KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
KOM(94) 266 endelig udg. 
Bruxelles, den 28.06.1994 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
om ordningen for tun 
bestemt til konservesindustrien 
BERETNING FRA KOMMISSIONFN 
om onJningen for tun 
bestemt til konservesindustrien 
Indledning 
Rådet besluttede den 13. oktober 1992 i forbindelse med den seneste ændring af den fælles 
markedsordning for fiskerivarer uændret at videreføre EF-ordningen for tun, som bygger på 
en godtgørelse, der udbetales til producenter som kompensation for en suspension af tolden 
på de råvarer, der importeres af industrien. 
Rådet opfordrede dog Kommissionen til inden den 30. juni 1994 at fremlægge en rapport om, 
hvordan ordningen fungerer, ledsaget af eventuelle forslag, som Rådet træffer afgørelse om 
inden den 31. december 1994 efter proceduren i traktatens artikel 43. 
* * * 
EF-markedet for tun bestemt til forarbejdningsindustrien omfatter især tropisk tun (gulfinnet 
tun, bugstribet bonit og storøjet tun) og i mindre omfang hvid tun1. 
I EF er der to lande, der er storproducenter af tun (Spanien og Frankrig). Hertil kommer 
produktionen på de portugisiske øer. I de tre lande findes der desuden 
forarbejdningsvirksomheder. Også i Italien er der en betydelig forarbejdningsindustri. 
Ud over den mængde storøjet tun, der fanges af Portugal, og den mængde hvid tun og 
almindelig tun, der fanges af Frankrig, Spanien og Italien i EF-farvande (Nordøstatlanten og 
Middelhavet), gennemføres størstedelen af EF-fangsterne af tropisk tun bestemt til industrien 
i den vestlige del af Det Indiske Ocean og i den østlige del af det centrale Atlanterhav enten 
i kraft af de fiskeriaftaler, EF har indgået med kyststaterne, eller i internationalt farvand. 
Gulfinnet tun og bugstribet bonit udgør over 80% af de samlede EF-fangster fordelt med 57% 
til den spanske fiskerflåde og 41% til den franske, begge med samme andel af bugstribet bonit 
og gulfinnet tun. 
Der kommer nu stort set lige mange fra Det Indiske Ocean og fra Atlanterhavet i modsætning 
til begyndelsen af 80'erne, hvor EF-flåden især fiskede i den tropiske del af Østatlantea 
Gulfinnct tun = thon albacore = ycllowfin tuna = Thunnus albacares 
Bugstribet bonit = thon listao = skipjack tuna = Katsowonus pelamis 
Storøjet tun - thon patudo = bigeyc tuna = Thunnus obésus 
Hvid tun = thon germon - albacore tuna = Thunnus alalunga. 
> 
Denne rapport handler altså ikke om tun, der landes i fersk tilstand (især almindelig tun og 
til dels hvid tun). 
Desuden analyseres de vigtigste statistiske oplysninger ikke længere tilbage end 1988, hvor 
den seneste reform af tunordningen fandt sted. 
Rapporten indeholder en historisk redegørelse for den nuværende ordning og sektorens 
problemer (1. del), en undersøgelse af produktionsforholdene (2. del) og 
forarbejdningssituationen (3. del), og den slutter med nogle løsningsforslag. 
* 
* * * 
* 
L Den nuværende oidning: historisk oversigt og problemer 
Udligningsgodtgørelsen for tun blev indført i 1970 for at udligne de ulemper, ordningen for 
import af tun som råvare bestemt til foi^bejdningsindustrien kunne have for EF-
producenteme. 
For at forarbejdningsindustrien kunne konkurrere med tredjelandsprodukter blev 
importafgifterne på tun som råvare helt suspenderet. 
For at forarbejdningsindustrien kan opfylde sit forsyningsbehov må den i høj grad ty til 
import, idet EF-producenterne på ingen måde tilgodeses af en EF-præference. 
Hvis importpriserne falder, lår de dog udbetalt en godtgørelse, således at de på bestemte 
vilkår sikres et indkomstniveau for så vidt angår den del af deres produktion, der sælges i EF. 
Godtgørelsesordningen bygger på en EF-producentpris, der hver år fastsættes af Rådet efter 
forslag fra Kommissionen på basis af gennemsnitspriserne i de tre foregående fangstsæsoner. 
Hvis markedsprisen falder til under 93% af EF-producentprisen i et kvartal, skal 
Kommissionen anvende godtgørelsesordningen. 
Skønt den nuværende ordning blev ændret i 1988 (for at begrænse udgifterne), bygger den 
stadig på de oprindelige principper, men godtgørelsen kan nu højst udgøre 12% af 
udløsningstærskelen, og de mængder, der kan ydes godtgørelse for, begrænses af følgende tre 
parametre: 
En forsyningsratio for industrien på højst 62,8%. 
Gennemsnittet af de mængder, der er solgt og leveret i de tre seneste fangstsæsoner. 
Gennemsnittet af de mængder, der er solgt og leveret i perioden 1984-1986 forhøjet 
med 10% 
De forskellige parametre gør ordningen temmelig vanskelig at administrere, og der går ret 
lang tid, før godtgørelsen udbetales. Det bør i den forbindelse nævnes, at forsinkelsen i 
betalingerne i høj grad skyldes, at nogle medlemsstater indsender deres mdberetninger for 
sent. 
I forbindelse med en samlet reform af den fælles markedsordning foreslog Kommissionen i 
1992 Rådet at ændre ordningens bestemmelser med henblik på at gøre dem enklere, og 
Kommissionens forslag indebar også en udgiftsreduktion. Sidstnævnte del af forslaget syntes 
velbegrundet i betragtning af det begrænsede antal støttemodtagere og den finansielle andel, 
udligningsgodtgørelsen tegner sig for i de samlede udgifter til den fælles markedsordning (ca, 
40%Jf*ilag4). 
På grund af den krise2, der for øjeblikket hersker på tunmarkedet, godkendte Rådet ikke den 
del af reformen, og det besluttede at tage situationen op ril fornyet overvejelse i andet halvår 
af 1994. 
En del af EF-redeme hævder, at de kan opfylde EF-markedets samlede behov, og de går 
derfor ind for en genindførelse af en fælles told på råvaren til gengæld for afskaffelsen af 
udligningsgodtgørelsen. 
Konservessektoren mener derimod, at de skal kunne skaffe råvarer på konkurrencevilkår, 
hvilket indebærer en fortsat suspension af tolden på tun som råvare. 
* 
* * * 
IL Tun som råvare 
EF-fangsterne af frosset tropisk tun og hvid tun udgjorde i 1992 ca 435 000 tons (kilde: 
FAO, jf. bilag 1.5), dvs. 14,6% af verdensmarkedet. Andelen er således steget med 30% i 
forhold til 1982 (11,2%). EF-fangsteme blev mere end fordoblet fra 1982 til 1988. Det 
skyldes en stigning i fiskeriindsatsen og en omstilling af en betydelig del af flåden fra fiskeri 
i Atlanterhavet til fiskeri i Det Indiske Ocean. 
Hvad angår de 2 arter, der hyppigst anvendes af industrien (gulfinnet tun og bugstribet bonit, 
jf. bilag 1.3 og 1.1 ), er EF-flådens fangster steget fra 150 000 tons i 1982 til 363 000 tons 
i 1992, dvs. en stigning på ca. 140% Verdensproduktionen steg i den samme periode med 
84% 
En strukturbestemt (stigning i verdensproduktionen med 50% på 10 år og konkurrence fra 
udviklingslandenes fiskerflader) og konjunkturbestemt krise ( det amerikanske handelsstop for tun fisket 
i forbindelse med delfiner). 
Verdensproduktionen af tun er altså steget voldsom i løbet af 10 år, og EF-produktionen har 
i høj grad medvirket hertil Udviklingen skyldes, at udviklingslande, der ligger nær en rigelig 
ressource, har gjort sig gældende i sektoren. 
EF-fiskerflåden1 har udviklet sig modsat de tendenser, der gælder for andre store 
industrialiserede lande (USA og Japan). 1 USA har der mange fartøjer således skiftet til 
bekvemmelighedsflag, mens Japan gradvis har opgivet sin rolle som producent og 
koncentreret sig om at være opkøber. 
Udvidelsen af EF-fiskerflåden skyldes sandsynligvis dens knowhow (som ud over sektorens 
dynamik omfatter en teknologisk dimension). Den er uden tvivl også resultatet af de gunstige 
økonomiske og retlige vilkår, EF har skabt: 
en politik til støtte for forbedring af produktior^strukturerne (bilag 2) 
et net af fiskeriaftaler med tredjelande, som sikrer adgang til fiskeressourcerne (jf. 
bilag 3) 
Ifolge de foreliggende oplysninger (kilde: fartojsrcgistrct) råder Spanien og Frankrig over henholdsvis 
47 og 34 store tunfiskerfartqjer med fryseanlæg. 
den fælles markedsordnings mekanismer, der forpligter rederne til at styre deres 
virksomheder i åben konkurrence på verdensrnarkedet, samtidig med at de dog er 
sikret en minimiimsindkomst som følge af ordningen med udligningsgodtgørelse (jf. 
bilag 4). 
Udviklingen har også kun været mulig, fordi der er efterspørgsel efter produktet og der ikke 
er nogen ressoiirceproblemer, selv om de foreløbige tal for verdensproduktionen i 1993 viser 
en let afmatning i forhold til 1992 (kilde: Globefish Highlights 1/94, s. 9). 
De internationale organisationer, der har med tunfiskeri at gøre, har hidtil ikke gjort 
opmærksom på specielle problemer med bevarelsen af de arter af tropisk tun, der fiskes af 
EF-flåden (jf- bilag 8). 
* * * 
Sammenfattende kan det siges, at det af flere årsager er vigtigt med en konkurrencedygtig EF-
flåde, der fisker efter tropisk tun. Der er tale om en sektor, der i høj grad bidrager til 
forsyningssikkerheden for EF-markedet, og som har en ganske stor økonomisk og social 
betydning for fiskeriets økonomi i nogle EF-regjoner (især med hensyn til indirekte 
beskæftigelse i skibsværftsindustrien). 
Sektor har desuden stor politisk betydning i forbindelse med forholdet til udviklingslandene, 
især AVS-landene, og i de internationale fora, hvor EF er repræsenteret (jf. bilag 8). Dertil 
kommer den geopolitiske betydning af at vise flag på flere verdenshave. 
På trods af den alvorlige krise, som EF-redeme er inde i, må det konstateres, at sektoren har 
været i stand til at tilpasse sig nye økonomiske betingelser og genvinde sin konkurrenceevne. 
Kommissionen kan dog ikke afgøre (og det samme gælder andre fartøjskategorier), om flådens 
konkurrenceevne er afhængig af EF-støtten eller ej5. Man kan dog formode, at 
udligningsgodtgørelsen under krisen i 1992 hjalp sektoren til at holde hovedet oven vande. 
USA og Japan planlægger at støtte deres tunflåder, så der kan også sættes spørgsmålet ved 
det rimelige i at lave om på et af elementerne i EF's tunpolitik (Kilde. Globefish Flash, 4/93, 
s. 12). 
* 
4 Det bor bemærkes, at de beløb, EF-redeme fik udbetalt som udligningsgodtgørelse i 1991, 1992 og 1993 
udgjorde 10-12% af deres omsætning på EF-markedet i samme periode. 
Den årlige EF-stotte vedrorende fiskeriaftaler, skibsbygning og udligningsgodtgørelse udgør 
20 mio. ECU Flådens produktionsomkostninger kendes ikke. 
5 
HL Tunkonserves 
Den totale, autonome suspension af told på tun som råvare har hidtil været et grundlæggende 
element i EF-tunsektorens økonomiske ligevægt. 
Den har gjort det muligt for forarbejdningsindstrien i EF at modstå den ofte illoyale 
konkurrence fra bestante sydøstasiatiske lande (jf sagen om eksport af tun/bonit fra nogle 
ASEAN-lande), hvis produktion er steget meget kraftigt i de seneste 10 år. 
Da en stor del af EF-konservesindustriens forsyninger kommer fra EF-fiskerflåden, bør det 
først og fremmest undersøges, om EF-produktionen er tilstrækkelig stor til at kunne opfylde 
EF-markedets behov. Det sker ved en analyse af konservesindustriens oversigt over 
forsyninger med råvarer. 
En summarisk analyse af de foreliggende tal viser, at EF-fangsterne af arterne til industrien 
udgør 435 000 tons (bilag 1.5). Dog er kun ca. 50% af produktionen af hvid tun bestemt til 
industrien, og EF-produktionen af tun til industrien udgør derfor groft taget 420 000 tons. 
Industrien anvendte ifølge de foreliggende statistikker i 1992 360 000 tons tun som råvare 
(bilag 5.1) til en konservesproduktion på 273 000 tons (bilag 6), hvilket tilsyneladende er en 
lav udnyttelsesgrad. 
Der resterer altså i teorien en disponibel mængde på 60 000 tons, hvilket giver grundlag for 
at antage, at EF-produktionen er tilstrækkelig til at sikre forarbejdningsindustriens forsyninger. 
Men denne overordnede antagelse bekræftes ikke ved en nærmere analyse af tallene for de 
enkelte arter. 
EF-produktionen af gul finnet tun udgør 182 000 tons, hvoraf 114 000 tons leveres til 
industrien af producentorganisationerne på EF-markedet, og der resterer altså en disponibel 
mængde på 68 000 tons. Der importeres 148 000 tons råvarer. Hvis hele EF-produktionen 
blev leveret til industrial, ville der være en manko på 80 000 tons, som EF-produktionen ikke 
kan udfylde. Denne analyse tager ikke hensyn til, at EF-produktionen består af både stor 
gulfinnet tun (> 10 kg pr. stk.) og lille gulfinnet tun (< 10 kg pr. stk), mens der på EF-
markedet på grund af udgifterne til arbejdskraft især er efterspørgsel efter stor gulfinnet tun. 
EF-produktionen af bugstribet bonit udgør 181 000 tons, hvor 56 000 tons leveres ril EF-
industrien, og der resterer altså en disponibel mængde på 125 000 tons. Der importeres 
25 000 tons råvarer. EF-produktionens overskud er altså på 100 000 tons. 
(l NB: Der foreligger kun meget spredte oplysninger om forarbejdningsindustrien. Selv om sektoren er helt 
fritaget for told på ravaren, påhviler der den ingen forpligtelser til at indgive oplysninger om sektorens 
basistaJ (omsætning, produktionsomkostninger osv). 
Da bestandene af gul finnet tun og bugstribet bonit til dels lever samme steder, adskiller 
produktionsforholdene for de to arter sig kun meget lidt. Hvis EF-flåden skulle fange den 
'mængde gul finnet tun, EF-markedet har behov for, skulle den fange mindst 160 000 tons 
(gulfinnet tun og bugstribet bonit) mere aid i 1992, hvilket ikke er realistisk for øjeblikket. 
Forsyningen af forarbejdningssektoren foregår nu ikke længere udelukkende i form af hel tun, 
men også i form af loins. Loins er underlagt en told på 24%. 
I 1992 stammede EF-forarbejdningsmarkedets forsyninger for første gang fra import (51%) 
end fra EF-produktionoi (49%) (jf bilag 5.2-4). Det skyldes formodentlig, dels at 
forarbejdningssektorens indkøbspriser var lavere ved import end ved køb hos EF-flåden, dels 
at eksportpriserne var mere gunstige for EF-flåden. 
Selv om man antog, at EF-produktioncn af gul finnet tun var tilstrækkelig til at efterkomme 
EF-markedets behov, må det ikke glemmes, at ikke hele produktionen kan landes på EF-
markedet. 
Landinger af tun i visse AVS-lande (Côte d'Ivoire, Seychellerne og Madagaskar) udgør nemlig 
en del af fiskerisamarbejdet med de pågældende lande, også i de tilfælde hvor der ikke findes 
nogen kontraktinæssige forpligtelser til det, således som det er tilfældet i aftalen med Senegal. 
Man kan vanskeligt forestille sig, at disse mængder bliver overført til EF-markedet, uden at 
det berører EF's forhold til de pågældende lande og de økonomiske interesser for nogle 
virksomheder med EF-kapital i Afrika. 
* * * 
EF-industriais produktion af tunkonserves (jf. bilag 6) udgjorde i 1992 273 000 tons, dvs. en 
stigning på 25% i forhold til 1988. 
Importen af konserves udgjorde i 1992 185 000 tons, hvilket er ai stigning på 77% i forhold 
til 1988. Eksportai er meget lille. Der er altså tale om en iøjnefaldende, konstant stigning i 
det synlige forbrug af tunkonserves7 på EF-markedet (317 000 tons i 1988 og 452 000 tons 
i 1992, dvs. en stigning på over 40% på 4 år). 
Udsving i lagerbeholdningerne er ikke medregnet. 
7 
Tallene viser klart: 
at efterspørgslai på markedet er stor (produktet har et godt image over for 
forbrugerne8 og er let at anvende), på betingelse af at forbrugerne anser prisen for 
rimelig 
at der er ai voldsom konkurrence fra nogle tredjelande (især ASEAN-lande), som på 
grund af lavere arbejdskraftomkostninger EF-landene kan konkurrere med EF-
industrien på trods af den eksisterende told (jf. bilag 7 - in^rtordningen). 
Kommissionen råder således ikke over basistallene for forarbejdningsektoren (bl.a den 
samlede omsætning), men sektoren a under alle omstændighed vigtig for beskæftigelsen i EF, 
navnlig i de regioner, der er meget afhængige af fiskeri, og/eller som er perifert beliggende, 
og hvor der stort set ikke findes alternative rjeskæfb'gelsesmuligheder. 
Ydermere medvirker sektoral stadig i ovcrvejaide grad til forsyningen af EF-markedet, især 
hvad angår kvaliteten af og særlige egaiskaber ved de produkter, der udbydes til forbrug. 
For at EF-industriens konkurrenceevne kan bevares, bør den kunne forsynes med råvarer, uden 
at der genindføres told under den konsoliderede fælles toldtarif Der er følgende grunde hertil: 
Forarbejdningssektorens afhængighed af import af råvarer 
Konkurrencen fra tredjelande i forbindelse med det færdige produkt 
Udgifterne til råvarer udgør ca 2/3 af industriens omkostninger ved fremstilling af 
tunkonserves. 
Hvis ikke det sker, kan konservessektoi ais faldende konkurrenceevne gå ud over fiskerflådens 
konkurrenceevne. 
* 
* 
KonMusionei/retniiigslinjer 
Der er en stærk gensidig afhængighed melian produktionssektoren og forarbejdningssektoren, 
idet konservesindustrien er dai vigtigste afsætningskanal for den EF-flåde, der producerer 
frosset tun. Daine situation har præget EF's tunpolitik, som på trods af alvorlige kriser har 
medført nogle stort set positive resultater i de sidste 10 år (udvikling af EF's tunfiskerflåde, 
K Maske med undtagelse af dem. der går meget op i beskyttelsen af delfinet. 
8 
der er blevet den største i verden, og bevarelse af ai rimelig konkurrenceevne i 
forarbejdningssektoren takket være den manglende told på forsyningerne). 
Dette samspil mellem produktion og forarbejdning, hvor begges konkurrenceevne er en 
fonidsætning for hele branchens ovaievai, er en styrke for EF, som på den måde bliver 
mindre sårbart end tredjelande, der har satset alt på et af elementerne. 
Det er dog spørgsmålet, om ikke EF bør tage nærmere fat på denne politik, der altså 
tilsyneladende har vist sig effektiv med hensyn til at bevare branchen og dens ligevægt, men 
som samtidig indebærer betydelige udgifter, især i forhold til andre fartøjskategorier i EF-
flåden. 
Lige meget hvilkai mulighed EF vælger, kan sektorens, især EF-flådais, overleven ikke 
garanteres, hvis ikke markedsforholdaie tages i betragtning. EF må ikke se bort fra 
verdoismarkedspriseme, som i høj grad fastsættes på grundlag af de mest konkurrencedygtige 
landes produktionsomkostninger. 
Under alle omstændigheder må der vælges mellem forskellige muligheder: 
a) Første mulighed: 
Gaiindførelse af told på råvaren med tilsvarende afskaffelse af udligningsgodtgørelsen. 
Hvis dette gennanføres, vil det selvfølgelig betyde, at EF sparer mange penge på 
budgettet for den fælles markedsordning for fiskerivarer. Til gengæld opstår der 
en risiko for, at branchens, især forarbejdningssektorens, konkurrenceevne lider 
meget alvorlig skade. 
Der bør foretages en undersøgelse af dels de økonomiske virkninger af en 
evaituel genindførelse af toldar1, dels de politiske virkninger heraf, bl.a med 
haisyn til hvilke reaktioner, der kan forventes fra de latinamerikanske 
leverandørlande, hvoraf nogle håber på at indgå fiskeriaftaler med EF. 
b) Anden mulighed: 
Videreførelse af principperne i den nuværende ordning, dvs. evt. udbetaling af 
udligningsgodtgørelse til producaiteme som kompensation for suspensionen af 
tolden på de råvarer, industrien importerer. 
9 Jf. bilag 9 - simulation af virkningerne af en eventuel genindførelse af tolden. 
9 
Hvis dette gennanføres, må der vælges mellem følgende muligheder: 
Forhøjelse af EFs intervoitionsniveau, således som flertallet blandt 
branchens erhvervsdrivende foreslår det (jf bilag 10) 
Videreførelse af den nuværende ordning uden nogen ændringer 
Mere eller mindre gainemgribende revision af den nuværende ordning 
med henblik på en forenkling og en nedbringelse af interventionsniveauet. 
Der bør desuden tages stilling til, om toldsuspensionen for hel tun bestemt til 
forarbejdning også bør gælde loins. 
Også dette problem bør anskues fra to synsvinkler. Fra et økonomisk synspunkt ser det 
umiddelbart rimeligt ud at begunstige EFs forarbejdningsindustri (og dermed 
beskæftigelsen), hvilket taler for, at toldsuspensionoi ikke også skal gælde loins. Men EF-
industriens konkurrenceevne på mellemlang sigt er dog stadig et problem, når man ser 
på EFs arbejdskraftsomkostninger i forhold til de konkurrerende tredjelandes. 
Fra et politisk synspunkt ville en autonom suspension af tolden på loins især være til 
fordel for ASEAN-landene, og den ville samtidig svække betydningen af de 
indrømmelser, EF har givet i forbindelse med den generelle tolctøræferenc^rdning 
(narkotika) og den generelle toldpræferenceordning (Mellemamerika). 
Kommissionen opfordrer Rådet og Parlamentet til at tage stilling til ovennævnte 
muligheder. 
Kommissionen vil fransætte forslag på området i forbindelse med den kommende reform 
af den fælles markedsordning, idet Kommissionen finder det hensigtsmæssigt at anvende 
princippet om en ændring af den nuværende ordning på grundlag af forslaget fra 1992 i 
forbindelse med den kommende refonn af den fælles markedsordning (jf. bilag 11). 
10 
Liste over bilagene 
Bilag 1 : Fangst pr. medlemsstat 
Bilag 2: Strukturstøtte til tunfiskerflåden 
Bilag 3: Fiskeriaftaler 
Bilag 4: Godtgørelser 
Bilag 5: Oversigt over forsyningerne med råvarer 
Bilag 6: Oversigt over forsyningerne til konservesindustrien 
Bilag 7: Importordning 
Bilag 8: Internationale organisationer 
Bilag 9: Beregning (simulation) vedrørende genindførelse af told 
Bilag 10: Erhvervets holdning 
Bilag 11: Kommissionais forslag fra 1992 til tunordning under den fælles 
markedsordning 
11 
FORKLARENDE BEMÆRKNINGER 
BILAG 1: 
1. "Fangstmængden" beregnes som levende vægt i tons af de landede mængder. 
2. Tallene for de fangede mængder fisk i FAO-gruppe 36 (tunfisk, pelamider og 
spydfisk) gainemgås generelt af FAO i sanarbejde med den regionale 
organisation, der har ansvaret for tunstatistikken (feks. ICCAT, Den 
Interamerikanske Kommission for Tropiske Tunfisk osv.). 
3. De samlede fangster i verden (bilag 1.5 og 1.6) omfatter udelukkende de 
pågældende fire arter (BET/SKJ/YFT/ALB) og ikke de samlede fangster af alle 
arter af tunfisk. 
BILAG 4: 
1. Kilde (4.1 og 4.2): Udbetaling af udligningsgodtgørelse til producentorganisa­
tionerne for tun, der er leveret til konservesindustrien under 1988-ordningen 
(maksimale godtgørelser fra 4. kvartal 1988 til 2. kvartal 1993). 
Grundoplysningerne er indberettet af medlemsstaterne i henhold til artikel 7 i 
forordning (EØF) nr. 1106/90. 
2. De faktiske udgifter pr. budgetår (bilag 5.3) er blevet oplyst af EUGFL, 
Garantisektionen. 
3. Betalingerne finder sted ca. I 1/2 år efter fangstsæsonen. 
4. Værdien for 1993 omfatter ikke betalingen af den udligningsgodtgørelse, der 
vedrører 2. kvartal 1993. 
BILAG 5: 
1. Produktionen af tun beslant til konservesindustrien og leveret af 
producentorganisationerne er indberettet af medlemsstaterne i henhold til artikel 
7 i forordning (EØF) nr. 1106/90. Den omfatter frosset tropisk tun (ESP/FRA) 
samt småfiskeri af fersk tun (tons). 
2. Hvad sidstnævnte angår er 75% af landingerne i Portugal (Azorerne og Madeira) 
bestant til industrien. Størstedelen heraf udgøres af bugstribet bonit (SKJ) og 
storøjet tun (BET). I Frankrig og Spanien (> 50% af landingerne) udgøres de af 
hvid'tun (ALB). 
\l 
3. Importoplysningenie er haitet fra databasai Comext (Eurostat) vedrørende 
følgaide koder: 
YFT > 10 - 0303 42 12, 0303 42 32 og 0303 42 52 
YFT < 10 - 0303 42 18, 0303 42 38 og 0303 42 58 
ALB - 0303 41 11, 0303 41 13 og 0303 41 19 
SKJ - 0303 43 11, 0303 43 13 og 0303 43 19 
BET ø.a. - ex 0303 49 11, ex 0303 49 13 og ex 0303 49 19 
(Basisår 1992) 
4. Importoplysningerne omfatter udelukkende produkter, der har oprindelse i 
tredjelande med undtagelse af Seychellerne, Madagaskar, Côte d'Ivoire og 
Senegal. 
Importtallaie for disse lande omfatter direkte landinger, der foretages af EF-flåden 
i de pågældende lande (hovedsagelig den spanske timfiskerflåde i området). 
Disse mængder betragtes som værende af EF-oprindelse og indgår således allerede 
i de produktionsoplysninger, medlemsstaterne har indsendt. 
5. Importoplysningerne for Italien og Spanien (YFT) er omfattet af de korrektioner, 
medlemsstaterne har indsendt. 
6. De samlede tal for loins svarer til dem, medlemsstaterne har indsendt (ITA/FRA). 
Tallene pr. art er fremkommet ved anvendelse af en fordelingsnøgle på grundlag 
af produktets oprindelse og fangsternes størrelse. 
Omregningen fra loins vægt til levende vægt (eller hel vægt) er sket ved hjælp af 
følgaide omregningsfaktorer: 
SKJ - 2,78 
YFT> 10-2,33 
YFT < 10-2,50 
BILAG 6: 
1. Tallaie for konservesproduktionen stammer fra medlemsstaternes mdberetninger 
(tons). 
2. Tallene for import/eksport stammer fra Comext (Eurostat). Tallene er reduceret 
med mængden af importerede loins (som medlemsstaterne har indberettet) 
(ITA/FRA), idet de allerede indgår i skemaet over råvarer. 
13 
3. Tallaie for import af konserves tager ikke hensyn til en korrektion på 
21 450 tons, der er indberettet af en medlemsstat. 
BILAG 9: 
1. Rubrikkai "TREDJELANDE" omfatter tallene for alle lande uden for EF. 
2. Rubrikken "Centr.-am. (undt. Pan.)..." omfatter import, der er underkastet 
præferencetold i hold til de gældende aftaler. 
Centralamerika undtagen Panama 
(Guatemala, Belize, Honduras, El Salvador, Nicaragua og Costa Rica) 
Den generelle toldpræferenceordning (narkotika) 
(Ecuador, Colombia, Peru og Bolivia) 
DOMTOM 
(Oversøiske departanenter og territorier) 
AVS-lande 
Maghreb 
(Marokko, Algeriet og Tunesien) 
Tyrkiet 
3. Tallaie i mbrikken "GATT-KONTINGENT' er fremkommet ved anvendelse af 
en fordelingsnøgle (i foriiold til de årlige importerede mængder pr. art) på det 
årlige, samlede toldkontingait (30 000 tons i 1988 og 17 250 tons i 1989-1992). 
4. Rubrikkai "GENNEMSNITSPRIS" omfatter de gennemsnitlige importpriser på 
produkter med oprindelse i tredjelande, der ikke hører under en 
præferenceordning. 
5. Værdien (VI3) er frankommet ved at gange de produktmængder, der er pålagt 
told, med den gennemsnitlige importpris (jf. punkt 4). 
14 
BILAG I 
TUNFANGST PR. LAND 
FANGSTMÆNGDER PR. ART, FISKERIZONE OG LAND 
ART LAND 
BUGSTRIBET BONIT ESP 
(SKJ) 
FRA ZONE 
27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
51 IND-OCEAN-VEST 
I ALT 
34 EF-ATLANTEN 
51 IND-OCEAN-VEST 
I ALT 1982 
0 
38,016 
14 
38.030 
21,331 
771 
22,102 1988 
49,449 
52,853 
102,315 
16,148 
45,169 
61,317 1989 
0 
35,300 
77,632 
112,932 
14,765 
43,082 
57,847 1990 
0 
47,834 
58,063 
105,897 
16,390 
30,126 
46,516 1991 
0 
72,642 
39,168 
111,810 
31,456 
46,903 
78,359 1992 
C 
51,083 
61,853 
112.936 
23,958 
36,911 
60,869 
PRT 
\A 
EF 
EF 27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
I ALT 
27 
34 
51 NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
IND-OCEAN-VEST 
I ALT I ALLE ZONEN 
IVERDEN I IALT| ALLE ZONEN 
|%EFA/ERDEN I ALLE ZONEN 4,599 
931 
5,530 
4,599 
60,278 
785 
65,662 
775,248 
8.47% 13,786 
303 
14,089 
13,789 
65.900 
98,032 
177,721 
1.282,194 
13.86% 5,931 
1,751 
7,682 
5,931 
51,816 
120,714 
178,461 
1,222,169 
14.60% 2,252 
1,666 
3,918 
2,252 
65,890 
88,189 
156,331 
1,302,157 
12.01% 2,569 
5,475 
8.044 
2,569 
109,573 
86,071 
198,213 
1,561.064 
12.70% 2,609 
4,862 
7,471 
2,609 
79,903 
98,764 
181,276 
1,421,391 
12.75% 
SOURCE = FAO - DONNEES CAPTURES 
QUANTITES EN TONNES MET. 
BILAG I 
TUNFANGST PR. LAND 
FANGSTMÆNGDER PR. ART, FISKERIZONE OG LAND 
ART LAND ZONE 1982 1988 1989 1990 1991 1992 
HVID TUN 
(ALB) ESP 27 
34 
37 
47 
51 
I ALT NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
MIDDELHAVET 
SØ-ATLANTEN 
IND-OCEAN-VEST 24,959 
519 
572 
106 
0 
26,156 27,267 
280 
3 
185 
0 
27.735 25,283 
141 
0 
0 
0 
25.424 25,654 
138 
84 
0 
138 
26,014 17,137 
482 
547 
0 
1,065 
19.231 17,872 
1,990 
227 
0 
1,865 
21.954 
FRA 27 
34 
37 
51 NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
MIDDELHAVET 
IND-OCEAN-VEST 
I ALT 2,855 
947 
0 
0 
3,802 2,805 
0 
31 
201 
3,037 4,050 
0 
31 
6 
4,087 3,300 
0 
121 
35 
3,456 4,123 
0 
140 
0 
4,263 6,458 
0 
1 1 
1,462 
7,931 
GRC 37 MIDDELHAVET 
I ALT 500 
500 500 
500 500 
500 500 
500 500 
500 
ITA 37 MIDDELHAVET 
«ALT 700 
700 3,529 
3.529 3,529 
3.529 1.191 
1,191 1,191 
1,191 1,464 
1,464 
PRT 
E 
)EF 27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
I ALT 
27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
37 MIDDELHAVET 
47 SØ-ATLANTEN 
51 IND-OCEAN-VEST 
I ALT | ALLE ZONEN 
I ALT) 
%rfASRDEN ALLE ZONEN 
ALLE ZONEN 204 
117 
321 
28,018 
1,583 
1.272 
106 
0 
30,979 
204.372 
15.16% 155 
29 
184 
30.227 
309 
4,063 
185 
201 
34,985 
225.177 
15.54% 130 
39 
169 
29.463 
180 
4,060 
0 
6 
33,709 
244,233 
13.80% 3,138 
47 
3,185 
32,092 
185 
1,896 
0 
173 
34,346 
230,490 
14.90% 699 
10 
709 
21,959 
492 
2.378 
0 
1,065 
25,894 
167.647 
15.45% 1,225 
413 
1,638 
25,555 
2,403 
2,202 
O 
3.327 
33,487 
212.701 
15.74% 
SOURCE = FAO - DONNEES CAPTURES 
QUANTITES EN TONNES ?^ET. 
BILAG I 
TUNFANGST PR. LAND 
FANGSTMÆNGDER PR. ART, FISKERIZONE OG LAND 
ART 
GULFINNET TUN 
(YFT) LAND 
ESP ZONE 
27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
51 IND-OCEAN-VEST 
I ALT 1982 
0 
54,164 
55 
54,219 1988 
0 
52,123 
43,159 
95,282 1989 
11 
61,640 
33,852 
95.503 1990 
20 
68,585 
45,369 
113.974 1991 
20 
59,753 
45,152 
104,925 1992 
20 
51,68-1 
42,103 
93.807 
FRA 34 EF-ATLANTEN 
51 IND-OCEAN-VEST 
I ALT 31,684 
1,224 
32,908 21,259 
54,149 
75,408 30,355 
38,411 
68.766 43.820 
44,465 
88.285 34,228 
37,764 
71,992 34,312 
53,591 
87.903 
PRT 
-4> EF 
EF 
VERDEN 27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
I ALT 
27 
34 
51 NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
IND-OCEAN-VEST 
I ALT I ALLE ZONEN 
I ALT 
|%EF/VERDEN ALLE ZONEN 
ALLE ZONEN 18 
963 
981 
18 
86,811 
1.279 
88,108 
590,298 
14.93% 8 
93 
101 
8 
73,475 
97,308 
170,791 
911,664 
18.73% 1 
3 
4 
12 
91,998 
72,263 
164,273 
964,372 
17.03% 2 
42 
44 
22 
112.447 
89,834 
202,303 
1,058,105 
19.12% 210 
82 
292 
230 
94,063 
82.916 
177,209 
992,682 
17.85% 13 
47 
60 
33 
86,043 
95,694 
181,770 
1,091,754 
16.65% 
SOURCE = FAO - DONNEES CAPTURES 
QUANTITES EN TONNES MET. 
BILAG I 
TUNFANGST PR. LAND 
FANGSTMÆNGDER PR. ART, FISKERIZONE OG LAND 
ART 
STORØJET TUN 
(BET) LAND 
ESP ZONE 
27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
51 IND-OCEAN-VEST 
I ALT 1982 
387 
8,945 
O 
9,332 1988 
C 
8,200 
2,846 
11,046 1989 
O 
7,660 
3,537 
11,197 1990 
481 
9,874 
1.436 
11.791 1991 
481 
18,056 
7,616 
26,153 1992 
481 
17,120 
2,925 
20,526 
FRA 34 EF-ATLANTEN 
51 IND-OCEAN-VEST 
I ALT 4,910 
O 
4.910 3,764 
2,852 
6,616 2.909 
3,568 
6,477 4,881 
4.376 
9.257 6,473 
2,639 
9.112 8,201 
4,255 
12,456 
PRT 
OO 
EF 
EF 
VERDEN 27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
I ALT 
27 
34 
51 NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
IND-OCEAN-VEST 
I ALT I ALLE ZONEN 
I ALT 
l % EF/VERDEN ALLE ZONEN 
ALLE ZONEN 1,153 
708 
1.861 
1.540 
14,563 
O 
16.103 
221.578 
7.27% 858 
1,395 
2.253 
858 
13,359 
5,698 
19,915 
231,771 
8.59% 2,774 
2,189 
4,963 
2,774 
12,758 
7,105 
22,637 
237.543 
9.53% 3,498 
2.456 
5.954 
3,979 
17.211 
5.812 
27.002 
272.171 
9.92% 3,096 
2,482 
5,578 
3,577 
27,011 
10,255 
40,843 
248,430 
16.44% 2,612 
2,892 
5,504 
3,093 
28.213 
7.180 
38.486 
249,531 
15.42% 
SOURCE = FAO - DONNEES CAPTURES 
QUANTITES EN TONNES MET. 
BILAG I 
TUNFANGST PR. LAND 
FANGSTMÆNGDER PR. ART, FISKERIZONE OG LAND 
ART LAND ZONE 1982 1988 1989 1990 1991 1992 
BUGSTRIBET BONIT 
HVID TUN 
GULFINNET TUN 
STORØJET TUN ESP 27 
34 
37 
47 
51 
I ALT NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
MIDDELHAVET 
SØ-ATLANTEN 
IND-OCEAN-VEST 25,346 
101,644 
572 
106 
69 
127,737 27,270 
110,052 
3 
185 
98,868 
236,378 25,294 
104,741 
0 
0 
115,021 
245,056 26,155 
126,431 
84 
0 
105,006 
257,676 17,638 
150,933 
547 
0 
93,001 
262,119 18,373 
121.877 
227 
0 
108,746 
249,223 
FRA 
r> 27 
34 
37 
51 NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
MIDDELHAVET 
IND-OCEAN-VEST 
I ALT 2,855 
58,872 
0 
1,995 
63,722 2,805 
41,171 
31 
102,371 
146.378 4,050 
48,029 
31 
85,067 
137,177 3,300 
65,091 
121 
79,002 
147,514 4,123 
72,157 
140 
87,306 
163,726 6,458 
66,471 
1 1 
96,219 
169,159 
GRC 37 MIDDELHAVET 
I ALT 500 
500 500 
500 500 
500 500 
500 500 
500 
ITA 37 MIDDELHAVET 
I ALT 700 
700 3,529 
3,529 3,529 
3,529 1,191 
1,191 1,191 
1,191 1,464 
1,464 
PRT 
EF 
EF 27 NØ-ATLANTEN 
34 EF-ATLANTEN 
I ALT 
27 
34 
37 
47 
51 NØ-ATLANTEN 
EF-ATLANTEN 
MIDDELHAVET 
SØ-ATLANTEN 
IND-OCEAN-VEST 
I ALT I ALLE ZONEN 
IVERDEN I IALT| ALLE ZONEN 
I % EF/VER DEN I ALLE ZONEN 5,974 
2,719 
8,693 
34.175 
163,235 
1.272 
106 
2.064 
200,852 
1,791.496 
11.21% 14,807 
1,820 
16,627 
44,882 
153.043 
4,063 
185 
201,239 
403,412 
2,650,806 
15.22% 8,836 
3,982 
12,818 
38,180 
156,752 
4,060 
0 
200,088 
399,080 
2,668,317 
14.96% 8,890 
4,211 
13,101 
38.345 
195,733 
1.896 
0 
184.008 
419,982 
2,862,923 
14.67% 6,574 
8,049 
14,623 
28,335 
231.139 
2,378 
0 
180,307 
442,159 
2,969,823 
14.89% 6,459 
8,214 
14,673 
31,290 
196,562 
2.202 
0 
204,965 
435.019 
2.975.377 
14.62% 
SOURCE = FAO - DONNEES CAPTURES 
QUANTITES EN TONNES MET. 
BILAG I 
TUNFANGST PR. LAND 
FANGSTMÆNGDER PR. ART, FISKERIZONE OG LAND 
FORHOLDET MELLEM FANGSTERNE I EF OG I VERDEN 
BUGSTRIBET BONIT (SKJ), HVID TUN (ALB),GULFINNET TUN (YFT) OG STORØJET TUN (BET) 
O 
# 20 -
18 -
16 * 
14 -
12 * 
10 -
8 -
6 -
4 • 
2 * 
O --• (YFT) 
-O (ALBI 
-* (SKJ) 
-* (BET! 
* ALLE 4 ARTER 
1982 1988 1989 1990 1991 1992 
UDVIKLINGEN I FORHOLDET MELLEM FANGSTERNE I EF OG I VERDEN 
SKJ / YFT / BET OG ALB 
3,000,000 
2,500,000 
2,000,000 
1,500,000 
1,000,000 
500,000 
O 2,650,806 2,668,317 2,862,923 2,969323 2.975.377 
1.791,496 
200,852 403.412 399.080 419,982 
1982 1988 1989 1990 442,159 435,019 
1991 1992 • EF 
D VERDEN 
SOURCE=FAO - DONNEES CAPTURES 
QUANTITES EN TONNES'-MET. 
BILAG II 
OVERSIGT OVER FINANSIEREDE PROJEKTER -1988 -1992 (TROPISKE TUNFARTØJER) 
FORORDNING (EØF) nr. 4028/86 
^o ÀR LAND MODERN. (MO) 
BYGNLNG (CO) 
88 
89 
90 
91 
92 ESP 
ESP 
ESP 
ESP 
ESP 
ESP MO 
CO 
MO 
MO 
MO 
MO ANTAL 
PROJEKTER 
88-92 ESP I ALT 9 
7 
11 
36 STØTTE 
MECU 
0.332 
4.671 
0.066 
1.207 
0.711 
0.231 
7.218 ÅR LAND MODERN. (MO) 
BYGNING (CO) 
88 
90 
92 FRA 
FRA 
FRA MO 
CO 
MO ANTAL 
PROJEKTER STØTTE 
MECU 
0.459 
3.028 
0.025 
88-92 FRA I ALT 10 3.512 
88-92 EF I ALT 10.730 MECU 
SOlIRCF.=F. STRUCTURES - Coinm 27/1/94 
Bilag 3 
EF har indgået 14 fiskeriaftaler ined AVS-lande i Afrika og Det Indiske Ocean, hvoraf 
nogle kun omfatter tunfiskeri, for at EF-tunfiskerflåden frit kan følge efter tun i de 
forskellige zoner, hvor de plejer at befinde sig10. 
Udgifterne til det tunfiskeri, der foregår inden for rammerne af de internationale aftaler, 
er beregnet på grundlag af den finansielle del af de aftaler, der helt eller delvis omfatter 
tun, og som generelt er opstillet på grundlag af en forventet fangstmængde (tons) i de 
pågældende tredjelande EØZn. 
I perioden 1991-19% udgør udgifterne ca 6 570 000 ECU om året for en årlig 
referencemængde på 86 000 tons. 
EF's tropiske tun fiskerflåde består for øjeblikket af 81 fartøjer (Spanien 47 og Frankrig 
34), som generelt fordeler sig med 60% i Atlanterhavet og 40% i Det Indiske Ocean. 
Nogle af fartøjerne har licens til at fiske i begge geografiske områder. 
I forhold til licensudstedelsen er udnyttelsesgraden for tunfiskeriets muligheder på 86% 
og varierer mellem 52% og 100%. 
Den mængde, som EF-fiskerflåden har fisket i den EØZ, der hører under de AVS-lande, 
EF har indgået aftaler med, har i de seneste tre år, som der foreligger tal for, udviklet sig 
således: 
1990 
1991 
1992 68 340 tons 
74 840 tons 
89 850 tons. 
De endelige tal for 1993 foreligger endnu ikke. 
Kommissionen råder ikke over præcise tal for landingernes geografiske fordeling. Indtil 
Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 trådte i kraft blev landingerne ikke kontrolleret. 
I Vestafrika lander EF-timfiskerfartøjerne store mængder i Abidjan (Côte d'Ivoire) og i 
Dakar (Senegal), som forsyner den lokale konservesindustri. Ifølge protokollen med 
Senegal er EF-timfiskerfartøjerne forpligtet til at lande 16 000 tons tun om året. I Det 
Indiske Ocean landes fangsterne i Victoria (Seychellerne) og Antsirana (Madagaskar) 
ligeledes som forsyning af den lokale konservesindustri. 
10 Liste over EF-/AVS-aftalcr: Mauretanien, Kap Verde, Guinea, Mauritius, Comoreme, Madagaskar, 
Seychellerne, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Ækvatorialguinea, Côte d'Ivoire, Sao Tome og Angola. 
il Tunfiskeriets andel af de blandede (trawlere + tunfiskerfartojer) aftalers finansielle del betragtes som 
en gratis tilgift til trawlfiskeriet ved beregningen af den finansielle modydelse. Ifølge alle aftalerne skal 
rederne betale tredjelandene 20 ECU pr. tons, der faktisk fanges i deres farvande. 
Ti 
Både i Vestafrika og i Det Indiske Ocean er hovedparten af fangsterne taget i 
internationalt farvand og ikke i de EØZ, der hører under de lande, EF har indgået aftaler 
med. 
I S 
BILAG IV 
GODTGØRELSE FOR TUN 
1988 - ORDNING 
GODTGØRELSENS MAKSIMUMSVÆRDI • 1988 - 1993 
VÆRDI 
I ECU(V) 
(Tr-kvt) 
4Tr. 88 
1986 YFTI | YFT>10| YFT<ÏÔ| 
35,41? 1,021,923 1,057,335 
35.412 1.021.923 1,057,335 SKJ ALB "Bgfl I I ALT | 
1,057.335 
1,057,335 
1Tr. 
2Tr. 89 
88 
3Tr. 89 
4 Tr. 89 
19$» 3,469.200 
3,794,560 
1 369,315 
0 335,280 
286,51? 
420,751 
248,157 3,804,480 
4,081,072 
1,790,066 
248 157 947,939 
0 
1,036,494 
736,125 
8,633,075 1,290,700 9,923,775 2,720,558 4,752,419 
4,081,072 
2.826,560 
984,282 
12.U4.333 
1Tr. 
2Tr. 
3Tr. 
4Tr. 
1990 90 
90 
90 
90 0 
2,032,800 
2,397 198 
1.812,906 
6,242,904 0 
0 
164,280 
347763 0 
2,032,800 
2561,478 
2,160669 0 
295,488 
814,764 
929,660 
5f2.043 6.754.947 2.039,912 0 
0 
2,808 
6,090 
8,398 0 
2,328.288 
3.379,050 
3.096,419 
8,803,757 
1 Tr. 91 
2 Tr. 91 
3 Tr. 91 
4 Tr. 91 3 171 840 
3,460,31? 
2 112,250 
1,874.400 360,294 
232,368 
341.239 
365,547 3.532,134 
3,701,680 
2.453,495 
2,239,947 800,240 
0 
1,132.720 
1,226,960 
1991 10,927.808 1.299,448 11,927.258 3,159,920 0 
5,772 
7548 
3,672 
16,992 4.332,374 
3.707.452 
3,593,763 
3,470.579 
15,104,168 
1Tr. 
2Tr. 
3Tr. 
4Tr. 
1992 92 
92 
92 
92 2917047 
3088,764 
2,030 378 
1,905,904 
9,942.093 350,784 
0 
298 080 
289,63? 3,267,831 
3,088,764 
2328,458 
2195,536 
938.496 10,880,589 788,174 
960,298 
992,044 
945,572 
3.686,088 4,056,005 
4,049,062 
3,320,502 
3,141,108 
14,566,677 
1 Tr. 93 
2 Tr. 93 
1993 2 924,040 
3 198,272 
6,122.312 0 
207,55? 
207,552 2924,040 
3,405,824 
6,329.864 618894 
791,977 
1,410,871 0 
5,280 
5.280 29,014 
190,549 
219,563 3,571,948 
4.393,630 
7,965,57« 
M. TRHMESTR. 
M. AN. 89-92 
I ALT 
4 kvL 88 / 2 kvL93 2,447,271 351.344 2.588.544 867.823 
8.861.470 1.010.172 9.871,642 2,901,620 
41,603.604 5.270.162 46.873.766 13.017,349 5.195 
6,473 
31,170 109,782 
0 
219,563 3.479,857 
12,779.734 
60.141,848 
OPR. BUDGET FOR FÆLLES MARKEEJ 891 90 j 911 921 
MECU 37.3 32.0 29.0 29.0 
H\ 
BILAG IV 
GODTGØRELSE FOR TUN 
1988 - ORDNING 
GODTGØRELSENS MAKSIMUMSVÆRDI -1988 -1993 
PR ART OG PR. AR 
TUN I ALT 
16.000.000 
14.000.000 
12,000,000 
g 10,000.000 
5 8.000,000 
St 6,000,000 
> 
4,000,000 
2.000.000 
0 12,000.000 
10.000.000 
8.000.000 
O 
g 6,000.000 
> 4.000,000 
2,000.000 
ok YFT>10 
YFT<10 
YFT 
220.000 
R 165,000 
Q 110.000 
£ 55.000 ALB 
BET 4.000,000 
3,500.000 
a3 3,000,000 
2.500.000 
5 2.000,000 
tC 1,500.000 
jj{ 1,000,000 
500.000 i / 
0 t SKJ 
o T- «M m 
S s æ $ 
FORDELING PR. ART - I ALT 
ALB/BET(<1%) 
SKJ (22%) 
YFT < 10 ( 9%) 
YFT > 10 (69%) 
4 kvt 88 / 2 kvt93 
2.5 
BILAG IV 
GODTGØRELSE FOR TUN 
1988 - ORDNING 
FAKTISKE UDGIFTER PR. BUDGETÅR 
VÆRDI-MECU 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
I ALT 8736 
10060 
12,182 
16 159 
11 460 
58.597 
18.000 
16.000 
14.000 
12.000 
10.000 
8.000 i 
6.000 
4.000 
2.000 
0 I 
1989 VÆRDI-MECU 
1990 1991 1992 1993 
NB: Betaling foretages ca. 1V4 ar atter fangsfsatsorwn. 
KILDE:EUOFL.GarantJsektionen. 
IL 
BILAG V-l 
UDVIKLING EF-FORSYNINGERNE 
RÅVARE 
BESTEMT TIL EF-INDUSTRIEN 
GULFINNET TUN - THUNNUS ALBACARES - ( YFT ) - > 10 kg 
PRODUKTION 
BEL/LUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
ORC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
0 
0 
0 
58,577 
39,783 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1989 1990 1991 
0 
0 
0 
69.907 
31,139 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
73.969 
36,150 
0 
0 
0 
0 
0 
0 o 
o 
o 
74,473 
40,105 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1992 
0 
0 
0 
70,918 
26,231 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
I ALT EF 98,360 101,046 110,119 114,578 97,149 
IMPORT 
- HEL -
EXTRA-SF4 
lakskl. Da Kaaar. Øar) £ 
BEL/LUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
ORC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
I ALT EF 0 
0 
0 
© 7.200 
19,182 
0 
0 
0 
& 43.693 
0 
3.753 
73,828 
IMPORT 
- LOINS -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. Øar) 
BEL/LUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
ORC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
I ALT ( loins ) 
I ALT ( om regnet 
til hete) 
SYNLIG 
EF 
FORSYNING 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
172,188 1989 1990 1991 
0 
0 
24 
© 9,502 
12,162 
0 
0 
0 
© 48,900 
0 
2.557 
73.146 0 
3 
98 
© 19,221 
15,157 
0 
20 
0 
© 41,172 
0 
1,561 
77.232 0 
25 
26 
© 16,783 
6,847 
0 
140 
0 
© 28,382 
0 
1,595 
63,798 
1989 1990 1991 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
174,191 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
187,351 O 
o 
o 
© 2.029 
O 
O 
O 
O 
© 5.001 
O 
O 
© 7,030 
16,380 
184,756 1992 
O 
11 
49 
© 26.101 
8,887 
18 
144 
O 
© 49,110 
O 
497 
84,817 
1992 
O 
O 
O 
© 5,285 
O 
O 
O 
O 
© 14,747 
O 
O 
© 20,032 
46,674 
228,640 
Sourca Doanaas: Produotton - Cenamatoattons ENTs Maman* Compensatoire ; hnaertatton • Earostat • Camaxt Leagas 
NOTE ©: Donnees corrigées par les EM's. 
NOTE 1 : Facteur de conversion poids longes » poids entier: 
SKJ=2.78. YFT>10=233, YFT<10»2.50 
NOTE 2: ex-0303 49 11/13/19,BET/BFT et autres IV 
BILAG V-l 
UDVIKLING I EF-FØRSYNINGERNE 
RÅVARE 
BESTEMT TH. EF4N0USTRIEN 
GULFINNET TUN - THUNNUS ALBACARES - ( YFT) - < 10 kg 
PRODUKTION 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLO 
PRT 1988 
0 
0 
0 
14.804 
1.832 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1989 1990 1991 
0 
0 
0 
14.391 
955 
0 
0 
O 
0 
0 
0 0 
0 
0 
11,300 
698 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
15,984 
468 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1992 
0 
0 
0 
16.622 
349 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
I ALT EF 16.436 16,346 11,1 16,452 19,971 
IMPORT 
-HEL-
EXTRA-SF4 
(akskl. D* Kaaar. Ømt) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
ORC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
I ALT EF 0 
0 
0 
© 7.891 
5.183 
0 
0 
0 
5 
0 
11 
13,090 
IMPORT 
• LOINS -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. Øar) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
ORC 
IRL 
ITA 
NLO 
PRT 1988 
I ALT (loins) 
I ALT ( om regnet 
til hete) 
SYNLIG 
! • * 
FORSYNING 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
29,626 1989 1990 1991 
0 
0 
0 
© 13.106 
404 
0 
0 
0 
198 
0 
827 
14,636 0 
0 
0 
13.770 
617 
16 
0 
0 
18.619 
0 
1.138 
34,160 0 
1 
0 
© 11.026 
634 
6 
0 
0 
11,272 
0 
791 
23.730 
1989 | 1990 1»91 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
29,881 46,168 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
40,182 
wWfM pMHti: PiMnNttlørt * CøiipnRMiteflllM^ GAjFs lÉ4#mNli CMft^fjMflftpira ! 1992 
0 
0 
0 
C 5.913 
854 
0 
0 
0 
9,755 
0 
479 
17,001 
1992 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
33,972 
?£ NOTE ©: Donnees corrigées par les EM's. 
NOTE 1 :F«cteur de conversion poids longe« » poids entier. 
SKJ«2.78, YFT>10*2.33. YFT<1Q-2.50 
NOTE 2: ax-0303 49 11/13/19.BET/BFT et autres 
BILAG V-l 
UDVIKLING EF-FORSYNINGERNE 
RÅVARE 
BESTEMT TIL EF-INDUSTRIEN 
GULFINNET TUN - THUNNUS ALBACARES - ( YFT) 
PRODUKTION 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
ORC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
0 
0 
0 
73,381 
41,415 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1989 1990 1991 
0 
0 
0 
84,298 
32,094 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
o 
85,269 
36,848 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0 
0 
0 
90,457 
40,573 
0 
0 
0 
0 
0 
0 1992 
0 
0 
0 
87,540 
26.580 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
I ALT EF 114.796 116,392 122,117 131,030 114,120 
IMPORT 
-HEL-
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. Øar) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
I ALT EF 0 
0 
0 
© 15,091 
24,365 
0 
0 
0 
© 43,698 
0 
3,764 
86,918 
IMPORT 
• LOINS -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. 0*r) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
|l ALT (loins) 
Il ALT (om regnet 
| til hete) 
! SYNLIG 
EF 
FORSYNING 201,714 1989 1990 1991 
0 
0 
24 
© 22,608 
12,566 
0 
0 
0 
© 49,098 
0 
3,384 
87,680 0 
3 
98 
© 32,991 
15,774 
16 
20 
0 
© 59,791 
0 
2,699 
111,392 0 
26 
26 
© 27,809 
7,481 
6 
140 
0 
© 39,654 
0 
2.386 
77,528 
1989 1990 1991 
204,072 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
233,609 0 
o 
o 
© 2,029 
0 
0 
0 
0 
© 5,001 
0 
0 
16,380 
224,938 1992 
0 
11 
49 
© 32,014 
9,741 
18 
144 
0 
© 58,865 
0 
976 
101,818 
1992 
0 
0 
0 
© 5,285 
0 
0 
0 
0 
© 14,747 
0 
0 
© 7,030 © 20,032 
46,674 
262,612 
Searca Doaaaas: Production • Communieattans ERTs tndsmnlli Compsnsatotra ; Importation - Earastat • Cemaxt Leagas 
NOTE ©: Donnees corrigées par les EM's. 
NOTE 1 : Facteur de conversion poids longes » poids entier: 
SKJ=2.78. YFT>10»2.33, YFT<10»2.50 
NOTE 2. ex-0303 49 11/13/19.BET/BFT et autres n 
BILAG V-l 
UDVIKLING I EF-FORSYNINGERNE 
RÅVARE 
BESTEMT TIL EF-INDUSTRIEN 
BUGSTRIBET BONIT - KATSUWONUS PELAMIS - (SKJ) 
PRODUKTION 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 1989 1990 1991 1992 
0 
0 
o 
48.721 
7.386 
0 
0 
0 
0 
0 
13,179 0 
0 
0 
46.207 
3.296 
0 
0 
0 
0 
0 
6.804 0 
0 
0 
37.976 
3.702 
0 
0 
0 
0 
0 
3,542 0 
0 
0 
43.228 
1.818 
0 
0 
0 
0 
0 
7.276 0 
0 
0 
48.888 
1.144 
0 
0 
0 
0 
0 
6.316 
I ALT EF 
IMPORT 
- HEL -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. øar) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 69,286 66,307 46,220 62,322 86.349 
1988 
I ALT EF J 
IMPORT 
-LOINS -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. Ømt) |~ 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 0 
0 
0 
9.601 
4.111 
0 
0 
0 
0 
0 
D 2.959 
16,671 
1988 
I ALT ( loins ) 
I ALT ( om regnet 
til hete) 
SYNLIG 
EF 
FORSYNING 86,957 1989 1990 | 1991 
0 
0 
0 
13.784 
1.170 
18 
17 
0 
1.150 
0 
1.649 
17,788 0 
0 
0 
© 19,443 
3,367 
0 
39 
0 
110 
0 
4,305 
27,264 0 
0 
0 
G 12.789 
244 
0 
0 
0 
23 
0 
6.878 
19,934 
"Ï98T 1990 TÎ9T 
74,095 72,484 0 
0 
0 
© 606 
0 
O 
o 
o 
o 
o 
o 
© 606 
1,685 
73,941 1992 
0 
0 
14 
O 11,563 
34 
0 
19 
0 
0 
0 
6,797 
18,447 
1992 
0 
0 
0 
O 2,374 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
© 2,374 
6,601 
81,397 
•earaa Deaaaas: r>roaaatioa - Cananaateatiae* Cats laeatieUln CamasasaSalw ; toeatMkM • Eareifcst - Cawawt Leegaa 
NOTE ©Donnees corrigées per les EM's. 
NOTE 1 Facteur de conversion paid» tongas » poids entier: 
SKJ»2.78, YFT>1f>2.33. YFT<10«2.50 
NOTE 2: ex-0303 49 11/13/19.BET/BFT at autres 4? 
3 o 
BILAG V-l 
UDVIKLING I EF-FORSYNINGERNE 
RÅVARE 
BESTEMT TIL EF-INDUSTRIEN 
STORØJET TUN - THUNNUS OBESUS - (BET) 
PRODUKTION 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 
I ALT EF 
IMPORT 
-HEL-
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. Øar) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
0 
0 
0 
6.464 
466 
0 
0 
0 
0 
0 
823 
7,763 
1988 
0 
4 
0 
1.103 
67 
0 
0 
0 
0 
0 
380 © 1989 1990 1991 
0 
0 
0 
2.041 
96 
0 
0 
0 
0 
0 
3,247 
5,384 0 
0 
0 
658 
120 
0 
0 
0 
0 
0 
3,942 
4,720 0 
0 
0 
2,391 
64 
0 
0 
0 
0 
0 
3,555 
6,010 
1989 1990 1991 
0 
2 
0 
1,217 
179 
0 
0 
0 
0 
0 
526 © 0 
0 
o 
1,109 
174 
0 
0 
0 
© 0 
0 
3.317 0 
0 
0 
© 2,150 
24 
0 
0 
0 
© 0 
0 
0 1992 
0 
0 
0 
1.725 
207 
0 
0 
0 
0 
0 
2,867 
4,799 
1992 
0 
0 
0 
© 359 
164 
0 
0 
0 
© 0 
0 
174 
I ALT EF 1,654 1,924 
IMPORT 
- LOINS -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. Øar) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 4,600 2,174 697 
1988 
I ALT ( loins ) 
I ALT ( om regnet 
til hete) 
SYNLIG 
EF 
FORSYNING 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
9,307 1989 1990 1991 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
7,308 9,320 8,184 1992 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
6,496 n 
ftoare« Doaaaas: Production - Commanieattoas ENTs ktdanaiM* Compensatoire ; Intonation • Earostat - Cemaxt; Leagas 
NOTE ©: Donnees corrigées par les EM's. 
NOTE 1 Facteur de conversion poids longes » poids entier: 
^•^ SKJ=2.78. YFT>10=2.33, YFT<10=2.50 
å^mW NOTE 2: ex-0303 49 11 /13/19.BET/BFT et autres 
l\ 
BILAG VI 
UDVIKLING I EF-FORSYNINGERNE 
RÅVARE 
BESTEMT TIL EF4NDUSTRIEN 
HVID TUN - THUNNUS ALALUNGA - (ALB) 
PRODUKTION | 1988 | 
BEULUX 0 
DEU 0 
DNK 0 
ESP 324 
FRA 111 
GBR 0 
GRC 0 
IRL 0 
ITA 0 
NLD 0 
PRT 15 1989 1990 1991 1992 
0 
0 
0 
62 
10 
0 
0 
0 
0 
0 
46 0 
0 
0 
183 
5 
0 
0 
0 
0 
0 
4.397 0 
0 
0 
835 
109 
0 
0 
0 
0 
0 
3 0 
0 
0 
1.247 
252 
0 
0 
0 
0 
0 
1,121 
I ALT EF 450 118 4,585 947 2,620 
IMPORT 
-HEL-
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. øar) £ 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 
I ALT EF 0 
0 
0 
© 402 
1,462 
0 
0 
0 
62 
0 
0 
1,926 
IMPORT 
• LOINS -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. øar) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 1988 1989 1990 1991 
0 
0 
0 
© 4.160 
1,619 
0 
0 
0 
92 
0 
0 
5,871 0 
0 
o 
© 7,441 
1,936 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
9,377 0 
0 
o 
5,211 
1.337 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
6,548 
1989 1990 1991 1992 
0 
1 
0 
© 7,247 
805 
0 
0 
0 
0 
62 
0 
8,115 
1992 
Il ALT (loins) 
11 ALT ( om regnet 
; til hete) 
SYNLIG 
i ÈF 
FORSYNING 0 
0 
2.376 0 
0 
6,989 0 
0 
13,962 0 
0 
7,496 0 
0 
10,735 
Soàrea Denaaas: Prodacfton - Commnleattons EM's todamnM Compaasatolrs ; hiswwlaUoii • Earostat • Cemaxt Leages 
NOTE ©: Donnees corrigées par les EM's. 
NOTE 1 : Facteur de conversion poids longes » poids entier: 
SK>2.78, YFT>10*2.33. YFT<10=2.50 
NOTE 2: ex-0303 49 11/13/19.BET/BFT et autres 
vt 
BILAG VI 
UDVIKLING EF-FORSYNINGERNE 
RÅVARE 
BESTEMT TIL EF-INDUSTRIEN 
TUN I ALT 
PRODUKTION (J 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 
I ALT EF | 
IMPORT 
- HEL -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kanar. Ømt) \_ 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 
I ALT EF | 
IMPORT 
- LOINS -
EXTRA-SF4 
(akskl. Da Kaaar. Øar) £ 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
GBR 
GRC 
IRL 
ITA 
NLD 
PRT 
I ALT ( loins ) 
I ALT ( om regnet 
til hete) 
SYNLIG 
EF 
FORSYNING 1988 1989 1990 1991 1992 
0 
0 
0 
128.890 
49,378 
0 
0 
0 
0 
0 
14,017 
192,285 
1988 
0 
4 
0 
© 26,197 
30.005 
0 
0 
0 
© 43,760 
0 
© 7,103 
107,069 
1988 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
299,364 0 
o 
o 
132,608 
35,496 
0 
0 
0 
0 
0 
10,097 
178,201 0 
0 
0 
124,086 
40.675 
0 
0 
0 
0 
0 
11,881 
176,642 0 
0 
0 
136,911 
42.564 
0 
0 
0 
0 
0 
10.834 
190,309 
1989 1990 1991 
0 
2 
24 
5 41.769 
15,534 
18 
17 
0 
i) 50.340 
0 
5,559 
113,263 0 
3 
98 
© 60,984 
21,251 
16 
59 
0 
© 59,901 
0 
10.321 
162,633 0 
26 
26 
© 47,959 
9.086 
6 
140 
0 
© 39,677 
0 
9.264 
106,184 
1989 1990 1991 
291,464 0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
329,275 0 
o 
o 
© 2.635 
0 
0 
0 
0 
© 5.001 
0 
O 
© 7,636 
18,066 
314,568 O 
O 
O 
139,401 
28.183 
O 
O 
O 
O 
O 
10,304 
177,888 
1992 
O 
12 
63 
© 51,203 
10,744 
18 
163 
O 
© 58,865 
62 
7.947 
129,077 
1992 
O 
O 
O 
© 7,659 
O 
O 
O 
O 
© 14,747 
O 
O 
© 22,406 
53.274 
360,239 
Soarea Doanaas: Predaetlon - Commanteattons ENTs lademntta Compaaaatoira ; Importation • Earostat - Cemaxt Leagas 
NOTE ©: Donnees corrigées par les EM's 
NOTE 1 : Facteur de conversion poids longes » poids entier: 
SKJ»2.78. YFT>10*2.33, YFT<1f>2.50 
NOTE 2: ex-0303 49 11/13/19.BET/BFT et autres 
V^> 
BILAÇ V-2 
RÅVARE BESTEMT TIL INDUSTRIEN 
UDVIKLING I PRODUKTION OG IMPORT 
1 PRODUKTION | 1988 1989 1990 1991 1992 
OULFMNET TUN THUNNUS ALBACARES (YFT) > 10 Kg 
QULFMNET TUN - THUNNUS ALBACARES ( YFT) < 10 Kg 
OULFMNET TUN I ALT THUNNUS ALBACARES - ( YFT) 98,360 101,046 110,119 114,578 97,149 
16,436 15,346 11,998 16,452 16,971 
114,796 116.392 122,117 131,030 114.120 
BUGSTRIBET BONIT KATSUWONUS PELAMIS 
STORØJET TUN - THUNNUS OBESUS (BET) 
HVID TUN - THUNNUS ALALUNOA - (ALB) (SKJ) 69.286 56.307 45,220 52,322 56,349 
7.753 5.384 4,720 6.010 4.799 
450 118 4.585 947 2.620 
I ALT 192.285 178,201 176.642 190.309 177,888 
IMPORT (IIKL+LOINS) *' 
QULFMNET TUN THUNNUS ALBACARES (YFT) > 10 Kg " 
QULFMNET TUN - THUNNUS ALBACARES ( YFT) < 10 Kg 
OULFMNET TUN I ALT THUNNUS ALBACARES - ( YFT) 1988 1989 1990 1991 1992 
73,828 73,145 77,232 70,178 131,491 
13,090 14,535 34,160 23,730 17,001 
86.918 87,680 111.392 93.908 148.492 
BUGSTRIBET BONIT KATSUWONUS PELAMIS (SKJ) 
STORØJET TUN THUNNUS OBESUS (BET) •' •• 
HVID TUN - THUNNUS ALALUNOA (ALB) 16.671 17.788 27.264 21.619 25,048 
1,554 1.924 4.600 2.174 697 
1.926 5,871 9.377 6.548 8.115 
I ALT 107.069 113.263 152,633 124.249 182,351 
SYNMC KK-FORSVNINC; 
OULFMNET TUN THUNNUS ALBACARES (YFT) - > 10 Kg •• 
OULFMNET TUN THUNNUS ALBACARES - ( YFT) < 10 Kg 
QULFMNET TUN I ALT THUNNUS ALBACARES - ( YFT) J c 
BUGSTRIBET BONIT KATSUWONUS PELAMIS 
STORØJET TUN - THUNNUS OBESUS (BET) 
HVID TUN THUNNUS ALALUNOA (ALB) (SKJ) 1988 1989 | "T 990 1991 1992 
172,188 174,191 187,351 184,756 228,640 
29,526 29,881 46,158 40,182 33,972 
201,714 204,072 233,509 224,938 262,612 
85,957 74.095 72.484 73.941 81,397 
9.307 7.308 9.320 8.184 5,496 
2.376 5.989 13.962 7,495 10,735 
I ALT 299.354 291,464 329.275 314.558 360.239 
Source Donnees: Production Communications EM's Indemnité Compensatoire : Importation - Eurostat - Comext; Longes - EM's. 
NOTE 1 :Donnees import. YFT/BET corrigées par les EM's. 
NOTE 2: ex - 0303 49 11 / 1 3 / 19, BET / BFT et autres. 
*>l 
BILAG V-2 
RÅVARE BESTEMT TIL INDUSTRIEN 
UDVIKLING I PRODUKTION OG IMPORT 
GULFINNET TUN - THUNNUS ALBACARES - (YFT) - > 10 Kg 
250,000 
200.000 
150.000 
100,000 
50,000 S IMPORT 
D PRODUKTION 
1988 1989 1990 1991 1992 
GULFINNET TUN - THUNNUS ALBACARES - ( YFT) - < 10 Kg 
50,000 
45,000 
40,000 
35.000 
30.000 
M 
§ 25,000 
r-20,000 
15,000 
10,000 
5,000 
0 
1988 1989 1990 1991 1992 
GULFINNET TUN I ALT-THUNNUS ALBACARES -(YFT) 
300.000 
250.000 
200,000 
m 
§ 150,000 
F-
100,000 
50,000 
0 M IMPORT 
D PRODUKTION 
1988 1989 1990 1991 1992 
Source Donnees: Production - Communications EM's Indemnité Compensatoire : Importation - Eurostat - Comext; Longes - EM's. 
NOTE 1 :Donnees import. YFT/BET corrigées par les EM's. 
NOTE 2: ex - 0303 49 11 / 13 / 19, BET / BFT et autres. 
IS 
BILAG V - 2 
RÅVARE BESTEMT TIL INDUSTRIEN 
UDVIKLING I PRODUKTION OG IMPORT 
BUGSTRIBET BONIT - KATSUWONUS PELAMIS (SKJ) 
90,000 
80.000 
70.000 
60.000 
m 50.000 
H 40.000 
30.000 
20.000 
10.000 
0 
10,000 
9,000 
8,000 
7,000 
6.000 
5,000 
4,000 
3.000 
2.000 
1,000 
0 
14,000 
12.000 
10.000 
8.000 
6.000 
4.000 
2,000 
0 M IMPORT 
D PRODUKTION 
1988 1989 1990 1991 1992 
STORØJET TUN -THUNNUS OBESUS (BET) " 
S IMPORT 
D PRODUKTION 
1988 1989 1990 1991 1992 
HVID TUN -THUNNUS ALALUNGA (ALB) 
m IMPORT 
• PRODUKTION 
1988 1989 1990 1991 1992 
Source Donnees: Production - Communications EM's Indemnité Compensatoire : Importation - Eurostat - Comext; Longe« • EM's. 
NOTE 1 :Donnees import. YFT/BET corrigées par les EM's. 
NOTE 2: ex - 0303 49 11 / 13 / 19, BET/ BFT et autres. 
^6 ^ 
BILAG V-2 
RÅVARE BESTEMT TIL INDUSTRIEN 
UDVIKLING I PRODUKTION OG IMPORT 
TUN I ALT 
(YFT) (SKJ) (BET)*2 (ALB) 
400,000 
350.000 
300.000 
250.000 
m 
§ 200.000 
H 
150.000 
100,000 
50,000 
0 
1988 1989 1990 1991 1992 
FORSYNING 
FORHOLDET MELLEM PRODUKTION OG IMPORT 
100% 
90% 
80% 
70% 
60% 
50% 
40% 
30% 
20% 
10% 
0% 
1988 IMPORT 
1989 PRODUKTION 
1990 1991 
1988 
36% 
64% 
1990 
46% 
54% 
1992 
51% ^•afe 49% PRO. 
IMP. 
I I PRO. 
•9 IMP. 
PRO. 
IMP. 1989 
39% 
61% 
1991 
39% D 61% 
Source Donnees: Production - Communications EM's Indemnité Compensatoire ; Importation - Eurostat - Comext; Longes - EM's. #62.80 
1992 
NOTE IrDonnees import. YFT/BET corrigées par les EM's. 
NOTE 2: ex - 0303 49 11 / 1 3 / 19, BET / BFT et autres. vv 
fltLAG'Vt 
UDVIKLING t EF-FORSYNINGEN 
TIM KONSERVES 
PRODUKTION 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
ORC 
IRL 
ITA 
NLO 
PRT 
I ALT EF 1988 1969 t»1 1982 
2 
0 
46 
82,687 
46,871 
0 
89 
0 
80,000 
0 
8.175 
217,872 2 
0 
48 
93,575 
54308 
0 
136 
0 
85.000 
0 
10,005 
243,874 2 
0 
48 
102,437 
52.507 
0 
174 
0 
86,100 
0 
12.774 
284,042 2 
0 
48 
117,385 
55.622 
50 
300 
0 
87.000 
0 
16,303 
278,789 WD 
0 
N/D 
109,126 
53,285 
M/D 
N/D 
WD 
93,100 
0 
17,333 
272,9M 
WPORT 
fra EXTRA-CE 
(etsfcJ. O* Keear. Ømt) 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 
OBR 
GRÇ 
IRL 
ITA 
NLO 
PRT 
I ALT EF 1988 1989 1980 1881 1882 
1.591 
3.226 
612 
117 
54,019 
41.622 
651 
279 
7tf 
1.732 
11 
104,671 1.450 
2,668 
319 
187 
55.579 
57.322 
460 
629 
1.045 
1,344 
0 
121,003 4,923 
3.135 
610 
259 
59.212 
47.475 
528 
543 
1.984 
1,637 
34 
128,348 4.586 
5.515 
453 
879 * 
66,251 
65,379 
780 
578 
2.198* 
2,957 
1.414 
188,998 7.799 
22,092 
2.791 
1,381 ' 
61.021 
87.501 
1.231 
781 
31715 
15.340 
1.587 
188,298 
EKSPORT L 
fil EXTRA-CE 
De MMM. •atJDØNf 
BEULUX 
DEU 
DNK 
ESP 
FRA 1988 1989 1998 1 ww »• 1992 
ORC 
IRL 
fTA 
NLD 
PRT 
I ALT EF 19 
17 
56 
2.971 
1.384 
282 
15 
0 
469 
8 
291 
6,612 46 
18 
3 
3.903 
1.364 
58 
37 
0 
2,721 
9 
854 
8,913 187 
18 
17 
2.050 
1.312 
72 
12 
0 
839 
7 
742 
6,268 45 
1.128 
10 
2.840 
1.885 
185 
13 
0 
900 
19 
516 
7,301 73 
94 
44 
2.564 
1,480 
161 
45 
15 
1.146 
25 
6,118 
SYNLIG 
EF 
FORSYNING 316,831 366,084 1,128 428,478 451,967 
\8 * Longes non indus 
Bilag 7 
I EF lindes der for øjeblikket følgende importordninger: 
Hel tun som råvare bestemt til forarbejoriir^mdustrien importeres uden 
told (som ellers udgør 20% for gulfinnet tun og 22% for bugstribet bonit) 
i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. 
december 1992 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og 
akvakdturprodukter. De ulemper, ordningen medfører for EF-
producenterne, kompenseres af udbgningsgodtgørelsea 
Loins af tun henhører generelt under toldposition 16.04, der pålægges en 
told på 24%. Disse produkter fritages ikke for told ved import til EF. 
Derimod er de omfattet af de generelle toldbestemmelser i forbindelse med 
aftaler som feks. Lomé-konventionen eller de generelle 
præferenceordninger. 
Tunkonserves henhører under toldposition 16.04 og er omfattet af samme 
told og toldregler som loins af tun. I en 4-årig overgangsperiode fra den 
1. januar 1993 er tunkonserves fra lande, der ikke har indgået en 
præferenceaftale med EF omfattet af en toldkontingentordning. Denne 
ordning afløser de tidligere nationale ordninger med henblik deres totale 
afskaffelse. 
De retlige forhold for tun som råvare og tunkonserves er ikke ens. 
Toldsuspensionen for tun som råvare er autonom EF har altså ret til at genindføre 
tolden inden for rammerne af konsolideringerne under GATT. Rådet besluttede 
imidlertid i slutningen af 1992 at opretholde toldsuspensionea Tolden på 
tunkonserves er konsolideret under GATT, og kontingentordningen er en 
overgangsforanstaltning, der ikke kan laves om ril en permanent inpoitrestrflction, 
uden at der ville være tale om et brud på EFs internationale forpligtelser. 
Kontingentordningen har begrænset rækkevidde, idet de årlige mængder hvert år 
stiger med ca. 10%, og den ophører helt den 1. januar 1997. 
^ CX 
Bilag 8 
På grund af EFs betydelige fangst af tun (14% af verdens tunfangst) og EF's 
enekompetence på fiskeriområdet må EF være repræsenteret i de forskellige mternationaje 
fora, der har med tunfiskeri at gøre. 
EF bidrager således aktivt til det videnskabelige arbejde og deltager som observatør ved 
udarbejdelsen af de anbefalinger, der tager sigte på at sikre en hensigtsmæssig udnyttelse 
af tunressourcerne uden for EØZ. Det foregår i følgende internationale organisationer: 
Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i 
Atlanterhavet (ICCAT), med hvilken EF har forhandlet om medlemskab og nu 
afventer de sidste nødvendige ratifikationer, inden der er tale om fuldt 
medlemskab. 
Den Interamerikanske Kommission for Tropiske Tunfisk, der koncentrerer sig pm 
Stillehavet, og hvis seneste arbejder har haft direkte betydning for tun/delfin­
problemet 
EF har desuden i flere år finansieret arbejdet i det internationale program for vurdering 
af tunressourcerne i Det Indiske Ocean (IFIP), der hører under FN, indtil 
tunkommissionen for Det Indiske Ocean (CTOl) etableres. Den blev oprettet af FAO i 
november 1993, og EF bliver fuldt medlem af den 
De internationale organisationer, der har med tunfiskeri at gøre, har hidtil ikke gjort 
opmærksom på specielle problemer med bevarelsen af de arter af tropisk tun, der fiskes 
af EF-flåden. 
k O 
BILAG IX 
TOLDSIMULATION 
IMPORT AF PRODUKTER BESTEM TIL INDUSTRIEL FORARBEJDNING 
AF PRODUKTER HEN HØRENDE UNDER KN-KODE 1604 
ART: 
RMMNTATION 
KN: 
RIP: OULFINNIT TUN 
(HIL) 
(>10 kg) 
•3014212 
vmioi (RINJ 
ej.) 
<>lPkS) 
01014212 
010142 52 
YFT>10A (HIL) 
<<io kg) 
•SOI 4211 
YFT<10I (RINJ 
OJ.) 
(«10 kg) 
OU 4211 
010142 M 
YFT<10A HVID TUN 
01014111 
01014111 
•an 41 io 
ALI STOR. 
OM. 
•I-OM14011 
•X4M14011 
«43014010 
MT •U08T. 
om 4i « 
0301411« 
0104 4111 
•KJ 
I IMBHHwMTeew 
IPTRACI 
A. eiNT. (t>P RAN) 
•RODROOUI 
DOeVTOMACRNVT 
(OU) 
•XTRA-OIW 
A. OINT. («R RAN) 
•RO OROOUI 
(Oit) 1MS 
1M* 
1M0 
1M1 
1M2 
IMS 
1M0 
ItM 
1M1 
1M2 
1MS 
1»M 
1M0 
1M1 
1W2 73,067 
83,573 
107.621 
76,970 
105,660 
30 797 
31,749 
48,413 
44.621 
38,535 
42,270 
51,824 
59,208 
32,349 
67,125 4,470 
2,293 
650 
309 
1,195 
1.335 
346 
0 
0 
0 
3,135 
1945 
650 
309 
1,196 30.599 
37,520 
56,641 
32,718 
18,550 
17.712 
23,572 
19,988 
13,936 
4.808 
12,887 
13,948 
36853 
18 782 
13,742 12 
0 
292 
320 
787 
12 
0 
0 
65 
110 
0 
o 
292 
255 
677 2,344 
6,002 
12.808 
6,634 
6.096 
405 
201 
3,079 
269 
287 
1,939 
5.801 
9,729 
6,365 
7,809 35,012 
26,287 
31,690 
23,787 
6,768 
19,739 
14,663 
10,688 
16,494 
2,071 
15,273 
11,624 
21,002 
7,293 
4,697 61,747 
52,273 
51,440 
20,828 
20,348 
46,722 
36,123 
24,513 
6,352 
3,167 
15,025 
16,150 
26,927 
14,476 
17,181 I ALT 
TUN 
MDU8TRI 
207,251 
207.948 
261,142 
161,566 
161,404 
116,722 
106,656 
106,681 
81,737 
48,978 
90,529 
101.292 
154,461 
79,829 
112,426 
lOATTKONT. 
(Kl) 
0») 
IQT.IXTRA-OONT. 
(OM) 
•QM-KI »WN) 
-OllU 0MWl»»2> ItM 
M-»2 
IMS 
IMS 
1M0 
1M1 
1M2 14.100 
8,108 
28.170 
43,717 
51,101 
24,242 
59,018 900 
173 
2,235 
1,773 
478 
137 
1.023 4,200 
3,105 
8,687 
10,843 
33,548 
15,677 
10,637 0 
0 
0 
0 
292 
255 
677 600 
1,208 
1,339 
4,594 
8,522 
5,158 
6,602 5,100 
1,725 
10,173 
9.899 
19,277 
5,568 
2,972 5,100 
2,933 
9,925 
13,218 
23,995 
11,544 
14,249 30,000 
17,250 
60,529 
84,042 
137,211 
62,579 
95,176 
(OMlOWTi 
(Pi) IMS 
IN» 
IMO 
1M1 
1M2 129 
1 14 
104 
0 85 
097 154 
139 
1 33 
106 
124 100 
098 
0 92 
0 81 
067 000 
000 
1 18 
148 
1.14 165 
165 
1 32 
1.27 
175 141 
109 
1.01 
0.67 
081 085 
074 
0 72 
0.73 
0.62 1.21 
1.08 
0.97 
0.66 
0.96 
VURP» 
(000 ROU) 
(VU) 
-OUTI IMS 
1MS 
IMO 
1M1 
1M2 36,267 
49,700 
53,088 
20,602 
57,218 3,445 
2,470 
637 
145 
1,269 8.696 
10.587 
30,749 
12,720 
9,261 0 
0 
345 
378 
774 2,212 
7,590 
11,206 
6,539 
11,541 14,312 
10,744 
19,500 
4,839 
2,404 8,399 
9,733 
17,228 
8,398 
8,807 73,331 
90,824 
132,753 
53,621 
91.274 
I ALT 
TQM> 
(000 POU) (ToM) 
(DI) 
- VI» • DB 1MS 
IMS 
IMO 
1M1 
1M2 (10%) 
7,253 
9,940 
10,618 
4,120 
11,444 (M%) 
758 
543 
140 
32 
279 (M%) 
1.739 
2,117 
6,150 
?.544 
1,852 (23%) 
0 
0 
76 
83 
170 (M%) 
487 
1,670 
2,465 
1,439 
2,539 (»u 
3,149 
2,364 
4,290 
1,065 
529 (22%) 
1,848 
2,141 
3,790 
1,848 
1,938 «,2*5 
1S.77S 
27,129 
11.1*0 
1S.7S1 
M SOURCE=COMEXT 28.4 94 
Bilagjo 
lunliMirlivn - refoimen af den falles n^rledboidnmg 
Følgende organisationer for tunkonservesvirksomheder i EU: 
ANFACO (Spanien) 
ASCONSER (Spanien) 
CSC. (Frankrig) 
ANCIT (Italien) 
AMCP (Portugal) 
og organisationer før EU-redere med tarifiskerfartøjer med fryseanlæg: 
OPAGAC (Spanien) 
ORTOONGEL (Frankrig) 
mødtes den 4. maj 1994 i Bruxelles og blev enige om en folies holdning til reformen af 
den Mies markedsordning før tun, som sarnmenrattes i det følgende (det samlede 
dokument sendes snarest til Kommissionen): 
1. VedrørerKkudHgTiingsgockgørelsen: 
De kvantitative lofter bør afskaffes. 
Vasrdilofterne bør afskaffes, eller loftet bør forhøjes til 20% af 
udløsmngstærskelen. 
Den supplerende udligning, der rjåhviler pro&tcentorgarrisan'onerne, bør 
afskaffes. 
De producentorganisationer, der modtager godtgørelserne, bør frit kunne 
førdele dem blandt deres medlemmer dier anvende dem til kollektive 
aktiviteter. 
2. Vedrørende refèrenceprisen: 
Artikel 22 i Rådets førordning (EØF) nr. 3759/% af 17. december 1992 
bør følges nøje. 
3. EF-procrucentprisen bør i 1995 fastlrøldes på det nm^aaieride niveaa 
4. Beslutningen om at føre en delfinbeskyttdsespoktik bør bekræftes. 
41 
5. Tolden bør fastholdes på det nuværende niveau. 
De organisationer, der er nævnt i denne folies udtalelse, har desuden besluttet at 
oprettet et forbindelseskontor, der består af formænd, direktører og medlemmer 
fra de nævnte organisationer, således at den paritetiske sammensætning er sikret. 
Kontoret far til opgave at følge udviklingen i reformen af den fælles 
markedsordning (tun), idet det skal forfølge de folies mål, der er opstillet i denne 
udtalelse, dvs.: 
påse, at delilnbeskyttelsespoUtikken føres ud i livet 
behandle alle spørgsmål angående reglerne for samhandel med alle de 
produkter, der er relevante for branchen 
undersøge, hvordan princippet om EF-præference kan i praksis kan 
gennemføres i handelsforbindelserne mellem redere og forarbejdnings­
virksomheder under overholdelse af de gældende love og bestemmelser. 
Ovennævnte organisationer mener desuden, at deres forbindelseskontor i høj grad 
bør inddrages ved udarbejdelsen af EF-beslutninger om tun og tunprodukter. 
Bruxelles, den 4. maj 1994 
ixl 
u •.«,.! c BILAG XI 
Kapitel b 
Tun bestemt til konservesindustrien 
Artikel 17 
1. For hver af de i bilag III omhandlede varer fastsættes der, 
inden fangstsæsqnen begynder en EF-producentpris efter artikel 9, stk. 2, 
første oç zndet led. 
Disse priser gælder i hele Fællesskabet og fastsættes for hver 
fangst sæson. 
Ved denne fastsættelse er det ligeledes nødvendigt: 
— at tage hensyn til EF-konservesindustriens forsynings-
betinçelser 
— at bidrage til opretholdelsen a( producenternes ind 
komst 
— at undgå produktionsoverskud i Fællesskabet. 
Rådet fastsætter forud for hver fangstsæson på forslag 
alf' Kommissionen med kvalificeret flertal den i stk. 1 
omhandlede EF-producentpris. 
3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen de måned­
lige gennemsnifsnoteringer, der er konstateret på de repræ­
sentative engrosmarkeder eller i de repræsentative havne for 
de i stk. 1 omhandlede varer med oprindelse i Fællesskabet 
og med nojc fastlagte handelsegcnskabcr. 
Som repræsentative i henhold til stk. 3 anses de 
markeder og havne i medlemsstaterne, hvor en betydelig del 
af Fællesskabets tunfiskeproduktion afsættes. 
Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel, navn­
lig fastsættelsen af de tilpasningskocfficienter, der skal 
gælde for de forskellige arter af tunfisk, disses størrelse og 
præsentationsform samt listen over de i stk. 3 omhandlede 
repræsentative markeder og havne, fastsættes efter procedu­
ren i artikel 3 2 . 
Mr 
lit 
Artikel 18 
1. For de i bilag III anførte mangder af varer der er fisket 
af producentorganisationernes Gedleiwoert 
og som i det pågældende kvartal er solgt 
og leveret til den inden for Fællesskabets toldområde etable­
rede konservesindustri, ydes der en godtgorelse til 
producentorganisationerne, når det for et kalenderkvartal 
konstateres, at 
— den gennemsnitlige salgspris, der konstateres på Fælles­
skabets marked, og 
— den i artikel 22 omhandlede pris franko grænse, i givet 
fald forhøjet med den udligningsafgift, der gælder her­
for 
ligger under en udløsningstærskel på 85 % af EF-producent 
prisen på den pågældende vare. 
'• Godtgørelsen kan ikke overstige: 
— forskellen mellem udlnsningstærskelcn og dvn pAg.vl 
dende vares gennemsnitlige salgspris på Fællesskabets 
marked 
— et fast beløb på 10% af denne tærskel . 
3. For hver vare beçrar.ses den mangde, for hvilken der kan ydes 
godtgøreise,ti 1 gennemsnittet af de æangder, der er solgt og leveret 
pa de : stk. 1 omhandlede betingelser i sanire kvartal i de tre sidst 
fangstsisoner forud for den; for hvilken godtgørelser, ydes. 
*•. Godtgørelser, til den enaelte producentorganisation 
er lie "ed: 
— det i stk. 2 fastsatte beløb for de mængder af den 
pågældende vare, der er afsat i henhold til stk. 1 «og som 
ikke overstiger gennemsnittet af de mængder, der er solgt 
og leveret på de samme betingelser af dens medlemmer i 
løbet af det samme kvartal i de tre sidste fangstsasoner forud 
for cer. for hvilken godtgørelsen yde«-
6-5 
— 9S *Vo af det i stk. ? fastsatte belob for de mængder af den 
pågældende vare, som ligger over gennemsnittet af de i 
det foregående led omhandlede mængder, dog hoist 
110% af disse 
- 90 % af det i stk ? f,r,tsattr helob for de m.rngder af den 
pågældende vare, der overstiger de i foregående led 
fastsatte mængder, som er lig med resten af de mængder, 
der fremkommer ved en fordeling mellem producentor­
ganisationerne af de i henhold til stk 3 godtgorelsesbe-
rettigede mængder 
I ordelmgen mellem de pågældende prodiu enioi ganivuioncr 
foretages i forhold til deres respekuve produktion i lohet .if 
samme kvartal i dfc tre sidste fanqstsatoner feud for den, foi 
hvilken godtgørelsen ydes. 
5. Producentorganisationerne fordeler den ydede godigo 
relse til deres medlemmer i forhold t.l de mængder, der er 
produceret af medlemmerne og solgi og leveret på de t stk 1 
omhandlede betingelser 
Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel, 
navnlig størrelsen af godtgørelsen og betingelserne 
for ydelsen heraf, fastsættes efter proceduren i artikel ?? . 
h i 
BSN 0254-1459 
KOM(94) 266 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 10 03 
Katalognummcr : CB-CO-94-284-DA-C 
ISBN 92-77-71079-9 
Ko&cortt Ibr De Europæiske Fællesskabers OfiSdelle Publikationer 
L-2985 LuxembuuiK 
^