Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2020/C 281/02)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»HARICOT DE CASTELNAUDARY«

EU-nr.: PGI-FR-02450 – 8.3.2019

BOB ( ) BGB (X)

1. Betegnelse

»Haricot de Castelnaudary«

2. Medlemsstat eller Tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Haricot de Castelnaudary« er en tør hvid bønne af arten Phaseolus vulgaris af sorten lingot, der er kendetegnet ved:

— elfenbenshvid farve

— store bønnefrø, hvor 1 000 frø vejer 440- 690 g

— cylinderformet og nyreformet

— vandindhold på højst 16 %

— hurtig rehydrering, som begrænser udblødningstiden til højst 1-4 timer.

Produktet markedsføres kun som tørre bønner.

Takket være denne rehydreringskapacitet udvikler »Haricot de Castelnaudary«, som færdigkogt, de organoleptiske egenskaber, nemlig som bløde og udflydende i munden. Den bevarer konsistensen og den tynde skal. Disse kendetegn er karakteristiske og efterspørges i høj grad af konservesfabrikanter og restauratørerne.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle produktionsfaser (fra såning til høst) af »Haricot de Castelnaudary« i det afgrænsede geografiske område.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Salg i løs vægt til forbrugerne tillades ikke.

»Haricot de Castelnaudary« er pakket i net, mikroperforerede poser, barber, juteposer eller andre ikke-lufttætte emballager med henblik på salgsenheden.

Engrosemballagen er bestemt til forarbejdning.

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Den beskyttede geografiske betegnelse »Haricot de Castelnaudary« omfatter følgende 69 kommuner i departementet Aude:

Airoux, Baraigne, Belflou, Belpech, Bram, Cahuzac, Carlipa, Cassaigne (La), Cassés (Les), Castelnaudary, Cazalrenoux, Cumiès, Fajac-la-Relenque, Fanjeaux, Fendeille, Fonters-du-Razès, Force (La), Gaja-la-Selve, Generville, Gourvielle, Issel, Labastide-d'Anjou, Lafage, Lasbordes, Laurabuc, Laurac, Louvière-Lauragais (La), Marquein, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mézerville, Mireval-Lauragais, Molandier, Molleville, Montferrand, Montmaur, Montauriol, Orsans, Payra-sur-l'Hers, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Pexiora, Plaigne, Plavilla, Puginier, Ribouisse, Ricaud, Saint-Amans, Sainte-Camelle, Saint-Gaudéric, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Martin-Lalande, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Sernin, Salles-sur-l'Hers, Souilhanels, Souilhe, Soupex, Tréville, Villasavary, Villautou, Villeneuve-la-Comptal, Villepinte, Villesiscle og Villespy.

5. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytningen til det geografiske område er baseret på »Haricot de Castelnaudarys« omdømme og karakteristika som følge af naturlige og menneskelige faktorer i området. Dyrkningen heraf er tilpasset jordbunds- og vejrforholdene, der gør det muligt at opnå et bønnefrø, der er i overensstemmelse med de forventede egenskaber (hurtig rehydrering, ensartede bønnefrø og udflydende konsistens) hos brugere, navnlig konservesfabrikanter og restauratører, hvoraf det gode omdømme.

Det geografiske område for »Haricot de Castelnaudary«, der ligger i den vestligste del af departementet Aude, er et område med sletter og små bakker (Lauragais-dalen), hvis højde er på mellem 100 og 300 meter.

Vinden er karakteristisk for klimaet. Vinden gør Castelnaudary-området, der har et årligt gennemsnitsnedbør på 650 mm, til en overgangsregion mellem de regioner, der er påvirkes af det atlantiske klima, og de regioner, der påvirkes af middelhavsklimaet.

Der er to vindtyper i området ca. 300 dage om året:

— Cers, en vestenvind 200 dage om året, er en frisk og moderat vind, som gør det lettere at håndtere de meget høje temperaturer, og om vinteren er det en kold og kraftigere vind

— Autan, en østenvind fra havet 100 dage om året, er en tør vind, der om sommeren giver tørre på grund af Føneffekten mellem Pyrenæerne mod syd og la Montagne Noire mod nord.

I produktionsområdet er det varmt om sommeren (25 til 28 °C i gennemsnit) og mildt om vinteren (ca. 10 °C i gennemsnit), og det er beskyttet mod hyppig tåge ved Seuil de Naurouze, Montagne Noire og foden af Pyrenæerne.

Castelnaudarys molasse og de tilhørende geologiske formationer udgør grundlaget for den jordbund, som bønnerne dyrkes på. Jordbunden i det geografiske område er dyb med få sten og har en god balance mellem ler og silt. Det er hovedsagelig en ler- og kalkholdig jordbund med en sandholdig silt- og lertekstur.

Med væksten i den industrielle cassouletproduktion i regionen mellem 1960 og 1980 udviklede og opdaterede områdets producenter deres ekspertise med hensyn til dyrkning af »Haricot de Castelnaudary«.

Til dette formål kommer producenternes knowhow til udtryk i:

— Fastlæggelse af den optimale tilsåningsperiode (T° jord ≥ 10 °C) for parcellerne, der er udvalgt efter deres ler- og kalkstenskarakteristika

— Producentens styring af afgrødens vandbehov takket være et effektivt varslingssystem og et effektivt vandingssystem

— Den optimale høstperiode i pergamentfasen (gule/brune bælge, grønne eller brune stængler og blade, der stadig sidder på planten for at undgå enhver risiko for frøspild) med henblik på naturlig og hurtig tørring (under fem dage).

Indsamlingen, sorteringen og opbevaringen af »Haricot de Castelnaudary« er også blevet udviklet i årenes løb på grundlag af ekspertise inden for disse områder (forvaltning af vandindhold, renholdelse af partier, sortering).

»Haricot de Castelnaudary« giver tørre bønnefrø med en elfenbenshvidfarve. »Haricot de Castelnaudary« har en vægt på 440-690 g pr. tusind frø, er cylinder- og nyreformet karakteristisk for sorten lingot og har et vandindhold på 16 % eller derunder.

De særlige kendetegn ved »Haricot de Castelnaudary« er:

— Hurtig rehydrering, som afkorter udblødningstiden til højst 1-4 timer

— Den tynde skal, som efter kogning ikke længere udgør en hinde, men giver en »blød« og »udflydende« konsistens

— Bønnefrøet forbliver intakt efter kogning.

Disse særlige kendetegn, herunder navnlig de organoleptiske egenskaber og den bløde udflydende tekstur samt den hurtige rehydrering, er afgørende for den kvalitet, som konservesfabrikanterne og restauratørerne i Castelnaudary-området søger med henblik på fremstilling af deres traditionelle ret: cassoulet.

Egenskaberne ved »Haricot de Castelnaudary« er knyttet til jordbunds- og klimaforholdene i området og til alle producenternes knowhow.

Producentens vandingsstyring og vindforholdene er af afgørende betydning for at opnå optimale vækstforhold, og at bønnerne tørrer hurtigt.

Den tynde skal og den udflydende konsistens efter kogning af »Haricot de Castelnaudary« skyldes en kombination af dyb ler- og kalkholdig jordbund og regelmæssig regn, der giver mulighed for en god vandforsyning til planterne og producentens vandingsstyring. Miljøbetingelserne, anvendelsen af et effektivt vandingsanlæg og producenternes knowhow forhindrer vandstress.

Ved slutningen af vækstsæsonen sikrer det varme, tørre, blæsende klima kombineret med brug af effektive teknologiske processer, at »Haricot de Castelnaudary« er af optimal kvalitet, og at partierne er ensartede. Faktisk gør den næsten permanente blæst i plantens vækstsæson det muligt at forebygge de vigtigste sygdomme, der kan påvirke bønnerne, og fremme kvaliteten og hastigheden af den naturlige tørring på marken ved cyklussens afslutning. Desuden bevares bønnefrøene i høj grad ved brugen af tærskningsudstyret.

Sorteringsmetoderne (bønneseparator, sorterbord, stenfjerner og optisk separering) sikrer en optimal ensartet kvalitet af »Haricot de Castelnaudary«. Partierne består af hele bønnefrø i harmoniske farver, og som er regelmæssige og fri for urenheder.

Endelig bidrager den hurtige rehydrering af det tørre bønnefrø, idet der tages hensyn til den finhedsgrad, der skyldes kombinationen af de naturlige forhold i det geografiske område, og producenternes knowhow, kombineret med partiernes ensartethed, til afkortning af udblødningstiden. Dette parameter giver mulighed for at afkorte kogetiden og sikre en ideel konsistens af bønnefrøet. Dette kendetegn ved »Haricot de Castelnaudary« svarer til forarbejdningsvirksomhedernes og restauratørernes store krav ved fremstilling af cassoulet på basis af bløde og udflydende bønner.

Siden det 17. århundrede har bønnerne været en basisfødevare for regionens befolkning.

Félicien Pariset (1807-1886), skatteopkræver i Castelnaudary-arrondissementet, anfører i sin bog »Landbrugsøkonomi samt skik og brug hos indbyggerne i Lauragais« (»Economie rurale, mœurs et usages du Lauragais«), i 1867, at »(…) melede fødevarer — korn, »Milet« (majs) og bønner — udgør basisfødevaren for befolkningen i landdistrikterne. Arbejderne modtager lønnen i naturalier i form af en mængde korn svarende til deres forbrug. De køber kun de smagsændrende stoffer. »Le Millas«, en grød af majsmel eller »Millet«, spiller en afgørende rolle i ernæringen. Det er yndlingsretten eller nationalretten i middelhavsområdet …. En anden yndlingsret i Lauragais er cassoulet, som består af svinekød og bønner (…)«.

Anerkendelsen af »Haricot de Castelnaudary« skyldes, at disse bønner er hovedingrediens i retten cassoulet.

Cassoulet er en del af regionens kulinariske arv, og navnlig i hovedbyen Castelnaudary.

Dette har naturligvis medført, at de vigtigste aktører i fremstillingsindustrien kunne slå sig ned i området.

Det var i 1836, at den første fabrik til industriel fremstilling af cassoulet i Castelnaudary blev til. I årene 1960-1980 er det fem virksomheder, der tegner sig for størstedelen af omsætningen ved produktion af cassoulet, og som etablerer sig omkring Castelnaudary.

Den stærke efterspørgsel og vækst i produktionen af »Haricot de Castelnaudary« er knyttet til cassouletens udvikling.

Fra det tidspunkt førte udviklingen af produktionen af cassoulet fra Castelnaudary til en stigende efterspørgsel efter hovedingrediensen: bønner. Det skete så hurtigt, at de virksomheder, der fremstiller cassoulet, i begyndelsen var nødt til at købe deres forsyninger uden for Europa. De opfordrede hurtigt landbrugerne i området til at genoptage produktionen af denne ikoniske bønne, som har været medvirkende til opskriftens gode omdømme: »Haricot de Castelnaudary«.

I 1992 fandt en reel produktionsstigning sted, bl.a. takket være fælles indkøb af effektivt udstyr og oprettelse af producentsammenslutningen »Syndicat de producteurs«.

Siden den velorganiserede genoptagelse af produktionen har restauratørerne og konservesfabrikanterne igen anvendt »Haricot de Castelnaudary« til fremstilling af cassoulet. den nuværende produktion er hovedsagelig forbeholdt fremstilling af cassoulet af høj kvalitet.

Med sine særlige egenskaber opfylder »Haricot de Castelnaudary« i alle henseender »Haricot de Castelnaudary«-producenternes behov og har opnået et renommé blandt forbrugerne for, hvor salget af særligt de små pakker er stigende.

Bønnefestivallen »La fête du Haricot«, som blev iværksat i 1999 af »Haricot de Castelnaudary«-producentsammenslutningen, har i øvrigt været en kæmpe succes. Den har herefter udviklet sig til en cassouletfestival for at tage større hensyn til sektoren som helhed (producenter, restauratører og konservesfabrikanter). I 2017 blev der serveret næsten 40 000 portioner cassoulet til cassouletfestivalen.

En cassoulet-rute gør det muligt at opdage cassouletens forskellige bestanddele, og der organiseres besøg hos bønneproducenter, hvoraf »Haricot de Castelnaudary« er den mest udbredte ingrediens.

I øjeblikket tilbyder ca. 50 restauranter og 13 konservesfabrikanter i produktionsområdet denne traditionelle ret. Deres efterspørgsel efter »Haricot de Castelnaudary« er støt stigende. Køkkenchefen på restauranten »Le Tiou« i Castelnaudary, der er nævnt i Guide Michelin 2019, anfører: »Haricot de Castelnaudary« skal hverken ligge i blød eller koge i lang tid. Ikke desto mindre har det en god konsistens, når det er færdigtilberedt (…)«. Køkkenchef Robert Rodriguez på restauranten i Carcassonne anfører: »Denne bønne har et meget tyndt lag skal, og når den er blevet kogt, kan man ikke længere skelne den bløde skal fra det udflydende indhold (…)«. La Maison Escourrou, konservesfabrikant i Castelnaudary siden 1963, tilføjer: »Kooperativet forsyner mig med ensartede partier; jeg skal derfor ikke at påbegynde en forarbejdningsproces ved hvert nyt parti, hvilket jeg derimod er nødt til med de importerede bønner«.

Forbrugernes interesse for lokale produkter af høj kvalitet og produktionsområdets landbrugsbedrifters stigende indtægter, der giver øget velstand, er garanter for, at endnu mere jord vil blive anvendt til formålet.

»Fédération Nationale des Légumes Secs« udsender regelmæssigt publikationer om de stærke sider ved bønnerne, herunder »Haricot de Castelnaudary«, der betegnes som »(…) hvid og af sorten lingot (…) med tynd skal (…)« (FNLS, 2016 pressefil).

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-HaricotCastel.pdf

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.