Nr. C 182/38 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 90 
de sonderende samtaler ikke bragt denne sag videre, som 
ellers har afgørende betydning for alle EF's mindre 
udviklede regioner. 
Specielt hvad angår regionalpolitikken er EFTA-landene i 
stand til at deltage i den nødvendige indsats i mindre 
udviklede regioner (i lighed med hvad der sker inden for 
rammerne af den i 1975 oprettede EFT A-fond til industria­
lisering af Portugal). Da den nuværende Regionalfond ikke 
kan ændres, vil det være på sin plads at undersøge 
muligheden for at oprette en fond inden for rammerne af 
EES-traktaten med det formål at mindske udviklings-
forskellene mellem de forskellige regioner, især de regioner, 
der berøres mest af skabelsen af EES. 
7.4. Repræsentanterne for erhvervs- og fagkredse i 
EFT A-landene er også meget lydhøre over for den sociale 
dimension, hvilket fremgår af det forberedende arbejde 
omkring dette emne, der skal behandles på det fælles møde 
i juni 1990. 8. Konklusion 
Begrebet et økonomisk integreret Europa som fastlagt i 
fælleserklæringen fra december 1989 er tvetydigt. Under de 
forestående forhandlinger mellem EF og EFTA, hvortil 
Kommissionen allerede har udarbejdet et mandat til 
forelæggelse for Rådet, skulle man gerne få klarlagt de 
målsætninger, som forekommer modstridende. 
Det er klart, at EFTA-landene først og fremmest bør nå til 
enighed om en fælles holdning og acceptere den relevante 
gældende fællesskabsret. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg mener imidlertid, at 
der er en risiko for, at det nye begreb et økonomisk 
integreret Europa vil forhale godkendelsen af allerede 
indgivne eller nært forestående ansøgninger om tiltrædelse 
fra EFTA-lande, hvis tilhørsforhold til Europa eller 
demokratiske styreform er uomtvistelig. 
ØSU er opmærksom på vanskelighederne ved gennemførel­
sen af integreret økonomisk område i hele EF; men håber, 
at politisk samordning vil finde sted, således at Europas 
rolle i forhold til de vigtigste konkurrenter vil blive styrket. 
Med højere social beskyttelse og bedre miljøbeskyttelse på 
visse områder kan EFTA-landene yde deres bidrag til, at 
Traktaten også tager fuld højde for beskæftigelsespolitik­
kerne, uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, 
den sociale dialog, sociale spørgsmål generelt og den frie 
bevægelighed for arbejdstagere i særdeleshed. Bruxelles, den 30. maj 1990. 
Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Udtalelse om et EF-program for særligt fjerntliggende regioner (REGIS) 
(90/C 182/13) 
Kommissionen besluttede den 4. april 1990 i henhold til EØF-traktatens artikel 198 at anmode om 
Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om et EF-program for særligt fjerntliggende regioner 
(REGIS). 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for regionaludvikling og fysisk planlægning, 
som udpegede Luigi Della Croce til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 22. maj 1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 277. plenarforsamling den 30. maj 1990 
enstemmigt følgende udtalelse: 
23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/39 
1. Kommissionens forslag 
1.1. Kommissionen foreslår et initiativ til fordel for 
særligt fjerntliggende regioner, nærmere bestemt følgende: 
Guadelupe, Guyana, Martinique, l'Ile de la Reunion, De 
Kanariske Øer, Acorerne og Madeira. 
1.2. Disse regioner er præget af underudvikling som 
følge af forhold og problemer, der er helt specielle i 
sammenligning med, hvad der gælder Fællesskabets øvrige 
regioner. 
De særlige problemer kan resumeres således: 
— insulariteten, 
— den store afstand fra Fællesskabets øvrige områder, 
— vanskelige miljøbetingelser, 
— begrænsede lokale markeder, 
— svag økonomisk struktur, 
— meget høj arbejdsløshedsprocent i forhold til det 
europæiske gennemsnit (*), selv om det statistiske 
grundlag er vanskeligt sammenligneligt, 
— forældede infrastrukturer, specielt transportinfrastruk­
turerne, 
— knappe natur- og energiressourcer, 
— beliggenhed i erhvervsmæssigt ugunstige omgivelser, 
ofte med tredjelande med lavt bruttonationalprodukt 
som naboer, 
— dårlige geografiske og klimatiske vilkår, herunder risiko 
for hyppige cykloner og jordskælv, 
— landbrugsproduktion af speciel karakter, næsten altid 
afvigende fra resten af Fællesskabet, 
— stigende befolkningstæthed (visse steder kraftigt), 
— i nogle tilfælde betydelig immigration fra udviklingslan­
dene. 
1.3. Kommissionens initiativ indgår i rækken af allerede 
igangsatte programmer, som gælder alle regioner i 
udvikling eller nogle af disse (ENVIREG, STRIDE, 
POSEIDOM osv.), og skal endvidere styrke foranstaltnin­
gerne inden for fællesskabsstøtterammerne, sammen med 
hvilke dette initiativ skal gennemføres. 
1.4. Inden for rammerne af REGIS vil iværksættelses-
programmerne blive finansieret af medlemsstaterne og EF i 
fællesskab, og EF har fastsat en total finansiering fra 
strukturfondene på et beløb på 200 mio ecu for perioden 
1990-1993. 
(!) Arbejdsløshedsprocenter: (nationale og regionale kilder): 
Oversøiske franske departementer, 29,6 (1986); Kanariske 
Øer: 23,2 (1989); Acorerne 2,2 (1989); Madeira, 4,3 (1989). 1.5. Initiativet sigter på en diversificering af aktiviteter­
ne inden for landbrugs-, industri- og turistsektorerne med 
udvikling af produktion og tjenesteydelser til de lokale 
markeder i de pågældende lande, til markeder i nabolan­
dene samt til EF-markedet (ligeledes med henblik på 
enhedsmarkedet). 
Endvidere skal det styrke båndene til resten af Fællesskabet 
og fremme samarbejdet med tilgrænsende tredjelande. 
1.6. De foreslåede foranstaltninger består i: 
— diversificering af aktiviteterne inden for landbrugs-, 
industri- og turistsektorerne, 
— investeringer i transport- og kommunikationsinfra-
strukturer til resten af fællesskabsterritoriet og fremme 
af produktion af varer til EF-markedet, 
—- støtte til handels-, turist-, teknologi- og transportud­
vekslinger med tilgrænsende tredjelande, 
— forebyggelse af naturkatastrofer, 
— erhvervsuddannelse og øget beskæftigelse. 
2. Generelle bemærkninger 
2.1. Når der fremsættes en udtalelse om REGIS-
initiativet, må der specielt henvises til ØSU's allerede 
fremsatte udtalelser om ø-områder, POSEIDOM, ENVI­
REG og andre initiativer, der omfatter tilbagestående 
regioner i meget fjerntliggende regioner. 
2.2. Det er specielt vigtigt at henvise til POSEIDOM-
programmet, der omfatter fire REGIS-regioner og har 
tilsvarende målsætninger. 
2.3. I udtalelsen om POSEIDOM anmodede ØSU 
udtrykkeligt Kommissionen om at fastlægge lignende 
programmer for andre regioner, men nævnte også andre 
områder (Ceuta, Melilla, Kreta, Pantelleria), som heller 
ikke er omfattet af det foreliggende initiativ. 
En passende EF-indsats for alle ø-områder og yderzoner er 
imidlertid nødvendig, hvorunder de mindre irske øer ikke 
må overses. 
Selv om Kommissionen allerede har truffet sådanne 
initiativer for nogle af disse, ville det være godt, om de 
indgik i en sammenhængende helhed. 
De økonomiske konsekvenser af perifer beliggenhed, som 
må bæres af de i punkt 1.1 nævnte øer (og andre 
fjerntliggende øer), er nærmere beskrevet i en rapport 
Nr. C 182/40 De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 7. 90 
udsendt af Kommissionen i december 1989: »The Socio-
Economic Consequences of Completing the Internal 
Market for the Island Regions of the European Communi-
ty«. 
2.4. Fællesskabets samlede finansielle bidrag er meget 
beskedent, specielt i betragtning af problemernes omfang, 
hvilket Kommissionen ikke undlader at erindre om i sin 
begrundelse. 
Selv om det må erkendes, at det ikke altid er bevillingerne 
som sådan, der er afgørende for, om initiativerne lykkes, er 
beløbet i dette tilfælde usædvanlig lille. 
2.5. Under hensyntagen til ovenstående må man sørge 
for, at REGIS virkelig bliver en udbygning af alle de øvrige 
programmer via initiativer, der kan tjene som eksempel og 
bidrage effektivt til at finde de bedste løsninger på de 
nuværende vanskeligheder. 
2.6. REGIS-foranstaltningerne må fungere som supple­
ment til fællesskabsstøtterammerne. Derfor må interven­
tionerne forbindes direkte og præcist, så spredning og 
manglende sammenhæng undgås. 
2.7. De berørte medlemsstater må udnytte initiativets 
muligheder til fulde, ikke blot finansielt, men også med 
hensyn til det planlægningsmæssige indhold og Fællesska­
bets politiske bidrag. 
Dette gælder ikke mindst Spanien og Portugal, hvis 
regionalpolitiske forpligtelser strækker sig over udstrakte 
territorier, og som har budgetmæssige vanskeligheder med 
samfinansieringen af programmerne. 
2.8. Foranstaltningerne i meddelelsens kapitel II fore­
kommer hensigtsmæssige, for så vidt som de kan bidrage 
afgørende til at tage fat på årsagerne til den sene udvikling. 
Imidlertid bør de udvælges således, at de mest hensigts­
mæssige anvendes i de enkelte situationer. 
2.9. De væsentligste betingelser for at nå målene er: 
— tilstrækkelig finansiering af de udvalgte foranstalt­
ninger, 
— fuldstændig inddragelse af befolkningerne og erhvervs-
og fagorganisationerne i udarbejdelsen og iværksættel­
sen af programmerne, 
— koordinering af REGIS-initiativet med andre tidligere 
vedtagne initiativer samt med fællesskabsstøtterammer­
ne, 
— kontrol med programmernes gennemførelse, især via 
EF-instanser. 2.10. Dersom initiativet skal være virkelig nyttigt, må 
alle foranstaltninger være transparente og velkendte af 
offentligheden. 
Men der skal ikke gribes ind for at lette forhold, der volder 
vanskeligheder, men for at opnå en bedre økonomisk og 
social situation, der kan skabe en bedre situation i 
fremtiden. 
Derfor er der behov for et velstruktureret program på 
mellemlang sigt. 
2.11. Det må tilføjes, at der med dette initiativ knytter 
sig vigtige opgaver til de pågældende regioner med 
økonomisk, social og kulturel tilknytning til de tilgrænsen­
de tredjelande, der som regel er temmelig underudviklede. 
Denne store opgave indebærer betydelige byrder, ikke blot 
af finansiel art, som først og fremmest tilfalder Det 
Europæiske Fællesskab. 
3. Alsluttende bemærkninger 
3.1. Kommissionens afgørelse forekommer nyttig og 
hensigtsmæssig. 
3.2. Gennemførelsesprogrammerne må udvælges under 
hensyntagen til de meget markerede forskelle mellem 
regionerne og deres specielle forhold. 
3.3. Aktionerne, der skal finansieres, skal kunne tjene 
som eksempel for de foreslåede mål. Derfor må der 
udvælges nogle initiativer, hvoraf det vil fremgå, at det er 
muligt at ændre de nuværende økonomiske forhold og 
bekæmpe underudviklingen. 
3.4. Under alle omstændigheder må der tages hensyn til, 
at indgrebene sigter på regioner, der er meget forskellige fra 
resten af Fællesskabet, ikke blot hvad angår deres socio­
økonomiske forhold, men også deres kultur og traditioner. 
I nogle af disse regioner føles forbindelsen med Europa ikke 
rigtigt, fordi der undertiden er en voldsom tiltrækning fra 
andre økonomiske og kulturelle poler. Det er derfor 
nødvendigt at genvinde befolkningens tillid og søge at 
tiltrække den til det øvrige Europa og inddrage den mere i 
Fællesskabets samlede økonomiske udvikling, som den er 
en integrerende del af. 
3.5. Et meget vigtigt aspekt er landbrugssektoren og 
dens særlige produkter, der ofte er tropiske produkter, som 
på grund af deres særlige karakter stiller særlige krav til 
behandling og beskyttelse. 
Ikke mindst frembyder bananer et stort problem, der må 
løses, hvis produktionen skal klare konkurrencen fra lande 
i dollarområdet. 
23. 7. 90 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 182/41 
I denne forbindelse må det bemærkes, at Kommissionen 
forbereder et særligt indgreb, hvis indhold imidlertid endnu 
ikke er kendt. 
Produktionen af ananas, blomsterplanter og afskårne 
blomster kræver også nogen bistand, der kan sikre hurtig 
transport til markederne i alle de europæiske lande. 
3.6. Da de fjernest beliggende regioner alle har interesse 
i fiskeri, må denne sektor ikke glemmes, og der må vedtages 
foranstaltninger, som er afstemt efter de enkelte tilfælde. 
3.7. Det væsentligste problem for disse regioner er 
transport, hvis struktur og infrastruktur hurtigst må 
tilpasses efter den økonomiske udviklings krav, såvel i 
forholdet til det øvrige EF som i den interne kommunika­
tion. De interne transportforhold er af største betydning 
ikke mindst for øgrupperne. 
3.8. Man må ikke mindst være opmærksom på de små 
familievirksomheder med henblik på »den grønne turisme« 
og hotel- og restaurationssektoren. 
Håndværket kan komme til at spille en væsentlig rolle i den 
økonomiske udvikling, ikke mindst fordi det kan bidrage til 
at fremkalde og øge de lokale produktionsmuligheder. 3.9. Et meget vigtigt område er erhvervsuddannelsen, 
hvor der kræves en betydeligt større indsats med hensyn til 
nye teknologier, sprogundervisning og hotel- og restaura-
tionsfagene. 
De nye teknologier kan ikke blot sikre en bedre udvikling i 
disse regioner, men også overføres med nytte til de 
tilgrænsende udviklingslande. 
Et bedre kendskab til sprog er et afgørende element i 
forholdet til andre lande og for at opnå bedre beskæftigel­
sesmuligheder i alle sektorer. 
3.10. Endelig er også alt, hvad der vedrører information 
og kultur, af største betydning. Disse områder ligger så 
langt fra Europas centrum, og befolkningens traditioner er 
af meget sammensat art, hvori dels indgår den europæiske 
indflydelse, og dels — og ikke mindst — det indfødte 
aspekt. I alle indgreb bør der derfor, selv når disse 
forekommer at være udelukkende af økonomisk art, tages 
hensyn til, at det drejer sig om en lokal kultur, der adskiller 
sig fra resten af Fællesskabets. 
Bruxelles, den 30. maj 1990. 
For produktionssektorens vedkommende, som i disse 
regioner overvejende er orienteret mod det interne forbrug, 
bør træffes foranstaltninger, som støtter forsyningen med 
sådanne produktionsmidler og varer, som er nødvendige 
for, at produktionen kan finde sted til priser, som sikrer 
virksomhedernes konkurrencedygtighed. Alberto MASPRONE 
Formand for 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg 
Udtalelse om et EF-program til forbedring af regionernes kapacitet inden for forskning, teknologi 
og innovation (STRIDE) 
(90/C 182/14) 
Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 4. april 1990 under henvisning til 
EØF-traktatens artikel 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om et EF-
program til forbedring af regionernes kapacitet inden for forskning, teknologi og innovation 
(STRIDE). 
Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's sektion for regionaludvikling og fysisk planlægning, 
som udpegede Campbell Christie til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 22. maj 1990. 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 277. plenarforsamling den 30. maj 1990 
enstemmigt følgende udtalelse: