KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 08.05.19% 
K( )M(S»(>) 2(M (jiuiclig iidji 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAME_NTET 
ENKLERE LOVGIVNING FOR DET INDRE MARKED: 
ET PILOTPROJEKT TSLIM-PROJEKTET) 

Der er en stigende politisk enighed i EU om, at der bør ske en lovforenkling. 
Alt for komplicerede regler indebærer store omkostninger økonomisk set og 
bringer erhvervslivets konkurrenceevne og dets beskæftigelsesskabende 
potentiel i fare. Divergerende nationale regler og utilstrækkelige HU-
foranstaltninger kan forkludre det indre markeds funktion. Enhver form for 
regulering - hvad enten den vedtages på FU-plan eller nationalt plan - skal være 
fuldt begrundet og være afpasset efter det tilsigtede formål. Dette gælder både 
nye lovinitiativer og gældende lovgivning, som løbende bør overvåges, så det 
sikres, at den fortsat er hensigtsmæssig under skiftende økonomiske, sociale og 
teknologiske forhold. Kommissionen har i de senere år taget en række 
initiativer til at forenkle lovgivningen. F.eks. forelagde den for Det Europæiske 
Råd i Bruxelles i december 1993 et omfattende program for tilpasning af 
gældende lovgivning og har siden gennemført langt størstedelen af de 
initiativer, der blev fremlagt i dette program. Kommissionen har desuden aflagt 
rapport for Det Europæiske Råd på dets møder ved årets udgang, sidst for Det 
Europæiske Råds møde i Madrid i rapporten "Bedre lovgivning". Eksempler på 
forenklingsinitiativer er anført i bilag 1. 
Selv om der allerede er gjort gode fremskridt, må der ikke skyes nogen midler 
for at strømline lovrammerne for den økonomiske aktivitet inden for EU, 
samtidig med at de vigtigste elementer i allerede gældende ret bibeholdes, og 
der sikres et højt sundheds- og sikkerhedsniveau og en høj miljø- og forbruger­
beskyttelse. Kommissionens tidligere initiativer er et udmærket udgangspunkt 
for en ny, målrettet indsats for at gennemgå og forenkle lovgivning, en indsats, 
som bør gennemføres i et partnerskab med medlemsstaterne og alle kredse, der 
er berørt af den pågældende lovgivning. Kommissionen reagerer hermed på den 
brede enighed, der var blandt ministrene for det indre marked på deres 
uformelle møde i Rom den 24. februar 1996 om at søsætte et "pilotprojekt", 
hvorunder det skulle vurderes, hvordan man bedst kan mindske den byrde, der 
hviler på virksomhederne som følge af de forskellige sektorregler vedrørende 
det indre marked. Projektet vil være en prøvesten for, om der skal træffes mere 
vidtgående foranstaltninger. Som Molitor-gruppen (som selv omfattede 
adskillige repræsentanter for erhvervslivet) påpegede, skal erhvervslivet gå 
forrest i forenklingsbestræbelserne og bør høres af Kommissionen. 
For at efterkomme disse krav om en indsats foreslår Kommissionen, at man 
følger nedenstående "ledende principper", som er helt på linje med de syns­
punkter, der kom til udtryk på mødet i Rom: 
a) forenklinrsindsatsen bør være koncentreret om nogle fa sektorer, sa der 
opnås hurtige og konkrete fremskridt 
b) erhvervslivet og andre berørte kredse ska! deltage direkte i projektet 
c) en statusrapport skal være klar til forelæggelse for Rådet ved udgangen 
af 1996. 
ET KONKRET FORSLAG TIL HANDLING 
Målsætninger for pilotprojektet 
4. I denne meddelelse beskrives pilotprojektfasen af dette initiativ. Projektet tager 
sigte på senest i november 19% at fremlægge konkrete forslag til, hvordan 
lovgivningen inden for fire områder kan forenkles. Forenklingen skal ikke kun 
omfatte EU-lovgivningen som sådan, men også alle former for ikke-
harmoniseret national lovgivning, der berører den pågældende sektor. Graden 
af fremskridt inden for disse lovgivningsområder inden for den afsatte tid vil 
blive benyttet som grundlag for en vurdering af, om den arbejdsmetode, der 
skitseres i denne meddelelse, er brugbar eller ej. Det er Kommissionens 
hensigt, at metoden skal have en bredere anvendelse, hvis afprøvningen af den 
viser sig at blive en succes. 
Sektorer, der vil blive undersøgt i pilotprojektet 
5. Kommissionen har udvalgt fire sektorer til pilotprojektet om forenkling. Nogle 
af de områder, der blev foreslået på det uformelle møde af ministrene for det 
indre marked i Rom den 24. februar, er ikke blevet inkluderet, fordi de meget 
snart behandles i forslag fra Kommissionen: 
Levnedsmidler: Som anført i Kommissionens bemærkninger til 
rapporten fra Molitor-gruppen1 er Kommissionen ved at gennemføre en 
generel nyvurdering af hele levnedsmiddellovgivningen med henblik på 
fremlæggelse af en grønbog, som bl.a. vil behandle spørgsmålet om 
sammenhængen i EU-lovgivningen og mulighederne for forenkling og 
rationalisering af denne lovgivning. Kommissionen har allerede den 17. 
april 1996 vedtaget forslag til syv vertikale direktiver om forenkling af 
retsforskrifterne om visse levnedsmidler, og en høring af de berørte 
kredse om en forenkling af veterinærlovgivningen er undervejs. 
Maskiner: Kommissionen skitserede allerede i sine bemærkninger til 
Molitor-rapporten arbejdsprogrammet for denne sektor; i første omgang 
vil den fremlægge forslag til kodifikation af maskindirektivet som 
forberedelse til en revision af direktivet. Sideløbende hermed arbejder 
den på forskellige ændringer, som vil blive fremlagt i forslagsform i 
slutningen af 1997. 
Offentlige indkøb: Kommissionen er ved at udarbejde en grønbog om 
den nuværende og fremtidige anvendelse af reglerne om offentlige 
indkøb. 
Kommissionen finder, at hvis disse projekter, som allerede er godt 
fremskredne, blev inkluderet i SLIM-pilotprojektet, ville der være tale om 
Kommissionens bemærkninger til rapporten fra Gruppen af Uafhængige 
Eksperter om Lovgivningsmæssig og Administrativ Forenkling (SHK(95) 2121 
endelig udg. af 29.11.1995). 
3 
dublering af arbejde, der allerede er udført, hvilket ikke ville fremme 
lovforenklingen på disse områder. Den har derfor gjort sig overvejelser om, 
hvordan der kunne gøres en yderligere indsats i forhold til de eksisterende 
initiativer, og har udvalgt nogle andre lovgivningsområder, som vides at give 
anledning til bekymring i erhvervslivet og andre berørte kredse. 
De fire sektorer, Kommissionen har udvalgt, er: 
Intrastat, systemet til indsamling af statistiske oplysninger om sam­
handelen inden for EU 
de tekniske forskrifter om byggevarer 
lovgivningen om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser 
lovgivningen om prydplanter. 
Pilotprojektet omfatter således et område, der har relevans for erhvervslivet 
som helhed, ét, der vedrører landbrugslovgivningen, og ét, der vedrører 
industrilovgivningen, samt et lovgivningsområde, der er af direkte interesse for 
den enkelte borger. 
Bilag 2 beskriver de aspekter af lovgivningen inden for hvert område, der skal 
gives særlig opmærksomhed. 
Metodologi 
i) Generelt 
6. Arbejdet vil blive udført af fire mindre team, der hver vil få til opgave at under­
søge et af de udvalgte lovgivningsområder. Disse såkaldte "SLIM-team" 
("Simpler Legislation for the Internal Market") vil blive sammensat af 
repræsentanter for Kommissionen og nogle få medlemsstater og brugerne af 
lovgivningen, f.eks. erhvervslivet (producenter og handlende, herunder små og 
mellemstore virksomheder) og, hvor det er relevant, forbrugerne. 
Hvert SLIM-team har til opgave at yde sit bidrag til rapporten til Rådet, der 
skal foreligge i tide til at kunne forelægges for Rådets møde (det indre marked) 
i november måned, og som skal: 
• give en sammenfattende oversigt over behovet for forenkling, herunder 
pege på national lovgivning, der volder problemer for brugerne 
• beskrive de forslag, SLIM-teamet har haft oppe til overvejelse, samt 
deres sandsynlige virkning med hensyn til at opfylde formålet med 
lovgivningen, samtidig med at de reducerer erhvervslivets omkostninger 
og effektiviserer lovgennemførelsen 
• foreslå yderligere detaljerede initiativer, hvis dette er hensigtsmæssigt 
* aflægge rapport om, hvilke fremskridt der gøres med 
kodifikatiorøarhcjdei og hermed beslægtede forenkl ingsmetodcr 
• vurder« effefctrviie*« i den metode, der benyttet i pilotprojektet 
ri} Udpcgmdf af mwltemmef afSUM-tcamene 
7/ Hvert team vil ft en ptncmltgt udncvr* repræsentantfor Kommissionen som 
formand og vatre strengt begrænset rit at testa if et lige stort antal 
repræsentamer for medknmtrtcfnca adrmmstrationer og for brugerne af den 
pågældende lovgivning. Embedsmænd fra berørte afdelinger i Kommissionen 
vil også deltage med ohscml»rsta*u*. 
M^tf«T^atV^rg.i«rtaikyn: For M skabe et effektivt arbejdsmiljø og gore 
hurtige fremskridt ønsker KoirtrnmioTKrn, at teamene består af få medlemmer. 
Dette vil umuligt kunne opfyldes, hvis alle medlemsstater skal være 
repræsenteret i alle team. Kommissionen forestiller sig derfor at begrænse 
medlemsstaternes repræsentation til ca. fire personer i hvert team. Den vil 
derfor bede medlemsstaterne om at angive i prioriteringsrækkefølge, hvilke 
team de er interesserede i at deltage i. De vil derefter blive opfordret til at 
deltage i et team. Kommissionen vil desuden bede medlemsstaterne om at 
tilkendegive deres synspunkter over for de team, som de ikke hl iver 
repræsenteret i. Hndelig vil der aflagt rapport for alle medlemsstaterne via 
sektorudvalgene (se iii) nedenfor) og Det Rådgivende Udvalg for Det Indre 
Marked. 
Brugerrepræsentation: Antallet af brugerrepræsentanter vil være det samme som 
for medlemsstatsrepræsentanterne. For at få udpeget repræsentanter for 
brugerne agter Kommissionen at rette henvendelse til de sammenslutninger på 
EU-plan og i nogle tilfælde også nationalt plan, der repræsenterer brugernes 
interesser. Ved udpegningen af repræsentanter for erhvervslivet vil der blive 
taget hensyn til den særlige betydning, forenkling spiller for små og 
mellemstore virksomheder. 
iii) Underretning af sektorudvalgene 
8. Den eller de relevante udvalg, der er ansvarlige for BU-lovgivningen inden for 
hver al sektorerne, vil blive holdt orienteret om IbrlolxM al arbejdet inden foi 
det relevante SUM learn. De udvalg, (1er er impliceret, er følgende: 
Intrastat: Udvalget for Statistikker over Udveksling af Goder 
mellem Medlemsstaterne 
Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske 
Program 
Toldkodeksudvalget - told- og statistiknomenklaturafde­
lingen 
Byggevarer: Det Stående Byggeudvalg 
Udvalg 83/189 om Tekniske Forskrifter 
Eksamens-
Deviser: Udvalget af Højtstående Embedsmænd inden for 
Sundhedsvæsenet 
Ad hoc-udvalgene af højtstående embedsmænd 
vedrørende dyrlæger og arkitekter 
I >ægemiddeludvalget 
De syv rådgivende udvalg for uddannelse, der er nedsat i 
tilknytning til de syv sektordirektiver 
Koordinationsgruppen, der er nedsat i forbindelse med 
direktiverne om den generelle ordning. 
Prydplanter: Det Stående Udvalg for (Prydplante)formeringsmaterialc 
og Prydplanter 
KONKLUSION 
Kommissionen opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til at støtte det i denne 
meddelelse skitserede initiativ og anlægge en konstruktiv holdning ved vurde­
ringen af konklusionerne i den rapport om resultatet af pilotprojektet, som 
Kommissionen forelægger i november 1996. 
gttøg 1 
EKSEMPLER PA AFSLUTTET ELLER IGANGVÆRENDE 
PORENKUNOSARBEJPE 
GENEREL METODE 
Kommissionen har længe været i gang med arbejdet med at forenkle EU-lovgivningen. 
I 1993 udarbejdede den et program for tilpasning af den gældende lovgivning, som den 
forelagde for Det Europæiske Råd på dets møde i Bruxelles og for Europa-Parlamentet, 
og som med hensyn til gennemførelsen af de heri stillede forslag næsten er afsluttet. 
De områder, der er i søgelyset under dette forenklings- og omarbejdningsprogram, er 
f.eks. levnedsmidler, miljø, beskatning, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, 
konkurrence og forbrugerbeskyttelse. Derover er der ved at ske en lovforenkling inden 
for nogle områder, der ikke er omfattet af dette program. 
Kommissionen har desuden taget initiativ til at nedsætte en Gruppe af Uafhængige 
Eksperter om Lovgivningsmæssig og Administrativ Forenkling (Molitor-gruppen). Den 
forelagde en første vurdering af Molitor-gruppens forslag for Det Europæiske Råd i 
Cannes i juni 1995. Derefter fremsatte den i november 1995 sine bemærkninger til alle 
gruppens forslag. 
Endvidere har Kommissionen nedsat et udvalg om forbedring og forenkling af 
erhvervsforholdene, som sammen med medlemsstaterne og erhvervsorganisationerne 
skal undersøge, hvordan administrative procedurer baseret på EU-lovgivning eller 
national lovgivning, der skaber barrierer og medfører alt for store udgifter at 
overholde, specielt for små og mellemstore virksomheder, kan forenkles. Efter at der 
er blevet afholdt et forum i Paris i juni 1995 og nedsat arbejdsgrupper, vil 
medlemsstaterne formentlig få forelagt henstillinger fra Kommissionen om 
administrativ forenkling. 
KONKRETE EKSEMPLER 
Blandt de forenklingsinitiativer, der allerede er fremlagt, kan nævnes: 
forenkling af syv vertikale direktiver inden for levnedsmiddelområdet 
meddelelse forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet om EU's vandpolitik, som 
bl.a. indeholder forslag om, at der i løbet af 1996 fremsættes forslag til et 
rammedirektiv, som skal træde i stedet for alle de eksisterende direktiver om 
vandressourcer 
gensidig anerkendelse af eksamensbeviser: direktiv, der gælder for fagene inden 
for handel og håndværk 
EU-lovgivningen på energiområdet (rationel energiudnyttelse og olieprodukter). 
Blandt de forenklingsinitiativer, der er under forberedelse, kan nævnes: 
7 
hvidbog om levnedsmiddelret 
direktivforslag om veterinærmedicinske præparater og humanmedicinske læge­
midler 
forenklingsindsats inden for veterinær hygiejne 
forslag til forenkling af EU's fytosanitære ordning sammenholdt med tilføjelser 
til denne ordning af hensyn til det indre marked (procedurer ved import fra 
tredjelande og de til dette formål nødvendige ressourcer). 
PUag I 
Aspekter af de udvalgte lovgivningsområder, der kræver særlig opmærksomhed med 
henblik på forenkling: 
Intrastat 
Intrastat-systemet blev indført ved en grundforordning udstedt af Rådet (forordning 
(EØF) nr. 3330/91) og er siden blevet behandlet i en række forordninger udstedt af 
Kommissionen, især forordning (EØF) nr. 3046/92, der fastsætter vilkårene for 
systemets anvendelse. 
Intrastat-systemet har været i kraft siden 1993, men volder stadig funktionsmæssige 
problemer, der giver sig udslag i en utilfredsstillende kvalitet i såvel de globale 
samhandelsstatistikker som i de mere detaljerede varestatistikker samt i forsinkelser 
med udarbejdelsen af statistikker. 
Selv om der er foretaget en lang række forenklinger i systemet, opfattes indberetnings-
byrden hos de oplysningspligtige, specielt de små og mellemstore virksomheder, stadig 
som alt for omfattende. 
En opinionsundersøgelse gennemført i februar 1996 på EU-plan blandt Intrastate 
oplysningspligtige og databrugere samt et Intrastat-seminar afholdt i Luxembourg den 
13. og 14. marts bekræftede dette og havde som resultat, at der blev peget på flere 
forskellige mulige måder at forbedre og forenkle systemet på. 
Der er bred enighed om at fortsætte initiativerne (EDICOM) til modernisering og auto­
matisering af informationsindsamlingen og -behandlingen, specielt gennem øget 
anvendelse af elektronisk dataudveksling, som er en helt afgørende faktor i forbindelse 
med at lette indberetningsbyrden og sikre større pålidelighed og en øget aktualitet i de 
indberettede data. 
En forenkling af den benyttede varenomenklatur er det andet område, som virksom­
hederne hyppigst peger på som værende mest egnet til at føre til en mærkbar 
forbedring af systemet. 
SLIM-teamet skal under hensyntagen til det stigende behov for information om 
samhandelen mellem medlemsstaterne som led i indførelsen af Den Monetære Union 
udtale sig om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at gennemføre en mere radikal 
omlægning af Intrastat-systemet, som skulle bestå i, at en medlemsstat kun indsamler 
oplysninger om varestrømmen i én retning og beregner varestrømmen i den anden 
retning på basis af spejlresultater fremsendt af de øvrige medlemsstater. 
De divergerende interesser mellem de oplysningspligtige og brugerne af statistikkerne, 
som tydeligt kom frem under de forskellige høringer, gør det vanskeligt at forsøge at 
gennemføre en radikal omlægning af systemet i den retning, der er beskrevet ovenfor, 
og forudsætningen for en sådan omlægning er derfor, at medlemsstaterne har en klar 
politisk vilje hertil. 
De ovrige foranstaltninger, der påtænkes gennemført, har mindre vidtrækkende konse­
kvenser og skal snarere betragtes som en konsolidering og tilpasning af de gældende 
anvendelsesbestemmelser. Disse foranstaltninger, f.eks. reduktion af antallet af 
krævede variable, afpasning af svarfristerne under Intrastat-systemet efter 
skatte fristerne, forhøjelse af tærsklerne, indberetningsfrekvens osv., er for øjeblikket 
ved at blive undersøgt og analyseret enkeltvis og under hensyn til deres indvirkning på 
datakvaliteten og lettelsen af indberetningsbyrden. 
Hvad medlemsstaterne angår, havde en vurdering af de nationale systemer, der blev 
gennemført i slutningen af 1995, til resultat, at der blev udarbejdet en række konkrete 
forslag til forbedring af Intrastat (specielt hvad angår procedurerne for datatilpasning, 
behandlings- og kontrolprocedurerne, harmoniseringen af metoder og de retlige 
bestemmelser), som, når de er blevet analyseret, kunne føre til ændringer i gældende 
lovgivning. 
Byggevarer 
SLIM-teamet bør se på, hvordan direktivet om byggevarer fra 1988 har virket. 
Dette direktiv er midlet til at indføre et fælles marked for alle byggevarer. Det bygger 
på, at der vedtages europæiske tekniske specifikationer - specielt standarder - som 
obligatorisk skal ligge til grund for vurderingen af varers overensstemmelse og bane 
vej for EF-mærkning. 
Direktivet vil først blive effektivt, når der er vedtaget harmoniserede standarder. Hidtil 
er der ikke blevet vedtaget en eneste. 
Denne situation følger dels af den omstændighed, at direktivet kræver, at der skal 
træffes mange beslutninger og udføres meget forberedende arbejde, inden der kan 
vedtages standarder, og dels af, at der ikke er nogen anden måde end gennem 
overensstemmelse med disse standarder at opnå EF-mærkning på. 
Under debatten om direktivet i 1995 erkendte alle parter, at der må afgives et fast 
forsæt om at fremskynde gennemførelsen af direktivet. Sideløbende hermed enedes 
parterne om at fortsætte overvejelserne om, hvordan det indre marked inden for denne 
sektor fungerer. 
SLIM-teamet skal derfor både udtale sig om, hvilke forbedringer der er nødvendige i 
det indre markeds funktion inden for denne sektor, og om direktivets gennemførelse. 
Disse overvejelser kunne bl.a. fokusere på de lange tidsfrister, der er nodveudige lor at 
opnå EF-mærkning af byggevarer, og det stigende antal foranstaltninger, medicins-
staterne træffer i mellemtiden, og som forstyrrer det indre marked. 
Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser 
SLIM-teamet skal gennemgå opbygningen og funktionsmåden af de syv 
sektordirektiver for henholdsvis læger, sygeplejersker, dyrlæger, tandlæger, 
jordemødre, arkitekter og apotekere, der blev vedta: et mellem 1975 og 1985 
Med undtagelse af direktivet om arkitekter fastsætter direktiverne fælles 
minimumsstandarder for uddannelsen inden for den pågældende profession og 
indeholder lister over nationale eksamensbeviser, som opfylder disse fælles standarder 
og derved nyder godt af gensidig anerkendelse. Medlemsstaterne må dog fortsat 
udstede eksamensbeviser inden for arkitektområdet, som ikke opfylder disse 
standarder, og som derfor ikke kan opnå den anerkendelse, direktivet fastsætter. 
Den valgte sektormetode, der giver uddannelsesområdet en vis europæisk profil, har 
tvunget adskillige medlemsstater til at ændre deres nationale lovgivning om adgangen 
til de pågældende uddannelser og har i visse tilfælde (f.eks. tandlæger i Italien og 
Østrig) medført krav om oprettelse af en profession, som ikke fandtes førhen. 
Sektordirektiverne kan også føre til, at reformer på nationalt plan forhindres, hvis de 
påtænkte ændringer bringer de nationale regler i uoverensstemmelse med det relevante 
direktiv. Dette er en af grundene til, at EU er gået over til en ny metode inden for 
anerkendelse af eksamensbeviser - den generelle ordning - som overlader det til 
medlemsstaterne at afgøre, hvilket niveau og hvilken opbygning uddannelsen skal have, 
og om det er nødvendigt med lovregulering. Den generelle ordning giver dog modsat 
sektordirektiverne ikke den vandrende arbejdstager garanti for automatisk 
anerkendelse. 
Desuden har behovet for en løbende overvågning af de fælles regler inden for 
uddannelse medført, at der for hvert sektordirektiv er blevet nedsat et rådgivende 
udvalg. Disse udvalg, som på nuværende tidspunkt har 45 medlemmer, lægger en 
betydelig administrativ byrde på Kommissionen. De retter henstillinger og afgiver 
udtalelser til medlemsstaterne og rådgiver Kommissionen om, hvorvidt bestemte 
ændringer er hensigtsmæssige; i praksis forekommer det kun sjældent, at ændringer, 
som disse udvalg anbefaler gennemført, får opbakning fra medlemsstaterne. 
Prydplanter 
SLIM-teamet skal undersøge gennemsigtigheden i og anvendelsen af direktivet om 
prydplanter, der blev vedtaget i 1991 som led i det indre marked. 
Direktivet har harmoniseret forskellige foranstaltninger på nationalt og regionalt plan 
med henblik på at fastsætte kvalitetsstandarder og minimumskrav, der skal gælde på 
EU-plan, og som omfatter godkendelsesprocedurer og aflevering af dokumenter, og på 
at sikre fri markedsføring af prydplanteformeringsmateriale, der opfylder disse 
standarder og krav. 
Eftersom direktivet blev vedtaget over hals og hoved i slutningen af 1991, indeholder 
det forskellige unøjagtigheder, som har voldt fortolkningsproblemer i forbindelse med 
gennemførelsen og iværksættelsen af lovgivningen i medlemsstaterne. For at overvinde 
disse problemer tilsendte Kommissionen i 1992 medlemsstaterne en fortolkende 
meddelelse om de punkter, der havde voldt størst problemer. Dette har dog ikke været 
tilstrækkeligt til at sikre en hurtig og ensartet gennemførelse i medlemsstaterne. 
En medlemsstat har desuden bedt Kommissionen om at revidere direktivet på visse 
punkter, især anvendelsesområdet, undtagelserne for det lokale markeds 
vedkommende, undtagelserne for vedplanters vedkommende og kravene vedrørende 
varieteter. 
11 
På grund af ovennævnte problemer har Kommissionen ikke set sig i stand til at 
udarbejde de yderligere gennemførelsesforanstaltninger, direktivet stiller krav om. 
SLIM-teamets indsats er derfor nødvendig for at forbedre direktivet og give Kommis­
sionen mulighed for hurtigst muligt at vedtage de nødvendige gennemførelses­
foranstaltninger og samtidig sikre en hurtig og ensartet gennemførelse i 
medlemsstaterne. 
Finansieringsoversigt 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Enklere lovgivning for det indre marked: et pilotprojekt (SLIM-projektet) 
(gennemføres ved nedsættelse af fire arbejdsgrupper med betegnelsen "SLIM-
team"). 
2. BUDGETPOST 
A-250: Møder og indkaldelser 
3. RETSGRUNDLAG 
Traktatens artikel 3 C, 7 A, 48-66 og 100 A 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1. Formål 
Pilotprojektet tager sigte på senest i november 1996 at fremlægge 
konkrete forslag til, hvordan lovgivningen inden for fire lovgivnings­
områder kunne forenkles. De fire lovgivningsområder er Intrastat, bygge­
varer, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og prydplanter. Formålet 
med forenklingen er at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og 
beskæftigelsesskabende potentiel ved at sikre, at lovreglerne på EU-plan 
og nationalt plan ikke er alt for komplicerede og derved forhindrer virk­
somhederne i at deltage effektivt i det indre marked, og at effektivisere 
lovgivningen om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser. 
4.2. Varighed 
SLIM-teamene vil blive udpeget i juni 1996 og skai yde deres bidrag til en 
rapport, som skal forelægges for Rådet og Europa-Parlamentet i november 
1996. 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 
5.1. Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2. Opdelte bevillinger 
5.3. Indtægtstype: Ikke relevant 
-i % 
6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 
6.1. Udgifternes art 
Mødeudgifter for de 32 medlemmer af SLIM-teamene (8 pr. team): 
5 endagsmøder pr. team i Bruxelles 
6.2. Indtægter 
Pilotprojektet finansieres 100% via Fællesskabets budget. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER FOR DRIFTSBEVILLINGERNE 
Ingen 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG 
Kontrollen af udgifterne i forbindelse med deltagelse i møder vil blive udført af 
den tjenestegren i Kommissionen, der varetager sekretariatsopgaverne for det 
pågældende SLIM-team (Eurostat, GD III, GD VI eller GD XV). 
9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Pilotprojektet tager sigte på senest i november 1996 at fremlægge 
konkrete forslag til, hvordan lovgivningen inden for fire lovgiv­
ningsområder kunne forenkles. Dette gælder ikke kun EU-lovgiv­
ningen som sådan, men også ethvert ikke-harmoniseret nationalt 
stykke lovgivning, der har betydning for den pågældende sektor. 
Graden af fremskridt inden for disse lovgivningsområder inden for 
den afsatte tid vil blive benyttet som grundlag for en vurdering af, 
om den arbejdsmetode, der skitseres i denne meddelelse, er 
brugbar eller ej. 
Målgruppe: Pilotprojektet er målrettet mod behovet i erhvervslivet 
og blandt erhvervsdrivende i hele EU for klare, enkle og propor­
tionale regler, der giver dem mulighed for at udnytte deres rettig­
heder inden for det indre marked uden unødige restriktioner eller 
for store udgifter. Små og mellemstore virksomheder er særlig 
hårdt ramt af omkostningerne i forbindelse med at efterkomme 
lovgivningen. 
9.2. Begrundelse for foranstaltningen 
9.2.1. Behovet for støtte fra Fællesskabets bod get 
Pilotprojektet Uger sigte på at forbedre det indre markeds funktion 
ved at forenkle og forbedre nogle tf de regler, der styrer det De 
økonomiske fordele, der kan forventes at blive resultatet af denne 
lovforenkling, er rigelig begrundelse for den planlagte støtte. 
Foranstaltningen skal ses i sammenhæng med Kommissionens 
øvrige lovforenklings- og kodifikalionsaktiviteter (se rapporten til 
Det Europæiske Råd i december 1995 om "Bedre lovgivning"). 
9.2.2. Valg af støtteform 
Valget af metoden med "SLIM-team", der er små arbejdsgrupper, 
der består af repræsentanter for Kommissionen, et mindre antal 
medlemsstater og de kredse, der er berørt af lovgivningen, er 
dikteret af ønsket om at lade de forskellige synsvinkler hos dem, 
der håndhæver lovgivningen, og dem, der berøres af den, komme 
til udtryk. Teamene er med vilje små, så der nemmere kan foregå 
en reel meningsudveksling, som det kan være vanskeligere at 
gennemføre i større og mere formelle grupper, og så der kan ske 
hurtige fremskridt. 
