RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET

Årsrapport om Den Europæiske Unions indsats inden for forskning og teknologisk udvikling og overvågning af Horisont 2020 i 2016

1. Baggrund for årsrapporten om indsatsen inden for forskning og teknologisk udvikling

Årsrapporten om Den Europæiske Unions (EU's) indsats inden for forskning og teknologisk udvikling samt om resultatformidling er udarbejdet i medfør af artikel 190 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Formålet med rapporten er at give et sammenfattende og ikke-udtømmende overblik over de vigtigste foranstaltninger i rapporteringsåret.

Efter en opfordring fra Rådet den 30. maj 2017 til Kommissionen om at strømline sin rapporteringsstrategi omfatter denne rapport årlige overvågningsdata om Horisont 2020 vedrørende de indkaldelser af forslag under Horisont 2020, der blev afsluttet i 2016. Siden den 9. november 2017 er yderligere detaljerede overvågningsdata om Horisont 2020 blevet offentliggjort på resultattavlen for Horisont 2020.

2. Den bredere politiske kontekst i 2016

2016 var det andet år, hvor Kommissionen arbejdede under formand Jean-Claude Junckers ledelse. I starten af sin formandsperiode sagde han, at det ville være en ny start for Europa, og fremlagde sin dagsorden for job, vækst, retfærdighed og demokratisk forandring med fokus på ti politiske prioriteter.

Kommissionens investeringsplan for Europa på 315 mia. EUR med den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) skabte yderligere resultater. Fonden var i drift og leverede kvalitetsinvesteringer, der skal sætte skub i den europæiske økonomi, herunder inden for forskning og innovation og til innovative SMV'er og små midcap-selskaber.

I løbet af året var der fremgang i nogle af Kommissionens vigtige initiativer som energiunionen, det digitale indre marked, kapitalmarkedsunionen, den europæiske dagsorden om sikkerhed og den europæiske dagsorden for migration. Det er nu mere end nogensinde før nødvendigt, at EU er både relevant og tæt på borgerne. Ifølge Jean-Claude Juncker er der behov for en stærkere forbindelse mellem politikker, beslutninger og strategier.

Som opfølgning på klimakonferencen i Paris (COP21) indledte Kommissionen gennemførelsen af EU's energi- og klimamål med vedtagelsen af den ambitiøse pakke "Ren energi til alle europæere", som bl.a. omfattede meddelelsen "Hurtigere innovation inden for ren energi". Denne meddelelse beskriver omfattende politiske foranstaltninger til at fremskynde Europas omstilling til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi ved at øge investeringerne i forskning og innovation inden for ren energi og mobilisere aktører på alle niveauer for at fremme efterspørgslen på markedet efter innovative rene energiteknologier og tjenester. Den tilsluttede sig også på vegne af EU som helhed "Mission Innovation", som blev lanceret på COP21, og som er et internationalt initiativ, der søger at fremskynde offentlig og privat innovation i ren energi og øge udgifterne dertil for at bekæmpe klimaforandringerne.

3. Politisk ramme

I løbet af dette rapporteringsår blev de strategiske prioriteter for kommissæren med ansvar for forskning, videnskab og innovation, Carlos Moedas, "Open Innovation, Open Science and Open to the World", videreudviklet.

Et af de vigtigste elementer i "Open Science" er etableringen af en europæisk "forskningscloud". I 2016 lancerede Kommissionen forskellige elementer af dette initiativ for at udnytte fordelene ved datarevolutionen. Denne forskningscloud vil give forskere, erhvervslivet og offentlige myndigheder i Europa en digital infrastruktur i verdensklasse, som bringer avanceret computerteknologi og lagringskapacitet direkte ud til alle forskere og ingeniører i EU.

I 2016 vedtog mekanismen for videnskabelig rådgivnings gruppe af højtstående videnskabelige rådgivere deres videnskabelige udtalelse om forskellen mellem CO2-emissionerne fra lette køretøjer i virkeligheden og laboratorieundersøgelser ("Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing") og gjorde store fremskridt med udarbejdelsen af en videnskabelig udtalelse om cybersikkerhed i det digitale indre marked ("Cybersecurity in the European Digital Single Market") og med en forklarende note om nye teknikker inden for bioteknologi til landbruget ("New techniques in Agricultural Biotechnology"). Gruppen tog også hul på en videnskabelig udtalelse med titlen "Food from the Oceans". I 2016 samarbejdede gruppen stadig tættere med det nye konsortium "Science Advice for Policy by European Academies" (SAPEA – finansieret gennem Horisont 2020), som samler den omfattende viden og ekspertise hos stipendiater fra over 100 akademier og videnskabelige selskaber i over 40 lande i Europa.

For at øge Europas kapacitet til at skabe og opskalere banebrydende, markedsskabende innovation blev der fra den 16. februar til 29. april 2016 åbnet for en indkaldelse af idéer til den mulige oprettelse af et europæisk innovationsråd. Kommissionen har også iværksat en særlig meddelelse om oprettelsen af en gruppe på højt plan af innovatorer, som skal yde ekspertrådgivning til Kommissionen i forbindelse med udformningen og oprettelsen af et europæisk innovationsråd (EIC) for at fremme EU's kapacitet på området for banebrydende, markedsskabende innovation. Efter denne meddelelse blev der udvalgt en gruppe på 15 medlemmer ud af næsten 500 bidrag, og denne gruppe startede sit arbejde den 1. januar 2017. Det europæiske innovationsråd er en central foranstaltning i opstarts- og opskaleringsinitiativet, som Kommissionen har iværksat for at give Europas mange innovative iværksættere mulighed for at skabe førende globale virksomheder. De pilotprojekter, der gennemføres under Horisont 2020, blev allerede udviklet i løbet af 2016 med deltagelse fra eksterne aktører og Kommissionens relevante tjenestegrene.

I 2016 oprettede Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) et nyt videns- og innovationsfællesskab (VIF), EIT Food, som støtter innovative og økonomisk bæredygtige initiativer med henblik på at ændre det europæiske fødevaresystem, øge forbrugernes tillid og forbedre den globale sundhed.

Et pilotprojekt om den cirkulære økonomi blev indledt i 2016 for at hjælpe forskellige typer innovatorer, der står over for lovgivningsmæssige hindringer, ved at udarbejde aftaler med aktører og offentlige myndigheder . Kommissionen lancerede de såkaldte "Innovation Deals" som en ny pilotordning, der skal hjælpe innovatorer med lovende løsninger på miljømæssige problemer med at fjerne de lovgivningsmæssige hindringer for markedsføringen af deres idéer.

I februar 2016 iværksatte Kommissionen en offentlig høring om et nyt F&I-initiativ om bæredygtig fødevareproduktion og forbedret vandforvaltning i Middelhavsområdet, partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet, PRIMA . I oktober 2016 vedtog Kommissionen et lovgivningsforslag om PRIMA-initiativet baseret på artikel 185 i traktaten (TEUF), som blev vedtaget af lovgiverne i 2017. Dette var en vigtig milepæl også i lyset af den seneste tids begivenheder i dette tilstødende område til EU.

I juni 2016 tilsluttede Kommissionen sig på vegne af EU det globale "Mission Innovation"-initiativ, som blev iværksat under COP21-konferencen. Dette initiativ samler store globale økonomier med det formål at styrke koordineringen af F&I-projekter på området for rene energiteknologier. Alle medlemmer gav tilsagn om at fordoble de offentlige investeringer i F&I i ren energi over de næste fem år. I november 2016 udsendte den strategiske energiteknologiplan sin statusrapport for 2016 i tilknytning til konferencen om SET-planen i Bratislava. Denne rapport beskrev målene for nøgleteknologier, der er udarbejdet i samarbejde med og godkendt af alle medlemsstater og andre EU-lande, som deltager i SET-planen, samt F&I-aktørerne. Målene fokuserer på at nedbringe omkostningerne og forbedre resultaterne for de vigtigste kulstoffattige teknologier. Vejen frem går gennem udarbejdelsen i løbet af 2017 af gennemførelsesplaner for de respektive teknologiområder, som vil identificere konkrete aktiviteter/projekter, der bidrager til opfyldelsen af målene for de interesserede aktører i SET-planen.