BEGRUNDELSE

1.BAGGRUND FOR FORSLAGET

•Forslagets begrundelse og formål

De teknologiske fremskridt berører alle dele af samfundet og økonomien og ændrer EU-borgernes liv. Denne tendens ses også på transportområdet. Nye teknologier medfører radikale ændringer af mulighederne for mobilitet. Det er på denne baggrund, at EU og vores industrier skal leve op til udfordringen om at blive førende i verden for så vidt angår innovation, digitalisering og dekarbonisering. Kommissionen har derfor anlagt en helhedsorienteret tilgang for at sikre, at EU's mobilitetspolitikker afspejler disse politiske prioriteter i form af tre mobilitetspakker under overskriften "Et mobilt Europa".

Med udgangspunkt i den europæiske strategi for lavemissionsmobilitet vedtog Kommissionen to mobilitetspakker i maj og november 2017. I disse pakker opstilles der en positiv dagsorden for gennemførelse af strategien for lavemissionsmobilitet, idet der sikres en gnidningsløs overgang til ren, konkurrencedygtig og sammenhængende mobilitet for alle. Europa-Parlamentet og Rådet bør sikre hurtig vedtagelse af de pågældende forslag.

Dette initiativ indgår i den tredje pakke under "Et mobilt Europa", som bidrager til at gennemføre den nye industripolitiske strategi fra september 2017. Et af målene består i at fuldføre den proces, der skal sætte EU i stand til at høste det fulde udbytte af moderniseringen på transportområdet. Det er afgørende, at fremtidens transportsystemer er sikre, rene og effektive for alle EU-borgere. Målet er at gøre vores transportsystemer mere sikre og lettilgængelige, øge industriens konkurrenceevne og jobsikkerheden og sikre et miljø, der er renere og bedre tilpasset til den nødvendige indsats for at bekæmpe klimaændringer. Dette vil kræve fuld opbakning fra EU, medlemsstaterne og andre interesserede parter – ikke mindst med hensyn til at øge investeringerne i transportinfrastruktur.

Stimulering af økonomisk vækst og fremme af investeringer i realøkonomien er et centralt element ved Kommissionens prioriteter. I investeringsplanen for Europa, som omsætter dette overordnede mål i praksis, er der opstillet tre målsætninger om at mobilisere finansiering af realøkonomien, sikre synlighed og teknisk bistand til investeringsprojekter samt styrke reguleringsrammerne for investering.

Investeringer i transportinfrastruktur bidrager i høj grad til at opnå disse mål. Navnlig forventes færdiggørelsen af hovednettet i det transeuropæiske transportnet (TEN-T) og dets korridorer at generere yderligere 4 500 mia. EUR svarende til 1,8 % af EU's BNP og tegne sig for 13 mio. mandår frem til 2030. Det anslås, at de investeringer, der er nødvendige for at færdiggøre TEN-T-hovednettet, beløber sig til omkring 500 mia. EUR i perioden 2021-2030 og ca. 1 500 mia. EUR, hvis det samlede TEN-T-net og andre transportinvesteringer medregnes.

Erfaringerne viser, at gennemførelsen af projekter vedrørende TEN-T-hovednettet berøres af komplekse administrative procedurer og reguleringsmæssig usikkerhed, som kan medføre øgede omkostninger og forsinkelser.

I den nyligt ajourførte Christophersen-Bodewig-Secchi-handlingsplan – Making the best use of new financial schemes for European transport infrastructure projects (2015) – fremhæves forenkling af administrative tilladelser, regler for udstedelse af tilladelser og andre reguleringsmæssige procedurer i en af de anbefalinger, der skal fremme gennemførelsen af TEN-T. Denne handlingsplan blev fremlagt af de europæiske TEN-T-koordinatorer Bodewig og Secchi samt tidligere næstformand H. Christophersen.

Effektiv gennemførelse af TEN-T er afgørende for at sikre et velfungerende indre marked, digitalisering af transportområdet og overgang til kulstoffattig mobilitet. I sine seneste meddelelser har Kommissionen understreget behovet for at mobilisere private investeringer i sektorer, der har afgørende betydning for EU's fremtid, og hvor der stadig forekommer markedssvigt. Desuden har Kommissionen gentaget, at bæredygtig grænseoverskridende transport og en holdbar TEN-T-infrastruktur er afgørende for, at EU kan bevæge sig i retning af en kulstoffattig og ressourceeffektiv økonomi.

Der ligger en udfordring i at skabe et understøttende reguleringsmæssigt miljø og indføre effektive procedurer – ikke blot på europæisk plan. G7-landene har også anerkendt den reguleringsmæssige kompleksitet, som påvirker effektiviteten af tilladelsesprocedurerne, navnlig i transportministrenes erklæring, som blev vedtaget på G7-mødet i Cagliari i juni 2017. I erklæringen understreges det, hvor vigtigt det er at øge offentlighedens accept af infrastrukturprojekter, sikre effektive administrative procedurer og strømline det reguleringsmæssige miljø. EU-medlemsstaterne har også gjort en indsats for at effektivisere procedurerne på nationalt plan.

Formålet med dette initiativ er bl.a. at mindske de forsinkelser, der opstår i forbindelse med gennemførelsen af TEN-T-infrastrukturprojekter. Der fastsættes en øvre grænse på tre år for hele tilladelsesprocessen. Desuden sigtes der mod at skabe øget klarhed om de procedurer, som projektiværksætterne skal følge, navnlig med hensyn til udstedelse af tilladelser, offentlige udbud og andre procedurer.

I initiativet sikres adgangen til klage og domstolsprøvelse for så vidt angår gennemførelsen af TEN-T-infrastrukturprojekter. Initiativet berører ikke eventuelle administrative klageprocedurer og brug af retsmidler ved en domstol eller anden retsinstans. Medlemsstaterne kan imidlertid fastsætte specifikke proceduremæssige regler om bl.a., at et argument, der er et udtryk for misbrug eller ond tro, ikke kan antages til realitetsbehandling. I forbindelse med grænseoverskridende projekter kan der opstå særlige problemer med offentlige udbud, navnlig på grund af behovet for anvendelse af forskellig lovgivning, hvilket interessenterne har fremhævet. Dette gør projekterne mere komplekse og indebærer ekstraomkostninger. Dette initiativ sigter mod at åbne mulighed for systematisk anvendelse af én fælles ramme i tilfælde af grænseoverskridende projekter, der gennemføres af en fælles enhed, medmindre de deltagende medlemsstater træffer beslutning om andet. Dette er i tråd med de målsætninger, der er fastlagt i den nylige meddelelse om fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner.

Ud over at generere flere investeringer og tiltrække privat kapital til infrastruktur, som har høj merværdi for EU, er der tiltro til, at dette initiativ vil skabe øget klarhed for borgerne og civilsamfundet i kraft af, at der opstilles mere gennemsigtige rammer for inddragelsen af dem i planlægningen af TEN-T-projekter.

Mere specifikt forventes følgende fordele: