(10)De kroatiske myndigheder anslog omkostningerne til de nødhjælps- og genopretningstiltag, der er støtteberettigede i henhold til forordningens artikel 3, stk. 2, til 1,66 mia. EUR, og fremlagde dem fordelt på type af tiltag. Den største andel vedrører udgifter til midlertidig indkvartering (over 368 mio. EUR), omgående udbedring af berørte naturområder for at undgå umiddelbare virkninger af jorderosion (over 304 mio. EUR) og rensning af katastroferamte områder (over 228 mio. EUR).

(9)Den uafhængige vurdering, som blev foretaget af Kommissionens tjenestegrene, har bekræftet overensstemmelsen med ansøgningen for så vidt angår det berørte område og det samlede antal ramte personer. Aktiveringen af Europa-Kommissionens Copernicus-Beredskabsstyringstjeneste — hurtig kortlægning gjorde det muligt at analysere satellitbilleder med meget høj opløsning. Analysen bekræftede skaderne på bygningerne i byerne Petrinja, Sisak og Glina og bekræftede den geografiske fordeling af de skader, der var angivet i ansøgningen. Af en særlig analyse foretaget af Det Fælles Forskningscenter fremgår det, at i sammenligning med jordskælvet den 22. marts 2020, hvor epicentret lå tættere på Zagreb, er virkningen af jordskælvet i Petrinja betydeligt større (næsten dobbelt så stor) med hensyn til den ramte befolkning og det bebyggede område, men på grund af de lavere genopbygningsomkostninger og det lavere antal bygninger af historisk værdi er det samlede direkte skadeomfang betydeligt mindre. Kommissionens vurdering bekræftede, at det samlede direkte skadeomfang efter al sandsynlighed havde en størrelsesordenen som den, de kroatiske myndigheder havde anslået.

(8)Jordskælvene forårsagede betydelige skader på uddannelsesinfrastrukturen (i alt 271 beskadigede bygninger) samt på den arkitektoniske kulturarv og den kulturelle infrastruktur i de berørte administrative enheder. De alvorligste skader opstod på hospitalet i Sisačko-Moslavačka-distriktet, der er den største sundhedsudbyder i regionen. Næsten alle hospitalsbygninger i Sisak og Petrinja blev alvorligt beskadiget af jordskælvet, således at disse bygninger ikke længere var sikre for patienterne. I alt 324 bygninger, der anvendtes af statslige forvaltningsorganer og andre institutioner, blev beskadiget. Seks af de beskadigede bygninger var klassificeret som kulturarv.

(6)De kroatiske myndigheder redegør i deres ansøgning nærmere for begivenheden og skadeomfanget. Jordskælvet den 29. december 2020, der ramte Petrinja og det tilgrænsende område, havde en styrke på 6,2 og resulterede i syv dødsfald, snesevis af tilskadekomne og betydelige skader: Det var mærkbart i et meget stort område, herunder Slovenien, Bosnien-Hercegovina og Ungarn. Dette jordskælv forårsagede ikke kun skader på bygninger i regionen omkring epicentret, men vidt omkring på hele Kroatiens område. Jordskælvet berørte også bygninger, der tidligere var blevet beskadiget ved jordskælvet i Zagreb den 22. marts 2020, hvorfor det var vanskeligt og kompliceret at vurdere, om der var sket nye skader på bygninger, der allerede var skrøbelige. Sammen med de 4 000 registrerede efterskælv udviklede det sig til den største jordskælvskatastrofe i moderne tid i Kroatien. Den 4. januar 2021 erklærede den kroatiske regering distrikterne Sisačko-Moslavačka, Zagrebačka og Karlovačka for katastroferamt område (naturkatastrofe, jordskælv).

(4)De kroatiske myndigheder anslår det samlede direkte skadeomfang til 5 508 740 811 EUR. Dette beløb svarer til 10,21 % af Kroatiens bruttonationalindkomst (BNI), og det overstiger tærskelværdien for større katastrofer for anvendelse af Solidaritetsfonden, som er på 323,774 mio. EUR (0,6 % af Kroatiens BNI i 2021). Der er derfor tale om en "større naturkatastrofe", som således henhører under forordningens hovedanvendelsesområde.

