Særberetning For at kunne opnå den 
forventede effekt skal 
Det Europæiske Institut 
for Innovation og 
Teknologi ændre sine 
leveringsmekanismer og 
elementer i instituttets 
udformningDA 2016  nr. 04
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2016
Print ISBN 978-92-872-4232-7 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/518999 QJ-AB-16-003-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-4263-1 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/817292 QJ-AB-16-003-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-4207-5 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/184994 QJ-AB-16-003-DA-E
© Den Europæiske Union, 2016
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Tilladelse til at anvende eller gengive illustrationen i tekstboks 1 på s. 10 skal indhentes direkte hos indehaveren af 
ophavsrettigheden.
For at kunne opnå den 
forventede effekt skal 
Det Europæiske Institut 
for Innovation og 
Teknologi ændre sine 
leveringsmekanismer og 
elementer i instituttets 
udformning
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2016  nr. 04
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk-kritiske revisioner vedrø -
rende specifikke EU-budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til resultatopnåelse eller 
regeloverholdelse, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den politiske og 
offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling IV - der ledes af Milan Martin Cvikl, medlem af Revisionsretten - 
hvis speciale er revision af indtægter, forskning og interne politikker, økonomisk og finansiel styring samt EU-institutioner 
og -organer. Revisionsarbejdet blev ledet af Alex Brenninkmeijer, medlem af Revisionsretten, med støtte fra kabinetschef, 
Antonius Moonen, attaché Raphael Debets, praktikant Michael Schuppan, ledende administrator Paul Stafford, opgave -
ansvarlig Maria Echanove samt revisorerne Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt og Juan Vazquez Rivera.
Fra venstre mod højre : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Indhold
Punkt
 Glossar og forkortelser
I – IX Resumé
1 – 13 Indledning
1 – 2 Europa halter bagud med hensyn til innovation
3 – 6 EU har ændret politisk fokus henimod innovation
7 – 13 Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi
7 – 8 EIT’s opgave og formål
9 – 13 Hvordan arbejder instituttet?
14 – 18 Revisionens omfang og revisionsmetoden
19 – 103  Bemærkninger
19 – 23 Rationalet bag EIT er velbegrundet
24 – 68 Nogle af de centrale elementer er ikke udformet hensigtsmæssigt
25 – 26 Videntrekanten afspejles ikke tilstrækkeligt på Kommissionens niveau
27 – 33 EIT-finansiering baseret på supplerende aktiviteter er et dårligt defineret koncept
34 – 37 Den påståede løftestangseffekt er ikke dokumenteret og er usandsynlig
38 – 39 VIF’erne vil sandsynligvis ikke blive finansielt bæredygtige
40 EIT-fonden tiltrak ikke yderligere midler
41 – 50 Den årlige indgåelse af tilskudsaftaler fremmer ikke i tilstrækkelig grad VIF’ernes innovationsaktiviteter
04 Indhold 
51 – 54 De nuværende nøgleresultatindikatorer egner sig ikke til effektiv overvågning
55 – 57 Deltagelsen fra erhvervslivet vil kunne øges
58 – 62 EIT-modellen opstiller ikke i tilstrækkelig grad mål for at støtte allerede eksisterende SMV’er
63 – 64 Der er ikke nok konkret synenergi og komplementaritet
65 – 68 En række EIT-elementer værdsættes højt: fokus på markedet, langsigtet perspektiv, VIF’ernes autonomi og 
samhusningscentre
69 – 95 EIT-modellen skal anvendes bedre
69 EIT er endnu ikke fuldstændig autonomt
70 – 72 EIT har ikke opfyldt sin rolle som impact investor
73 Den konkurrencebaserede finansieringsmekanisme lægger ikke nok vægt på resultater
74 – 79 Der lægges en væsentlig administrativ byrde og revisionsbyrde på VIF-partnerne
80 – 84 EIT har for få ressourcer og er tidligere blevet ledet dårligt
85 – 86 EIT’s finansielle støtte er koncentreret
87 – 88 VIF’erne mangler gennemsigtighed
89 – 95 VIF’erne har fremmet innovationsnetværk og iværksætterkultur, men der er indtil nu ikke meget bevis for 
konkrete resultater eller effekt
96 – 103  Fremtiden
97 – 98 Der er indført finansielle bæredygtighedsprincipper
99 – 100  Definitionen af VIF’ernes supplerende aktiviteter er blevet ændret
101 Der vil blive udarbejdet mere relevante nøgleresultatindikatorer
102 EIT forsøger at inddrage flere lande
103 Nye partnerskabsrammeaftaler er for øjeblikket under drøftelse
05 Indhold 
104 – 111 Konklusioner og anbefalinger
105 Baggrund
106 – 107  Udformning
108 – 109  Gennemførelse og effekt
 Bilag I  — Regionale samhusningscentre i Europa
 Bilag II — EIT’s mål
 Kommissionens svar
06
 Glossar  
og forkortelser
Effekt : de langsigtede socioøkonomiske konsekvenser, som kan konstateres et bestemt stykke tid efter, at en 
intervention er afsluttet. Disse konsekvenser kan have virkning for de direkte adressater eller for de indirekte 
adressater, som ikke er omfattet af interventionen.
EIT: Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi.
Europa 2020 : Europa 2020 er EU’s vækststrategi for de kommende år og har til formål at gøre EU til en intelligent, 
bæredygtig og inklusiv økonomi.
GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er : Generaldirektoratet for det Indre Marked, 
Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er i Europa-Kommissionen har til opgave at skabe en vækstfremmende ramme 
for europæiske virksomheder. GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er er ansvarligt for 
en række aktioner, der skal forbedre erhvervsklimaet, navnlig for SMV’er, og støtte udviklingen af en stærk og 
bæredygtig industribase, der kan konkurrere globalt.
GD for Forskning og Innovation : Generaldirektoratet for Forskning og Innovation i Europa-Kommissionen er 
ansvarligt for Den Europæiske Unions forsknings- og innovationspolitik og for samordningen af dertil knyttede 
aktiviteter. Det finansierer innovative aktiviteter via rammeprogrammerne, for øjeblikket Horisont 2020.
GD for Uddannelse og Kultur : Generaldirektoratet for Uddannelse og Kultur i Europa-Kommissionen er Den 
Europæiske Unions udøvende organ med ansvar for politikken for uddannelse, kultur, ungdom, sprog og sport. GD 
for Uddannelse og Kultur er EIT’s tilsynsorgan.
Grundforskning : Grundforskning er eksperimentelt eller teoretisk arbejde, hovedsagelig med henblik på 
erhvervelse af ny viden om de grundlæggende årsager til fænomener og observerbare forhold uden direkte 
anvendelse for øje.
Horisont 2020 : Horisont 2020 er RP7’s efterfølger. Det oprindelige budget for perioden 2014-2020 er på 77  milliarder  euro, 
og hovedmålet er at sikre, at Europa leverer viden i verdensklasse, fjerner eventuelle innovationsbarrierer og gør det 
lettere for den offentlige og den private sektor at arbejde sammen om at skabe innovation. EIT er en del af Horisont 2020.
Nøgleresultatindikatorer : Nøgleresultatindikatorer anvendes til at måle de faktorer, der er afgørende for en 
organisations succes.
Resultat : de umiddelbare ændringer, som indtræffer for de direkte adressater, når deres deltagelse i en intervention 
er afsluttet.
Revisionsretten : Den Europæiske Revisionsret.
RP7 : Syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration var Den Europæiske Unions 
vigtigste instrument til støtte af forskning og innovation i perioden 2007-2013. EIT var ikke en del af RP7.
Glossar og forkortelser 07
Samhusningscenter : Et samhusningscenter, som oprettes og forvaltes af videns- og innovationsfællesskabet, er et 
geografisk knudepunkt for den praktiske integration af videntrekanten. Samhusningscentre stiller kontorlokaler til 
rådighed, hvor innovatorer kan mødes og arbejde sammen.
Videntrekanten : De videregående uddannelsers bidrag til vækst og beskæftigelse kan styrkes ved hjælp af snævre, 
effektive forbindelser mellem uddannelse, forskning og innovation - videntrekantens tre sider.  VIF: Et videns- 
og innovationsfællesskab er et autonomt partnerskab mellem førende videregående uddannelsesinstitutioner, 
forskningsorganisationer, virksomheder og andre interessenter i innovationsprocessen, der tackler 
samfundsmæssige udfordringer ved at udvikle produkter, tjenesteydelser og processer og ved at stimulere 
innovative iværksættere.
Virksomhedsvæksthus : Et virksomhedsvæksthus er en organisation, der har til formål at støtte virksomheder 
i etableringsfasen og med den videre udvikling. Det tilbyder ofte adgang til fysiske virksomhedsinfrastrukturer, 
individuelt tilpassede virksomhedsstøttetjenester og mulighed for netværkssamarbejde.
08
 Resumé
I
Svage forbindelser medlem uddannelsesverdenen, forskningsmiljøerne og erhvervslivet nævnes ofte som en af 
hovedårsagerne til, at Europa halter bagud på innovationsområdet i forhold til sine konkurrenter. Det ambitiøse 
mål for det Europæiske institut for Innovation og Teknologi (EIT), som blev oprettet i 2008, er at overvinde denne 
barriere. EIT’s opgave er at styrke EU’s innovationskapacitet »ved at fremme synenergier og samarbejde mellem […] 
videregående uddannelse, forskning og innovation på højeste niveau, herunder ved at fremme iværksætteri«.
II
Med et oprindeligt budget på 3 milliarder euro i perioden 2008-2020 har EIT en fremtrædende rolle i Europa 2020-stra -
tegien om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. EIT dækker hele innovationsforløbet på EU-niveau - fra labora -
toriet til markedet - og har til formål at samle de bedste kreative og innovative talenter fra den akademiske verden, 
forskningssamfundet og erhvervslivet for at samarbejde om at løse større samfundsmæssige udfordringer, herunder 
klimaændringer, energieffektivitet, digital innovation, sundhed og råstoffer.
III
EIT er ikke et forskningscenter og bidrager ikke direkte til finansieringen af enkeltprojekter. Det giver i stedet tilskud 
til videns- og innovationsfællesskaberne (VIF’erne). VIF’erne udvælges på konkurrencemæssige betingelser og er 
autonome partnerskaber mellem virksomheder, forskningsinstitutter og universiteter. Deres aktiviteter omfatter 
hovedsagelig 1) uddannelse 2) innovationsbaseret samarbejdsforskning og 3) oprettelse og udvikling af nye innova -
tive virksomheder.
IV
Vi undersøgte, om EIT effektivt fremmer innovation i EU. Vi vurderede, om rationalet bag EIT og instituttets udform -
ning sikrer, at innovationsfællesskabernes behov imødekommes, og undersøgte gennemførelsen og overvågningen 
af EIT’s aktiviteter. Vi konkluderer, at EIT har sin eksistensberettigelse, men at de komplekse operationelle rammer 
og ledelsesproblemer har hæmmet dets samlede effektivitet.
V
De vigtigste årsager til oprettelsen af EIT er velbegrundede, og interessenterne er generelt enige heri: Svage forbindel -
ser mellem erhvervslivet, forskningsinstitutterne og de videregående uddannelser, ringe succes med at få forsknings -
resultaterne på markedet og manglende iværksætterkultur var de argumenter, der blev brugt til at begrunde, at 
instituttet blev oprettet med henblik på at løse disse problemer. Takket være EIT har de tre VIF’er, der blev iværksat 
i 2010, samlet mere end 500 partnere på tværs af discipliner, lande og sektorer. VIF’erne er autonome - et af de EIT-ele -
menter, som VIF-partnerne i særlig grad sætter pris på. Via EIT har VIF’erne skabt nye muligheder for at udføre inno -
vative aktiviteter og har fremmet en iværksætterkultur.
Resumé 09
VI
Revisionen har imidlertid påvist flere svagheder i nøglebegreberne og de operationelle processer:
a) I EIT’s finansieringsmodel indgår begrebet supplerende aktiviteter, som VIF’erne gennemfører, men som ikke 
finansieres af EIT. Denne finansieringsbetingelse, som gør overvågningen og rapporteringen af EIT’s finansielle 
bidrag unødigt kompliceret, tilfører kun lidt eller ingen merværdi.
b) De praktiske ordninger mellem EIT og VIF’erne som for eksempel de bestemmelser, der gælder for EIT’s tilskud 
til VIF’erne, egner sig dårligt til de innovationsaktiviteter, som det er EIT’s formål at støtte.
c) VIF’ernes finansielle bæredygtighed er tvivlsom. Virksomhederne inddrages ikke nok i VIF’ernes aktiviteter, selv 
om netop deres deltagelse var en af forudsætningerne for, at EIT kunne blive en succes. EIT’s finansiering er kon -
centreret i nogle få lande og på et begrænset antal VIF-partnere.
d) Resultatindikatorerne og overvågnings- og rapporteringsprocesserne giver ikke et informativt billede af insti -
tuttets resultater og virkninger.
VII
Syv år efter EIT’s start er instituttet endnu ikke fuldt ud uafhængigt af Europa-Kommissionen i operationel henseende. 
Det har vanskeliggjort beslutningstagningen. EIT er ikke det effektorienterede institut, det var planen, det skulle være. 
Der tages ikke i tilstrækkelig grad hensyn til VIF’ernes resultater, når den sidste udbetaling af tilskuddet behandles. 
EIT har sjældent afvist omkostninger på grundlag af manglende performance før 2015.
VIII
Effekten af de afhjælpende foranstaltninger, som Kommissionen og EIT iværksatte i 2015, har endnu ikke givet sig 
udtryk. De følgende konklusioner og anbefalinger er relevante og bør følges op.
IX
Hvis EIT ønsker at blive det banebrydende, innovative institut, det oprindeligt var tænkt som, skal der foretages 
væsentlige lovgivningsmæssige og operationelle justeringer, så det bedre kan fremme innovationspotentialet i EU. 
Vi anbefaler, at:
1) Kommissionen fremlægger et forslag for Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af EIT’s retsgrundlag, hvori 
EIT’s finansieringsmodel revideres
2) EIT’s tilskudsaftale a) dækker en længere periode end et kalenderår og b) undertegnes, før aktiviteterne 
påbegyndes
3) EIT sætter nyt fokus på levering af resultater. Med henblik herpå bør det søge at opnå større autonomi og ud -
nytte fleksibiliteten i retsgrundlaget for Horisont 2020. Det bør især indføre specifikke regler, der er skræddersy -
ede til VIF-partnernes behov. EIT bør løse sine personaleproblemer, så det bliver i stand til løbende at overvåge 
VIF’ernes performance
4) EIT bør udarbejde en effektbaseret analyse. EIT bør også strømline sine overvågnings- og rapporteringsprocesser.
10
 Indledning
1 En teori udviklet i grønbogen 
om innovation, Europa-
Kommissionen, 1995.
Det europæiske paradoks - eksemplet grafen
Grafen er et materiale med en kulstofbaseret struktur, som blev opdaget i 2004 af Andre Geim, en professor 
i fysik ved universitetet i Manchester. På grund af dets mange usædvanlige egenskaber (det er lettere, men 
stærkere end stål, kan tåle høj varme og er elektrisk ledende) har grafen et enormt potentiale for vidtrækken -
de anvendelser fra højtydende elektronisk udstyr til energilagring.Tekstboks 1Europa halter bagud med hensyn til innovation
01 
Kommissionens forskning har vist, at Europa mangler en innovationskultur, hvor 
gode ideer nemt kan omsættes til nye produkter og tjenesteydelser. Det er ikke 
lykkedes for EU at omdanne sin ekspertise inden for grundforskning til mar -
kedsinitieret innovation. Tekstboks 1  giver et eksempel på denne fiasko, som er 
blevet kaldt »det europæiske paradoks«1.
Kilde:  www.sketchport.com©Magicalhobo , 2014. Licens CC-BY.
Siden det blev opdaget, er der på verdensplan blevet registreret mere end 11 000 grafenrelaterede patenter 
og patentansøgninger. Men Det Forenede Kongerige tegner sig for mindre end 1 procent af patenterne, mens 
asiatiske organisationer ifølge Cambridge IP , et teknologisk strategiselskab med base i Det Forenede Kongerige, 
har udtaget næsten to tredjedele.
Kilde : Sarah Gordon »Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance«, Financial times , december 2014.
11 Indledning 
2 Innovation Union, et Europa 
2020-initiativ ( http://
ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Innovation - definition
Innovation:  indførelse af en ny eller betydeligt forbedret vare (gode eller tjenesteydelse) eller proces, en ny 
markedsføringsmetode eller en ny organisatorisk metode inden for forretningspraksis, arbejdspladsorganisa -
tion eller eksterne relationer. Minimumskravet til innovation er, at varen, processen, markedsføringsmetoden 
eller den organisatoriske metode skal være ny (eller væsentligt forbedret) for virksomheden.
Innovationsaktiviteter:  alle videnskabelige, teknologiske, organisatoriske, finansielle og kommercielle tiltag, 
der konkret fører til eller har til formål at føre til gennemførelse af innovationer. Innovationsaktiviteter omfat -
ter også FoU, som ikke direkte vedrører udviklingen af en specifik innovation.
Kilde : OECD/De Europæiske Fællesskaber »Oslo manual - guidelines for collecting and interpreting innovation data«, 2005.Tekstboks 202 
For at løse dette problem arbejder EU på at blive en videnbaseret økonomi centre -
ret omkring en ambitiøs forsknings- og innovationsdagsorden. Den Europæiske 
Unions strategi går ud på »at skabe en innovationsfremmende ramme, som kan 
gøre det lettere at omdanne lyse ideer til varer og tjenesteydelser, som bibrin -
ger […] økonomi[en] vækst og beskæftigelse«2. I tekstboks 2  defineres begre -
bet innovation, som helt klart er en central drivkraft for økonomisk vækst og 
beskæftigelse.
EU har ændret politisk fokus henimod innovation
03 
Europas manglende evne til at gøre opfindelser til salgbare varer og tjenesteydel -
ser har fået EU til at genoverveje sin forskningspolitik. Den offentlige politik i EU 
har traditionelt haft fokus på grundforskning3, som i højere grad drives frem af 
nysgerrighed end af en potentiel mulighed for markedsanvendelse. Antagelsen 
bag dette var, at grundforskning ville tilskynde til anvendt forskning, som så ville 
føre til innovation og kommercialisering. Denne politik forsømte imidlertid ofte 
at tage højde for markedets absorptionskapacitet og den private sektors behov 
for støtte til innovation.3 Under de tidligere europæiske 
rammeprogrammer for 
forskning og udvikling var 
støttemodtagerne 
hovedsagelig forskere uden 
for erhvervssektoren (Den 
foreløbige evaluering af det 
syvende rammeprogram - 
rapport fra ekspertgruppen, 
12. november 2012).
12 Indledning 
4 De fælles teknologiinitiativer 
blev indført for bedre at kunne 
imødekomme erhvervslivets 
behov på bestemte 
forskningsområder. Der er tale 
om uafhængige EU-organer, 
som erhvervslivet og i nogle 
tilfælde også 
medlemsstaterne deltager i.
5 Risikodelingsfaciliteten blev 
lanceret for at give 
forskersamfundene bedre 
adgang til lånefinansiering, 
særlig til højrisikoinvesteringer 
i forskning, teknologisk 
udvikling og innovation.
6 Faciliteten for SMV’er i hurtig 
vækst og innovative SMV’er 
under programmet for 
konkurrenceevne og 
innovation stiller risikokapital 
til rådighed for innovative 
SMV’er og SMV’er med højt 
vækstpotentiale.
7 Erhvervslivets svage 
deltagelse i udgifterne til FoU 
nævnes ofte som en af 
årsagerne til, at EU ikke leverer 
de forventede resultater. 
Ifølge Eurostat svarede de 
FoU-aktiviteter, der blev 
gennemført inden for 
erhvervssektoren til 1,30 % af 
BNP i EU-28 i 2012, 
sammenlignet med 2,49 % 
i Japan (data fra 2010) og 
1,83 % i USA (data fra 2011).04 
Europa-Kommissionen har nu lagt større vægt på innovationsforløbets afslutning 
for at få forskningsresultaterne bragt ud på markedet. I modsætning til sine for -
gængere finansierer Horisont 2020 (det aktuelle rammeprogram for forskning og 
innovation) udtrykkeligt innovation. Der er blevet indført nye EU-instrumenter, 
som for eksempel offentlig-private partnerskaber (f.eks. de fælles teknologiinitia -
tiver4), låne- og garantiordninger (f.eks. RSFF5) og risikovillig kapital (f.eks. facilite -
ten for hurtigt voksende og innovative SMV’er6), for at styrke Europas innovation 
og tilskynde flere virksomheder til at deltage i innovationsaktiviteter7.
05 
I disse innovative EU-initiativer var der imidlertid kun taget lidt hensyn til forbin -
delserne mellem de vigtigste aktører i »videntrekanten«, dvs. samspillet mellem 
forskning, uddannelse og innovation (jf. figur 1 ). Økonomisk vækst bygger på et 
bredere, velfungerende »videns- og innovationssystem«, hvor det er helt afgø -
rende, at der er et produktivt samspil mellem alle innovative aktører. En bedre 
forståelse af disse forbindelser i videntrekanten har tilskyndet til udvikling af en 
ny offentlig ordning udformet med henblik på at støtte hele innovationsmiljøet. Figur 1Videntrekanten
Innovation
Uddannelse ForskningNye markeder
Nye kvaliﬁkationer Ny viden
Kilde:  Revisionsretten.
13 Indledning 
8 KOM(2005) 24, endelig af 
2. februar 2005 - Vækst og 
beskæftigelse: en fælles 
opgave - Et nyt afsæt for 
Lissabon-strategien.
9 Europa-Parlamentets og 
Rådets afgørelse nr. 1312/2013 
af 11. december 2013 om den 
strategiske 
innovationsdagsorden for Det 
Europæiske Institut for 
Innovation og Teknologi (EIT): 
EIT’s bidrag til et mere 
innovativt Europa (EUT L 347 
af 20.12. 2013, s. 892).
10 Artikel 3 i Europa-
Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 1292/2013 
af 11. december 2013 om 
ændring af forordning (EF) 
nr. 294/2008 om oprettelse af 
Det Europæiske Institut for 
Innovation og Teknologi (EUT 
L 347 af 20.12. 2013, s. 174).
11 Horisont 2020 blev oprettet 
ved Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 1291/2013 af 11. december 
2013 (EUT L 347 af 20.12.2013, 
s. 104). Programmet 
efterfølger RP7 og løber fra 
2014 til 2020 med et budget 
på 77 milliarder euro.06 
Kommissionen forelagde »en bredt funderet innovationsstrategi« for EU, hvis for -
mål er at omsætte investeringer i viden til varer og tjenesteydelser, og foreslog, 
at der blev oprettet et særligt organ, »der skal fungere som en magnet, der kan 
tiltrække de allerbedste hoveder, ideer og virksomheder fra hele verden«8: Det 
Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) blev oprettet i 2008.
EIT’s oprindelige logo
Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi
EIT’s opgave og formål
07 
EIT har til formål at bygge bro mellem de forskningsfokuserede universiteter og 
markedsorienterede virksomheder. EIT’s integrerede tilgang til videntrekanten 
er en model, som giver en offentlig EU-ordning en enestående mulighed for 
at fremme innovation og iværksætteri. EIT har endvidere som udtrykkeligt mål 
at sætte klart fokus på konkrete resultater og mærkbare fordele for samfundet 
ved »at omdanne resultater fra forskning til produkter og tjenesteydelser af høj 
kvalitet«9.
08 
Med et budget på mere end 300 millioner euro i perioden 2008-2013 og en op -
rindelig planlagt bevilling på 2,7 milliarder euro i perioden 2014-2020 har EIT 
en fremtrædende rolle i Europa 2020-strategien og skal »bidrage til bæredygtig 
økonomisk vækst og fremme konkurrenceevnen i Europa gennem styrkelse af 
medlemsstaternes og Unionens innovationskapacitet med henblik på at imøde -
gå de store udfordringer, som det europæiske samfund står over for. Dette skal 
ske ved at fremme synergier og samarbejde mellem, og integrere, videregående 
uddannelse, forskning og innovation på højeste niveau, herunder ved at frem -
me iværksætteri«10. EIT er nu blevet indlemmet i det aktuelle rammeprogram for 
forskning og innovation, Horisont 202011.
14 Indledning 
Hvordan arbejder instituttet?
09 
EIT fungerer som et decentralt EU-organ under tilsyn af Europa-Kommissionens 
GD for Uddannelse og Kultur. Det har hovedsæde i Budapest (EIT HQ). EIT er ikke 
et forskningscenter og bidrager ikke direkte til finansieringen af enkeltprojekter. 
Det giver i stedet tilskud til videns- og innovationsfællesskaber (VIF’er), som er 
strukturerede partnerskaber mellem virksomheder, forskningsinstitutter og uni -
versiteter (VIF-partnere). VIF’erne har en central plads i EIT’s aktiviteter og er det 
middel, som EIT primært forventes at bruge til at opfylde sine mål (jf. figur 2 , som 
er en oversigt over EIT-modellen). Figur 2Oversigt over EIT-modellen
Kilde : Revisionsretten.
Forretningsplan
Resultatrapport
euro
€ € €
VIF-partnerne arbejder sammen om innovationsaktiviteter   VIF-partner VIF-partner VIF-partnerVIF
Netværk fra:
- Erhvervslivet 
- Forskning- UddannelseEIT
Budapest
15 Indledning 
10 
VIF’erne skal sikre, at EIT’s visioner og politik omsættes til konkrete aktioner. 
VIF’erne udvælges efter en indkaldelse af ansøgninger baseret på prioriterede 
temaer med stor samfundsmæssig virkning. EIT har udvalgt fem VIF’er til finansiel 
støtte - jf. figur 3 . Hvert VIF er repræsenteret ved en selvstændig organisation, 
VIF’et som juridisk enhed, der indgår de kontraktmæssige aftaler med EIT. Figur 3De fem udvalgte VIF’er, der støttes af EIT
Kilde : Revisionsretten/EIT.
Iværksat i 2015Iværksat i 2010
115Styrke den europæiske råstofsektors konkurrenceevne, 
vækst og tiltrækningskraft ved hjælp af radikal 
innovation og iværksætteriEIT Råstoﬀer209Sætte gang i iværksætteri og innovation inden for sund 
levevis og aktiv aldring, give Europas bedste talenter nye 
muligheder og ressourcer til gavn for alle borgereEIT Sundhed242Blive den ledende drivkraft bag innovation og iværksætteri 
inden for vedvarende energiVIF InnoEnergi209Skabe muligheder for innovatorer med henblik på at modvirke 
klimaændringerne og forme verdensøkonomienKlima-VIF115Være drivkraften i europæisk lederskab inden for IKT-innovation 
med henblik på økonomisk vækst og livskvalitetEIT DigitalAntal
VIF-partnereOpgave VIF
16 Indledning 
12 Den vægt, der lægges på 
erhvervsanvendelser, er den 
største forskel mellem disse 
aktiviteter og de traditionelle 
samarbejdsforskningsprojek -
ter, som der blev indkaldt 
forslag til under RP7.11 
EIT’s tilskudsaftale fastsætter det maksimale årlige finansieringsbidrag og define -
rer den portefølje af aktiviteter, VIF’et skal gennemføre i det kalenderår, hvor til -
skudsaftalen underskrives. VIF’ets samlede portefølje af planlagte aktiviteter skal 
anføres i forretningsplanen, der vedlægges som bilag til tilskudsaftalen. VIF’ets 
aktiviteter kan opdeles i fire aktionsområder:
i) uddannelse
ii) innovationsprojekter
iii) iværksætteri og
iv) forvaltning og andre driftsomkostninger.
12 
Under aktionsområdet uddannelse finansierer EIT uddannelsesaktiviteter på master- 
og ph.d.-niveau med fokus på levering af iværksætter- og innovationskompetencer. 
Under det andet aktionsområde iværksættes der innovationsdrevne projekter, som 
gennemføres af et konsortium af VIF-partnere, der udvælges efter en intern ind -
kaldelse af ansøgninger, der tilrettelægges og forvaltes af VIF’et som juridisk en -
hed. Formålet er at bygge bro mellem forskning og markedet ved at finansiere pro -
jekter, der er knyttet til erhvervsudviklingsaktiviteter12. Aktionsområdet iværksætteri 
har til formål at fremme oprettelse af nye virksomheder ved hjælp af væksthuse 
og sætte gang i erhvervsudviklingen ved hjælp af finansiel og teknisk støtte til 
nystartede virksomheders vækst. Et af hovedformålene er at nedbringe markeds -
føringstiden for nye virksomheder ved hjælp af demonstrationsaktioner og ved 
at gøre det nemmere at udføre laboratorieforsøg og markedsundersøgelser.
13 
Det fjerde aktionsområde vedrører omkostningerne i relation til forvaltningen 
af VIF’et og dets samhusningscentre. Hvert VIF har regionale samhusningscentre 
rundt om i Europa (jf. bilag I ). Centrene er fysiske møde- og samarbejdslokaler, 
som er udtænkt for at kunne levere innovation lokalt.
17
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
13 Placeret i Grenoble (VIF 
InnoEnergy), London 
(Klima-VIF og EIT Digital) og 
Stokholm (EIT Digital og VIF 
InnoEnergy).
14 Vi fik kun gyldige 
e-mailadresser på 298 
VIF-partnere (ud af 546), og 
heraf besvarede 113 hele 
spørgeundersøgelsen - en 
svarprocent på 38 %.14 
Formålet med Rettens revision var at vurdere, om EIT er et effektivt redskab 
til fremme af innovation i EU. Vi undersøgte især rationalet bag EIT samt dets 
udformning og implementering for at vurdere, om dette nye instrument 
er på rette vej med hensyn til at opfylde sit overordnede mål, som er at inte -
grere de tre elementer i videntrekanten og derved give innovationen i EU en 
saltvandsindsprøjtning.
15 
Revisionen blev gennemført mellem december 2014 og juni 2015 og dækkede 
VIF’ernes og EIT’s aktiviteter fra 2010 til 2014. I 2015 tog EIT flere initiativer, som 
beskrives i punkt 96-103. Vi mødtes med repræsentanter fra:
 ο GD for Uddannelse og Kultur i Europa-Kommissionen
 ο EIT’s hovedsæde (EIT HQ)
 ο de tre juridiske VIF-enheder
 ο syv VIF-partnere og
 ο fem samhusningscentre13.
16 
VIF-partnerne blev udvalgt i forhold til størrelsen af den EIT-finansiering, de havde 
modtaget. Et andet kriterium for udtagelse af VIF-partnere var, at vi ønskede at 
dække alle de VIF’er, der blev lanceret i 2010, og alle typer af organisationer i viden -
trekanten (dvs. universiteter, forskningsinstitutter og erhvervslivet). Vi gennemgik 
også en stikprøve af de VIF-aktiviteter, som EIT finansierer.
17 
Denne revisionsmetode blev suppleret med:
 ο en webbaseret spørgeundersøgelse for at få de forskellige VIF-partneres 
synspunkter14
 ο en kvantitativ analyse af de omkostninger, VIF’erne havde indberettet for 
perioden 2010-2014
 ο en gennemgang af faglitteraturen om innovation og EIT og
 ο en analyse af de initiativer, som EIT og Kommissionen tog under og har taget 
efter vores revision.
18 
For at få en bedre forståelse af de væsentligste udfordringer, som EIT står over 
for, blev der forud for revisionen oprettet et panel bestående af de vigtigste inte -
ressenter. Dataene og konklusionerne fra Rettens årlige revision af EIT’s regnska -
ber blev også anvendt som informationskilde.
18
 Bemærkninger
Rationalet bag EIT er velbegrundet
19 
Interessenterne og de fleste af de VIF-partnere, som besvarede spørgeundersø -
gelsen, mener, at de største hindringer for innovation - i prioriteret rækkefølge 
ifølge respondenterne - er (jf. figur 4 ):Figur 4De vigtigste hindringer for innovation ifølge 
respondenterne
Kilde : Revisionsretten.64 %77 %79 %83 %90 %Procentdel af respondenterne, der er enige 
De videregående uddannelser og den private 
sektor investerer ikke nok i innovationsaktiviteter  Erhvervslivets inddragelse i udviklingen af de 
uddannelseskurser, de videregående uddannelser 
tilbyder, er begrænset Vanskelig adgang til /f_inansiering Pres for at opnå et umiddelbart /f_inansielt afkastAdministrative og juridiske hindringer 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Blandt andre hindringer for innovation i EU blev følgende nævnt: Der er for mange 
forskellige offentlige finansieringsmekanismer, som hver har deres egne regler, 
hvilket svækker de offentlige støtteordningers samlede effektivitet, forsknings -
indsatsen i EU er for fragmenteret, hvilket medfører kostbart dobbeltarbejde, 
EU-programmerne mangler fælles strategier og/eller synergier med andre 
EU-programmer, nationale og lokale programmer, som også støtter innovation, 
de forskellige retssystemer på nationalt niveau begrænser grænseoverskridende 
innovation, og der er intet effektivt indre marked i EU, hvilket gør det endnu van -
skeligere at bringe nye produkter/tjenesteydelser på markedet i andre EU-lande.
19 Bemærkninger 
21 
Næsten 80 % af respondenterne i spørgeundersøgelsen var enige i, at de offentli -
ge ordninger, der støtter innovation, ikke i tilstrækkelig grad er rettet mod mar -
kedsanvendelser. Dette synspunkt blev også bekræftet under samtalerne. 66 % 
af respondenterne i spørgeundersøgelsen mente, at EIT’s mål var relevante med 
hensyn til at fjerne de største af de barrierer, der hindrer innovation i Europa - 
EIT’s mål er beskrevet i  bilag II . Alle de personer, vi konsulterede, bekræftede de 
anførte årsager og var enige i, at der var behov for at oprette et nyt EU-instru -
ment (EIT), som var forskelligt fra de tidligere instrumenter.
22 
De markedssvigt, som EIT har til formål at afhjælpe (jf. figur 5 ), er de strukturelle 
svagheder, som hindrer innovation og dermed bremser økonomisk vækst og 
beskæftigelse. Der er ikke i tilstrækkelig grad udviklet en iværksætterkultur. Den 
manglende erhvervsmæssige udnyttelse af forskningsresultaterne og den ringe 
grad af samarbejde mellem de forskningsfokuserede universiteter og markeds -
orienterede firmaer nævnes ofte som hovedårsagerne til, at EU halter bagud på 
innovationsområdet. De videregående uddannelser har ikke i tilstrækkelig grad 
lagt vægt på at fremelske innovatorer og iværksættere. De videregående uddannelser 
bør integrere innovations-og iværksætterfærdigheder i uddannelsesprogrammerne. Figur 5De markedssvigt, som EIT skal afhjælpe
Kilde : Revisionsretten.Svag evne til at 
tiltrække/
holde på talenter Forskningsresul-
taterne kommer
ikke ud på markedet 
Begrænsede ressourcer, 
herunder menneskelige 
ressourcerRinge forskningsresultater   
med hensyn til at skabe 
social eller økonomisk værdi  
For små private 
investeringer
i FoUManglende 
iværksætterkultur
Hindringer for 
samarbejdet inden 
for videntrekantenSTRUKTURELLE SVAGHEDERManglende evne til at levere nye tjenesteydelser, produkter og processerSvag økonomisk vækst og jobskabelse 
20 Bemærkninger 
15 I perioden 2010-2014 tegnede 
projekterne under 
aktionsområdet innovation sig 
for 42 % af de EIT-finansierede 
aktivitetsomkostninger, 
iværksætteri tegnede sig for 
22 %, uddannelse for 14 %, og 
andre omkostninger udgjorde 
22 % (jf. punkt 11-13). Det skal 
bemærkes, at der er stor 
forskel på de metoder, som de 
forskellige VIF’ere anvender til 
måling af andre omkostninger, 
der hovedsagelig består af 
administrationsomkostninger 
og indirekte omkostninger.23 
Det er derfor EIT’s prioritet af få sat sine uddannelses-, forsknings- og innovationsak -
tiviteter ind i en erhvervsmæssig sammenhæng og sikre, at de anvendes kommer -
cielt. Men selv om der ligger et gyldigt rationale bag EIT’s koncept, har instituttet 
endnu ikke haft den ønskede effekt.
Nogle af de centrale elementer er ikke udformet 
hensigtsmæssigt
24 
EIT var oprindelig udtænkt som en innovativ offentlig ordning. EIT-modellen ind -
førte en række særlige elementer, som ikke fandtes i nogen af de andre innovati -
onsfremmende EU-instrumenter. For eksempel er EIT det eneste instrument, der 
har kapacitet til at støtte hele innovationsmiljøet fra uddannelse til startup-virk -
somhed ved hjælp af innovationsdrevne projekter, der gennemføres af mange 
forskellige VIF-partnere. VIF’ernes autonomi er et andet af EIT-modellens karak -
teristika, som partnerne sætter særlig stor pris på. En række af EIT-modellens 
nøgleelementer er imidlertid ikke udformet på en måde, som sikrer, at det er en 
effektiv og banebrydende offentlig ordning.
Videntrekanten afspejles ikke tilstrækkeligt på 
Kommissionens niveau
25 
Det, der oprindelig satte skub i ønsket om at oprette EIT, var en antagelse om, at 
det svageste led i videntrekanten var forbindelsen mellem de videregående ud -
dannelser og erhvervslivet. EIT blev derfor lagt ind under GD for Uddannelse og 
Kultur, som har stor erfaring med uddannelsesprogrammer. GD for Uddannelse 
og Kultur har således fået den ledende rolle i Kommissionen, for eksempel som 
dens observatør i EIT’s bestyrelse.
26 
Aktionsområderne innovation og iværksætteri, som nu tegner sig for største -
parten af EIT’s finansiering, skal have direkte adgang til ekspertviden15. Derfor 
bør EIT have regelmæssig adgang til ekspertisen i GD for Forskning og Innova -
tion og GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV’er. GD for 
Forskning og Innovation har værdifuld erfaring med at forvalte forsknings- og 
innovationsprojekter, og GD for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri 
og SMV’er har ekspertise inden for oprettelse af nye virksomheder. Disse GD’er 
har imidlertid ingen afdeling, der er ansvarlig for EIT, og Retten fandt ikke meget 
dokumentation for, at de var aktivt involverede.
21 Bemærkninger 
EIT-finansiering baseret på supplerende aktiviteter er et 
dårligt defineret koncept
27 
De innovationsaktiviteter, som VIF-partnerne gennemfører, er blevet inddelt i to 
kategorier:
a) aktiviteter, som EIT finansierer op til 100 %, og
b) VIF’ernes supplerende aktiviteter, som EIT ikke finansierer.
Sondringen mellem disse to aktivitetstyper er et grundlæggende element i EIT’s 
finansieringsmodel, da det er det, der afgør loftet for EIT’s bidrag. EIT-finansieringen 
må højst dække 25 % af VIF’ernes samlede omkostninger (dvs. summen af de aktivi -
tetsomkostninger, der finansieres af EIT, og dem, EIT ikke finansierer - denne kom -
plekse model er beskrevet i  figur 6 ).Figur 6EIT’s finansieringsmodel
Kilde:  Revisionsretten. Aktiviteter ﬁnansieringEIT-ﬁnansierede aktiviteter VIF’ ernes supplerende aktiviteter 
Maks. 25 % Min. 75 %
EIT-ﬁnansiering
(maks. 25 % af samtlige
omkostninger)MedﬁnansieringSupplerende ﬁnansiering
(inkl. anden EU-ﬁnansiering)
Anden ﬁnansiering end EIT (min. 75 % af samtlige omkostninger)
VIF-budgetVIF-aktiviteter
22 Bemærkninger 
28 
I perioden 2010-2014 bidrog EIT til de tre VIF’er med 460 millioner euro. Dette har 
hjulpet med til at finansiere innovationsaktiviteter for 540 millioner euro. VIF’erne 
har anmeldt supplerende aktiviteter for 2 043 millioner euro (hvoraf 10 % blev 
finansieret af andre EU-programmer end EIT, f.eks. samarbejdsprojekter under 
RP7, Det Europæiske Forskningsråds støtteordninger, projekter under de fælles 
teknologiinitiativer m.v. og 23 % af andre offentlige nationale eller regionale 
ordninger) - jf. figur 7 .Figur 7EIT’s bidrag til VIF’ernes aktiviteter i perioden 2010-2014
Kilde : EIT.
EIT-/f_inansierede aktiviteter
540 millioner euro
(21 %)
VIF’ ernes supplerende aktiviteter 
2/uni00A0043/uni00A0millioner euro (79 %)Investeret460 millioner euroEIT’s bidrag (2010-2014)
23 Bemærkninger 
16 Kontroller og revisioner udført 
af EIT, private eksterne 
revisorer og Revisionsretten.29 
VIF’ernes supplerende aktiviteter var mangelfuldt defineret. Manglen på en klar 
definition har skabt operationelle problemer for VIF-partnerne, som ikke delte 
EIT’s forståelse af, hvad der kunne anmeldes som supplerende aktiviteter, og 
hvordan de skulle rapporteres. En af VIF’erne pegede på dette problem i sin resul -
tatrapport i 2012 og skrev, at den endnu ikke fastlagte definition af supplerende 
finansiering gør det vanskeligt for nogle partnere at engagere sig fuldt ud og 
opgive alle de supplerende midler, de reelt kommer med.
30 
VIF’ernes supplerende aktiviteter blev først defineret juridisk, da 2014-tilskudsaf -
talerne mellem VIF’erne og EIT blev undertegnet - fire år efter at VIF’erne havde 
påbegyndt deres virksomhed. Denne definition var imidlertid heller ikke til 
megen hjælp, da de supplerende aktiviteter blot beskrives som aktiviteter, som 
VIF-partnerne gennemfører, og som primært har fokus på de aktiviteter, som 
VIF’et skal gennemføre for at kunne udføre sin opgave. EIT’s vejledningsdoku -
ment fra 2014 »Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities« 
præciserede, at sådanne aktiviteter skal have en klar forbindelse til mindst en af 
de aktiviteter, der finansieres af EIT, og at de ikke må finansieres med bidraget fra 
EIT. Det anførte også, at omkostningerne forbundet med disse aktiviteter skal stå 
i et rimeligt forhold til omkostningerne til den aktivitet, der finansieres af EIT, og/
eller til den effekt, støtten til VIF’ets opgaver forventes at få.
31 
EIT indførte proportionalitetsprincippet i 2014 for at imødegå og forhindre alt 
for høje omkostninger i forbindelse med VIF’ernes supplerende aktiviteter. Det 
er imidlertid fortsat en udfordring at vurdere, om proportionalitetskriteriet er 
overholdt i forbindelse med en specifik supplerende VIF-aktivitet, eftersom der 
ikke er udsendt yderligere vejledning, og EIT ikke har indført nogen særlige 
mekanismer, der kan anvendes til systematisk at teste proportionalitet. Som følge 
heraf afviste EIT ingen omkostninger med den begrundelse, at de var »uforholds -
mæssige«, i forbindelse med gennemgangen af VIF’ernes supplerende aktiviteter 
i perioden 2010-2014.
32 
Før 2016-plancyklussen blev kriterierne om en klar forbindelse og proportio -
nalitet fortolket på forskellige måder. Blandt VIF-partnerne, EIT og dem, der 
kontrollerer omkostningsopgørelserne16, har dette skabt usikkerhed om, hvor -
vidt omkostningerne i forbindelse hermed skal accepteres ved beregningen af 
det maksimale bidrag fra EIT (jf. eksemplet i  tekstboks 3 ). Det er til skade for 
VIF-partnerne, da afviste omkostninger betyder, at EIT’s finansieringsbidrag 
nedsættes.
24 Bemærkninger 
17 »FAQ about KICs« - EIT (2010).Eksempel på en supplerende VIF-aktivitet, hvor der ikke tydeligt er »en klar 
forbindelse« til en aktivitet finansieret af EIT
En VIF-partner indberettede i 2013 en supplerende aktivitet, hvis værdi var sat til 188 millioner euro. Ifølge 
regnskabsoplysningerne var denne aktivitet knyttet til et EIT-finansieret innovationsprojekt til en værdi af 
4,5 millioner  euro - hvilket betyder et omkostningsforhold på 42:1. Omfanget af denne supplerende aktivitet 
ville være nok til at bære hele EIT’s bidrag til det pågældende VIF i 2013. Som begrundelse for forbindelsen 
blev der fremlagt et kort dokument, som forklarer, at partneren er involveret i mange af VIF’ets aktiviteter, 
herunder også uddannelsesprogrammer og programmer for oprettelse af nye virksomheder.
Der er imidlertid ingen overbevisende dokumentation for en »klar forbindelse« mellem formålet med de 
188 millioner euro i påløbne omkostninger og det innovationsprojekt til en værdi af 4,5 millioner euro, som 
andre VIF-partnere har iværksat.Tekstboks 3
33 
At måle og rapportere om VIF’ets supplerende aktiviteter er ikke afgørende for 
opfyldelsen af EIT’s mål: Det er kun de aktiviteter, som EIT finansierer, der gør et 
VIF til et VIF17. Formålet med tilskuddet er at finansiere de aktiviteter, EIT støtter, 
ikke 25 % af VIF’ets samlede omkostninger. At udelukke VIF’ets supplerende ak -
tiviteter som en finansieringsbetingelse ville ikke påvirke udfaldet: VIF’erne ville 
stadig udføre de EIT-finansierede aktiviteter.
Den påståede løftestangseffekt er ikke dokumenteret og er 
usandsynlig
34 
VIF’ernes supplerende aktiviteter bruges i EIT’s finansieringsmodel til at vise mo -
dellens løftestangseffekt. I Horisont 2020 hedder det, at »EIT’s tilgang til finansie -
ring vil blive baseret solidt på en stærk løftestangseffekt […]«. EIT’s årsrapprt for 
2013 opgiver en løftestangseffekt på 4: Mere end 80 % af VIF’ets samlede budget 
kommer ifølge rapporten fra eksterne kilder, og hver investeret euro fra EU-bud -
gettet udløser en højere investering fra en anden kilde. I 2013 anførte Kommissionen 
EIT’s forstærkede løftestangseffekt for private og andre offentlige finansieringskilder 
som en resultatindikator.
25 Bemærkninger 
En finansiel løftestangseffekt kan ikke være fremkaldt af en bagudrettet aktivitet
En VIF-partner kan anmelde omkostninger afholdt under et tidligere EU-samarbejdsprojekt, der blev gennem -
ført i perioden 2010-2013, som en supplerende VIF-aktivitet i forbindelse med en EIT-finansieret aktivitet 
i 2014. Men beslutningen om at iværksætte RP7-projektet i 2010 blev truffet uafhængigt af EIT’s godkendelse 
i 2014 af finansieringen af den dermed forbundne aktivitet: I dette specifikke tilfælde er der således ingen 
løftestangseffekt.
Eksempel på supplerende VIF-aktiviteter, som ikke er tillægsaktiviteter
I forbindelse med kurser, som EIT-støttede studerende også deltager i, har VIF-partnere som en supplerende 
VIF-aktivitet anmeldt deltagelsesomkostningerne for studerende, som ikke støttes af EIT. Disse udgifter er ikke 
tillægsomkostninger, da kurserne er en del af universitetets almindelige uddannelsesprogram.Tekstboks 4 Tekstboks 535 
EIT’s påståede løftestangseffekt på 4 er baseret på den antagelse, at alle de sup -
plerende VIF-aktiviteter, som partnerne anmelder, er tillægsaktiviteter, dvs. at de 
er udløst af EIT’s intervention. Denne hypotese er urealistisk, fordi EIT har givet 
VIF’erne lov til at anmelde supplerende aktiviteter med tilbagevirkende kraft: 
Omkostninger fra en tidligere supplerende aktivitet kan anmeldes i det løbende 
rapporteringsår for de tilknyttede aktiviteter, der finansieres af EIT.
36 
Disse bagudrettede supplerende aktiviteter er ikke tillægsaktiviteter, eftersom 
de var blevet iværksat af VIF’ets partnere uden støtte fra EIT (i tekstboks 4  gives 
et eksempel herpå). VIF’ernes bagudrettede supplerende aktiviteter tegner sig 
for 450 millioner euro (22 %) af de samlede supplerende aktiviteter, som VIF’erne 
anmeldte i perioden 2010-2014.
37 
Endvidere bidrager VIF-partnerne hovedsagelig til VIF’ernes budgetter med 
»naturalier« og ikke med kontante midler: Der er derfor en høj iboende risiko 
for, at VIF-partnerne gør, hvad de under alle omstændigheder ville have gjort 
(dødvægt), og anmelder omkostningerne som en supplerende VIF-aktivitets 
bidrag til EIT. De VIF-partnere og de tre juridiske VIF-enheder, vi talte med under 
revisionen, bekræftede, at de fleste af VIF’ernes supplerende aktiviteter ikke er til -
lægsaktiviteter: De ville være blevet gennemført, selv om EIT ikke fandtes. Vores 
gennemgang af alle supplerende VIF-aktiviteter på over 2 millioner euro bekræf -
tede, at dette var tilfældet.
26 Bemærkninger 
18 Artikel 6, stk. 2, i den ændrede 
forordning om oprettelse af 
EIT: »VIF’erne skal have 
betydelig frihed til at 
fastlægge deres interne 
organisation og 
sammensætning samt med 
hensyn til detaljerne 
vedrørende deres dagsorden 
og arbejdsmetoder. VIF’erne 
skal navnlig […] udarbejde 
strategier for finansiel 
bæredygtighed«.
19 Ifølge artikel 7b i den ændrede 
forordning om oprettelse af 
EIT: »[…] består et VIF normalt 
i en periode på syv til femten 
år«.
20 EIT meddelte udtrykkeligt 
VIF’erne dette i 2015.VIF’erne vil sandsynligvis ikke blive finansielt bæredygtige
38 
VIF’erne skal udarbejde strategier for, hvordan de kan blive finansielt bæredygti -
ge18, selv om dette mål på lang sigt ikke er kompatibelt med et VIF’s forventede 
levetid (syv til femten år), jf. forordningen om oprettelsen af EIT19. På grund af 
denne lovgivningsmæssige inkonsekvens går man normalt ud fra20, at EIT’s finan -
sielle bidrag i princippet bør ophøre efter en periode på maksimalt femten år, 
men at VIF’erne skal arbejde videre.
39 
VIF-partnerne og de tre juridiske VIF-enheder, vi talte med, anførte, at det er 
usandsynligt, at VIF’erne vil blive finansielt uafhængige efter femten år. I perioden 
2010-2014 opgav kun en af VIF’erne indtægter (400 000 euro), mens EIT tilførte 
VIF’erne mere end 460  millioner  euro. To tredjedele af respondenterne i Revisions -
rettens spørgeskema mener ikke, at det er sandsynligt, at VIF’erne vil blive finan -
sielt uafhængige på lang sigt.
EIT-fonden tiltrak ikke yderligere midler
40 
I sin årsrapport for 2010 bekendtgjorde EIT oprettelsen af EIT-fonden, som skulle 
bruges som et middel til at tiltrække og kanalisere midler til EIT-aktiviteter, der 
ikke hører under instituttets normale finansieringsområde, og anførte, at fonden 
på denne måde ville komme til at spille en afgørende rolle både med hensyn til 
at sikre EIT’s finansielle bæredygtighed og autonomi og i form af større social ud -
bredelse. Fonden tiltrak aldrig i nævneværdig grad midler og blev nedlagt i 2014.
Den årlige indgåelse af tilskudsaftaler fremmer ikke 
i tilstrækkelig grad VIF’ernes innovationsaktiviteter
41 
VIF’ets forretningsplan, der er vedlagt som bilag til tilskudsaftalen, er et omfatten -
de dokument, hvori udvælgelsen, beskrivelsen og forvaltningen af VIF’ets porte -
følje af planlagte aktiviteter i kalenderåret er angivet. EIT udsender retningslin -
jer for at afklare de krav, der stilles til forretningsplanens struktur, indhold og 
detaljeniveau.
27 Bemærkninger 
42 
Forretningsplanen for et VIF ligner mere et årligt arbejdsprogram med et stærkt 
kortsigtet fokus. Udkastet til forretningsplan for det kommende år skal sendes til 
EIT senest ved udgangen af september i år N-1 - jf. figur 8 , som viser tidslinjen for 
tilskudsaftalen og den dertil knyttede forretningsplan. For at kunne overholde 
denne tidsfrist skal VIF-partnerne ved udgangen af andet kvartal kortlægge og 
beregne omkostningerne for alle de innovationsaktiviteter, de ønsker at gennem -
føre i det følgende år. VIF-partnerne skal derfor mindst seks måneder i forvejen 
vide, hvilke konkrete innovationsaktiviteter de vil gennemføre i det følgende 
kalenderår. Når der er tale om projekter under aktionsområdet innovation, er der 
behov for yderligere tre måneder for at iværksætte en indkaldelse af forslag. Men 
VIF’erne kan alligevel ændre deres forretningsplaner i årets løb for at indføre nye 
innovationsprojekter, hvilket formaliseres ved hjælp af en ændring af den årlige 
tilskudsaftale. Figur 8Tidslinje for tilskudsaftalen, den dertil knyttede forretningsplan og vurderingen 
af VIF’ets resultatrapport
Kilde : EIT - »Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities«.År
N +1År NÅr
N-1
SlutStartEIT's afgørelse om  
/f_inansierings-
beløbet i år NIndsendelse af 
forslag til VIF’ ets 
forretningsplan
for år NQ4 Q3 Q2 Q1
EIT’s /f_inansierings-
kriterier for år N 
Efterfølgende revision af VIF'ets rapport for år NEIT’s vurdering af VIF’ ets 
rapport for år NIndsendelse af  
VIF’ ets rapport for 
år  NGennemførelse af VIF’ ets forretningsplan for år NIndgåelse af 
tilskudsaftalen for år N
28 Bemærkninger 
21 Europa-Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 294/2008 af 11. marts 2008 
om oprettelse af Det 
Europæiske Institut for 
Innovation og Teknologi (EUT 
L 97 af 9.4.2008, s. 1).
22 En del af det årlige tilskud 
fordeles mellem VIF’erne på 
konkurrencemæssige 
betingelser. 40 % af EIT’s 
samlede bidrag til VIF’erne 
i 2015 blev tildelt på denne 
måde. Denne andel vil i årenes 
løb blive større.
Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)23 og dens indvirkning 
på EIT’s budget
I november 2014 iværksatte Europa-Kommissionen en investeringsplan for Europa med henblik på igen at 
sætte gang i vækst og investeringer i EU. Den foreslog at etablere Den Europæiske Fond for Strategiske Inve -
steringer (EFSI), som skulle oprettes inden for EIB og finansieres af EU og EIB i fællesskab.
EFSI-forordningen nedsatte EU’s bidrag til EIT med 12 % - fra 2 711 til 2 383 millioner euro - i syvårsperioden 
2014-2020. EIT’s budget for 2016 vil blive nedsat fra 336 millioner euro (som oprindelig planlagt i Horisont 2020) 
til kun 285 millioner euro (-15 %). Det vil betyde færre EIT-finansierede innovationsaktiviteter. Kombineret med 
den konkurrencebaserede finansiering skaber dette ekstra usikkerhed for VIF’erne, som skal udvælge projek -
ter og udarbejde deres forretningsplaner uden at have en klar fornemmelse af, hvor mange midler der vil være 
til rådighed i det/de følgende år.
VIF’erne kan indirekte drage nytte af EFSI-midler, som vil kompensere for en del af nedsættelsen af EIT’s budget.
23 Udtalelse nr. 4/2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og om 
ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).Tekstboks 643 
Et VIF’s strategi skal være »baseret på en fælles innovationsplanlægning på mel -
lemlang til lang sigt med henblik på at opfylde EIT’s mål […]«21. Den tilskudsaftale, 
der indgås mellem EIT og VIF’et som juridisk enhed, fastsætter imidlertid kun 
EIT’s finansieringsbidrag i ét kalenderår. Der er derfor kun sikret midler fra EIT til 
dækning af omkostninger, der anmeldes på årsbasis. Den fremtidige finansiering 
afhænger af, om der er midler til rådighed på EIT’s budget, som påvirkes af effek -
ten af indførelsen af EFSI - jf. tekstboks 6  - og af resultaterne af den konkurrence -
baserede fordeling af midler mellem VIF-erne22.
44 
Retten støtter konkurrencebaseret finansiering, men der et problem med timin -
gen. Da beslutningen om den konkurrencebaserede tildeling træffes på EIT’s 
bestyrelsesmøde i december, kendes resultaterne heraf først ved årets udgang. 
Det skaber usikkerhed for VIF-partnerne, da nogle af projekterne stilles i bero, 
indtil det er klart, om der vil være midler til rådighed.
29 Bemærkninger 
45 
Denne kortsigtethed med hensyn til operationel og finansiel planlægning passer 
ikke med tidshorisonten for de innovationsaktiviteter, som VIF’erne gennemfører. 
Alle de VIF-partnere, som Revisionsretten besøgte, nævnte reglen om etårighed 
som et stort handikap, når det gjaldt om at fremme innovation på lang sigt.
46 
Aktionsområdet uddannelse består hovedsagelig af master- og ph.d.-program -
mer. Disse uddannelsesprogrammer har en forventet tidsramme på henholdsvis 
to og fire år. VIF-partnerne fra de videregående uddannelser løber derfor en risi -
ko, når de undertegner en flerårig kontrakt med EIT-studerende, fordi der er juri -
disk usikkerhed om de midler, de vil modtage i senere år. Det er især et problem 
for offentlige organisationer (hovedsagelig universiteter og forskningsinstitutter), 
som skal følge strenge finansielle regler i deres respektive nationale lovgivning.
47 
Den årlige tilskudsproces er også en stor forhindring for planlægning og samord -
ning af flerårige innovationsprojekter under aktionsområdet innovation. Nogle 
VIF’er har iværksat særlige aktiviteter med henblik på projekter med en længere 
tidshorisont, hvis finansiering i princippet er garanteret i hele deres levetid (med 
en midtvejsevaluering, som skal sikre, at det finansierede projekt er bæredygtigt 
og sandsynligvis vil få kommercielle virkninger - en negativ midtvejsevaluering 
vil sætte en stopper for finansieringen af foretagendet). Men fordi EIT’s finansie -
ringsbidrag kun fastsættes for ét år, bæres de finansielle risici forbundet med de 
efterfølgende år af VIF-partnerne: Nogle VIF-projekter vil måske skulle afbrydes 
eller opgives på grund af manglende finansiering.
48 
I modsætning hertil indgås aftalerne om EU-tilskud til samarbejdsforskningspro -
jekter for en flerårig periode. Tilskuddene under Marie Skłodowska-Curie-program -
met giver for eksempel sikret finansiering til forskere i perioder på mere end tolv 
måneder.
49 
I perioden 2011-2014 blev tilskudsaftalerne i gennemsnit underskrevet tre 
måneder efter kalenderårets begyndelse. Tilskudsaftalerne for 2015 blev først 
underskrevet i juni 2015. Aktiviteter, som VIF’erne iværksætter efter 1. januar, er 
først omfattet af en juridisk bindende aftale, når den nye årlige tilskudsaftale er 
underskrevet. Den sene underskrivelse skaber en afbrydelse i innovationsproces -
sen, eftersom nogle VIF-partnere ikke ønsker at bære den juridiske og finansielle 
risiko, det er at binde ressourcer, før tilskudsaftalen er underskrevet.
30 Bemærkninger 
24 Afgørelse nr. 1312/2013.
Nøgleresultatindikatorer
Der er tre typer af nøgleresultatindikatorer:
1. EIT’s centrale nøgleresultatindikatorer : EIT har seks centrale nøgleindikatorer: uddannelsesprogram -
mernes tiltrækningskraft, antal nyuddannede, antal udklækkede forretningsideer, antal nystartede virk -
somheder og spin off-virksomheder, overførsel/ibrugtagning af viden, nye eller forbedrede produkter/
tjenesteydelser/processer lanceret på markedet. De fremskridt, der gøres i forhold til disse indikatorer, 
måles med henblik på konkurrencebaseret finansiering.
2. EIT-specifikke nøgleresultatindikatorer, som  måler EIT’s egne aktiviteter og overvåger dets operatio -
nelle resultater ved hjælp af indikatorer som for eksempel fristen for gennemførelse af tilskudsaftalen, 
for godkendelse af rapporten og for afholdelse af betaling, procentdelen af formaliserede processer og 
graden af tilfredshed med EIT.
3. VIF-specifikke nøgleresultatindikatorer, som  udarbejdes af VIF’erne selv.Tekstboks 750 
Den sene underskrivelse af de årlige tilskudsaftaler forsinker også EIT’s forfinan -
sieringsbetaling til VIF’erne, som skal finde sted senest 30 dage, efter at tilskuds -
aftalen er trådt i kraft. Først når det er sket, kan VIF’erne uddele pengene til de 
enkelte partnere. Partnerne skal derfor selv betale alle de udgifter, der afholdes 
indtil dette tidspunkt. Omkostninger, der overskrider det modtagne forfinansie -
ringsbeløb (op til 50 %), vil først blive godtgjort af EIT sammen med den endelige 
betaling, der finder sted i andet halvår det følgende år.
De nuværende nøgleresultatindikatorer egner sig ikke til 
effektiv overvågning
51 
Ifølge den strategiske innovationsdagsorden (SID)24 bør EIT »i samarbejde med 
Kommissionen og VIF’erne etablere et omfattende system til overvågning af EIT’s 
bidrag til Horisont 2020, EIT’s indvirkning gennem egne aktiviteter og VIF-aktivi -
teter og -resultater«. Dette system er endnu ikke indført.
52 
EIT’s centrale nøgleresultatindikatorer (jf. tekstboks 7 ) er ikke defineret klart og 
har ikke været konsekvente over tid (definition af nyuddannede, begreberne 
teknologioverførsel, ibrugtagning af viden, udklækkede ideer mv.). Tekstboks 8  
viser et eksempel på uklart definerede nøgleresultatindikatorer. Det vanskeliggør 
rapporteringen af resultater, særlig når nøgleresultatindikatorernes definition 
ændres midt i kalenderåret og derfor skal tilpasses med tilbagevirkende kraft.
31 Bemærkninger 
25 Punkt 6.31 i »Monitoring 
progress and outcomes - 
External evaluation of the 
European Institute of 
Innovation and Technology- 
Framework Contract on 
evaluation and related 
services« (EAC 03/06) - maj 
2011.
26 COM(2006) 77 endelig af 
22. februar 2006 - Indførelse af 
det nye partnerskab for vækst 
og beskæftigelse. Et nyt 
flagskib på vidensområdet: 
Det Europæiske Teknologiske 
Institut.
27 »The Commission details its 
plan for a European Institute 
of Technology«, 
Kommissionens 
pressemeddelelse (IP/06/751), 
8. juni 2006.Uklar definition af nøgleresultatindikatoren nystartede virksomheder
For at en nystartet virksomhed kan anerkendes som sådan, skal VIF’et fremlægge bevis (f.eks. en foreløbig 
ordre eller en ordreseddel/faktura), som viser, at den nystartede virksomhed har fået sin første eller potentielt 
første kunde, eller et andet dokument, der beviser, at den er begyndt at udøve erhvervsmæssig virksomhed. 
På grund af de vagt formulerede kriterier (hvad er en »potentielt første kunde«?) fortolker VIF’erne denne regel 
på forskellige måder.Tekstboks 8
53 
Det er vanskeligt at sammenligne de tre VIF’er ved hjælp af disse centrale nøg -
leresultatindikatorer. I de centrale nøgleresultatindikatorer tages der ikke hen -
syn til forhold som for eksempel den nystartede virksomheds størrelse, kursets 
varighed mv. Hertil kommer, at VIF’erne arbejder i forskellige sektorer med 
forskellig modenhed, hvilket gør det mere eller mindre vanskeligt at oprette nye 
virksomheder, udklække forretningsideer mv. En udelukkende kvantitativ analy -
se tager ikke hensyn til de forskellige miljøer, som de tre VIF’er arbejder i. Det er 
begrænset, hvor store fremskridt der er gjort med hensyn til at udvikle VIF-specifikke 
nøgleresultatindikatorer.
54 
Flere af de mangler, der blev konstateret ved en ekstern evaluering i 2011, er 
endnu ikke blevet afhjulpet: De centrale indikatorer har fortsat større fokus på 
input eller output end på resultater eller virkninger, og der lægges mere vægt på 
absolutte værdier end på, at VIF’erne har medført en stigning i aktiviteten25 (jf. 
også punkt 99).
Deltagelsen fra erhvervslivet vil kunne øges
55 
For at EIT kan blive en succes, skal erhvervslivet være stærkt involveret på strate -
gisk og operationelt niveau. Dette vil kunne sikre, at VIF’ernes aktiviteter ori -
enteres mod markedets behov og dirigeres i en retning, der er fordelagtig for 
økonomien og samfundet26. I 2006 fremhævede Kommissæren for Uddannelse, 
Erhvervsuddannelse og Kultur erhvervslivets betydning i forslaget og anførte, at 
virksomheder vil blive instituttets centrale partnere på strategisk og operationelt 
niveau og blive inddraget direkte i forsknings- og uddannelsesaktiviteter og der -
med være med til at skabe en iværksættermentalitet hos nyuddannede akademi -
kere og forskere27. Erhvervslivet har således en vigtig rolle at spille med hensyn til 
at bygge bro mellem forskning og innovation.
32 Bemærkninger 
28 Virksomhederne har også 
andre grunde end de rent 
finansielle til at slutte sig til 
VIF’erne, som for eksempel at 
få adgang til nye talentfulde 
studerende, der har 
gennemgået EIT-mærkede 
uddannelsesprogrammer.56 
På trods af erhvervsorganisationernes betydning har de kun modtaget 24 % af 
EIT’s finansielle støtte (jf. figur 9 ), selv om de udgør 56 % af VIF-partnerne. Finan -
sieringsbidragets størrelse er ikke den eneste indikator for deltagelse28, men 
erhvervslivets deltagelse i EIT og VIF’erne vil kunne øges. Kun to af de 40 største 
modtagere af EIT-støtte i perioden 2010-2014 var en virksomhed. Figur 9Fordeling på organisationstype i perioden 2010-2014
Kilde : EIT.
i % af EIT's ﬁnansiering i % af VIF-partnerne
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Andre
(NGO'er, lokale 
myndigheder …)Forsknings-
institutterUniversiteter Erhvervsvirk-
somheder
33 Bemærkninger 
57 
Interessenterne fra erhvervslivet har udtrykt bekymring over, at VIF’ernes dags -
orden primært styres af behovene hos de videregående uddannelser, mens de 
universiteter, vi talte med under revisionen, beklagede, at erhvervslivet ikke er 
tilstrækkeligt involveret i udviklingen af uddannelseskurser. I de første tre år 
blev samarbejdsprojekter iværksat af VIF’erne opgivet eller førte ikke til konkrete 
resultater, fordi der ikke var lagt tilstrækkelig vægt på markedsanvendelse. En 
af årsagerne hertil var, at man under udvælgelsen af temaer til de projekter, der 
skulle finansieres af EIT, hovedsagelig sigtede mod at tilgodese behovene hos 
de videregående uddannelser og ikke hos erhvervslivet. VIF’erne har siden rådet 
bod på dette ved at sørge for, at resultatet af et projekt, der skal finansieres af 
EIT, potentielt skal kunne anvendes på markedet og dermed skabe fremtidige 
indtægter.
EIT-modellen opstiller ikke i tilstrækkelig grad mål for at 
støtte allerede eksisterende SMV’er
58 
SMV’er er typisk mere fleksible og bedre til at udvikle og anvende nye teknolo -
gier end store organisationer. I forbindelse med mange EU-politikker anerken -
des det, at SMV’erne har en vigtig rolle. Horisont 2020 har som specifikt mål, at 
mindst 20 % af budgettet skal gå til SMV’er, men EIT har ikke opstillet mål på den 
baggrund.
59 
Respondenterne i spørgeundersøgelsen vurderede, at fremme og støtte af 
SMV’ers deltagelse i innovationsaktiviteter var det tredjevigtigste af de mål, EIT 
skal opfylde for at fremme innovation i Europa, men EIT gennemførte ingen 
specifikke foranstaltninger for bedre at støtte allerede eksisterende SMV’er, som 
gik videre end foranstaltningerne i de andre EU-ordninger. Startup-virksomheder 
og nyligt oprettede virksomheder støttes via VIF’ernes virksomhedsvæksthuse, 
hvorimod etablerede SMV’er med højt vækstpotentiale har vanskeligere ved at 
drage fuld nytte af den støtte, EIT tilbyder. Det gælder især, at SMV’ernes deltagelse 
i projekter under det innovationsdrevne aktionsområde er meget begrænset.
34 Bemærkninger 
29 Der foreligger kun data om 
SMV’er fra et VIF.
Eksempler på den kritik, der fremsættes om SMV’ernes deltagelse
»EIT har hele tiden manglet et klart budskab til SMV’er […]«.
»SMV’erne er helt afgørende for innovationen i EU, og de bør involveres, men vægten lægges nu på startup-virk -
somheder, og det tunge bureaukrati og ineffektiv kommunikation er kun for store virksomheder«.
»SMV’er er ikke tilstrækkelig repræsenteret i VIF’ernes ledelse, hvilket betyder, at der ikke tages hensyn til deres 
problemer og interesser«.
(Kilde:  Rettens spørgeskemaundersøgelse)Tekstboks 960 
Hertil kommer, at alle de VIF-partnere, vi talte med, gav udtryk for, at den nu -
værende tilskudscyklus er en hæmsko, fordi den ikke opfylder SMV’ernes finan -
sieringsbehov. VIF’ets betalingscyklus er et stort problem for finansielt svage 
partnere, som for eksempel SMV’er, der ikke har finansiel kapacitet til at dække 
finansieringshullet (jf. punkt 50).
61 
EIT har kun indsamlet spredte oplysninger, fordi der ikke er noget krav om rap -
portering om SMV’er. I perioden 2010-2014 modtog SMV’er imidlertid mindre end 
5 % af den finansielle støtte fra EIT29.
62 
Fordi SMV’erne er indirekte modtagere og ikke medregnes, er det bredere bil -
lede måske knap så dystert. Respondenterne i spørgeundersøgelsen udtalte, at 
VIF-partnerskaberne har skabt et miljø, hvor startup- og spin off-virksomheder 
og SMV’er kan vokse. VIF’erne yder støtte til startup-virksomheder/SMV’er, særlig 
via deres virksomhedsvæksthuse. Men kun hvis der ved hjælp af klare strategier 
og mål skabes bedre betingelser for at begunstige SMV’er, vil deres deltagelse 
i VIF’erne kunne øges - jf. tekstboks 9 , hvor der gives eksempler på den kritik, der 
fremsættes vedrørende den manglende effektivitet af EIT’s støtte til SMV’er.
35 Bemærkninger 
Der er ikke nok konkret synergi og komplementaritet
63 
Indtil virksomhedsplanerne for 2016 har der kun været få effektive incitamenter 
for et VIF til at søge synergi med et andet VIF. Den konkurrencebaserede finan -
siering giver VIF’et incitament til at opnå bedre resultater. Men denne form for 
finansiering fremmer imidlertid ikke samarbejdet mellem dem, fordi eventuelle 
fordele vil skulle deles med et VIF, der konkurrerer om den samme finansiering. 
Selv om forskellige VIF’er kan være fælles om nogle videnskabelige temaer - det 
gælder særlig VIF InnoEnergi og Klima-VIF - er der ingen dokumentation for kon -
krete output skabt som følge af samarbejde mellem VIF’er i den periode, revisio -
nen dækkede (2010-2014).
64 
De mange forskellige EU-forsknings- og innovationsprogrammer gør det svært 
at skabe synergi mellem dem. Samspillet mellem VIF’erne og andre EU-initiativer 
vokser, men bør udvikles yderligere.
En række EIT-elementer værdsættes højt: fokus på 
markedet, langsigtet perspektiv, VIF’ernes autonomi og 
samhusningscentre
65 
En central forskel mellem EIT og andre offentlige forsknings- og innovationsord -
ninger er EIT’s fokus på markedet, som er instituttets hovedmål. EIT’s hovedmål 
om at sætte viden fra videregående uddannelser, forskning og innovation ind 
i en erhvervsmæssig sammenhæng og sikre kommerciel anvendelse heraf blev af 
respondenterne i spørgeundersøgelsen anset for at være det vigtigste af de mål, 
EIT bør stræbe efter at opfylde.
66 
Det langsigtede perspektiv i EIT’s finansielle støtte til VIF-partnerskabet er et 
enestående element, som modtagerne sætter pris på. I princippet giver EIT-instru -
mentet mulighed for mellemlang til langsigtet planlægning af innovationsakti -
viteter, noget ingen anden offentlig ordning kan tilbyde. På partnerniveau har 
EIT’s anvendelse af årlige tilskud imidlertid været ødelæggende for dette (jf. også 
punkt 42-45).
36 Bemærkninger 
30 GD for Uddannelse og Kulturs 
årlige aktivitetsrapport for 
2013.67 
I EIT’s retsgrundlag hedder det: »VIF’erne skal have betydelig frihed til at fastlæg -
ge deres interne organisation og sammensætning samt med hensyn til detaljerne 
vedrørende deres dagsorden og arbejdsmetoder«. Denne frihed værdsættes 
af VIF-partnerne. Den har gjort det lettere at anlægge den bottom-up-tilgang, 
som innovationsfællesskabet ønsker. I modsætning til traditionelle offentlige 
ordninger, hvor forsknings- og innovationstemaerne udvikles ved hjælp af en 
top-down-metode dikteret af budgetbehovene, giver VIF-konceptet mulighed 
for større fleksibilitet med hensyn til udvælgelse af aktiviteter, et element, som 
partnerne sætter særlig stor pris på.
68 
Samhusningscentre (jf. bilag I ) er et andet særligt karakteristika ved EIT-model -
len, som VIF-partnerne har sat pris på. Et samhusningscenter er det sted, hvor 
integrationen af videntrekanten kan foregå. Samhusningscentrene er opbygget 
omkring tematiske eller regionale områder og leder projekterne, udvikler ideer, 
samler regionale partnere og formulerer strategier. De samordner og udfører 
partnernes administrative opgaver i relation til VIF’et og tilbyder et fælles rum, 
hvor partnernes anliggender kan drøftes. I nogle tilfælde stiller de også arbejds -
lokaler til rådighed for nystartede virksomheder.
EIT-modellen skal anvendes bedre
EIT er endnu ikke fuldstændig autonomt
69 
EIT har endnu ikke fået fuld autonomi. Denne situation har varet længere end 
normalt: Andre EU-organer som for eksempel de fælles teknologiinitiativer (der 
også blev oprettet i 2008) var kun tre år om at opnå fuld finansiel autonomi. Ifølge 
GD for Uddannelse og Kultur skyldtes dette EIT-ledelsens begrænsede lederevner 
og -kvalifikationer30. Den store udskiftning i den øverste ledelse har været en 
vedvarende årsag til dette (jf. punkt 84).
37 Bemærkninger 
Eksempel på et VIF med mangelfulde resultater
I 2013 vurderede EIT’s projektansvarlige med hjælp fra eksterne eksperter Klima-VIF’s forretningsplan og anførte, at 
VIF’et kun gjorde beskedne fremskridt med hensyn til at realisere de vigtigste af de elementer, der var nævnt 
i forretningsplanen for 2013. For så vidt angår de 18 strategiske mål, der er præciseret i 2013-forretningsplanen, 
er det lykkedes Klima-VIF at opfylde de otte af dem fuldt ud, mens syv af dem kun delvist er blevet opfyldt, og 
tre endnu ikke er opfyldt.Tekstboks 10EIT har ikke opfyldt sin rolle som impact investor
70 
EIT præsenteres ofte som et »iværksætterdrevet investeringsinstitut med innova -
tionseffekt«. I retsgrundlaget for Horisont 2020 hedder det, at »EIT […] er resultatorien -
teret«. I sit treårige arbejdsprogram for 2012-2014 fremhævede EIT sit mål om at blive 
en engageret investor, der skaber resultater.
71 
EIT var tænkt og bliver præsenteret som et effektorienteret institut, men koncen -
trerer sig primært om at overholde reglerne og om at absorbere midlerne på dets 
eget budget. I september 2014 understregede flere medlemmer af EIT’s bestyrelse, 
at der var brug for en nyorientering af instituttet i retning af et effektorienteret 
institut. EIT har sjældent afvist omkostninger på grundlag af manglende resultater 
før 2015.
72 
Indtil 2015 havde EIT’s årlige vurdering af VIF’ernes resultater kun haft lidt eller 
ingen konsekvens for størrelsen af den endelige tilskudsbetaling. I den årlige vur -
dering anføres det ofte, at flere af de mål, der var blevet fastsat på planlægnings -
stadiet, ikke eller kun delvist er blevet opfyldt, men det endelige tilskudsbeløb er 
alligevel blevet betalt (jf. tekstboks 10 ).
38 Bemærkninger 
Den konkurrencebaserede finansieringsmekanisme lægger 
ikke nok vægt på resultater
73 
Konkurrencebaseret finansiering bør gøre det muligt at belønne resultater. 40 % 
af det samlede tilskud til VIF’erne i 2015 blev tildelt gennem en konkurrenceba -
seret proces, der var baseret på en vurdering af tre søjler: 1. fortiden: resultaterne 
i 2013, 2. fremtiden: forretningsplanen for 2015 og 3. gennemførelsen af VIF’ernes 
flerårige strategi, via en høring i EIT’s bestyrelse. Hver af de tre søjler havde samme 
vægtning. Da den tredje søjle både er fremad- og bagudrettet, tillægges tidligere 
resultater og fremtidige planer i realiteten samme vægt. EIT’s konkurrencebasere -
de finansiering belønner derfor kun delvist resultater.
Der lægges en stor administrative byrde og revisionsbyrde 
på VIF-partnerne
74 
EIT har i vid udstrækning kopieret de traditionelle EU-forskningsprogrammers 
operationelle rammer og processer, selv om det juridisk set ikke var forpligtet til 
at gøre det. De fleste EU-programmer finansierer enkeltprojekter, hvorimod EIT 
har en portefølje af aktiviteter, som det finansierer gennem VIF’erne. De dertil knyt -
tede processer er imidlertid ikke blevet tilpasset, så der kan tages hensyn til denne 
grundlæggende forskel. Anvendelsen af den samme tærskel på 325 000  euro vil 
for eksempel sandsynligvis betyde, at der skal udstedes flere attester, fordi aktivi -
teterne (i modsætning til enkeltprojekter) ofte vil overskride den (jf. punkt 79).
75 
Med denne operationelle ramme er de omkostninger, VIF-partnerne anmelder, 
underlagt en lang række finansielle kontroller. Flere af de VIF-partnere, vi talte 
med, eller som deltog i Rettens spørgeundersøgelse, beklagede sig over, at de 
somme tider er nødt til at give den samme oplysning flere gange.
76 
Den årlige redegørelse for VIF’ernes supplerende aktiviteter i såvel forretnings -
planerne som i de finansielle rapporter, som VIF’erne indsender, er specifikt bereg -
net på EIT og er en betydelig ekstra byrde, som kun tilfører lidt merværdi (jf. punkt 
33). Årsregnskaberne fra VIF’erne indeholder en detaljeret oversigt over omkost -
ningerne til VIF’ernes supplerende aktiviteter. De revisionsattester, der var afgivet 
om VIF’ernes supplerende aktiviteter i 2015, dækkede perioden 2010-2014.