9.2.3. Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse 
på de konkrete resultater af foranstaltningen 
Eftersom der er tale om et pilotprojekt, er muligheden for at opnå 
de tilsigtede resultater uvægerligt behæftet med en vis usikkerhed. 
Gruppernes størrelse, udvælgelsen af medlemmerne, de udvalgte 
sektorer og tidsfristen er allesammen faktorer, som kan påvirke 
slutresultatet. 
9.3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
9.3.1. Resultatindikatorer 
Se 9.3.2. 
9.3.2. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? 
Som besluttet af Kommissionen den 27. marts 1996 vil der perio­
disk blive aflagt rapport om arbejdets forløb for en gruppe 
kommissionsmedlemmer. 
/h 
Der vil også blive aflagt rapport om arbejdets forløb for Det 
Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked og de implicerede 
sektorudvalg. 
Inden for Kommissionen vil de tjenestegrene, der er ansvarlige for 
de forskellige SLIM-team, og andre implicerede tjenestegrene 
mødes for at gøre status over arbejdets forløb og sammenligne 
erfaringer om pilotprojektet. 
En rapport om pilotprojektet vil blive forelagt for Rådet (det indre 
marked) i november, og Det Europæiske Råd vil ligeledes blive 
orienteret om de opnåede resultater. 
9.3.3. Vurdering af de opnåede resultater 
De opnåede resultater vil som nævnt ovenfor blive beskrevet i en 
rapport til Rådet. Denne rapport vil indeholde SLIM-teamenes 
forslag til forenkling af den pågældende lovgivning og en 
evaluering baseret på teammedlemmernes og de implicerede 
kommissionstjenestegrenes synspunkter af nytten af hele projektet. 
Rapporten vil blive drøftet med medlemsstaterne. Nøgleelementet i 
evalueringen af projektet vil være, i hvor høj grad det har været 
muligt at finde frem til konkrete forslag til lovforenkling inden for 
de fire sektorer. 
9.4. Sammenhæng med finansiel planlægning 
Pilotprojektet, som primært udspringer af en drøftelse i et uformelt møde i 
Rådet (det indre marked) den 24. februar 1996, indgår ikke i den 
finansielle planlægning i de generaldirektorater, der bidrager til 
finansieringen (GD XV, GD III, GD VI, Eurostat). 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) 
De nødvendige budgetmidler vil blive fremskaffet inden for den samlede budget­
ramme, som Kommissionen i sin beslutning om fordeling af budgetmidler for 
1996 tildelte de tjenestegrene, der er ansvarlige for de udvalgte sektorer, nemlig 
GD III (byggevarer), GD VI (prydplanter), GD XV (eksamensbeviser) og Det 
Statistiske Kontor (Intrastat). 
10.1. Virkning for antallet af ansatte 
Ingen 
10.2. Samlede finansielle virkninger af de ogede menneskelige ressourcer 
Ingen 
10.3. Stigning i andre udgifter til administration som følge af foran­
staltningen 
De samlede udgifter til de fire SLIM-team andrager 120 000 ECU. 
Alle udgifter henføres under A-250 - møder og indkaldelser. De vil blive 
delt af de fire ovenfor anførte ansvarlige tjenestegrene, idet hver af disse 
tjenestegrene afliolder udgifterne til det SLIM-team, der hører under dens 
ansvarsområde. 
Udgifterne er beregnet således: 
4 SLIM-team x 5 endagsmøder = 20 møder. 
20 x 4 regeringseksperter = 20 x 4 x 695 ECU (gennemsnitlig udgift) = 
55 600 ECU 
20 x 4 private eksperter = 20 x 4 x 804 ECU (gennemsnitlig udgift) = 
64 320 ECU 
I ALT: 119 920 ECU, dvs. 120 000 ECU. 
!l 

ISSN 0254-1459 
KOMC96) 204 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 06 10 
Katalognummer : CB-CO-96-222-DA-C 
ISBN 92-78-04008-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L 2985 Luxembourg