Den 28. december 2020 ramte et kraftigt jordskælv (med styrke 5,0 ML og en intensitet på VI-VII på EMS) Petrinjaområdet med et epicenter i nærheden af byen Petrinja. Men dette var kun et forskælv til det jordskælv, der fulgte dagen efter. Den 29. december 2020 ramte et jordskælv med styrke 6,2 ML Petrinja og det tilgrænsende område med tilskadekomne og betydelig skade til følge. De værst berørte områder var byerne Sisak, Petrinja og Glina samt de omkringliggende landsbyer. I centrum af Sisak blev 90 % af bygningerne beskadiget i varierende grad. Der blev også registreret skader i distrikterne Karlovačka og Zagrebačka. Den 30. december 2020 blev der registreret adskillige kraftige efterskælv med en styrke på mellem 2,7 ML og 5,2 ML. Efter de første skælv ramte en række efterskælv epicenterområdet, og der blev registreret mere end 4 000 efterskælv i de første måneder.

Afgørelsen om anvendelsen af disse midler ledsages af DEC 28/2021, hvori det foreslås at overføre et beløb på 277 866 852 EUR fra solidaritets- og nødhjælpsreservens reservepost til Solidaritetsfondens aktionspost i såvel forpligtelser som betalinger. Disse bevillinger vil blive anvendt til betaling af det resterende beløb til Kroatien efter fradrag af det allerede udbetalte forskud på 41 325 507 EUR.

Denne afgørelse vedrører anvendelsen af et beløb på 319 192 359 EUR fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (i det følgende benævnt "Solidaritetsfonden") i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 2012/2002 (i det følgende benævnt "forordningen") med henblik på at yde bistand til Kroatien i forbindelse med den række jordskælv, der ramte landet mellem den 28. december 2020 og den 21. februar 2021.

(11)De kroatiske myndigheder har bekræftet, at de støtteberettigede omkostninger ikke er dækket af en forsikring.

(12)Kroatien anmodede i sin ansøgning af 18. marts 2021 om udbetaling af et forskud i henhold til forordningens artikel 4a. Den 23. juni 2021 vedtog Kommissionen gennemførelsesafgørelse C(2021) 4648 om tildeling af et forskud fra Solidaritetsfonden på 41 325 507 EUR, som efterfølgende blev udbetalt til Kroatien.

(13)Hvad angår gennemførelsen af EU-lovgivningen om forebyggelse og styring af katastroferisici, pågår der i øjeblikket ingen traktatbrudsprocedurer.

(14)I artikel 47a i ændringerne til den kroatiske anlægslov, der trådte i kraft den 28. december 2019, fastsættes der en forpligtelse til at vedtage en langsigtet strategi for renovering af den nationale bygningsmasse, herunder politikker og foranstaltninger, der bidrager til at øge beskyttelsen mod risici i forbindelse med jordskælv, der påvirker bygningers levetid.

2.2Konklusion

Af ovennævnte grunde opfylder den katastrofe, der er omhandlet i ansøgningen fra Kroatien, forordningens betingelser.

3.Finansiering med bevillinger fra Solidaritetsfonden/solidaritets- og nødhjælpsreserven for 2021

Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (herefter "FFR-forordningen"), særlig artikel 9, giver mulighed for at anvende Solidaritetsfonden inden for rammerne af solidaritets- og nødhjælpsreserven. I punkt 10 i den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (IIA) samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan hen imod indførelse af nye egne indtægter, fastsættes de nærmere bestemmelser for anvendelse af Solidaritetsfonden inden for rammerne af solidaritets- og nødhjælpsreserven.

Eftersom solidaritet var hovedbegrundelsen for at oprette Solidaritetsfonden, er Kommissionen af den opfattelse, at støtten bør være progressiv. Det betyder, at den del af skaderne, der overstiger tærskelværdien for anvendelse af Solidaritetsfonden i forbindelse med "større naturkatastrofer" (dvs. 0,6 % af BNI eller 3 mia. EUR i 2011-priser, alt efter hvilket beløb der er lavest), ifølge almindelig praksis bør medføre en højere støtteintensitet end skader op til tærskelværdien. Ved beregning af tildelingerne i forbindelse med større katastrofer anvendes en sats på 2,5 % af det samlede direkte skadeomfang under tærskelværdien og 6 % for skader over tærskelværdien.

Bidraget må ikke overstige de anslåede samlede omkostninger til de støtteberettigede tiltag. Metoden til beregning af støtten fra Solidaritetsfonden blev fastsat i Solidaritetsfondens årsberetning for 2002-2003 og godkendt af Rådet og Europa-Parlamentet.

På grundlag af Kroatiens ansøgning og skønnene over det samlede direkte skadeomfang beregnes det finansielle bidrag fra Solidaritetsfonden som følger:

Klassificering af katastrofen Samlet direkte skadeomfang (EUR) Anvendt tærskel for større katastrofer

(EUR) 2,5 % af det samlede direkte skadeomfang op til tærsklen for større katastrofer 6 % af det samlede direkte skadeomfang over tærsklen for større katastrofer Samlet foreslået støttebeløb Udbetalt forskud Større 5 508 740 811 323 774 000 8 094 350 311 098 009 319 192 359 41 325 507

I overensstemmelse med FFR-forordningens artikel 9, stk. 2, er det samlede årlige loft for solidaritets- og nødhjælpsreserven på 1 200 000 000 EUR i 2018-priser eller 1 273 450 000 EUR i løbende priser. I henhold til FFR-forordningens artikel 9, stk. 4, kan den resterende del af det disponible beløb inden for rammerne af solidaritets- og nødhjælpsreserven fra den 1. september hvert år anvendes til bistand fra ethvert element i solidaritets- og nødhjælpsreserven. Endvidere fastsætter FFR-forordningens artikel 9, stk. 4, at 25 % af den samlede bevilling for 2021 til solidaritets- og nødhjælpsreserven (318 362 500 EUR i løbende priser) skulle fastholdes frem til den 1. oktober 2021, og dette beløb blev fra denne dato stillet til rådighed for alle elementerne i solidaritets- og nødhjælpsreserven.

Efter en tidligere afgørelse om anvendelse i 2021 er Solidaritetsfonden allerede blevet anvendt med et samlet beløb på 484 199 841 EUR til at yde bistand til Grækenland og Frankrig i forbindelse med naturkatastrofer og til 20 medlemsstater og tiltrædelseslande i forbindelse med en folkesundhedskrise.

Derfor er det maksimale beløb, der på nuværende tidspunkt er til rådighed under Solidaritetsfonden, på 359 968 632 EUR, hvilket er tilstrækkeligt til at dække behovene inden for rammerne af denne afgørelse om anvendelse.

Beløb, der på nuværende tidspunkt er til rådighed under Solidaritetsfonden: Årlig bevilling til solidaritets- og nødhjælpsreserven for 2021 1 273 450 000 EUR Plus den uudnyttede del af 2020-bevillingen til Solidaritetsfonden, der blev fremført til 2021 47 981 598 EUR Minus det beløb for Solidaritetsfonden, der allerede er blevet anvendt i 2021 484 199 841 EUR Minus beløb, der allerede er blevet anvendt via andre elementer i solidaritets- og nødhjælpsreserven 477 263 125 EUR Beløb under solidaritets- og nødhjælpsreserven, der er til rådighed for anvendelse 359 968 632 EUR Samlet beløb, der foreslås anvendt for Kroatien 319 192 359 EUR Resterende beløb til rådighed under solidaritets- og nødhjælpsreserven indtil udgangen af 2021 40 776 273 EUR

2021/359 (BUD)

Forslag til