KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER
Bruxelles, den 5.6.2002
KOM(2002) 277 endelig
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
Høringsdokument : mod en stærkere hørings- og dialogkultur -
Forslag til generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af
interesserede parter
2MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN
Høringsdokument : mod en stærkere hørings- og dialogkultur -
Forslag til generelle principper og minimumsstandarder ved Kommissionens høring af
interesserede parter
3Udkast
Høringsdokument
Mod en stærkere hørings- og dialogkultur - Forslag til generelle principper og
minimumsstandarder ved Kommissionens høring af interesserede parter
I. Indledning
Samspillet mellem EU -institutionerne og samfundet fo regår på forskellige måder:
- først og fremmest i Europa-Parlamentet , som består af EU-borgernes valgte
repræsentanter
- i de institutionaliserede rådgivende organe r i EU (Det Økonomiske og Sociale Udvalg
og Regionsudvalget) på grundlag af den rolle, der er tildelt dem i traktaterne
- og gennem mindre formelle og mere dire kte kontakter med de interesserede parter.
I sin hvidbog om nye styreformer i EU forpligter Kommissionen sig til at bidrage til en
stærkere hørings- og dialogkultur i EU.
I dette dokument om høring af de interessered e parter følger Kommissionen sine tilsagn op.
Det er på én gang et direkte bidrag til hand lingsplanen vedrørende bedre lovgivning og til en
ny resultatevalueringsmetode, som Kommissionen vedtog samtidig.
At Kommissionen foretager brede høringer er langt fra noget nyt fænomen. Faktisk har
Kommissionen en rodfæstet tradition for at hør e eksterne interesserede parter, når den
udarbejder sine politikker. Kommissionen inddrager  ekstern høring i udformningen af så godt
som alle sine politikker.
Fordelene ved at være åben ove r for input udefra er derfor allerede anerkendt. Kommissionen
har dog ikke hidtil haft en samlet tilgang til, hvordan den gennemfører di sse høringer. Hver af
Kommissionens tjenestegrene har haft sine egne mekanismer og metoder til høring afinteressegrupperne inden for de respektive sekt orer. Selv om det utvivlsomt har skabt mange
gode forbindelser mellem Kommissionen og inte ressegrupperne, er den generelle opfattelse,
både i Kommissionen og blandt dem, de r høres, at processen bør blive mere
sammenhængende. De interesserede parters re aktioner på hvidbogen om nye styreformer
understøtter denne vurdering
1.
I dette dokument fremlægger Kommissionen derfor en  række nøgleprincipper, som skal styre
dens relationer med de interesse rede parter, og foreslår en række minimumsstandarder for
Kommissionens høringsprocesser.
                                                
1 Kommentarerne findes på Kommissionens "Governance-website" på
http://europa.eu.int/comm/governance/index_en.htm
4Det overordnede formål med dette dokument er at  sikre, at alle relevante parter høres på
passende vis.
Hovedmålene i den foreslåede me tode kan sammenf attes således:
/g183 At bidrage til at de involverede parter i højere grad inddrages i en mere gennemsigtig
høringsproces, der vil medvirke til klare ansvarsforhold i Kommissionen.
/g183 At udarbejde generelle principper og standarder for høring, som kan hjælpe
Kommissionen med at rationalis erer sine høringsprocedurer og gennemføre dem på
meningsfuld og systematisk vis.
/g183 At opbygge en ramme for høringer som er sammenhængende, men alligevel fleksibel
nok til at tage hensyn til de forskellige inte ressers specifikke krav samt behovet for at
udforme relevante høringsstrategier for hvert politisk forslag.
/g183 At fremme en gensidig læringsproces og udveksling af bedste praksis i Kommissionen.
Dette dokument vil blive lagt på  internettet med henblik på høring. Nærmere oplysninger, om
hvordan interesserede parter kan deltage  i denne høring, fremgår af del V.
II. Det overordnede formål med Kommissionens høringsprocesser
Høring – En win-win-situation for alle aktører
Høringsmekanismer er en del af EU-institutionernes aktiviteter i hele lovforløbet, lige fra
politikken udformes inden fremsættelsen af et kommissionsforslag til lovgivningsmagtensendelige vedtagelse af en foranstaltning og dens gennemførelse. Alt efter hvilke spørgsmål
der rejses, er formålet med disse høringer, at  især repræsentanter for regionale og lokale
myndigheder, det organiserede civilsamf und, virksomheder og sammenslutninger af
virksomheder, enkelte borgere med interesse i sagen, akademiske eller tekniske ekspertersamt interesserede parter i tredjelande kan få mulighe d for at komme med input.
Hvad institutionaliserede høringsmekanismer angår, bistås Kommissionen, Parlamentet og
Rådet af særlige, institutionaliserede rådgive nde organer, nemlig Det Økonomiske og Sociale
Udvalg (ØSU) og Regionsudvalget. Kommissione n lægger stor vægt på at tilskynde disse
organer til at spille en mere proa ktiv rolle og har truffet de nødvendige skridt til at opnå dette
(jf. kapitel III).
De rådgivende organers væsentlige rolle ud elukker imidlertid ikke direkte kontakter mellem
Kommissionen og interessegrupperne. Den brede høring er ifølge traktaterne i
overensstemmelse med Kommissionens pligter og bidrager til fremsættelsen af velfunderedeforslag til lovgivningsmagten. Dette er fuldt på linje med EU-retten, hvori det hedder, at"Kommissionen bør [...] foretage  omfattende konsultationer, fø r den foreslår lovgivning, og i
givet fald offentliggøre høringsdokumenter".
2
                                                
2 Protokol (nr. 7) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, knyttet som bilag til
Amsterdam-traktaten.
5Der er følgelig ingen modsætning mellem brede høringer og repræsentativt demokrati. Det er
klart, at beslutningsprocessen i EU først og fremmest legitimeres af de europæiske folksvalgte repræsentanter. I sin beslutning om hvidbogen om nye styreformer udtaler Europa-
Parlamentet
3: "Høring af berørte kredse [...] k an kun være et supplement til og ingen
erstatning for de lovgivende og demokratisk legitimerede institutioners procedurer ogafgørelser; inden for rammerne af lovgivnings proceduren kan kun Rådet og Parlamentet som
lovgivere træffe afgørelse som ansvarshavende [...]".  Kommissionens vejle dende princip er
derfor at give interesserede parter lejlighed til at komme til orde, uden at give dem egentligstemmeret.
På den anden side bør man i kke undervurdere udfordringen ved at sikre en passende og
ligeværdig behandling af alle relevant e parter i høringsprocessen. Kommissionen
understregede især, at den agter at “mindske risikoen for, at be slutningstagerne blot lytter til
argumentationen fra den ene side eller for,  at bestemte gruppe r får privilegeret adgang
[…].”
4
Den ramme, der foreslås i dette dokument, vil bidrage til at eliminere denne risiko.
Ved at opfylde sin høringspligt sikrer Kommissionen, at dens forslag er teknisk
gennemførlige, praktisk mulige og baseret på en bottom-up-metode. En  god høring tjener med
andre ord et dobbelt formål, idet den både fo rbedrer kvaliteten af det politiske resultat og
forøger de interesserede parters og den brede offentligheds deltagelse. Der er en anden fordelved de gennemsigtige og sammenhængen de høringsprocesser, som Kommissionen
iværksætter. Samtidig med at de  giver bedre mulighed for at inddrage den brede offentlighed,
forbedrer de også lovgivningsmagtens muligheder for at undersøge Kommissionens
aktiviteter (f.eks. ved at gøre dokumenter tilgængelige, som samme nfatter resultatet af
høringen.)
Det organiserede civilsamfunds særlige rolle
Selv om målgrupperne varierer efter omstændighederne, må Kommissionen i sine
høringssprocedurer altid sikre, at alle relevante interesser i samfundet har mulighed for at
komme til orde.
Det organiserede civilsamfund spiller i den forb indelse en væsentlig rolle som igangsætter af
en bred politisk dialog. Derfor understreger Kommissionen i sin hvidbog om nye styreformer
i Europa, at det er vigtigt at inddrage di sse organisationer i de ns høringsprocesser.
Kommissionen opfordrer især til en sammenhængende strategi med henblik på atrepræsentere det organisere de civilsamfund på EU-plan.
Den særlige rolle, som det organiserede civils amfund spiller i et moderne demokrati, er tæt
knyttet til borgernes grundlæggende  rettigheder til at danne foreninger, som forfølger et fælles
mål, jf. artikel 12 i Den Europæiske Un ions charter om grundlæggende rettigheder
5. Borgere,
som er medlem af en forening, får andre muligheder for aktiv deltagelse end aktiviteter ipolitiske partier eller valg.
                                                
3 A5-0399/2001
4 Hvidbog om nye styreformer i EU.
5 "Enhver har ret til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed på alle niveauer, navnlig i
forbindelse med politiske og faglige sammenslutninger og medborgersammenslutninger (...) "
6Hvidbogen om nye styreformer i EU
“Civilsamfundet spiller en vigtig  rolle som talerør for borgern e og kan ofte yde en service,
der dækker folks behov […] Civ ilsamfundet ser i stigende gr ad EU som en god mulighed for
ændre den politiske kurs og dermed samfundet. […] Det er en chance for at få borgerne mere
aktivt engageret i at opf ylde EU's målsætninger og tilbyde dem et struktureret forum for
feedback, kritik og protest .
Nogle af vanskelighederne på dette politikområde kan skyldes, at der ikke er nogen fælles
eller juridisk definition af udtrykket "det orga niserede civilsamfund". Det kan ikke desto
mindre bruges som samlende begreb for en ræ kke organisationer : arbejdsmarkedets parter
(fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer) repræsentative organisationer på det socialeområde, der ikke er arbejdsmarkedsparter i sn æver forstand (f.eks. forbrugerorganisationer),
NGO'er (ikke-statslige organisationer), de r samler folk om fælles opgaver, f.eks.
miljøbeskyttelses-, menneskerettigheds-, velgørenheds-, skole- og uddannelsesorganisationer,CBO'er ("Community-Based Organisations ", altså organisationer, der opstår på
græsrodsniveau i samfundet og forfølger medle mmernes mål), f.eks. ungdomsorganisationer,
familiesammenslutninger og i øvrigt  alle organisationer, hvorige nnem borgerne kan tage del i
lokalsamfundets liv; trossamfund.
6
Det er klart, at denne beskrivelse samler hove dstrukturerne i samfundet uden for regeringen og
den offentlige forvaltning, he runder økonomiske aktører, som i reglen ikke betragtes som
"tredje sektor" eller NGO'er. Fordelen ved den, er at det er en bred beskrivelse, der viser, at det
organiserede civilsamfund er dy bt rodfæstet i EU-medlemsstat ernes demokratiske traditioner.
III. Forbedring af Kommissionens høri ngsprocedurer – en vedvarende proces
Kommissionen skal ikke starte forfra, når det gæ lder inddragelse af de  interesserede parter.
Den har i de seneste år gennemført en række fo ranstaltninger for yderligere at forbedre den
måde, som høringerne foregår på. Der er i det følgende angivet nogle eksempler.
Kommissionen vil fortsætte denne proces i fremtiden. Kommissionen har f.eks. på et område,
der er af afgørende betydning for EU-borgerne, forpligtet sig til at gennemføre UNECE'sÅrhus-konvention om adgang til oplysninger, offe ntlig deltagelse i beslutningsprocesser samt
adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet
7.
En mere proaktiv rolle for de institutionaliserede rådgivende organer
Som nævnt i indledningen spiller Det Ø konomiske og Sociale Udvalg (ØSU) og
Regionsudvalget en nøglerolle i høringsprocessen, som er base ret på traktaterne. Som EU's
institutionaliserede rådgivende organer står de for en rodfæstet høringstradition.Kommissionen vil gerne drage nytte af deres erfaringer og opfordrer disse organer til at spilleen mere proaktiv rolle.
I 2001 indgik Kommissionen derfor protokolle r om samarbejde med henholdsvis ØSU og
Regionsudvalget. Formålet med protokollerne er  at styrke deres funktion som mellemled
                                                
6Denne beskrivelse svarer til analysen i ØSU's udtalelse om "det organiserede civilsamfunds opgaver og bidrag i
det europæiske samarbejde" (EFT C 329 af 17. november 1999, s. 30).
7Dette vil måske kræve yderligere gennemførelsesforanstaltninger på EU-plan, som er under overvejelse.
7mellem det organise rede civilsamfund (ØSU) og det re gionale niveau (Regionsudvalget).
Hvad ØSU angår, stemmer den nye metode i høj grad overens med Nice-traktatens ånd. I
traktaten gives der ny næring til ØSU's rolle i EU-samarbejdet med følgende formulering:"Udvalget skal bestå af repræsentanter for de  forskellige økonomiske og sociale grupper i det
organiserede civilsamfund."
I Kommissionen vil protoko llerne blive gennemført
8 ved hjælp af et internt vademecum for
Kommissionens tjenestegrene.
I henhold til protokollerne vil disse organer i nær fremtid blive anmodet om at organisere
høringer på Kommissionens vegne. Det vil så væ re nødvendigt at drøf te med dem, hvordan de
kan tilslutte sig den ramme, so m er fastsat i dette dokument.
Åbne høringsprocedurer
Kommissionen gennemfører brede offentlige hø ringer på grundlag af høringsdokumenter som
f.eks. grøn- og hvidbøger og meddelelser. Ve d disse åbne høringer kan alle interesserede
parter og individer kan forsyne Kommissionen med input i overensste mmelse med den brede
strategi, som Kommissionen følger.
Dette medfører imidlertid en række praktiske begrænsninger, som Kommissionen er begyndt
at se på. Åbne høringer fører ofte til et stort antal bemærkninger, som tit kan være vanskelige,ja endda umulige at behandle. Kommi ssionen har med initia tivet til interaktiv
politikudformning udviklet et særligt on line- redskab, som kan bidrage til at løse dette
problem.
                                                
8 Gennemførelsen af protokollerne vil især medføre : Anmodninger om sonderende udtalelser om tværgående
spørgsmål vedrørende Kommissionens strategiske prioriteringer og systematiske høringer i forbindelse medgrøn- og hvidbøger: en stigning i antallet af ad hoc-samarbejder (høringer, fælles konferencer andrebegivenheder).Med hensyn til ØSU kan man også overveje andre måder til at fremme dets rolle som skaber af dialog medcivilsamfundet.
8Interaktiv politikudformning
Den 3. april 2001 vedtog Europa-Kommissi onen en meddelelse om interaktiv
politikudformning (C(2001) 1014), som sigter mod at forbedre styreformerne ved at bruge
internettet til indsamling og analyse af reaktioner på markederne, som skal anvendes i Den
Europæiske Unions politikudformningsproce sser. Initiativet vedr ørende interaktiv
politikudformning er et af de værktøjer, de r skal bistå Kommissionen med som en moderne
forvaltning at imødekomme borgernes, forbruge rnes og erhvervslivets krav hurtigere og
bedre.
Initiativet vedrørende interaktiv politi kudformning lægger op til udviklingen af to
internetbaserede mekanism er, som vil øge Kommissionens muligheder for at vurdere
indvirkningen (eller den manglende indvi rkning) af EU's politikker i marken :
- En feedback-mekanisme til indsamling af spontane reaktioner fra markederne. Den
anvender eksisterende netværk og kontaktpunkter som mellemled for at opnå
kontinuerlig adgang til virksomheders og EU-borgeres meninger og erfaringer.
- En høringsmekanisme som er udformet til at modtage og på hurtig og struktureret vis
lagre reaktioner på nye initiativer. Dette omfatter oprettelsen af stående høringspaneler
som f.eks. det europæiske virksomhedspanel.
Fokuserede høringsprocedurer
Forudsætningen for en god høring er identifikati on af de mest relevant e høringskanaler. Det
kan derfor være nødvendigt med en klar definition af målgruppen/grupperne i en
høringsproces.
Eksempler på sådanne fokuser ede høringsmekanismer er fo rmelle høringsfora, som er
officielt oprettet af Kommissi onen, eller andre strukturerede høringsgrupper samt ad hoc-
høringer (f.eks. egentlige høringsmøder) med inviterede repræsentanter for de relevantesektorinteresser og den berørte offentlighed
9.
Det er indlysende, at disse fora giver en form for privilegeret adgang til Kommissionens
politikudformende processer. Minds tekravet må derfor være, at der kastes mere lys over
eksisterende høringsmekanismer. En database med disse organisationer er tilgængelige påinternettet, herunder opl ysninger om deres ansvarsområde, sammensætning og
arbejdsmetoder.
                                                
9          På området for finansielle tjenesteydelser har Kommissionen på grundlag af resolutionen om en mere
effektiv regulering af værdipapirmarkederne i Den Europæiske Union, som Det Europæiske Råd vedtogi Stockholm i marts 2001, igangsat en tidlig, bred og systematisk høringsproces med henblik på
vedtagelse af lovgivningen og tekniske gennemførelsesforanstaltninger.
9CONECCS
Data om formelle og strukturerede hør ingsorganisationer er samlet i databasen10 CONECCS
(Consultation, the European Commission and Ci vil Society = Høring, Europa-Kommissionen
og Civilsamfundet ). Målet er at fremlægge oplysning er om udvalg og Kommissionens andre
rammer, hvori det organiserede  civilsamfund høres på form el og struktureret vis.
Oplysninger om civilsamfundets nonprofitorganis ationer organiseret på europæisk plan er
også tilgængelig for offentligheden på CONECCS-hjemmesiden på Europa-serveren. Denne
fortegnelse over organisationer er udarbejdet på  frivillig basis og skal kun tjene som en kilde
til oplysning; der er ikke tale om nogen form for godkendelse.
CONECCS er et dynamisk værktøj i stadig udvikling.
Det er klart, at høringsprocedurer på én ga ng kan være både åbne og mere fokuserede.
Afhængig af det berørte politikområde er de ofte en del af en vifte af høringsprocedurer, dersigter mod at få det bedst mulige input fra de interesserede parter.
IV. Generelle principper og minimumsstan darder for Kommissionens høringsprocedurer
Ud over den udvikling, som er beskrevet i ka pitel 3, ønsker Kommissionen nu at tage et nyt
praktisk skridt i retning af en styrket høringsku ltur ved at foreslå en række generelle principper
og minimumsstandarder for dens høringsprocesser.
Art og omfang
Forslaget går ud på, at fundamentet for høringsforholdene me llem Kommissionen og de
interesserede parter skal være  visse grundlæggende principper. Disse principper skal indeholde
en beskrivelse af det miljø, hvor  de begge skal operere. De udgør også grundlaget for den
fremtidige udvikling inden for høringspolitik. Inspira tionen til de foreslåede principper er først
og fremmest hentet i de generelle retningslinjer for Kommissionens virke. Dissenøgleprincipper blev fremhævet i Kommissionens  hvidbog om nye styreformer i EU: åbenhed,
deltagelse, ansvarlighed, effektivitet og sammenhæng.
Hvis høringen skal lykkes, er det ikke nok, at ba re en af parterne følger principperne: begge
sider i høringsprocessen er ansvarlige for at anvende dem effektivt.
Ifølge forslaget skal Kommissi onen i gennemførelsen af åbne og/eller fokuserede høringer om
væsentlige politiske initiativer
11 følge de generelle principper og minimumsstandarder, som er
beskrevet i dette dokument, uden at  dette dog anfægter en mere avanceret praksis, som måtte
anvendes i Kommissionens tjenestegrene, eller andre mere sp ecifikke regler, som udarbejdes
                                                
10 http://europa.eu.int/comm/civil_society/coneccs/index.htm
11 Væsentlige politiske initiativer er navnlig dem, hvor der er behov for en udvidet resultatevaluering.
10til visse politikområder. Hverken de generelle principper eller minimumsstandarderne er
juridisk bindende.
I dette dokument forstås der ved "høringer" de processer, hvorigennem Kommissionen håber
at skaffe sig input fra eksterne interessere de parter til udformninge n af politikker, inden
kommissærkollegiet træffer afgørelse. Derfor er følgende områder udelukket fra anvendelse afde generelle principper og minimumsstandarderne:
- Særlige høringsrammer som er fastsat i traktaterne (f.eks. de institutionaliserede
rådgivende organer; den sociale dialog i henhold til EF-traktatens artikel 137 og 139)
eller som er fastsat i anden fællesskabslovgivning.
- Høringskrav under internationale aftaler.- Medlemsstaternes repræsentanters deltage lse via den såkaldte "udvalgsprocedure"
12.
Som angivet i hvidbogen om nye styreformer i EU vil de generelle principper og
minimumsstandarder for høring i fremtiden blive s uppleret med, men ikke er stattet af, to andre
instrumenter, som Kommissionen er  ved at udvikle for øjeblikket:
- Et sæt retningslinjer for anvendelse af eksp ertrådgivning, som sigter mod at identificere og
udbrede god praksis. De skal især garantere for den anvendte ekspertrådgivnings ansvarlighed,
alsidighed og integritet. De finder navnlig anvendelse, når Kommissionen skal tage stilling tilpolitiske spørgsmål, der til en vis grad er knyttet til en videnskabelig vurdering.Retningslinjerne vil blive gennemført sammen med de minimumsstandarder, der fremlæggesher, især da der i den politiske  proces ofte er behov for et samspil mellem eksperterne og de
interesserede parter.
- En ramme for en mere systematisk dialog med sammenslutninger bestående af regionale og
lokale myndigheder i EU.
Disse instrumenter vil im ødekomme de særlige behov i de berørte politikområder.
Generelle principper
DELTAGELSE
"Kvaliteten [...] af EU's politikker er afhængig af, at man sikrer bred deltagelse gennem hele
det politiske forløb - fra en idés undfangelse til gennemførelsen"13
Kommissionen forpligter sig til at anvende en bred metode til udformningen og
                                                
12 Jf. Rådets afgørelse 1999/468/EF.
13 Hvidbog om nye styreformer i EU.
11gennemførelsen af EU's politikkerne. Derfor har Kommissionen forpligtet sig til at foretage så
brede høringer som muligt om væsentlige politiske initiativer. Det gælder navnlig lovforslag.
ÅBENHED OG ANSVARLIGHED
"Institutionerne (i EU) skal være mere åbne i de res arbejde. […] for at  skabe større tillid til
forholdsvis komplekse institutioner."14
"Hver enkelt EU-institution skal forklare og tage ansvar for, hvad den gør i EU."15
Kommissionen er overbevist om, at omverdenen sk al have indblik i forvaltningsprocesserne
og udformningen af politikker, hvis de skal være forståelige og troværdige. Dette gældernavnlig høringsprocessen, som er den første berøringsflade til interesser i samfundet.
Kommissionens høringsprocesser bør derfor også være gennemsigtige, både for de direkte
involverede og for den brede offe ntlighed. Det bør være klart :
/g183 hvilke spørgsmål der behandles
/g183 hvilke mekanismer der bruges til høring
/g183 hvem høres og hvorfor
/g183 hvad der har indvirket på beslutning erne i udformningerne af politikker.
Heraf følger, at de interesserede parter også selv må arbejde i et gennemsigtigt miljø, så
offentligheden ved, hvilke aktører der er i nvolverede i høringsprocesserne, og hvordan de
gebærder sig.
Åbenhed og ansvarlighed er altså vigtige princi pper for organisationernes adfærd, når de søger
at bidrage til udformningen af EU's politikker. Det bør være klart :
/g183 hvilke interesser de repræsenterer
/g183 hvor omfattende denne repræsentation er
/g183 hvor nøjagtigt de afspe jler disse interesser.
Interesserede parter, som ønsker at indgive bemærkninger til et af Kommissionens politiske
forslag, skal derfor være rede til for Kommissionen og den brede offentlighed at fremlægge deoplysninger, som er beskrevet ovenfor. CONE CCS-databasen bliver i denne sammenhæng et
nyttigt redskab.
E
FFEKTIVITET
"Politikkerne skal være effektive og iværksætte s i rette tid. De skal imødekomme behov [...]16"
                                                
14 idem
15 idem
12Hvis en høring skal være effektiv, skal den begynde så tidligt som muligt. De interesserede
parter bør derfor være involveret i udformninge n af politikker på så tidligt et tidspunkt, at de
stadig kan have indflydelse på formuleringen af de vigtigste mål, metoder til gennemførelse,resultatindikatorer og eventuelt de første retningslinjer for denne politik. Det kan værenødvendigt med høringer på  forskellige trin.
Desuden vil både Kommissionen og  de interesserede parter udefra have gavn af at forstå
modpartens synspunkter. Kommissionen opererer på  grundlag af den enkelte politik og i en
politisk sammenhæng, som påvirkes af mange faktorer. Den skal f.eks. tage hensyn til sineforpligtelser over for de andre EU-institu tioner i henhold til traktaterne samt til sine
internationale forpligtelser over for tred jelande og internati onale organisationer.
Proportionalitetsprinci ppet er forudsætningen for effek tivitet. Metoden til og omfanget af
høringen må derfor altid stå i forhold til indvi rkningen af det forslag, som er emnet for
høringen, og skal tage hensyn til de særlige begrænsninger, som er knyttet til forslaget.
En bedre forståelse af sådanne faktorer og  af, hvordan Kommissionen arbejder vil hjælpe
interesserede parter udefra til at stille realistiske forventninger til, hvad der kan opnås.
S
AMMENHÆNG
"Politikker og initiativer sk al være sammenhængende[…]"17
Kommissionen sikrer, at tjenest egrenene gennemfører høringe rne på en sammenhængende og
gennemsigtig måde.
Kommissionen indfører i sine høringer mekanismer til feedback, evaluering og gennemgang.
Kommissionen kan imidlertid ikke nøjes med at gennemgå sine egne resultater i
høringsprocessen. Interessegrupperne skal også ha ve mekanismer til at følge processen, så de
kan se, hvad de lærer fra den, og kontrollere, at de yder et effe ktivt bidrag til et gennemsigtigt,
åbent og ansvarligt system.
Resultaterne af at følge processen kan så  sammenholdes med Kommissionens egen interne
gennemgang, så man får et bedre indtryk af, hvordan ordningerne virker, og hvordan de kan
forbedres og udbygges.
Minimumsstandarder
A. KLART INDHOLD AF HØRINGEN
Al information vedrørende høringen bør være klar og præcis og indeholde alle de
oplysninger, som er nødvendige for at finde frem til svarene.
Oplysninger i PR-og høringsdokumenter skal indeholde:
                                                                                                                                                        
16 idem
17 idem
13/g183 En sammenfatning af høringens baggrund, omfa ng og mål, herunder en beskrivelse af de
særlige spørgsmål, som skal drøftes eller spørgsmål, der er af særlig betydning for
Kommissionen.
/g183 Eventuelt nærmere oplysninger om høringer, møder eller konferencer.
/g183 Kontaktoplysninger og frister
/g183 En redegørelse for Kommissionens behandling af bidrag og feedback samt de næste
stadier, som indgår i udviklingen af politikken.
/g183 Henvisninger til den tilknyttede dokumentati on, hvis den ikke er vedlagt (herunder
eventuelle støttedokumenter fra  Kommissionens tjenestegrene).
B. O FFENTLIGGØRELSE
Kommissionen bør sørge for relevant og opmæ rksomhedsskabende PR samt tilpasse sine
kommunikationskanaler til samtlige målgrupp ers behov. Uden dog at udelukke andre
kommunikationsmidler skal åbne offentlige hø ringer altid offentliggøres på internettet
og bekendtgøres på indgangsportalen.
Til den brede offentlighed vil der blive oprettet en indgangsportal om høringer, hvor
interesserede parter kan finde oplysninger  og relevant dokumentation. Kommissionen kan
anvende web-portalen "Kom til orde i Europa"18 til dette formål.
Imidlertid bør man sideløbende beholde mere traditionelle alternativer til internettet (f.eks.
pressemeddelelser, postf orsendelser). Når det kan lade sig gøre og er relevant, kan
Kommissionen stille høringsdokumenter til rådighed  i alternative formater, så de bliver
tilgængelige for handicappede.
C. TIDSFRISTER FOR DELTAGELSE
Kommissionen skal altid afsætte nok tid til planlægning og besvarel ser af invitationer og
skriftlige bidrag. Kommissionen finder nu, at den skal afsætte mindst 6 uger til
besvarelser i forbindelse med skriftlige o ffentlige høringer og 20 hverdage for mundtlige
høringer.
Hovedreglen er, at deltagerne i Kommissionens  høringer skal have den nødvendige tid til
forberedelse og planlægning.
Ved fastsættelse af høringens varighed skal be hovet for relevant input afvejes mod behovet for
hurtig beslutningstagning. Perioden kan afkor tes i hastesager eller i sager, hvor de
interesserede parter allerede har haft tilstrækkelig lejlighed til at give udtryk for deressynspunkter. Det kan på den anden side være nødvendigt med en høringsperiode på over seks
uger for at tage hensyn til visse gældende, bindende instrumenter (dette gælder navnliganmeldelseskravene under WTO-afta len) eller til særlige forhold vedrørende et givet forslag
                                                
18 http://europa.eu.int/yourvoice
14(som f.eks. kan skyldes de interesserede parter s forskellighed eller emnets kompleksitet). Når
fristen for fremsættelse af bemærkninger er udløbet, afslutter Kommi ssionens tjenestegren
høringen og tager de næste skridt i den ad ministrative proces (f.eks. forberedelse af
kommissærkollegiets afgørelse).
D. KVITTERING OG FEEDBAC K
Der kvitteres for modtagelse af bidragene. Resultaterne af åbne offentlige høringer bør
være at finde på websider, som man kan klikke sig ind på fra indgangsportalen på
internettet.
Afhængig af antallet af bemærkninger og tilgængelige ressourcer kan en kvittering enten være:
/g183 et individuelt svar (e-mail eller papirkvittering) eller
/g183 et samlet svar (e-mail eller på Kommissionens indgangsportal om høring på internettet.
Hvis bemærkninger offentliggøres på indgangsportalen inden 15 hverdage, betragtes det
som en kvittering for modtagelse).
Bidragene vil blive analyseret nøje med henblik  på at bedømme, hvorvidt og i hvilket omfang
der kan tages hensyn til synspunkt erne i de politiske forslag. Disse bidrag offentliggøres på
indgangsportalen.
Kommissionen fremmer fremgangsmåder, der sigter mod at give relevant feedback til de
parter, der har svaret, og til den brede offentlighed.
Navnlig vil de begrundelser, som ledsager Kommissionens lovforslag, gøre rede for
resultaterne af de forudgående høringsprocedurer samt for, hvordan de er gennemført, oghvordan der er taget hensyn til re sultaterne i forslaget. Desuden vil resultaterne af de høringer,
som gennemføres i forbindelse med resultatevaluering, blive sammenfattet i de tilhørenderapporter.
E.
SÆRLIGE ELEMENTER VEDRØRENDE FOKUSEREDE HØRINGER
Når Kommissionen gennemfører fokuserede høringsprocedurer, sikrer den, at de
relevante parter har mulighed for at udtrykke deres synspunkter.
For at sikre ligebehandling bør Kommissionen sørge for en passende inddragning af de
følgende parter i den fokuserede høringsproces :
/g183 de der berøres af politikken
/g183 de der er involveret i gennem førelsen af politikken eller
/g183 organisationer, der har erklærede mål, som giver dem en direkte interesse i politikken.
Når Kommissionen fastlægger, hvilke parter der er relevante for høringen, bør den også tage
hensyn til:
15/g183 Politikkens overordnede indvi rkning på andre politikområ der, f.eks. miljøinteresser19
/g183 Det eventuelle behov for særlig erfaring , ekspertrådgivning og teknisk viden
/g183 Behovet for om nødvendigt at inddrage ikke-organiserede interesser
/g183 Oplysninger om deltagerne i forudgående høringer
/g183 Om nødvendigt behovet for en bedre ba lance mellem repræsentanterne for:
/g167 store og små organisationer
/g167 sociale og økonomiske aktører
/g167 bredere kategorier og særlige målgrupper  (f.eks. kvinder, ældre, arbejdsløse og
etniske minoriteter)
/g167 organisationer i EU og i ikke-med lemslande (f.eks. kandidat- eller
udviklingslande eller i lande , som hører til EU's væsen tligste handelspartnere).
Kommissionen tilskynder i givet fald til bidrag fra de interesserede parter, som er organiseret
på europæisk plan.
Det bør bemærkes, at Det Økonomiske og Sociale Udvalg har udarbejdet et sæt
udvælgelseskriterier vedrørende  den såkaldte civile dialog20. Udvalget ønsker at drøfte dette
yderligere med EU-institutionerne og  det organiserede civilsamfund.
Hvis et formelt eller struktureret rådgivende organ allerede findes, træffer Kommissionen
skridt til at sikre, at dets sammensætning er et reelt udtryk for den sektor, det repræsenterer. Imodsat fald skal Kommissionen overveje, hvordan der tages hensyn til samtlige interesser(f.eks. ved hjælp af andre former for høring).
Resultaterne fra mere begrænsede høringer skal så vidt muligt være tilgængelige for
offentligheden på indgangs portalen på internettet.
                                                
19 Artikel 6 i traktaten om oprette lsen af Det Europæiske Fællesskab
20 "For at kunne udvælges skal en europæisk organisation:
- være et permanent etableret organ inden for EU's territorium;- tillade direkte adgang til sine medlemmers ekspertise og hermed til hurtig og konstruktiv høring;- repræsentere generelle interesser, der stemmer med det europæiske samfunds (EU's);- omfatte organer, der i medlemsstaterne er anerkendt som repræsentative for særlige interesser;
- have medlemsorganisationer i hovedparten af EU's medlemsstater
- være ansvarlig i forhold til sine medlemmer;- have mandat til at repræsentere og handle på medlemmernes vegne på EU-plan;- være uafhængig og ikke underlagt udefrakommende organers instruktion;- være gennemsigtig, især i finansiel henseende, samt i sine beslutningsstrukturer." (Udtalelse om "Nye styreformer i EU - en hvidbog)" af 20. marts 2002; CES 357/2002).
16V. Høring vedrørende de foreslåede ge nerelle principper og minimumsstandarder
Efter offentliggørelsen af hvidbogen om nye styreformer i EU har Kommissionen modtaget
mange bemærkninger21, der ser meget positivt på Kommissionens tilsagn om at oprette et
sammenhængende netværk til høring af de interesserede parter. Mange bidrag indeholderallerede konkrete forslag, der har en umiddelbar relevans fo r den strategi, som dette dokument
handler om. Flere organisationer understregede , at de er interesseret i at indgive mere
detaljerede bemærkning er til Kommissionen på grundlag af et  aktuelt udkast til et forslag om
høringsnetværk.
Kommissionen ønsker derfor at opfordre alle interesserede parter til at fremlægge deres
bemærkninger om de foreslåede generelle prin cipper og minimumsstandarder ved at give dem
lejlighed til at fremsætte disse bemærkninger.
Disse reaktioner og de bemærkninger, som Ko mmissionen allerede har modtaget, vil blive
nøje analyseret for at se, om hvorvidt og i hvilken grad de kan inddrages i den endelige
udformning af de generelle principper og minimumsstandarder, som Kommissionen vedtager
i efteråret 2002.
Reaktioner på Kommissionens forslag skal sendes til Kommissionen inden den 31. juli 2002.
Bidragene kan sendes enten med e-mail til:
SG-Consultation-minimumstandards@cec.eu.int
eller med posten til:
Europa-Kommissionen
GeneralsekretariatetKontor: BREY 9/210B-1049 Bruxelle s/Brussel
Samtlige bidrag offentliggøres på "Governance-websiten".
Interessegrupper, som fremsætter bemærkninger på vegne af de res organisationer, vil blive
bedt om at give Kommissionen basale oplysninger om deres ove rordnede mål, struktur og
hvordan de har hørt deres medle mmer om Kommissionens forslag. Hvis disse organisationer
allerede er opført i CONECCS-dat abasen, vil de blive bedt om at tjekke, at oplysningerne om
deres organisation er ajourførte. Organisatione r, som ikke ønsker at benytte sig af denne
mulighed, eller som ikke opfylder udvælgelse skriterierne, skal udfylde et særligt
oplysningsskema.
Udtømmende oplysninger om høringen vil blive gjort tilgængelig på Kommissionens
"Governance-website":
http://europa.eu.i nt/comm/governance/index_en.htm.
                                                
21 Bemærkningerne kan ses på Kommissionens "Governance-website".