MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET RESULTATERNE AF DEN VERDENSOMSPÆNDENDE RADIOKOMMUNIKATIONSKONFERENCE 2000 (WRC-2000) I SAMMENHÆNG MED RADIOFREKVENSPOLITIKKEN I DE EUROPÆISKE FÆLLESKABER

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Indledning

2. Vurdering af WRC-2000

2.1 Fællesskabets interesser ved WRC-2000

2.2 Resultater af WRC-2000 på områder af interesse for Fællesskabet

2.3 Resultater af WRC-2000 på visse andre områder

3. Betydningen af WRC-2000-beslutningerne og overvejelser om fremtidige fællesskabsaktioner

3.1 IMT2000/UMTS

3.2 Galileo

3.3 Bredbåndssatellitter

3.4 Trådløse, faste forbindelser

3.5 Satellitdistribution af radio/tv

3.6 Øvrige spørgsmål

4. Operationelle aspekter af WRC-2000

4.1 Konferencens tilrettelæggelse

4.2 Koordinering inden for CEPT

5. Perspektiver frem imod WRC-03

5.1 Udviklingen i ITU's rolle

5.2 Forslag til fællesskabsbeslutning om radiospektrumpolitik

5.3 Områder, der kan forbedres

6. Konklusioner

ORDLISTE

1. Indledning

Radiofrekvenser er en stadig mere knap og dermed værdifuld ressource [1], der kræver en hensigtsmæssig koordinering mellem forskellige brugere med henblik på at sikre, at der tages hensyn til alle behov. De sektorer, der er afhængige af radiofrekvenser (såsom mobiltelefoni eller radio/tv-distribution), oplever en hastig vækst i Europa og tegner sig allerede for en stor del af økonomien i Europa [2]. De ikke-kommercielle aspekter af frekvensanvendelsen får også stadig større betydning, både med hensyn til sikkerhedstjenester til søs og inden for luftfart, på forskningsområdet eller i forsvaret. Det er kun muligt at udvikle radiosystemer til alle disse formål, hvis man foretager en hensigtsmæssig planlægning og harmonisering af reserverede frekvenser i god tid, før de rent faktisk skal tages i anvendelse.

[1] Tydeligt demonstreret ved de seneste udliciteringer af tredjegenerations mobiltjenster i Europa, som har indbragt de forskellige statskasser mere end 100 milliarder euro.

[2] Værdien af markedet for mobiltjenester i EU anslås til 58 milliarder euro, og værdien vokser med gennemsnitlig 20% om året (kilde: Europa-Kommissionen: Sjette beretning om gennemførelsen af lovgivningspakken på telekommunikationsområdet, november 2000, foreløbig udgave).

Radiofrekvenser skal som følge af deres natur koordineres på tværs af grænserne. Beslutningerne om, hvilke frekvenser forskellige radiotjenester må bruge under særlige omstændigheder, træffes på verdensomspændende radiokommunikationskonferencer (WRC [3]). Disse konferencer afholdes hvert andet eller tredje år inden for rammerne af Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU), et særligt organ under FN, og 190 lande, herunder EU's 15 medlemsstater, har ret til at deltage.

[3] En ordliste med forklaring af alle akronymer, der anvendes i denne meddelelse, findes i bilag I.

Det er WRC's opgave at gennemgå og om nødvendigt revidere Radioreglementet, de internationale traktatfæstede forpligtelser for den verdensomspændende brug af radiospektret og satellitbaner. Den seneste konference, WRC-2000, blev afholdt fra den 8. maj til den 2. juni i Istanbul.

Et betydeligt antal af Fællesskabets politikker inden for telekommunikation, transport, radio/tv-distribution og FTU er afhængige af adgangen til radiofrekvenser i tilstrækkeligt omfang. Dette er grunden til, at Europa-Kommissionen deltog i WRC-2000-processen, selvom man kun indirekte deltog i selve forhandlingerne [4]. Forud for konferencen offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om de europæiske standpunkter til WRC-2000 [5] med henblik på at sikre, at de europæiske forhandlingspositioner på WRC-2000, som udarbejdes af Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT), var i overensstemmelse med de relevante politiske målsætninger for Fællesskabet samt for at skabe politisk bevidsthed om de fællesskabsspørgsmål, der stod på spil ved WRC-2000.

[4] Kommissionen har inden for ITU/WRC status af en "regional and other international organisation" (regional eller anden international organisation), hvilket betyder, at dens formelle rolle inden for WRC-2000 er som observatør uden stemmeret.

[5] KOM(2000) 86, 8. marts 2000.

Ministerrådet udtrykte bred politisk støtte til Fællesskabets politiske mål og til de europæiske forhandlingspositioner gennem vedtagelsen af Rådets konklusioner [6], der ganske vist ikke var så omfattende, som Kommissionen kunne have ønsket, men bidrog til at styrke budskaberne i den tidligere meddelelse på det helt rigtige tidspunkt.

[6] Rådets konklusioner om Kommissionens meddelelse om WRC-2000, 2/5/00.

I overensstemmelse med Rådets opfordring til Kommissionen om hurtigt at aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af WRC-2000 vil vi i denne meddelelse søge at:

*vurdere, i hvilken udstrækning resultaterne af WRC-2000 opfylder Fællesskabets politiske mål med hensyn til radiofrekvenser inden for telekommunikation, transport, radio/tv-distribution og FTU (kapitel 2);

*vurdere betydningen af resultaterne og deres indvirkning på mulige fællesskabsaktioner inden for bestemte sektorer, der anvender radiofrekvenser (kapitel 3);

*evaluere WRC-2000-forhandlingsprocessen (kapitel 4) og identificere områder, hvor der eventuelt kan indføres forbedringer før den næste verdensomspændende radiokommunikationskonference (kapitel 5).

2. Vurdering af WRC-2000

2.1 Fællesskabets interesser ved WRC-2000

Kommissionens primære mål ved WRC-2000 var at sikre, at de europæiske forhandlingsoplæg lå på linje med og underbyggede Fællesskabets politikker, og at Fællesskabets interesser blev sikret på tilfredsstillende vis ved forhandlingerne på konferencen inden for områderne kommunikation, transport, radio/tv-distribution og forskning. Fællesskabet har følgende interesser inden for disse sektorer:

Kommunikation

IKT-politikken (informations- og kommunikationsteknologier) udgør et stadig vigtigere kapitel for Fællesskabet, både for at tilfredsstille specifikke krav fra brugerne og med henblik på at udvikle informationssamfundet generelt. På de seneste EU-topmøder i Lissabon og Feira har man bekræftet den politiske vilje til fuldt ud at udnytte potentialet i disse nye teknologier i Fællesskabet. Nye applikationer inden for informationssamfundet vil fremover være stærkt afhængige af trådløs kommunikation (navnlig til mobilkommunikation af tredje generation, IMT-2000), hvor adgangen til radiofrekvenser bliver en central faktor for en vellykket gennemførelse.

Transport

Et af de vigtigste mål for Fællesskabets politik på transportområdet er anlæggelse af net over hele Europa, at forbinde disse indbyrdes og sørge for, at de fungerer effektivt. En af løsningerne på den tætte trafik på de europæiske landeveje og i luftrummet er bedre trafikstyring. Udviklingen af det intelligente transport- og navigationssystem Galileo er en af bestanddelene i Europas reaktion på denne udfordring og vil give europæiske virksomheder bedre mulighed for at tilpasse sig den hurtigtvoksende sektor for lokalitetsbaserede tjenester.

Kommissionens seneste initiativ om skabelse af et fælles europæisk luftrum [7] er opstået som følge af bekymring over de stigende forsinkelser inden for luftfarten i Europa. Sikring af tilstrækkelig adgang til interferensfri radiofrekvenser til brug for flyvekontrol er nøglen til at øge sikkerheden og effektiviteten inden for lufttransporten.

[7] Se Kommissionens meddelelse "Skabelse af et fælles europæisk luftrum", KOM(1999) 614.

Radio/tv-distribution

På fællesskabsplan har man hidtil hovedsagelig beskæftiget sig med den indholdsmæssige side [8] af radio/tv-distribution med henblik på at sikre adgangen til programmer af høj kvalitet og kulturel mangfoldighed på tværs af landegrænserne. Koordineringen af frekvensadgangen til radio/tv-distributionssystemer er indtil videre ikke omfattet af nogen specifik fællesskabspolitik. Men udviklingen af et meget konkurrencepræget marked for satellitbaseret radio/tv-distribution, for hvilken der findes en tydelig efterspørgsel, vil lette leveringen af paneuropæiske radio/tv-distributionstjenester. På et tidspunkt, hvor Europa er i gang med en intens drøftelse af fremtidens digital-tv, kan en ændring, der påvirker betingelserne for satellitbaseret radio/tv-distribution, forrykke ligevægten i forhold til andre fremføringsmetoder (kabel, jordbaseret digital-tv). Endvidere er frekvensallokering et centralt spørgsmål for den jordbaserede distributionssektor, når denne skal gå fra analoge til digitale tjenester.

[8] F.eks. direktivet om Fjernsyn uden grænser (89/552/EØF, ændret ved 97/36/EF).

FTU

Den Europæiske Union yder økonomisk støtte til en lang række forsknings- og udviklingsaktiviteter i Fællesskabet på grundlag af det femte rammeprogram inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) med henblik på at bidrage til det europæiske erhvervslivs internationale konkurrenceevne og valorisere Unionens politikker inden for områder som miljø, landbrug, fiskeri, sundhed, energi og regionaludvikling. Støtten ydes for eksempel ved finansiering af teknologier til jordobservation, herunder satellitteknologier til meteorologi, forvaltning af økosystemer og miljøovervågning.

Kommissionen og Den Europæiske Rumorganisation er i færd med at udvikle en fælles rumfartspolitik [9], som ud over at omfatte generisk rumforskning og rumteknologi drejer sig om rumbaserede anvendelser af kommunikation, radionavigation og satellitobservation.

[9] Se den fælles meddelelse fra EF/ESA "Europe and Space: turning to a new chapter", KOM(2000) 597.

2.2 Resultater af WRC-2000 på områder af interesse for Fællesskabet

Som følge af de lange udviklingstider, der er nødvendige for indførelse af systemerne, vil de aftaler, som man nåede frem til på WRC-2000, først få konsekvenser for brugere af radiotjenester om et stykke tid. Men ud fra den nuværende viden er det ikke desto mindre Kommissionens opfattelse, at resultaterne af WRC-2000 i store træk stemmer overens med de fem politiske mål, der identificeres i meddelelsen om de europæiske standpunkter til WRC-2000, navnlig for mobilkommunikationssystemer af tredje generation, satellitnavigation, satellitbaseret bredbåndskommunikation, faste tjenester med tætte radiokæder og satellitdistribution af radio/tv.

2.2.1. Mobilkommunikationssystemer af tredje generation (IMT-2000/UMTS):

Det var Fællesskabets mål at støtte en vellykket udvikling af mobilkommunikationssystemer af tredje generation i Europa ved på globalt plan at sikre adgangen til ekstra radiofrekvensbånd ud over de allerede tilgængelige.

På WRC-2000 lykkedes det at identificere tre ekstra frekvensbånd [10] med henblik på at stille yderligere frekvenser til rådighed for IMT-2000-applikationer i et omfang, der anses for nødvendigt med henblik på at underbygge denne sektors fremtidige udvikling. ITU-medlemmerne har frihed til at beslutte, hvorvidt, hvornår og i hvilket omfang der skal placeres IMT-2000-applikationer på de identificerede bånd.

[10] Båndene 806-960 MHz, 1710-1885 MHz og 2500-2690 MHz til den jordbaserede del af IMT-2000.

2.2.2. Satellitbaseret radionavigation (Galileo):

Det var Fællesskabets mål at sikre adgangen til radiofrekvenser til brug for satellitbaseret radionavigation, der kan give Fællesskabet en fremtrædende og uafhængig rolle på dette område af stor strategisk og erhvervspolitisk betydning.

Praktisk taget alle Fællesskabets mål med hensyn til frekvensadgang for Galileo blev nået takket være en effektiv indsats fra CEPT-forhandlernes side kombineret med solid politisk opbakning fra EU og en stærk interesse fra visse lande uden for EU. Endvidere bidrog diskussionen om radionavigationssystemer på WRC-2000 til at synliggøre Galileo, som - til trods for, at det er et fællesskabsprogram - ikke var særlig velkendt i ITU-sammenhæng før WRC-2000.

2.2.3. Satellitbaseret bredbåndskommunikation

Fællesskabets mål var at lette tilrådighedsstillelsen af satellitbaseret bredbåndskommunikation på konkurrencevilkår, samtidig med at der tages skyldigt hensyn til eksisterende jord- og rumbaserede tjenesters behov for radiofrekvenser.

På konferencen vedtog man de tekniske bestemmelser vedrørende frekvensdeling på bestemte bånd [11], hvor en række forskellige satellitsystemer (GSO, NGSO, FSS, BSS) allerede er idriftsat eller er planlagt. Disse fordelingsregler, som allerede blev foreløbigt vedtaget på WRC-97, med forbehold af en vellykket gennemførelse af yderligere tekniske undersøgelser, vil muliggøre sameksistensen af alle de forskellige satellitsystemer, der benytter disse bånd, og deling af frekvensbrugen mellem dem. Under forudsætning af, at systemerne overholder visse interferenstærskler og andre parametre, vil de senere kunne godkendes uden yderligere koordineringsforanstaltninger.

[11] Det såkaldte "Ku-bånd" (10-18 GHz) og "Ka-bånd" (18-30 GHz).

2.2.4. Fast, trådløs kommunikation

Fællesskabets mål var at sikre tilstrækkelige frekvenser til en rettidig indførelse af prisbillige og fleksible trådløse alternativer til ledningsbåren infrastruktur med henblik på levering af multimedieapplikationer til de europæiske borgere.

Resultaterne af WRC-2000 inden for HDFS var stort set i overensstemmelse med de europæiske krav, idet man identificerede fire nye globalt harmoniserede bånd til jordbaserede, faste tjenester over 30 GHz. I Europa kan disse bånd anvendes til bredbåndstilslutning til Internettet hjemme eller på offentlige steder (lufthavne, banegårde osv.), men ligeledes til anlæggelse af net af basestationer til IMT2000/UMTS-tjenester. Imidlertid måtte den oprindelige europæiske holdning vedrørende 39,5-42 GHz-båndet ændres for at tage hensyn til andre regioners faste beslutning om at tillade faste, satellitbårne tjenester på dette bånd. Resultatet er, at de to tjenester fremover skal sameksistere på næsten hele dette bånd (undtaget i 40-40,5 GHz-båndet, som er forbeholdt den faste, satellitbaserede tjeneste), hvilket i lyset af det store antal faste, jordbaserede stationer, der forventes i Europa, vil komplicere enhver koordinering mellem disse to tjenester.

2.2.5. Satellitdistribution af radio/tv

Fællesskabets mål var at sikre en rimelig, men effektiv ressourcefordeling (banepositioner, kanaler), der var nødvendig for eksisterende og nye systemer til satellitdistribution af radio/tv under hensyntagen til markedets efterspørgsel med henblik på at fremme leveringen af europæiske tjenester på tværs af grænserne samt udviklingen af et konkurrencebetonet marked for satellitdistribution af radio/tv i Europa.

Spørgsmålet om en revision af den globale plan for fordelingen af frekvenserne og banepositioner til radio/tv-satellitter har i adskillige år været et stridspunkt mellem Europa og navnlig de arabiske lande. Europa modsatte sig alle planer om at forøge tildelingen af nationalt BSS-spektrum uden en revision af brugsprincipperne og -bestemmelserne. Det var af største betydning at finde en løsning på dette problem, idet manglende enighed kunne have bragt hele konferencen i fare. Ikke desto mindre nåede man frem til et kompromis, der var tilfredsstillende for begge parter, lige før WRC-2000 åbnede: Ved at lempe fordelingskriterierne mellem BSS og FSS blev det muligt at øge tildelingen af BSS-spektrum fra 5 til 10 kanaler pr. land.

Den reviderede plan vedrører i teorien kun nationale systemer. Men den aftalte løsning giver også mulighed for at beskytte eksisterende systemer, navnlig systemer med multinational dækning, hvilket er relevant for Europa. På konferencen løste man også problemer med BSS-systemer, der endnu ikke er i overensstemmelse med planen. Systemer, der er under forberedelse, eller systemer, der dækker flere lande, vil blive opført på en "liste over supplerende anvendelser".

