EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 5.8.2021 COM(2021) 449 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Årsrapport om Den Europæiske Unions indsats inden for forskning og teknologisk udvikling og overvågning af Horisont 2020 i 2020



Kommissionen styrkede fortsat FoI-samarbejdet med strategiske partnere og regioner, f.eks. med Afrika med tilrettelæggelsen af det første ministermøde mellem EU og Den Afrikanske Union og arbejdet med en ambitiøs fælles køreplan mellem EU og Kina for fremtidigt videnskabs-, teknologi- og innovationssamarbejde med fokus på at nå lige konkurrencevilkår og gensidighed. Partnerskabet for Afrika udgjorde rammen for videreudvikling i Horisont Europa af det samarbejde, der blev indledt i Horisont 2020 mellem EU og Den Afrikanske Union om vedvarende energi. Samarbejdet med Latinamerika og Caribien blev især styrket gennem den vellykkede tilrettelæggelse af EU-CELAC-fællesinitiativet om FoI-mødet på højt embedsmandsplan , der banede vejen for vedtagelsen af en strategisk køreplan 2021-2023, der dækker infrastrukturer, mobilitet, globale samfundsmæssige udfordringer og en ny søjle for samarbejde om innovation. På Vestbalkan-ministermødet om en yderligere styrkelse af de regionale bånd til EU inden for uddannelse og FoI, der fandt sted i december 2020, godkendte man indholdet af dagsordenen for Vestbalkan inden for innovation, forskning, uddannelse, kultur, ungdom og sport. Panelet om FoI inden for rammerne af det østlige partnerskab drøftede et forslag til nye resultater efter 2020 for FoI. For "Mission Innovation"-initiativet (en af​de vigtigste internationale samarbejdsplatforme, hvorigennem EU fremmer den globale udbredelse af den europæiske grønne pagt) udløb det første 5-årige mandat. Det er nu klar til at gå ind i anden fase på det næste ministermøde i Chile i juni 2021. FN's Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO) publicerede et udkast til henstilling om åben videnskab (som Kommissionen har bidraget til), der fremsætter fælles værdier og principper og opstiller konkrete foranstaltninger og forpligtelser til at fremme produktion og formidling af videnskabelig viden og forskningsdata rundt om i verden. Det internationale forskningskonsortium om sjældne sygdomme, der blev ledet af Kommissionen, offentliggjorde en Orphan drug development guidebook ,der sigter mod at fremskynde lægemiddeludvikling for sjældne sygdomme ved at organisere de ressourcer og værktøjer, der er tilgængelige i EU, USA og Japan i en standardiseret ramme. Forberedelserne til ikke-EU-landes tilknyttede medlemskab af Horisont Europa blev intensiveret. Forhandlinger med Det Forenede Kongerige førte til handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og UK, der dækker landets deltagelse i EU-programmer. 3.3Partnerskab med medlemsstater Kommissionen vedtog meddelelsen om A new ERA for research and Innovation (et nyt EFR) den 30. september 2020 for et genoplivet europæisk forskningsrum med en fremadrettet dagsorden. Dette annoncerede blandt andet: i) dedikerede tiltag for at opdatere og udvikle vejledende principper til at skabe værdi ud fra viden, ii) en praksiskodeks for intelligent brug af intellektuel ejendom og iii) tiltag til udvikling af fælles køreplaner for industriel teknologi, der støtter gennemførelsen af den nye industrielle strategi og fremskynder overførslen af forskningsresultater til realøkonomien. Dette vil hjælpe EU's erhvervsliv med at håndtere de to — grønne og digitale — omstillinger og blive mere modstandsdygtigt. Efter vedtagelsen af Rådets konklusioner om den nye EFR i december 2020 og i tæt tilknytning til Udvalget for det Europæiske Forskningsrum og Innovation oprettede Kommissionen EFR's forum for omstilling . Inden for forskernes karriere og mobilitet sigter den nye EFR mod at: i) tilvejebringe en ramme for forskerkarrierer, herunder en færdighedstaksonomi for forskere til at hæve profilen af deres erhverv, ii) bygge videre på forpligtelsen til at tilskynde til "hjernecirkulation" og sikre inklusivitet og iii) skabe attraktive betingelser for forskere Oktoberrapporten fra 2020 Towards a 2030 vision on the future of universities in Europe fastsætter tematiske og tværgående områder for FoI-tiltag. Yderligere synergier mellem EFR og det europæiske uddannelsesområde i form af en "europæisk strategi for universiteter", der skal udvikles med medlemsstaterne og interessenter i 2021, vil være til gavn for europæiske universiteter. Som en del af det europæiske semester 2020 for samordning af den økonomisk politik modtog 21 medlemsstater en landespecifik henstilling om at øge FoI-investeringerne. Til støtte for dette fastsatte den årlige strategi for bæredygtig vækst i 2021 (udsendt den 17. september 2020) hovedlinjer for genopretnings- og resiliensfaciliteten , og Kommissionen hjalp medlemsstaterne med at udarbejde genopretnings- og resiliensplaner for 2021-2023, som vil give dem adgang til facilitetens støtte til reformer og investeringer. Indtil videre har de fleste medlemsstater, der har udarbejdet genopretnings- og resiliensplaner, fokuseret på FoI-investeringer og reformer inden for brint, ren energi, bæredygtig mobilitet, klimavenlig renovering og konstruktion samt kulstofindustri. Politikstøttefaciliteten har allerede leveret specifikke støtteaktiviteter til Cypern, Letland, Armenien og Malta samt videnudveksling om internationalt samarbejde. Den første rapport om omstillingsresultater giver en forenklet ramme for medlemsstaterne til at overvåge fremskridt og fastlægge prioriterede tiltag på de fire omstillinger, som Europa skal håndtere for at sikre bæredygtighed: økonomisk, social, miljømæssig og forvaltningsmæssig omstilling. 4.Gennemførelse af Horisont 2020 4.1 Svar på indkaldelser (for perioden 2014-2020) I henhold til Horizon Dashboard (pr. 21. juni 2021) var 967 Horisont 2020-frister for indkaldelser udløbet ved udgangen af 2020, og 283 078 støtteberettigede forslag var blevet fremsendt med anmodning om et samlet EU-bidrag på 473,2 mia. EUR. Af disse forslag blev 33 791 udvalgt til finansiering, hvilket bragte den samlede succesrate for støtteberettigede forslag i de første seks år op på 11,94 %. 35 027 tilskudsaftaler var underskrevet med en EU-budgetbevilling på 66,23 mia. EUR. Videregående uddannelsesorganisationer er fortsat den største gruppe af modtagere (39,4 % af alle modtagere), mens 24,73 % af EU-finansieringen under "industriel ledelse" og "samfundsmæssige udfordringer" prioriteres til SMV'er.

4.2Udvalgte funktioner i Horisont 2020 Covid-19 Den første prioritet i 2020 var at mobilisere Horisont 2020-støttede FoI-indsatser gennemført i EU og sammen med internationale partnere at bekæmpe pandemien. Kommissionen iværksatte dedikerede FoI-aktiviteter allerede i januar som en del af et tilsagn om at løse forskellige udfordringer som følge af pandemien, hvor EU har taget føringen på globalt plan, herunder som bidragyder til bistand. Horisont 2020-finansiering har hjulpet eksisterende multilaterale forskningsplatforme med at fremskynde deres bestræbelser på at udvikle effektive behandlinger, vacciner, terapi og diagnostik og sikre universel tilgængelighed til en overkommelig pris. Indtil videre er der tildelt 602,3 mio. EUR af Horisont 2020-midler til projekter, der sigter mod at udvikle diagnostik, behandlinger (herunder omdefinering af eksisterende behandlinger, blodplasma, monoklonale antistoffer), vacciner , epidemiologi, beredskab og reaktion på udbrud, socioøkonomi, mental sundhed, produktion og digitale teknologier samt de infrastrukturer og dataressourcer, der muliggør denne forskning. Første hasteindkaldelse til håndtering af pandemien blev på rekordtid iværksat under 'Health'-delen af arbejdsprogrammet den 30. januar 2020, den dag, hvor Verdenssundhedsorganisationen erklærede covid-19 for en folkesundhedsmæssig krisesituation af international betydning, hvilket sandsynligvis gjorde det til den første indkaldelse på verdensplan. Dette resulterede i 18 projekter, der modtog i alt 48,2 mio. EUR i EU-finansiering. En anden indkaldelse under den samme del af arbejdsprogrammet i maj resulterede i, at 23 projekter modtog 128 mio. EUR i EU-finansiering. Yderligere 22,7 mio. EUR i finansiering blev mobiliseret og tildelt til syv igangværende tilskudsaftaler