Offentliggørelse af en ansøgning om en EU-ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 97, stk. 3, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2021/C 269/09)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1) senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ANSØGNING OM EN EU-ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATIONEN

»MINIȘ«

PDO-RO-A0029-AM01

Ansøgningsdato: 2.4.2019

1. Ansøger og legitim interesse

Erhvervssammenslutningen PROVITIS

Erhvervssammenslutningen er oprettet i henhold til den rumænske regerings bekendtgørelse nr. 26/2000 om foreninger og fonde, der blev vedtaget med ændringer ved lov nr. 246/2005. Sammenslutningen består af producenter, som er fysiske og juridiske personer, og dækker over 60 % af området for den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB) Miniș. Den er registreret i det nationale foreningsregister under nr. 17165/A/2007.

2. Afsnit i produktspecifikationen, som berøres af ændringen

☐ Produktets betegnelse

☒ Vinavlsproduktets kategori

☒ Tilknytning

☐ Restriktioner for afsætningen

3. Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

3.1. Medtagelse af en ny druesort som primær sort

Sorten Cabernet Franc er føjet til listen over godkendte sorter som primær sort.

Kapitel IV i produktspecifikationen og punkt 1.7 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

Medtagelsen af sorten Cabernet Franc har vist sig at være hensigtsmæssig i betragtning af de betydelige afkast, som denne sort giver på rødvinsmarkedet. Selv om den først og fremmest hører hjemme i den sydøstlige del af Ungarn, har den fået sit andet hjem i området for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș, nemlig ved foden af Rumæniens Zarandbjerge, hvor det traditionelle forbrug af sorten kan spores tilbage til det østrig-ungarske rige.

Sorten er blevet dyrket i Rumænien siden 2008, og den første høst i 2011 blev anvendt til at skabe en blanding med sorten Cabernet Sauvignon. Det har været muligt at spore enkeltsortsvine fremstillet af denne sort siden høsten 2012, da man ønskede at medtage den i den gruppe af sorter, som kan bære den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș.

I 2012 blev Cabernet Franc fra vinmarker i landsbyen Covăsânț — som ligger ved den nordlige grænse af det område, hvor de bedste rødvine fra Minișområdet fremstilles — høstet separat og anvendt til at fremstille enkeltsortsvin.

Analysedata og sensoriske analyseresultater for de seneste fire år baseret på vindokumentet (som anvendes til at sikre sporbarheden og overvåge den konsekvente overensstemmelse med vinenes kvalitetsparametre) fastsætter de værdier, der fremhæver det potentielle alkoholindhold ved høsten, idet vinene konsekvent fremstilles med en styrke på over 13,5 %, et syreindhold, der generelt ligger på omkring 5,60 g/l, og et tørstofindhold på over 25 g/l. En blanding, som omfattede en andel på 16 % af Fetească Neagră for høsten i 2015, tilførte vinen yderligere egenskaber såsom krydrede og rustikke noter, uden at det gik ud over dens andre egenskaber.

3.2. Medtagelse af nye vintyper — mousserende kvalitetsvin og perlevin

Der er medtaget nye vintyper (mousserende kvalitetsvin og perlevin) under den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș.

Kapitel I produktspecifikationen og punkt 1.3 i enhedsdokumentet er ændret.

Indførelsen af nye vintyper skete ved at genbeplante store arealer med vinstokke af hjemmehørende sorter (f.eks. Mustoasă de Măderat og Chardonnay). Nogle af disse sorter udvikler et frugtagtigt og frisk aromatisk potentiale, som bedst kommer til udtryk i mousserende kvalitetsvine og perlevine.

Dermed genoptager man også en traditionel måde at forarbejde disse sorter på, og man skaber en ny smag, som bygger på moderne teknologier, der — når de anvendes til disse sorter — fremhæver deres særlige friskhed og det moderate til høje syreindhold, som nogle af dem har (opbevaring ved en kontrolleret temperatur for at bevare vinenes friskhed og frugtagtige smag, lagring på bærmen i egetræsfade med en månedlig omrøring, lagring på fad og derefter på flaske, vinfremstilling af druer høstet ved en vis højde, hvor der findes en særlig frugtbar jord med et substrat af skifer, granit og metamorfe bjergarter osv.).

Fremstillingen af nye vinkategorier med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș er en reaktion på diversificeringen af forbrugernes smag, som i stadig større grad er rettet mod nye vintyper.

På baggrund af investeringerne og moderniseringen af produktionsinfrastrukturen og -teknologierne — og med tanke på tradition og værdier for de stille vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș samt en betydelig stigning i forbruget af mousserende vine — giver det mere og mere mening at fremstille mousserende kvalitetsvine og perlevine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

3.3. Medtagelse af tilladte sorter til fremstilling af mousserende kvalitetsvine og perlevine

Produktspecifikationen er blevet suppleret med de sorter, som det er tilladt at anvende til de nye vintyper, mousserende kvalitetsvin og perlevin. For nogle af disse sorter, f.eks. Cadarcă og Mustoasă de Măderat, er der veletablerede fremstillingstraditioner i Minișområdet, navnlig inden for grænserne af Șiria-Mâsca-området. Dette gælder også for andre sorter, f.eks. Tămâioasă Românească eller Pinot Gris, hvilket resulterer i velstrukturerede, frugtagtige og friske aromaer, når de anvendes til fremstilling af mousserende kvalitetsvine.

Kapitel IV i produktspecifikationen og punkt 1.4 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

Blandt hvidvinssorterne er navnlig Mustoasă de Măderat en sort, der har været anvendt til fremstilling af mousserende vine siden 1974, hvor hele druehøsten fra Miniș-Măderat-vindyrkningsområdet blev bragt til Sălaj amt, og den kendte mousserende vin Silvania blev fremstillet i Șimleu Silvaniei. På grund af det geografiske områdes middelhavsklima klarer sorten sig godt med hensyn til at bevare sin friskhed og frugtagtige karakter, når den anvendes til fremstilling af mousserende kvalitetsvin med beskyttet oprindelsesbetegnelse.

3.4. Præsentation af de analytiske kendetegn for de nye vintyper — mousserende kvalitetsvin og perlevin

Medtagelsen af mousserende kvalitetsvin og perlevin betyder, at produktspecifikationen skal suppleres med de analytiske kendetegn, som er specifikke for de tilføjede vintyper.

Kapitel XI(a) i produktspecifikationen og punkt 1.4 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

De nye kategorier skal afspejle beskrivelsen af de analytiske parametre, der er fastsat for dem.

3.5. Præsentation af de organoleptiske kendetegn for de nye vintyper — mousserende kvalitetsvin og perlevin

Medtagelsen af mousserende kvalitetsvin og perlevin under den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș betyder, at de organoleptiske kendetegn for disse vintyper skal specificeres ud fra deres udseende, aroma og smag, så de nærmere oplysninger om disse kategorier kan angives i produktspecifikationen.

Kapitel XI(b) i produktspecifikationen og punkt 1.4 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

3.6. Ændring af vinudbyttet for at afspejle dets forøgelse

Vinproduktionen er øget til højst 15 000 kg/ha druer og højst 112,5 hl/ha vin.

Kapitel V og VI i produktspecifikationen og punkt 1.5.2 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

Fra 2007 til 2017 blev store arealer i det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș genbeplantet med rumænske druesorter i form af både traditionelle sorter og kloner heraf. På grund af områdets gunstige pedoklimatiske forhold, som påvirkes af Middelhavet, har de nye vindyrkningsarealer, hvor man startede produktionen i 2011, registreret en stigning i høstudbyttet for hvide og røde sorter, idet høstovervågningen viste nødvendigheden af at ændre vinproduktionstallene. Denne vækst har dog ikke påvirket kvaliteten og egenskaberne ved den vin, der fremstilles med denne betegnelse.

3.7. Angivelse af de teknologier, der er specifikke for fremstillingen af mousserende kvalitetsvine og perlevine

Indførelsen af de to vintyper — mousserende kvalitetsvin og perlevin — gjorde det nødvendigt at supplere produktspecifikationen med en præsentation af de teknologier, der er specifikke for fremstillingen af mousserende kvalitetsvine og perlevine, herunder en beskrivelse af de produktionsmetoder, der anvendes til den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș.

Kapitel X i produktspecifikationen er ændret, mens enhedsdokumentet forbliver uændret.

3.8. Angivelse af tilknytningen til det geografiske område for de nye vintyper — mousserende kvalitetsvin og perlevin

Beskrivelsen af tilknytningen til det geografiske område er blevet suppleret for at give en bedre beskrivelse af alle vintyper, nu hvor de nye vintyper er medtaget i produktspecifikationen — dvs. mousserende kvalitetsvin og perlevin — for at sikre, at alle de fremstillede kategorier beskrives detaljeret.

Kapitel II produktspecifikationen og punkt 1.8 i enhedsdokumentet er ændret.

Vindyrkningsarealernes beliggenhed på bakkerne giver dem ikke blot en fremragende eksponering, men gør det også muligt for solens stråler at ramme vinstokkene, hvilket medfører en akkumulering af sukker og polyphenoler i de druer, der skal anvendes til stille hvidvine, og af antocyaniner i de druer, der skal anvendes til stille rødvine.

Dalene, som om sommeren bevarer morgenduggen indtil middag, gør det muligt at opnå det rette syreindhold i hvide druesorter til fremstilling af den basisvin, der anvendes til mousserende kvalitetsvin og perlevin.

De vindyrkningsarealer, der ligger ved foden af skråningerne langs hele rækken af bakker, som støder op til de stejle forbjerge i Zarandbjergkæden, er ofte dækket af tåge uanset årstiden, mens de tørre efterår fremmer den langsomme akkumulering af sukker i druerne, hvilket er en væsentlig betingelse for fremstillingen af mousserende vine. Miniș-Măderat-vindyrkningsområdet har i gennemsnit 1 955 solskinstimer om året, og mindst 1 300 solskinstimer kommer vinstokkene til gode, hvilket betyder, at det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș har særdeles gode lysforhold.

3.9. Medtagelse i mærkningen af fakultative angivelser vedrørende den specifikke teknologi, der anvendes til fremstilling af mousserende kvalitetsvin

Bestemmelserne om aftapning og mærkning af mousserende kvalitetsvin er blevet suppleret med henblik på at medtage en angivelse af den kapacitet, under hvilken den kan aftappes, samt en angivelse af høståret for de år, hvor høsten er særlig gunstig for udbyttet til den basisvin, der anvendes til fremstilling af den mousserende vin. Desuden er produktspecifikationen blevet suppleret med angivelser af de specifikke produktionsmetoder for mousserende kvalitetsvine for at afspejle de teknologier, der reelt anvendes til deres fremstilling. Høståret kan tilføjes på etiketten, hvis den basisvin, der anvendes til fremstilling af mousserende kvalitetsvin, udelukkende stammer fra den specifikke høst i et enkelt år.

Kapitel XII i produktspecifikationen og punkt 1.9 i enhedsdokumentet er ændret som følge heraf.

ENHEDSDOKUMENT

1. Produktets betegnelse

MINIȘ

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

5. Mousserende kvalitetsvin

8. Perlevin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Analytiske og organoleptiske egenskaber — stille hvidvine og rosévine

De stille hvidvine er lyse med nuancer, der går fra strågul til lysegul/grøngul, og er fyldige med aromaer, der er specifikke for sorten. De er mellemstærke med et moderat til højt syreindhold, en lang eftersmag og en frugtagtig smag med et stærkt indtryk af det primære aromakompleks (eksotiske frugter som litchi, grapefrugt, mango eller stjernefrugt, rosenblade, vinblomster, nyslået hø og honning).

De stille rosévine har en intens farve, som er specifik for området, og som gør dem lette at placere og knytter dem til Minișområdet. Farven er hindbær- eller jordbærrød og skinnende, og de har en smag af røde skovfrugter som brombær, hindbær og vilde jordbær samt en vedvarende eftersmag, der er kendetegnende for de bedste af disse vine.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 15,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11,00 Minimalt totalt syreindhold 5,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 18 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) 200

Analytiske og organoleptiske kendetegn — rødvine

De stille rødvine har en kraftig farve med klare røde til mørkerøde nuancer. Det er klare og fyldige rødvine, der rige på tanniner og antocyaniner, og som har et højt syreindhold, hvilket kræver en lang lagringstid både på fad og på flaske.

De har komplekse og originale aromaer med noter af modne skovfrugter såsom ribs, tranebær, brombær og blåbær. Med alderen udvikler de en diskret smag af vanilje, kaffe eller tobak,

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 15,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11,00 Minimalt totalt syreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 20 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) 150

Analytiske og organoleptiske kendetegn — mousserende kvalitetsvine

De mousserende kvalitetsvine kendetegnes ved deres finhed, friskhed og naturlighed, med gæringsaromaer og et strejf af honning, sommerblomster, let tørret hø og autolyserede noter, der leder tankerne hen på varmt brød med en sprød, velsmagende skorpe.

Egenskaber:

— udseende: klar, gennemsigtig, gul til citrongul for mousserende kvalitetshvidvine og laksefarvet til mere eller mindre intens orange for mousserende kvalitetsrosévine.

— duft: frisk, fra let til udtalt med frugtagtige noter (eksotiske frugter, tørrede æbler) eller blomsternoter (hyldeblomst, roser).

— smag: behageligt syrlig med et mellemhøjt til højt syreindhold; et lavt tanninindhold for mousserende kvalitetsrosévine og næsten tanninfri for mousserende kvalitetshvidvine; en tynd, let og blomsteragtig krop: hvide citronellablomster, hvide liljer eller hvide roser; frugtagtige noter: sommeræbler, modne søde pærer, hvide ribs, hvide ferskner; plantenoter: knuste citronblade, hyldeblomst, akacieblomst; krydrede noter: dild, rabarber og basilikum, alt afhængigt af de specifikke aromaer for den sort, der anvendes til fremstillingen.

Overtrykket i den mousserende kvalitetsvin er mindst 3,5 bar ved 20 °C.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 15,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 11,00 Minimalt totalt syreindhold 3,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 10,5 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) 150

Analytiske og organoleptiske kendetegn — perlevine

Egenskaber:

— udseende: klar, gennemsigtig, gulgrøn og lys for hvidvinens vedkommende og laksefarvet til kraftig hindbærrød for roséperlevinens vedkommende, med et fint brus.

— duft: frisk, hvor de primære aromaer fra de valgte sorter (hvide blomster, hvide stenfrugter, sommeræbler eller pærer) skal være til stede og kombineres på en harmonisk måde med de sekundære aromaer, som skyldes gæringsprocessen (gær, kiks, frisk dej).

— smag: syrlig og mousserende, med fine og vedvarende bobler og en smag, der er rig på primære blomsteraromaer (hvide blomster: hyldeblomst, akacie, roser), frugtagtig (grønne æbler, hvide ferskner, grapefrugt, mango, litchi), velafbalanceret og med en eftersmag over middel eller en udtalt eftersmag.

Overtrykket i perlevinen er mellem 1 og 2,5 bar ved 20 °C.

Generelle analytiske kendetegn Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) 11,00 Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) 7,00 Minimalt totalt syreindhold 3,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) 10,5 Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) 185

5. Vinfremstillingsmetoder

a. Særlige ønologiske fremgangsmåder

Ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af egetræsspåner

Der anvendes egetræsspåner til vinfremstillingen med henblik på at overføre visse elementer fra egetræet til vinen. Træspånerne må udelukkende stamme fra arter af eg (Quercus).

Træspånerne skal være af en sådan størrelse, at mindst 95 vægtprocent tilbageholdes af en si med 2 mm-masker (dvs. 9 mesh).

Der er fastsat grænser for brugen af visse stoffer:

— kuldioxid, der anvendes til vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș, må ikke overstige 2 g/l i vin, der forarbejdes på denne måde

— citronsyre, der anvendes til vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș, må ikke overstige 1 g/l i vin, der forarbejdes på denne måde

— metavinsyre, der anvendes til vin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș, må ikke overstige 100 mg/l.

b. Maksimale udbytter

Chardonnay, Cabernet Franc, Pinot Gris, Pinot Noir, Sauvignon, Riesling de Rhin, Novac, Traminer Roz, Tămâioasă Românească

10 000 kg druer pr. hektar

Cabernet Sauvignon, Merlot, Furmint

11 000 kg druer pr. hektar

Burgund Mare, Fetească Regală, Riesling Italian, Muscat Ottonel, Fetească Neagră, Mustoasă de Măderat, Cadarcă, Syrah

15 000 kg druer pr. hektar

Chardonnay, Cabernet Franc, Novac, Pinot Gris, Pinot Noir, Riesling de Rhin, Sauvignon og Traminer Roz, Tămâioasă Românească

75,00 hektoliter pr. hektar

Cabernet Sauvignon, Furmint, Merlot

82,50 hektoliter pr. hektar

Burgund Mare, Cadarcă, Fetească Regală, Fetească Neagră, Muscat Ottonel, Mustoasă de Măderat, Riesling Italian og Syrah

112,50 hektoliter pr. hektar

6. Afgrænset geografisk område

Det afgrænsede område til fremstilling af vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș omfatter følgende lokaliteter i Arad amt:

— byen Lipova: landsbyen Radna

— kommunen Păuliș: landsbyerne Barațca og Păuliș

— kommunen Ghioroc: landsbyerne Miniș, Ghioroc og Cuvin

— kommunen Covăsânț: landsbyen Covăsânț

— kommunen Șiria: landsbyerne Șiria, Galșa og Mâsca

— kommunen Târnova: landsbyerne Târnova og Drauț

— byen Ineu: landsbyen Mocrea

— byen Pâncota: landsbyerne Pâncota og Măderat

— kommunen Șilindia: landsbyerne Șilindia, Satu Mic og Luguzău.

7. Druesort(er)

Burgund Mare N — Grosser Burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cadarcă N — Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete Budai

Chardonnay B — Gentil Blanc, Pinot Blanc Chardonnay

Fetească Neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama Fetei Neagră, Păsărească Neagră, Coada Rândunicii

Fetească Regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Furmint B — Furmin, Şom Szalai, Szegszolo

Merlot N — Bigney Rouge

Muscat Ottonel B — Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B — Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher, Straftraube

Novac N

Pinot Gris G — Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot Cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund Mic, Burgunder Roter, Klävner Morillon Noir

Pinot Noir N — Spätburgunder, Pinot Nero

Riesling de Rhin B — Weisser Riesling, White Riesling

Riesling Italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B — Sauvignon Verde

Syrah N — Shiraz, Petit Syrah

Traminer Roz Rs — Rosetraminer, Savagnin Roz, Gewürztraminer

Tămâioasă Românească B — Busuioacă de Moldova, Muscat Blanc à petit grains

Tămâioasă românească B — Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka.

8. Tilknytning til det geografiske område

Oplysninger om det geografiske område

Foden af Zarandbjergene skaber de specifikke naturlige faktorer, eftersom området er kendetegnet ved skeletjord med et højt indhold af jern og mikronæringsstoffer.

Vinmarkerne er overvejende sydvendte, enkelte er dog undtagelsesvis sydvest- og sydøstvendte. Som følge heraf adskiller de forskellige vinmarker sig fra hinanden med en række topoklimatiske kendetegn, selv om de ligger på samme bredde- og længdegrad og dyrker samme druesort. Mikroklimaet i området påvirkes af Middelhavet og giver lange, varme og tørre efterår. Økoklimatiske data: årlig gennemsnitstemperatur: 11,2 °C, samlet årlig nedbør: 644 mm, aktive temperaturer i alt: 3 291 °C, antal solskinstimer i alt: 1 490, samlet aktiv nedbørsmængde: 365 mm. Det 10-årige gennemsnit for den relative luftfugtighed er ca. 75 %.

Miniș-Măderat-vindyrkningsområdet har generelt et tempereret fastlandsklima med påvirkning fra Middelhavet og fra klimaforholdene i Centraleuropa. Nogle af områdets økologiske karakteristika skyldes den naturlige beskyttelse, som Munții Zărandului (Zarandbjergene) giver, den sydvestlige eksponering, skråninger med en hældning på 15-35 % og de særlige jordbundsforhold. Vintrene er generelt milde, og foråret bliver hurtigt til sommer, hvilket navnlig har været tilfældet i de seneste 10-15 år. De månedlige gennemsnitstemperaturer falder kun til under 0 °C i januar og februar og normalt ikke til under -2 °C. I den periode, der er afgørende for kvaliteten (juli-september), og som er druernes modningsperiode, ligger den månedlige gennemsnitstemperatur fortsat på et optimalt niveau, nemlig over 21 °C i juli og august og 15,5 °C i september. Den samlede termiske balance, som er summen af positive temperaturer, har et flerårigt gennemsnit på 4 125 °C. Den aktive varmebalance har et flerårigt gennemsnit på 3 667 °C. Den nyttige (effektive) termiske balance er 1 558 °C, hvor det laveste tal — der blev målt i 1979 — er 1 102 °C, mens det højeste var 2 485 °C i 1995. Den biologiske grænse for vinstokke er 1 000 °C. Den gennemsnitlige temperatur i vækstsæsonen er 17,3 °C.

De jordtyper, der er dominerende i Miniș-Măderat-vindyrkningsområdet, er 40 % eutriske regosoler samt 40 % eutriske lithosoler og 20 % svagt eroderet eutrisk jord. I området finder man også følgende jordtyper: eutrisk brun jord, pseudoglaseret jord, brun podsoleret jord og chernozem. Miniș-Ghioroc-området har regosoljord, lithisk og brun jord. Brun lerjord, brune regosoler og kolluvial jord forekommer sjældent i området. Disse jordtyper er velegnede til udvinding af de mineraler, som vinstokkene har brug for små mængder af, og som giver druerne deres særlige karakter og kvalitet. Den lille mængde mikronæringsstoffer og deres spektrum i området afspejler sig i de høje værdier for det ikkereducerende tørstof, som sjældent kommer under 25 g/l.

Menneskelige faktorer

Den menneskelige faktor kommer til udtryk i traditionen for selektiv høst og høst ad flere omgange, hvor man foretrækker sorter, der er velegnede til sen høst eller høst, når druerne er forædlet. Den menneskelige faktors indflydelse på produktionen af mousserende kvalitetsvine og perlevine ligger i forvaltningen af parcellerne, hvor der på hver enkelt dyrkes en bestemt sort.

Beskæringen og håndteringen af vinstokkene har indvirkning på produktionen af druer til mousserende kvalitetsvine og perlevine, idet de parceller, hvor der høstes druer til fremstillingen af disse vine, beskæres ved hjælp af cordon-metoden, eftersom Guyot-beskæringssystemet ikke fører til udvikling af et højt syreindhold.

Vindyrkningens eksistens i Aradområdet bevidnes af biskop Gerard i hans værk »Deliberatio«. I 1038 donerede dronning Gisela af Ungarn med kongens samtykke otte vinmarker på Macrabakken (der i dag er kendt som Mocrea) og det samme antal vinavlere. I 1562 var tiendet på 141 000 liter, og de dyrkede arealer oversteg 700 ha. Lokaliteten Miniș optrådte for første gang på et vindyrkningskort i 1212.

I forbindelse med den internationale vinkonkurrence i London i 1864 blev der udvalgt vine fra 11 lokaliteter. De udvalgte vine kom hovedsagelig fra Miniș og Măderat, og nogle af dem var fra 1785. Ved verdensudstillingen i Wien i 1873 blev en række vinprøver tildelt æresmedaljer. Året efter opnåede en aromatisk vin fra Păuliș førstepladsen i London.

Sorten Cadarcă blev anvendt til vinfremstilling første gang i 1744, først i Miniș og efterfølgende i Ghioroc, Păuliș og Cuvin.

Vindyrknings- og vinmuseet, der er beliggende i Miniș’ forsknings- og udviklingscenter i kommunen Ghioroc i Arad amt, hører med til Arads museumskompleks. Museet blev grundlagt i 1988. Her kan de besøgende se værktøjer, udstyr, dokumenter og fotografier relateret til vindyrkningens historie i Miniș-Măderat-vindyrkningsområdet.

Produktoplysninger

De stille hvidvine og rosévine, der fremstilles i dette område, udnytter i høj grad jordbunden. De har et gennemsnitligt sukkerindhold på over 25 g/l for alle sorter og et højere syreindhold end i andre rumænske vinproducerende regioner. De har frugtagtige aromaer af grapefrugt og mango.

De stille rødvine har en kraftig farve takket være det jern- og kalkholdige substrat, som vinstokkene dyrkes på, og de er rige på tanniner og antocyaniner og har aromaer af hindbær, vilde jordbær og brombær. De er fyldige og har et højt syreindhold, hvilket kræver en lang lagringstid både på fad og på flaske. De mest syreholdige rødvine er dem, der fremstilles af sorterne Cadarcă og Burgund Mare. Det totale syreindhold er dog afbalanceret og fremkommer under den malolaktiske gæring. Det er yderst sjældent, at en stille rødvin er drikkeklar uden mindst 6 måneders lagring på egetræsfade, og modnings- og lagringsperioden er længere end i andre vindyrkningsområder.

De mousserende kvalitetsvine (med en frugtagtig aroma af sommeræbler, modne pærer, hvide ferskner og hyldeblomst) og perlevinene (med en aroma af sommerpærer, grønne æbler, grapefrugt og roser) har begge et syreindhold, der sikrer deres friskhed og evne til at blive lagret.

De unge vine har en høj friskhed, blomsternoter, frugtagtige noter, citrusnoter og mineralske noter samt et holdbart og vedvarende brus. De modne vine har en række afrundede aromaer, f.eks. af gule frugter og krydderier.

Årsagssammenhæng

Det ønoklimatiske potentiale i det vindyrkningsområde, hvor det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș ligger, har en score på 4 666 på det hydroheliotermiske indeks (hvis interval ligger mellem 4 600 og 5 100). Det betyder, at området er særlig velegnet til fremstilling af stille rød- og hvidvine.

Vindyrkningsarealernes beliggenhed på bakkerne giver dem ikke blot en fremragende eksponering, men gør det også muligt for solens stråler at ramme vinstokkene, hvilket medfører en akkumulering af sukker og antocyaniner i de druer, der skal anvendes til fremstilling af stille rødvine. Mængden af antocyaninpigmenter i sorten Cadarcă er 60 % højere på skråningerne end ved skråningernes fod.

De stille rødvine, som er dyrket på jernholdig skeletjord, har en kraftig rød farve med dybe rubinrøde toner og er meget generøse og udtryksfulde. Der er også variationer i det totale syreindhold, som er lavere på skråningerne som følge af en lavere andel af æblesyre i druerne.

Den naturlige faktor, der er specifik for vindyrkningsarealerne i Păuliș, Covăsânț, Ghioroc og Cuvin, og som findes i mange af de røde druesorter, giver vinene en intens farve, blødhed, noter af røde skovfrugter eller akacieblomst. Vinavlerne fremstiller vine af oprindelige sorter som Fetească Neagră eller Cadarcă eller sorter som Pinot Noir, Merlot, Cabernet Sauvignon og Cabernet Franc ved hjælp af traditionelle vinfremstillingsteknologier og princippet om minimal intervention uden udvalgt gær, men med temperaturkontrol og med lagring først på store og siden på mindre fade, hvoraf de fleste bruges anden eller tredje gang.

På denne måde bevarer de mousserende kvalitetsvine de specifikke aromaers og syreindholdets styrke, selv om de gennemgår en eftergæringsproces og beriges med sekundære aromaer (bagværk, brød eller gær).

Eftersom syreindholdet er højere end på andre rumænske vinmarker, er de stille hvidvine meget gemmeegnede, og nogle af dem er endda velegnede til modning og lagring (Furmint, Chardonnay og Mustoasă de Măderat).

Den sydlige og østlige del af vindyrkningsområdet, hvor der findes en særlig type kalkstensjord, giver rødvinene en intens farve og giver mange af de stille rødvine et stort indhold af tanniner og antocyaniner (f.eks. Cadarcă og Burgund Mare). Det giver grundlag for en gennemsnitlig lagring på mindst 6 måneder på fad og en yderligere lagring på flaske.

Der anvendes moderne teknologier og temperaturkontrol til fremstilling af hvidvinene for at bevare vinenes friskhed og frugtagtige karakter. Chardonnay lagres på bærmen i egetræsfade med en månedlig omrøring, mens Furmint lagres på små fade.

Ønoklimaet, som påvirkes af Middelhavet, giver et aromatisk præg til de stille vine, der fremstilles af hvide sorter, beriger dem med flavonoider og terpener og øger akkumuleringen af sukker. Sukkerindholdet er højere på skråningerne og plateauet eller terrasserne end i lavlandet, nemlig henholdsvis 11 % og 8 %.

Klimaet i området giver druerne og mosten det optimale naturlige syreindhold til fremstilling af mousserende vin og perlevin. Dalene, som om sommeren bevarer morgenduggen indtil middag, gør det muligt at opnå det rette syreindhold til mousserende kvalitetsvin og perlevin. De valgte parceller til produktion af druer, der skal anvendes til mousserende kvalitetsvin og perlevin, er de parceller, hvor der i de senere år er plantet kloner med følgende egenskaber: et højt syreindhold (over 6 g vinsyre pr. liter) og væsentligt højere udbytter (sammenlignet med vindyrkningsarealerne før omstilling/omstrukturering) med et lavere antocyanin- og tanninindhold i forhold til de traditionelle sorter, som disse kloner er udvalgt fra.

På parcelniveau har vinavlerne foretaget en opdeling af sorterne med henblik på en forsvarlig høstforvaltning, når den modenhed, ønologerne kræver til produktionen, er opnået, og til den type beskæring og håndtering af vinstokkene, der har en positiv indvirkning på fremstillingen af mousserende kvalitetsvine og perlevine. Beskæringsstilen er blevet ændret, da man er gået væk fra cordon-metoden eller enkelt/dobbelt Guyot-beskæring og er gået over til Guyot Poussard-beskæring, som sikrer en større mængde modne stokke, der tilfører de næringsstoffer, som er nødvendige for frugtskuddenes vækst. Med den Guyot Poussard-beskæring, der anvendes i de nye vinmarker, undgår man at fjerne modne stokke, da vinstokkene hele tiden styrkes af den årlige beskæring og bladbeskæring (skud foldes væk fra kvistene, og umodne eller sterile skud og spidser fjernes).

9. Andre specifikke betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Betingelser for afsætningen af mousserende kvalitetsvine

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Høståret må kun angives på etiketten for mousserende kvalitetsvine, hvis udbyttet til den basisvin, der anvendes til fremstilling af mousserende kvalitetsvin med den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș, udelukkende stammer fra druer, som er høstet i det pågældende år i det afgrænsede område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș, såfremt det er et år med en særlig bemærkelsesværdig høst, der giver ekstraordinært gode vine.

Efter producentens ønske kan en af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker tilføjes til den beskyttede oprindelsesbetegnelse Miniș: BARAŢCA, PĂULIŞ, DEALU DAICONI, DEALU CURŢII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIŞ, GHIOROC, CUVIN, FAŢA CRUCII, COVĂSÂNŢ, ŞIRIA, GALŞA, DEALUL CIREŞILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA, ŞILINDIA.

Betingelser for afsætningen af mousserende kvalitetsvine

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Udtrykket »gæring på flaske« må kun anvendes, hvis:

— det fremstillede produkt er gjort mousserende ved anden alkoholiske gæring på flaske

— fremstillingsprocessens varighed, herunder lagringen i produktionsvirksomheden, fra det tidspunkt, hvor cuvéen er hensat til gæring med henblik på at gøre den til mousserende kvalitetsvin, har været mindst ni måneder

— varigheden af gæringen med henblik på at gøre cuvéen til mousserende kvalitetsvin og varigheden af cuvéens lagring på bærmen har været mindst 90 dage.

Betingelser for afsætningen af mousserende kvalitetsvine

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Udtrykkene »gæring på flaske efter den traditionelle metode« eller »traditionel metode« eller »klassisk metode« eller »klassisk traditionel metode« må kun anvendes, hvis produktet:

— er gjort mousserende ved anden alkoholiske gæring på flaske

— i mindst ni måneder uden afbrydelse er forblevet i kontakt med bærmen og har befundet sig i samme virksomheds anlæg fra cuvéens fremstilling

— er skilt fra bærmen ved degorgering.

Udtrykket »gæring på tank« eller »gæring på beholder/autoklave« må anvendes, hvis produktet:

— har gennemgået en eftergæring i en »akrotofor« tank/autoklave/gæringstank/ gæringscisterne/trykfast metalbeholder og derefter er overført til andre beholdere ved hjælp af filtrering og efterfulgt af aftapning (ikkekontinuerlig metode eller Marinotti/Charmat-metode)

— har gennemgået en gæringsproces i et system bestående af flere indbyrdes forbundne, men hermetisk lukkede beholdere. Når basisvinen til fremstilling af mousserende kvalitetsvin er biologisk afiltet og blandet godt med tiragelikør og gærbærme, tilsættes den løbende til systemet (kontinuerlig gennemstrømning eller Asti-metoden).

Link til produktspecifikationen

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.