2.3. Resultater af WRC-2000 på visse andre områder

2.3.1. High Altitude Platform Systems (HAPS)

Disse "luftballoner" giver mulighed for at levere bredbåndstjenester til byområder til overkommelige priser. Hvis indførelsen lykkes, vil sådanne systemer også kunne medføre en velkommen grad af fleksibilitet og ekstra konkurrence på bredbåndsområdet. Trods den nuværende mangel på driftsklare systemer besluttede man på WRC-2000 at fastholde den nuværende tildeling til HAPS omkring 48 GHz-båndet frem til revisionen ved næste konference, således at systemet får mulighed for at blive valideret kommercielt.

Endvidere rummer HAPS-stationen potentiale til at erstatte et betydeligt antal basestationer til mobiltelefoni og repeaterudstyr i tætbebyggede byområder. På WRC-2000 udelukkede man derfor ikke muligheden af, at HAPS kan bruges som platform for IMT-2000-systemer i "kernebåndene" (mellem 1,9 GHz og 2,2 GHz).

2.3.2. Luftfartstjenester

Fællesskabet har en klar interesse i at sikre, at forbedringer af flyvekontrollens kapacitet og sikkerheden ikke begrænses af utilstrækkelige frekvenser eller af interferens. Resultatet af WRC-2000 var positivt med hensyn til en gennemførelse Fællesskabets mål på luftfartsområdet både vedrørende betingelserne for deling med nye tjenester [12] (fastlagt med henblik på at sikre interferensfri drift af den nuværende luftfartsinfrastruktur) samt med hensyn til at give en vis garanti [13] for, at der vil blive stillet frekvenser til rådighed for luftfartstjenesterne via satellitkommunikation.

[12] Allokering af satellitbaserede radionavigationstjenester i båndet mellem 1 og 6 GHz under forudsætning af, at de eksisterende navigations- og radarinfrastrukturer beskyttes. 2,7-2,9 GHz-båndet er heller ikke kandidat til IMT-2000-udvidelser på grund af manglende feasibilitystudier om deling med 10 cm-radarer.

[13] Generisk allokering af 1,5-1,6 Ghz-båndet: I resolutionen COM5/22 opfordres myndighederne til at sikre, at satelliteoperatørerne reserverer en del af deres kapacitet til luftfartstjenesterne gennem en procedure for frekvenskoordinering eller gennem en teknisk mekanisme for prioritering og forudsigelser i realtid. ITU-R skal undersøge gennemførligheden af denne tekniske mekanisme. Adgangen til frekvenser til luftfartstjenester vil blive revideret ved WRC 2006.

2.3.3. Satellitbårne mobiltjenester (Mobile Satellite Services - MSS)

Et forslag fra CEPT om at tildele 1518-1525 MHz-båndet til MSS (rum-til-jord) blev ikke vedtaget på konferencen. Men konferencen opfordrede ITU til at undersøge spørgsmålet nøjere frem til WRC-2003, hvor man vil overveje yderligere tildelinger til MSS i 1-3 GHz-båndet. De såkaldte "små LEO'er" (MSS-systemer, der opererer under 1 GHz) vil blive behandlet igen ved den næste konference. Frem til da vil MSS-branchen have mulighed for at demonstrere, at den er i stand til at anvende de frekvenser, som den hidtil har fået tildelt, på en effektiv måde.

Manglen på større fremskridt inden for MSS-sektoren ved WRC-2000 hænger muligvis sammen med de meget synlige kommercielle fiaskoer, som sektoren for nylig har været ude for. Af mere positive ting identificerede man på konferencen udvidelsesbånd til satellitdelen af IMT-2000, hvorved man forbedrer satellitsektorens mulighed for at levere levedygtige kommercielle tredjegenerationstjenester.

2.3.4. Satellitregistreringsprocedurer

Det var meningen, at man på WRC-2000 skulle løse problemerne med ITU's administrative procedurer, der er indført for registrering af fremtidige satellitsystemer. Det anerkendes generelt, at de "først-til-mølle"-procedurer, man hidtil har anvendt til satellitapplikationer, har tilskyndet til "hamstring" af frekvenser og banepositioner til nye satellitter. Spekulative indgivelser af ansøgninger til ITU (såkaldte "papir-satellitter") har betydet, at reelle planer om nye satellitsystemer har store problemer med at opfylde alle de administrative krav om rettidig omhu uden at blive kraftigt forsinket. Idet man er klar over, at ITU-administrationen i øjeblikket har satellitansøgninger for tre år tilbage (mere end 1350 ansøgninger, der skal behandles), blev der på WRC-2000 foreslået visse foranstaltninger, der skal rette op på dette, nemlig anvendelse af økonomiske procedurer for rettidig omhu og tilbagebetaling af administrationsgebyr til ansøgerne.

De vigtigste af de fremlagte forslag blev ikke accepteret - den eneste ændring af den nuværende procedure bliver et nyt krav om, at alle ansøgninger skal indgives i et elektronisk format, et resultat, der ikke i sig selv vil mindske efterslæbet, selvom det vil gøre det lettere at formidle oplysninger om ansøgningerne og dermed måske mindske antallet af overlappende ansøgninger.

3. Betydningen af WRC-2000-beslutningerne og overvejelser om fremtidige fællesskabsaktioner

3.1 IMT2000/UMTS

Resultaterne af WRC-2000 skaber yderligere lovgivningsmæssig sikkerhed for investering i og udstedelse af licenser til mobile kommunikationssystemer af tredje generation. Samtidig med at den bekræfter tidligere ITU-beslutninger om "kernebåndene" til IMT-2000, baner WRC-2000-beslutningen vej for en mellemsigtet udvidelse af de frekvenser, der anvendes af disse tjenester, ud over de frekvensbånd, der er til rådighed i dag. Dette kan i sig selv anses for det vigtigste resultat af WRC-2000, idet udsigterne til flere frekvenser vil udgøre et kraftigt incitament til den erhvervsmæssige og kommercielle udvikling af IMT-2000/UMTS-tjenester i Europa, der ventes at gå i gang inden for de kommende 12-18 måneder.

I lyset af forskellen i de oprindelige forhandlingspositioner, der blev fremført ved WRC-2000, resulterede konferencen formentlig i en så høj grad af enighed, som man realistisk set kunne forvente [14]. De trufne afgørelser vedrører ikke tildeling af radiofrekvenser som sådan, men er snarere en interessetilkendegivelse om ekstra frekvenser til IMT-2000. Nu er det vigtigt for Fællesskabet at forberede sig på den faktiske tildeling af disse frekvenser. Kommissionen har til hensigt at støtte denne proces, også i lyset af, at mange netoperatører nu overvejer mobile kommunikationstjenester af tredje generation i et tydeligt paneuropæisk (og i stigende omfang globalt) forretningsperspektiv.

[14] WRC-2000 spillede en vigtig rolle med at demonstrere den virkelige dynamik bag denne teknologi og det store behov for tilstrækkelige frekvenser til tjenester af tredje generation over for de myndigheder, der halter bagefter med udviklingen af IMT-2000-tjenester. Siden WRC-2000 har den amerikanske præsident således bedt forbundsmyndighederne udarbejde en plan til identifikation og analyse af mulige frekvensbånd til tredjegenerationstjenester inden den 30. september 2002 (Presidential Memorandum af 13. oktober 2000). Desuden har Brasilien og andre lande i Sydamerika ny tydeligt bevæget sig i retning af indførelsen af "kernebånd" til IMT-2000-tjenester.

Et centralt spørgsmål står tilbage efter konferencen, nemlig i hvilket omfang WRC-2000-beslutningerne vil fremme en verdensomspændende harmonisering af tredjegenerationssystemer for at give mulighed for omkostningseffektiv roaming på verdensplan, idet man har identificeret tre separate udvidelsesbånd, hvor ITU-medlemmerne frit kan vælge de mest hensigtsmæssige frekvenser til driften. Strengt taget har man ikke nået målet om en harmonisering af IMT-2000-frekvensbåndene på verdensplan, da myndighederne kan vælge mellem en lang række frekvensbånd til tildelingen af IMT-2000-tjenester eller endog tjenester, der benytter andre teknologier, i henhold til de nationale behov. Dette kan hindre en reel og effektiv global harmonisering, medmindre regionale og internationale myndighedsorganer sætter ind med proaktive bestræbelser i denne retning. Imidlertid kan teknologiske fremskridt på området flerbånds/multimodal-terminaler bidrage til at afhjælpe problemerne med opsplitning af frekvenserne og dermed føre til mulighed for roaming på verdensplan for IMT-2000-tjenester.