til dækning af yderligere aktiviteter i forbindelse med pandemien. Desuden er der afsat 400 mio. EUR fra Horisont 2020's InnovFin til at fremskynde udviklingen af​vacciner (f.eks. Fra BioNTech og CureVac) og andre interventioner, lægemidler, medicinske og diagnostiske enheder (f.eks. Scope Fluidics) eller hidtil ukendte kritiske FoI-infrastrukturer (inklusive produktionsfaciliteter). Andre EU-finansierede projekter (f.eks. EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd-vax) udvikler og bruger en bred vifte af teknologier (DNA, RNA og virale vektorer) til at udvide vaccinekandidatpipelines. ADITEC og OptiMalVax er blandt projekterne, der udvikler nye immuniseringsteknologier og går videre med kliniske forsøg for at gøre vacciner mere effektive — også til ældre og unges behov. Yderligere 586 projekter finansieret af Horisont 2020 og dets forgænger, det 7. rammeprogram, blev udpeget som bidrag til videnskabelig viden eller teknologier, såsom nye desinfektionsmiddelbelægninger til beskyttelsestøj, sikker transport af patienter, spildevandsbehandling og digitale applikationer. Partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg (EDCTP) iværksatte tre hasteindkaldelser i træk til forskningsaktiviteter til at styre og/eller forhindre spredning af covid-19 med et samlet budget på 35 mio. EUR. De to store EDCTP-netværk til styrkelse af afrikanske landes kapacitet til at reagere på udbrud af smitsomme sygdomme omdirigerede derudover straks indsatser for at håndtere covid-19-spørgsmål. Den hurtige 'Call 21' inden for rammerne af initiativet om innovative lægemidler blev iværksat for forskningsforslag, der reagerede på covid-19-udbruddet med finansiering på 72 mio. EUR fra Horisont 2020 og brancheforpligtelser på 45 mio. EUR. Som en del af den politiske reaktion for at løse de økonomiske forstyrrelser forårsaget af covid-19 blev InnovFin SMV-garantifaciliteten ændret for at fremme finansieringen af innovative virksomheder, især likviditetsfaciliteter og driftskapitalfinansiering. 31. december 2020 modtog over 3 300 virksomheder, primært SMV'er, finansiering på 1,7 mia. EUR. Desuden blev der oprettet en ny Recovery Equity Facility for innovative teknologivirksomheder under InnovFin Equity for at mindske effekten af covid-19-krisen på venturekapitalmarkedet og især den øgede reduktion af likviditet på porteføljeselskabernes niveau. Et beløb på 100 mio. EUR blev stillet til rådighed for at give InnovFin Financial Intermediaries yderligere investeringskapacitet, der er nødvendig for at støtte porteføljevirksomheder, der er negativt påvirket af covid-19-krisen. "Forskningsinfrastrukturer"-delen af arbejdsprogrammet blev ændret til at omfatte skræddersyet supplerende ad hoc-støtte inden for specifikke behovsområder. Disse omfattede EU-dækkende og verdensomspændende formidling af den SARS-Cov2-diagnostiske prøve (med Det Europæiske Center for Kontrol med Sygdomme og Verdenssundhedsorganisationen) og målrettet vaccine FoU-støtte og oprettelse af en ny befolkningsundersøgelsesinfrastruktur for sundhedsinformation (som er samtidig et udgangspunkt for opbygning af et europæisk sundhedsdatarum). Der blev indført specifikke udnyttelsesforpligtelser for covid-19-hasteindkaldelser sammen med et manifest for EU covid-forskning for at maksimere forskningsresultater, der allerede har over 2 200 underskrivere og er blevet godkendt af Verdenssundhedsorganisationen. Porteføljen af projekter om klimaneutralitetsmodellering (hovedsageligt integrerede vurderingsmodeller) blev mobiliseret med det formål at undersøge pandemiens indvirkning på klimaindsatsen og formulere politiske anbefalinger til et grønt og modstandsdygtigt opsving. Flere forskningsprojekter er også i gang for at vurdere sammenhængen mellem risiko for pandemi og tab af biodiversitet. For at klare de administrative problemer, som pandemien skabte, blev konsortier, der modtog støtte fra Horisont 2020, opfordret til efter eget skøn at anmode om seks måneders forlængelse af deres projekter uden yderligere begrundelse, og de fik lov til at indsende deres periodiske rapport og anmode om betalinger senere end oprindeligt planlagt.

Den europæiske grønne pagt De forventede budgetandele for klimahandling og bæredygtig udvikling i løbet af Horisont 2020-programmet var henholdsvis 35 % og 60 %. Ved udgangen af 2020 var udgifterne nået op på 31 % for førstnævnte og 65 % for sidstnævnte. På trods af en betydelig stigning i forhold til det 7. rammeprogram har investeringer i klimahandling endnu ikke nået det opstillede mål. Der blev truffet en målrettet indsats for håndtering af dette, herunder en ny indkaldelse inden for rammerne af den europæiske grønne pagt, der blev iværksat i september, som til sidst vil bringe klimaforbruget over tærsklen på 35 % (til 36 %). Indkaldelsen på 1 mia. EUR har til formål at reagere på klimakrisen, give mere beskyttelse af biodiversitet og levesteder, der er truet, og fremskynde et bæredygtigt opsving. Indkaldelsen var et første skridt mod klimaneutrale og socialt innovative byer og håndtering af den grønne pagts energiprioriteter, nemlig innovative landbaserede og offshore vedvarende energiteknologier, demonstration af en 100 MW elektrolysør til brintproduktion og fremskyndelse af den grønne energiomstilling i Afrika og energieffektivitet i bygninger. Indkaldelsen vedrørte også integration og demonstration af innovative måder at forebygge og bekæmpe skovbrande på. Der forventes klare og håndgribelige løsninger på otte områder svarende til den europæiske grønne pagts prioriteter og to horisontale områder: "styrkelse af viden" og "bemyndigelse af borgere". Indkaldelsen drejede sig også om innovationsmuligheder for at støtte omstillingen til bæredygtige fødevaresystemer, som kernen i EU's fra jord til bord-strategi: Indkaldelsen blev afsluttet den 27. januar 2021 med over 1 500 forslag indsendt om de 20 tematiske emner. Det forventes, at tilskudsaftaler vil blive underskrevet i sidste kvartal af 2021. I hele Horisont 2020 har projekter bidraget til bestræbelserne på at opskalere Europas jordobservationskapacitet og til at udvikle løsninger til specifikke brugeres behov. Mod slutningen af Horisont 2020 bidrog resultaterne af disse projekter til forskellige aktiviteter i gruppen om jordobservation (GEO) og til EuroGEO-initiativet, især for SDG og Parisaftalen, der blev vedtaget under FNs rammekonvention om klimaændringer. Denne indsats vil fortsætte under Horisont Europa. Internationalt samarbejde I perioden 2014-2020 modtog deltagere fra EU's medlemsstater 90,41 % af støtten, og resten gik til associerede lande (8,85 %) og tredjelande (0,74 %). Mens deltagelsesandelen for associerede lande (7,68 %) er i overensstemmelse med den modtagne finansiering, er andelen for ikke-associerede lande uden for EU væsentligt højere (4,0 %), hvilket indikerer en interesse for international åbenhed, som er afkoblet fra finansieringen. Arbejdsprogrammet for 2018-2020 omfattede over 30 "flagskibe for internationalt samarbejde" med et EU-budget på næsten 2 mia. EUR for at vende den faldende tendens for internationalt samarbejde i de første år af Horisont 2020. Flagskibene havde en positiv indvirkning, og deltagelse af enheder etableret i ikke-associerede tredjelande i samarbejdsprojekter steg fra gennemsnitligt 2,4 % i 2014-2017 til 3,3 % i 2018, 3,2 % i 2019 og 2,6 % indtil videre i 2020 . Bidraget fra deltagere etableret i ikke-associerede tredjelande steg fra et gennemsnit på 44 mio. EUR pr. år i 2014‑2017 til 82 mio. EUR i 2018 og 153 mio. EUR i 2019 (42 mio. EUR indtil videre i 2020). Samlet set har deltagere, der er etableret i ikke-associerede tredjelande, bidraget med næsten 560 mio. EUR til Horisont 2020-projekter. Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter (MSCA'er) fortsatte med at tegne sig for over halvdelen af​alle deltagelser fra enheder etableret i ikke-associerede tredjelande. Der blev afholdt adskillige fælles videnskabelige og teknologiske møder og politiske dialoger med ikke-associerede tredjelande for bedre at udnytte MSCAs potentiale til international kontakt på politisk niveau. Det Europæiske Forskningsråd Det Europæiske Forskningsråd udsendte fem indkaldelser af forslag til frontlinjeforskning og proof of concept-projekter. Med et samlet budget på 2,2 mia. EUR tiltrak disse 9 428 ansøgninger og resulterede i 1 178 nye tilskudsaftaler. Det Europæiske Forskningsråd gennemførte en porteføljeanalyse af projekter knyttet til forståelse af pandemien og udpegede over 185 relevante projekter. Især to primære investigatorer fra Det Europæiske Forskningsråd — prof. Uğur Şahin (administrerende direktør for BioNTech) og prof. Adrian Hill (University of Oxford) — var i front med udviklingen af to covid-19-vacciner. Udvidelse af deltagerkredsen Efter den sidste Horisont 2020-indkaldelse under "udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" i arbejdsprogrammet blev der i alt underskrevet 97 tilskudsaftaler til et samlet beløb på 119 mio. EUR. Af disse vil 20 hjælpe med at etablere nye forskningsteams omkring EFR-formænd i udvidede lande (som defineret i denne del af arbejdsprogrammet), og 77 venskabsprojekter vil etablere nye partnerskaber med førende forskningscentre for at øge niveauet for ekspertise. Den anden indkaldelse af pilotprojektet "udvidelse af stipendier" (modelleret efter individuelle MSCA-stipendier) fortsatte med at hjælpe fremragende forskere, der ikke var blevet finansieret gennem MSCA'erne, til at gennemføre 2‑årige individuelle stipendier i et udvidende land. Indkaldelsen resulterede i en stigning på 12 % i ansøgninger og en yderligere stigning på 42 % i antallet af stipendier i udvidende lande, med 39 udvidede stipendier ud over 92 individuelle stipendier finansieret i udvidende lande. En indikation af den høje kvalitet af disse forslag var, at den laveste score for et vellykket forslag var 90,4 %.

For at give forskere med handicap retfærdig adgang til ph.d.-uddannelse, forskeruddannelse, færdighedsudvikling og overførsel af viden og stimulere inklusiv, ikke‑diskriminerende FoI-arbejdsmarkedsdeltagelse blev MSCA-pilotprojektet "special needs lump sums" videreført i 2020. Der blev ydet økonomisk støtte til 16 MSCA-stipendiater med særlige behov. Køn, samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber og åben videnskab For at støtte det EFR-politiske arbejde med ligestilling mellem kønnene udvikler nogle nye projekter et fællesskab af ligestillingseksperter og institutionelle forandringsledere i hele Europa. Et projekt er begyndt at arbejde på scenarier for et pris-/certificeringssystem for ligestilling mellem kønnene i forskningsorganisationer og på universiteter og et nyt FoI-tiltag, der har til formål at styrke kønsdimensionen i EU's videnskabelige dialog med internationale partnere. MSCA'er bidrager til den meget høje deltagelsesfrekvens for kvindelige forskere, som har været stabil gennem årene (41 % af alle MSCA-stipendiater). Den femte overvågningsrapport (for 2018) om integration af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber i Horisont 2020, der blev offentliggjort i 2020, viste opmuntrende resultater og betydelige forbedringer: 65 % af projekterne viste god integration af samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber, og 391 blev finansieret under de markerede emner, sammenlignet med 262 i 2017. Projekterne havde et samlet budget på EUR 1,9 mia. Op fra EUR 1,2 mia. I 2017. Den åbne videnskabspolitiske platform leverede sin endelige rapport om gennemførelsen og videreudviklingen af åben videnskab i EU i maj 2020 og oplyste, at det vigtigste instrument til yderligere at fremme åben videnskab er det nuværende belønnings- og incitamentsystem for forskere. Rapporten blev forelagt Rådet for Konkurrenceevne den 27. november 2020. Den midlertidige styring af Europæisk åben videnskabscloud (EOSC) afsluttede sit arbejde med at oprette en styringsstruktur, der sikrer den fremtidige udrulning af EOSC. Det sikres gennem en EOSC Association, der blev oprettet i juli 2020, og som i slutningen af​2020 tæller mere end 180 organisationer. Den fornyede EOSC-ambition er at udvikle et web af FAIR (søgbare (Findable), tilgængelige (Accessible), interoperable (Interoperable) og genanvendelige (Reusable) data og tjenester til videnskab med fælles standarder og kernesoftware, der gør det muligt for forskningsobjekter såsom publikationer, datasæt og software at være indbygget FAIR. Der blev mindet om denne ambition i EOSC-erklæringen, der blev præsenteret af det tyske formandskab for forskningsministrene den 27. november 2020 . Medlemsstaterne bekræftede deres hensigt om at engagere sig i den fremtidige udvikling af EOSC. Efter iværksættelsen af Open Research Europe — publiceringsplatformen for open-access for Horisont 2020- og Horisont Europa-tilskudsmodtagere, der var planlagt i den nye EFR-meddelelse — er der forberedelser til den officielle iværksættelse i 2021 med manuskripter klar til at blive åbent peer reviewed. Det Europæiske Innovationsråd (EIC) En forbedret EIC-pilot fortsatte fra den første pilot, hvilket bragte en fuldt udbygget EIC tættere på virkeligheden. Indtil videre har hver euro med EIC-pilotstøtte udløst 2,4 EUR i opfølgende investeringer. I marts 2020 ændrede Kommissionen afsnittet "EIC-pilot" i 2020-arbejdsprogrammet for at inkludere et budget på 300 millioner EUR til banebrydende, markedsskabende innovationer, der bidrager til målene for den europæiske grønne pagt og FN's dagsorden for 2030 for bæredygtig udvikling. Den specifikke EIC Accelerator-indkaldelse af "grønne pagt"-forslag rettet mod nyetablerede virksomheder og SMV'er blev iværksat den 19. maj 2020 og resulterede i, at 64 af dem blev tildelt over 307 mio. EUR. De vindende forslag omfatter innovative løsninger til bilindustrien, luftfart og de maritime sektorer, avancerede materialer og "tingenes internet"-teknologier. Disse banebrydende tilskudsmodtagere er baseret i en lang række lande, herunder 17 medlemsstater (hvoraf syv forbedrer deres FoI-præstationer), hvilket betyder, at denne EIC-indkaldelse har størst geografisk forskellighed til dato. EIC har spillet en afgørende rolle i at støtte innovatører, der arbejder med covid-19-løsninger. Ud over at publicere en accelerator-indkaldelse åben for nyetablerede virksomheder og SMV'er, der udvikler innovative løsninger til at hjælpe med at behandle, teste, overvåge eller håndtere forskellige aspekter af udbruddet, organiserede EIC EUvsVirus Hackathon og Matchathon (en virtuel begivenhed, der forbinder forskere og innovatorer, der arbejder på covid-relaterede innovationer med interesserede indkøbere og potentielle sponsorer). Efter den første meget vellykkede EIC ePitching-begivenhed mod covid-19, der blev arrangeret den 30. april, oganiserede Kommissionen den anden ePitching til indkøbere mod covid-19 den 17. november 2020. Indførelsen af blandede finansierings- og aktieinvesteringer til støtte for transformativ innovation er en hel ny udvikling inden for EU's finansiering af FoI og udgør en del af Det Europæiske Innovationsråds unikke værditilbud. En EIC-fond, der blev oprettet i juni 2020 som en særskilt privatretlig juridisk enhed, forvalter aktieinvesteringer, hvor Den Europæiske Investeringsbank leverer centrale administrationstjenester. Maksimal finansiering (tilskud og egenkapital) kan nå op på 17,5 mio. EUR. EIC-fonden sigter mod at udfylde et kritisk finansieringsgab, som innovative virksomheder står over for, når de bringer deres teknologier fra højteknologiske modenhedsgrader til kommercialiseringsfasen. Det vil hjælpe med at udfylde dette hul i opstartsfasen, hvor EU's risikokapitalmarked stadig underpræsterer ved global sammenligning. Det sigter mod at støtte ligestilling mellem kønnene og kønsbalance og yde et stort bidrag til bæredygtighed med særligt fokus på sundhed, modstandsdygtighed og de grønne og digitale omstillinger. Dens rolle er blevet endnu vigtigere i betragtning af covid‑19-krisens store indvirkning, også for mange innovative nyetablerede virksomheder. En bemærkelsesværdig nyhed var, at fire EIC-programledere blev rekrutteret i pilotfasen, som proaktivt vil styre porteføljer og deres relaterede samfund af modtagere og andre interesserede interessenter. 4.3 Ikke-nukleare direkte tiltag gennemført af Det Fælles Forskningscenter (JRC) JRC reagerede hurtigt på covid-19-pandemien og ydede politisk støtte til initiativer til øjeblikkelig krisestyring og genopretning. Modellering af de epidemiologiske aspekter og den potentielle virkning af krisen inden for forskellige politikområder bidrog til udformningen af strategier og politikker. Kontrolmaterialer blev udviklet for at forbedre pålideligheden af covid-19-test. JRC's arbejde med EU's klimapagt, den fornyede strategi for bæredygtig finansiering, fra jord til bord-strategien, biodiversitetsstrategien, handlingsplanen for den cirkulære økonomi, handlingsplanen for bioøkonomi og den europæiske datastrategi relaterede til den grønne og digitale omstilling Dets arbejde med effektiv beskatning og fair minimumsløninitiativer hjælper med at skabe en "europæisk økonomi, der fungerer for mennesker". Dets bidrag til den europæiske strategi for ligestilling mellem kønnene, Afrika-strategien og den nye pagt om migration og asyl er med til at styrke Europa og fremme vores livsstil. JRC har ydet et centralt bidrag til strategisk fremsyn, bl.a. ved at være medforfatter til den første årlige strategiske fremsynsrapport med fokus på modstandsdygtighed, som anbefaler at fokusere den anden fremsynsundersøgelse på åben strategisk autonomi. Det fortsatte også med at udvide sine videnstyringsaktiviteter med iværksættelse af nye videncentre om biodiversitet, jordobservation og kræft. Det offentliggjorde to nye flagskibsrapporter om cybersikkerhed og retfærdighed. Mere end 1 100 af JRC's publikationer vedrørte politik og over 700 var videnskabelige og peer‑evaluerede publikationer. Omkring 45 % af dets peer-evaluerede artikler blev offentliggjort i de 10 % mest citerede tidsskrifter.

Endelig står JRC i spidsen for det nye europæiske Bauhaus — en designbevægelse, der udforsker nye måder at leve på for at støtte Europas omstilling til det første klimaneutrale kontinent. 4.4 Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) Det største økonomiske bidrag nogensinde (600 mio. EUR) blev tildelt i 2020 til de otte videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er) til gennemførelse af deres 2020-forretningsplaner. EIT-fællesskabet voksede til et pålideligt netværk med mere end 2 200 partnere med over 60 samplaceringscentre og innovationsknudepunkter i alle medlemsstater, hvilket gør det til et af Europas største netværksbaserede innovationsfællesskaber. Siden oprettelsen har EIT og VIF'erne støttet over 2 500 nyetablerede virksomheder og vækstvirksomheder, der har tiltrukket i alt 3,3 mia. EUR i investeringer, hvilket skabte mere end 13 000 højt kvalificerede job og bragte over 1 500 nye produkter og tjenester på markedet. Mere end 4 000 studerende er allerede uddannet fra EIT-mærkede uddannelsesprogrammer. Som reaktion på covid-19-pandemien mobiliserede EIT 60 mio. EUR i yderligere finansiering i 2020 og iværksatte "EIT-kriseresponsinitiativet" , der støttede 62 innovationsprojekter, der samlede 212 partnere fra 25 lande og 145 nyetablerede virksomheder, vækstvirksomheder og SMV'er i 23 lande. 5.Gennemførelse af Euratom-programmet 5.1 Indirekte tiltag I alt 33 tilskudsaftaler blev undertegnet under Euratom-programmet til et samlet bidrag på 139,8 mio. EUR. I alt 254 støtteberettigede forslag til indkaldelser vedrørende fission er blevet indsendt siden 2014 og anmoder om i alt 991,03 mio. EUR. Heraf blev 98 udvalgt til finansiering med et bidrag på 416,74 mio. EUR, hvilket bragte den samlede succesrate for støtteberettigede forslag op på 38 % i 2020. I 2020 blev den endelige forpligtelse indgået for det fælles EUROfusion-program , hvilket bragte det samlede beløb op på 687,8 mio. EUR siden starten i 2014. 5.2 Direkte tiltag gennemført af JRC JRC-forskere publicerede 143 artikler i peerevaluerede tidsskrifter og 36 i monografier eller andre tidsskrifter. JRC udarbejdede også hele sektioner af syv politiske dokumenter og udgav syv videnskabelige dokumenter til støtte for politik og 81 tekniske rapporter sammen med 27 referencemetoder og -målinger, tekniske systemer og videnskabelige databaser. Begrænset af pandemirestriktionerne organiserede JRC fire uddannelseskurser for fagfolk og studerende fra medlemsstaterne og Kommissionen og åbnede adgang til dets nukleare forskningsinfrastruktur og udviklede virtuelle værktøjer, hvor det var muligt. JRC udarbejdede en rapport om beredskabs- og indsatsforanstaltninger for at sikre fortsat sikker drift af atomkraftværker i forbindelse med covid-19-pandemien. Rapportens resultater blev indarbejdet i flere initiativer fra Kommissionen og OECD's kerneenergiagentur. For at sikre en virkningsfuld og effektiv gennemførelse af Euratoms sikkerhedskontrolsystem analyserede JRC ca. 600 nukleare prøver og 100 miljøprøver for Euratoms og Den Internationale Atomenergiorganisations sikkerhedsmyndigheder. Driften af​Euratoms sikkerhedslaboratorier fortsatte næsten uafbrudt for at muliggøre store strømme af nukleare materialer, selv under de krævende forhold forårsaget af pandemien. JRC gennemførte forskning i nye radioisotopapplikationer og alternative produktionsmetoder og hjalp med at vurdere udfordringer i forbindelse med levering af medicinske radioisotoper til den europæiske befolkning. Disse aktiviteter støtter andre Euratom-initiativer, herunder Det Europæiske Observationscenter for Forsyning med Medicinske Radioisotoper, den strategiske dagsorden for medicinske ioniserende strålingsapplikationer og planen for EU's kræftbekæmpelse. 6.Formidling, udnyttelse og kommunikation Horisont 2020-tilskudsaftalens bestemmelser om fri adgang sikrer fuld tilgængelighed af ca. 105 000 publikationer genereret af Horizon 2020-projekter med åben adgang til 98 % af artikler publiceret i peerevaluerede tidsskrifter. Dette gør Horisont 2020's politik om åben adgang til en af de mest vellykkede i verden. En ny formidlings- og udnyttelsesstrategi for Horisont Europa-resultater gav anledning til den gradvise oprettelse af et integreret økosystem til udnyttelse af støttemuligheder. Horisont-resultatplatformen henledte investorers og beslutningstageres opmærksomhed på resultaterne af Horisont-projekter. Synergier med EU-finansierede projektinvesteringer, såsom BlueInvest , undersøges. Den bidrog også til kampen mod covid-19 og mod klimaændringer ved at samle og fremme relevante projektresultater. Den nye Horizon Results Booster begyndte at levere målrettet formidling og udnyttelse af tjenester til støttemodtagere baseret på deres behov. Den anden Horizon impact Awards (Horisont-priser), der anerkender og hylder enestående Horisont 2020- eller det 7. rammeprogram-projekter med en påvist social værdi i forbindelse med R&I Days 2020. Arbejdet med at gennemføre datastrategien fortsatte, og der blev gjort fremskridt med at forbedre interoperabiliteten af RP-data med eksterne datasæt, såsom publikationer og patenter. "European data for R&I policy"-initiativet (det tidligere European R&I Data Hub) fortsatte i samarbejde med medlemsstater og associerede lande. Der blev gjort fremskridt med CORTEX, et text mining-værktøj, der omfatter oprettelse og gruppering af projektporteføljer og med sporing af RP-forskningsresultater og -virkninger over tid. En klar og effektiv "feedback to policy"-ramme blev godkendt i Kommissionen for feedback fra de projekter, der blev finansieret af RP'erne til støtte for politiske behov. Kommissionen udvikler et interaktivt matchmaking-værktøj for at fremhæve synergier mellem EU-programmer og for at imødegå støttemodtagernes netværks- og matchmakingbehov. Det dækker i øjeblikket interregionalt samarbejde og Horisont 2020-programmer som en testforløb og hjælper med at forbinde projektpartnere efter region og efter projekttema.