DA Den Europæiske Unions Tidende C 225/58

Regionsudvalgets udtalelse om »Forslag til generel forordning om de fonde, der er omfattet af den fælles strategiske ramme«

2012/C 225/07

REGIONSUDVALGET

— efterlyser et ambitiøst budget for fremtidens samhørighedspolitik (2014-2020), der kan stå mål med traktatens og Europa 2020-strategiens ambitioner, og opfordrer til, at der inddrages andre kriterier end BNP i evalueringen af udviklingsniveau og fordelingen af ressourcer

— støtter den struktur, Kommissionen foreslår, dvs. opstillingen af to centrale mål (»investeringer i vækst og beskæftigelse« og »territorialt samarbejde«), fastholdelse af ESF (Den Europæiske Socialfond) i samhørighedspolitikken og oprettelse af en ny kategori, »overgangsregioner«, som sikkerhedsnet for regioner, der ikke længere er berettiget til fuld konvergensstøtte

— efterlyser større fleksibilitet i fordelingen af strukturfondsmidlerne og en mere realistisk tilpasning til regionernes behov gennem direkte inddragelse af lokale og regionale myndigheder; denne fleksibilitet skal gælde for fordelingen mellem EFRU (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling) og ESF og den tematiske koncentration af midlerne på bestemte Europa 2020-mål; anmoder i denne forbindelse om, at de minimumstærskler, der er fastlagt i de specifikke forordninger, sænkes betydeligt eller gøres mere fleksible

— støtter den strategiske tilgang i den fælles strategiske ramme, hvor alle fonde med regionalt sigte integreres; dette vil forbedre koordineringen med ELFUL (Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne) og EHFF (Den Europæiske Hav- og Fiskerifond); ønsker også større hensyntagen til princippet om territorial samhørighed gennem tiltag i byområder, lokaludviklingstiltag, integrerede territoriale investeringer og fælles handlingsplaner samt større fokus på regioner i industriel omstilling eller med demografiske handicap

— opfordrer til øget anvendelse af programmer, der kombinerer flere fonde (EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL, EHFF), og opfordrer Kommissionen til at træffer enhver foranstaltning i forbindelse med forberedelse og gennemførelse af sådanne programmer under overholdelse af proportionalitetsprincippet

— afviser makroøkonomiske betingelser og indførelsen af en resultatreserve som værende i modstrid med samhørighedspolitikkens primære mål; støtter til gengæld oprettelsen af en fleksibilitetsreserve, der udgøres af midlerne fra den automatiske frigørelse, og som skal finansiere forsøgsinitiativer; bakker også op om princippet om lempeligere forhåndsbetingelser, der i højere grad forebygger end straffer

— insisterer på en reel forenkling af forvaltningsprocedurerne, især hvad angår kontrol- og revisionsmyndigheder, indtægtsskabende aktiviteter og faste omkostningssatser.

Ordfører Catiuscia MARINI (IT/PSE), præsident for regionen Umbrien Basisdokument Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er omfattet af den fælles strategiske ramme, om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og Samhørighedsfonden og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 COM(2011) 615 final

I. POLITISKE ANBEFALINGER

A. Eu-budgettet og tildeling af midler

REGIONSUDVALGET

Et passende og afbalanceret EU-budget

1. minder om, at EU bør kunne råde over et budget, der er stort nok til at sikre en effektiv samhørighedspolitik og opfylde ambitionerne i Europa 2020-strategien;

2. anmoder om, at man for hver regionskategori som minimum bevarer det samme niveau for EU-støtte som i den aktuelle programmeringsperiode;

3. understreger, at den nuværende situation med en alvorlig økonomisk, finansiel og social krise er ved at skabe en varig situation med underbeskæftigelse i Europa, hvor alle regioner rammes hårdt, men på forskellig måde. I den sammenhæng er strukturfondene et uundværligt finansieringsinstrument til bekæmpelse af krisen og støtte af regionaludviklingen i Europa.

REGIONSUDVALGET

Begrænsning af absorptionsproblemerne

4. opfordrer Kommissionen til at tage effektive initiativer for at mindske de absorptionsproblemer, som nogle medlemsstater har haft, gennem en forbedring af EU-fondenes forvaltning – især forenkling og modernisering af forvaltnings- og kontrolsystemerne – og fremme af en resultatorienteret tilgang.

REGIONSUDVALGET

Mere retfærdige og afbalancerede fordelingskriterier

5. mener, at den økonomiske og finansielle krise er med til at styrke behovet for rettidige sammenlignelige BNP-data og andre supplerende indikatorer for at kunne fastlægge det reelle udviklingsniveau i de europæiske regioner mere korrekt (1); under alle omstændigheder skal støtten i et passende omfang koncentreres i regioner med et udviklingsefterslæb;

6. mener, at der ved fordelingen af midlerne bør tages tilbørligt hensyn til den specielle situation i de medlemsstater, som er karakteriseret ved store interne økonomiske forskelle; udtrykker især bekymring over fordelingskriteriet for midlerne til den fælles landbrugspolitik – med henvisning til den flerårige finansielle ramme – som ikke tager tilstrækkeligt hensyn til de sociale, økonomiske og strukturelle forskelle.

B. Samhørighedspolitikkens opbygning

REGIONSUDVALGET

En forenklet struktur

7. tilslutter sig opstillingen af de to centrale målsætninger»investeringer i vækst og beskæftigelse« og »territorialt samarbejde«, som bidrager til at forenkle samhørighedspolitikkens opbygning;

8. bifalder indførelsen af en kategori for overgangsregioner, som især skal finansieres med de frigjorte midler fra regioner og medlemsstater, der ikke længere er omfattet af konvergensmålet og Samhørighedsfonden, uden dermed at mindske støtten til de to andre kategorier af regioner; bifalder også det sikkerhedsnet, der er foreslået for regioner, som ikke længere er fuldstændigt omfattet af konvergensmålet. Denne nye kategori vil gøre det muligt at forbedre støtten til de regioner, der er på vej ud af konvergensmålet, men også til andre regioner, der har et BNP pr. indbygger på mellem 75 % og 90 % af EU-gennemsnittet. Den nye kategori vil også gøre det muligt at graduere EU-støtten på grundlag af de forskellige udviklingsniveauer og dæmpe den tærskeleffekt, der er konstateret i indeværende programmeringsperiode. Disse bestemmelser bør gælde alle FSR-fondene;

9. fastholder, at også bestemmelsen vedrørende de regionale retningslinjer for statsstøtte for perioden 2014-2020 bør afpasses efter den fremtidige samhørighedspolitiks struktur, og at det i forbindelse med udformningen af kortet over støtteberettigede regioner skal sikres, at der ikke skabes konflikter mellem samhørighedspolitikken og konkurrenceretten.

REGIONSUDVALGET

En passende rolle for Den Europæiske Socialfond i samhørighedspolitikken

10. glæder sig over, at Den Europæiske Socialfond (ESF) fastholdes i samhørighedspolitikken som et vigtigt instrument for beskæftigelse, forbedring af personlige kompetencer og social inklusion;

11. kræver dog, at valget af investeringsprioriteter og fordelingen af strukturfondsmidlerne mellem EFRU og ESF foretages af de regionale og lokale kompetente myndigheder i overensstemmelse med nærhedsprincippet.

C. Fælles principper for alle fondene

REGIONSUDVALGET

Et styrket partnerskab og flerniveaustyring

12. kræver, at de lokale og regionale myndigheder i hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med princippet om flerniveaustyring og under overholdelse af den nationale kompetencefordeling inddrages fuldt ud i udarbejdelse, forhandling, gennemførelse og revision af de forskellige strategiske dokumenter, dvs. den fælles strategiske ramme (FSR), og især partnerskabsaftalen. Territoriale pagter mellem lokale, regionale og nationale myndigheder bør også være en mulighed for at formalisere partnerskabsordninger i samarbejde med de nationale regeringer;

13. finder det ikke rimeligt, at de regionale og lokale myndigheder sidestilles med arbejdsmarkedets parter, når det gælder partnerskab, eftersom disse myndigheder som repræsentanter for de almene interesser i de områder, de administrerer, og afhængigt af den institutionelle ramme i medlemsstaterne, er med til at forvalte og finansiere samhørighedspolitikkens projekter.

REGIONSUDVALGET

En medfinansieringssats, der svarer til regionernes udviklingsniveau

14. bekræfter sin støtte til princippet om europæisk medfinansiering, som sikrer, at de lokale og regionale aktører får et medansvar;

15. mener, at moms bør være støtteberettiget, hvis den ikke kan blive tilbagebetalt;

16. har den opfattelse, at der bør skelnes mellem aktører fra civilsamfundet og partnere fra den offentlige sektor. De kompetente lokale og regionale myndigheder, eller deres repræsentanter, bør deltage i forhandlingsprocessen vedrørende forberedelsen af partnerskabskontrakten eller -aftalen på medlemsstatsniveau og ikke kun på regionalt niveau.

D. Forbindelse mellem samhørighedspolitikken og europa 2020-strategien

REGIONSUDVALGET

En harmonisk og fleksibel tematisk koncentration

17. fremhæver princippet om tematisk koncentration om hovedmålsætningerne i Europa 2020-strategien og om de målsætninger, der er fastlagt i EUF-traktatens artikel 174 og nærmere beskrevet i en EU-liste over tematiske mål, men er bekymret over den manglende fleksibilitet i valget af de tematiske mål, der burde fastlægges på baggrund af en territorial analyse;

18. anmoder derfor om en reel fleksibilitet for alle fonde, der er omfattet af den fælles strategiske ramme, ved at give den enkelte forvaltningsmyndighed størst mulig frihed til at fastlægge, hvilke tematiske mål midlerne skal koncentreres på, og anmoder ligeledes generelt om, at de minimumstærskler, der er fastlagt i de specifikke forordninger, sænkes betydeligt eller gøres mere fleksible.

E. Strategisk tilgang og forvaltning af samhørighedspolitikken

REGIONSUDVALGET

Den fælles strategiske ramme (FSR): mod en større integration af fonde med territorialt formål

19. støtter en bedre integration af fondene og bifalder medtagelsen af ELFUL (Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne) og EHFF (Den Europæiske Hav- og Fiskerifond) i den fælles strategiske ramme, dog således at de enkelte fondes særlige karakteristika bevares;

20. finder det hensigtsmæssigt, at den fælles strategiske ramme godkendes af Europa-Parlamentet og af Det Europæiske Råd, da et sådant dokument bør vedtages med den størst mulige deltagelse af EU-institutionerne; går derfor ind for, at den fælles strategiske ramme vedlægges den generelle forordning som bilag;

21. anser det for nødvendigt, at mekanismerne, der beskrives i den fælles strategiske ramme, er tilstrækkeligt fleksible for at muliggøre en reel integration med regionalpolitikker og lokale udviklingspolitikker;

22. mener, at den fælles strategiske ramme primært bør fremme en bottom-up territorial strategi og integreret finansiering. FSR-anbefalingerne bør ikke være for restriktive, men tillade den nødvendige fleksibilitet i valget af metode til opfyldelse af de tematiske mål og investeringsprioriteter, som defineret i forordningerne for strukturfondene og Samhørighedsfonden;

23. understreger, at den fælles strategiske ramme på en passende måde bør forbinde de tematiske mål i den generelle forordnings artikel 9 med investeringsprioriteterne i forordningerne for EFRU, ESF, Samhørighedsfonden, ELFUL og EHFF og skabe juridisk klarhed om, hvorvidt prioriteterne er forenelige, samtidig med at huller og overlapninger undgås, således at prioriterede projekter med flere tematiske mål, hvor der anvendes flere fonde, kan gennemføres på en integreret og uproblematisk måde.

REGIONSUDVALGET

Partnerskabsaftalen: mere aftale end partnerskab

24. anmoder om, at de regionale myndigheder og de kompetente lokale myndigheder i overensstemmelse med deres respektive forvaltningsstrukturer deltager fuldt ud i udarbejdelse, forhandling, gennemførelse og revision af partnerskabsaftalerne, eftersom de finansierer og gennemfører samhørighedspolitikken (artikel 13, stk. 2);

25. kræver navnlig, at de regionale myndigheder i overensstemmelse med deres respektive forvaltningsstrukturer og inden for aftalens rammer, involveres direkte i fastlæggelsen af de interne betingelser og de heraf følgende sanktioner (artikel 14);

26. er bekymret over de forsinkelser, der kan opstå, fordi partnerskabsaftalen og de operationelle programmer skal fremlægges samtidigt, og anmoder derfor om, at programmerne kan fremlægges op til 6 måneder efter fremlæggelsen af partnerskabsaftalen.

REGIONSUDVALGET

Operationelle programmer: for en regionaliseret og integreret forvaltning

27. anbefaler, at de regionale og lokale myndigheder i overensstemmelse med deres respektive forvaltningsstrukturer bliver tæt inddraget i forvaltningen af de europæiske fonde, og opfordrer kraftigt til anvendelse af flerfondsprogrammer;

28. gør opmærksom på, at en bedre harmonisering af de fælles bestemmelser om gennemførelsen af de forskellige fonde ville fremme deres integration og øge effektiviteten og virkningerne af deres anvendelse samt reducere den administrative byrde for den endelige modtager;

29. kræver, at Kommissionen udarbejder en vurdering af funktionsmåden, effekten og merværdien af de makroregionale strategier, der anvendes i øjeblikket.

F. En resultatorienteret og evalueringsorienteret programmering

REGIONSUDVALGET

Makroøkonomiske betingelser: en dobbelt straf for medlemsstaterne

30. afviser kraftigt de forslag, der tager sigte på at kæde samhørighedspolitikken sammen med overholdelse af stabilitetspagten (makroøkonomiske betingelser); er nemlig af den opfattelse, at de makroøkonomiske betingelser hænger sammen med nogle andre mål end samhørighedspolitikkens mål;

31. mener, at de regionale myndigheder ikke bør straffes, fordi nogle medlemsstater ikke overholder deres forpligtelser, navnlig med hensyn til nationale offentlige underskud (artikel 21).

REGIONSUDVALGET

Lempeligere forhåndsbetingelser, der i højere grad forebygger end straffer

32. bifalder princippet om forhåndsbetingelser, der skal forstås som tilstedeværelsen af vigtige forudsætninger for en effektiv gennemførelse af investeringerne – herunder en vurdering af de tidligere erfaringer – så man både undgår at give samhørighedspolitikken opgaver, der ikke tilkommer den, og at øge de administrative byrder;

33. frygter dog, at betingelser, der gælder for en tredje aktør (f.eks. manglende gennemførelse af EU-direktiver), kan hæmme udarbejdelsen og gennemførelsen af programmer og projekter på regionalt og lokalt plan. Regionsudvalget mener, at forhåndsbetingelser skal være begrænset til tilfælde, der direkte har med gennemførelsen af samhørighedspolitikken at gøre;

34. anmoder ligeledes Kommissionen om, at disse forhåndsbetingelser ikke må føre til nogen suspension af betalinger eller til finansielle korrektioner, med undtagelse af de betingelser, som medlemsstaterne har forpligtet sig til at rette sig efter.

REGIONSUDVALGET

Resultatreserve

35. giver udtryk for sin bekymring over indførelsen af en resultatreserve, eftersom det frygter, at en sådan mekanisme kan tilskynde nogle til at fastlægge meget beskedne og dermed let opnåelige resultatmål for at få del i yderligere finansiering, hvilket ville give mindre ambitiøse projekter en fordel og hæmme innovationen; henleder opmærksomheden på Revisionsrettens udtalelse 7/2011, hvori det bemærkes, at der »I perioden 2000-06 var […] en lignende resultatreserve, som ikke var særlig vellykket, eftersom der kun var afholdt meget få udgifter, da midtvejsevalueringen blev foretaget, og der manglede en passende metode til vurdering af programmernes forløb«;

36. støtter til gengæld oprettelsen af en fleksibilitetsreserve bestående af midlerne fra den automatiske frigørelse; den skal finansiere forsøgsinitiativer inden for intelligent, bæredygtig eller inklusiv vækst eller anvendes i tilfælde af krise.

REGIONSUDVALGET

Resultatrammen som styringsinstrument

37. gør opmærksom på, at resultatgennemgangen omfatter fastlæggelsen af etapevise målsætninger for de enkelte prioriteter for årene 2016 og 2018. Efter Regionsudvalgets opfattelse skal den betragtes som en styrings- og kontrolmekanisme for de mål, der er fulgt i hele programmeringsperioden, og den skal ikke give anledning til finansielle korrektioner på de berørte prioriterede felter, hvis de mål, der er fastsat ud fra den endelige statusrapport, ikke er nået, eftersom manglende målopfyldelse kan skyldes socioøkonomiske omstændigheder og de deraf følgende politiske ændringer, som de nationale og regionale myndigheder er blevet nødt til at gennemføre;

38. mener, at denne nye bestemmelse er en overflødig tilføjelse til de forskellige betingelser (makroøkonomiske betingelser, forhåndsbetingelser og efterfølgende betingelser), som Kommissionen har foreslået, og til systemet for forudgående verificering, verificering undervejs og efterfølgende verificering såvel som til fastlæggelsen af kvantificerede mål og resultatindikatorer; ønsker desuden en større sammenhæng med de evalueringsaktiviteter, der er omhandlet i artikel 48, 49 og 50.

REGIONSUDVALGET

Forøgelse af forskuddene

39. bifalder forslaget om at pålægge forvaltningsmyndighederne at betale støttemodtagerne, inden Kommissionen anmodes om refusion, og ønsker en større fleksibilitet i forskudssystemet samt en forøgelse af forskuddene for at forbedre forvaltningsmyndighedernes likviditet.

REGIONSUDVALGET

Sanktioner og finansielle korrektioner: mod en tilgang, der i højere grad forebygger end straffer

40. ønsker, at Kommissionen, såfremt en medlemsstat i dyb finansiel krise modtager støtte fra EU, skal kunne ændre partnerskabsaftalen og de operationelle programmer i en konstruktiv dialog med medlemsstaten og de berørte lokale myndigheder; Kommissionens eksperter bør gøre en indsats for de nationale og regionale myndigheder og styrke deres evne til at forvalte de europæiske fonde effektivt.

G. Styrkelse af samhørighedsprincippet

REGIONSUDVALGET

Fremme af de lokale udviklingsforanstaltninger og de integrerede lokale investeringer

41. bifalder i høj grad det fokus, der er på spørgsmålet om integreret byudvikling, og tilslutter sig især Kommissionens forslag om lokale udviklingsforanstaltninger og integrerede lokale investeringer, som bør være centrale gennemførelsesinstrumenter i den næste programmeringsperiode; anmoder samtidig om oplysninger om disse nye bestemmelsers gennemførelse;

42. ønsker, at disse bestemmelser bliver anvendt med særlig opmærksomhed for at sikre en effektiv gennemførelse af den integrerede territoriale udvikling, som f.eks. samordningen af de forskellige fondes anvendelse, navnlig EFRU og ELFUL i de bynære og funktionelle områder, deres integration, fastlæggelsen af projektområder og udarbejdelsen af en sammenhængende strategi;

43. bifalder i høj grad, at incitamenter til lokaludvikling styret af lokalsamfundet giver en supplerende medfinansieringssats på 10 %, og anmoder om, at denne ligeledes kommer til at gælde for de integrerede territoriale investeringer; har den opfattelse, at lokale aktionsgruppers organisation og funktion skal aftales mellem forvaltningsmyndighederne og de lokale partnere på nationalt niveau;

44. kræver, at reglen om, at offentlige myndigheder ikke må besidde mere end 49 % af stemmerettighederne, revideres i de tilfælde, hvor der allerede findes institutionaliserede lokale udviklingspartnerskaber;

45. understreger behovet for, at lokal udvikling opfattes som et holistisk koncept til gennemførelse af integrerede territoriale investeringer, bypolitiske tiltag og fælles handlingsplaner.

REGIONSUDVALGET

En passende indsats til fordel for regioner med særlige geografiske og demografiske karakteristika

46. opfordrer til at have særligt fokus på de områder, hvor der sker industrielle ændringer, og på de regioner, der lider af alvorlige og permanente naturbetingede eller demografiske handicap, som giver dem et komparativt efterslæb i den økonomiske og territoriale samhørighed, samt på regionerne i den yderste periferi (artikel 174 og 349 i EUF-traktaten).

REGIONSUDVALGET

Fortsat støtte til netværkssamarbejde i områderne gennem finansiering af infrastruktur

47. er bekymret over, at der for de udviklede regioners vedkommende ikke tages højde for finansiering af infrastruktur, især ikt-højhastighedsnetværk.

H. Forenkling af reglerne for forvaltning, kontrol og revision

REGIONSUDVALGET

Større forenkling af forvaltningen og et fælles ansvar for kontrollerne

48. kræver en reel forenkling af bestemmelserne om fondenes gennemførelse, som både gavner forvaltnings-, kontrol- og revisionsmyndighederne og letter støttemodtagernes adgang til finansiering;

49. er bekymret over, at ESF kun kan yde støtte til administrativ kapacitet i medlemsstater med mindre udviklede regioner, eller som er berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden, men at dette ikke gælder for EFRU, selv om de nationale systemer for disse to fonde er underlagt omtrent de samme krav;

50. håber, at en mere resultatorienteret tilgang vil føre til større fokus på resultater, kvalitet og effektivitet i brugen af fondene end på den formelle overholdelse af regler og udgiftsstørrelse;

51. mener, at en alt for omfattende anvendelse af delegerede retsakter fra Kommissionens side (der henvises til dem ca. 50 gange i forordningen) kan medføre forsinkelser i brugen af fondene, og foreslår derfor, at Kommissionen udarbejder en gennemførelsesforordning, som på forhånd fastlægger alle gennemførelsesbestemmelserne.

REGIONSUDVALGET

Større samordning og proportionalitet i kontrollerne

52. giver udtryk for tvivl med hensyn til udpegelsen af en godkendelsesmyndighed på ministerplan, som er et ekstra kontrolniveau, der skal have til opgave at godkende forvaltnings- og attesteringsmyndighederne på baggrund af en forudgående kontrol, og mener, at godkendelsen snarere skal vedrøre systemerne end de forvaltende myndigheder;

53. minder om risikoen for, at en forkert anvendelse af proportionalitetsprincippet kan føre til forskelsbehandling af medlemsstaterne, da kontrol og revision sandsynligvis vil være en tungere byrde for de medlemsstater, der modtager mest strukturfondsstøtte; desuden kunne det faktum, at kontrolniveauet fastsættes i forhold til programmernes finansieringsbeløb, bevirke, at flerfondsprogrammer fravælges;

54. mener, at den foreslåede årlige regnskabsafslutning bør være frivillig, så kun de forvaltningsmyndigheder, som ønsker det, får mulighed for at forenkle afslutningsproceduren ved periodens udløb og reducere perioden for regnskabsdokumenternes opbevaring (artikel 67, 76, 77 og 131);

55. ønsker at undgå en mangedobling af kontroller fra den nationale og regionale revisionsmyndigheds, Kommissionens, Revisionsrettens og operatørernes side og foreslår en systematisk tilrettelæggelse af fælles revisioner på stedet for at undgå dobbeltarbejde og fremme en fælles »diagnose« (artikel 65, stk. 2).

REGIONSUDVALGET

Finansieringstekniske instrumenter, der for alvor er forenklet og fremmer iværksættervirksomhed

56. mener, at der er behov for yderligere præcisering i forbindelse med anvendelsen af finansielle instrumenter hvad angår regnskabsføringen af dem i anvendelsen af EU-midlerne, overvågningen af dem og deres ejerskab; støtter dog anvendelsen af finansieringstekniske instrumenter med det formål at øge fondenes løftestangseffekt, forudsat at det sker som et supplement til og ikke på bekostning af tilskudselementet i samhørighedspolitikken, og at man begrænser støtten til konventionelle finansielle instrumenter (erhvervelse af kapitalandele, lån, kaution) og ikke støtter uigennemskuelige finansielle instrumenter såsom derivater eller strukturerede finansielle instrumenter;

57. anser det for alt for begrænsende, at finansielle instrumenter skal anvendes senest to år efter deres iværksættelse i overensstemmelse med målene for programmet og i en periode på mindst ti år efter afslutningen af programmet.

REGIONSUDVALGET

Fælles handlingsplan: en nyskabelse, der skal afprøves

58. glæder sig over Kommissionens forslag om udarbejdelsen af fælles handlingsplaner, som omfatter en gruppe af projekter, der gennemføres på støttemodtagerens ansvar som led i et eller flere operationelle programmer til gengæld for en væsentlig reduktion af forvaltnings- og kontrolbestemmelserne; beklager dog, at infrastrukturprojekter er udelukket;

59. anmoder om, at den fælles handlingsplan besluttes i samråd med Kommissionen, medlemsstaten og de lokale og regionale myndigheder, der er tilknyttet programmet, også under hensyntagen til det støttebeløb, der er involveret; anmoder desuden om, at tærsklen sænkes til 5 mio. EUR.

REGIONSUDVALGET

Indtægtsskabende operationer: behov for større fleksibilitet

60. anser det for ønskeligt at genindføre de regler, der var gældende for perioden 2000-2006, og som fastsatte anvendelsen af en specifik (reduceret) og unik interventionssats for indtægtsskabende projekter.

REGIONSUDVALGET

Faste satser for omkostningerne: en forenkling, der lader vente på sig

61. bifalder Kommissionens forslag med hensyn til de forskellige former for forenklet tilskud og opfordrer forvaltningsmyndighederne og støttemodtagerne til i højere grad at gøre brug af standardsatser for enhedsomkostninger, faste beløb og finansiering efter en fast takst;

62. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om hurtigst muligt at vedtage en rimelig, retfærdig og kontrollerbar beregningsmetode samt metoder og standardsatser for enhedsomkostninger, så projektets operatører får mulighed for at anvende dem ved programmets start og udnytte de erfaringer, der allerede er høstet i indeværende programmeringsperiode.

II. FORSLAG TIL ÆNDRINGER

Ændringsforslag 1

Betragtning 14

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Kommissionen bør ved en delegeret retsakt vedtage en fælles strategisk ramme, som omsætter EU-målene til nøgleaktioner for FSR-fondene med henblik på at udstikke en klarere strategisk kurs for programmeringsprocessen på medlemsstaternes og regionernes niveau. Den fælles strategiske ramme bør lette en sektoriel og territorial samordning af EU-interventionerne under FSR-fonde med andre relevante EU-politikker og -instrumenter. Kommissionen en fælles strategisk ramme, som omsætter EU-målene til nøgleaktioner for FSR-fondene med henblik på at udstikke en klarere strategisk kurs for programmeringsprocessen på medlemsstaternes og regionernes niveau. Den fælles strategiske ramme bør lette en sektoriel og territorial samordning af EU-interventionerne under FSR-fonde med andre relevante EU-politikker og -instrumenter.

Baggrund

De delegerede retsakter giver lovgiver mulighed for at delegere beføjelse til Kommissionen til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt. Formålet med den fælles strategiske ramme er at udstikke retningslinjer og fælles regler for alle fonde med fælles forvaltning, hvilket vil sige, at den indeholder væsentlige elementer, som bør forelægges alle EU's institutioner, og som i givet fald kan ændres.

Ændringsforslag 2

Betragtning 16

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag På grundlag af den fælles strategiske ramme, der vedtages af Kommissionen, bør den enkelte medlemsstat i samarbejde med sine partnere og i samråd med Kommissionen udarbejde en partnerskabsaftale. Partnerskabsaftaler bør omsætte elementerne i den fælles strategiske ramme i den nationale kontekst og stadfæste partnernes faste forpligtelser til at opfylde EU-målene via programmerne under FSR-fondene. På grundlag af den fælles strategiske ramme, der vedtages af Kommissionen, bør den enkelte medlemsstat i samarbejde med sine partnere og i samråd med Kommissionen udarbejde en partnerskabsaftale. Partnerskabsaftaler bør omsætte elementerne i den fælles strategiske ramme i den nationale kontekst og stadfæste partnernes forpligtelser til at opfylde EU-målene via programmerne under FSR-fondene.

Baggrund

Eftersom de regionale myndigheder finansierer og gennemfører samhørighedspolitikken, bør de deltage fuldt ud i udarbejdelse, forhandling, gennemførelse og revision af partnerskabsaftalerne.

Ændringsforslag 3

Betragtning 18

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag For hvert program bør der fastlægges en resultatramme med henblik på at overvåge fremskridtene hen imod de mål, der er fastsat for hvert enkelt program i løbet af programmeringsperioden. Kommissionen bør foretage en resultatgennemgang i samarbejde med medlemsstaterne i 2017 og 2019. Der bør i 2019 afsættes og tildeles en resultatreserve til der, hvor delmålene fastsat i resultatrammen er nået. Der bør ikke afsættes en resultatreserve til programmer vedrørende europæisk territorialt samarbejde på grund af deres forskelligartede og tværnationale karakter. I tilfælde, hvor der er markante mangler i forhold til at nå delmål og mål, bør Kommissionen kunne suspendere betalinger til programmet eller foretage finansielle korrektioner ved udløbet af programmeringsperioden for at sikre, at EU-budgettet ikke anvendes på en overflødig eller ineffektiv måde. For hvert program bør der fastlægges en resultatramme med henblik på at overvåge fremskridtene hen imod de mål, der er fastsat for hvert enkelt program i løbet af programmeringsperioden. Kommissionen bør foretage en resultatgennemgang i samarbejde med medlemsstaterne i 2017 og 2019. Der bør afsættes

Baggrund

Ændringen afspejler modstanden mod indførelsen af en resultatreserve på nationalt niveau. Regionsudvalget frygter, at en sådan mekanisme kan tilskynde nogle til at fastlægge meget beskedne og dermed let opnåelige resultatmål for at få del i yderligere finansiering, hvilket ville give de mindre ambitiøse projekter en fordel og hæmme innovationen.

Udvalget støtter til gengæld oprettelsen af en fleksibilitetsreserve bestående af midlerne fra den automatiske frigørelse. Den skal finansiere forsøgsinitiativer inden for intelligent, bæredygtig eller inklusiv vækst eller anvendes i tilfælde af krise.

Ændringsforslag 4

Betragtning 19

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag En tættere forbindelse mellem samhørighedspolitikken og Unionens økonomiske styring vil sikre, at effektiviteten af FSR-fondenes udgifter understøttes af forsvarlige økonomiske politikker, og at FSR-fondene om nødvendigt kan omdirigeres for at tackle de økonomiske problemer, et land står over for. Denne proces skal foregå gradvis: først med ændringer af partnerskabsaftalen og af programmerne for at imødekomme Rådets henstillinger om at rette op på makroøkonomiske ubalancer og sociale og økonomiske problemer. Hvis en medlemsstat på trods af en forstærket anvendelse af FSR-fondene ikke træffer effektive foranstaltninger som led i den økonomiske styringsproces, bør Kommissionen have beføjelse til at suspendere alle eller dele af betalingerne og forpligtelserne. Afgørelser om suspensioner bør være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og være effektive under hensyntagen til de enkelte programmers virkninger med hensyn til at rette op på den pågældende medlemsstats økonomiske og sociale situation og tidligere ændringer af partskabsaftalen. Når Kommissionen træffer afgørelse om suspension, bør den samtidig overholde princippet om ligebehandling mellem medlemsstaterne og navnlig tage hensyn til suspensionens virkninger for den pågældende medlemsstats økonomi. Suspensionerne bør ophæves, og der bør atter stilles fondsmidler til rådighed for den pågældende medlemsstat, så snart medlemsstaten træffer de fornødne foranstaltninger. En tættere forbindelse mellem samhørighedspolitikken og Unionens økonomiske styring vil sikre, at effektiviteten af FSR-fondenes udgifter understøttes af forsvarlige økonomiske politikker, og at FSR-fondene om nødvendigt kan omdirigeres for at tackle de økonomiske problemer, et land står over for. Denne proces skal foregå gradvis: først med ændringer af partnerskabsaftalen og af programmerne for at imødekomme Rådets henstillinger om at rette op på makroøkonomiske ubalancer og sociale og økonomiske problemer.

Baggrund

Regionsudvalget går stærkt imod bestemmelserne om makroøkonomiske betingelser. Anvendelse af sanktioner eller finansielle incitamenter knyttet til stabilitets- og vækstpagten med henblik på at sikre overholdelse af de makroøkonomiske betingelser risikerer at gå hårdt ud over de lokale og regionale myndigheder, som ikke er ansvarlige for medlemsstaternes manglende opfyldelse af deres forpligtelser.

Ændringsforslag 5

Betragtning 29

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag For at forenkle forvaltningsordninger på alle niveauer er det nødvendigt at bringe FSR-fondenes overvågnings- og rapporteringsordninger på linje med hinanden. Det er vigtigt at sikre proportionalitet i rapporteringskravene, men der skal samtidig foreligge fyldestgørende oplysninger om status på centrale kontrolpunkter. Det er derfor nødvendigt, at rapporteringskravene afspejler oplysningsbehovet i de givne år og bringes på linje med tidsplanen for resultatgennemgangene. For at forenkle forvaltningsordninger på alle niveauer er det nødvendigt at bringe FSR-fondenes overvågnings- og rapporteringsordninger på linje med hinanden. Det er vigtigt at sikre proportionalitet i rapporteringskravene, men der skal samtidig foreligge fyldestgørende oplysninger om status på centrale kontrolpunkter. Det er derfor nødvendigt, at rapporteringskravene afspejler oplysningsbehovet i de givne år .

Baggrund

Hvad resultatgennemgangen angår, bør den efter Regionsudvalgets mening være en styrings- og kontrolmekanisme for de mål, der er fulgt i hele programmeringsperioden.

Ændringsforslag 6

Betragtning 43

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag I overensstemmelse med principperne om delt forvaltning bør medlemsstaterne via deres forvaltnings- og kontrolsystemer have hovedansvaret for gennemførelsen af og kontrollen med operationerne under programmerne. For at styrke effektiviteten af kontrollen med udvælgelsen og gennemførelsen af operationer og den måde, forvaltnings- og kontrolsystemet fungerer på, bør forvaltningsmyndighedens funktioner fastlægges. I overensstemmelse med principperne om delt forvaltning bør medlemsstaterne via deres forvaltnings- og kontrolsystemer have hovedansvaret for gennemførelsen af og kontrollen med operationerne under programmerne. For at styrke effektiviteten af kontrollen med udvælgelsen og gennemførelsen af operationer og den måde, forvaltnings- og kontrolsystemet fungerer på, bør forvaltningsmyndighedens funktioner fastlægges.

Baggrund

De fonde, der er omfattet af den fælles strategiske ramme, henhører under regionalpolitikken, og derfor bør man ved enhver omtale af de myndigheder, der deltager i gennemførelsen af de fonde, som er omfattet af forordningen, ikke glemme de vigtigste medspillere, nemlig de regionale og lokale myndigheder.

Ændringsforslag 7

Betragtning 44

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag For på forhånd at give sikkerhed med hensyn til etableringen og udformningen af de vigtigste forvaltnings- og kontrolsystemer bør medlemsstaterne udpege et godkendelsesorgan, der er ansvarligt for godkendelse og tilbagetrækning af godkendelse af forvaltningsmyndigheder og kontrolmyndigheder.

Baggrund

Regionsudvalget ønsker at undgå en mangedobling af organer og personer, som ville gøre forvaltnings- og kontrolsystemet endnu mere uigennemskueligt.

Ændringsforslag 8

Ny betragtning efter betragtning 55

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag

Baggrund

Der er hidtil ikke blevet gennemført fælles bestemmelser for de forskellige fonde for så vidt angår fastsættelsen af overgangsbestemmelser og den hermed forbundne EU-involvering (medfinansieringssatser). Mens der er blevet indført overgangsbestemmelser (herunder sikkerhedsnet) for EFRU og ESF, er noget tilsvarende ikke sket for ELFUL's vedkommende. I forhold til gennemførelsen af fondene resulterer dette i markant forskellige støttebetingelser, hvilket er i modstrid med den tilstræbte harmonisering. Derfor er der behov for at sikre, at overgangsbestemmelserne også finder anvendelse på ELFUL.

Ændringsforslag 9

Betragtning 58

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag For at styrke fokus på resultater og nå Europa 2020-målene bør 5 % af midlerne til målet om investeringer i vækst og beskæftigelse sættes til side som en resultatreserve for hver fond og regionskategori i hver enkelt medlemsstat.

Baggrund

Ændringen afspejler modstanden mod indførelsen af en resultatreserve på nationalt niveau. Regionsudvalget frygter, at en sådan mekanisme kan tilskynde nogle til at fastlægge meget beskedne og dermed let opnåelige resultatmål for at få del i yderligere finansiering, hvilket ville give de mindre ambitiøse projekter en fordel og hæmme innovationen.

Udvalget støtter til gengæld oprettelsen af en fleksibilitetsreserve bestående af midlerne fra den automatiske frigørelse. Den skal finansiere forsøgsinitiativer inden for intelligent, bæredygtig eller inklusiv vækst eller anvendes i tilfælde af krise sammen med Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og EU's Solidaritetsfond.

Ændringsforslag 10

Betragtning 84

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Proceduren med årlig regnskabsafslutning bør ledsages af en årlig afslutning af fuldførte operationer (for EFRU og Samhørighedsfonden) eller udgifter (for ESF). For at mindske omkostningerne i forbindelse med den endelige afslutning af operationelle programmer, mindske den administrative byrde for støttemodtagerne og give retssikkerhed bør en årlig afslutning være obligatorisk, hvorved man begrænser den periode, hvor bilag skal opbevares, og hvor operationer kan blive revideret og der kan pålægges finansielle korrektioner. Proceduren med årlig regnskabsafslutning ledsages af en årlig afslutning af fuldførte operationer (for EFRU og Samhørighedsfonden) eller udgifter (for ESF). For at mindske omkostningerne i forbindelse med den endelige afslutning af operationelle programmer, mindske den administrative byrde for støttemodtagerne og give retssikkerhed en årlig afslutning , hvorved man begrænser den periode, hvor bilag skal opbevares, og hvor operationer kan blive revideret og der kan pålægges finansielle korrektioner.

Baggrund

Den foreslåede årlige regnskabsafslutning betyder i virkeligheden, at den administrative byrde vil blive forøget, og at der vil blive indført obligatorisk finansiel korrektion af de uregelmæssigheder, Kommissionen og/eller Revisionsretten har opdaget, hvilket vil mindske den fleksibilitet, der findes i indeværende periode 2007-2013 med hensyn til at afgive erklæring om og erstatte »overbogførte« udgifter.

Ændringsforslag 11

Betragtning 87

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Hyppigheden af revisioner af operationer bør stå i et rimeligt forhold til størrelsen af EU-støtten fra fondene. Antallet af revisioner bør bl.a. nedsættes, hvis de samlede støtteberettigede udgifter til en operation ikke overstiger 100 000 EUR. Det bør dog være muligt at foretage revisioner på et hvilket som helst tidspunkt, hvis der er bevis for en uregelmæssighed eller svig, eller, efter afslutning af en fuldført operation, som led i en revisionsstikprøve. For at niveauet for Kommissionens revisioner står i et rimeligt forhold til risikoen, bør Kommissionen kunne reducere sin revisionsindsats vedrørende operationelle programmer, hvor der ikke er væsentlige mangler, eller hvor der ikke er tvivl om revisionsmyndighedens pålidelighed. Hyppigheden af revisioner af operationer bør stå i et rimeligt forhold til størrelsen af EU-støtten fra fondene. , hvis de samlede støtteberettigede udgifter til en operation ikke overstiger EUR. Det bør dog være muligt at foretage revisioner på et hvilket som helst tidspunkt, hvis der er bevis for en uregelmæssighed eller svig, eller, efter afslutning af en fuldført operation, som led i en revisionsstikprøve. For at niveauet for Kommissionens revisioner står i et rimeligt forhold til risikoen, bør Kommissionen kunne reducere sin revisionsindsats vedrørende operationelle programmer, hvor der ikke er væsentlige mangler, eller hvor der ikke er tvivl om revisionsmyndighedens pålidelighed.

Baggrund

For at sikre en reelt proportional revision af operationelle programmer foreslår Regionsudvalget, at operationer, for hvilke de samlede støtteberettigede udgifter ikke overstiger 250 000 EUR, ikke må underkastes mere end én revision.

Ændringsforslag 12

Betragtning 88

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag For at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i nærværende forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår en adfærdskodeks om mål og kriterier til støtte for gennemførelsen af partnerskaber, vedtagelse af en fælles strategisk ramme, supplerende bestemmelser om fordeling af vækst- og konkurrenceevnereserven, afgrænsning af det område og den befolkning, lokaludviklingsstrategierne omfatter, nærmere bestemmelser om finansielle instrumenter (forhåndsvurdering, støtteberettigede udgifter, typer aktiviteter, der ikke ydes støtte til, kombination af støtte, overførsel og forvaltning af aktiver, betalingsanmodninger og kapitalisering af årlige rater), fastlæggelsen af den faste takst for indtægtsskabende aktiviteter, medlemsstaternes forpligtelser vedrørende proceduren for indberetning af uregelmæssigheder og inddrivelse af beløb, der uberettiget er udbetalt, forvaltningserklæringen om den måde, forvaltnings- og kontrolsystemet fungerer på, betingelserne for nationale revisioner, kriterierne for godkendelse af forvaltningsmyndigheder og attesteringsmyndigheder, fastsættelse af, hvilke datamedier der kan betragtes som almindeligt anerkendte, omfanget af finansielle korrektioner, ændring af bilag og de særlige foranstaltninger, der er nødvendige for at lette overgangen fra forordning (EF) nr. 1083/2006. Kommissionen bør ligeledes tillægges beføjelser til at ændre bilag I og IV for at tilgodese fremtidige behov for tilpasning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. For at udbygge eller ændre visse ikke-væsentlige bestemmelser i nærværende forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår en adfærdskodeks om mål og kriterier til støtte for gennemførelsen af partnerskaber, nærmere bestemmelser om finansielle instrumenter (forhåndsvurdering, støtteberettigede udgifter, typer aktiviteter, der ikke ydes støtte til, kombination af støtte, overførsel og forvaltning af aktiver, betalingsanmodninger og kapitalisering af årlige rater), fastlæggelsen af den faste takst for indtægtsskabende aktiviteter, medlemsstaternes forpligtelser vedrørende proceduren for indberetning af uregelmæssigheder og inddrivelse af beløb, der uberettiget er udbetalt, forvaltningserklæringen om den måde, forvaltnings- og kontrolsystemet fungerer på, betingelserne for nationale revisioner, kriterierne for godkendelse af forvaltningsmyndigheder og attesteringsmyndigheder, fastsættelse af, hvilke datamedier der kan betragtes som almindeligt anerkendte, omfanget af finansielle korrektioner, ændring af bilag og de særlige foranstaltninger, der er nødvendige for at lette overgangen fra forordning (EF) nr. 1083/2006. Kommissionen bør ligeledes tillægges beføjelser til at ændre bilag I og IV for at tilgodese fremtidige behov for tilpasning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.

Baggrund

De delegerede retsakter giver lovgiver mulighed for at delegere beføjelse til Kommissionen til at vedtage ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse elementer i en lovgivningsmæssig retsakt. Den foreslåede ændring (sletning af et afsnit) ligger i forlængelse af den holdning, udtalelsen giver udtryk for, især vedr. artikel 12 (den fælles strategiske ramme), artikel 18 (resultatreserven) og artikel 29 (lokaludviklingsstrategier).

Ændringsforslag 13

Betragtning 90

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Kommissionen bør have beføjelser til ved hjælp af gennemførelsesretsakter at vedtage, for så vidt angår alle FSR-fondene, afgørelser om godkendelse af partnerskabsaftaler, afgørelser om tildeling af resultatreserven og afgørelser om suspension af betalinger i forbindelse med medlemsstaternes økonomiske politikker og, for så vidt angår fondene, afgørelser om vedtagelse af afgørelser under operationelle programmer om godkendelse af store projekter, afgørelser om suspension af betalinger og afgørelser om finansielle korrektioner. Kommissionen bør have beføjelser til ved hjælp af gennemførelsesretsakter at vedtage, for så vidt angår alle FSR-fondene, afgørelser om godkendelse af partnerskabsaftaler, afgørelser om vedtagelse af afgørelser under operationelle programmer om godkendelse af store projekter, afgørelser om suspension af betalinger og afgørelser om finansielle korrektioner.

Baggrund

Ændringen afspejler modstanden mod indførelsen af en resultatreserve på nationalt niveau. Regionsudvalget frygter, at en sådan mekanisme kan tilskynde nogle til at fastlægge meget beskedne og dermed let opnåelige resultatmål for at få del i yderligere finansiering, hvilket ville give de mindre ambitiøse projekter en fordel og hæmme innovationen.

Ændringsforslag 14

Artikel 5, stk. 1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Partnerskab og flerniveaustyring 1. For henholdsvis partnerskabsaftalen og de enkelte programmer tilrettelægger en medlemsstat et partnerskab med følgende partnere: a) de kompetente regionale og lokale myndigheder, bymyndigheder og andre offentlige myndigheder b) økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter c) organer, der repræsenterer civilsamfundet, herunder miljøpartnere, ikke-statslige organisationer og organer, som er ansvarlige for at fremme ligestilling og ikke-forskelsbehandling. Partnerskab og flerniveaustyring 1. For henholdsvis partnerskabsaftalen og de enkelte programmer tilrettelægger en medlemsstat et partnerskab med følgende partnere: a) andre offentlige myndigheder b) økonomiske interesseorganisationer og arbejdsmarkedets parter c) organer, der repræsenterer civilsamfundet, herunder miljøpartnere, ikke-statslige organisationer og organer, som er ansvarlige for at fremme ligestilling og ikke-forskelsbehandling.

Baggrund

Ændringen skal bekræfte, at de lokale og regionale myndigheder i hver enkelt medlemsstat i overensstemmelse med princippet om flerniveaustyring inddrages fuldt ud i udarbejdelsen af, forhandlingen om og gennemførelsen af de forskellige strategiske dokumenter, dvs. den fælles strategiske ramme, partnerskabsaftalen og de operationelle programmer. Regionsudvalget finder det ikke rimeligt, at de regionale og lokale myndigheder sidestilles med arbejdsmarkedets parter, når det gælder partnerskab, eftersom de regionale og lokale myndigheder som repræsentanter for de almene interesser i de områder, de administrerer, er med til at forvalte og finansiere strukturfondene.

Ændringsforslag 15

Artikel 9, nr. 6) og 11)

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Tematiske mål […] 6) beskyttelse af miljøet og fremme af ressourceeffektivitet […] 11) styrkelse af den institutionelle kapacitet og effektiv offentlig forvaltning. Tematiske mål […] 6) beskyttelse af miljøet og fremme af ressourceeffektivitet […] 11) styrkelse af den institutionelle kapacitet og effektiv offentlig forvaltning .

Baggrund

Vedr. nr. 6):

Det er meget vigtigt at medtage kulturarven blandt de tematiske mål for den fælles strategiske ramme. Dette bringer desuden forslaget på linje med bestemmelserne i artikel 5, stk. 6, litra c), i forslaget til forordning om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling.

Vedr. nr. 11):

Den tekniske bistand bør også gøre strategiske bottom-up-indgreb nemmere. Den territoriale dagsorden 2020, der blev godkendt af medlemsstaterne i 2011, indeholder meget nyttige anbefalinger vedrørende den territoriale udvikling i EU.

Ændringsforslag 16

Artikel 11

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Indhold Den fælles strategiske ramme fastsætter: a) for hvert tematisk mål de nøgleaktioner, der skal støttes af de enkelte FSR-fonde b) de vigtigste territoriale udfordringer, som byområder, landdistrikter, kystområder og fiskeriområder samt områder med særlige territoriale karakteristika står over for, jf. traktatens artikel 174 og 349, der skal tages op af FSR-fondene c) horisontale principper og politiske mål for gennemførelsen af FSR-fondene d) prioriterede områder for samarbejdsaktiviteter for hver af FSR-fondene, under hensyntagen til eventuelle makroregionale strategier og havområdestrategier e) mekanismer for koordinering mellem FSR-fondene og med andre relevante EU-politikker og -instrumenter, herunder eksterne samarbejdsinstrumenter f) mekanismer til at sikre sammenhæng og konsekvens i programmeringen af FSR-fondene med de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4. Indhold Den fælles strategiske ramme fastsætter: a) for hvert tematisk mål de nøgleaktioner, der skal støttes af de enkelte FSR-fonde ) horisontale principper og politiske mål for gennemførelsen af FSR-fondene ) mekanismer for koordinering mellem FSR-fondene og med andre relevante EU-politikker og -instrumenter, herunder eksterne samarbejdsinstrumenter ) mekanismer til at sikre sammenhæng og konsekvens i programmeringen af FSR-fondene med de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4.

Baggrund

De nøgleaktioner, som Kommissionen foreslår i forbindelse med den fælles strategiske ramme, udgør efter Regionsudvalgets mening en ny form for koncentration. Udvalget mener desuden, at de territoriale karakteristika bør behandles i forbindelse med de operationelle programmer. Det samme gælder for eventuelle interaktioner mellem de regionale strategier i programmerne og de makroregionale strategier, hvor sådanne findes.

Ændringsforslag 17

Artikel 12

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 142 vedrørende den fælles strategiske ramme senest tre måneder efter vedtagelsen af denne forordning. Når der sker store ændringer i EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, tager Kommissionen spørgsmålet op til revision og vedtager, hvis det er relevant, en revideret fælles strategisk ramme ved en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 142. Senest seks måneder efter vedtagelsen af en revideret fælles strategisk ramme skal medlemsstaterne, om nødvendigt, foreslå ændringer af deres partnerskabsaftale og programmer for at sikre, at de er i overensstemmelse med den reviderede fælles strategiske ramme. Kommissionen en fælles strategisk ramme . Når der sker store ændringer i EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, tager Kommissionen spørgsmålet op til revision og vedtager, hvis det er relevant, en revideret fælles strategisk ramme ved en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 142. Senest seks måneder efter vedtagelsen af en revideret fælles strategisk ramme skal medlemsstaterne, om nødvendigt, foreslå ændringer af deres partnerskabsaftale og programmer for at sikre, at de er i overensstemmelse med den reviderede fælles strategiske ramme.

Baggrund

De delegerede retsakter giver lovgiver mulighed for at delegere beføjelse til Kommissionen til at vedtage almengyldige ikke-lovgivningsmæssige retsakter, der udbygger eller ændrer visse ikke-væsentlige bestemmelser i den lovgivningsmæssige retsakt. Formålet med den fælles strategiske ramme er at udstikke retningslinjer og fælles regler for alle fonde med fælles forvaltning, hvilket vil sige, at den indeholder væsentlige elementer, som bør forelægges alle EU's institutioner, og som i givet fald kan ændres.

Ændringsforslag 18

Artikel 13

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Udarbejdelse af partnerskabsaftalen 1. Hver medlemsstat udarbejder en partnerskabsaftale for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. 2. Partnerskabsaftalen udarbejdes af medlemsstaterne i samarbejde med de partnere, der er nævnt i artikel 5. Partnerskabsaftalen udarbejdes i samråd med Kommissionen. 3. Partnerskabsaftalen dækker al støtte fra FSR-fondene i den pågældende medlemsstat. 4. Hver medlemsstat fremsender sin partnerskabsaftale til Kommissionen senest tre måneder efter vedtagelsen af den fælles strategiske ramme. Udarbejdelse af partnerskabsaftalen 1. Hver medlemsstat udarbejder en partnerskabsaftale for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. . Partnerskabsaftalen udarbejdes af medlemsstaterne i samarbejde med de partnere, der er nævnt i artikel 5. Partnerskabsaftalen udarbejdes i samråd med Kommissionen. Partnerskabsaftalen dækker al støtte fra FSR-fondene i den pågældende medlemsstat. . Hver medlemsstat fremsender sin partnerskabsaftale til Kommissionen senest måneder efter vedtagelsen af den fælles strategiske ramme.

Baggrund

Eftersom de regionale og lokale myndigheder finansierer og gennemfører samhørighedspolitikken, bør de deltage fuldt ud i udarbejdelse, forhandling, gennemførelse og revision af partnerskabsaftalerne. Eftersom der kræves mange og detaljerede oplysninger, og programmerne skal forelægges samtidigt med aftalen (jf. artikel 23, stk. 3), samt for at sikre et effektivt og aktivt partnerskab, finder Regionsudvalget det nødvendigt at forlænge fristen.

Ændringsforslag 19

Artikel 14

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Partnerskabsaftalens indhold I partnerskabsaftalen angives følgende: a) ordninger, der skal sikre overensstemmelse med EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, herunder: i) en analyse af skævheder og udviklingsbehov med henvisning til de tematiske mål og nøgleaktioner fastlagt i den fælles strategiske ramme og de mål, der er fastsat i de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4 ii) en kortfattet analyse af forhåndsevalueringerne af programmerne, der begrunder udvælgelsen af tematiske mål og den vejledende fordeling af FSR-fondsmidlerne iii) for hvert tematisk mål en sammenfatning af de vigtigste forventede resultater for hver af FSR-fondene iv) den vejledende fordeling af EU-støtten pr. tematisk mål på nationalt plan for hver af FSR-fondene samt det samlede vejledende støttebeløb, der afsættes til målsætningerne vedrørende klimaforandringer v) de vigtigste prioriterede områder for samarbejde under hensyntagen til eventuelle makroregionale strategier og havområdestrategier vi) horisontale principper og politiske mål for gennemførelsen af FSR-fondene vii) listen over programmer under EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, undtagen programmerne under målet om europæisk territorialt samarbejde, og over programmerne under ELFUL og EHFF med de respektive vejledende bevillinger pr. FSR-fond og pr. år b) en integreret tilgang til territorial udvikling støttet af FSR-fondene, hvor følgende angives: i) de mekanismer på nationalt og regionalt plan, der sikrer koordinering mellem FSR-fondene og andre EU-finansieringsinstrumenter og nationale finansieringsinstrumenter samt EIB ii) de ordninger, der skal sikre en integreret tilgang til anvendelsen af FSR-fondene til territorial udvikling af byområder, landdistrikter, kystområder og fiskeriområder og områder med særlige territoriale karakteristika, navnlig ordningerne for anvendelse af artikel 28, 29 og 99, eventuelt ledsaget af en liste over de byer, der deltager i den byudviklingsplatform, der henvises til i artikel 7 i EFRU-forordningen […] e) ordninger, der skal sikre en effektiv gennemførelse af FSR-fondene, herunder: i) en vurdering af, hvorvidt der er behov for at styrke den administrative kapacitet hos myndighederne og, hvis det er relevant, hos støttemodtagerne, og hvilke foranstaltninger der skal træffes i den forbindelse ii) en oversigt over de planlagte foranstaltninger og modsvarende mål i programmerne for at opnå en reduktion af den administrative byrde for støttemodtagerne iii) en vurdering af de eksisterende systemer for elektronisk dataudveksling og de foranstaltninger, der er planlagt for at muliggøre, at al informationsudveksling mellem støttemodtagere og myndigheder, der har ansvaret for forvaltning og kontrol af programmer, kan foretages udelukkende ved elektronisk dataudveksling. Partnerskabsaftalens indhold I partnerskabsaftalen angives følgende: a) ordninger, der skal sikre overensstemmelse med EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, herunder: i) en analyse af skævheder og udviklingsbehov med henvisning til de tematiske mål og nøgleaktioner fastlagt i den fælles strategiske ramme og de mål, der er fastsat i de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4 ii) for hvert tematisk mål en sammenfatning af de vigtigste forventede resultater for hver af FSR-fondene ) horisontale principper og politiske mål for gennemførelsen af FSR-fondene iv) listen over programmer under EFRU, ESF og Samhørighedsfonden, undtagen programmerne under målet om europæisk territorialt samarbejde, og over programmerne under ELFUL og EHFF med de respektive vejledende bevillinger pr. FSR-fond og pr. år b) en integreret tilgang til territorial udvikling støttet af FSR-fondene, hvor følgende angives: i) de mekanismer på nationalt og regionalt plan, der sikrer koordinering mellem FSR-fondene og andre EU-finansieringsinstrumenter og nationale finansieringsinstrumenter samt EIB ii) de ordninger, der skal sikre en integreret tilgang til anvendelsen af FSR-fondene til territorial udvikling af byområder, landdistrikter, kystområder og fiskeriområder og områder med særlige territoriale karakteristika, navnlig ordningerne for anvendelse af artikel 28, 29 og 99, eventuelt ledsaget af en liste over de byer, der deltager i den byudviklingsplatform, der henvises til i artikel 7 i EFRU-forordningen […] e) ordninger, der skal sikre en effektiv gennemførelse af FSR-fondene, herunder: i) en oversigt over de planlagte foranstaltninger og modsvarende mål i programmerne for at opnå en reduktion af den administrative byrde for støttemodtagerne ii) en vurdering af de eksisterende systemer for elektronisk dataudveksling og de foranstaltninger, der er planlagt for at muliggøre, at al informationsudveksling mellem støttemodtagere og myndigheder, der har ansvaret for forvaltning og kontrol af programmer, kan foretages udelukkende ved elektronisk dataudveksling.

Baggrund

Det er ikke nødvendigt, at oplysninger, som allerede er leveret eller forhandlet i forbindelse med de operationelle programmer, også angives i partnerskabsaftalen. Disse bestemmelser er overflødige og går ikke i retning af en forenkling. Desuden kan medlemsstaterne ikke påtage sig forpligtelser, som på forhånd er blevet indgået på regionalt og lokalt plan.

En integreret tilgang til anvendelsen af midler fra FSR-fondene er afgørende for forstadsområderne, da disse ellers risikerer at gå glip af ikke blot midler, der er afsat til landområder, men også finansiering, der bevilges byer, til trods for, at der bliver stadig flere forstadsområder i EU.

Det europæiske territoriale samarbejde kan pga. samarbejdets multilaterale karakter ikke styres via partnerskabsaftaler. Det territoriale samarbejde bør derfor udtrykkeligt ikke være omfattet af anvendelsesområdet for partnerskabsaftalerne.

Ændringsforslag 20

Artikel 16

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Tematisk koncentration Medlemsstaterne koncentrerer støtten i overensstemmelse med de fondsspecifikke regler om aktioner, der giver den største merværdi i forhold til EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og tager de udfordringer op, der peges på i de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4, under hensyntagen til nationale og regionale behov. Tematisk koncentration Medlemsstaterne koncentrerer støtten i overensstemmelse med de fondsspecifikke regler om aktioner, der giver den største merværdi i forhold til EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og tager de udfordringer op, der peges på i de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4, under hensyntagen til nationale og regionale behov.

Baggrund

Regionsudvalget er enigt i princippet om at koncentrere hovedparten af midlerne på et begrænset antal tematiske mål/investeringsprioriteter, men mener, at valget af mål og prioriteter bør overlades til forvaltningsmyndighederne og bygge på en lokal udspecificering af målene i Europa 2020-strategien og i den fælles strategiske ramme.

Ændringsforslag 21

Artikel 17

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Forhåndsbetingelser 1. Der fastsættes forhåndsbetingelser for de enkelte FSR-fonde i de fondsspecifikke regler. 2. Medlemsstaterne vurderer, om de gældende forhåndsbetingelser er overholdt. 3. Hvis forhåndsbetingelserne ikke er opfyldt på datoen for forelæggelsen af partnerskabsaftalen, fastlægger medlemsstaterne i partnerskabsaftalen en sammenfatning af de foranstaltninger, der skal træffes på nationalt eller regionalt plan og en tidsplan for gennemførelsen heraf, for at sikre, at de er opfyldt senest to år efter vedtagelsen af partnerskabsaftalen, dog senest den 31. december 2016. 4. Medlemsstaterne fastsætter de nærmere foranstaltninger vedrørende opfyldelsen af forhåndsbetingelserne, herunder tidsplanen for gennemførelsen heraf, i de relevante programmer. 5. Kommissionen vurderer oplysningerne om opfyldelsen af forhåndsbetingelserne i forbindelse med sin vurdering af partnerskabsaftalen og programmerne. Den kan ved vedtagelsen af et program beslutte at suspendere alle eller en del af de mellemliggende betalinger til et program, indtil foranstaltninger for at opfylde forhåndsbetingelser er gennemført på tilfredsstillende vis. Manglende gennemførelse af foranstaltninger for at opfylde en forhåndsbetingelse inden den frist, der er fastsat i programmet, kan begrunde en suspension af betalinger fra Kommissionen. 6. Stk. 1-5 gælder ikke for programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde. Forhåndsbetingelser 1. Der fastsættes forhåndsbetingelser for de enkelte FSR-fonde i de fondsspecifikke regler. 2. Medlemsstaterne vurderer , om de gældende forhåndsbetingelser er overholdt 3. Hvis forhåndsbetingelserne ikke er opfyldt på datoen for forelæggelsen af partnerskabsaftalen, fastlægger medlemsstaterne i partnerskabsaftalen en sammenfatning af de foranstaltninger, der skal træffes på nationalt eller regionalt plan og en tidsplan for gennemførelsen heraf, for at sikre, at de er opfyldt senest år efter vedtagelsen af partnerskabsaftalen, dog senest den 31. december 2016. 4. Medlemsstaterne fastsætter foranstaltninger vedrørende opfyldelsen af forhåndsbetingelserne, herunder tidsplanen for gennemførelsen heraf, i de relevante programmer. 5. Kommissionen vurderer oplysningerne om opfyldelsen af forhåndsbetingelserne i forbindelse med sin vurdering af partnerskabsaftalen og programmerne. Manglende gennemførelse af foranstaltninger for at opfylde en forhåndsbetingelse inden den frist, der er fastsat i programmet, kan begrunde en suspension af betalinger fra Kommissionen. 6. Stk. 1-5 gælder ikke for programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde.

Baggrund

Regionsudvalget mener, at disse forhåndsbetingelser ikke må føre til nogen suspension af betalinger eller til finansielle korrektioner, med undtagelse af de betingelser, som medlemsstaterne har forpligtet sig til at rette sig efter. Hvis forhåndsbetingelser ikke er opfyldt ved programperiodens start, kan den pågældende investering ikke sættes på programmet, og der er derfor ingen grund til at pålægge sanktioner efterfølgende. Det er desuden vigtigt, at Kommissionen tager hensyn til den enkelte medlemsstats institutionelle kontekst og til dens interne kompetencefordeling. Det er utænkeligt, at en medlemsstat indgår forpligtelser, som hører ind under de regionale eller lokale myndigheders kompetenceområde, og omvendt.

Ændringsforslag 22

Artikel 18

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Resultatreserve 5 % af de midler, der tildeles hver FSR-fond og hver medlemsstat, undtagen midler, der tildeles målet om europæiske territorialt samarbejde og afsnit V i EHFF-forordningen, udgør en resultatreserve, der tildeles i overensstemmelse med artikel 20.

Baggrund

Ændringen afspejler modstanden mod indførelsen af en resultatreserve på nationalt niveau. Regionsudvalget frygter, at en sådan mekanisme kan tilskynde nogle til at fastlægge meget beskedne og dermed let opnåelige resultatmål for at få del i yderligere finansiering, hvilket ville give de mindre ambitiøse projekter en fordel og hæmme innovationen.

Udvalget støtter til gengæld oprettelsen af en fleksibilitetsreserve bestående af midlerne fra den automatiske frigørelse. Den skal finansiere forsøgsinitiativer inden for intelligent, bæredygtig eller inklusiv vækst eller anvendes i tilfælde af krise, og den skal holde sig inden for rammerne af de midler, der er tildelt den enkelte medlemsstat.

Ændringsforslag 23

Artikel 19

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Resultatgennemgang 1. Kommissionen foretager i samarbejde med medlemsstaterne en gennemgang af resultaterne af programmerne i hver medlemsstat i 2017 og 2019 med henvisning til den resultatramme, der er fastlagt i partnerskabsaftalen og programmet. Metoden til fastlæggelse af resultatrammen er fastsat i bilag I. 2. Ved gennemgangen undersøges realiseringen af programmernes delmål inden for prioriteterne på baggrund af oplysningerne og vurderingerne i de statusrapporter, medlemsstaterne forelægger i 2017 og 2019. Resultatgennemgang 1. Kommissionen foretager i samarbejde med medlemsstaterne en gennemgang af resultaterne af programmerne i hver medlemsstat i 2017 og 2019 med henvisning til den resultatramme, der er fastlagt i partnerskabsaftalen og programmet. Metoden til fastlæggelse af resultatrammen er fastsat i bilag I. 2. Ved gennemgangen undersøges realiseringen af programmernes delmål inden for prioriteterne på baggrund af oplysningerne og vurderingerne i de statusrapporter, medlemsstaterne forelægger i 2017 og 2019.

Baggrund

Ændringen afspejler modstanden mod indførelsen af en resultatreserve på nationalt niveau. Regionsudvalget frygter, at en sådan mekanisme kan tilskynde nogle til at fastlægge meget beskedne og dermed let opnåelige resultatmål for at få del i yderligere finansiering, hvilket ville give de mindre ambitiøse projekter en fordel og hæmme innovationen.

Hvad resultatgennemgangen angår, bør den efter Regionsudvalgets mening betragtes som en styrings- og kontrolmekanisme for de mål, der er fulgt i hele programmeringsperioden. Hvis de fastsatte mål ikke er nået, skal resultatgennemgangen ikke give anledning til finansielle korrektioner, men til Kommissionens aktivering af mekanismer for teknisk bistand.

Ændringsforslag 24

Artikel 20

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Tildeling af resultatreserven 1. Hvis resultatgennemgangen i 2017 viser, at en prioritet inden for et program ikke har nået de delmål, der er fastsat for 2016, retter Kommissionen henstillinger til den pågældende medlemsstat. 2. På grundlag af gennemgangen i 2019 vedtager Kommissionen en afgørelse i form af en gennemførelsesretsakt med henblik på for hver FSR-fond og hver medlemsstat at fastslå de programmer og prioriteter, for hvilke delmålene er nået. Medlemsstaterne foreslår en fordeling af resultatreserven til de programmer og prioriteter, der er anført i den pågældende kommissionsafgørelse. Kommissionen godkender ændringen af de pågældende programmer i overensstemmelse med artikel 26. Hvis en medlemsstat ikke forelægger oplysningerne i overensstemmelse med artikel 46, stk. 2 og 3, tildeles resultatreserven for de pågældende programmer og prioriteter ikke. 3. Hvis en resultatgennemgang dokumenterer, at en prioritet ikke har realiseret de delmål, der er fastsat i resultatrammen, kan Kommissionen suspendere en mellemliggende betaling eller en del deraf til en prioritet under et operationelt program efter den procedure, der er fastsat i de fondsspecifikke regler. 4. Hvis Kommissionen på grundlag af en gennemgang af den endelige rapport om gennemførelsen af programmet fastslår, at der er alvorlige mangler med hensyn til realisering af målene opstillet i resultatrammen, kan den anvende finansielle korrektioner i forbindelse med de pågældende prioriteter i overensstemmelse med de fondsspecifikke regler. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 142 vedrørende de kriterier og den metode, der anvendes til at fastlægge, hvilket niveau af finansiel korrektion der skal anvendes. 5. Stk. 2 gælder ikke for programmer under målet om europæisk territorialt samarbejde og afsnit V i EHFF-forordningen.

Baggrund

Ændringen afspejler modstanden mod indførelsen af en resultatreserve på nationalt niveau. Regionsudvalget frygter, at en sådan mekanisme kan tilskynde nogle til at fastlægge meget beskedne og dermed let opnåelige resultatmål for at få del i yderligere finansiering, hvilket ville give de mindre ambitiøse projekter en fordel og hæmme innovationen.

Ændringsforslag 25

Artikel 21

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Betingelser vedrørende samordningen af medlemsstaternes økonomiske politikker […] 4. Uanset stk. 1 kan Kommissionen, hvis en medlemsstat får stillet finansiel støtte til rådighed i henhold til stk. 1, litra d), og støtten er knyttet til et tilpasningsprogram, uden forslag fra medlemsstaten ændre partnerskabsaftalen og programmerne med henblik på at maksimere de disponible FSR-fondes virkninger for vækst og konkurrenceevne. For at sikre en effektiv gennemførelse af partnerskabsaftalen og de relevante programmer inddrages Kommissionen i forvaltningen heraf, således som det er angivet i tilpasningsprogrammet eller det aftalememorandum, der er undertegnet med den pågældende medlemsstat. 5. Hvis medlemsstaten ikke imødekommer Kommissionens anmodning, jf. stk. 1, eller ikke efter højst en måned på tilfredsstillende vis besvarer Kommissionens bemærkninger, jf. stk. 2, kan Kommissionen senest tre måneder efter fremsættelsen af sine bemærkninger vedtage en afgørelse i form af en gennemførelsesretsakt, som suspenderer en del af eller alle betalingerne til de pågældende programmer. 6. Kommissionen suspenderer ved hjælp af gennemførelsesretsakter en del af eller alle betalingerne og forpligtelserne til de pågældende programmer, hvis: a) Rådet beslutter, at medlemsstaten ikke efterkommer de særlige foranstaltninger, Rådet har vedtaget i henhold til traktatens artikel 136, stk. 1 b) Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 8, eller artikel 126, stk. 11, beslutter, at den pågældende medlemsstat ikke har truffet effektive foranstaltninger for at rette op på sit uforholdsmæssigt store underskud c) Rådet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 3, i forordning (EU) nr. …/2011 [om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer] konkluderer, at medlemsstaten ad to på hinanden følgende omgange ikke har forelagt en tilfredsstillende korrigerende handlingsplan, eller hvis Rådet vedtager en afgørelse om manglende opfyldelse af kravene, jf. artikel 10, stk. 4, i nævnte forordning d) Kommissionen konkluderer, at medlemsstaten ikke har truffet foranstaltninger til at gennemføre det tilpasningsprogram, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 407/2010 eller (EF) nr. 332/2002, og som konsekvens heraf beslutter ikke at tillade udbetaling af den finansielle støtte, der er ydet til den pågældende medlemsstat, e) bestyrelsen for den europæiske stabiliseringsmekanisme konkluderer, at betingelsen knyttet til en finansiel støtte til rådighed i form af et ESM-lån til den pågældende medlemsstat ikke er opfyldt, og som en konsekvens heraf beslutter ikke at udbetale den stabilitetsstøtte, der er ydet til den. 7. Når Kommissionen beslutter at suspendere alle eller en del af betalingerne eller forpligtelserne, jf. henholdsvis stk. 5 og 6, sikrer den, at suspensionen er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet og effektiv, under hensyntagen til den pågældende medlemsstats økonomiske og sociale forhold og under overholdelse af princippet om ligebehandling af medlemsstaterne, især hvad angår suspensionens virkninger for den pågældende medlemsstats økonomi. 8. Kommissionen ophæver straks suspensionen af betalinger og forpligtelser, hvis medlemsstaten har foreslået ændringer af partnerskabsaftalen og de relevante programmer ifølge Kommissionens anmodning og Kommissionen har godkendt ændringerne, og, hvis det er relevant: a) Rådet har besluttet, at medlemsstaten efterkommer de særlige foranstaltninger, Rådet har vedtaget i henhold til traktatens artikel 136, stk. 1 b) proceduren vedrørende uforholdsmæssigt store underskud er suspenderet, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 1467/97, eller Rådet i henhold til traktatens artikel 126, stk. 12, har besluttet at ophæve afgørelsen om, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort overskud c) Rådet i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i forordning (EU) nr. […] [EIP-forordningen] har godkendt den korrigerende handlingsplan, som den pågældende medlemsstat har forelagt, eller proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store ubalancer er suspenderet, jf. artikel 10, stk. 5, i nævnte forordning, eller Rådet har afsluttet proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store ubalancer, jf. artikel 11 i nævnte forordning d) Kommissionen har konkluderet, at medlemsstaten har truffet foranstaltninger til at gennemføre det tilpasningsprogram, der er omhandlet i forordning (EU) nr. 407/2010 eller (EF) nr. 332/2002, og som konsekvens heraf har tilladt udbetaling af den finansielle støtte, der er ydet til den pågældende medlemsstat, eller e) bestyrelsen for den europæiske stabiliseringsmekanisme har konkluderet, at betingelsen knyttet til en finansiel støtte til rådighed i form af et ESM-lån til den pågældende medlemsstat er opfyldt, og som en konsekvens heraf besluttet at udbetale den stabilitetsstøtte, der er ydet til den. Samtidig beslutter Rådet efter forslag fra Kommissionen at genopføre de suspenderede forpligtelser på budgettet, jf. artikel 8 i Rådets forordning (EU) nr. […] om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020. Betingelser vedrørende samordningen af medlemsstaternes økonomiske politikker […]

Baggrund

Regionsudvalget afviser kraftigt de forslag, der tager sigte på at kæde samhørighedspolitikken sammen med overholdelse af stabilitetspagten (makroøkonomiske betingelser), da det er af den opfattelse, at de makroøkonomiske betingelser hænger sammen med nogle andre mål end samhørighedspolitikkens mål. Udvalget mener, at de regionale myndigheder ikke bør straffes, fordi nogle medlemsstater ikke overholder deres forpligtelser, navnlig med hensyn til nationale offentlige underskud. Udvalget erkender, at det i visse tilfælde kan være nødvendigt at foretage ændringer i aftalen og i de operationelle programmer, men afviser idéen om at suspendere en del af eller alle betalingerne.

Ændringsforslag 26

Artikel 23

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Udarbejdelse af programmer 1. FSR-fondene gennemføres gennem programmer i overensstemmelse med partnerskabsaftalen. Hvert program dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. 2. Programmerne udarbejdes af medlemsstaterne eller en af medlemsstaterne udpeget myndighed i samarbejde med partnerne. 3. Medlemsstaterne forelægger programmerne samtidig med partnerskabsaftalen; dette gælder dog ikke programmer vedrørende europæisk territorialt samarbejde, som fremlægges senest seks måneder efter godkendelsen af den fælles strategiske ramme. Alle programmer skal ledsages af en forhåndsevaluering, jf. artikel 48. Udarbejdelse af programmer 1. FSR-fondene gennemføres gennem programmer i overensstemmelse med partnerskabsaftalen. Hvert program dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020. 2. Programmerne udarbejdes af medlemsstaterne eller en af medlemsstaterne udpeget myndighed i samarbejde med partnerne. Medlemsstaterne forelægger programmerne partnerskabsaftalen; dette gælder dog ikke programmer vedrørende europæisk territorialt samarbejde, som fremlægges senest seks måneder efter godkendelsen af den fælles strategiske ramme. Alle programmer skal ledsages af en forhåndsevaluering, jf. artikel 48.

Baggrund

Regionsudvalget mener, at en beslutning om at udarbejde flerfondsprogrammer (som støttes varmt af udvalget) bør fremmes og konkret støttes af alle aktører (Kommissionen, medlemsstaterne, de regionale og lokale myndigheder). Kommissionen bør fjerne alle proceduremæssige hindringer og undgå yderligere kontroller, som i kraft af proportionalitetsprincippet kunne blive resultatet af, at et flerfondsprogram har et større finansielt omfang. Udvalget frygter også, at kravet om at forelægge aftalen og programmerne samtidigt kan forsinke iværksættelsen af operationerne, og foreslår derfor en frist på 6 måneder.

Ændringsforslag 27

Artikel 25, stk. 1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Proceduren for vedtagelse af programmer 1. Kommissionen vurderer sammenhængen mellem programmerne og denne forordning, de fondsspecifikke regler, deres effektive bidrag til de tematiske mål og de EU-prioriteter, der er specifikke for hver enkelt FSR-fond, den fælles strategiske ramme, partnerskabsaftalen og de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4, under hensyntagen til forhåndsevalueringen. Vurderingen skal bl.a. se på, om programmets strategi, de tilsvarende målsætninger, indikatorer og mål og tildelingen af budgetmidler er tilstrækkelig. Proceduren for vedtagelse af programmer 1. Kommissionen vurderer sammenhængen mellem programmerne og denne forordning, de fondsspecifikke regler, deres effektive bidrag til de tematiske mål og de EU-prioriteter, der er specifikke for hver enkelt FSR-fond, den fælles strategiske ramme, partnerskabsaftalen og de landespecifikke henstillinger i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og de relevante rådshenstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 148, stk. 4, under hensyntagen til forhåndsevalueringen. Vurderingen skal bl.a. se på, om programmets strategi, de tilsvarende målsætninger, indikatorer og mål og tildelingen af budgetmidler er tilstrækkelig .

Baggrund

Det er vigtigt at understrege, at vurderingen ikke kun bør have til formål at påpege, at strategien er tilstrækkelig, men også, om den kan gennemføres.

Ændringsforslag 28

Artikel 28, stk. 1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Lokaludvikling styret af lokalsamfundet 1. Lokaludvikling styret af lokalsamfundet, som er udpeget som lokaludvikling under Leader for så vidt angår ELFUL, skal: a) fokusere på specifikke subregionale områder b) være styret af lokalsamfundet ved lokale aktionsgrupper, der består af repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser, hvor hverken den offentlige sektor eller en enkelt interessegruppe på det beslutningstagende niveau repræsenterer mere end 49 % af stemmerettighederne Lokaludvikling styret af lokalsamfundet 1. Lokaludvikling styret af lokalsamfundet, som er udpeget som lokaludvikling under Leader for så vidt angår ELFUL, skal: a) fokusere på specifikke subregionale områder b) være styret af lokalsamfundet ved lokale aktionsgrupper, der består af repræsentanter for de lokale offentlige og private socioøkonomiske interesser, hvor hverken den offentlige sektor eller en enkelt interessegruppe på det beslutningstagende niveau repræsenterer mere end 49 % af stemmerettighederne,

Baggrund

De lokale partnerskaber, der allerede eksisterer, bør ikke straffes urimeligt på grund af interne stemmeregler, der ikke nøjagtigt svarer til dem, der er krav om i forslaget til direktiv. Forordningen bør give nok spillerum til, at partnerne kan finde frem til en brugbar løsning under udarbejdelsen af partnerskabskontrakten.

Ændringsforslag 29

Artikel 29

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Lokaludviklingsstrategier 1. En lokaludviklingsstrategi skal som minimum omfatte følgende elementer: a) afgrænsning af det område og den befolkning, strategien omfatter b) en analyse af udviklingsbehovet og potentialet i området, herunder en analyse af styrker, svagheder, muligheder og trusler c) en beskrivelse af strategien og dens mål, en beskrivelse af strategiens integrerede og nyskabende karakter og et hierarki af målsætninger, herunder klare og målbare mål for output eller resultater. Strategien skal hænge sammen med de relevante programmer under alle involverede FSR-fonde d) en beskrivelse af processen med at involvere lokalsamfundet i udviklingen af strategien e) en handlingsplan, der viser, hvordan målsætningerne omsættes til aktioner f) en beskrivelse af strategiens forvaltnings- og kontrolordninger, der dokumenterer den lokale aktionsgruppes evne til at gennemføre strategien, og en beskrivelse af specifikke ordninger for evaluering g) finansieringsplanen for strategien, herunder den planlagte tildeling fra hver af FSR-fondene. 2. Medlemsstaterne fastlægger kriterier for udvælgelse af lokaludviklingsstrategier. De fondsspecifikke regler kan fastsætte udvælgelseskriterier. […] 6. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 142 vedrørende afgrænsningen af det område og den befolkning, der er omfattet af den strategi, der er omhandlet i artikel 1, litra a). Lokaludviklingsstrategier 1. En lokaludviklingsstrategi skal omfatte følgende elementer: a) afgrænsning af det område og den befolkning, strategien omfatter b) en analyse af udviklingsbehovet og potentialet i området, herunder en analyse af styrker, svagheder, muligheder og trusler c) en beskrivelse af strategien og dens mål, integrerede karakter, ) en handlingsplan, der viser, hvordan målsætningerne omsættes til aktioner ) en beskrivelse af strategiens forvaltnings- og kontrolordninger, der dokumenterer den lokale aktionsgruppes evne til at gennemføre strategien, og en beskrivelse af specifikke ordninger for evaluering ) finansieringsplanen for strategien, herunder den planlagte tildeling fra hver af FSR-fondene . 2. Medlemsstaterne fastlægger kriterier for udvælgelse af lokaludviklingsstrategier. De fondsspecifikke regler kan fastsætte udvælgelseskriterier. […]

Baggrund

Regionsudvalget bifalder Kommissionens forslag vedrørende lokale udviklingsforanstaltninger og integrerede lokale investeringer, men efterlyser samtidig større forenkling af fremgangsmåder og procedurer i forbindelse med gennemførelsen af disse nye bestemmelser for at undgå, at aktørerne opgiver at anvende dem. Udvalget mener, det går for vidt at kræve en delegeret retsakt også for afgrænsningen af det område og den befolkning, der er omfattet af den lokale udviklingsstrategi, eftersom dette typisk er en opgave for de regionale og lokale myndigheder, der har et konkret kendskab til det pågældende områdes dynamik og problematik. Af hensyn til sammenhængen bør det fuldt ud være muligt i visse situationer at kombinere lokale udviklingsstrategier med integrerede territoriale investeringer og fælles handlingsplaner, i stedet for at de udvikles separat.

Det er vigtigt, at de strategier for lokal udvikling, der iværksættes, fremmer relationerne mellem land- og byområder, og at de lokale aktører i forstadsområderne kan indgå som fuldgyldige partnere i disse strategier for lokal udvikling.

Ændringsforslag 30

Artikel 35

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Betalingsanmodninger, der vedrører udgifter til finansielle instrumenter 2. De samlede støtteberettigede udgifter anført i betalingsanmodningen for så vidt angår finansielle instrumenter omhandlet i artikel 33, stk. 1, litra b), og gennemført i henhold til artikel 33, stk. 4, litra a) og b), skal omfatte – og særskilt oplyse om – det samlede støttebeløb, der er udbetalt eller forventes udbetalt til det finansielle instrument for investeringer i de endelige modtagere i en på forhånd fastlagt periode af højst to år, herunder forvaltningsomkostninger og -gebyrer. 3. Det beløb, der bestemmes i henhold til stk. 2, justeres i de efterfølgende betalingsanmodninger for at tage hensyn til forskellen mellem det støttebeløb, der tidligere er udbetalt til det pågældende finansielle instrument, og de beløb, der faktisk investeres i endelige modtagere, plus betalte forvaltningsomkostninger og gebyrer. Disse beløb oplyses særskilt i betalingsanmodningen. […] Betalingsanmodninger, der vedrører udgifter til finansielle instrumenter 2. De samlede støtteberettigede udgifter anført i betalingsanmodningen for så vidt angår finansielle instrumenter omhandlet i artikel 33, stk. 1, litra b), og gennemført i henhold til artikel 33, stk. 4, litra a) og b), skal omfatte – og særskilt oplyse om – det samlede støttebeløb, der er udbetalt eller forventes udbetalt til det finansielle instrument til opfyldelse af investeringer i de endelige modtagere i en på forhånd fastlagt periode af højst to år, herunder forvaltningsomkostninger og -gebyrer. 3. […]

Baggrund

Forordningsforslaget tilskynder især til anvendelse af de standardinstrumenter, som Kommissionen har stillet til rådighed med det rimelige formål at bremse en overdreven anvendelse af de finansieringstekniske instrumenter blot for at attestere udgifter. Regionsudvalgets ændringsforslag har til formål at genskabe en ligevægt bl.a. gennem en større diversificering af bestemmelser og betingelser samt indførelse af en vis tolerancemargen for evnen til at overholde budgetoverslagene.

Ændringsforslag 31

Artikel 39

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Anvendelse af resterende midler efter afslutning af programmet Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kapitalressourcer og indtjening og andre indtægter eller afkast, som kan henføres til støtte fra FSR-fondene til det finansielle instrument, anvendes i overensstemmelse med målene for programmet i en periode på mindst ti år efter afslutningen af programmet. Anvendelse af resterende midler efter afslutning af programmet Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kapitalressourcer og indtjening og andre indtægter eller afkast, som kan henføres til støtte fra FSR-fondene til det finansielle instrument, anvendes i overensstemmelse med målene for programmet i en periode på mindst år efter afslutningen af programmet.

Baggrund

Regionsudvalget mener, at perioden for obligatorisk anvendelse af de finansieringstekniske instrumenter og de derfra stammende midler ikke bør være så lang. En periode på 10 år efter afslutningen af programmet udgør en langvarig retsusikkerhed.

Ændringsforslag 32

Artikel 40, stk. 2

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Rapport om gennemførelsen af finansielle instrumenter 2. Den rapport, der er nævnt i stk. 1, skal for hvert finansielt instrument omfatte følgende oplysninger: a) identifikation af programmet og den prioritet, hvorfra der ydes støtte fra FSR-fondene […] e) samlet støttebeløb, der er udbetalt eller afsat til garantier af det finansielle instrument til de endelige modtagere pr. program og prioritet, der er medtaget i de betalingsanmodninger, der er forelagt Kommissionen f) indtægter genereret af og tilbagebetalinger til det finansielle instrument g) multiplikatoreffekt af investeringer foretaget af det finansielle instrument og værdien af investeringer og andre kapitalinteresser h) det finansielle instruments bidrag til at nå indikatorerne for programmet og den pågældende prioritet. […] Rapport om gennemførelsen af finansielle instrumenter 2. Den rapport, der er nævnt i stk. 1, skal for hvert finansielt instrument omfatte følgende oplysninger: a) identifikation af programmet og den prioritet, hvorfra der ydes støtte fra FSR-fondene […] e) samlet støttebeløb, der er udbetalt eller afsat til garantier af det finansielle instrument til de endelige modtagere pr. program og prioritet, der er medtaget i de betalingsanmodninger, der er forelagt Kommissionen ) multiplikatoreffekt af investeringer foretaget af det finansielle instrument og værdien af investeringer og andre kapitalinteresser […]

Baggrund

Hensigten er at forenkle forpligtelserne i forbindelse med den årlige rapportering vedrørende Kommissionens krav om oplysninger om gennemførelsen af de finansielle instrumenter.

Ændringsforslag 33

Artikel 42, stk. 1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Overvågningsudvalgets sammensætning 1. Overvågningsudvalget sammensættes af repræsentanter for forvaltningsmyndigheden, eventuelle bemyndigede organer og repræsentanter for partnerne. Hvert medlem af overvågningsudvalget har stemmeret. Overvågningsudvalget for et program under målet om europæisk territorialt samarbejde skal desuden have deltagelse af repræsentanter for tredjelande, der måtte deltage i programmet. Overvågningsudvalgets sammensætning 1. Overvågningsudvalget sammensættes af repræsentanter for forvaltningsmyndigheden, eventuelle bemyndigede organer og repræsentanter for partnerne. Hvert medlem af overvågningsudvalget har stemmeret. Overvågningsudvalget for et program under målet om europæisk territorialt samarbejde skal desuden have deltagelse af repræsentanter for tredjelande, der måtte deltage i programmet.

Baggrund

Det er uklart, hvordan man vil tilrettelægge deltagelsen af tredjelande og af tilstødende områder til regionerne i den yderste periferi i det europæiske territoriale samarbejde. I forbindelse med programmer, der modtager midler fra Det Europæiske Naboskabsinstrument, instrumentet til førtiltrædelsesbistand eller Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), jf. artikel 28 i forordningen om det territoriale samarbejde, er tredjelandes deltagelse en nødvendighed. I forbindelse med regioner i den yderste periferi er tredjelande og tilstødende områder dog ikke omfattet hverken i Det Europæiske Naboskabsinstrument eller instrumentet til førtiltrædelsesbistand (undtagen De Kanariske Øer og Marokko). Der er tale om lande, der modtager midler fra Den Europæiske Udviklingsfond og ikke yder nogen bidrag til det europæiske territoriale samarbejde. De territoriale samarbejdsprogrammer for regionerne i den yderste periferi modtager kun støtte fra EFRU, hvoraf man dog kan anvende 30 % af midlerne uden for EU's område, og derfor bør tredjelande ikke deltage i overvågningsudvalgene.

Ændringsforslag 34

Artikel 43, stk. 1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Overvågningsudvalgets funktioner 1. Overvågningsudvalget mødes mindst en gang om året og behandler gennemførelsen af programmet og fremskridt med hensyn til realisering af målene. I denne sammenhæng tager udvalget hensyn til de finansielle data, de fælles og de programspecifikke indikatorer, herunder ændringer i resultatindikatorer og fremskridt hen imod kvantificerede målværdier, og delmål fastlagt i resultatrammen. Overvågningsudvalgets funktioner 1. Overvågningsudvalget mødes mindst en gang om året og behandler gennemførelsen af programmet og fremskridt med hensyn til realisering af målene. I denne sammenhæng tager udvalget hensyn til de finansielle data, de fælles og de programspecifikke indikatorer, herunder ændringer i resultatindikatorer og fremskridt hen imod kvantificerede målværdier, og delmål fastlagt i resultatrammen.

Baggrund

Ved evalueringen af programmet er det nødvendigt også at tage hensyn til de løbende evalueringer i programmeringsperioden beskrevet i artikel 49.

Ændringsforslag 35

Artikel 47, nyt stk. 2

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Generelle bestemmelser 1. Der foretages evalueringer for at forbedre kvaliteten af udformningen og gennemførelsen af programmer og for at vurdere deres effektivitet og virkninger. Programmernes virkninger evalueres i overensstemmelse med de respektive FSR-fondes målsætninger i forhold til målene for EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (2) og, når det er relevant, i forhold til bruttonationalprodukt (BNP) og arbejdsløshed. 2. Medlemsstaterne tilvejebringer de midler, der er nødvendige for udførelsen af evalueringerne, og sikrer, at der er indført procedurer til at udarbejde og indsamle de data, der er nødvendige for evalueringerne, herunder data vedrørende fælles og eventuelle programspecifikke indikatorer. Generelle bestemmelser 1. Der foretages evalueringer for at forbedre kvaliteten af udformningen og gennemførelsen af programmer og for at vurdere deres effektivitet og virkninger. Programmernes virkninger evalueres i overensstemmelse med de respektive FSR-fondes målsætninger i forhold til målene for EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (2) og, når det er relevant, i forhold til bruttonationalprodukt (BNP) og arbejdsløshed. Medlemsstaterne tilvejebringer de midler, der er nødvendige for udførelsen af evalueringerne, og sikrer, at der er indført procedurer til at udarbejde og indsamle de data, der er nødvendige for evalueringerne, herunder data vedrørende fælles og eventuelle programspecifikke indikatorer.

Baggrund

Det er vigtigt, at evalueringer af programmernes virkninger kan skele til andre lige så vigtige aspekter »hinsides BNP« som nævnt i Regionsudvalgets udtalelse »En vurdering af fremskridt hinsides BNP« (CdR 163/2010 fin).

Ændringsforslag 36

Artikel 48, stk. 3

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag 3. Ved forhåndsevalueringerne bedømmes: […] g) om de kvantificerede målværdier for indikatorer er realistiske for så vidt angår den påtænkte støtte fra FSR-fondene h) begrundelsen for den foreslåede støtteform i) om programmet råder over tilstrækkelige menneskelige ressourcer og administrativ forvaltningskapacitet j) om procedurerne for overvågning af programmet og for indsamling af de data, der er nødvendige for at foretage evalueringer, er formålstjenlige k) om de delmål, der er udvalgt med henblik på resultatrammer, er formålstjenlige l) om de planlagte foranstaltninger for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og forhindre forskelsbehandling er tilstrækkelige m) om de planlagte foranstaltninger til fremme af bæredygtig udvikling er tilstrækkelige. 3. Ved forhåndsevalueringerne bedømmes: […] g) om de kvantificerede målværdier for indikatorer er realistiske for så vidt angår den påtænkte støtte fra FSR-fondene h) begrundelsen for den foreslåede støtteform i) om programmet råder over tilstrækkelige menneskelige ressourcer og administrativ forvaltningskapacitet ) om de planlagte foranstaltninger for at fremme ligestilling mellem mænd og kvinder og forhindre forskelsbehandling er tilstrækkelige ) om de planlagte foranstaltninger til fremme af bæredygtig udvikling er tilstrækkelige.

Baggrund

Udvalget mener, at forhåndsevalueringerne ikke bør indeholde elementer, der ikke kan kvantificeres ordentligt før iværksættelsen af programmerne, eller som allerede er rapporteret i andre dokumenter (f.eks. forvaltnings- og kontrolsystemet og partnerskabskontrakter). I dette øjemed foreslås det at lade nogle oplysninger udgå.

Ændringsforslag 37

Artikel 49, nyt stk. 4

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Evaluering i programmeringsperioden 1. Forvaltningsmyndigheden udarbejder en evalueringsplan for hvert program, og den forelægges i overensstemmelse med de fondsspecifikke regler. 2. Medlemsstaterne sikrer, at der er passende evalueringskapacitet til rådighed. 3. I programmeringsperioden foretager forvaltningsmyndighederne evalueringer, herunder evalueringer for at vurdere effektiviteten og virkningerne, for hvert program på grundlag af evalueringsplanen. Mindst én gang i løbet af programmeringsperioden skal en evaluering vurdere, hvordan støtten fra FSR-fondene har bidraget til målene for hver prioritet. Alle evalueringer gennemgås af overvågningsudvalget og sendes til Kommissionen. 4. Kommissionen kan på eget initiativ foretage evalueringer af programmer. Evaluering i programmeringsperioden 1. Forvaltningsmyndigheden udarbejder en evalueringsplan for hvert program, og den forelægges i overensstemmelse med de fondsspecifikke regler. 2. Medlemsstaterne sikrer, at der er passende evalueringskapacitet til rådighed. 3. I programmeringsperioden foretager forvaltningsmyndighederne evalueringer, herunder evalueringer for at vurdere effektiviteten og virkningerne, for hvert program på grundlag af evalueringsplanen. Mindst én gang i løbet af programmeringsperioden skal en evaluering vurdere, hvordan støtten fra FSR-fondene har bidraget til målene for hver prioritet. Alle evalueringer gennemgås af overvågningsudvalget og sendes til Kommissionen. 4. 4. Kommissionen kan på eget initiativ foretage evalueringer af programmer.

Baggrund

For at være mere resultatorienteret er det på sin plads, at de oplysninger, der fremskaffes ved de løbende evalueringer, reelt bliver brugt til at forbedre programmernes effektivitet.

Ændringsforslag 38

Artikel 54, stk. 1

Kommissionens forslag Regionsudvalgets ændringsforslag Indtægtsskabende operationer 1. Nettoindtægter, som vil blive genereret efter fuldførelsen af en operation i en specifik referenceperiode, bestemmes på forhånd ved en af de følgende metoder: a) anvendelse af en fast procenttakst for indtægter ved den pågældende type operation b) beregning af nettoindtægterne fra operationen i løbende priser under hensyntagen til anvendelsen af forureneren betaler-princippet og eventuelt rimelighedsbetragtninger i tilknytning til den pågældende medlemsstats relative velstand. De støtteberettigede udgifter til den operation, der skal samfinansieres, må ikke overstige investeringsudgiften til operationen i løbende priser minus nettoindtægterne i løbende priser bestemt i henhold til en af disse metoder. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 142 vedrørende definitionen af den faste takst som omhandlet i litra a). Kommissionen vedtager metoden omhandlet i litra b) ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 143, stk. 3. Indtægtsskabende operationer 1. Nettoindtægter, som vil blive genereret efter fuldførelsen af en operation i en specifik referenceperiode, bestemmes på forhånd ved en af de følgende metoder: a) anvendelse af en fast procenttakst for indtægter ved den pågældende type operation b) beregning af nettoindtægterne fra operationen i løbende priser under hensyntagen til anvendelsen af forureneren betaler-princippet og eventuelt rimelighedsbetragtninger i tilknyt