EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 15.9.2017 COM(2017) 497 final BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET Årsberetning til dechargemyndigheden om interne revisioner foretaget i 2016

(artikel 99, stk. 5, i finansforordningen) {SWD(2017) 306 final}



2.IAS' opgave: Uafhængighed, objektivitet og ansvarlighed – beretningens mål og omfang Den interne revisionstjenestes mål er at forsyne Kommissionen med uafhængige og objektive revisions- og rådgivningstjenester, som er værdiskabende for Kommissionen og forbedrer dens forretningsgange. Gennem systematisk og grundig vurdering af forretningsgangene bidrager IAS til opfyldelsen af Kommissionens mål og til at få risikostyringen, kontrollen og ledelsesprocedurerne til at fungere mere effektivt. IAS' opgaver omfatter vurdering og fremsættelse af passende henstillinger til forbedring af ledelsesprocedurerne som et led i tjenestens opfyldelse af følgende mål: fremme hensigtsmæssige etiske regler og værdier i organisationen, sikre effektiv resultatstyring og ansvarlighed i organisationen og effektivt kommunikere risiko- og kontrolinformation til relevante dele af organisationen. Tjenesten fremmer derved en virkningsfuld og effektiv ledelseskultur i Kommissionen og dens tjenestegrene. IAS' uafhængighed er fastsat i finansforordningen og i beskrivelsen af dens opgaver, som Kommissionen har vedtaget. IAS aflægger rapport om alle sine revisioner til revisionsopfølgningsudvalget (APC). Revisionsopfølgningsudvalget bistår kommissærkollegiet ved at sikre, at Kommissionens tjenestegrene tager passende hensyn til IAS' og Den Europæiske Revisionsrets arbejde, og at det følges op på hensigtsmæssig vis. IAS udfører sit arbejde i henhold til finansforordningen og de internationale standarder for professionel udøvelse af intern revision og IIA's (Institute of Internal Auditors) etikkodeks. IAS reviderer ikke medlemsstaternes systemer til kontrol med midler fra Kommissionen. Sådanne revisioner, der går helt ned til den enkelte støttemodtager, foretages af medlemsstaternes interne revisorer, de nationale revisionsmyndigheder, Kommissionens øvrige individuelle generaldirektorater og Revisionsretten. IAS reviderer dog de foranstaltninger, som Kommissionens tjenestegrene træffer for at kontrollere og revidere organer i medlemsstaterne, og andre organer, der er ansvarlige for udbetaling af EU-midler, såsom FN. Som fastsat i finansforordningen kan IAS udføre disse opgaver på stedet, bl.a. i medlemsstaterne. 3.Oversigt over revisionen 3.1.Gennemførelsen af revisionsplanen for 2016 På skæringsdagen den 31. januar 2017 nåedes målet for gennemførelsen af den opdaterede revisionsplan for 2016 på 100 % af de planlagte revisionsopgaver i Kommissionens generaldirektorater, tjenestegrene og forvaltningsorganer . 154 revisionsopgaver (herunder revisionsrapporter, opfølgningsrapporter, undersøgelser og en enkelt rådgivningsopgave) blev færdiggjort som anført nedenfor: 2016 2015 2014 Revisionsopgaver Rapporter Revisionsopgaver Rapporter Revisionsopgaver Rapporter Revision 52 60 38 52 25 31 Opfølgning 95 – 96 – 53 – (Begrænset) undersøgelse 6 6 2 2 5 5 Revisionsskrivelse 0 1 1 1 1 1 IT-risikovurdering 0 0 0 0 1 1 JSIS-risikovurdering 0 0 1 1 0 0 Rådgivning 1 1 1 1 0 0 I alt 154 68 139 57 85 38 Den oprindelige plan for 2016 omfattede 67 revisionsopgaver og begrænsede undersøgelser, der efter planen skulle afsluttes senest på skæringsdatoen den 31. januar 2017, og 34 revisioner, som efter hensigten skulle indledes før denne skæringsdato og afsluttes i 2017. Planen blev opdateret midt på året. Både den oprindelige plan og den opdaterede plan blev gennemgået af revisionsopfølgningsudvalget. I overensstemmelse med tjenestens opgavebeskrivelse og de internationale standarder og med henblik på at sikre effektiv og virkningsfuld gennemførelse af revisionsplanen planlægger IAS sit revisionsarbejde på grundlag af en risikovurdering og en kapacitetsanalyse. Gennemførelsen overvåges derefter regelmæssigt, og justeringer foretages efter behov. 3.2.Statistiske data vedrørende IAS' henstillinger Antallet af henstillinger udstedt af IAS og procenten for deres accept i 2016 var følgende: Nye henstillinger Accepterede henstillinger Ikke-accepterede henstillinger Prioritet % % Kritiske 0 0 100 % 0 Ikke relevant Meget vigtige 119 119 100 % 0 0 % Vigtige 138 138 100 % 0 Ikke relevant Ønskelige 1 1 100 % 0 Ikke relevant I alt 258 258 100 % 0 Ikke relevant For alle accepterede henstillinger udarbejdede de reviderede handlingsplaner, som blev forelagt IAS, der vurderede, at de var tilfredsstillende. Gennemførelsen af de accepterede henstillinger fremsat i perioden 2012-2016 som vurderet af de reviderede var pr. 31. januar 2017 som det fremgår af følgende tabel. Henstillinger gennemført efter skæringsdatoen den 31. januar 2017 er ikke omfattet.

Gennemført Igangværende (efter antal overskredne måneder) År Prioritet I alt Nr. % Nr. % Ingen forsinkelse 0-6 6-12 12+ 2012 Kritiske 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtige 68 68 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Vigtige 123 118 96 % 5 4 % 0 1 0 4 Ønskelige 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 2012 I alt 191 186 97 % 5 3 % 0 1 0 4 2013 Kritiske 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtige 45 42 93 % 3 7 % 1 1 0 1 Vigtige 75 64 85 % 11 15 % 1 0 1 9 Ønskelige 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2013 I alt 127 113 89 % 14 11 % 2 1 1 10 2014 Kritiske 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtige 40 38 95 % 2 5 % 0 0 0 2 Vigtige 78 65 83 % 13 17 % 1 2 1 9 Ønskelige 7 7 100 % 0 0 % 0 0 0 0 2014 I alt 125 110 88 % 15 12 % 1 2 1 11 Henstillinger overtaget fra IAC Kritiske 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtige 252 239 95 % 13 5 % 0 1 3 9 Vigtige 593 551 93 % 42 7 % 1 1 1 39 Ønskelige 63 63 100 % 0 0 % 0 0 0 0 IAC I alt 908 853 94 % 55 6 % 1 2 4 48 2015 Kritiske 1 1 100 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtige 69 32 46 % 37 54 % 15 19 2 1 Vigtige 129 78 60 % 51 40 % 20 17 12 2 Ønskelige 18 17 94 % 1 6 % 1 0 0 0 2015 I alt 217 128 59 % 89 41 % 36 36 14 3 2016 Kritiske 0 0 0 % 0 0 % 0 0 0 0 Meget vigtige 118 3 3 % 115 97 % 108 7 0 0 Vigtige 138 19 14 % 119 86 % 109 9 1 0 Ønskelige 1 0 0 % 1 100 % 1 0 0 0 2016 I alt 257 22 9 % 235 91 % 218 16 1 0 I ALT 2012-2016 1825 1412 77 % 413 23 % 258 58 21 76 Heraf kritiske eller meget vigtige 593 423 71 % 170 29 % 124 28 5 13 Generelt anses 1 412 eller 77 % af det samlede antal accepterede henstillinger fremsat i perioden 2012-2016 for gennemført af de reviderede, hvilket betyder, at i alt 413 henstillinger (eller 23 %) stadig er igangværende. Ud af disse 413 igangværende henstillinger vurderes ingen som kritiske, mens 170 henstillinger (29 % af det samlede antal accepterede kritiske og meget vigtige henstillinger) vurderes som meget vigtige. Af de 413 igangværende henstillinger er 155 ikke blevet efterkommet inden for fristen, hvilket svarer til 8,5 % af det samlede antal accepterede henstillinger, hvoraf 18 meget vigtige henstillinger ikke er blevet efterkommet længe efter fristen (mere end seks måneder efter den oprindelige frist). Samlet set udgør disse kun 0,99 % af det samlede antal accepterede henstillinger i perioden 2012-2016. Det samlede antal accepterede henstillinger fra perioden 2012-2016, for hvilke IAS foretog opfølgende revision ved udgangen af 2014, er på 1 314, hvilket skal ses i forhold til de 1 412, der var rapporteret som "parate til undersøgelse" af de reviderede. Af det samlede antal henstillinger, der blev fulgt op i den pågældende periode er 1 246 (95 %) blevet afsluttet af IAS. Dette betyder, at IAS i gennemsnit vurderede, at 5 % af henstillingerne endnu ikke var blevet gennemført og derfor ikke kunne afsluttes efter gennemførelsen af den opfølgende revision. Alt i alt mener IAS, at status med hensyn til gennemførelse af revisionshenstillingerne er tilfredsstillende og kan sammenlignes med tidligere rapporteringsperioder. Tjenesten giver udtryk for, at Kommissionens tjenestegrene er omhyggelige med at gennemføre de meget vigtige henstillinger og dermed afbøde de udpegede risici. Alligevel skal opmærksomheden rettes mod de enkelte henstillinger, der er klassificeret som meget vigtige, og som ikke er blevet efterkommet længe efter fristen, dvs. i mere end seks måneder – også selv om der ikke er tale om noget udestående problem eller nogen bestemt tjeneste. Der er udarbejdet en særlig rapport, som er blevet sendt til revisionsopfølgningsudvalget, og hvoraf et sammendrag findes i det arbejdsdokument, der er vedlagt denne rapport. 4.Sammendrag af revisionsarbejdet 4.1.Konklusion – resultatrevision Som svar på Kommissionens skridt hen imod en resultatbaseret kultur og øget fokus på merværdi fortsatte IAS med at gennemføre resultatrevisioner og revisioner af vigtige resultatelementer (omfattende revisioner) i 2016 som et led i tjenestens strategiske revisionsplan for 2016-2018. IAS har i overensstemmelse med sin metodologi og bedste praksis tacklet effektivitet på en indirekte måde, nemlig ved at foretage en vurdering af, hvorvidt og hvordan forvaltningen skal oprette kontrolsystemer, som har til formål at vurdere og give sikkerhed for resultatet (effektiviteten) af sine aktiviteter. På denne måde tilstræber IAS at sikre, at GD'er og tjenestegrene først og fremmest har etableret tilstrækkelige resultatrammer og resultatmålingsværktøjer, nøgleindikatorer og overvågningssystemer. Dette skyldes delvist, at der i mange af retsakterne fastsættes mål, som er bredere end det, Kommissionen har mulighed for at opnå alene. Som følge heraf skal SMART-mål og benchmarks først fastlægges på kommissionsniveau med henblik på så vidt muligt at adskille Kommissionens specifikke bidrag fra de bidrag, der kommer fra de øvrige nøgleaktører, som bidrager til at gennemføre EU-midlerne og nå de fastsatte mål (medlemsstater, regioner osv.). De følgende afsnit indeholder IAS' konklusioner vedrørende de forskellige resultatmæssige aspekter af tjenestens revisioner i 2016. 4.1.1.Kommissionens GD'ers, tjenestegrenes og forvaltningsorganers resultater: horisontale procedurer 4.1.1.1. Resultatforvaltning GD'er og tjenestegrene oplever et voksende pres på deres finansielle og menneskelige ressourcer, samtidig med at de skal vise, at de kan opfylde deres mål og skabe merværdi. I en politisk sammenhæng, hvor der i høj grad fokuseres på resultater, er det vigtigt for generaldirektoraterne, at de præcist fastlægger, forvalter, overvåger og rapporterer om de specifikke mål, der ligger inden for deres kompetenceområde og kan nås i kraft af deres resultater og foranstaltninger. Ved flere af IAS' revisioner blev der fokuseret på resultatstyring og -måling, og de viste, at der stadig er behov for væsentlige forbedringer for at modne generaldirektoraternes mekanismer til resultatstyring og -måling. Dette bekræfter konklusionerne fra sidste år, hvor der blev lagt vægt på behovet for at træffe yderligere foranstaltninger på både institutionsplan og GD-plan for at forbedre målenes og indikatorernes kvalitet. I 2016 fremhævede Revisionsretten desuden mangler med hensyn til resultatstyring og -måling i sin årsberetning og sine særberetninger. I mange år har IAS fremsat henstillinger på dette område. I årenes løb er der opnået vigtige fremskridt, f.eks. med en række nye initiativer på institutionsplan. IAS kan imidlertid fortsat påpege væsentlige svagheder og risici, hvilket viser, at det trods den store indsats tager tid at opdyrke en effektiv resultatorienteret kultur og tankegang og gennemføre effektiv og virkningsfuld resultatstyring i hele organisationen. Den "fælles overvågnings- og evalueringsramme" er et af de vigtigste elementer i GD AGRI's resultatmåling for den fælles landbrugspolitik. Der er påpeget væsentlige svagheder ved fastsættelsen af mål, ved de anvendte indikatorer og ved indsamlingen af data, som kan forringe GD AGRI's evne til at føre tilsyn med, evaluere og indberette om resultaterne af den fælles landbrugspolitik for perioden 2014-2020. GD GROW har indført diverse resultatstyringsværktøjer til brug ved overvågning af dets hovedindsatsområder og opnåelse af praktiske resultater, men rammerne for resultatstyring skal forbedres yderligere for at vise, hvordan generaldirektoratets kortsigtede foranstaltninger bidrager effektivt til at opnå dets strategiske målsætninger og dermed Kommissionens overordnede prioriterede mål. Navnlig savnes en beskrivelse af den overordnede strategiske vision, og der fremlægges ikke altid tilstrækkelige oplysninger om resultater, eller også præsenteres de ikke konsekvent i de forskellige dokumenter vedrørende strategisk planlægning og programmering. Der er observeret lignende svagheder i GD MOVE's rammer for resultatstyring. Dette GD har ikke nogen overordnet strategisk vision, hvori det beskrives, hvordan det tilrettelægger sine indgreb, og hvordan resultater på kortere sigt vil føre til resultater på mellemlang og lang sigt og bidrage til opnåelse af GD'ets strategiske mål. Desuden findes der ingen central tilgang med hensyn til overvågning og rapportering om de politiske resultater på længere sigt, og GD MOVE's specifikke mål er ikke tilstrækkelig konkrete og relevante. Der var ikke fastlagt nogen formel procedure for udarbejdelse af CEF-programerklæringerne, og der fandtes ingen interne retningslinjer for fastlæggelse af de opgaver, der skulle udføres, de enkelte enheders ansvarsområder og roller, timingen og workflowet, de anvendte indikatorer og kilder til oplysninger, metoderne til beregning af indikatorerne og den ansvarlige enhed. GD DEVCO har udviklet en række resultatstyringsværktøjer, som sætter det i stand til at opnå praktiske resultater hos både hovedkontoret og EU-delegationerne. GD DEVCO's resultatstyringssystem til brug ved planlægning, overvågning og rapportering om opnåelsen af GD'ets mål skal dog forbedres væsentligt for at øge dets effektivitet. Der foretages ikke systematisk overvågning af de fremskridt, der gøres med hensyn til at opnå de mål og målsætninger, som er fastsat i forvaltningsplanen, og de fleste af de adspurgte EU-delegationer fører ikke tilsyn med opnåelsen af målene i deres forvaltningsplaner. Endvidere findes der ingen centrale retningslinjer for overvågning af målsætningerne og målene i handlingsplanerne, og resultaterne fra de forskellige projekter i den samme handlingsplan samles ikke med henblik på at fremlægge oplysninger om opnåelsen af de overordnede mål. For så vidt angår rapportering fremlægges der kun begrænsede former for oplysninger om GD DEVCO's resultater i de forskellige rapporter om strategisk planlægning og programmering, og der foretages ikke en egentlig vurdering af, om målene er opnået eller ej. På programniveau foretages der ingen årlig rapportering om de fremskridt, der er gjort i retning af opnåelse af målene i de programmeringsdokumenter, som samler de resultater, der måles på projektniveau. Den interne revisor har anerkendt den indsats, som GD'et har gjort for at supplere sine resultatstyringsværktøjer yderligere med resultatorienterede rapporteringsinitiativer. En revision i GD EAC frembragte positive konklusioner og viste, at det er muligt at fastlægge effektive rammer for resultatstyring, selv om GD'et skal gennemføre en lang række politiske aktiviteter og udgiftsprogrammer.

4.1.1.2. Risikostyring Risikostyring er en løbende aktivitet. Generelt foretager ledelsen årligt en risikovurdering i forbindelse med de strategiske planlægnings- og programmeringsaktiviteter. Ved en revision i GD NEAR vedrørende risikostyring blev der konstateret væsentlige mangler ved udformningen og gennemførelsen af denne proces, hvilket påvirker den samlede effektivitet. Som reaktion på disse konklusioner har GD NEAR iværksat en handlingsplan for at afhjælpe de største svagheder. 4.1.1.3. Forvaltning af menneskelige ressourcer På området for menneskelige ressourcer har IAS vurderet flere generaldirektorater og forvaltningsorganer med hensyn til, om de har udarbejdet og gennemført effektive HR-strategier for at overvinde de udfordringer, der ligger i nye prioriterede mål, ændringer af bemandingsniveauet og omstruktureringer. Generelt blev det ved revisionerne konkluderet, at generaldirektoraterne og forvaltningsorganerne har truffet passende foranstaltninger for at afhjælpe de udfordringer med hensyn til menneskelige ressourcer, som de står over for. Hos GD ENV er der dog stadig plads til forbedringer, da dette GD i dag ikke er i stand til at foretage effektiv overvågning og sammenligning af arbejdsbyrden hos de forskellige enheder i generaldirektoratet. I REA afslørede revisionen væsentlige svagheder ved udvælgelsen af kontraktansatte, bl.a. med hensyn til kontrol af kvalifikationer, brug af udvælgelseskriterierne, endelig udvælgelse samt vejledning til medlemmer af udvælgelsespanelet og observatører. 4.1.1.4. IT-forvaltning På IT-området bekræftede flere revisioner, at der for så vidt angår diverse aspekter ved driften er plads til at forbedre effektiviteten. GD GROW har behov for at afhjælpe væsentlige svagheder ved IT- og porteføljeforvaltningen for at sikre, at generaldirektoratet kan foretage vellykkede organisatoriske ændringer, og at forretning og IT er tilpasset fuldt ud. Der er observeret svagheder ved IT-strategien og sammenkædningen af målene med de centrale resultatindikatorer, IT-risikostyringen, kommunikationen vedrørende vigtige IT-udviklingstendenser, vurderingen af cost-benefit i forbindelse med brugen af IT og forvaltningen af IT-porteføljen og programmerne generelt. I GD JRC har IAS trods flere eksempler på god praksis konstateret væsentlige svagheder med hensyn til IT-sikkerhed, som har fået tjenesten til at konkludere, at de kontroller, der foretages, ikke giver de fornødne garantier for, at IT-sikkerhedsrisikoen afbødes i tilstrækkelig grad. Der føres ikke tilstrækkeligt tilsyn med forvaltningen af IT-sikkerheden, Det Fælles Forskningscenter fastlægger ingen sikkerhedskrav ved udformningen af IT-systemer, der foretages ikke gennemgange af IT-sikkerheden for alle systemer, og beholdningen af IT-systemer ikke tilstrækkelig for så vidt angår sikring. I GD BUDG er der observeret væsentlige svagheder med hensyn til effektiviteten af de foranstaltninger, der træffes for at håndtere manuelle indgreb i ABAC. IAS har bemærket omfattende brug af manuelle indgreb i produktionsmiljøet og et forholdsvis stort antal privilegerede brugere, der tildeles interne medarbejdere og eksterne konsulenter med ubegrænset adgang og ret til at foretage ændringer af produktionsmiljøet, samt svagheder ved kontrollen med privilegerede brugeres konti og forebyggende kontroller, som der ikke i tilstrækkelig grad kompenseres for vha. detekterende kontroller. Publikationskontoret er stærkt afhængigt af IT for at kunne gennemføre centrale forretningsprocesser og har derfor indført en række kontroller for at sikre driftskontinuiteten på dette område. Alligevel har IAS påpeget mangler ved den fysiske sikring af det alternative datacenter, mål for genopretningstid, der ikke nås for vigtige forretningsprocesser, og en konsekvensanalyse, som gav et ufuldstændigt billede og vildledende resultater. Ved revisionen af projektet om elektronisk udveksling af socialsikringsdata i GD EMPL blev der fremhævet flere risici vedrørende effektiv gennemførelse af et IT-projekt. IAS konkluderede, at de nuværende kontroller ikke giver den fornødne sikkerhed for, at den store risiko, der fortsat er i forbindelse med et så følsomt og komplekst projekt, er afbødet fuldt ud. Navnlig var der med hensyn til det første vigtige mål (frigivelse af produktionsklart materiale) et påtrængende behov for strengere kontrol med projektmål, milepæle og ejerskab til opgaver. Der skal skabes et klart overblik over opgaver og ejerskab for at afhjælpe de svagheder, der er påpeget i systemets første levetid. GD EMPL havde allerede iværksat handlingsplaner for at tage hånd om nogle af de påpegede svagheder, men IAS understregede behovet for at sikre, at disse foranstaltninger træffes hurtigst muligt. 4.1.1.5. Andet Andre IAS-revisioner vedrørende aktiviteter til bekæmpelse af svig med traditionelle egne indtægter, forvaltning og udveksling af data om spørgsmål vedrørende landbrug, miljø og klima samt bedre regulering og efterfølgende revisioner fra den fælles revisionstjenestes side har vist, at der er behov for yderligere foranstaltninger for at gøre disse processer mere effektive samlet set. IAS har påpeget væsentlige svagheder med hensyn til planlægning, forvaltning og koordinering af aktiviteter til forebyggelse og registrering af svig med traditionelle egne indtægter, som kan føre til ineffektiv forebyggelse og registrering af svig. Dataforvaltning er et væsentligt element ved evidensbaseret politisk beslutningstagning. Et af de vigtigste områder, der kræver effektiv udveksling af data, er området for landbrug, miljø og klima, da disse spørgsmål involverer flere generaldirektorater og politikområder. IAS har konkluderet, at der er fastlagt en række regler og procedurer for dataforvaltning, men at der er væsentlige svagheder med hensyn til at sikre en effektiv og virkningsfuld proces til forvaltning og udveksling af data om spørgsmål vedrørende landbrug, miljø og klima. Dette skyldes Kommissionens manglende fælles rammer for forvaltning og udveksling af data og mangler ved den måde, hvorpå data om spørgsmål vedrørende landbrug, miljø og klima i øjeblikket forvaltes og deles blandt generaldirektoraterne. For så vidt angår bedre lovgivning fandt IAS, at Kommissionen har truffet væsentlige foranstaltninger for at gennemføre den nye dagsorden for bedre lovgivning. Til trods for disse resultater er der dog stadig behov for en betragtelig indsats, primært på institutionsplan, for at sikre fuldt modning af dagsordenen for bedre lovgivning. Den fælles revisionstjeneste ved det fælles støttecenter skal yde en betragtelig indsats for at modne sine interne procedurer og sikre, at den opnår målene for den efterfølgende revisionsstrategi for RP7, og at den er forberedt på de udfordringer, der ligger i den efterfølgende revisionsstrategi for Horisont 2020. Navnlig bør den fælles revisionstjeneste nedbringe den tid, der i gennemsnit bruges på at afslutte revisioner, og forbedre de interne procedurer til efterfølgende revisionsplanlægning, overvågning og rapportering. Tjenesten bør desuden fastsætte SMART-mål samt udforme en strategi for registrering af svig og fastlægge tilhørende retningslinjer. Der blev påpeget visse svagheder ved GD MOVE's tilsyn med luftfarts- og søfartssikkerheden. Dette er et område, hvor sikkerhedsrelaterede hændelser kan skade institutionens omdømme alvorligt. IAS konkluderede, at der er væsentlige svagheder ved GD MOVE's nuværende kontrolsystem, da der ikke findes nogen formaliseret og helhedsorienteret kontrolstrategi, som fastlægger dels det sikkerhedsniveau, som GD MOVE skal opnå med hensyn til medlemsstaternes overholdelse af EU-lovgivningen om luftfarts- og søfartssikkerhed i kraft af sine kontrolmekanismer, og dels inspektionsaktiviteternes omfang og dækningsområde. 4.1.2.Gennemførelse af aktions- og administrationsbevillinger – resultater 4.1.2.1. Direkte forvaltning

På området for direkte forvaltede midler gennemførte IAS (i generaldirektoraterne HOME, JUST, RTD og REA) en række revisioner af støtteforvaltningsprocesserne, og ved hver af disse revisioner påpegede IAS flere områder, hvor disse processer kan effektiviseres. Ved en revision blev det endvidere vurderet, om Kommissionen gør effektiv brug af eksterne leverandører, der arbejder internt, og det blev konkluderet, at Kommissionen løber en betydelig risiko med hensyn til at sikre effektiv brug af leverandører, der arbejder internt, da der på institutionsplan ikke findes rammer med retningslinjer for generaldirektoraterne. På GD-plan kan der gøres en større indsats for at afhjælpe dette problem, f.eks. ved at medtage garantier i aftalerne, som skal sikre valuta for pengene. Endvidere viste det sig ved en gennemgang af, hvor effektivt COSME-programmet i EASME forvaltes, at der er mangler ved samarbejdet mellem EASME og dets overordnede generaldirektorat. Det meste af tiden har agenturet ikke haft noget solidt grundlag for at forberede den COSME-relaterede del af sit årlige arbejdsprogram og for at planlægge sit arbejde som følge af det sene bidrag fra dets overordnede generaldirektorat og de omfattende ændringer af COSME's arbejdsprogram ved midtvejsevalueringen. EASME har ikke i tilstrækkelig grad vurderet disse omstændigheders indvirkning på effektiv gennemførelse af de uddelegerede foranstaltninger og heller ikke udarbejdet et opdateret planlægningsdokument, hvori der tages hensyn til alle de ændringer af de uddelegerede foranstaltninger, der er foretaget i løbet af året. 4.1.2.2. Indirekte forvaltning På området for indirekte forvaltede midler blev der ved flere revisioner fokuseret på de tilsynsordninger, der er indført i generaldirektoraterne og tjenestegrenene, og der blev påpeget flere væsentlige svagheder, som kan være til fare for opnåelsen af de politiske målsætninger. Ved en revision af koordinerings- og samarbejdsaftalerne med EU's tilsynsorganer i generaldirektoraterne HOME og SANTE bemærkes de udfordringer, som Kommissionens partner-GD'er møder, når de indgår i samspil med EU's decentraliserede agenturer, bl.a. med hensyn til den ikkejuridisk bindende "fælles tilgang til decentraliserede agenturer" (som Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen enedes om i juli 2012), der skal gøre agenturerne mere sammenhængende, effektive og ansvarlige. Ved revisionen blev det desuden konstateret, at omfanget af det tilsyn, som partner-GD'erne kan udøve, i praksis afhænger af 1) Kommissionens begrænsede bemyndigelse (målt på antal stemmer) til at træffe beslutninger i agenturernes bestyrelser, 2) de ressourcer, som partner-GD'erne har til at føre tilsyn med agenturerne, 3) agenturernes vilje til at samarbejde med GD'erne som reelle partnere i betragtning af, at agenturerne er autonome EU-organer, som er omfattet af en særskilt decharge fra Europa-Parlamentets side, og 4) behovet for, at agenturerne bevarer deres uafhængighed i forhold til Kommissionen, navnlig når de fremlægger videnskabelige udtalelser. Væsentlige problemstillinger, der opstår hos agenturerne, kan dog få forholdsvis store konsekvenser for Kommissionens omdømme. Med hensyn til effektivitet blev der påpeget væsentlige svagheder i tre centrale dele af partner-GD'ernes overordnede strategi vedrørende disse agenturer, nemlig hvad angår 1) partner-GD'ernes bidrag til agenturernes planlægning og sammenhængen mellem agenturernes planlægning og generaldirektoratets egen planlægning, 2) partner-GD'ernes tilsyn med agenturernes aktiviteter og 3) partner-GD'ernes kontrolstrategi i retning af at opnå sikkerhed og rapportere (i de årlige aktivitetsrapporter) om de opgaver, som agenturerne har fået "betroet" (såsom "budgetgennemførelsesopgaver" tildelt i kraft af "delegationsaftaler"). En revision af GD ENER's tilsyn med gennemførelsen af ITER-projektet afslørede også væsentlige svagheder, som forringer dette tilsyn, da det ikke stod helt klart, hvad GD'et og Euratom ønsker at opnå med deres tilsynsaktiviteter, og hvordan de vil vurdere, hvor effektive aktiviteterne er. Desuden modtager Kommissionen ikke alle de oplysninger, der er nødvendige for at føre effektivt tilsyn med F4E og bruge denne viden i drøftelserne i agenturets relevante styringsorganer. 4.1.2.3. Delt forvaltning På området for delt forvaltning bekræftede revisionen vedrørende frivillig koblet støtte i GD AGRI, at der er tale om et meget komplekst område, og at lovgivningen giver medlemsstaterne et stort spillerum, som til gengæld indebærer et betydeligt pres på Kommissionens ressourcer for at sikre, at den frivillige koblede støtte forvaltes på behørig vis. Der blev påpeget væsentlige svagheder ved de forvaltnings- og kontrolsystemer, som GD AGRI har etableret på området for frivillig koblet støtte, navnlig med hensyn til kontrol af støttens effektivitet, idet der er en risiko for, at målene for ordningen ikke opfyldes, og at andre landbrugsmarkeder muligvis fordrejes. En gennemgang af virkningen af en række forenklingsforanstaltninger under de europæiske struktur- og investeringsfonde for 2014-2020 afslørede, at generaldirektoraterne vil skulle afbøde visse alvorlige risici for at sikre fortsat fokus på resultater, hvilket er en af de vigtigste forventninger til den nuværende programmeringsperiode. Der er navnlig behov for at afbøde de risici, som vedrører forenklede omkostningsmuligheder, og medlemsstaternes brug af forenklingsforanstaltninger er ikke så udbredt som forventet, ligesom deres effekt er mindre end forventet. 4.2.IAS' begrænsede konklusioner om situationen med hensyn til intern kontrol til hvert GD IAS har i februar 2017 fremlagt begrænsede konklusioner om status med hensyn til intern kontrol til hvert GD og hver tjenestegren. Disse konklusioner udgør et bidrag til de pågældende generaldirektoraters og tjenestegrenes årlige aktivitetsrapporter for 2016. Konklusionerne bygger på det revisionsarbejde, der er udført gennem de sidste tre år, og omfatter alle ikkegennemførte henstillinger udstedt af IAS og tidligere interne revisionsfunktioner (i det omfang at IAS har overtaget dem). I konklusionerne blev der desuden navnlig gjort opmærksom på alle ikkegennemførte henstillinger, der var klassificeret som "kritiske", eller den kombinerede virkning af en række henstillinger, der var klassificeret som "meget vigtige", idet de kan kræve, at der bliver taget et forhold i den årlige aktivitetsrapport fra det berørte GD eller den berørte tjenestegren. IAS' konklusion om situationen med hensyn til intern kontrol er begrænset til forvaltnings- og kontrolsystemer, der er genstand for revision, og omhandler ikke systemer, der ikke er blevet revideret af IAS eller IAC i de sidste tre år. I de begrænsede konklusioner var følgende genstand for særlig opmærksomhed, hvilket har ført til forbehold i de berørte GD'ers årlige aktivitetsrapporter: – GD CLIMA for så vidt angår den bemærkede forsinkelse ved gennemførelsen af en meget vigtig IT-sikkerhedsrelateret henstilling (om forvaltningen af sikkerheden ved EU ETS' IT-system), som udsætter GD'et for en risiko for brud på sikkerheden – GD DEVCO med hensyn til den samlede effekt af tre ikkegennemførte meget vigtige henstillinger udstedt i forbindelse med revisionen vedrørende forvaltningen af fredsfaciliteten for Afrika. 4.3.Generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning Som krævet i opgavebeskrivelsen afgiver IAS en årlig generel udtalelse om Kommissionens finansielle forvaltning. Den er baseret på revisionen af Kommissionens finansielle forvaltning gennemført af både IAS og de tidligere interne revisionsfunktioner i de seneste tre år (2014-2016). Den inddrager også oplysninger fra andre kilder, herunder rapporter fra Revisionsretten. Den generelle udtalelse udsendes parallelt med denne beretning og dækker det samme regnskabsår. Som i de foregående udgaver er den generelle udtalelse for 2016 forsynet med de forbehold, der blev taget i de ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes revisionserklæringer. IAS baserede sin udtalelse på den kombinerede virkning af de anslåede risikobeløb som beskrevet i de årlige aktivitetsrapporter i lyset af den korrigerende effekt som dokumenteret ved tidligere finansielle korrektioner og inddrivelser samt overslag over fremtidige korrektioner og risikobeløb ved afslutningen. I lyset af tidligere års omfattende finansielle korrektioner og inddrivelser og ud fra den antagelse, at korrektionerne i de kommende år vil blive gennemført på et sammenligneligt grundlag, er EU's budget tilstrækkeligt beskyttet som helhed (ikke nødvendigvis de enkelte politiske områder) og over tid (undertiden efter flere år). Uden at fremsætte yderligere forbehold til udtalelsen tilføjede den interne revisor én "henvisning til specialforhold", som vedrører: – tilsynsstrategier vedrørende tredjeparter, der gennemfører politikker og programmer