokus på kortsigtede overvejelser, men at de indebærer en langsigtet strategisk værdi både for partnerlandet og EU. Eksterne investeringer, der støttes af Unionen, skal desuden overholde kravene i henhold til traktaterne, således at de i overensstemmelse med EU's optræden udadtil og andre politikker. Grundet den nuværende fragmentering træffes investeringsbeslutninger ikke altid i fuld koordinering og fuldt samråd på tværs af institutioner og medlemsstater, hvilket risikerer at svække EU's evne til at nå sine eksterne politiske mål i forhold til tredjelande. Dette omfatter Unionens mål i henhold til "partnerskabsrammen", som sigter mod "et sammenhængende og skræddersyet engagement, hvor Unionen og medlemsstaterne agerer koordineret og sammenkobler instrumenter, værktøjer og indflydelse for at nå frem til omfattende partnerskaber (pagter) med tredjelande [...]." På denne baggrund har nogle medlemsstater fremhævet behovet for at se nærmere på den europæiske finansielle arkitektur for udviklingsfinansiering, og navnlig på den rolle, som henholdsvis Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling spiller. Med henblik herpå har Tyskland og Frankrig meddelt deres hensigt om at oprette en gruppe af vismænd, som skal behandle dette spørgsmål. Kommissionen støtter alle bestræbelser på at gøre den institutionelle og operationelle ramme for eksterne investeringer endnu mere effektiv og operationel med henblik på at sikre, at den fuldt ud modsvarer de nuværende investeringsudfordringer i Afrika, EU's nabolande og andre steder i verden, men ønsker samtidig at understrege behovet for hurtige og operationelle løsninger. Hvad navnlig angår Afrika, har Kommissionen i dag vedtaget en særlig meddelelse om en ny alliance mellem Afrika og Europa med fokus på bæredygtige investeringer og jobs, som indeholder konkrete foranstaltninger, der skal videreføre de tilsagn, der er aftalt i samråd med Den Afrikanske Union, inden for rammerne af partnerskabet mellem Afrika og EU. Allerede i begyndelsen af 2018 afholdt Kommissionen særlige seminarer om den europæiske finansielle arkitektur for eksterne investeringer med medlemsstaterne og relevante interessenter. Kommissionen opfordrer de nuværende primære finansielle institutioner og udviklingsinstitutioner, som er aktive inden for udviklingsfinansiering, til som en umiddelbar prioritet — på nationalt og europæisk plan — at drøfte en mere samarbejdsbaseret tilgang, der er i overensstemmelse med målene for EU's optræden udadtil, når de finansierer investeringer, som støttes gennem EU-budgetgarantier. For at sikre fuld gennemførelse af det generelle princip om samordning af Unionens og medlemsstaternes udviklingspolitikker, jf. artikel 210 i TEUF, opfordres disse vigtige aktører til især at styrke den operationelle synergi samt komplementariteten mellem geografiske og sektorspecifikke områder samt porteføljer med ekspertise og erfaring, samtidig med at innovationen bevares og der opretholdes et sundt konkurrence- og mangfoldighedsniveau på markedet. Et sådant samarbejde bør ligeledes udvides til at omfatte andre globale finansielle institutioner.

I betragtning af den komplekse og sårbare situation i mange af EU's naboregioner og i Afrika er Kommissionen af den faste overbevisning, at tidsaspektet er afgørende, og at EU's nuværende fokus bør rettes mod operationelle og praktiske løsninger, snarere end mod foranstaltninger, der vil kræve grundlæggende institutionelle og strukturelle ændringer, f.eks. oprettelsen af nye organer eller enheder eller mobilisering af yderligere kapitalandele fra EU-budgettet. Inden for de brede rammer for den eksterne politik, som er udarbejdet af Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og den højtstående repræsentant, vil der fortsat udstikkes retningslinjer i tråd med EU's prioriteter og partnerskaber med de pågældende lande for at opfylde deres investeringsbehov. Kommissionen vil fortsat påse, at EU-budgettet anvendes så fornuftigt som muligt med øget merværdi for hver eneste euro, der gives ud. 2.Bedst mulig udnyttelse af eksisterende instrumenter For at nå sine ambitiøse mål for sin optræden udadtil bestræber EU sig på forene alle de relevante værkstøjer og institutioner, kombinere finansieringskilder og sikre, at der gennem finansielle institutioner ydes tilstrækkelig og sammenhængende støtte til at nå EU's eksterne politiske mål. Investeringer, der støttes gennem EU-budgettet, spiller en central rolle i denne sammenhæng ved effektivt at supplere andre instrumenter såsom tilskud, som fortsat vil være vigtige for at tackle udfordringer, som ikke kan imødegås ved investering. I denne forbindelse er det vigtigt at tage hensyn til, at de investeringsbehov og -udfordringer, som EU's partnere står over for, er forskellige, navnlig hvad angår de mest sårbare partnere, herunder de mindst udviklede lande, stærkt gældstyngede fattige lande og skrøbelige eller konfliktramte lande. 2.1 Planen for eksterne investeringer EU har allerede truffet målrettede foranstaltninger, der går i retning af en mere effektiv udviklingsfinansiering. Planen for europæiske eksterne investeringer, som blev forelagt i 2016, indebærer innovative måder, hvorpå offentlige og private kilder til udviklingsfinansiering kan mobiliseres som et supplement til traditionel bistand i form af tilskud, idet der tages udgangspunkt i relevante offentlige og private aktørers ekspertise. Som et centralt element i planen for eksterne investeringer trækkes der i Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling på erfaringerne med Junckerplanen og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer samt årtiers erfaring med blandingsoperationer i tredjelande for så vidt angår tiltrækning af privat finansiering for at opnå mere innovative og risikobetonede investeringer. Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling bygger på erkendelsen af, at offentlige og private investeringer er vigtige drivkræfter for bæredygtig udvikling, at private investeringer kan supplere offentlige udgifter, og at virksomheder kan være partnere i bæredygtig udvikling, hvorved der skabes situationer, som er til gavn for alle. Under den nuværende flerårige finansielle ramme indeholder planen for eksterne investeringer en integreret pakke til finansiering af investeringer i Afrika og EU's naboskabsområde, og den forventes at mobilisere mindst 44 mia. EUR i investeringer. Med tilsvarende bidrag fra medlemsstaterne eller andre kilder kan mobiliseringen af yderligere finansiering i forbindelse med planen fordobles til 88 mia. EUR. De første indkaldelser af forslag til investeringsprojekter i forbindelse med planen blev overtegnet, og anvendelsen af operationer, der blander tilskud og lån, er blevet intensiveret. De første programmer er nu ved at blive gennemført i praksis og viser allerede håndgribelige resultater. Den 20. juni 2018 blev de første investeringsprogrammer, der er omfattet af EU-garantien, i Afrika og naboskabsområdet godkendt; de sikrer bl.a. adgang til banklån til overkommelige priser for sårbare personer, som på nuværende tidspunkt har vanskeligt ved at låne penge til overkommelige rentesatser, og giver mere end 25 000 små virksomheder mulighed for at få adgang til mobile konti og langfristede lån. Disse garantier, der beløber til ca. 800 mio. EUR, skal bidrage til at mobilisere ca. 8-9 mia. EUR i yderligere offentlige og private investeringer. De første resultater er ganske vist opmuntrende, men det er nødvendigt at øge kendskabet til den planen for eksterne investeringer, og dens gennemførelse i praksis skal fremskyndes yderligere, f.eks. gennem målrettede oplysningskampagner. Investeringer, der modtager støtte fra EU-budgettet, skal også i højere grad bidrage til gennemførelsen af strukturreformer. Investering kan være et virkningsfuldt instrument til at få gennemført reformer og bedre regeringsførelse i partnerlande, som bidrager til forbedrede betingelser for inklusiv økonomisk aktivitet ved at fremme mere bæredygtige politikker og lovrammer, internationale menneskerettighedsstandarder, herunder grundlæggende arbejdstagerrettigheder og krav om rettidig omhu, mere befordrende erhvervsmiljøer, nye forretningsmodeller og større styringskapacitet. Hvis det anvendes korrekt, kan det tjene til at styrke foranstaltninger til bekæmpelse af korruption, forbedre forvaltningen af offentlige finanser og styrke reguleringen af den finansielle sektor. Foruden at finansiere individuelle investeringsprogrammer bør EU gennem teknisk bistand og udvidet politisk dialog optrappe sit bidrag for at støtte politikker, der kan tiltrække yderligere investering fra både den offentlige og den private sektor. Dette er formålet med den tredje søjle i planen for eksterne investeringer. Ved at samarbejde med partnerlande om regeringsførelse og lovreformer, om bekæmpelse af korruption og ulovlige kapitalstrømme samt om opbygning af institutioner og kapacitet kan EU understøtte etableringen af et miljø, hvor det gøres lettere for mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder at få adgang til finansiering, hvor lovrammen forbedres for både offentlige og private investeringer, samt hvor systemerne for offentlige udbud gøres mere effektive, hvor investeringer kommer lokale økonomier og national jobskabelse til gode, og hvor internationale standarder fremmes. Det er også vigtigt at opretholde en tilstrækkelig reserve af projekter for at bevare arbejdspladser og vækst over tid. 2.2 Den nuværende arkitektur har potentiale til mere samarbejde og synergi ... EU's eksisterende finansielle arkitektur for eksterne investeringer har udviklet sig i løbet af de seneste årtier. Den Europæiske Investeringsbank, som er EU's bank, fokuserer primært på projekter inden for EU, men er også aktiv uden for Unionen til støtte for Unionens politikker med udgangspunkt i eksisterende EU-instrumenter, f.eks. det eksterne lånemandat og investeringsfaciliteten for henholdsvis Afrika, Vestindien og Stillehavet. Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen har sideløbende med EU's plan for eksterne investeringer også forelagt sit resiliensinitiativ og udarbejdet store investeringspakker for specifikke lande, f.eks. Ukraine. Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen har for nyligt indledt sine egne drøftelser af, hvorvidt der skal oprettes et datterselskab på udviklingsområdet. Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling er en multilateral investeringsbank på udviklingsområdet — hvori EU's medlemsstater er majoritetsaktionærer — som koncentrerer sin indsats om Øst- og Centraleuropa, Asien og Nordafrika. Den har udviklet sin betydelige lokale ekspertise ved hjælp af et eksisterende netværk af lokale kontorer på stedet, og den deltager som led i sine aktiviteter i det politiske arbejde sammen med partnere, herunder ved at støtte reformer.

Derudover har mange medlemsstater deres egen nationale udviklingsbank eller -institution, som bidrager til gennemførelsen af Unionens politikker og dermed forbundne indsats i praksis. Der findes også et stigende antal regionale udviklingsbanker. Disse aktører mobiliserer på nuværende tidspunkt den største andel af långivningen til ekstern udvikling og har forskellige mandater, kapaciteter og forskellig ekspertise, f.eks. med hensyn til det geografiske anvendelsesområde, forretningsmodel eller tilstedeværelse af eksperter på stedet i det land, hvor operationen gennemføres. Der findes gode eksempler på samarbejde mellem lande og institutioner, f.eks. EU-platformen for blanding i eksternt samarbejde (EUBEC). I visse tilfælde konkurrerer aktører dog om investeringer uden for EU og garantier, der støttes gennem EU-budgettet, snarere end at sigte mod nyttig synergi og komplementaritet. For at tackle dette spørgsmål bør der relativt hurtigt opnås synergi og effektivitet inden for de nuværende strukturer, f.eks. gennem relevant regional og tematisk specialisering blandt eksisterende individuelle finansielle institutioner eller fælles initiativer fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, hvilket kunne være én af måderne til at trække på de to institutioners kombinerede ekspertise uden at udelukke andre aktører fra markedet. På nuværende tidspunkt samarbejder Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling inden for investeringsrammen for Vestbalkan (WBIF ) om forvaltningen af en fælles fond, hvilket viser, at et sådant samarbejde allerede findes og er muligt. Nationale udviklingsbanker og ‑institutioner samt globale partnere — når det er relevant — kan også deltage i et sådant samarbejde i fremtiden. 2.3 … og en stærkere politikstyring EU bør bestræbe sig på at sikre en endnu stærkere politikstyring for at opnå de størst mulige virkninger af sin optræden udadtil og nærmere betegnet af sine politiske værktøjer inden for udviklingssamarbejdet for at sikre, at EU's politiske mål og målsætninger afspejles på sammenhængende vis i alle faser af gennemførelsen. Dette er ligeledes afgørende for at opnå den mest effektive anvendelse af skatteydernes penge og sikre fuld sammenhæng med andre områder inden for politikken for EU's optræden udadtil. Yderligere effektivitet for så vidt angår opfyldelsen af EU's politiske mål kan opnås ved at øge sammenhængen på tværs af de forskellige tiltag, som gennemførelsespartnerne indfører. Den igangværende revision af eksisterende høringsmekanismer bør bidrage til at nå dette mål. 2.4 Forbedret internt EU-samarbejde i internationale finansielle institutioner Under alle omstændigheder er det vigtigt hurtigt at sikre en forbedret forudgående koordinering på EU-plan i relevante internationale finansielle institutioner, hvilket hidtil ikke er blevet sikret i tilstrækkeligt omfang. Medlemsstaterne og Unionen er repræsenteret i forskellige konfigurationer i de internationale finansielle institutioners forvaltningsstrukturer. Kun gennem samordnet og sammenhængende handling kan EU's mål for udviklingsfinansiering opfyldes. Dette vedrører især Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling. Når Det Forenede Kongerige er trådt ud af Den Europæiske Union, vil EU's og medlemsstaternes samlede aktieandel i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling falde fra 62,8 % til 54,3 %, hvilket øger betydningen af stærk koordinering af EU's holdning forud for møder i styrelsesrådet i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling. En sådan forbedret, forudgående koordinering mellem medlemsstaterne og Kommissionen har potentiale til på lang sigt at bane vejen for en ændring af vedtægterne for Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og dermed skabe mulighed for en fælles afstemning i styrelsesrådet i den pågældende bank på alle EU-medlemsstaternes vegne. 3.Udvidelse af EU's eksterne investeringskapacitet på mellemlang sigt 3.1 Forslaget om et instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde Idéen og princippet om størst mulig virkning udgør også grundlaget for Kommissionens forslag om det fremtidige instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde, der blev fremsat i juni 2018 som led i forslagene til den næste flerårige finansielle ramme. Dette instruments arkitektur afspejler EU's geografiske og tematiske prioriteter og sikrer, at EU råder over et moderne, virkningsfuldt, smidigt og fleksibelt værktøj til at tackle bæredygtig udvikling som led i EU's optræden udadtil. Dette forslag tilgår derfor gennemførelsen af udviklingssamarbejde med udgangspunkt i det mest hensigtsmæssige værktøj i en given kontekst, f.eks. tilskud, budgetstøtte, finansielle instrumenter eller garantier eller en kombination af instrumenter. Det foreslåede nye instrument integrerer modellen i planen for eksterne investeringer og følger den samme innovative tilgang til udviklingsfinansiering gennem en udvidet Europæisk Fond for Bæredygtig Udvikling Plus (EFSD+) og en ny garanti for aktioner i forhold til tredjeland på op til 60 mia. EUR. Denne ramme inddrager de eksisterende bestemmelser vedrørende Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling, Den Europæiske Investeringsbanks eksterne lånemandat og garantifonden for aktioner i forhold til tredjeland.

Det nye instrument udgør en væsentlig optrapning af leveringen af blanding, garantier og andre finansielle operationer til støtte for eksterne investeringer. Mens der fortsat vil blive sat særligt fokus på Afrika, naboskabsområdet og det vestlige Balkan, vil garantien desuden blive udvidet på geografisk plan. Sammen med den private sektor og takket være multiplikatoreffekten vil den kunne mobilisere investeringer for op mod en halv billion euro for perioden 2021-2027. For at sikre den mest effektive forvaltning af EU's midler og i lyset af den væsentlige øgning af EU-garantiens omfang kræves det, at den eksisterende struktur tilpasses i overensstemmelse hermed. 3.2 En styrket europæisk finansiel arkitektur Ambitionen for Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling Plus (EFSD+) vil kræve en ekstern finansiel arkitektur, gennem hvilken der kan udarbejdes og leveres effektive projekter, samtidig med at EU's strategiske politiske retningslinjer gennemføres. I denne forbindelse kræver den nuværende fragmentering en styrket arkitektur inden for de rammer, som Kommissionen foreslog i juni 2018. For at EU's finansielle instrumenter kan opfylde de politiske mål, som Europa-Parlamentet og Rådet vil fastsætte, bør EU bestræbe sig på at sikre stærkere politikstyring og politisk kontrol for at fremme den mest effektive anvendelse af skatteydernes penge både med hensyn til geografiske og tematiske prioriteter. Som led i den næste flerårige finansielle ramme kunne dette ske i form af en EU-platform for eksterne investeringer, som inddrager alle de aktører, der er omfattet af EU-budgetgarantier for eksterne investeringer i henhold til en ny fælles ramme, der fastlægges efter følgende principper: ·Niveau 1 vedrører fastlæggelsen af prioriterede sektorer og geografiske områder med henblik på investering. Disse vil blive fastlagt gennem den flerårige programmeringsproces på grundlag af Unionens mål for sine foranstaltninger udadtil som omhandlet i forordningen i om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde. ·Niveau 2 vedrører forvaltningen af anvendelsen af EU-garantien. Forvaltningen af garantien henhører under Kommissionens ansvar. Dette omfatter godkendelse af anvendelsen af garantien (herunder kontrol af den politiske overholdelse af reserverne af projekter), fastsættelse og overvågning af risikoparametre med det formål at beskytte EU-budgettet og den overordnede forvaltning af anvendelsen af garantien. Derudover agter Kommissionen hverken at udføre almindelige bankforretninger eller at reproducere eller overlappe den tekniske ekspertise, som findes andet steds, inden for Kommissionen. Vurderingen af den risiko, der er forbundet med de forskellige projekter/reserver af projekter, og som identificeres i henhold til de prioriteter, der er fastsat på politisk plan, bør foretages af en risikovurderingsgruppe. Tilførsler til Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling Plus (EFSD+) vil indgå som led i Unionens fælles hensættelsesfond i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i finansforordningen, i henhold til hvilke der senest den 30. juni 2019 skal indføres en uafhængig ekspertevaluering for at fastslå, hvem der skal varetage den finansielle forvaltning af den fælles hensættelsesfonds aktiver. ·Niveau 3 vil omfatte gennemførelsen af investeringer i praksis og forelæggelsen af de reserver af projekter, der skal vurderes. Den Europæiske Investeringsbank og andre institutioner for udviklingsfinansiering bør på grundlag af deres respektive ekspertise og med forbehold af deres egne procedurer vedrørende rettidig omhu og forvaltningsprocesser have mulighed for at få adgang til EU-garantien, således at de kan gennemføre de projekter, der indebærer den største merværdi for EU i praksis. Fremme af samarbejde blandt de modparter, der kan komme i betragtning, er allerede omhandlet i forslaget om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde. Det ville være hensigtsmæssigt med en model for fælles initiativer rettet mod specifikke regioner eller sektorer. Kommissionen vil foretage en positiv evaluering af reserver af projekter, der sammensættes i fællesskab af forskellige institutioner, når den træffer beslutning om en virkningsfuld, effektiv og retfærdig anvendelse af de tilgængelige ressourcer. Kommissionen varetager ledelsen af platformen og vil i samarbejde med de øvrige deltagere sikre, at anvendelsesområdet, beliggenheden og tidspunktet for investeringsbeslutninger er i overensstemmelse med de fastlagte investeringsprioriteter og EU's overordnede eksterne politiske mål. En styrket arkitektur for Den Europæiske Unions eksterne investeringer

Reserver af projekter, der sendes i offentligt udbud

4.Konklusioner 4. Konklusioner De mange investeringsudfordringer og ‑muligheder i Afrika, EU's nabolande og i andre dele af verden kan ikke vente. De kræver, at EU målretter sine foranstaltninger, og at EU så effektivt som muligt bringer eksisterende EU-instrumenter, institutioner og aktører i anvendelse med sigte på at opfylde Unionens politiske og strategiske mål og målsætninger. Mens der ganske rigtigt er fordele ved at overveje flere strukturreformer og grundlæggende reformer på lang sigt, finder Kommissionen, at foranstaltninger på kort sigt bør fokusere på at gøre de eksisterende systemer så effektive og operationelle som muligt. Til dette formål er der identificeret følgende prioriteter og foranstaltninger: -Alle europæiske partnere opfordres til at styrke deres samarbejde for at bidrage til politikkerne for EU's optræden udadtil i fuld overensstemmelse med Unionens politiske mål og strategiske interesser. -Alle relevante partnere opfordres til at fremskynde gennemførelsen af planen for eksterne investeringer. Kendskabet til planen vil blive øget ved hjælp af målrettede oplysningstiltag. -Samtidig med at de anerkender Den Europæiske Investeringsbanks privilegerede rolle som EU's bank, opfordres EIB-Gruppen og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling til sammen med andre aktører — alt efter relevans — at tilstræbe yderligere synergi, f.eks. i form af fælles initiativer med særlige formål, som led i den igangværende gennemførelse af planen for eksterne investeringer og det fremtidige instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde. -Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at nå til enighed om de vigtigste parametre i forslaget om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde inden for rammerne af den næste flerårige finansielle ramme. -Der bør indføres en styrket europæisk finansiel arkitektur for Den Europæiske Unions eksterne investeringer med henblik på gennemførelsen heraf. -Der bør indføres en samarbejdsmekanisme, som skal sikre bedre koordinering af EU-medlemsstaternes holdninger, navnlig i Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling.