MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET - HALVÅRLIG AJOURFØRING AF RESULTATTAVLEN VEDRØRENDE FREMSKRIDT HEN IMOD OPRETTELSEN AF ET OMRÅDE MED "FRIHED, SIKKERHED OG RETFÆRDIGHED" I EU (ANDET HALVÅR 2003)

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Sammenfatning

2. Fælles asyl- og indvandringspolitik

2.1. Partnerskab med hjem- og transitlande

2.2. Et fælles europæisk asylsystem

2.3. Retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere

2.4. Forvaltning af migrationsstrømme

3. Et ægte, europæisk retligt område

3.1. Bedre adgang til domstolene og tilsvarende organer i Europa

3.2. Gensidig anerkendelse af retsafgørelser

3.3. Større konvergens på det civilretlige område

4. Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

4.1. Kriminalitetsforebyggelse på EU-plan

4.2. Udbygning af samarbejdet om kriminalitetsbekæmpelse

4.3. Bekæmpelse af specifikke former for kriminalitet

4.4. Særlige foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge

5. Politik vedrørende indre og ydre grænser og visumpolitik, gennemførelse af EF-traktatens artikel 62 og konvertering af Schengen-reglerne

6. Unionsborgerskab

7. Samarbejde om narkotikabekæmpelse

8. Styrket indsats udadtil

9. Andre igangværende initiativer

1. Sammenfatning

Det Europæiske Råd anmodede på sit møde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999 Kommissionen om at udarbejde en resultattavle for til stadighed at overvåge fremskridt i gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger og overholdelsen af de tidsfrister, der er fastsat i Amsterdam-traktaten, Wien-handlingsplanen og Tammerfors-konklusionerne for oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

Kommissionen imødekom anmodningen ved at fremlægge en første resultattavle i marts 2000. Den første resultattavle blev fulgt af regelmæssige ajourføringer, to gange årligt, hvor også de målsætninger, der blev fastlagt på Det Europæiske Råds møder i Laeken (2001), Sevilla (2002) og Thessaloniki (juni 2003), gradvist blev medtaget.

Amsterdam-traktaten fastsatte maj 2004 som frist for gennemførelsen af første fase i oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, hvorfor denne udgave er næstsidste ajourføring af resultattavlen i overensstemmelse med den oprindelige dagsorden fra Tammerfors.

Kommissionen agter i juni 2004 at fremlægge en meddelelse med en global og objektiv evaluering af gennemførelsen og eventuel manglende gennemførelse af dagsordenen fra Tammerfors og af overholdelsen af forpligtelserne efter Amsterdam-traktaten. Evalueringen vil også omfatte resultaterne fra en kommende on-line høring af de europæiske borgere og interesserede kredse, og de øvrige institutioners holdninger, navnlig Europa-Parlamentets. Meddelelsen vil blive ledsaget af den sidste ajourføring af Tammerfors-resultattavlen.

Meddelelsen kommer også til at indeholde de første retningslinjer for anden fase af oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed - den såkaldte Tammerfors II-dagsorden - med udgangspunkt i forfatningstraktaten.

Denne ajourføring af resultattavlen indeholder som de foregående en gennemgang af de vigtigste fremskridt i gennemførelsen af Det Europæiske Råds konklusioner fra Tammerfors, forsinkelser i lovgivningsforløbet og det arbejde, der stadig mangler at blive gjort.

I denne henseende er der til indledningen vedlagt en liste over Kommissionens vigtigste forslag og medlemsstaternes initiativer, som de øvrige institutioner skal følge op på. Denne resultattavle indeholder endvidere de vigtigste forslag, som forventes forelagt i 2004 på området retlige og indre anliggender ifølge Kommissionens arbejds- og lovgivningsprogram for 2004.

Andet halvår 2003 var en afgørende periode for oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, navnlig for den anden fase.

Halvåret var præget af færdiggørelsen af Det Europæiske Konvents arbejde og indledningen af regeringskonferencen i Rom den 4. oktober 2003. Konventet har udført et grundigt og positivt arbejde med RIA-bestemmelserne i udkastene til forfatningstraktat. Kommissionen udtrykte tilfredshed med Konventets udkast i sin udtalelse af 17. september 2003 i henhold til artikel 48 i traktaten om Den Europæiske Union. Bestemmelserne vil føre til mere effektive, gennemsigtige og demokratiske beslutningsprocesser og en velkommen styrkelse af målsætningerne for politikkerne.

Inden for rammerne af den nuværende Tammerfors-dagsorden er der pustet nyt liv i oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki i juni 2003, som bekræfter retningslinjerne fra Sevilla et år forinden og styrker EU's strategiske prioriteringer, nemlig indvandring, asyl og forvaltning af de ydre grænser. Blandt disse prioriteringer skal især nævnes integrering af tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig i EU, og behovet for yderligere at styrke den eksterne dimension af migrationspolitikken. Visse af disse retningslinjer skal føre til fremtidige foranstaltninger, som rækker ud over Amsterdam-traktatens frist i maj 2004. Disse foranstaltninger beskrives nærmere i særskilte afsnit i denne indledning.

Det Europæiske Råds konklusioner fra mødet i Bruxelles den 16. og 17. oktober 2003 indeholder et kapitel om styrkelse af friheden, sikkerheden og retfærdigheden. Kapitlet er en opfølgning på møderne i Sevilla og Thessaloniki og omhandler især forvaltningen af EU's fælles grænser og styringen af indvandrerstrømme. Der opfordres også til en fortsat indsats for et tættere politisamarbejde, retligt samarbejde og toldsamarbejde og en styrkelse af samarbejdet inden for retshåndhævelse, navnlig i forbindelse med den operative bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme.

Kort sagt er det klart, at umiddelbart forud for den største udvidelse af EU og seks måneder før Amsterdam-fristens udløb udgør forpligtelsen fra første fase til at oprette - og udbygge - et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed mere end nogensinde en topprioritet for stats- og regeringscheferne. Der er sket fremskridt på alle områder siden Kommissionens seneste ajourføring af resultattavlen den 22. maj 2003, men visse retsakter risikerer ikke at være klare, inden fristen udløber næste år. Kommissionen anmoder derfor indtrængende Rådet om at forstærke indsatsen i de kommende måneder og forventer, at medlemsstaterne ophæver de nationale forbehold i forhold til flere sager.

EU's fælles asyl- og indvandringspolitik

Den seneste udgave af resultattavlen (om første halvår 2003) gav en overordnet positiv vurdering af den gradvise gennemførelse af første fase af den fælles europæiske asylordning. Denne positive vurdering baserede sig på indførelsen af en en midlertidig beskyttelsesordning, vedtagelsen af regler om minimumsvilkår for modtagelse af asylansøgere, vedtagelsen af forordningen, der skal erstatte Dublin-konventionen, om ansvaret for behandling af en asylansøgning samt lanceringen i begyndelsen af året af Eurodac-systemet.

Gennemførelsen af det fælles europæiske asylsystem kræver - som Det Europæiske Råd erindrede om i Thessaloniki - at der skabes enighed om de to sidste centrale elementer i systemet. Det første forslag vedrører en fælles definition på flygtningestatus og en fælles tilgang til subsidiær beskyttelse. Det andet forslag, som det italienske formandskab med behørig hu insisterer på, vedrører asylprocedurerne, herunder en liste over sikre oprindelseslande. Selv om Det Europæiske Råd fastlagde fristen for at nå til enighed til udgangen af 2003 og på trods af det italienske formandskabs konstruktive indsats, har Rådet endnu ikke kunnet nå til enighed om de to forslag.

Kommissionen vil endvidere i begyndelsen af 2004 forelægge et forslag til Rådets afgørelse om den næste generation af den europæiske flygtningefond for perioden 2005-2010.

For så vidt angår indvandring har et af de største fremskridt i andet halvår 2003 været vedtagelsen af direktivet om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding. Blandt de vigtigste fremskridt, som dette direktiv fører til, er muligheden for at opnå status som fastboende udlænding efter fem års lovligt ophold og anerkendelsen af ligebehandling på flere sociale og økonomiske områder. Direktivet giver tillige fastboende udlændinge mulighed for at etablere sig i en anden medlemsstat i forbindelse med beskæftigelse eller studier på harmoniserede vilkår.

Som opfølgning på Kommissionens meddelelse af 3. juni om indvandring, integration og beskæftigelse, understregede Det Europæiske Råd i Thessaloniki behovet for, at medlemsstaterne udformer integrationspolitikker i en sammenhængende europæisk ramme. Det Europæiske Råd opfordrede i den forbindelse Kommissionen til at forelægge en årlig rapport om integration og understregede betydningen af at udvikle samarbejdet og udvekslingen af oplysninger inden for rammerne af den nyligt etablerede gruppe af nationale kontaktpunkter. Samtidigt med at de nationale kontaktpunkters arbejde skrider frem, har Kommissionen iværksat et pilotprojekt under betegnelsen "Integrering af statsborgere fra tredjelande", som er blevet meget positivt modtaget af civilsamfundet. Kommissionen har endvidere fremskyndet arbejdet i det europæiske netværk for indvandring (lanceret i 2002 som pilotprojekt).

Endvidere blev direktivet om familiesammenføring formelt vedtaget den 22. september 2003.

Takket være det italienske formandskabs konstruktive indsats kunne Rådet den 6. november 2003 nå til politisk enighed om direktivet om udstedelse af tidsbegrænset opholdstilladelse til ofre for organiseret ulovlig indvandring eller menneskehandel, der samarbejder med de kompetente myndigheder.

Arbejdet med forslaget fra juli 2001 til direktiv om indrejse med henblik på beskæftigelse skrider derimod langsomt frem, som Rådet bemærkede den 27. november 2003. Forslaget til direktiv om indrejse med henblik på studier vil snarest blive suppleret af et andet forslag fra Kommissionen til et direktiv om indrejse for forskere.

Det Europæiske Råd understregede i Thessaloniki Råd behovet for at finde frem til lovlige måder, hvorpå tredjelandsstatsborgere kan flytte til EU under hensyntagen til medlemsstaternes modtagekapacitet inden for rammerne af et forstærket samarbejde med hjemlandene, der vil vise sig nyttigt for begge parter. I denne forbindelse noterede Det Europæiske Råd sig på mødet i Bruxelles i oktober, at Kommissionen har iværksat en undersøgelse af forholdet mellem lovlig og ulovlig indvandring, og det opfordrer alle medlemsstater, tiltrædende stater og kandidatlande til fuldt ud at samarbejde med Kommissionen herom. Efter Kommissionens tidsplan skulle denne undersøgelse kunne afsluttes i foråret 2004.

Bekæmpelsen af ulovlig indvandring er fortsat en politisk topprioritet, og den globale fremgangsmåde, som Kommissionen foreslog i sin meddelelse af 3. juni om udformningen af en fælles politik for ulovlig indvandring, menneskesmugling og menneskehandel, forvaltning af de ydre grænser og tilbagesendelse af personer med ulovligt ophold, blev godkendt af Det Europæiske Råd på mødet i Thessaloniki. Drøftelserne har på det seneste fokuseret på udformningen af en strategi for forvaltningen af de ydre grænser (dette aspekt gennemgås i afsnittet "Politik vedrørende indre og ydre grænser, visumpolitik, Schengen" i denne indledning).

Som svar på anmodningen fra Det Europæiske Råd fremsat i Thessaloniki nåede Rådet den 3. oktober 2003 til principiel enighed om et instrument til oprettelse af et netværk af indvandringsforbindelsesofficerer. Dette ventes formelt vedtaget inden udgangen af året.

Med hensyn til iværksættelsen af en fælles politik for tilbagesendelse af ulovlige indvandrere noterede Det Europæiske Råd sig i konklusionerne fra Thessaloniki, at der kan opnås større effektivitet ved at styrke det eksisterende samarbejde. Der blev i november nået til politisk enighed om det italienske initiativ om tilrettelæggelse af samlet udsendelse med fly af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt på to eller flere medlemsstaters område. Rådet vedtog også i november Rådets direktiv om bistand ved gennemrejse i forbindelse med udsendelse ad luftvejen.

Rådet nåede den 6. november også til politisk enighed om Rådets beslutning om fastsættelse af kriterier og nærmere bestemmelser for udligning af de finansielle ubalancer, som opstår som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 2001/40/EF om gensidig anerkendelse af afgørelser om udsendelse af tredjelandsstatsborgere.

Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki nævner også behovet for at indføre indføre mekanismer med i forbindelse med tilbagesendelsespolitikken, herunder et finansieringselement. Det Europæiske Råd hilste det derfor i Bruxelles velkomment, at Kommissionen under hensyntagen til de finansielle overslag agter at fremsætte et forslag om at yde økonomisk støtte til repatriering af ulovlige indvandrere. I denne henseende agter Kommissionen snarest at forelægge et forslag om vedtagelse af et finansielt instrument til forvaltning af tilbagesendelser.

Kommissionen vil endvidere i 2004 forelægge et forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for tilbagesendelsesprocedurer og om gensidig anerkendelse af afgørelser om tilbagesendelse.

For så vidt angår integreringen af migrationsspørgsmål i EU's forbindelser til tredjelande bør den globale fremgangsmåde, der er fastlagt i Tammerfors og bekræftet i Sevilla, Thessaloniki og i Bruxelles i oktober 2003, gennemføres langt bredere.

Kommissionen integrerer fortsat migrationsspørgsmål i fællesskabsprogrammer for regionalt samarbejde med tredjelande.

Kommissionen forelagde endvidere i juni 2003 et forslag om et program for økonomisk og faglig bistand til tredjelande på området indvandring og asyl. Rådets og Europa-Parlaments arbejde skrider hurtigt frem og burde kunne føre til en vedtagelse af teksten i begyndelsen af det kommende år.

For at konkretisere konklusionerne fra Thessaloniki skulle Rådet inden årets udgang kunne vedtage et system til evaluering af forbindelserne med tredjelande i bekæmpelsen af ulovlig indvandring.

Endelig er det klart, at hvis Fællesskabet vil være effektivt og nå til hurtige resultater i forhandlingerne om tilbagetagelsesaftaler med tredjelande og dermed forbedre styringen af migrationsstrømmene, bør Fællesskabet tale med én stemme på baggrund af en tværfaglig fremgangsmåde, der dækker EU's forskellige politikker.

Der er for nyligt sket fremskridt med undertegnelsen af en tilbagetagelsesaftale med Macao i oktober 2003, og undertegnelsen af aftalen med Sri Lanka er meget nært forestående. Aftalen med Hong Kong blev undertegnet i november 2002, og aftalen med Macao skulle kunne træde i kraft i begyndelsen af 2004. Der blev endvidere i begyndelsen af november nået til enighed i forhandlingerne med Albanien. Denne aftale vil derfor kunne lanceres i december 2003.

For Kinas vedkommende blev der nået til enighed om en ADS-protokol (Agreed Destination Status) på EU-Kina topmødet den 30. oktober, og denne burde kunne undertegnes inden årets udgang. Protokollen, der skal forenkle grupperejser til Europa, indeholder en tilbagetagelsesklausul, hvorefter Kina forpligter sig til inden for aftalens rammer at tilbagetage personer, der forbliver i Europa efter udløbet af deres godkendte ophold, og indeholder de nødvendige bestemmelser om vilkårene for en hurtig tilbagetagelse. Ved høringer på højt plan vedrørende ulovlig indvandring og menneskehandel har Kina endvidere erklæret sig parat til at undersøge spørgsmålet om tilbagesendelse inden for rammerne af et ekstraordinært høringsmøde på højt niveau, som netop i løbet af første halvår 2004 skal drøfte tilbagesendelse og lovlig indvandring. Kommissionen vil forelægge Kina et udkast til en fremtidig tilbagetagelsesaftale snarest muligt og håber kort efter det ekstraordinære møde om tilbagesendelse at kunne indlede en første runde af formelle forhandlinger om en tilbagetagelsesaftale.

Med hensyn til Rusland og Ukraine er der afholdt tre forhandlingsrunder om tilbagetagelse. Det erindres i fælleserklæringen vedtaget på EU-Rusland topmødet den 6. november, at parterne fortsat sigter på at nå til enighed inden den fastsatte frist. Kommissionen er fast indstillet på hurtigt at afslutte forhandlingerne med disse to lande. Der har været tekniske drøftelser om tilbagetagelse med Pakistan i oktober 2003, og det forventes, at forhandlingerne om en aftale kan indledes i begyndelsen af 2004.

Kommissionen vil, som ønsket af det Europæiske Råd i Bruxellles i oktober, præsentere en rapport om den fælles politik med hensyn til tilbagetagelse, i begyndelsen af 2004.

Et europæisk område med retfærfærdighed og sikkerhed

Det civilretlige område

Der er sket sikre fremskridt inden for det civilretlige samarbejde inden for rammerne af programmet for gensidig anerkendelse af retsafgørelser. Den nylige vedtagelse af forordningen om forældremyndighed og ægteskabsspørgsmål vil få direkte indvirkning på borgernes hverdag, navnlig - som også understreget af Det Europæiske Råd på mødet i Bruxelles den 16. og 17. oktober 2003 - takket være anerkendelsen og fuldbyrdelsen overalt i Fællesskabet af afgørelser afsagt af nationale retter, hvilket forbedrer borgernes adgang til domstolene betydeligt. Forordningen udgør et vigtigt fremskridt hen imod anerkendelse og fuldbyrdelse over alt i EU af afgørelser om forældremyndighed og beskyttelse af mindreårige. Kommissionen ser også med stor tilfredshed på de markante fremskridt, der er gjort med hensyn til medlemsstaternes ratificering af Haagerkonventionen af 1996 om forældremyndighed. På det familieretlige område vil Kommissionen i den nærmeste fremtid koncentrere sig om arveret.

Der er også gjort betydelige fremskridt under det italienske formandskab vedrørende et andet vigtigt instrument, nemlig direktivet om erstatning til ofre for forbrydelser, herunder for terrorisme. Efter Kommissionens mening udgør dette forslag et første vigtigt skridt, som gør det muligt at fastsætte mindstestandarder og dermed sikre ligebehandling af ofre.

Der er iværksat en oplysningskampagne om det civil- og handelsretlige samarbejde for at bevidstgøre offentligheden om den lige adgang til domstolene. Endvidere har Kommissionen sammen med Europarådet udpeget den 25. oktober som Den Europæiske Civilretlige Dag og tilrettelagt flere begivenheder for at gøre opmærksom på dagen.

Efter vedtagelsen af direktivet om retshjælp i januar 2003 vedtog Kommissionen som planlagt de nødvendige gennemførelsesbestemmelser gennem vedtagelsen i juni 2003 af en beslutning om indførelse af en formular til fremsendelse af ansøgninger om retshjælp. Der vil inden årets udgang blive forelagt et forslag om indførelse af et europæisk betalingspålæg, og dette forslag vil også indeholde harmoniserede formularer.

Med hensyn til Kommissionens forslag om ubestridte krav forventes Rådet at vedtage en fælles holdning inden udgangen af december 2003 til oversendelse til Europa-Parlamentet med henblik på endelig vedtagelse inden udløbet af denne samling.

Endelig vedtog Kommissionen den 22. juli 2003 et forslag til forordning om, hvilken lov der gælder for forpligtelser uden for kontraktforhold. Forslaget, som er udarbejdet efter omfattende høringer, sigter på at sikre, at samtlige retsmyndigheder i medlemsstaterne anvender samme regler for at afgøre, hvilke positive retsregler der skal anvendes på tvister om civilretligt ansvar. Forordningen vil derfor bidrage til at forbedre gennemsigtigheden og forudsigeligheden af fremgangsmåderne ved løsning af sådanne tvister.

Det strafferetlige område

Efter fremlæggelsen i februar 2003 af grønbogen om retssikkerhedsgarantier for mistænkte og tiltalte i straffesager i EU, afholdelsen af den offentlige høring den 16. juni 2003 og Europa-Parlamentet afgivelse af udtalelse i november 2003 er Kommissionen nu parat til at forelægge et forslag til rammeafgørelse om retsikkerhedsgarantier. Foranstaltningen er at betragte som en første etape, som vil blive fulgt af andre foranstaltninger til gennemførelse af programmet for gensidig anerkendelse. Navnlig vil Kommissionen snarest fremlægge to grønbøger, dels om varetægtsfængsling og anerkendelse og fuldbyrdelse af alternativer til varetægtsfængsling, dels om tilnærmelse, anerkendelse og fuldbyrdelse af straffe i EU. Rådet drøfter i øvrigt fortsat det græske initiativ om forbud mod dobbelt strafforfølgning (ne bis in idem-princippet). Kommissionen er i denne henseende blevet opfordret til at fremlægge andre initiativer på området forebyggelse af kompetencekonflikter.

Med hensyn til ofrenes stilling i forbindelse med strafferetlig procedure vil Kommissionen i december 2003 fremlægge sin første rapport om gennemførelsen af rammeafgørelsen.

For så vidt angår anvendelse af gensidig anerkendelse på afgørelser, der træffes forud for selve domsfasen, vedtog Rådet i juli 2003 rammeafgørelsen om indefrysning af midler og beviser. Kommissionen forelagde i november 2003 et forslag til rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager. Den underliggende tanke er, at den europæiske arrestordre, afsagt af en retsmyndighed i en medlemsstat, direkte kan anerkendes og fuldbyrdes af en retsmyndighed i en anden medlemsstat.

En af målsætningerne fra Tammerfors er, at forbrydere ikke mere skal kunne unddrage sig straf som følge af forskelle i de nationale lovgivninger. I denne henseende og inden for rammerne af bekæmpelsen af terrorisme er det vigtigt at understrege, at medlemsstaterne inden den 31. december 2003 skal iværksætte rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre. Til dato har kun et beskedent antal medlemsstater indført de krævne foranstaltninger. Kommissionen vil i 2004 forelægge en rapport om medlemsstaternes gennemførelse af rammeafgørelsen.

Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

Det Europæiske Råd opfordrede på mødet i Bruxelles i oktober 2003 til en fortsat indsats for et tættere politisamarbejde, retligt samarbejde og toldsamarbejde og en styrkelse af samarbejdet inden for retshåndhævelse, navnlig i forbindelse med den operative bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme.

Med hensyn til bekæmpelsen af terrorisme vil Kommissionen snart fremlægge en rapport om gennemførelsen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af terrorisme vedtaget i december 2002. Kommissionen vil endvidere inden udgangen af året fremlægge en meddelelse om bekæmpelsen af finansieringen af terrorisme ledsaget af et forslag til afgørelse om udveksling af oplysninger vedrørende terrorisme.

Med hensyn til det operationelle samarbejde, er arbejdet om multinationale ad hoc-hold til udveksling af oplysninger om terrorister skredet godt frem under det italienske formandskab, især vedrørende deres funktionsmåde.

Med hensyn til Europol vedtoges Rådets retsakt om ændring af Europol-konventionen i november 2003, og dette ændrer konventionen på flere områder for at øge effektiviteten.

På toldområdet blev der i oktober 2003 vedtaget en resolution om en toldsamarbejdsstrategi. Kommissionen vil på sin side snarest fremlægge en meddelelse om det fremtidige politi- og toldsamarbejde i EU.

Med hensyn til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet vil Kommissionen snarest fremlægge en meddelelse om forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet i finanssektoren. Der er endvidere nyligt udarbejdet en rapport, som vil blive fremlagt i januar 2004, om gennemførelsen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter, som medlemsstaterne skal anvende siden juni 2003.

Kommissionen er også ved at lægge sidste hånd på en rapporten om gennemførelsen af rammeafgørelsen om hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning eller beslaglæggelse og konfiskation af redskaber og udbytte fra strafbart forhold.

Med hensyn til bekæmpelse af korruption vedtog Rådet i juli 2003 rammeafgørelsen om bekæmpelse af bestikkelse i den private sektor. Kommissionen vedtog i maj 2003 en meddelelse om en fælles politik om bekæmpelse af korruption. Den forelagde også i december 2003 et forslag til Rådets afgørelse om bemyndigelse af Fællesskabet til at undertegne FN-konventionen om bekæmpelse af korruption.

For så vidt angår de øvrige instrumenter i bekæmpelsen af kriminalitet, beklager Kommissionen, at der i de seneste måneder ikke er sket fremskridt i vedtagelsen af rammeafgørelsen om bekæmpelse af racisme og fremmedhad.

Der er under det italienske formandskab lanceret flere nye initiativer, som hurtigt er blevet vedtaget af Rådet, især vedrørende den offentlig orden og hærværk. Den første resolution vedrører sikkerheden ved Det Europæiske Råds møder og lignende begivenheder, den anden vedtagelse af adgangsforbud i medlemsstaterne til anlæg, hvor der spilles internationale fodboldkampe.

Kommissionen vil snarest vedtage en meddelelse om kriminalitetsforebyggelse. Med hensyn til det europæiske kriminalpræventive net blev der i november 2003 i Rom afholdt en konference for at udveksle bedste praksis.

Forum for forebyggelse af kriminalitet har afholdt flere møder. Møderne har især vedrørt følgende områder: bekæmpelse af forfalskning og piratkopiering, bekæmpelse af korruption, bekæmpelsen af menneskehandel, hvidvaskning af penge, bekæmpelse af våbenhandel, sikring af produkter mod kriminelle anvendelser, regionaludvikling og kriminalitetsforebyggelse samt statistikker over kriminalitet.

Politik vedrørende indre og ydre grænser, visumpolitik, Schengen

Det Europæiske Råd understregede og erindrede i Sevilla i 2002 - og efterfølgende også i Thessaloniki og i Bruxelles i 2003 - om samtlige medlemsstaters fælles interesse i en mere effektiv forvaltning af de ydre grænser, navnlig for at øge sikkerheden for borgerne i EU.

Kommissionen har spillet en aktiv rolle på dette område kulminerende med forslaget fra 11. november 2003 om oprettelse af et agentur til forvaltning af de ydre grænser. Agenturet bør især styrke det operative samarbejde mellem de nationale myndigheder med ansvar for kontrol ved og overvågning af medlemsstaternes ydre grænser. Forslaget bygger på de erfaringer, der er indhøstet med fællesinstansen for de ydre grænser. Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Bruxelles i oktober 2003 Rådet om at nå til politisk enighed om de vigtigste elementer i forslaget inden udgangen af året. Rådet nåede i sine konklusioner fra 27. november 2003 til enighed om de vigtigste elementer vedrørende agenturet.

Der er også gjort fremskridt i oprettelsen af et center for luftgrænser. For søgrænsernes vedkommende er der åbnet to særskilte centre henholdsvis i Grækenland for det østlige Middelhav og i Spanien for det vestlige Middelhav og alle de øvrige maritime grænseregioner.

Rådet vedtog i november 2003 endvidere et arbejdsprogram på området i lyset af Kommissionens undersøgelse om søgrænser, der blev fremlagt i september 2003.

Sideløbende hermed skrider arbejdet med at iværksætte Rådets handlingsplan for forvaltningen af de ydre grænser også hurtigt frem på andre fronter. Kommissionen vil snarest forelægge et forslag til forordning om systemet til udveksling af visumdata (VIS). Den har bevilget midler til indførelsen af systemet, til forvaltningen af de ydre grænser og til gennemførelsen af handlingsplanen for tilbagesendelse, som var de tre områder, som Det Europæiske Råd havde prioriteret. Under hensyntagen til de gældende finansielle overslag undersøger Kommissionen fortsat muligheden for yderligere økonomisk støtte på disse områder indtil 2006.

Kommissionens øvrige forslag forelagt i sidste halvår som svar på Det Europæiske Råds anmodninger vedrører stempling af pas og mindre grænsetrafik. Et forslag til omarbejdning af den fælles håndbog for de ydre grænser er under udarbejdelse.

I betragtning af behovet for bedre sikring af dokumenter har Det Europæiske Råd anmodet Rådet om inden udgangen af året at nå til politisk enighed om de to forslag, som Kommissionen forelagde i september 2003 om indsættelse af biometriske identifikatorer i visa og opholdstilladelser for tredjelandsborgere. Målsætningen på længere sigt er at gøre dokumenter udstedt til EU-borgerne mere sikre. Rådet reagerede positivt på behovet for at prioritere dette område, hvorfor Kommissionen snarest vil forelægge et andet forslag for indsættelse af biometriske identifikatorer i pas. Dette arbejde bidrager også til at lette de igangværende drøftelser om spørgsmålet på internationalt plan samt i samarbejdet med tredjelande.

Med hensyn til indførelsen af et nyt Schengen-informationssystem (SIS II) skrider arbejdet frem.

For at færdiggøre de nødvendige bestemmelser for at tage højde for de særlige forhold, der gælder enklaven Kaliningrad med udsigten til EU's fremtidige ydre grænser, vil Kommissionen snart vedtage en afgørelse til dækning af de yderligere omkostninger for Litauen som følge af indførelsen af FTD/FRTD i overensstemmelse med protokol nr. 5 om persontransit over land mellem Kaliningradregionen og de øvrige dele af Den Russiske Føderation knyttet til tiltrædelsestraktaten fra 2003.

For at forbedre sikkerhedsstandarderne ved EU's fremtidige ydre grænser indføres for øjeblikket en supplerende finansieringsmekanisme for syv af tiltrædelsestraktaternes ti signatarstater til finansiering af foranstaltninger for anvendelsen af Schengen-reglerne og kontrollen ved de ydre grænser. Kommissionen lægger i øjeblikket sidste hånd på det nødvendige forberedende arbejde og vil snarest vedtage en afgørelse om forvaltning og gennemførelse af Schengen-faciliteten.

Vedrørende visa vedtog Rådet endelig i juli 2003 forordningen om foranstaltninger med henblik på at lette udstedelse af visum til medlemmer af den olympiske familie, der deltager i De Olympiske i Athen i 2004.

Unionsborgerskab

Der er sket vigtige fremskridt med henblik på at vedtage direktivet om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område. Efter forelæggelsen af Kommissionens ændrede forslag i april 2003 nåede Rådet til politisk enighed i september og står over for at vedtage en fælles holdning til oversendelse til Europa-Parlamentet i december 2003.

Foranstaltningen er en omlægning til et enkelt instrument af samtlige Fællesskabets retsakter vedrørende den frie bevægelighed for personer og vil i høj grad forenkle de administrative procedurer, som unionsborgerne og deres familiemedlemmer skal følge, når de beslutter at etablere sig i en anden medlemsstat.

Samarbejde på narkotikaområdet

Det Europæiske Råd bekræftede på ny på mødet i Bruxelles i oktober 2003 betydningen af bekæmpelsen af narkotikahandel og opfordrede Rådet til at vedtage Kommissionens forslag til rammeafgørelse på området, om muligt inden udgangen af 2003.

Rådet nåede faktisk til politisk enighed i november 2003 om denne rammeafgørelse om fastsættelse af mindsteregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlig narkotikahandel. Kommissionen ser vedtagelsen af forslaget som et stort skridt fremad mod oprettelsen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.

Kommissionen forelagde i november 2003 en meddelelse om koordineringen af narkotikasamarbejdet i EU. Da det drejer sig om et kompleks problem med mange facetter og mange implicerede aktører, er en effektiv koordinering væsentlig. En hensigtsmæssig koordinering er nødvendig såvel internt i EU og i medlemsstaterne som medlemsstaterne indbyrdes. Det drejer sig om et nøgleelement i narkotikapolitikken, da koordineringen skal ske i såvel den nationale som den europæisk beslutningsproces.

Rådet vedtog i juni 2003 handlingsplanen for reduktionen af udbud og efterspørgsel på narkotikaområdet, og denne er knyttet til gennemførelsen af narkotikahandlingsplanen (2000-2004). Medlemsstaterne, Kommissionen, Overvågningscentret og Europol gennemfører for øjeblikket aktionerne i planen. Rådet vedtog i juni 2003 en henstilling om forebyggelse af narkotikamisbrug og reduktion af de med misbruget forbundne risici.

Kommissionen forelagde i oktober 2003 et forslag til Rådets afgørelse om ændring og erstatning af den fælles aktion af 16. juni 1997 om syntetisk narkotika.

Endelig nåede Rådet i november 2003 til enighed om en afgørelse om kontrolforanstaltningerne og strafferetlige sanktioner for de nye former for syntetisk narkotika, 2C-I, 2C-T-2, 2C-T-7 og TMA 2

Styrket indsats udadtil

Forhandlingerne om kapitel 24 (retlige og indre anliggender) afsluttedes foreløbigt den 29. oktober 2003 med Bulgarien. Der vil være en stadig opfølgning indtil tiltrædelsen. For Rumæniens vedkommende fortsætter forhandlingerne om kapitel 24, og der kan stadig forelægges et udkast til fælles holdning inden udgangen af året.

Forbindelserne til Tyrkiet konsolideres på området retlige og indre anliggender. Flere aktiviteter bør styrke RIA-dialogen, navnlig parvist samarbejde, seminarer og tekniske arbejdsgrupper.

Der er sket markante fremskridt vedrørende undertegnelse af aftalen mellem EU og Republikken Island og Kongeriget Norge om anvendelsen af visse bestemmelser i konventionen om gensidig retshjælp fra 2000 og protokollen fra 2001. Aftalen forventes undertegnet ved årets udgang.

For det vestlige Balkan er retlige og indre anliggender sandsynligvis i dag det vigtigste område i EU's forbindelser til disse lande, hvilket også konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki vidner om. Udformningen af en strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet står øverst på dagsordenen, og Kommissionen forbereder i øvrigt nye foranstaltninger for at styrke den institutionelle kapacitet. Grænseforvaltningen, den dømmende magt og migrationsspørgsmål prioriteres også højt i tilknytning til den faglige bistand. Trojkaen bestående af justits- og indenrigsministrene afholdt et møde den 28. november 2003. Rådet vedtog endvidere i juni 2003 en EU-narkotikahandlingsplan for Balkan-landene.

Det halvårlige topmøde med Rusland fandt sted den 6. november 2003. Blandt de drøftede spørgsmål var de store fremskridt i 2003 med hensyn til persontransit for enklaven Kaliningrad. Andre fremskridt lader endnu vente på sig i forbindelse med gennemførelsen af handlingsplanen for bekæmpelse af organiseret kriminalitet. For Ukraines vedkommende er der gjort fremskridt i gennemførelsen af RIA-handlingsplanen og resultattavlen.

Den 25. juni 2003 undertegnede EU aftaler med USA om udlevering og strafferetligt samarbejde.

Forhandlingerne om tilbagetagelsesaftalerne fortsætter, og fremskridtene i denne henseende er nærmere beskrevet i kapitlet "Fælles asyl- og indvandringspolitik" (ovenfor).

Med hensyn til de multilaterale instrumenter vedtog Rådet i oktober 2003 konklusioner om anvendelsen af den europæiske arrestordre og forholdet til Europarådets juridiske instrumenter på udleveringsområdet.

FN's konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet trådte i kraft den 29. september 2003. Kommissionen vedtog den 22. august 2003 et forslag til Rådets afgørelse om indgåelse på Fællesskabets vegne af FN-konventionen om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet med dertil knyttede tillægsprotokoller om menneskehandel og menneskesmugling.

FN-konvention om bekæmpelse af korruption skulle kunne undertegnes senest i december 2003.

Kommissionens forslag og medlemsstaternes initiativer på RIA-området, som afventer aktion fra andre EU-institutioners side

Formålet med listen er at gøre opmærksom på de vigtigste af Kommissionens forslag og medlemsstaternes initiativer, som afventer behandling i de øvrige EU-institutioner, eller skal vedtages efter ophævelse af visse nationale forbehold.

Fælles asylpolitik:

- Forslag til Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af flygtningestatus

- Forslag til Rådets direktiv om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere og statsløse som flygtninge, eller som personer, der af anden grund behøver international beskyttelse

Fælles indvandringspolitik og bekæmpelse af ulovlig indvandring:

- Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere og udøvelse af selvstændig erhvervsvirksomhed

- Forslag til Rådets direktiv om udstedelse af tidsbegrænset opholdstilladelse til ofre for organiseret ulovlig indvandring eller menneskehandel, der samarbejder med de kompetente myndigheder (politisk enighed)

- Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold med henblik på studier, faglig uddannelse eller volontørtjeneste

- Forslag til Rådets Beslutning om fastsættelse af kriterier og nærmere bestemmelser for udligning af de finansielle ubalancer, som opstår som følge af anvendelsen af Rådets direktiv 2001/40/EF om gensidig anerkendelse af afgørelser om udsendelse af tredjelandsstatsborgere (politisk enighed)

Indre og ydre grænser, fælles visumpolitik:

- Forslag til Rådets direktiv om betingelserne for, at tredjelandsstatsborgere frit kan bevæge sig på medlemsstaternes område i højst tre måneder, indførelse af en særlig rejsetilladelse og fastsættelse af betingelserne for indrejse med henblik på at færdes på medlemsstaternes område i højst seks måneder

- Initiativ fra Kongeriget Spanien med henblik på vedtagelse af Rådets direktiv om transportvirksomheders forpligtelse til at fremsende oplysninger om befordrede personer

- Forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1683/95 om ensartet udformning af visa

- Forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1030/2002 om ensartet udformning af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere

- Forslag til Rådets forordning om indførelse af en forpligtelse for medlemsstaternes kompetente myndigheder til systematisk at stemple tredjelandsstatsborgeres rejsedokumenter ved passage af medlemsstaternes ydre grænser og om ændring i den henseende af konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen og Den Fælles Håndbog

- Forslag til Rådets forordning om indførelse af en ordning for mindre grænsetrafik ved medlemsstaternes ydre landgrænser

- Forslag til Rådets forordning om indførelse af en ordning for mindre grænsetrafik ved de midlertidige ydre landgrænser mellem medlemsstaterne

- Forslag til Rådet forordning om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved de ydre grænser

Unionsborgerskab:

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område

Et egentligt europæisk civilretligt område:

- Forslag til Rådets direktiv om erstatning til ofre for forbrydelser

- Forslag til Rådets forordning om indførelse af et europæisk tvangsfuldbyrdelsesdokument for ubestridte krav

Bekæmpelse af kriminalitet og oprettelsen af et egentligt europæisk strafferetligt område:

- Forslag til rådets rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi (politisk enighed)

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om fastsættelse af mindsteregler for, hvad der udgør kriminelle handlinger, og for straffene for ulovlig narkotikahandel (politisk enighed)

- Forslag til Rådets afgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om angreb på informationssystemer (politisk enighed)

- Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets Direktiv om strafferetlig beskyttelse af miljøet

- Forslag til direktiv om forurening fra skibe og om indførelse af sanktioner, herunder strafferetlige sanktioner, for ulovlig forurening

- Forslag til Rådets rammeafgørelse om en styrkelse af strafferetlige rammer til bekæmpelse af forurening fra skibe

- Forslag til Rådets afgørelse om analyse og samarbejde vedrørende falske euromønter

- Forslag til rammeafgørelse om en europæisk bevissikringskendelse til fremskaffelse af genstande, dokumenter og data til brug i straffesager

- Initiativ fra Det Forenede Kongerige, Den Franske Republik og Kongeriget Sverige med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på økonomiske sanktioner (politisk enighed)

- Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik på vedtagelse af udkast til Rådets rammeafgørelse om konfiskation af udbytte, redskaber og formuegoder fra strafbart forhold (politisk enighed)

- Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik på vedtagelse af Rådets rammeafgørelse om fuldbyrdelse i EU af afgørelser om konfiskation

- Initiativ fra Kongeriget Danmark med henblik på Rådets vedtagelse af afgørelse om styrkelse af samarbejdet mellem medlemsstaterne i Den Europæiske Union vedrørende afgørelser om rettighedsfrakendelse

- Initiativ fra Den Hellenske Republik med henblik på en rammeafgørelse om princippet om forbud mod dobbelt strafforfølgning (ne bis in idem-princippet).

2. Fælles asyl- og indvandringspolitik

Prioriteringerne fra Tammerfors:

De særskilte, men indbyrdes forbundne spørgsmål asyl og indvandring kræver, at der udformes en fælles EU-politik. Det Europæiske Råd erindrede på mødet i Sevilla udtrykkeligt om behovet for, at der vedtages retsakter, og fastsatte præcise frister herfor.

2.1. Partnerskab med hjem- og transitlande

EU har behov for en samlet strategi for indvandring, som tager fat på de politiske spørgsmål samt spørgsmålene menneskerettigheder og udvikling i hjem- og transitlandene og hjem- og transitregionerne. Et partnerskab med de berørte lande er også et afgørende element for en vellykket politik på området med henblik på at fremme fælles udvikling.

Siden Det Europæiske Råds møde i Tammerfors er emner vedrørende retlige og indre anliggender målrettet blevet integreret i samarbejdsprogrammer med tredjelande (f.eks. de nationale og regionale strategidokumenter, som Kommissionen har vedtaget).

Mål: Vurdering af hjem- og transitlande eller -regioner med henblik på at formulere specifikke integrerede strategier

>TABELPOSITION>

2.2. Et fælles europæisk asylsystem

Formålet er at sikre en fuldstændig og inklusiv anvendelse af Genève-konventionen, hvorved det garanteres, at ingen sendes tilbage til forfølgelse, dvs. at "non-refoulement"-princippet opretholdes.

Det drejer sig også om på længere sigt at etablere en for hele EU gældende fælles asylprocedure og ensartet status for dem, der indrømmes asyl.

Asylansøgeres ret til at bevæge sig mellem medlemsstaterne bør begrænses.

Aftale om en midlertidig beskyttelsesordning for fordrevne personer vil aktivt blive søgt opnået på grundlag af solidaritet mellem medlemsstaterne.

Mål: Fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.3. Retfærdig behandling af tredjelandsstatsborgere

Der vil ske en indbyrdes tilnærmelse af betingelserne for tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold på grundlag af en fælles vurdering af den økonomiske og befolkningsmæssige udvikling i EU samt af situationen i hjemlandene.

En integrationspolitik bør sigte mod at indrømme tredjelandsstatsborgere, der lovligt opholder sig på en medlemsstats område (og især personer, der har opholdt sig i længere tid i den pågældende medlemsstat), rettigheder og pligter, der kan sidestilles med dem, der gælder for EU-borgere, og endvidere støtte ikke-forskelsbehandling og bekæmpelse af racisme og fremmedhad.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.4. Forvaltning af migrationsstrømme

Forvaltningen af indvandrerstrømme bør forbedres i alle dens faser gennem nært samarbejde med hjem- og transitlande. Det Europæiske Råd erindrede på mødet i Laeken om, hvor vigtigt det er at integrere politikken vedrørende migrationsstrømme i Den Europæiske Unions udenrigspolitik, at styrke bekæmpelsen af ulovlig indvandring gennem bekæmpelse af de involverede net af kriminelle, samtidig med at ofrenes rettigheder beskyttes, og anmodede om, at der udarbejdes en handlingsplan på grundlag af Kommissionens meddelelse om ulovlig indvandring og menneskehandel. Det Europæiske Råd bekræftede på mødet i Sevilla disse retningslinjer og anmodede om, at foranstaltningerne skal respektere en rimelig balance mellem en integrationspolitik for de indvandrere, der har bosat sig lovligt, og en asylpolitik, der overholder de internationale konventioner, først og fremmest Genève-konventionen af 1951, og en resolut bekæmpelse af ulovlig indvandring og menneskehandel. Rådet har også anmodet Kommissionen om at forelægge en rapport om de finansielle fællesskabsmidlers effektivitet og tilstrækkelighed for så vidt angår tilbagesendelse af indvandrere og afviste asylansøgere, forvaltning af de ydre grænser og asyl- og migrationsprojekter i tredjelande. Denne rapport blev drøftet på Det Europæiske Råds møde i Thessaloniki.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3. Et ægte, europæisk retligt område

Prioriteringerne fra Tammerfors:

Formålet er at give borgerne i hele EU en fælles retsfølelse, hvilket skal opfattes som noget, der letter folks dagligliv og drager dem til ansvar, der truer friheden og sikkerheden for den enkelte eller samfundet som helhed. Det indebærer både bedre adgang til domstolene og et fuldt udbygget retligt samarbejde mellem medlemsstaterne.

Det Europæiske Råd anmodede på mødet i Tammerfors om, at der træffes foranstaltninger for at forbedre retsadgangen i Europa og etableres mekanismer til beskyttelse af ofres rettigheder. Det Europæiske Råd anmodede også om indførelse af ordninger for gensidig anerkendelse af retsafgørelser.

3.1. Bedre adgang til domstolene og tilsvarende organer i Europa

I et ægte, europæisk retligt område bør enkeltpersoner og virksomheder have lige så let adgang til domstole og myndigheder i andre medlemsstater som i deres egen, og de retlige og administrative systemer i medlemsstaterne må ikke være så komplicerede, at det forhindrer dem i eller på forhånd får dem til at opgive at udøve deres rettigheder.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3.2. Gensidig anerkendelse af retsafgørelser

Et ægte retsområde må give privatpersoner og erhvervsdrivende retssikkerhed. Derfor bør domme og andre retsafgørelser respekteres og fuldbyrdes over hele EU.

Øget gensidig anerkendelse af retsafgørelser og domme vil sammen med den nødvendige indbyrdes tilnærmelse af lovgivningen kunne lette samarbejdet mellem myndighederne og fremme den retlige beskyttelse af den enkeltes rettigheder, og vil, som Det Europæiske Råd erindrede om på mødet i Laeken, gøre det muligt "at overvinde de vanskeligheder, der skyldes forskelle mellem retssystemerne". Derfor støttes princippet om gensidig anerkendelse, der bør være hjørnestenen i det retlige samarbejde inden for EU både på det civil- og det strafferetlige område.

På det civilretlige område:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

3.3. Større konvergens på det civilretlige område

For at smidiggøre det retlige samarbejde og give bedre adgang til domstolene må der skabes større overensstemmelse og konvergens mellem retssystemerne.

>TABELPOSITION>

4. Bekæmpelse af kriminalitet på EU-plan

Tammerfors-prioriteringerne og EU's strategi for bekæmpelse af organiseret kriminalitet i det nye årtusinde:

Det Europæiske Råd opfordrede i Tammerfors til, at der bør sikres en afbalanceret udvikling af kriminalitetsbekæmpende foranstaltninger på EU-plan, herunder grov organiseret, grænseoverskridende kriminalitet, samtidig med at enkeltpersoners og økonomiske aktørers frihed og lovfæstede rettigheder beskyttes. I denne forbindelse er opmærksomheden især rettet imod den "Europæiske Unions strategi for begyndelsen af det nye årtusinde" vedrørende forebyggelse og kontrol af organiseret kriminalitet. Nogle supplerende foranstaltninger, som går ud over konklusionerne fra Tammerfors, og som der stilles krav om i henstillingerne vedrørende denne strategi, er blevet inkluderet i dette kapitel.

4.1. Kriminalitetsforebyggelse på EU-plan

Skal en politik til bekæmpelse af alle former for kriminalitet være effektiv, må den omfatte tværgående, præventive foranstaltninger.

Kriminalpræventive aspekter må indarbejdes i alle aktioner og programmer til kriminalitetsbekæmpelse på EU-plan og nationalt plan.

Man bør fremme samarbejdet mellem nationale præventive organisationer, samtidig med at man prioriterer visse områder.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4.2. Udbygning af samarbejdet om kriminalitetsbekæmpelse

I et ægte retsområde må kriminelle ikke kunne udnytte eventuelle forskelle mellem medlemsstaternes retssystemer. I forbindelse med beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser tog Det Europæiske Råd i Laeken Kommissionens grønbog om en europæisk anklagemyndighed til efterretning og anmodede Rådet om at gennemgå den hurtigt. Det Europæiske Konvent har foreslået regeringskonferencen i den fremtidige forfatningstraktat at indføje mulighed for at skabe en anklagemyndighed kompetent til navnligt at beskytte Fællesskabets finansielle interesser.

Hvis borgerne skal sikres et højt beskyttelsesniveau, må der skabes et tættere samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder. Med det formål må der drages størst mulig fordel af samarbejdet mellem medlemsstaternes myndigheder, når de efterforsker grænseoverskridende tilfælde.

Amsterdam-traktaten gav Europol nye beføjelser og erkendte derved den helt centrale rolle, som organet spiller for samordningen på EU-plan af arbejdet med at forebygge og bekæmpe organiseret kriminalitet.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4.3. Bekæmpelse af specifikke former for kriminalitet

Med hensyn til de nationale straffelove bør bestræbelserne på at vedtage fælles definitioner, fælles regler for, hvad der er strafbart, og fælles sanktioner i første omgang koncentreres om et begrænset antal sektorer af særlig relevans. For at beskytte enkeltpersoners og økonomiske aktørers frihed og juridiske rettigheder er der således behov for at indgå aftaler om ovennævnte forhold for så vidt angår alvorlig organiseret, grænseoverskridende kriminalitet. Rådet forpligtede sig på sit møde den 27. og 28. september 2001 til hurtigst muligt at finde en global tilgang til, hvordan der kan ske en harmonisering af de strafferetlige sanktioner, og vedtog den 25. og 26. april 2002 konklusioner om fremgangsmåden for harmoniseringer af sanktionerne.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

4.4. Særlige foranstaltninger til bekæmpelse af hvidvaskning af penge

Hvidvaskning af penge er af central betydning I organiseret kriminalitet. Derfor må der træffes foranstaltninger for at udrydde fænomenet, og der må tages konkrete skridt til at opspore, indefryse, beslaglægge og konfiskere udbyttet fra strafbare forhold. Det Europæiske Råd understregede ligeledes på sit ekstraordinære møde den 21. September 2001 betydningen af bekæmpelsen af finansiering af terrorisme.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

5. Politik vedrørende indre og ydre grænser og visumpolitik, gennemførelse af EF-traktatens artikel 62 og konvertering af Schengen-reglerne

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

6. Unionsborgerskab

>TABELPOSITION>

7. Samarbejde om narkotikabekæmpelse

Prioriteringer i EU's strategi for narkotikabekæmpelse:

Narkotikaproblemet udgør en trussel for den enkelte og for samfundet og bør derfor søges løst på en samlet, tværfaglig og integreret måde. Kommissionen foretog i sin meddelelse fra november 2002 en midtvejsevaluering af gennemførelsen af EU's narkotikahandlingsplan (2000-2004), og denne blev godkendt af Det Europæiske Råd i København. Den endelige evaluering foretages med bistand fra medlemsstaterne, Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug samt Europol.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

8. Styrket indsats udadtil

Det Europæiske Råds prioriteringer på møder i Tammerfors og Feira:

EU understreger, at alle Unionens beføjelser og de instrumenter, den har til rådighed, ikke mindst når det drejer sig om forbindelserne udadtil, må anvendes på en integreret og sammenhængende måde ved opbygningen af området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Hensynet til retlige og indre anliggender må integreres i udformningen og gennemførelsen af EU's øvrige politikker og aktiviteter.

Vedrørende de lande, der ikke ansøger om tiltrædelse, har Kommissionen bestræbt sig på specifikt (og efter en flerårig programmering) at integrere emner vedrørende retlige og indre anliggender i sine samarbejdsprogrammer med tredjelande.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

9. Andre igangværende initiativer

>TABELPOSITION>