39 Bemærkninger 
77 
Ifølge det retsgrundlag, der gælder for alle EU-organer (agenturer og fællesfore -
tagender), der tildeler tilskud, skal de omkostninger, VIF-partnerne indberetter, 
kontrolleres. Der udføres kontrol både før (forudgående kontrol) og efter (efter -
følgende kontrol), at VIF’erne har modtaget den endelige tilskudsbetaling fra EIT.
78 
Den forudgående kontrol omfatter en attestering af omkostningsopgørelserne, 
der foretages af en uafhængig revisor, som VIF-partneren indgår kontrakt med, 
samt skrivebordskontrol, som finansmedarbejderne i EIT udfører. Den efterføl -
gende kontrol udføres af et privat firma, som EIT indgår kontrakt med, og som 
kontrollerer en stikprøve af VIF-partnere på stedet. Retten udfører en årlig revision 
og afgiver på grundlag heraf en erklæring om rigtigheden af EIT’s årsregnskab og 
om lovligheden og den formelle rigtighed af de transaktioner, der ligger til grund 
for regnskabet. Den afgav erklæringer med forbehold om de transaktioner, der 
ligger til grund for EIT’s regnskab for 2012 og for 2013, fordi der var konstateret 
en væsentlig fejlforekomst. Der er ikke taget forbehold med hensyn til regnska -
bet for 2014.
79 
Såvel lovbestemmelserne som den væsentlige fejlforekomst, Retten har konstate -
ret, bekræfter, at der er behov for effektiv finansiel kontrol. Der er imidlertid flere 
forskellige muligheder, som vil kunne øge kontrollens og rapporteringskravenes 
effektivitet, for eksempel:
 ο at anvende en enklere finansieringsmodel med større brug af betalinger 
i faste beløb og faste satser
 ο at kræve en attest om udvalgte omkostninger udstedt af en uafhængig 
revisor for hver VIF-partner baseret på en hensigtsmæssig tærskel for hver 
aktivitet (jf. punkt 74) og
 ο at hæve tærsklen for, hvornår omkostningsopgørelserne skal attesteres, som 
for øjeblikket er fastsat til 325 000 euro.
40 Bemærkninger 
31 De tre temaer knyttet til de tre 
første VIF’er, som EIT 
lancerede.
32 Særberetning nr. 2/2013 »Har 
Kommissionen sørget for, at 
det syvende rammeprogram 
for forskning gennemføres 
effektivt?« ( http://eca.europa.
eu).
33 Den løn, personalet 
i EU-institutionerne, 
agenturerne og de andre 
EU-organer får, multipliceres 
med en justeringskoefficient, 
som afhænger af 
leveomkostningerne på 
tjenestestedet. 
Justeringskoefficienten for 
Ungarn i 2014-2015 var fastsat 
til 71,4 %, hvilket betyder, at 
ansatte, der arbejder for EIT, 
tjener næsten 30 % mindre 
end deres kolleger, der 
arbejder i Bruxelles.EIT har for få ressourcer og er tidligere blevet ledet dårligt
80 
I perioden 2011-2014 arbejdede der mellem 40 og 50 ansatte i EIT’s hovedsæde. 
Der er langt færre projektansvarlige i forhold til tilskudsbudgettet end på de 
fleste af EU’s andre forskningsstøtteprogrammer (under RP7-temaerne IKT, energi 
og miljø31 forvaltede hver medarbejder et budget på mellem 12,5-20,4  millioner  euro32). 
EIT har én særlig projektansvarlig for hvert VIF, hvis årlige budget kan være på op til 
400  millioner  euro. Herudover er der tre VIF-medarbejdere med tværgående 
opgaver, som er ansvarlige for aktionsområderne uddannelse, innovation og 
iværksætteri.
81 
Da de ikke altid har den fornødne tekniske viden inden for relaterede fagområ -
der, outsourcer EIT dele af vurderingen af projekterne til eksterne eksperter. EIT 
havde ingen overordnet medarbejder med ansvar for innovation, som kunne 
varetage vurderingen af resultatrapporterne for 2013. EIT’s interne kapacitet til at 
vurdere VIF’ernes operationelle resultater er derfor begrænset.
82 
På trods af den store forhøjelse af budgettet fra 309 millioner euro (2008-2013) 
til 2,7 milliarder euro (2014-2020) og det forhold, at antallet af VIF’er i slutningen 
af 2014 steg fra tre til fem, er det ikke planlagt, at antallet af stillinger skal øges 
væsentligt. Der er risiko for, at EIT ikke vil have tilstrækkelig kapacitet til at klare 
den øgede arbejdsbyrde.
83 
Den store udskiftning i personalet og de mange ledige stillinger i EIT har været 
et problem: 25 af de 40 ansatte, som arbejdede med EIT ved udgangen af 2011, 
forlod instituttet inden for tre år, og 30 % af stillingerne var ubesatte ved udgan -
gen af 2013 (jf.  figur 10 ). I 2015 var antallet af ubesatte stillinger faldet til 16 %. 
Personaleudskiftningen er imidlertid fortsat stor – 17 % i 2015. Flere af de ledige 
stillinger findes i den afdeling, der er ansvarlig for den tekniske og finansielle vur -
dering af VIF’ernes rapporter. Den lønpakke, EIT kan tilbyde, er mindre end i de 
fleste andre EU-organer, og det er en faktor, der bidrager til den store personale -
udskiftning og de mange ubesatte stillinger33.
41 Bemærkninger 
84 
Siden EIT blev oprettet, er det blevet ledet af fem forskellige administrerende 
direktører/fungerende direktører (jf. tabel 1 ). To af disse forlod EIT efter mindre 
end et år. Tre højtstående EIT-medarbejdere blev afskediget i 2013. Pr. 1. januar 
2015 var der en ubesat kontorchefstilling, og en anden har været besat ad interim 
siden 2013. Den hurtige personaleudskiftning på ledelsesniveau er forstyrrende 
og svækker lederskabet og den strategiske kontinuitet. Figur 10EIT’s faktiske personale sammenlignet med det planlagte
Kilde : EIT.Planlagt personaleFaktisk personale
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Bemærkninger Tabel 1EIT’s administrerende direktør
Administrerende direktør Mandatperiodens start: Mandatperiodens afslutning: Mandatets varighed
1. direktør for ressourcer i GD 
for Uddannelse og Kultur (ad 
interim)April 2008 Oktober 2009 1,5 år
2. direktør 1.11.2009 31.8.2010 10 måneder
3. direktør 1.9.2010 30.6.2011 10 måneder
4.direktør 1.7. 2011 31.7.2014 3 år
5. fungerende direktør 1.8.2014 i gang i gang
Kilde : EIT.
EIT’s finansielle støtte er koncentreret
85 
Størstedelen af EIT’s finansieringsbidrag til de enkelte VIF’er er koncentreret på 
VIF’ets kernepartnere: De ti partnere med det største bidrag modtog mellem 49 % 
og 65 % af EIT’s finansielle støtte til de enkelte VIF’er (jf. tabel 2 ). I VIF InnoEnergi 
tegner de ti partnere med det største bidrag sig for næsten to tredjedele af bidraget 
fra EIT - resten er fordelt mellem VIF’ets øvrige 220 partnere. Ud over den væ -
sentlige rolle, som universiteterne har under alle aktionsområderne, kan denne 
koncentration forklares med den dominerende rolle, kernepartnerne, som har 
været stærk involveret siden VIF’ernes oprettelse, spiller. I den anden ende af 
skalaen har de fleste VIF-partnere modtaget mindre end 500 000 euro i perioden 
2010-2014, og mellem 20 % og 58 % af dem modtog mindre end 100 000 euro 
i denne periode.
43 Bemærkninger 
34 EU-12 er de 12 lande, som blev 
medlem af EU mellem 2004 og 
20 07.86 
EIT’s finansieringsbidrag er stærkt koncentreret på fem lande (73 %), mens kun to 
af EU-12-landene34 har modtaget finansiel støtte fra EIT (6 %), jf. tabel 3 . Risikoen 
for et Europa i to hastigheder vil slå endnu dybere rødder, når EIT’s udgifter kon -
centreres i lande med en udviklet forskningsinfrastruktur (jf. også punkt 102). Tabel 2Fordelingen af EIT’s finansieringsbidrag blandt VIF-partnerne
2010-2014 Klima-VIF VIF InnoEnergi EIT Digital
De ti største tilskudsmodtagere i % af 
EIT’s samlede finansiering55 % 65 % 49 %
Antal VIF-partnere, der deltager aktivt 
i EIT-finansierede aktiviteter205 230 114
Aktive VIF-partnere, der modtager 
mindre end 500 000 euro, i %76 % 85 % 52 %
Antal aktive VIF-partnere, der 
modtager mindre end 100 000 euro83 133 23
Aktive VIF-partnere, der modtager 
mindre end 100 000 euro, i %40 % 58 % 20 %
Kilde : EIT.Tabel 3EIT’s finansieringsbidrag til hvert enkelt VIF fordelt på lande 
(2010-2014)
I % af det samlede bidrag fra EIT Klima-VIF VIF InnoEnergi EIT Digital EIT i alt1
De fem største bidragsmodtagende 
lande88 % 85 % 79 % 73 %2
EU-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Andre 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Det er ikke de samme lande, der er på de enkelte VIF’ers top 5-liste, hvilket forklarer, hvorfor VIF’ernes samle -
de bidrag til landene på top 5-listen er mindre end i forbindelse med de enkelte VIF’er.
2  De fem lande, der modtager mest støtte fra EIT, er Nederlandene (24 %), Tyskland (14 %), Frankrig (13 %), 
Sverige (12 %) og Det Forenede Kongerige (9 %).
3 De to EU-12-lande, der får finansiel støtte fra EIT, er Polen (4 %) og Ungarn (2 %).
Kilde : EIT.
44 Bemærkninger 
Bekymring over koncentrationen af EIT’s finansielle støtte og den manglende 
gennemsigtighed
Nogle af VIF-partnerne udtrykte deres bekymring på følgende måde: »Der er et par indflydelsesrige partnere, 
og de fordeler midlerne til hinanden. Udvælgelsen af forslag til aktiviteter er yderst [uigennemsigtig]« og »i 
teorien er EIT en god idé, men i praksis, tjener det kun til at finansiere de oprindelige […] partnere, som for 
størstedelens vedkommende er store organisationer. […] Hertil kommer, at vurderingen af projekterne, udfø -
res af partnerne selv, hvilket udgør en interessekonflikt«.Tekstboks 1 1VIF’erne mangler gennemsigtighed
87 
Koncentrationen af EIT’s finansielle støtte på et begrænset antal partnere bør 
overvåges, så det sikres, at fordelingen af de offentlige midler i VIF’et ikke sker 
på et urimeligt grundlag - jf. tekstboks 11 . I nogle tilfælde sidder en partner i det 
udvalg, der gennemgår forslag og udvælger projekterne. Det skaber risiko for in -
teressekonflikter og manglende tillid til VIF’et. Udvælgelsesprocessen er normalt 
veldokumenteret, men når partnerne har indsendt deres projektforslag, får de 
ikke altid at vide, hvem tilskuddene i sidste ende gives til. Næsten halvdelen af 
respondenterne i spørgeundersøgelsen tror ikke, at udvælgelsen af de aktiviteter, 
der skal finansieres af EIT, sker på en fair og gennemsigtig måde inden for VIF’et.
88 
Selv om der er mange kommunikationskanaler, ved nogle af VIF-partnerne kun 
lidt om, hvordan de projekter, som de ikke selv har stået i spidsen for, forløber, og 
om de specifikke resultater af dem. I forbindelse med visse fælles projekter udfø -
rer hver partner sin del, men er ikke klar over, hvad der videre sker. Denne mangel 
på kommunikation kan hindre formidlingen af viden.
45 Bemærkninger 
35 Defineret som VIF-partnere, 
der har anmeldt omkostninger 
vedrørende VIF-aktiviteter 
i perioden 2010-2014.
EIT Digital Master School
EIT Digital Master School tilbyder otte tekniske kandidatuddannelser og én bacheloruddannelse i innovation 
og iværksætteri. 20 af Europas bedste universiteter, anerkendte forskere og førende virksomheder er gået sam -
men i et partnerskab for at levere banebrydende IKT-ekspertise, som sammen med uddannelse i innovation 
og iværksætteri fører til en dobbeltgrad og et EIT-mærket diplom.Tekstboks 12VIF’erne har fremmet dannelsen af innovationsnetværk og 
iværksætterkultur, men der er indtil nu ikke meget bevis for 
konkrete resultater eller effekt
89 
Takket være EIT har VIF’erne samlet mere end 500 partnere på tværs af discipliner, 
lande og sektorer. De første tre VIF’er blev oprettet i 2010, og antallet af partne -
re er steget betydeligt: Klima-VIF er vokset fra 24 partnere ved begyndelsen af 
2010 til 209 aktive partnere ved udgangen 2014, EIT Digital fra 31 til 115 og VIF 
InnoEnergi fra 27 til 24235. På listen over partnere figurerer flere af Europas største 
virksomheder, topuniversiteter og -forskningscentre. 56 % af samtlige VIF-partnere 
er virksomheder, 19 % er universiteter og 13 % forskningsinstitutter (jf. figur 9 ).
90 
VIF-partnerskabet har givet nye muligheder for at innovere (86 % af responden -
terne i spørgeundersøgelsen var enige heri). Blandt partnerne er nogle af de største 
navne inden for erhvervslivet. Sammen med dem arbejder ansete uddannelsesinsti -
tutioner og forskningscentre samt byer, regioner og ikkestatslige organisationer. 
Det er med til at mindske fragmenteringen af det europæiske innovationsmiljø 
på de områder, hvor VIF-aktiviteterne gennemføres. Intet andet EU-program har 
et sådant fælleseuropæisk netværk.
91 
VIF-partnerne er generelt enige i, at en række uddannelsesaktiviteter med fordel 
er blevet iværksat igennem EIT: Ca. 75 % af respondenterne i spørgeundersøgel -
sen bekræftede, at EIT-partnerskabet har skabt uddannelsesprogrammer, der har 
frembragt iværksættertalenter og uddannede med nye profiler (jf. tekstboks 12 ).
46 Bemærkninger 
92 
Alle de personer, vi talte med, og næsten 80 % af respondenterne i spørgeunder -
søgelsen var enige i, at VIF-partnerskaberne har fremmet iværksætterånd og kre -
ativ tænkning. Der foreligger imidlertid endnu ingen vurdering af EIT’s effekt på 
oprettelsen af nye virksomheder og af, om der reelt er blevet større risikoaccept 
i Europa. Indikatoren »antal oprettede start up-virksomheder eller nye virksom -
heder« er ikke informativ uden sammenhæng eller benchmark.
93 
I 2014 indberettede de tre VIF’er under anvendelse af EIT’s centrale nøgleresultatin -
dikatorer tilsammen oprettelse af 90 nye virksomheder, udklækkelse af mere end 
400 forretningsideer, 52 nye og 19 forbedrede produkter, tjenesteydelser eller 
processer samt 126 tilfælde af videnoverførsel og 159 tilfælde af vidensanvendel -
se. Der er tale om indikatorer baseret på output (jf. punkt 54). EIT’s vurderings -
rapport om EIT Digital påpeger for eksempel, at innovationsaktiviteterne kun har 
givet få konkrete resultater i form af produkter, som er tæt på markedet.
94 
Resultaterne i 2014 på uddannelsesområdet er blandede. Antallet af studerende, 
der har tilmeldt sig EIT-mærkede master- og ph.d.-programmer i 2014-2015, er 
steget til næsten tusind, men der er indskrevet færre studerende end forventet 
ved de master- og ph.d.-skoler, som to af de tre VIF’er har oprettet. Der er specielt 
mange studerende, der bliver godkendt til at deltage i programmerne, men som 
falder fra, før de bliver indskrevet. Uden korrekt overvågning rejser det lave antal 
europæiske studerende, der deltager i VIF’ernes master- og ph.d.-programmer, 
endvidere yderligere tvivl om EIT’s europæiske merværdi36, fordi det ikke vides, 
om de udenlandske studerende vil blive i EU eller arbejde for en EU-organisation.
95 
Ifølge EIT’s vurdering af VIF’ernes rapporter for 2014 har EIT Digital og VIF Inno -
Energi kun gjort beskedne fremskridt i retning af at integrere videntrekantens 
aktører i de fem år, der er gået siden deres oprettelse.36 Den europæiske merværdi er 
den ekstra værdi, som EIT 
skaber for EU eller for EU’s 
medlemsstater. Der er tale om 
en tillægsværdi med 
europæisk dimension, fordi 
den ikke kunne være blevet 
skabt af medlemsstaterne 
alene.
47 Bemærkninger 
37 EIT’s bestyrelses afgørelse 
4/2015 »Principles on KIC’s 
financial sustainability«.Fremtiden
Nyt logo (2015)
96 
I 2015 traf EIT flere foranstaltninger med henblik på at afhjælpe mange af de 
mangler, der peges på i denne beretning. Tiden vil vise, hvor stor effekt de har.
Der er indført finansielle bæredygtighedsprincipper
97 
Ved en afgørelse i 2015 vedtog EIT de finansielle bæredygtighedsprincipper37. 
I dette dokument fastsættes de definitioner, finansieringsprincipper og incita -
menter, som skal hjælpe VIF’erne med at opnå finansiel bæredygtighed.
98 
Når et VIF har eksisteret i ti år, vil EIT’s maksimale bidrag gradvist blive reduceret 
fra op til 100 % af omkostningerne til de EIT-finansierede aktiviteter til maksimalt 
10 % i år 15. Efter år 15 kan det besluttes at yde et foruddefineret minimum af 
EIT-finansiering til et VIF (jf. figur 1 1 ). Bæredygtighedsprincipperne angiver ikke, 
hvordan VIF’erne skal erstatte støtten fra EIT. Udviklingen og implementeringen 
af bæredygtighedsstrategier anses for at være VIF’ernes ansvar. Der er endnu ikke 
indført detaljerede strategier. I 2015 havde VIF’erne kun gjort beskedne fremskridt 
på dette område, og EIT fortsatte med at finansiere tæt på 90 % af omkostninger -
ne til de EIT-støttede aktiviteter.
48 Bemærkninger 
Definitionen af VIF’ernes supplerende aktiviteter er blevet 
ændret
99 
I 2015 ændrede EIT definitionen af VIF’ernes supplerende aktiviteter og gav 
VIF’erne yderligere vejledning. Det gennemgik også for første gang VIF’ernes sup -
plerende aktiviteter i perioden 2010-2014. Gennemgangens omfang var begræn -
set og bestod af to dele: en attestering udført af uafhængige revisorer af udgif -
terne til VIF’ernes supplererede aktiviteter i årsregnskaberne og en gennemgang 
udført af EIT’s projektansvarlige med henblik på at undersøge de supplerende 
aktiviteters proportionalitet og tilstedeværelsen af en klar forbindelse mellem 
disse og de EIT-finansierede aktiviteter.
100  
EIT indførte også nye retningslinjer for udarbejdelse af forretningsplaner. Fra og 
med tilskudsaftalerne for 2016 vil VIF’ernes supplerende aktiviteter blive gen -
nemgået samtidig med vurderingen af forretningsplanerne for at sikre, at der er 
en klar forbindelse mellem de EIT-finansierede aktiviteter og VIF’ets supplerende 
aktiviteter. Figur 11Nedsættelse af EIT’s medfinansieringssats
Kilde : RevisionsrettenÅr 1 År 9 År 10 År 11 År 12 År 13 År 14 År 15 efter?EIT’s maksimale
medf inansieringssats60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Gradvis nedsættelse af EIT's med/f_inansieringssats
49 Bemærkninger 
Der vil blive udviklet mere relevante 
nøgleresultatindikatorer
101  
I det treårige arbejdsprogram for 2015-2017 har EIT anført, at der vil blive indført 
et forbedret overvågningssystem, som vil være resultat- og effektorienteret. 
Instituttet indledte i 2015 en udbudsprocedure med henblik på udformning af 
effektbaserede nøgleresultatindikatorer og har nedsat en arbejdsgruppe, der 
specielt skal tage sig af dette spørgsmål. Det har endvidere til hensigt at opstille 
særlige indikatormål for integration af videntrekanten.
EIT forsøger at inddrage flere lande
102  
EIT’s styrende princip har indtil nu været topkvalitet, hvilket har givet partnere 
i medlemsstater med en veludviklet forsknings- og innovationsstruktur en fordel. 
EIT har erkendt, at dette har ført til en koncentration af VIF-partnere i et begræn -
set antal medlemsstater (jf. punkt 86), og har oprettet den regionale innovations -
ordning - en opsøgende mekanisme, der skal sikre bedre fremme af innovation 
i særlige regioner - med henblik på en bredere fordeling af støtten. For at opnå 
dette vil 10 % af EIT’s årlige konkurrencebaserede bidrag til VIF’erne fra 2016 gå til 
at støtte og integrere den regionale innovationsordning.
Nye partnerskabsrammeaftaler er for øjeblikket under 
drøftelse
103  
For at bringe sine rammer i overensstemmelse med rammerne for Horisont 2020 
har EIT bestræbt sig på at få VIF’ernes partnere til at undertegne nye partner -
skabsrammeaftaler i 2015. Både styringsprincipperne, der skal indføres via en 
adfærdskodeks, og de foreslåede regler for intellektuelle ejendomsrettigheder 
har vakt stor modstand. Undertegnelsen af de nye partnerskabsrammeaftaler er 
derfor blevet udskudt.
50
 Konklusioner 
og anbefalinger
104  
Vi konkluderer, at EIT har sin eksistensberettigelse, men at de komplekse opera -
tionelle rammer og ledelsesproblemer har hæmmet dets samlede effektivitet. 
Effekten af de foranstaltninger, som Kommissionen og EIT iværksatte i 2015 (jf. 
punkt 96-103), har endnu ikke givet sig udtryk. De følgende konklusioner og 
anbefalinger er relevante og bør følges op.
Baggrund
105  
Oprettelsen af EIT i 2008 var baseret på en ambitiøs og banebrydende idé: at 
fremme innovation ved at integrere de tre elementer, som vidensamfundet skal 
bygge på (videntrekanten). Begrundelserne for at opbygge et sådant instrument 
var gyldige: svage forbindelser mellem uddannelsesverdenen, forskningsmiljøer -
ne og erhvervslivet, manglende iværksætterkultur og begrænset succes med at 
udnytte de europæiske forskningsresultater på markedet (jf. punkt 19-23). EIT er 
det første EU-initiativ, der dækker hele innovationscyklussen på EU-niveau - fra 
laboratoriet til markedet - og som på tværs af discipliner samler mere end 500 
partnere fra den akademiske verden, inden for forskning og fra erhvervslivet og 
dermed gør det muligt at opbygge den kritiske masse, der er nødvendig for at 
tackle større samfundsmæssige udfordringer (jf. punkt 89 og 90).
Udformning
106  
Nogle af EIT’s enestående elementer er veludformede (jf. punkt 65-68), hvorimod 
en række nøglebegreber og strategiske elementer helt fra begyndelsen ikke er 
blevet behandlet tilstrækkeligt grundigt (jf. punkt 24-64). Finansieringsmodellen 
er alt for kompleks, fordi de aktiviteter, der ikke finansieres af EIT, medregnes ved 
beregningen af det beløb, der skal betales. Den af EIT påståede »stærke løftestangs -
effekt« har endnu ikke vist sig.
51 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 1 – Kommissionen bør fremlægge et forslag 
for Europa-Parlamentet og Rådet om ændring af EIT’s 
retsgrundlag, hvori EIT’s finansieringsmodel revideres.
De VIF-aktiviteter, der ikke finansieres af EIT, bør ikke indregnes i beregnings -
grundlaget, når EIT’s finansieringsbidrag til VIF’erne fastsættes, som det var 
tilfældet i det oprindelige retsgrundlag for oprettelsen af EIT i 2008. Hvis finan -
sieringsbetingelsen om 25 % fjernes, vil en stor del af VIF’ernes operationelle og 
administrative byrde i forbindelse med finansiel rapportering kunne mindskes. 
Løftestangseffekten bør måles, så det kan påvises, i hvilket omfang det er lykke -
des EIT at tiltrække supplerende finansiering til innovation.
Frist for målopfyldelsen:  så hurtigt som muligt efter evalueringen i 2017.
107  
Der er svagheder i udformningen af centrale operationelle processer. Vilkåre -
ne for ydelse af EIT’s finansielle støtte passer dårligt til VIF-partnernes behov: 
Tilskuddets etårighed og det forhold, at tilskudsaftalerne systematisk underteg -
nes sent, gør det vanskeligt at sikre en gnidningsløs gennemførelse af de innova -
tionsaktiviteter, EIT ønsker at fremme (jf. punkt 41-50). EIT’s betalingscyklus er et 
stort problem for finansielt svage partnere, som for eksempel SMV’er, der ikke har 
finansiel kapacitet til at forfinansiere udgifter (jf. punkt 59).
Anbefaling 2 – EIT’s tilskudsaftale bør a) dække en 
længere periode end et kalenderår og b) undertegnes, før 
aktiviteterne påbegyndes.
Et længere tidsperspektiv vil ikke blot kunne give VIF-partnerne større juridisk 
og finansiel sikkerhed, men også konsolidere innovationsaktiviteterne yderlige -
re i overensstemmelse med den flerårige strategi, som VIF’erne anlægger. Det 
vil også kunne lette den administrative byrde ved at mindske VIF-partnernes 
årlige rapportering og gøre det lettere at vurdere VIF’ernes resultater over en 
længere periode. Rettidig undertegnelse af tilskudsaftalen vil kunne sikre juridisk 
og finansiel kontinuitet i VIF’ernes innovationsaktiviteter og derved forebygge 
stop-go-problemer.
Frist for målopfyldelsen:  tilskudsaftalen for den periode, der starter 1. januar 
2017.
52 Konklusioner og anbefalinger 
Gennemførelse og effekt
108  
Her syv år efter instituttets oprettelse er EIT endnu ikke fuldstændig uafhængigt 
af Europa-Kommissionen i operationel henseende. Det er ikke blevet det effektori -
enterede institut, det var planen, det skulle være (jf. punkt 70 og 71). Der tages 
ikke i tilstrækkelig grad hensyn til VIF’ets resultater, når den sidste udbetaling af 
tilskuddet foretages (jf. punkt 72). Inden for EU-initiativerne er EIT et enestående 
instrument, men det følger for strengt de generelle bestemmelser for EU’s forsk -
ning og innovation (jf. punkt74). EIT har for få ressourcer og er tidligere blevet 
ledet dårligt (jf. punkt 80-84).
Anbefaling 3 – EIT bør ændre fokus og koncentrere sig 
om levering af resultater. Med henblik herpå bør det 
søge at opnå større autonomi og udnytte fleksibiliteten 
i retsgrundlaget for Horisont 2020. Det bør især indføre 
specifikke regler, der er skræddersyede til VIF-partnernes 
behov. EIT bør løse sine personaleproblemer, så det bliver 
i stand til løbende at overvåge VIF’ernes performance.
EIT bør hurtigst muligt få finansiel autonomi - Kommissionen fastsatte oprindelig 
målet herfor til 2010. Kun ved at give EIT mere autonomi kan instituttets ledelses -
kapacitet styrkes, hvilket er en forudsætning for, at denne offentlige ordning kan 
blive en succes. EIT bør endvidere skræddersy sine egne regler, så det i højere 
grad afspejler dets idégrundlag og bliver et effektorienteret institut. At få besat 
de ledige stillinger og sikre stabilitet i den øverste ledelse er afgørende.
Frist for målopfyldelsen:  i løbet af 2016.
109  
EIT har bidraget til at integrere videntrekanten og har fremmet en iværksæt -
terkultur. Men det er svært at vurdere de resultater, EIT har opnået, siden det 
begyndte sin virksomhed i 2010. Der mangler robuste og relevante rapporte -
rings- og overvågningsprocesser, og der er kun få synlige virkninger (jf. punkt 
51-53). VIF’ernes udvælgelse af de aktiviteter, der skal finansieres af EIT, mangler 
gennemsigtighed (jf. punkt 87 og 88).
53 Konklusioner og anbefalinger 
Anbefaling 4 – EIT bør udarbejde en effektbaseret 
analyse. EIT bør også strømline sine overvågnings- og 
rapporteringsprocesser.
Retten glæder sig over, at EIT i 2015 har besluttet at gennemgå sine indikato -
rer og implementere et nyt system for håndtering af nøgleresultatindikatorer. 
Formålet med dette bør være at måle hvert enkelt VIF’s effekt, eftersom det 
med de nuværende processer ikke er muligt at foretage en detaljeret analyse af, 
hvad der er opnået ved hjælp af de EIT-finansierede aktiviteter. Den manglende 
dokumentation af effekt gælder i særlig grad innovationsaktiviteterne. For at 
styrke overvågningsprocesserne og finjustere den økonomiske analyse bedre 
(særlig i forbindelse med SMV’er og VIF’ernes administrationsomkostninger) bør 
EIT endvidere overveje at standardisere regnskabsaflæggelsesprocedurerne for 
alle VIF’er.
Frist for målopfyldelsen:  i løbet af 2016.
Vedtaget af Afdeling IV, der ledes af Milan Martin CVIKL, medlem af 
Revisionsretten, i Luxembourg på mødet den 3. februar 2016.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand
54
 Bilag
Regionale samhusningscentre i EuropaBilag I
Kilde:  Baseret på Eurostat.
55 Bilag Bilag IIEIT’s mål
EIT’s overordnede mål er »at bidrage til bæredygtig økonomisk vækst og fremme konkurrenceevnen i Europa 
gennem styrkelse af medlemsstaternes og Unionens innovationskapacitet med henblik på at imødegå de store 
udfordringer, som det europæiske samfund står over for. Dette skal ske ved at fremme synergier og samarbejde 
mellem, og integrere, videregående uddannelse, forskning og innovation på højeste niveau, herunder ved at 
fremme iværksætteri«1.
Dette overordnede mål er blevet finjusteret i retsgrundlaget for Horisont 2020, så der nu er fire specifikke mål 
for perioden 2014-20202:
 ο skabe forbindelser ved at integrere uddannelse og iværksætterkultur med forskning og innovation
 ο følge en forretningslogik og en resultatorienteret tilgang
 ο mindske fragmentering ved hjælp af langsigtede integrerede partnerskaber og
 ο fremme Europas største innovationsaktiv: dets meget talentfulde befolkning.
Jf. figuren  herunder, hvor der gives en oversigt over EIT’s mål.
Oversigt over EIT’s mål
Videntrekanten Skabe forbindelser
Kommercialisering
Partnerskab 
Menneskelig kapitalForskning Innovation UddannelseOverordnet mål Særmål 
Kilde : Revisionsretten.
1 Artikel 3 i forordning (EU) nr. 1292/2013.
2 Horisont 2020 - rammeprogrammet for forskning og innovation.
56 Bilag 
Blandt EIT’s øvrige delmål kan nævnes:
 ο udvikling af et EIT-mærke med henblik på at tiltrække og fastholde de bedste innovatorer fra videntrekanten
 ο VIF’ernes finansielle bæredygtighed og
 ο fremme SMV’ernes deltagelse.
EIT sigter således mod at samle de bedste hoveder og idéer fra universiteter, forskningscentre og private virk -
somheder for at opnå den kritiske masse, der er nødvendig for at styrke »Unionens og dens medlemsstaters 
innovationskapacitet og fremme deres kapacitet til at omdanne resultater fra forskning til produkter og tjene -
steydelser af høj kvalitet«3. Det er denne »styrkelse«, som EIT bør være i stand til at demonstrere.
3 Som fastsat i afsnit 1.1 i afgørelse 1312/2013/EU.Bilag II
57 Kommissionens  
svar
Resumé
IV
EIT har truffet en række foranstaltninger for at afhjælpe mangler med hensyn til effektivitet. EIT har taget hånd 
om de operationelle rammers kompleksitet gennem arbejdsgruppen for forenkling, EIT’s overvågningsstrategi 
samt principperne for god forvaltningsskik og finansiel bæredygtighed. Endelig har EIT styrket sine ledelses- og 
forvaltningsstrukturer.
VI a)
VIF’ernes supplerende aktiviteter er afgørende for at samle private og offentlige bestræbelser på at skabe innova -
tion. Aktiviteterne bidrager desuden til at måle opbygningen af innovationskapacitet oven på allerede eksisterende 
strukturer og kapaciteter.
Kommissionen og EIT anerkender, at rapporteringen og overvågningen af VIF’ernes supplerende aktiviteter skal 
genovervejes og forbedres. For at forbedre brugen af VIF’ernes supplerende aktiviteter som led i EIT’s finansierings -
model foretog EIT i 2015 en gennemgang for at sikre, at de beløb, der blev accepteret i perioden 2010-2014, står 
i et rimeligt forhold til og er behørigt knyttet til KAVA, og at reglen om finansiering af maksimalt 25 % af VIF’ernes 
samlede udgifter var blevet overholdt. Endvidere blev der i 2015 givet yderligere vejledning for at styrke forbindel -
sen mellem KAVA og VIF’ernes supplerende aktiviteter.
KAVA er EIT-finansierede aktiviteter, som gennemføres af partnerorganisationer eller juridiske VIF-enheder (hvor det 
er relevant). De bidrager til at integrere den såkaldte videntrekant mellem højere uddannelse, forskning og innovation, 
herunder at etablere administrative og koordinerende aktiviteter under VIF’erne, og til opfyldelsen af EIT’s overord -
nede mål.
VI b)
De langsigtede relationer mellem VIF’erne og EIT er fastlagt i partnerskabsrammeaftalerne og videreudviklet kon -
traktligt i kraft af tilskudsaftalerne, og de bygger i vid udstrækning på Horisont 2020-modellen. For at muliggøre 
langsigtet planlægning og vurdering af VIF’ernes strategier og aktiviteter er der vedlagt en strategisk dagsorden for 
VIF’erne til partnerskabsrammeaftalerne. I denne dagsorden fremlægges VIF’ernes strategi og deres mål, forventede 
effekt og aktiviteter ved samarbejdet sammen med en flerårig forretningsmodel og en finansiel plan for opnåelse 
af markedsmæssige mål og strategiske milepæle. EIT tildeler særlige årlige tilskud inden for rammerne af partner -
skabsrammeaftalerne. Tildelingen af tilskud én gang om året afspejler behovet for hurtig tilpasning til ændringerne 
i det miljø, hvor der sker innovation.
Derudover viser den succes og de resultater, der er opnået ved de mange EIT-aktiviteter, som har skabt iværk -
sættere blandt studerende, nystartede virksomheder og nye forretningsidéer, at EIT-modellen egner sig godt til 
at frembringe innovationsaktiviteter. En arbejdsgruppe for forenkling, som arbejder på at gøre gennemførelsen 
mere effektiv, har allerede truffet en række konkrete foranstaltninger og bl.a. iværksat en køreplan for yderligere 
forenkling.
VI c)
Opnåelse af finansiel bæredygtighed er et af de mest udfordrende aspekter ved EIT’s mission. Der er gjort fremskridt 
i retning af finansiel bæredygtighed, siden EIT vedtog principperne for denne bæredygtighed i marts 2015. De to 
VIF’er, der blev udpeget i 2014, har opnået en væsentlig egenfinansiering, og den ene af dem har fuldt ud kunnet 
finansiere alle dens juridiske enheds ledelsesmæssige og indirekte omkostninger i det første driftsår. Se svaret på 
punkt 38.
Erhvervslivet viser stor interesse for EIT’s/VIF’ernes innovationsmodel, bl.a. demonstreret ved, at virksomheder 
udgør 56 % af VIF’ernes samlede antal samarbejdspartnere. Dette skaber et enestående potentiale for at øge ind -
dragelsen af virksomheder i VIF’erne, hvilket beskrives nærmere i svarene på punkt 56-58.
Kommissionens svar 58
Ifølge forordningen om oprettelsen af EIT skal instituttet drives på grundlag af ekspertisebaserede, autonome part -
nerskaber blandt videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, virksomheder og andre interes -
senter. Princippet om ekspertise indebærer en vis koncentration i lande med stor innovationskapacitet. EIT har dog 
iværksat omfattende initiativer for at udbrede dets støtte til flere modtagerlande gennem den regionale innovations -
ordning. De nye retningslinjer for ordningen, som EIT udsendte i 2015, gennemføres i VIF’ernes forretningsplaner 
for 2016, hvilket sikrer bredere deltagelse. Endelig viser væksten i antallet af VIF-partnere til over 800 inden for de 
seneste måneder og nye VIF’ers åbning af nye samhusningscentre overalt i EU, at finansieringen ikke længere er så 
koncentreret omkring nogle få lande eller samarbejdspartnere.
VI d)
EIT foretager omfattende vurderinger af VIF’ernes resultater. Én gang om året analyserer EIT VIF’ernes gennemfø -
relse af deres forretningsplaner vha. både kvantitative resultatindikatorer og kvalitative gennemgange, som fore -
tages af eksterne eksperter og EIT-personale. I et bredere perspektiv foretager EIT desuden tilsyn hos VIF’erne og 
emnerelaterede gennemgange af deres aktiviteter. Samlet set giver disse initiativer et meget informativt billede af 
VIF’ernes præstationer.
EIT’s bestyrelse vedtog den 3. december 2015 en omfattende overvågningsstrategi, som vil sikre måling af resultater 
og effekt.
VII
På grund af EIT’s indretning balancerer instituttet mellem at være en resultatfokuseret enhed og en ansvarlig udby -
der af fællesskabsmidler. EIT må ikke yde støtte, uden at der stilles garantier, og heller ikke i tilfælde af manglende 
opfyldelse af forpligtelser. EIT har konsekvent forbedret sin kontrol af VIF’ernes resultater. Senest har EIT afvist et 
krav på mere end 1,5 mio. euro til dækning af aktivitetsomkostninger hos et VIF på baggrund af EIT’s vurdering 
af VIF’ets resultater. EIT har forbedret sine konsekvensanalyser yderligere: Ved den seneste gennemgang (Spring 
Review) fokuserede EIT’s bestyrelse på VIF’ernes resultater. Ved gennemgangen af de centrale resultatindikatorer 
fokuseres der på at øge effekten. Både vedtagelsen af principperne for finansiel bæredygtighed og den igangværende 
feasibility-undersøgelse om en resultatorienteret fond er dokumentation for EIT’s fortsatte fokus på VIF’ernes effekt 
og resultater (se også svarene på punkt 71-73).
VIII
Kommissionen og EIT er sikre på, at de foranstaltninger, som er iværksat i 2015, herunder de i punkt 97-105 omhand -
lede, afhjælper de største problemer, som Revisionsretten har udpeget.
IX 1)
Kommissionen og EIT accepterer anbefalingen.
IX 2) a)
Kommissionen og EIT accepterer delvist anbefalingen og vil undersøge, i hvilket omfang det er muligt at sikre for -
længelse ud over ét år.
IX 2) b)
Kommissionen og EIT accepterer anbefalingen.
Kommissionens svar 59
IX 3)
EIT og Kommissionen accepterer denne anbefaling.
IX 4)
Kommissionen og EIT accepterer anbefalingen. EIT vil videreudvikle den resultatbaserede tilgang, som har været 
anvendt i 2015.
Indledning
Tekstboks 2 – Innovation – definition
Siden EIT blev oprettet i 2008 (forordning (EF) nr. 294/2008), har det opereret ud fra en definition af innovation, som 
omfatter etablering af nye markeder og skabelse af merværdi for samfundet. Den her anvendte definition er blevet 
opdateret af OECD for at afspejle den mere overordnede fortolkning af begrebet innovation i organisationens inno -
vationsstrategier for 2010 og 20151.
EIT’s mission – og derved også dets målsætninger – er baseret på den definition af innovation, der omfatter samfunds -
mæssige mål.
Observationer
25
Ved at placere EIT under det overordnede ansvarsområde for GD EAC (som også deltager fuldt ud i Horisont 2020 
gennem sine Marie Skłodowska Curie-aktioner) blev det effektivt sikret, at sektoren for videregående uddannelse 
afspejles godt ved integrationen af videntrekanten, som er afgørende for EIT. Den primære mekanisme, der skal 
sikre dette, er EIT’s bestyrelse, hvor en velafbalanceret fordeling af medlemmerne på de forskellige sider af trekan -
ten altid er blevet sikret. Kommissionen (GD EAC) træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre effektiv koordi -
nering blandt Kommissionens relevante tjenester.
1 OECD’s innovationsstrategi for 2015, afsnit 15. http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : Her omtales et omfang, 
der rækker ud over videnskab og teknologi, og som fører til investeringer i en bred vifte af videnbaserede aktiver, der ikke blot involverer F&U. 
Social og organisatorisk innovation, herunder nye forretningsmodeller, får stadig større betydning med hensyn til at supplere teknologisk innovation.  
 
OECD’s innovationsstrategi for 2010, s. 20. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 : I lyset 
af denne definition er innovation tydeligvis et meget bredere begreb end blot F&U, som berøres af en bred vifte af faktorer, hvoraf nogle kan påvirkes 
af den førte politik. Innovation kan forekomme i enhver økonomisk sektor, bl.a. i forbindelse med offentlige tjenester på f.eks. sundheds- eller 
uddannelsesområdet.  
 
Henvisningen til Horisont 2020: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Kommissionens svar 60
26
Koordineringen af Kommissionens forskellige tjenestegrene foretages af GD EAC og foregår ved et direkte samspil 
mellem VIF’erne og EIT og de relevante tjenestegrene. GD EAC har udviklet forskellige formater for at lette dette 
samspil lige fra det operationelle til det strategiske niveau. GD EAC tilrettelægger hvert år en endagskonference 
med workshopper, hvor VIF’er og EIT møder Kommissionens tjenestegrene fra forskellige generaldirektorater. Der 
arrangeres også uformelle ad hoc-møder mellem EIT og Kommissionens tjenestegrene eller mellem VIF’er og tjene -
stegrenene, hvis det er nødvendigt for at fremme samarbejdet. Derudover koordinerer GD EAC høringerne blandt 
tjenesterne forud for vedtagelsen af det treårige arbejdsprogram, som alle generaldirektorater formelt er involveret i. 
Alle Kommissionens berørte tjenestegrene deltager i den tværtjenstlige styregruppe for midtvejsevaluering af EIT.
EIT indgår desuden jævnligt i et direkte samspil med Kommissionens tjenestegrene, navnlig GD RTD og GD GROW. 
For eksempel er EIT i direkte kontakt med GD RTD’s tjenestegrene vedrørende den næste indkaldelse af ansøgninger 
fra VIF’er eller adgang til IT-værktøjer under Horisont 2020. Som led i det årlige møde understøtter GD EAC bilaterale 
møder blandt EIT-tjenester for at koordinere årets arbejde på specifikke initiativer.
I løbet af 2015 er der etableret vigtige kontakter mellem GD EAC, EIT og GD REGIO med hensyn til de fælles mål i EIT’s 
regionale innovationsordning og strategier for intelligent specialisering.
27
Begge kategorier af aktiviteter er afgørende for EIT’s innovationsmodel. De afspejler målsætningen om at udvikle 
innovation (EIT-finansierede aktiviteter) på grundlag af nuværende strukturer og kapaciteter (supplerende aktivite -
ter). Kommissionen og EIT mener, at VIF-aktiviteter, der sikrer merværdi, og VIF’ernes supplerende aktiviteter udgør 
en sammenhængende vifte af innovationsaktiviteter.
29
Begrebet VIF’ernes supplerende aktiviteter blev oprindelig ikke defineret tilstrækkelig detaljeret, men det er blevet 
styrket med tiden (se også punkt 100 og 101).
EIT har erkendt den svaghed ved forbindelsen mellem EIT-finansierede aktiviteter og de supplerende aktiviteter, som 
Revisionsretten retter fokus mod her, og EIT har i første halvdel af 2015 foretaget ændringer, som vil styrke kontrol -
len af denne forbindelse på det stadie, hvor forretningsplanlægningen foretages.
31
EIT har i væsentlig grad styrket forbindelsen mellem EIT-finansierede aktiviteter og VIF’ernes supplerende aktivite -
ter. I forretningsplanen og tilskudsaftalerne for 2015 blev princippet om proportionalitet mellem de to slags akti -
viteter introduceret for første gang. Fra og med 2016 styrkes forbindelsen yderligere, idet VIF’ernes supplerende 
aktiviteter nu gennemgås af EIT på det stadie, hvor VIF’ernes årlige forretningsplaner vurderes. Resultaterne af disse 
ændringer vil vise sig i 2016.
EIT tager desuden hensyn til resultaterne af hver enkelt supplerende aktivitet. Hvis resultatet er særlig godt, kan 
forholdsvis høje omkostninger til en af VIF’ernes supplerende aktiviteter accepteres. Omkostningerne til VIF’ers sup -
plerende aktiviteter skal stå i et rimeligt forhold til omkostningerne til de EIT-finansierede aktiviteter og/eller den 
forventede effekt. Således kan forholdsvis høje omkostninger til VIF’ers supplerende aktiviteter også accepteres, 
hvis aktiviteterne har stor effekt med hensyn til at fremme VIF’ernes mission.
Kommissionens svar 61
32
Fra og med cyklussen for udarbejdelse af forretningsplaner for 2016 styrker EIT kontrollen af EIT-finansierede akti -
viteter og forbindelserne til VIF’ers supplerende aktiviteter på planlægningsstadiet, dvs. når forretningsplanerne 
vurderes. Således vil VIF’erne ikke længere kunne ændre deres planlagte supplerende aktiviteter på rapporterings -
stadiet uden EIT’s godkendelse, og der vil ikke længere herske usikkerhed om, hvorvidt omkostningerne til VIF’ernes 
supplerende aktiviteter vil blive accepteret på rapporteringsstadiet.
Tekstboks 3 – Eksempel på en supplerende VIF-aktivitet, hvor der ikke tydeligt er »en 
klar forbindelse« til en aktivitet finansieret af EIT
Supplerende aktiviteter bidrager til opnåelse af VIF’ers mål på to måder. De kan enten bygge videre på EIT-finansie -
rede aktiviteter eller danne et grundlag, ud fra hvilket EIT kan finansiere yderligere innovation. Hvis vi kun bruger 
VIF’ernes supplerende aktiviteter som et finansieringsmiddel, anlægger vi en for snæver tilgang til innovation.
Desuden har EIT i de årlige retningslinjer for forretningsplaner foretaget en yderligere præcisering af sin vejledning 
til VIF’erne om deres supplerende aktiviteter.
33
Innovation opstår ikke isoleret, men kræver derimod indbyrdes supplerende aktiviteter og økosystemer, hvor EIT-fi -
nansierede aktiviteter kan rodfæste sig.
Kommissionen og EIT er dog enige i, at der skal rettes yderligere opmærksomhed mod at definere supplerende 
aktiviteter og fastlægge, hvordan effekten af EIT-finansiering kan måles mere præcist. Kommissionen og EIT bifalder 
således forslagene fra Revisionsretten. Som en konsekvens heraf har EIT allerede truffet foranstaltninger i denne 
retning.
35
VIF’ers supplerende aktiviteter, som danner en videnbase for nye aktiviteter, der skaber merværdi, vil i sagens natur 
altid være »bagudrettede« i den forstand, at de pågældende supplerende aktiviteter afsluttes, før EIT-finansierede 
aktiviteter indledes.
Nogle af VIF’ernes supplerende aktiviteter kan pr. definition ikke være tillægsaktiviteter. I stedet danner de grund -
lag for EIT-finansierede aktiviteter. Disse EIT-finansierede aktiviteter kan få en yderligere løftestangseffekt senere 
i processen ved at frembringe produkter, processer eller tjenesteydelser, som giver et afkast. Hvis en oprindelig 
supplerende VIF-aktivitet ikke var blevet iværksat, ville resultaterne fra en EIT-finansieret aktivitet, som var afhæn -
gig af førstnævnte, heller ikke kunne frembringes. Derfor er der i EIT’s innovationsmodel behov for bagudrettede 
supplerende aktiviteter fra VIF’ernes side.
Samtidig godtager Kommissionen og EIT, at sådanne supplerende aktiviteter fra VIF’ernes side ikke direkte må læg -
ges til grund ved beregning af EIT-finansierede aktiviteters økonomiske løftestangseffekt.
Som forklaret ovenfor er supplerende aktiviteter afgørende for, at innovationssystemer kan fungere effektivt, lige -
som de skal harmonere med et flerårigt perspektiv.
Kommissionens svar 62
Tekstboks 4 – En økonomisk løftestangseffekt kan ikke være fremkaldt af en 
bagudrettet aktivitet
Supplerende aktiviteter er nødvendige for at skabe grundlag for eller supplere EIT-finansierede aktiviteter. Ikke alle 
supplerende aktiviteter kan anses for at have en løftestangseffekt, og der er behov for mere præcise definitioner for 
at kunne måle en sådan effekt.
37
Supplerende aktiviteter i form af naturaliebidrag eller kontante bidrag til supplerende aktiviteter er afgørende for 
velfungerende innovationssystemer.
Tekstboks 5 – Eksempel på supplerende VIF-aktiviteter, som ikke er tillægsaktiviteter
Optag af nye studerende indebærer altid øgede omkostninger til læreres deltagelse i vejledning, laboratorieudstyr 
(navnlig ved forløb med udpræget praktiske tilgange), forvaltning af praktikophold hos virksomheder (som kræver 
opmærksomhed mod den enkelte) og brug af universiteters tjenester. Derfor kan omkostninger til studerende, der 
ikke finansieres af EIT, med rette betragtes som differentierede omkostninger til supplerende VIF-aktiviteter i forbin -
delse med et EIT-finansieret kursus.
38
Finansiel bæredygtighed skal ikke forstås således, at EIT-finansieringen til VIF’erne indstilles helt. EIT-finansieringen 
vil dog blive sænket til et »foruddefineret minimum«  som fastlagt i de »principper for VIF’ers finansielle bæredygtig -
hed« , som EIT’s bestyrelse vedtog den 5. marts 2015.
Det er endnu ikke blevet dokumenteret, at 15 år ikke er tilstrækkelig lang tid til at udforme og gennemføre en stra -
tegi til sikring af finansiel bæredygtighed.
EIT-fonden blev oprettet for at bidrage på et andet plan og med et andet formål end VIF’erne. VIF’erne rejser og sikrer 
midler med henblik på et eventuelt investeringsafkast, og de kan generere indtægter fra deres egne aktiviteter, hvilket 
aldrig har været tilfældet for EIT-fonden.
39
Det anerkendes, at det vil være en udfordring at opnå finansiel bæredygtighed, men det er for tidligt at afsige en 
dom. OECD fremhæver i sin innovationsstrategi for 2015, at der skal anlægges et langsigtet perspektiv ved måling af 
afkast fra investeringer i innovation. Således er dataene fra de første fem års VIF-operationer ikke tilstrækkelige til at 
drage konklusioner om langsigtet finansiel bæredygtighed.
EIT har intensiveret sine bestræbelser på dette område. I tråd med principperne for VIF’ers finansielle bæredygtig -
hed er EIT i øjeblikket i færd med at udvikle en skabelon til rapportering om denne bæredygtighed, som vil blive 
indarbejdet i retningslinjerne for rapportering for at sikre, at VIF’erne indberetter deres indtægter korrekt. Forret -
ningsplanerne for 2016 og EIT-eksperternes vurderinger af disse viser allerede betydelige fremskridt. Alle VIF’er har 
gjort finansiel bæredygtighed til en af deres prioriterede målsætninger, og deres aktiviteter gennemgås således 
for at sikre indtægter fra aktiviteterne. Eksempelvis finansierer et af de nye VIF’er fuldt ud sine ledelsesmæssige 
omkostninger og indirekte omkostninger vha. egne midler, hvilket er et stærkt udgangspunkt for at blive finansielt 
bæredygtig.
Kommissionens svar 63
VIF’ernes fremskridt i retning af finansiel bæredygtighed vil blive vurderet i 2016, når de første rapporter er modta -
get. I overensstemmelse med principperne for finansiel bæredygtighed vil VIF’erne blive vurderet mere indgående 
ud fra EIT’s fremskridt efter syv år. EIT har desuden nedsat en arbejdsgruppe, ansat en ekspert og iværksat en række 
initiativer for at understøtte VIF’erne i deres bestræbelser på at opnå finansiel bæredygtighed.
Af alle disse årsager er det for tidligt at vurdere VIF’ernes finansielle bæredygtighed om ti år.
42
Det er almindelig praksis at ændre forretningsplaner i løbet af gennemførelsen, og dette sikrer i høj grad fleksibili -
tet med hensyn til at medtage innovationsprojekter – selv inden for de sidste måneder af en tilskudsaftales varig -
hed. I 2010-2014 har VIF’er gjort udstrakt brug af denne mulighed. I 2014 godkendte EIT fem ændringer, hvor nye 
VIF-aktiviteter blev medtaget.
Endvidere giver retningslinjerne for udarbejdelse af VIF’ers forretningsplaner fra 2014 VIF’erne mulighed for i pla -
nerne at medtage merværdiskabende VIF-aktiviteter, der ikke er specificeret fuldt ud, for op til 15 % af budgettet. 
Denne tilgang følges analogt i 2015, idet flere forretningsplaner omfatter en beskrivelse af proceduren for udvæl -
gelse af nye aktiviteter, og aktiviteter fastlægges præcist, hvis der foreligger nærmere oplysninger.
Derudover har VIF’erne mulighed for at overføre hele eller dele af deres budget mellem aktiviteter inden for samme 
budgetpost, og op til 20 % mellem forskellige budgetposter uden forudgående tilladelse fra EIT. Denne bestemmelse, 
som er langt mere fleksibel og fordelagtig end nogen bestemmelse i noget andet EU-program, er et yderligere tegn 
på, at der er udviklet særlige mekanismer, som understøtter forandringer i et hurtigt reagerende miljø, der indretter 
sig efter behovene i innovationsprojekter.
43
EIT’s årlige budget afhænger af det beløb, der vedtages i EU’s årlige budget, hvilket typisk sker i december år N-1. 
EIT’s budgetforpligtelser må ikke overstige de midler, der er godkendt i EU’s budget. Dette er årsagen til, at EIT ind -
går årlige tilskudsaftaler med VIF’erne. Der arbejdes dog på at udforske yderligere foranstaltninger, hvor der tages 
hensyn til visse aktiviteters flerårige dimension, navnlig gennem arbejdsgruppen for forenkling.
44
EIT’s tilgang med konkurrencebaseret tildeling af finansiering bygger på resultatbaseret budgetlægning, som har 
en iboende usikkerhed og belønner ekspertise og effekt. Det kan være skadeligt for en resultat- og effektbaseret 
tilgang at stille langsigtede garantier med hensyn til finansiering.
Som anført i svarene på punkt 41 og 44 har VIF’erne desuden en række instrumenter til rådighed, hvis de vil sikre sig 
mod kortvarige udsving i finansieringen. Blandt disse kan nævnes generelle instrumenter til brug på de finansielle 
markeder og fleksibilitet i udformningen af forretningsplanerne.
Tekstboks 6 – Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI)2 og dens 
indvirkning på EIT’s budget – Andet afsnit:
Finansieringen af VIF’erne er ganske rigtigt blevet nedsat i 2016, men alligevel er den tilstrækkelig til, at de tre 
modne VIF’er kan opretholde omfattende forretningsplaner, og de to nyligt etablerede VIF’er har oplevet hurtig 
vækst. De tre modne VIF’er har fået bevilget over 233 mio. euro, mens 41 mio. euro er gået til de to nye VIF’er i 2016.
2 Udtalelse nr. 4/2015 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og om 
ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013.
Kommissionens svar 64
45
De fremlagte argumenter om, at de årlige tilskudsaftaler er uegnede, bør afvejes ved at tage hensyn til de initiati -
ver, som EIT iværksætter for at kombinere de årlige perspektiver med de flerårige. Det er vigtigt at bemærke, at det 
flerårige perspektiv tages i betragtning i forbindelse med den årlige konkurrencebaserede tildeling af finansiering. 
Ud over den konkurrencebaserede tildeling af finansiering findes der desuden et støttefinansieringselement i den 
årlige tildeling af finansiering til VIF’erne. Støttefinansieringen fordeles ligeligt blandt VIF’erne og indebærer høj 
sikkerhed med hensyn til finansiering. Desuden er det vigtigt at bemærke, at partnerskabsrammeaftalerne udgør 
retsgrundlaget og EIT’s »forpligtelse« til at støtte VIF’erne på længere sigt. Som skitseret ovenfor rummer den 
årlige tilskudscyklus endvidere en iboende fleksibilitet, som gør det muligt at stoppe op og iværksætte innovative 
projekter i løbet af året. Den årlige cyklus hæmmer således ikke fleksibiliteten for de enkelte aktiviteter, men skaber 
i stedet overordnede rammer for planlægning.
46
Uddannelse er et af EIT’s vigtigste aktivitetsområder. EIT er særlig omhyggelig med, at dets uddannelsesprogram -
mer finansieres tilstrækkeligt. Garantier om støttefinansiering til hvert VIF for en væsentlig andel af budgettet mind -
sker usikkerheden i forbindelse med flerårige prioriterede aktiviteter såsom uddannelsesprogrammer.
47
Tilvejebringelse af støttefinansiering mindsker risikoen for manglende kontinuitet for så vidt angår en stor del af 
programmet.
Se Kommissionens og EIT’s svar på punkt 41 og 44.
48
Det væsentlige støttefinansieringselement i EIT’s finansieringsmodel skaber en vis sikkerhed for langsigtet planlægning.
Se Kommissionens og EIT’s svar på punkt 41 og 44.
49
Da EIT’s budget er etårigt, og EU’s budget som regel ikke vedtages før midten af december, kan tilskudsaftaler for 
et bestemt år ikke underskrives før den 1. januar samme år. Dette spørgsmål blev først behandlet af Revisionsretten 
i årsberetningen for regnskabsåret 2011, hvortil EIT fremsatte sine bemærkninger. EIT har forpligtet sig til at afkorte 
tidsrummet mellem foranstaltningernes startdato som fastsat i VIF’ernes forretningsplaner og datoen for indgåelse 
af tilskudsaftalerne. Takket være disse bestræbelser blev tilskudsaftalerne for 2013 og 2014 indgået med de tre VIF’er 
i henholdsvis februar 2013 og februar 2014.
2015 var et særligt år, idet flere VIF’er anmodede om at udskyde anvendelsen af den nye partnerskabsrammeaftale 
for at få en yderligere afklaring af konsekvenserne af visse bestemmelser i aftaler mellem EIT, VIF’erne og Kommis -
sionen i forbindelse med tilpasning til Horisont 2020-bestemmelser. Derudover tog Kommissionens forudgående 
godkendelse af de nye tilskudsaftaler længere tid end normalt på grund af et behov for juridisk rådgivning. EIT forventer 
igen rettidig indgåelse af tilskudsaftaler fra 2016, idet de nye partnerskabsrammeaftaler allerede vil være på plads. 
Med andre ord forventes den sene indgåelse i 2015 at være en engangsforeteelse.
Kommissionens svar 65
50
Mens dette har været normal praksis indtil 2015, kunne VIF’erne kun på visse betingelser anmode om udbetaling af 
yderligere forfinansiering. Disse betingelser vedrørte bl.a. forbrug af tidligere forfinansiering og forpligtelser med 
hensyn til foreløbig rapportering.
EIT vil gerne yde forfinansiering på op til 70 % af det tildelte tilskud for at hjælpe VIF’erne med at styre deres likvidi -
tet, men det er vigtigt at bemærke, at niveauet med hensyn til forfinansiering afhænger af, om der foreligger beta -
lingsbevillinger, hvilket EIT ikke er herre over. Forfinansieringen ventes at ligge på omkring 60 % for tildelingen af 
tilskud i 2016.