Ved begyndelsen af WRC-2000 havde Europa meddelt, at man foretrak et bestemt bånd omkring 2,6 GHz). Indførelsen af den frekvensløsning, Europa foretrækker, vil nu afhænge af, hvor troværdigt Europa koordinerer sine bestræbelser med henblik på en effektiv allokering af dette bånd over hele Europa. Dette kan påvirke og tilskynde andre regioner i verden til at følge trop og benytte samme bånd.

Tidsplanen for tilrådighedsstillelse af ekstra frekvenser til IMT-2000-tjenester i Europa afhænger naturligvis i høj grad af tempoet for etablering og anvendelse af de nye tredjegenerationsnet [15]. Fællesskabet vil fortsat skulle overvåge dette spørgsmål, for hvis nye tjenester ikke skal begrænses af mangel på frekvenser, skal harmoniseringen gennemføres i god tid før de faktiske krav opstår i henhold til procedurerne, der fastlægges i UMTS-beslutningen. [16]

[15] UMTS Forum udtaler, at "udvidelsesbånd skal stilles til rådighed fra 2005 eller senere, afhængigt af efterspørgslen på markedet" (rapport om mulige udvidelsesbånd til jordbaseret UMTS/IMT-2000, marts 1999).

[16] Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om koordineret indførelse af mobil- og trådløs kommunikation (UMTS) i Det Europæiske Fællesskab, 128/1999/EF af 14. december 1998 (EFT L 17, 22.01.1999, s. 1).

Medlemsstaternes myndigheder står nu over for udfordringen med at forberede afgørelser og licensbetingelser for tildeling af de ekstra frekvenser (herunder iværksættelse af omfordelingsprocedurer, hvor det er nødvendigt). Ved denne proces skal der tages hensyn til erfaringerne med udstedelse af den første gruppe af tredjegenerationslicenser. Selvom beslutningerne fra WRC-2000 på langt sigt vil føre til, at der stilles ekstra frekvenser til rådighed, er det uklart, hvorvidt muligheden for at øge konkurrencen i Europa vil blive udnyttet fuldt ud gennem udstedelse af ekstra tredjegenerationslicenser og dermed give nye aktører mulighed for at komme ind på markedet. Kommissionen har til hensigt at overvåge dette spørgsmål nøje.

Nogle af de bånd, som på WRC-2000 blev identificeret til kommende ITM-2000-systemer, er kraftigt belastede af andengenerationssystemer i Europa. Andre regioner i verden kan beslutte at bruge disse frekvenser som udvidelsesbånd til IMT-2000, mens eksisterende og kommende mobiloperatører i Europa måske vil argumentere for en direkte udvikling/overgang fra GSM1800 til IMT-2000. Dette vil fremskynde diskussionen om, hvordan man skal forvalte overgangen fra mobilkommunikation af anden til tredje generation, også med hensyn til de frekvenser, der nu anvendes til GSM. I denne diskussion må man imidlertid overveje forskellige mulige scenarier, idet meget vil afhænge af, hvordan markedet for mobilkommunikation af tredje generation vil udvikle sig.

Ud over overvejelserne med hensyn til frekvenser må man tage hensyn til udviklingen af selve IMT-2000-familien, når man skal træffe beslutning om, hvordan man bedst udnytter de identificerede udvidelsesbånd. I ITU er der allerede forslag på vej om at tilpasse IMT-2000-grænsefladen til luftbåren kommunikation. Derfor er det vigtigt at sikre, at der i alle planer for udnyttelsen af udvidelsesbåndene tages hensyn til nye tekniske løsninger, der udspringer af den nuværende familie af standarder, eftersom dette kan have indflydelse på frekvensallokeringen.

3.2. Galileo

Hvis det ikke var lykkedes at opnå adgang til de nødvendige frekvenser, ville Galileo-projektets overlevelse være blevet bragt i fare for Fællesskabet. Efter WRC-beslutningerne om at stille tilstrækkelige frekvenser til rådighed for satellitbaserede navigationssystemer er vejen nu banet for, at Galileo kan udfylde en vigtig funktion på verdensplan. Fokus vil nu blive flyttet over på midlerne til validering af Galileo-forslaget og dets senere gennemførelse. Visse specifikke frekvensrelaterede opgaver skal dog stadig følges op i forbindelse med Galileo.

På kort sigt er det nødvendigt at anmelde Galileo over for ITU, det vil sige en anmodning om at benytte de nyligt tildelte frekvenser til netop dette system. I henhold til ITU-procedurerne skal dette ske gennem en national myndighed. For at understrege fællesskabsdimensionen af denne anmodning er det vigtigt, at alle medlemsstater yder den relevante politiske støtte til denne anmeldelse, således som det skete for nylig, da de franske myndigheder anmeldte Galileo-frekvenserne over for ITU.

Koordineringsprocessen og den endelige tildeling af frekvenser til Galileo-systemet er spørgsmål, som skal behandles både inden for Fællesskabet og i CEPT inden for de næste par år (det vil sige inden WRC-03), idet der er behov for yderligere undersøgelser af frekvensdeling med f.eks. luftfartssystemer inden for rammerne af ITU.

Der vil også være behov for en yderligere koordinering med Den Russiske Føderation og USA med henblik på at sikre overensstemmelsen med det amerikanske (GPS) og det russiske (GLONASS) radionavigationssystem via satellit. Europa står nu stærkere i disse forhandlinger, idet Galileo vil kunne benytte de netop tildelte frekvenser med betydelig båndbredde. Men spørgsmålet om deling af frekvenser, der allerede er tildelt RNSS-systemer som GPS og GLONASS før WRC-2000, er fortsat genstand for drøftelser med USA og Rusland.

3.3. Bredbåndssatellitter

Bredbåndssatellitsystemer kan anvendes til levering af hurtig internetadgang og andre datatjenester i områder, hvor etablering af jordbaserede net ikke er fysisk eller økonomisk mulig. De opnåede resultater på WRC-2000 er i fuld overensstemmelse med EU's kommercielle interesser inden for denne sektor og vil bidrage til udviklingen af forskellige teknologier på de samme frekvensbånd, uden at det er nødvendigt at prioritere nogle teknologier frem for andre. Dette vil uden tvivl føre til en mere effektiv anvendelse af frekvenserne i de respektive frekvensbånd og bidrage til at optimere brugen af en knap ressource. Resultaterne af WRC-2000 vil give mulighed for mere fleksible rammer for tildeling af satellitfrekvenser, hvilket vil give operatørerne mulighed for at dele de samme frekvenser og øge udbredelsen af tjenester.

Løsningen af dette yderst komplicerede og tekniske problem markerer en ny tendens inden for frekvensforvaltning. Ved at benytte software til dynamisk kontrol af udnyttelse og sendeeffekt er det muligt at udvikle en teknisk og lovgivningsmæssig ramme, inden for hvilken frekvensområderne kan deles mellem forskellige applikationer og operatører uden at nedsætte ydeevne og driftsikkerhed. Ved denne nye fremgangsmåde genbruges frekvenskapacitet, der ellers ville være gået til spilde, og hele radiosektoren bevæger sig væk fra princippet om ufleksibel tildeling af frekvenser til bestemte anvendelsesområder. Princippet om deling og genbrug giver derfor mulighed for at sikre, at fremtidige systemer ikke begrænses af mangel på frekvenser, samtidig med at de betydelige investeringer i eksisterende tjenester kan beskyttes. Man skal dog sikre sig, at denne fremgangsmåde fører til en retfærdig fordeling af byrderne mellem de respektive brugergrupper. Denne vægtning af interesser sker ikke nødvendigvis inden for rammerne af ITU, men ofte på nationalt eller regionalt plan.

Eftersom en række satellitbaserede bredbåndssystemer er ved at blive gjort klar til indsættelse inden for de kommende tre til fem år, skal man på fællesskabsplan nøje følge markedsudviklingen med henblik på at beslutte, hvorvidt der er behov for politiske initiativer for at støtte en harmoniseret indførelse af sådanne satellitsystemer og navnlig, hvorvidt der er behov for at indlede en harmonisering af frekvensplanlægningen og en drøftelse af licensbetingelserne.

3.4. Trådløse, faste forbindelser

Et af målene med eEurope-initiativet [17] er at fjerne flaskehalse i brugen af Internet i Europa bl.a. ved at yde støtte til tildelingen af harmoniserede frekvenser til trådløse multimediesystemer. På WRC-2000 tildelte man flere frekvenser til HDFS i de højere frekvensbånd over 30 GHz. Disse ekstra frekvenser vil styrke udviklingen af nye lokale, trådløse systemer i Europa, som er hurtige at etablere og omkostningseffektive.

[17] Se http://europa.eu.int/comm/information_society/eeurope/index_en.htm

Et spørgsmål, der kræver nærmere overvejelse, er, hvorvidt udviklingen af det trådløse lokalnet kan fremmes gennem indførelse af frekvensharmoniseringsinitiativer for disse systemer på fællesskabsplan. Dette spørgsmål fortjener at blive overvejet på politisk plan inden for Fællesskabet, og disse overvejelser er allerede indledt.

Samtidig med at man tager hensyn til, at delingsparametrene, der giver mulighed for samtidig tildeling af frekvenser til HDFSS i 40,5-42,5 GHz-båndet, indtil videre er foreløbige og vil blive gennemgået og revideret yderligere på WRC-03, skal de europæiske frekvensforvaltere også skulle tage højde for resultaterne af WRC-2000 i forbindelse med arbejdet om HDFS/HDFSS. Netop dette bånd kan også give Europa mulighed for at nå til enighed om frekvensharmoniseringsforanstaltninger vedrørende HDFS med deraf følgende stordriftsfordele og fordelene ved et fælles marked for levering af infrastruktur til disse tjenester.

3.5. Satellitdistribution af radio/tv

I lyset af, at adgangen til frekvenser er væsentlig for satellitdistribution af radio/tv vil beslutningerne på WRC-2000 om tildeling af banepositioner og frekvenser til BSS efter al sandsynlighed få konsekvenser for udviklingen inden for radio/tv-distribution i Europa [18].

[18] Det skal bemærkes, at jordbaseret distribution ikke var et vigtigt tema på WRC-2000. De frekvensmæssige aspekter af overgangen fra analog til digital distribution i Europa forventes behandlet i løbet af de kommende fem år ved en regional ITU-konference inden for EBA (den europæiske radiofonizone), der får til opgave at revidere den nuværende frekvenstildelingsplan (den såkaldte "Stockholm '61" European Broadcasting Agreement) på 174-230 MHz- og 470-862 MHz-båndene. Desuden skal kriterierne for deling af jordstationer til jordbaseret distribution med BSS efter planen behandles på WRC-03 (dagsordenspunkt 1.27).

Generelt forsøgte man på WRC-2000 at indføre større fleksibilitet i BSS-planen. Udnyttelsen af frekvenser, der tildeles på nationalt plan, blokeres ikke som tidligere af komplicerede forhold, idet brugsbetingelserne nu er blevet forenklet. Det større antal digitale kanaler i planen vil endvidere forbedre levedygtigheden af forretningsmodellen for denne sektor. Ved at indføre "listeprincippet" anvendes der nu alternative procedurer, som ligeledes beskytter systemer, der ikke overholder planen på alle punkter. Dermed indføres endnu en grad af fleksibilitet, ud over at der skabes tilstrækkelig juridisk sikkerhed, således at de eksisterende systemer kan operere uden nye eller strengere betingelser for frekvensanvendelse.

Beslutningerne på WRC-2000 giver derfor mulighed for at øge konkurrencen inden for satellitdistribution af radio/tv og er i overensstemmelse med de politiske mål, der forfølges på fællesskabsplan. Samtidig er de nye regler stadig komplicerede, og på WRC-2000 vedtog man ikke præcise bestemmelser for beskyttelsen af systemer mod andre systemer, så dette vil blive undersøgt nærmere.

Det skal bemærkes, at den nye plan ikke er tilfredsstillende for alle, og de deraf følgende problemer skal løses, før alle lande kan acceptere resultatet af WRC-2000. Nogle lande kan også få svært ved at acceptere visse bestemmelser, der begrænser deres ret til at nægte at udstede tilladelser til systemer, for hvilke koordineringen ikke er fuldt gennemført, og hvor der er mistanke om snarere end vished for risikoen for interferens. Det er derfor vigtigt, at man i Europa når til enighed om de resterende uafklarede spørgsmål.

3.6. Øvrige spørgsmål

Fællesskabet har en interesse i, at der findes en løsning på spørgsmålet om registrering af satellitsystemer, idet dette kan blive en alvorlig hindring for indførelsen af regionale eller globale satellitsystemer, der vil kunne levere tjenester til hele Fællesskabet. Der kan iværksættes en refleksionsproces med henblik på inden for rammerne af ITU-procedurerne at finde praktiske løsninger, der afspejler Fællesskabets støtte til fremtidige registreringer, hvor der er identificeret en fællesskabsdimension.

Fællesskabet har en overordnet interesse i at sikre, at grundforskning og anvendt forskning og udvikling, herunder radioastronomi, ikke bremses unødigt af utilstrækkelige frekvenser eller interferens. Fremover kan en fælles og sammenhængende indfaldsvinkel fra Fællesskabets side med henblik på opnåelse af tilstrækkelige frekvenser og banepositioner til satellitbaseret jordobservation samt til miljøovervågning være nødvendig, idet Fællesskabet samarbejder med europæiske og nationale rumorganisationer og andre aktører. Dette kan bidrage til en fælleseuropæisk forskningsinfrastruktur inden for et europæisk forskningsområde.

Med hensyn til luftfartstjenester kan de foranstaltninger, der udvikles som led i initiativet om et fælles luftrum for at forbedre ATM i Europa, kræve en koordineret indsats fra Fællesskabets side for at sikre frekvenser til indførelse af ny ATM-teknologi.

4. Operationelle aspekter af WRC-2000

4.1. Konferencens tilrettelæggelse

Til trods for, at WRC-2000 var en veltilrettelagt begivenhed, som endnu en gang leverede resultater inden for global radiofrekvensallokering, der var acceptable for de fleste involverede parter, skaber selve arrangementets størrelse stigende logistiske og forhandlingsmæssige problemer [19]. Selvom konferencen blev håndteret behændigt af et hårdtarbejdende styringsudvalg, står det klart, at det under sådanne omstændigheder ikke er muligt at have overblik over alle de igangværende aktiviteter. Selvom man i tide nåede frem til løsninger på alle enkeltspørgsmål, således at der kunne opnås et positivt samlet resultat, var der en konstant risiko for, at konferencens arrangører mistede kontrollen med resultaterne af konferencen. Som følge af WRC-processens stadigt større kompleksitet kombineret med de ændrede forudsætninger for global frekvensforvaltning (se kapitel 5.1), bør strukturen og tilrettelæggelsen revideres løbende.

[19] Nogle tal til illustration af omfanget af denne månedlange konference: 2370 delegerede deltog og repræsenterede 836 organisationer og 150 lande; 544 originaldokumenter blev udfærdiget i løbet af WRC-2000 og førte til udarbejdelse og distribution af mere end 20 millioner sider dokumenter til de delegerede; de officielle forhandlingsmøder taltes i hundreder.

Forud for konferencens start gik to års uafbrudte forberedelser på nationalt og regionalt plan. Den langvarige forberedelse, der omfatter både frekvensbrugere og myndigheder, navnlig frekvensforvaltere og erhvervsliv, var en væsentlig forudsætning for, at konferencen kunne frembringe resultater. På WRC-2000 kunne man også notere en større indsats regionerne imellem for at tilnærme deres synspunkter forud for konferencens start, hvorved man fulgte opfordringen fra ITU-medlemmerne på WRC-97. Men disse aktiviteter blev undertiden mødt med bekymring fra regioner, som ikke var involveret i nogle af de regionale diskussioner [20]. En sådan holdning er udtryk for den "nulsums-metode", der har været almindelig ved internationale forhandlinger om frekvensallokering, men det er nødvendigt at komme bort fra den holdning for at kunne nå frem til tilfredsstillende kompromiser på verdensplan.

[20] Navnlig vedrørende aftalen mellem CEPT og Den Arabiske Liga ved konferencens start, som var meget vigtig for at undgå en potentielt alvorlig konflikt om nye planer for BSS (se kap. 2.2.5.), og som gav mulighed for at nå frem til fælles holdninger om andre vigtige spørgsmål mellem de to regionale grupper.

Samlet set var WRC-2000 kendetegnet ved et stort og mangeartet arbejdspres for de delegerede. Under WRC-processen skulle man også tage stilling til sammenhængen mellem forhandlinger om forskellige punkter. Det gjaldt navnlig, at selvom revisionen af planen for satellitdistribution af radio/tv i sidste ende ikke påvirkede resultatet af WRC-2000, skulle denne proces foregå sideløbende med de øvrige forhandlinger. Da dette ikke oprindeligt var planlagt som forhandlingstema ved denne konference, gjorde denne supplerende aktivitet proceduren endnu mere kompliceret og arbejdsbyrden endnu større.

Når alle disse omstændigheder tages i betragtning, forløb forhandlingerne på WRC-2000 alligevel godt, og politiske stridigheder forhindrede ikke arbejdet i samme grad, som man har oplevet ved tidligere WRC'er. Der var en bedre forståelse af de samlede økonomiske konsekvenser af frekvensallokeringen, og der blev i højere grad taget hensyn til disse ved denne konference, om end måske endnu ikke i det omfang, som de kommercielle aktører, der ønsker adgang til radiofrekvenserne, havde ønsket.

4.2. Koordinering inden for CEPT

Forhandlingerne på Europas vegne blev ført af CEPT, Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer, hvor medlemsstaterne deltager [21]. Set fra et praktisk synspunkt fungerede koordineringen inden for CEPT rimeligt inden for de vanskelige rammer med adskillige detaljerede forhandlinger, der udviklede sig sideløbende, formelt set separat, men i praksis alligevel ofte sammenhængende. Af positive aspekter ved CEPT's funktioner kan nævnes:

[21] Vedrørende fremgangsmåden ved WRC henvises til Rådets konklusioner om WARC-92 (2/2/92); Rådets konklusioner om Kommissionens meddelelse om WRC-97 (7/9/97); Rådets konklusioner om Kommissionens meddelelse om WRC-2000 (2/5/00).

*De fleste europæiske forslag om specifikke punkter blev vedtaget på WRC-2000.

*Alle medlemsstater og de fleste CEPT-lande uden for EU overholdt generelt koordineringsretningslinjerne fra CEPT [22], der var blevet defineret forud for konferencen for at forbedre den regionale organisations effektivitet ved WRC-2000.

[22] CPG 2000-7, (2000) 66, Annex VI.

*CEPT arbejdede løbende på at tilnærme de regionale forslag før og under konferencen med sine modparter såsom CITEL (Nord- og Sydamerika), APT (Asien-Stillehavsområdet) og de arabiske lande. Denne tilnærmelse bidrog til at bane vej for acceptable kompromiser og førte i sidste ende til gode resultater ved konferencen. En væsentlig faktor for konferencens succes var CEPT's systematiske åbenhed i forberedelserne til WRC-2000-forhandlingerne over for alle interessegrupper og observatører fra tredjelande, en holdning, som de øvrige regionale organisationer kopierede i mindre grad.

*Det europæiske erhvervsliv var i højere grad inddraget i forhandlingerne end ved tidligere konferencer gennem sin store deltagelse i de nationale delegationer og sine effektive og målrettede lobbyaktiviteter. Det spillede tydeligvis en konstruktiv rolle i forhandlingerne og støttede de samlede CEPT-holdninger [23].

[23] Siden konferencens afslutning har adskillige erhversorganisationer og brancheorganisationer åbent givet udtryk for deres tilfredshed med resultaterne af WRC-2000.

Inden for rammerne af et generelt set positivt resultat mødte koordineringen inden for CEPT en række udfordringer i forhandlingernes løb, navnlig fordi forskelligrettede nationale interesser hos de europæiske delegationer inden for specifikke spørgsmål ikke altid kan støttes fuldt ud i CEPT's forhandlingsoplæg, som selv er kompromiser, der udspringer af interne drøftelser. Endvidere var nogle europæiske delegationer rent numerisk ude af stand til at dække alle forhandlingerne ved konferencen og måtte derfor til i et vist omfang forlade sig på de større CEPT-delegationer for at få tilbagemeldinger og oplysninger. Nødvendigheden af at forhandle med andre regionale organisationer under selve konferencen gjorde det endvidere nødvendigt, at CEPT oprettede ad hoc-styringsgrupper. Derfor havde nogle mindre delegationer og observatørorganisationer vanskeligt ved at forstå, om en ændret holdning, som blev fremført af andre CEPT-delegerede ved de formelle WRC-samlinger, rent faktisk var udtryk for en ny koordineret holdning inden for CEPT eller blot var en bestemt delegations synspunkt.

Samlet set måtte sådanne operationelle vanskeligheder opstå i gruppe bestående af 43 delegationer i løbet af fire ugers forhandlinger, og de gode resultater, som Europa opnåede ved WRC-2000 viser, at disse vanskeligheder i sidste ende kunne løses inden for rammerne af CEPT.

5. Perspektiver frem imod WRC-03

En af opgaverne på WRC-2000 var at fastlægge en dagsorden for den næste verdensomspændende radiokommunikationskonference, som finder sted i 2003. Man nåede til enighed om en lang række emner for WRC-03 - omkring 35 specifikke punkter samt 7 administrative aktiviteter - og det lykkedes af fremlægge disse til den efterfølgende formelle godkendelse i ITU-rådet.

Som det har været tilfældet ved tidligere WRC'er, vil en analyse af relevansen af forhandlingstemaer som radionavigation, IMT-2000 og videre, HIPERLAN, offentlige beskyttelsessystemer, rumbaserede tjenester og deling mellem BSS og jordbaserede systemer for Fællesskabets interesser bidrage til at fokusere Europas indsats forud for og under WRC-03. Kommissionen har derfor til hensigt at udarbejde en meddelelse om de spørgsmål af fælles interesse, der tages op på WRC-03.

De tilfredsstillende resultater af WRC-2000 er et godt udgangspunkt, som Fællesskabet kan anvende til at fokusere på kommende allokeringer af internationale radiofrekvenser. Forberedelserne til WRC-03 er allerede gået i gang. Fællesskabets fremgangsmåde med hensyn til WRC-03 vil afhænge af flere forskellige faktorer. Tre af disse (udviklingen inden for teknologi, udviklingen i tankegangen vedrørende den globale frekvensforvaltning og forslaget til fælles rammer for frekvenser) beskrives i afsnittet nedenfor sammen med mulighederne for at forbedre chancerne for at gennemføre Fællesskabets målsætninger ved den næste konference.

5.1 Udviklingen i ITU's rolle

I løbet af de sidste 10 år har baggrunden for WRC ændret sig meget fra at være en hovedsagelig teknisk beslutningsproces til en proces, hvor økonomiske og politiske kræfter, der drives af liberalisering, konkurrence, globalisering og teknologisk fornyelse, er trådt frem. Sideløbende udvikler allokeringsmekanismerne for globale frekvenser sig inden for ITU. To af de vigtigste bevæggrunde bag ændringerne er følgende:

*Konvergens: Den stadig mere ensartede behandling af trådløse data ved hjælp af pakkekoblede net og udsigterne til frekvens-effektive teknologier (såsom "intelligente radioer" og UWB) giver anledning til spørgsmål om de faktiske forskelle mellem de forskellige trådløse tjenester, der defineres af ITU og diskuteres på WRC. Fremtidens trådløse net vil kunne bære data, der stammer fra tale, lyd og billede, uden forskel. De kommercielle trådløse applikationer vil også blive stadig mere integrerede, to-vejs, interaktive og fuldt funktionelle. Frekvensallokering mellem de forskellige tjenester i henhold til den nuværende definition vil derfor blive mindre betydningsfuld og mindre relevant i forhold til brugernes reelle behov.

*Fastsættelse af frekvensernes værdi: Inden for WRC gøres der i øjeblikket ingen konkrete forsøg på at sætte tal på fordelingen af nettoudgifter og fordele ved allokeringsbeslutningerne. Værdifulde frekvenser allokeres ofte på grundlag af historiske fortilfælde eller ud fra et ønske om en ligelig ressourcefordeling. Men i de senere år har man i stigende grad været vidne til fastsættelse af frekvensernes kommercielle værdi gennem auktioner, administrativ prisfastsættelse og sekundær handel i mange lande. Desuden er fastsættelsen af frekvensernes værdi i forbindelse med ikke-kommercielle systemer, både til videnskabelige, sikkerhedsmæssige eller samfundsmæssige tjenester, grundlæggende forskellig fra prisfastsættelsen for kommercielle anvendelser, og dette spørgsmål undersøges nu også aktivt.

Mens dette nye fokus på frekvensernes værdi kan øge effektiviteten af allokeringen inden for bestemte bånd, løser det ikke det grundlæggende problem med ineffektiv allokering på verdensplan, idet frekvensernes værdi for forskellige brugere, uanset om det er i økonomisk, samfundsmæssig eller kulturel henseende, ikke er et eksplicit kriterium for allokeringsprocessen. På denne måde vil anvendelser, der er særligt kommercielt eller samfundsmæssigt ønskværdige og dermed storforbrugere af frekvenser, undertiden blive ofre for en "rationering" af frekvenser, som vil presse værdien af de frekvenser, der allokeres til disse anvendelser, i vejret, mens frekvenser, der ligger lige ved siden af, fortsat er underudnyttede.

ITU befinder sig i en omfattende reformproces, der har til formål at modernisere procedurer og arbejdsprincipper [24]. Ved denne proces vil der også skulle tages hensyn til ovennævnte tendenser med henblik på at sikre, at frekvenserne allokeres så effektivt som muligt på WRC. Fællesskabet vil bestræbe sig på at støtte reformer, der har til formål at forbedre udnyttelsen af frekvenserne.

[24] Se http://www.itu.int./newsroom/reform/index.html.

5.2 Forslag til fællesskabsbeslutning om radiospektrumpolitik

Der foreslås fremtidige forbedringer af koordineringen af spektrumpolitikken i fællesskabsregi. Efter en offentlig høring om Grønbog om radiospektrumpolitik set i sammenhæng med Fællesskabets politik inden for områderne telekommunikation, radio-/tv-spredning, transport og FTU [25] fra 1998 har Kommissionen vedtaget et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et regelsæt for radiospektrumpolitikken i Det Europæiske Fællesskab [26].

[25] KOM(98) 596.

[26] KOM(2000) 407.

I sit forslag til beslutning foreslår Kommissionen, at de nuværende aktiviteter vedrørende frekvensforvaltning på fællesskabsplan suppleres snarere end erstattes gennem etablering af politiske og lovgivningsmæssige rammer, igennem hvilke Fællesskabet kan levere politiske impulser til CEPT og ITU.

De forskellige nationale politiske mål bliver ofte fremherskende ved WRC. Derfor er det vigtigt at sikre, at der finder politiske diskussioner sted i Fællesskabet forud for WRC med henblik på at bane vej for enighed om de tekniske detaljer i CEPT og ITU/WRC. Forslaget til beslutning om radiospektrumpolitik i Fællesskabet bør bidrage til at forbedre forberedelserne til WRC. De foreslåede politiske rammer skal lette overvejelserne af de politiske krav, som der skal tages hensyn til under udarbejdelsen af forhandlingspositionerne (fælles europæiske forslag - ECP'er) forud for konferencen. De politiske og juridiske rammer, der skal etableres, skal bruges til at identificere Fællesskabets overordnede politiske mål forud for de enkelte konferencer, til at bidrage til udarbejdelsen af ECP'er, der sigter mod gennemførelsen af sådanne målsætninger, samt til at sikre, at der tages skyldigt hensyn til samstemmende, fællesskabsspecifikke ønsker.

I lyset af ovenstående haster det derfor med at gøre fremskridt med forslaget til afgørelse om frekvenspolitik. Denne fremgangsmåde ventes at skabe større samhørighed mellem medlemsstaternes delegationer under konferencen og at bidrage til opnåelsen af resultater i overensstemmelse med Fællesskabets behov.

5.3. Områder, der kan forbedres

Det står allerede klart, at WRC-03 bliver endnu større og mere kompleks end tidligere konferencer og får endnu større relevans for brugere af radiofrekvenser. Betydningen for Fællesskabet, som de ovennævnte anvendelser vil få for de europæiske borgere, giver anledning til at overveje flere forskellige foranstaltninger både før og under WRC-03 med henblik på at forbedre mulighederne for at opnå gode forhandlingsresultater inden for disse områder. Disse kan omfatte:

Forberedelse og ressourcer inden for CEPT

I lyset af WRC-processens stadig større betydning og den øgede arbejdsmængde, der forventes ved WRC-03, har CEPT indledt forberedelserne på et tidligt tidspunkt efter WRC-2000 gennem sin konferenceforberedende gruppe (CPG) og vil fortsætte denne konstruktive fremgangsmåde med henblik på at skabe gennemsigtighed og åbne drøftelser, både internt og med andre organisationer, forud for konferencen [27]. Alle medlemsstater og CEPT vil skulle overveje at tildele deres delegationer tilstrækkelige ressourcer før og under WRC-03.

[27] Vedrørende gennemsigtighed har CEPT vist en vej, som andre delegationer nu følger. Se f.eks. analysen af den amerikanske delegations styrker og svagheder, som er udarbejdet af lederen af den amerikanske delegation, ambassadør Schoettler (Recommendations to Improve United States Participation in World Radiocommunication Conferences, på http://www.ntia.doc.gov/osmhome/wrc/wrcrecommendations.htm).

Erhvervslivets deltagelse

Efterhånden som globaliseringen på markederne for telekommunikation, IT og radio/tv-distribution tager fart, er det vigtigt at sikre kontinuitet i partnerskabet mellem det europæiske erhvervsliv og de europæiske frekvensforvaltere inden for WRC-processen. Som et eksempel kan nævnes, at den kraftige udvikling på de trådløse markeder inden for Den Europæiske Union afspejles i en stærk industriel sektor, som har brug for adgang til frekvenser på verdensplan, og som effektivt kan bistå de europæiske lovgivere med at opnå disse frekvenser.

Selvom der er udfoldet betydelige anstrengelser for at medtage erhvervslivets synspunkter, synes visse sektorer at være mere tilstedeværende end andre i forbindelse med frekvensdrøftelserne. Ud over kommunikationssektoren er det derfor vigtigt, at alle de sektorer, der er afhængige af frekvensadgang, giver udtryk for deres holdning.

Erhvervslivets holdning skal også vægtes i forhold til udmeldinger fra andre grupper. Slutbrugerne af frekvensafhængige tjenester er generelt ikke repræsenteret tilstrækkeligt i WRC til, at de kan afspejle relevante samfundsøkonomiske overvejelser. Der skal endvidere tages hensyn til offentlige interesser, som skal forsvares af de nationale myndigheder selv, idet de ofte er i modstrid med erhvervslivets synspunkter. En korrekt vægtning af alle bidrag er et mål, som bør forfølges gennem en politisk diskussion af de frekvensspørgsmål, der står på spil i forbindelse med WRC.

En styrkelse af den europæiske samhørighed og eksterne kontakter

Der må overvejes en ekstra indsats med henblik på at afklare og støtte de synspunkter, der er aftalt i CEPT, inden for CEPT, i forhold til andre regioner (Afrika, Den Arabiske Liga, APT, CITEL osv.) og i forhold til relevante internationale organisationer (NATO, ICAO, IMO, IATA, ESA osv.). Mens delegationerne fra Fællesskabet med en eller to undtagelser udviste imponerende solidaritet og interessefællesskab på WRC-2000, kan man ikke sige det samme for nogle medlemmer af Samfundet af Uafhængige Stater (SUS) og i mindre grad EU's ansøgerlande, idet nogle af disse delegationer indtog forhandlingspositioner på WRC-2000, der rummede betydelige forskelle i forhold til de aftalte CEPT-standpunkter. En sådan holdning er ikke overraskende i sig selv, eftersom mange af disse lande længe har haft en anden indfaldsvinkel til frekvensanvendelse end Fællesskabets medlemsstater. Det forhold, at nogle tidligere sovjetrepublikker er medlemmer af CEPT, mens andre ikke er det, komplicerer koordineringen med resten af CEPT.

Alle de større aktører har nu en klar forståelse af, at koordinering frem for konfrontation er nøglen til succes ved WRC. Tredjelandes forventede øgede indsats for at påvirke de elementer inden for CEPT, der kan tænkes at støtte en sådan fremgangsmåde, vil udgøre en trussel mod den fælles CEPT-front ved sådanne konferencer. Der er ligeledes mulighed for et tilsvarende tab af fælles fodslag mellem CEPT og andre delegationer, navnlig i forhold til udviklingslandene, som Europas handelspartnere frier ivrigt til via kontakter på højt niveau og forskellige former for bistand såsom hjælp til oprettelse af myndighedsorganer, uddannelse af ledere inden for telekommunikation osv.

Fællesskabet kan bidrage til at skabe overensstemmelse mellem de forskellige positioner inden for CEPT ved at medtage frekvensspørgsmålet i tiltrædelsesforhandlingerne med de lande, der søger om medlemskab af Den Europæiske Union. Man kan også cementere støtten til de europæiske holdninger på WRC ved at overveje, hvilke initiativer der kan tages for at hjælpe udviklingslandene til at komme ud over den "digitale kløft" på telekommunikationsområdet. Samtidig er Fællesskabet i færd med at udvikle nye kontrakter med mange af de ovennævnte internationale organisationer. Man kan også overveje at fremme samarbejdet på radiofrekvensområdet med nogle af disse organisationer.

Udvidelse og uddybning af frekvensdiskussionen

De økonomiske og handelsmæssige dimensioner af frekvensallokeringen kan også prioriteres i højere grad i Fællesskabet samt en politisk overvågning af processen. CEPT er så heldig at blive betjent af en fast gruppe af personer med anerkendte færdigheder inden for de tekniske og proceduremæssige aspekter af international radiofrekvensforvaltning. På den anden side er de økonomiske og handelsrelaterede oplæg til WRC-processen ikke så omfattende, som de kunne være. Kommissionens forslag til beslutning om frekvenser vil give mulighed for med større held at fremhæve denne dimension i en fællesskabssammenhæng.

Mens den tekniske og proceduremæssige ekspertise skal udgøre grundstenen i en vellykket WRC-forhandling, kan politisk lederskab og synlighed også spille en vigtig rolle. Andre delegationer har erkendt dette og har udpeget politiske embedsmænd som delegationsledere, som er til stede på hele WRC-konferencen. Europa-Kommissionens direkte engagement på vegne af Galileo bidrog til at frembringe et tilfredsstillende resultat inden for netop dette specifikke forhandlingstema og kan bruges som eksempel på den type yderligere politisk opbakning, som kan supplere CEPT's tekniske og forhandlingsmæssige færdigheder.

Hensyntagen til Fællesskabets mål

Kommissionen vil for sin del udarbejde en særlig meddelelse om WRC-03, når tidspunktet for konferencen nærmer sig med henblik på endnu en gang at definere målsætningerne for Fællesskabets interesseområder. Kommissionen vil aktivt søge om bistand ved fastlæggelse af sådanne målsætninger og ved alle de ovennævnte forslag til en styrkelse af processen i Europa hos den gruppe for frekvenspolitik, der vil blive nedsat senere, samt fra andre interesserede parter.

6. Konklusioner

Resultaterne af WRC-2000 er generelt i overensstemmelse med Fællesskabets politiske mål inden for områderne telekommunikation, radio/tv-distribution, transport og FTU. Fremtidsudsigterne for de europæiske markeder for mobil, multimediebaseret kommunikation og radionavigation er dermed blevet forbedret gennem denne konference.

Medlemsstaterne, inden for CEPT, Kommissionen og formandskabet samarbejdede konstruktivt ved WRC-2000. Men som følge af de strategiske og økonomiske spørgsmål, der står på spil i forbindelse med radiofrekvenser, er der behov for en yderligere indsats for at sikre, at Fællesskabet kan deltage fuldt ud der, hvor beslutningerne om adgangen til radiofrekvenser træffes.

I det kommende forslag til beslutning om radiofrekvenspolitik i Fællesskabet skal der tages hensyn til alle de politiske områder inden for Fællesskabet, der berøres af radiofrekvenser, og man vil søge at sikre, at der tages hensyn til de relevante fællesskabsinteresser inden for radiofrekvensanliggender, herunder inden for ITU.

Der vil blive taget hensyn til resultaterne af WRC-2000 ved gennemførelsen og videreudviklingen af Fællesskabets politikker på områderne telekommunikation, radio/tv-distribution, transport og FTU.

Den næste verdensomspændende radiokonference (WRC-03) bliver lige så udfordrende og betydningsfuld for de europæiske interesser som den netop afsluttede konference. På baggrund af de gode resultater for Europa ved WRC-2000 er det nødvendigt at indlede forberedelserne til WRC-03 på et tidligt tidspunkt.

BILAG

ORDLISTE

3G Tredjegenerations mobilkommunikation, efter 1G (analog) og 2G (GSM)

APT Asia-Pacific Telecommunity

Telekommunikationsorganisationen for Asien/Stille havsområdet

ATM Air Traffic Management

Flyvekontrol

BSS Broadcast Satellite Service

Satellitdistributionstjenester for radio og tv

CEPT Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer

CITEL Commission of Inter-American Telecommunications Administrations

Kommissionen af interamerikanske teleadministrationer

CPG Conference Preparatory Group

CEPT's konferenceforberedende gruppe

CPM Conference Preparatory Meeting

Konferenceforberedende møde i ITU-regi

ECP European Common Proposal

Fælleseuropæisk forslag, som udarbejdes af CEPT/CPG

ERC European Radiocommunications Committee

Den Europæiske Radiokommunikationskomité

ERO European Radiocommunications Office of CEPT

Det Europæiske Radiokommunikationskontor under CEPT

ESA European Space Agency

Den Europæiske Rumorganisation

EU Den Europæiske Union

FS Terrestrial Fixed Systems

Jordbaserede faste systemer

FSS Fixed Satellite Service

Satellitformidlet fast tjeneste

FTU Forskning og teknologisk udvikling

GALILEO Europæisk satellitbaseret system til navigation og positionsbestemmelse

GLONASS Global Orbiting Navigation Satellite System of the Russian Federation

Det russiske navigationssatellitsystem

GNSS Global Navigation Satellite System

Globalt navigationssatellitsystem

GPS Global Positioning System of the United States

USA's globale positionsbestemmelsessystem

GSM Global System for Mobile Communications

Globalt mobilkommunikationssystem

GSO Geostationary Orbit

Geostationært kredsløb

HAPS High Altitude Platform System

Platformsystem i stor højde

HDFS High-Density Fixed Service

Faste tjenester med tætte radiokæder

HDFSS High-Density Fixed Satellite Service

Faste tjenester med tætte satellitbaserede radiokæder

IATA International Air Travel Association

Den Internationale Luftfartssammenslutning

ICAO International Civil Aviation Organisation

Organisationen for International Civil Luftfart

IMO International Maritime Organisation

Den Internationale Søfartsorganisation

IMT-2000 International Mobile Telecommunications for the year 2000

ITU Den Internationale Telekommunikationsunion

LEO Low Earth Orbit

Jordnær bane

MSS Mobile Satellite Service

Satellitbåren mobiltjeneste

NGSO Non-Geostationary Orbit

ikke-geostationært kredsløb

RAS Radio Astronomy service

Radioastronomitjeneste

RNSS Radio Navigation Satellite System

Satellitbaseret radionavigationssystem

RR ITU's Radioreglement

S-PCS Satellite Personal Communications Services

Satellitbaserede personkommunikationstjenester

S-UMTS Satellitbaseret UMTS

UWB Ultra-Wide Band

Ultra bredbånd

UMTS Universal Mobile Telecommunications System

Det universelle mobiltelesystem

WRC World Radiocommunications Conference

Verdensomspændende radiokommunikationskonference