Da VIF’erne er effektive innovationsnetværk, som omfatter stærke industrielle partnere og universiteter, er de i stand 
til at sikre likviditet, f.eks. gennem lån i banken, hvilket flere VIF’er allerede har påvist. Dette gør det muligt for dem 
at øge forfinansieringen til partnere og tilskudsmodtagere (f.eks. studerende eller nystartede virksomheder), som 
ellers ville få problemer pga. manglende likviditet.
51
Den 3. december 2015 vedtog EIT’s bestyrelse en overvågningsstrategi for instituttet, hvor der registreres og måles 
data for Horisont 2020, for EIT’s indvirkning gennem egne aktiviteter og VIF-aktiviteter og for VIF-resultater. Desuden 
er EIT en aktiv bidragyder til den årlige overvågningsrapport for 2014 i Horisont 2020-regi, og instituttet får sit eget 
afsnit i rapporten.
52
De centrale nøgleresultatindikatorer er blevet ændret for at finjustere deres betydning med det mål at sikre lige 
vilkår for de forskellige VIF’er og holde trit med udviklingen i VIF’erne. Ændringerne er blevet foretaget efter samråd 
med VIF’erne for bl.a. at tage hensyn til forskellene i de enkelte VIF’ers operationelle rammer og miljøer generelt.
Med tiden vil ændringerne af indikatorerne således direkte afspejle konklusionerne i punkt 52.
53
EIT foretager omfattende analyser for at sammenligne VIF’erne på basis af flere faktorer ud over de centrale nøgleresul -
tatindikatorer. VIF’ernes gennemførelse af deres forretningsplaner vurderes ved brug af både kvantitative resultatin -
dikatorer og kvalitative gennemgange, som foretages af eksterne eksperter og EIT-personale. I et bredere perspek -
tiv foretager EIT desuden tilsyn hos VIF’erne og emnerelaterede gennemgange af deres aktiviteter. Samlet set giver 
disse initiativer et meget informativt billede af forskellene på VIF’erne.
54
EIT anerkender, at resultater og effekt kun kan måles ved brug af både kvalitative og kvantitative indikatorer. Dette 
tages der særligt hensyn til i EIT’s overvågningsstrategi, som EIT’s bestyrelse vedtog i december 2015, og i den løbende 
gennemgang af nøgleresultatindikatorerne som nævnt i punkt 102.
Kommissionens svar 66
55
Erhvervslivet, som er stærkt repræsenteret i VIF’ernes ledelse, spiller en ledende rolle ved udformningen af deres 
strategier. Blandt de forskellige branchers repræsentanter i VIF’ernes bestyrelser kan nævnes
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson
– Klima-VIF: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S
– KIC InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA.
56
Niveauet med hensyn til EIT-støtte er ikke et tilstrækkelig præcist udtryk for deltagelsen i VIF’er. Eksempelvis målret -
tes den støtte, der ydes til videregående uddannelse, mod at fremme mere iværksætterorienterede læseplaner og 
færdige kandidater fra universiteterne, og dette er direkte til gavn for erhvervslivet. Ved måling af deltagelsen bør 
der tages hensyn til antallet af samarbejdspartnere, da dette er et direkte udtryk for, hvor tiltrækkende et VIF er, og 
til de støttede aktiviteters art snarere end de former for institutioner, der gennemfører dem.
57
EIT og VIF’erne har bl.a. til formål at afhjælpe problemet med utilstrækkeligt samarbejde mellem universiteter og 
erhvervslivet i hele EU. Derfor er erhvervslivet stærkt repræsenteret i VIF’ernes ledelse, ligesom det spiller en ledende 
rolle ved udformningen af deres strategier. Ikke desto mindre var det forventeligt, at der som udgangspunkt ville 
være problemer med at opnå det ønskede udbredte samarbejde mellem universiteterne og erhvervslivet. For at 
tage hånd om problemet har EIT ændret retningslinjerne for forretningsplanerne og forelagt VIF’erne strategiske 
forslag. VIF’erne har også ændret deres interne regler og procedurer.
De fremskridt, som EIT og VIF’erne har gjort på dette område, viser, at modellen med VIF’er er den rette, når det 
handler om at udvikle samarbejdet mellem universiteter, forskere og erhvervslivet på længere sigt, og vi er overbe -
vist om, at der vil blive opnået stadig bedre resultater i fremtiden.
58
EIT har ikke noget mål for den andel af budgettet, der afsættes til SMV’er, men det har opstillet kvantitative mål med 
hensyn til etablering af SMV’er. Antallet af nystartede SMV’er, som EIT har frembragt, er en af EIT’s nøgleresultatin -
dikatorer, og derfor tilskyndes der i høj grad til opstart af disse. I 2014 berettede de tre første bølger af VIF’er om, at 
der var skabt yderligere 90 nystartede virksomheder, som alle er SMV’er ifølge definitionen i Kommissionens henstil -
ling K(2003) 1422. Derudover er mange andre etablerede små virksomheder blevet hjulpet gennem kaskadetilskud 
eller levering af tjenester i VIF’ernes virksomhedsacceleratorer.
Kommissionens svar 67
59
EIT har opnået meget flotte resultater med hensyn til at fremme og understøtte SMV’ers deltagelse i innovationsaktiviteter.
Mange EIT-aktiviteter målrettes specifikt mod SMV’er. Som et økonomisk incitament for SMV’er blev der i perioden 
2010-2013 sågar gjort en særlig undtagelse fra EU’s finansforordning for EIT, hvorved SMV’er i form af VIF-partnere 
fik lov til at gøre krav på indirekte omkostninger på 40 % oven i deres direkte omkostninger (i modsætning til de 
tilladte 20 % for andre virksomheder end SMV’er).
For så vidt angår målrettet støtte til eksisterende SMV’er udgør VIF-partnerskaberne et stærkt økosystem, hvor de 
kan få støtte. Etablerede SMV’er med et særligt potentiale for innovation er derfor ideelle deltagere i et VIF-partner -
skab, hvor de kan drage fuld fordel af den støtte, som EIT tilbyder. Således deltager stadig flere SMV’er både som 
partnere i VIF’er og som modtagere af VIF-kaskadetilskud og tjenesteydelser vedrørende virksomhedsetablering 
og - acceleratorer.
60
Da VIF’erne sigter mod at blive finansielt bæredygtige og formår at bruge finansielle instrumenter (f.eks. banklån) 
og andre indtægtskilder end EIT-finansiering, kan de sikre, at udbetalinger til SMV’er foretages rettidigt, uanset 
hvornår EIT-finansieringen modtages. EIT har ikke bemyndigelse til at pålægge VIF’er betalingsbetingelser for så 
vidt angår de kontraktforhold, som de har indgået med partnere, da VIF’erne er autonome i denne henseende. Men 
da udbetalingerne af støtte til SMV’er er begrænsede sammenlignet med programmets budget som helhed, har 
VIF’er dog mulighed for at udbetale større forskud til SMV’er i kraft af fornuftig likviditetsstyring (i Kommissionens 
og EIT’s svar på punkt 41 og 44 gives der yderligere eksempler på fleksibel VIF-finansiering).
61
EIT indsamler systematisk oplysninger om nye VIF-partneres status efter optagelse af dem i VIF’erne. Således har EIT 
ajourførte oplysninger om, hvor mange VIF-partnere der er SMV’er.
Endvidere gælder det, at der typisk er flest større virksomheder i de første år af et VIF’s levetid, da disse virksomhe -
der har kapaciteten til at udforme en solid strategisk dagsorden og et vindende forslag, så de udvælges som VIF’er. 
SMV’er træder typisk ind i VIF’erne på et senere tidspunkt, når de gennem deres deltagelse kan tilføre værdi til akti -
viteterne i de etablerede partnerskaber.
Eksempelvis havde VIF InnoEnergy 25 SMV’er blandt VIF-partnerne i perioden 2010-2013. 55 og 50 nye SMV’er blev 
dog optaget i VIF InnoEnergy i henholdsvis 2014 og 2015, hvorved antallet af SMV-partnere steg til 130.
Mange SMV’er deltager i EIT-/VIF-programmet og er slutmodtagere af EIT-tilskud i kraft af aftaler om underentre -
prise eller kaskadetilskud med andre VIF-partnere såsom universiteter, forskningscentre eller industrivirksomheder. 
VIF’ernes accelerations- og væksthusprogrammer målrettes navnlig mod nystartede SMV’er, og EIT har en nøgle -
resultatindikator med fokus på etablering af nye SMV’er. Det stadig højere antal SMV’er, som ses i forbindelse med 
VIF-partnerskaberne og EIT-tilskud, vil naturligt også føre til, at SMV’er sætter sig på en større andel af tilskuddene.
Kommissionens svar 68
62
EIT støtter aktivt SMV’er. Det har fastsat klare mål for etablering af nystartede virksomheder, som er genstand for en 
af dets centrale resultatindikatorer.
Se Kommissionens og EIT’s svar på punkt 57.
64
Fremme af synergier og komplementaritet med andre EU-initiativer prioriteres højt hos både EIT og GD EAC. Dette 
mål er indlejret i EIT’s strategiske innovationsdagsorden og i forordningen om oprettelsen af EIT.
Synergierne og komplementariteten fremmes af GD EAC og EIT (f.eks. på et årligt møde med Kommissionens 
tjenestegrene, EIT og VIF’er og i kraft af udvælgelseskriterier for nye VIF’er) og er indarbejdet i VIF-modellen, hvori 
en række elementer afspejler målene og erfaringerne fra andre EU-programmer (f.eks. afspejler begrebet videntre -
kanten aspekter ved Erasmus+ og initiativet om dialog mellem universiteter og erhvervsliv, mens begrebet samhus -
ningscenter har rødder i EU’s regionalpolitik, tilgangen med samfundsmæssige udfordringer deles i hele Horisont 
2020, og EIT’s finansieringsmodel bygger på erfaringer fra andre programmer). Der findes konkrete eksempler på 
synergier inden for VIF’ernes tematiske områder, såsom EIT Digital: offentlig-private partnerskaber som Future Internet 
og Big Data, KIC InnoEnergy: SET Plan og Klima-VIF: samarbejde med GD KLIMA under forberedelserne til FN’s konfe -
rence om klimaændringer i Paris i december 2015.
EIT fremmer fortsat synergierne i kraft af konkrete projekter, senest inden for rammerne af Den Europæiske Fond for 
Strategiske Investeringer (EFSI), i forbindelse med det europæiske samarbejde om videnskabelig og teknisk forsk -
ning (COST) og sammen med Den Europæiske Rumorganisation (ESA).
69
EIT har allerede anmodet om lancering af processen til opnåelse af fuld finansiel autonomi. Denne proces ventes 
tilendebragt før udgangen af 2016.
71
Ud over at sikre overholdelse af reglerne fokuserer EIT desuden i stigende grad på at belønne resultater og tilskynde 
til opnåelse af effekt. For eksempel vil dårlige resultater i stigende grad få en negativ indvirkning på et VIF’s bud -
get. Som en del af principperne for VIF’ernes finansielle bæredygtighed vil konkurrencebaseret finansiering udgøre 
en stadig større andel af VIF’ernes EIT-budget. Efterhånden som denne andel – som belønner resultater – øges, vil 
VIF’er med dårlige resultater få et stadig stærkere økonomisk incitament til at opnå forbedringer.
72
EIT har i 2015 skærpet de direkte konsekvenser, som dårlige resultater har for de beløb, der udbetales, og EIT vil ikke 
acceptere dele af et VIF’s betalingsanmodning, hvis gennemførelsen af aktiviteten er utilstrækkelig. Se Kommissio -
nens og EIT’s svar på punkt VII i resuméet.
På baggrund af Revisionsrettens intervention har EIT fortsat arbejdet på at styrke sin kontrol af omkostningerne i de 
årlige revisionsberetninger. EIT fokuserer meget på at belønne resultater og samtidig sikre pålidelige garantier for, 
at de påløbne omkostninger er støtteberettigede.
Kommissionens svar 69
74
EIT og Kommissionen mener, at den i artikel 34 i reglerne for deltagelse i Horisont 2020 omhandlede tærskel er pas -
sende for EIT-tilskud, der udbetales til VIF’er. Vi finder det rimeligt at kræve, at en modtager af EU-/EIT-midler, som gør 
krav på et årligt tilskud på mere end 325 000 euro, fremlægger en revisionsattest. I alle tilfælde vil EIT kræve en sær -
lig undtagelse fra artikel 34 i reglerne for deltagelse i Horisont 2020 for at gøre brug af en anden eller højere tærskel 
end 325 000 euro for anmodninger om tilskud fra deltagere.
Se også Kommissionens og EIT’s svar på punkt 79 og 80.
76
Det er vigtigt at bemærke, at den »finansielle redegørelse« ikke er EIT-specifik længere, da omkostningsopgørel -
serne fra og med tilskudsaftalerne for 2016 er blevet tilpasset fuldt ud til Horisont 2020-skabelonerne.
79 Andet led
Denne anbefaling ville kræve en særlig undtagelse fra reglerne for deltagelse i Horisont 2020 og finansforordningen3.
79 Tredje led
Denne anbefaling rækker ud over EIT’s beføjelser, da den ville kræve en særlig undtagelse fra reglerne for deltagelse 
i Horisont 2020 og finansforordningen4.
81
Outsourcing af teknisk vurdering af projekter er almindelig praksis i F&U-programmer. Den anvendes navnlig ved 
meget komplekse projekter, som omfatter og integrerer flere aktivitetsområder såsom uddannelse, innovation og 
erhvervsliv.
83
Det er vigtigt at bemærke, at EIT har forbedret tendensen med hensyn til udskiftning i personalet siden 2013. Den 
lave landekoefficient for Ungarn (p.t. 69 %) er en væsentlig faktor for så vidt angår bidrag til udskiftning i persona -
let. Den ligger dog uden for EIT’s kontrol.
84
Der er i mellemtiden opnået væsentlige forbedringer af EIT’s ledelseskapacitet. Den ubesatte kontorchefstilling er 
blevet besat, og udvælgelsen af den anden kontorchef er i gang. Desuden er EIT i færd med at udvælge instituttets 
direktør.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Kommissionens svar 70
86
På grund af EIT’s fokus på ekspertise er det naturligt, at lande med høj innovationskapacitet er forholdsvis stærkt 
repræsenteret i VIF’erne. Det er et klart mål for EIT at styrke den nuværende kapacitet og de etablerede kompeten -
cecentre i EU, men EIT sikrer desuden i kraft af dets regionale innovationsordning, at det også gavner områder i EU, 
som ikke deltager direkte i VIF’er.
Tekstboks 11 – Bekymring over koncentrationen af EIT’s finansielle støtte og den 
manglende gennemsigtighed
Der er en rimelig balance mellem siderne i videntrekanten, både med hensyn til fordeling af partnere og finansiering. 
Der findes klare procedurer for VIF’ers udvælgelse af projekter, som sikrer kvalitetskontrol og gennemsigtighed.
89
Beviserne på EIT’s resultater begynder at vise sig. EIT har frembragt mere end 1 000 nyuddannede iværksætterorien -
terede kandidater, adskillige nystartede virksomheder, en række succeshistorier og et stærkt paneuropæisk netværk 
af samhusningscentre og virksomhedsacceleratorer, ligesom det har fremmet iværksætterkulturen.
92
I den gennemgang af virksomhedsetableringen, som blev afsluttet i november 2015, findes der klare beviser for 
merværdien af EIT’s/VIF’ernes acceleratorprogrammer, og der findes aftaletekster om støtte til virksomheder, som 
dokumenterer de betydelige resultater af EIT’s støtte til virksomhedsetablering.
93
Nøgleresultatindikatorerne viser, at der er frembragt betydelige output, hvoraf mange nu er omsat i håndgribelige 
resultater (se eksemplerne i punkt 90).
94
Det er værd at fremhæve, at ikkeeuropæiske studerende også integreres i europæiske virksomheder eller starter 
egen virksomhed efter at have færdiggjort deres studier og således påvirker vores samfund i en positiv retning og 
skaber merværdi. EIT’s VIF’er har skabt et miljø, hvor afstanden mellem den akademiske verden og erhvervslivet 
er blevet mindre, og mange studerende kan derfor lettere finde vej til en stilling hos en VIF-partner i erhvervslivet 
efter deres studier og dermed blive i Europa.
98
I overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra e), i forordningen om oprettelsen af EIT har alle de tre VIF’er i første 
bølge fastlagt strategier for finansiel bæredygtighed. Siden 2014 er et sammendrag af disse strategier blevet frem -
lagt i VIF’ernes forretningsplaner. For så vidt angår forretningsplanerne for 2016 har en EIT-ekspert specifikt fokuse -
ret på problemstillinger vedrørende finansiel bæredygtighed og vurderet planerne for hvert VIF.
103
De nye partnerskabsrammeaftaler indgås i starten af 2016.
Kommissionens svar 71
Konklusioner og anbefalinger
Anbefaling 1
Kommissionen og EIT accepterer anbefalingen.
Alle forslag til ændring af retlige bestemmelser skal udformes i overensstemmelse med principperne for bedre 
regulering, navnlig princippet om at evaluere først. I retsgrundlaget for EIT kræves det, at Kommissionen senest ved 
udgangen af 2017 evaluerer EIT, og en evaluering er i øjeblikket ved at blive forberedt med deltagelse af alle Kom -
missionens relevante tjenestegrene.
Ved evalueringen vil der bl.a. blive taget hensyn til den kritiske udtalelse fra revisionen, og de uafhængige bedøm -
mere får adgang til udtalelsen. På baggrund af resultaterne fra evalueringen vil der blive truffet beslutning om eventu -
elle kommende foranstaltninger i overensstemmelse med principperne for bedre regulering.
Kommissionen vil tage stilling til ændringen af EIT’s retsgrundlag på baggrund af konklusionerne fra den uafhæn -
gige ekspertevaluering og resultatet af denne revision.
107
Se Kommissionens og EIT’s svar på punkt 40-49 og 60, hvor de opsummerer deres holdning til disse problemstillinger.
Anbefaling 2 a)
Kommissionen og EIT accepterer delvist anbefalingen og vil undersøge, i hvilket omfang det er muligt at sikre for -
længelse ud over ét år.
Anbefaling 2 b)
Kommissionen og EIT accepterer anbefalingen.
For a): komplet gennemgang senest i foråret 2017 og gennemførelse senest i 2018 (på betingelse af, at gennemgan -
gen er afsluttet).
108
Se Kommissionens og EIT’s svar på disse punkter, hvori de opsummerer deres holdning til disse problemstillinger.
Anbefaling 3
EIT og Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Kommissionens svar 72
109
Se Kommissionens og EIT’s svar på disse punkter, hvori de opsummerer deres holdning til disse problemstillinger.
Anbefaling 4
Kommissionen og EIT accepterer anbefalingen.
EIT vil videreudvikle den resultatbaserede tilgang, som har været anvendt i 2015.
SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) 
har det ambitiøse mål at styrke forbindelserne mellem 
uddannelse, videnskab og erhvervsliv og dermed blive en 
motor for innovation i EU. Vi konkluderer, at EIT har sin 
eksistensberettigelse, men at de komplekse operationelle 
rammer og manglen på lederskab har hæmmet dets 
samlede effektivitet. Vi konstaterede flere svagheder ved 
EIT’s finansieringsmodel, ordningerne for rapportering 
mellem EIT og videns-og innovationsfællesskaberne samt 
disses finansielle bæredygtighed. Syv år efter EIT’s start er 
instituttet endnu ikke fuldstændig uafhængigt af 
Europa-Kommissionen i operationel henseende. Det har 
vanskeliggjort beslutningstagningen. Vi konkluderer, at 
hvis EIT ønsker at blive det banebrydende, innovative 
institut, det oprindeligt var udtænkt som, skal der 
foretages lovgivningsmæssige og operationelle 
justeringer, så det bedre kan fremme EU’s 
innovationspotentiale.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET