Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — En lovpakke om europæiske mikrochips

(COM(2022) 45 final)

(2022/C 365/05)

Ordfører: Heiko WILLEMS

Anmodning om udtalelse Kommissionen, 2.5.2022 Retsgrundlag Artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde Kompetence Sektionen for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug Vedtaget i sektionen 1.6.2022 Vedtaget på plenarforsamlingen 15.6.2022 Plenarforsamling nr. 570 Resultat af afstemningen (for/imod/hverken for eller imod) 203/0/6

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. EØSU bifalder Kommissionens mål om at styrke økosystemet for halvledere, øge robustheden og forsyningssikkerheden betydeligt og mindske den eksterne afhængighed. Lovpakken om europæiske mikrochips giver alle EU's medlemsstater en enestående mulighed for at handle i fællesskab for at nå målet om et stærkere teknologisk grundlag.

1.2. Ud over små størrelser (< 2 nm) skal der også tages hensyn til kundevirksomheders behov og den europæiske halvlederindustris styrker, især når det drejer sig om effekthalvledere og sensorer, der er betydeligt større. Ekspertise inden for disse små størrelser er ikke den eneste afgørende faktor for et succesfuldt økosystem for halvledere. De specifikke krav til mikroelektronik vil blive mere og mere differentierede i fremtiden, og der vil også være behov for en stadig bredere vifte af disruptive og innovative chipløsninger, uanset deres størrelse. EØSU anbefaler derfor en overordnet tilgang, der primært er baseret på et innovativt økosystem for halvledere.

1.3. For på lang sigt at afhjælpe manglen på halvledere er adgangen til råmaterialer, FoU-faciliteter, intellektuel ejendomsret og teknologisk knowhow samt tilgængeligheden af højtuddannet arbejdskraft vigtig. Dette kræver private investeringer og betydelig støtte fra den offentlige sektor. EØSU opfordrer Kommissionen til at præcisere sine investeringsplaner, navnlig angående finansieringen af investeringerne.

1.4. EØSU erkender, at fremme af halvlederindustrien er et centralt og strategisk fremtidsorienteret projekt for EU, som bliver afgørende for forsyningssikkerheden og for Europas fremtid som innovationscenter og forretningssted. Sådanne anlægs økonomiske levedygtighed skal imidlertid garanteres, i det mindste på mellemlang sigt, for at sikre, at investeringer fra offentlige midler er effektive og bæredygtige. Et støttekapløb skal undgås, og midlerne skal anvendes effektivt uden at skabe overkapacitet og markedsforvridninger.

1.5. EØSU er overbevist om, at det europæiske økosystem for halvledere bør styrkes med henblik på at opnå en åben strategisk autonomi. Værdikæden for halvledere er en af de mest globaliserede. På grund af den store internationale indbyrdes afhængighed på halvledermarkedet ville det ikke give økonomisk mening at etablere lukkede værdikæder i de enkelte dele af verden. Imidlertid bør teknologisegmenter, der er særligt sårbare — af geopolitiske årsager eller på grund af deres strategiske relevans — modtage den nødvendige støtte.

1.6. Denne internationale indbyrdes afhængighed skal også tages i betragtning i forbindelse med de planlagte nødforanstaltninger. Kommissionen bør ud over at øge Europas modstandsdygtighed også styrke internationale partnerskaber.

1.7. EØSU savner en konsekvensanalyse.

1.8. EØSU ønsker at gøre opmærksom på sine relaterede udtalelser ( 1 )

2. Generelle bemærkninger

2.1. I en stadig mere digitaliseret verden er halvledere en vigtig del af mange forskellige økonomiske sektorer og aspekter i livet — både for industrien og forbrugerne. Værdien af chips solgt på verdensplan er steget støt i de seneste år, og salget forventes at stige med 11 % i 2022 ( 2 ) . Desuden kan de grønne og digitale omstillingsmål ikke nås uden halvledere. Teknologiske fremskridt på dette område giver mulighed for tværsektoriel innovation i hele værdikæden.

2.2. Geopolitisk spiller halvledere ligeledes en større og større rolle. Værdikæden for halvledere er en af de mest globaliserede. Ingen stat har fuldstændig autonomi på tværs af hele værdiskabelsesprocessen. I stedet er der en høj grad af arbejdsdeling og indbyrdes afhængighed mellem nationer og regioner på grund af de høje omkostninger og komplekse produktionsstadier. EØSU mener derfor ikke, at det ville give økonomisk mening at etablere lukkede værdikæder i de enkelte dele af verden. En detaljeret analyse af styrker og svagheder i det europæiske økosystem for halvledere bør snarere tjene som udgangspunkt for en debat om, hvordan målrettede investeringer kan øge Europas modstandsdygtighed. Sideløbende hermed bør Kommissionen styrke de internationale partnerskaber i økosystemet for halvledere med henblik på at skabe synergier. Teknologisegmenter, der er særligt sårbare, dvs. på grund af geopolitiske hensyn eller deres strategiske relevans, bør imidlertid modtage den nødvendige støtte, både finansielt og politisk.

2.3. På grund af de stigende geopolitiske spændinger og flaskehalse i værdikæden for halvledere foretager nogle økonomiske regioner allerede massive investeringer. USA planlægger med »CHIPS for America Act« at investere 52 mia. USD mellem 2021 og 2026 og fjerne kritiske afhængigheder ( 3 ) . Kina betragter halvledersektoren som nøglen til sin strategiske orientering og sigter mod at mobilisere anslået 150 mia. USD inden 2025 ( 4 ) . Kinas mål er at kunne dække 70 % af landets behov på egen hånd inden da. Det er dog stadig uvist, om dette mål er realistisk.

2.4. I betragtning af den geopolitiske situation erkender EØSU, at der er et presserende behov for, at EU træffer foranstaltninger på dette område med henblik på at mindske den strategiske og økonomiske afhængighed. I det digitale kompas ( 5 ) satte Kommissionen sig som mål at sikre, at produktionen af banebrydende og bæredygtige halvledere i Europa tegner sig for mindst 20 % af verdensproduktionen inden 2030. Dette mål blev bekræftet i forslaget til politikprogrammet for 2030 med titlen »Vejen mod det digitale årti« ( 6 ) . EØSU bifalder Kommissionens mål om at styrke halvlederøkosystemet, øge modstandsdygtigheden og forsyningssikkerheden betydeligt og mindske den eksterne afhængighed og støtter målet om at spille en vigtig rolle i halvlederøkosystemet på verdensplan.

2.5. EØSU påpeger, at de 43 mia. EUR, som Kommissionen har planlagt, ikke er »nye penge«. Den største del af budgettet er allerede øremærket, f.eks. til programmet Horisont Europa og programmet for et digitalt Europa, og vil kun blive omfordelt. De 43 mia. EUR kan kun nås med store private investeringer, som stadig skal sikres. Dette står i klar kontrast til de 52 mia. USD, som USA har bevilget. Samtidig understreger EØSU, at det er nødvendigt at undgå et støttekapløb og at bruge pengene effektivt.

2.6. EØSU beklager, at der ikke er foretaget en konsekvensanalyse af meddelelsen og de tilhørende forslag.

3. Særlige bemærkninger

3.1. I dette afsnit vurderer EØSU specifikke aspekter af den europæiske mikrochipstrategis strategiske mål.

3.2. Politikdrevne investeringer

3.2.1. For at nå målene i mikrochipstrategien agter Kommissionen at mobilisere omkring 43 mia. EUR i offentlige og private investeringer. Dette omfatter 11 mia. EUR i offentlige investeringer under initiativet Mikrochips til Europa. Desuden planlægger Kommissionen at kombinere forskellige foranstaltninger såsom egenkapitalstøtte, en chipfond til en værdi af 2 mia. EUR, EIB-lån og midler fra mikroelektronikforanstaltninger i genopretnings- og resiliensplanerne og fra nationale eller regionale fonde. Kommissionen nævner også støtte til industriel forskning og innovation gennem vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse. EØSU støtter i princippet de ambitiøse investeringsplaner. Hvordan de skal finansieres, er dog fortsat uklart. EØSU opfordrer Kommissionen til at konkretisere disse planer.

3.3. Styrkelse af forskning og teknologisk lederskab

3.3.1. Horisont Europas forskningsrammeprogram har allerede som mål at fremme teknologier af næste generation. EØSU støtter kraftigt op om denne målsætning. Ifølge Kommissionen vil fremtidige forskningsaktiviteter, der skal støttes under »fællesforetagendet for mikrochips«, bidrage til bedre at opfylde de lodrette industriers behov i fremtiden og sikre, at der tages hånd om de samfundsmæssige og miljømæssige udfordringer.

3.3.2. Kommissionen agter at satse på forskning med fokus på teknologier til at opnå transistorer på under 2 nm, disruptive teknologier til kunstig intelligens, meget energibesparende og energieffektive processorer, nye materialer såvel som heterogen integration og 3D-integration af forskellige materialer og nye designløsninger. EØSU støtter og byder i det store hele denne tilgang velkommen. Som forskningssted tilbyder Europa et godt udgangspunkt. Generering af produktspecifik intellektuel ejendomsret til den europæiske værdikæde for halvledere, blandt andet baseret på RISC-V-metoden med åben kildekode, bør yderligere forbedre ekspertisen, når det gælder om at udarbejde halvlederløsninger for mange nøglesektorer.

3.3.3. EØSU er enigt i hensigten om at fremme integrationen af nøglefunktioner, bæredygtigt energiforbrug, øget computerydelse og disruptive teknologier såsom neuromorfe og indlejrede chips til kunstig intelligens (AI), integreret fotonik, grafen og andre teknologier baseret på 2D-materialer. Ud over små størrelser (< 2 nm) skal der tages hensyn til kundevirksomhedernes behov og den europæiske halvlederindustris styrker, især når det drejer sig om effekthalvledere og sensorer, der er betydeligt større. Mens teknologier som kunstig intelligens, maskinlæring, 5G/6G og højtydende databehandling kræver chipløsninger på 5 nm og derunder, kræver den industrielle produktion fortsat specialiserede chips af meget større størrelser i stor skala. Europa bør derfor ikke udelukkende fokusere på de mindste størrelser. EØSU er overbevist om, at små størrelser (< 10 nm) ikke er den eneste afgørende faktor for et succesfuldt økosystem for halvledere. De specifikke krav til mikroelektronik vil derimod blive mere og mere differentierede i fremtiden, og der vil være behov for en stadig bredere vifte af chipløsninger, der også er disruptive og innovative, uanset deres størrelse. EØSU anbefaler derfor en overordnet tilgang, der primært er baseret på det innovative potentiale for økosystemet for halvledere.

3.3.4. EØSU støtter forskning i kvantechips og bifalder tilvejebringelsen af finansiering fra Horisont Europas flagskibsinitiativ om kvanteteknologier.

3.4. Førerposition inden for udformning, fremstilling og emballering

3.4.1. EØSU bifalder målet om at styrke halvlederteknologien og innovationskapaciteten i EU og fremme et dynamisk og modstandsdygtigt halvlederøkosystem. Denne omfattende tilgang, som ikke kun fokuserer på interessenter inden for teknologisk innovation, men også på forsynings- og brugerindustrier, skal betragtes positivt. EØSU understreger behovet for at styrke hele værdikæden og hele økosystemet for halvledere, da det ikke kun er chips, men også ekspertise inden for materialer og processer, herunder emballage, der spiller en afgørende rolle for nye halvlederteknologier. Det er vigtigt med et tæt samarbejde mellem interessenter på udbuds- og efterspørgselssiden, hvor alliancen om processorer og halvlederteknologier spiller en rådgivende rolle, sammen med andre interessenter. EØSU anbefaler, at man hurtigt går videre med initiativet. I sidste ende vil den faktiske gennemførelse af foranstaltningerne imidlertid afgøre, om disse er vellykkede, og om den forventede investering rent faktisk foretages.

3.4.2. Kommissionen planlægger at oprette infrastrukturer for udformning for integrerede halvlederteknologier. Alle interesserede parter, herunder SMV'er, vil have adgang til denne infrastruktur. EØSU bifalder indførelsen af klare regler for intellektuel ejendomsret, som er afgørende for, at en sådan platform kan blive en succes, hvis der investeres betydeligt i forskning. Udvalget mener også, at deltagelse og frem for alt tilvejebringelse af designløsninger bør være frivillig. Begrebet samarbejde og skabelse af synergier, herunder på internationalt plan, er meget velkomment. Den faktiske gennemførelse vil imidlertid også være afgørende her. Platformen kan kun blive en succes, hvis forskellige interessenter fra den akademiske verden, forskningsverdenen, universiteter, udviklere og erhvervslivet udviser en stærk vilje til at deltage.

3.4.3. EØSU bifalder planen om at oprette innovative pilotlinjer for prototyper baseret på eksisterende pilotlinjer. Det giver også mening at knytte dem til platformen for designinfrastruktur.

3.4.4. Halvlederindustrien producerer en række højteknologiske produkter, der er vigtige for mange anvendelsesområder. Dette produktsortiment er forankret på internationale markeder. EØSU understreger derfor, at ethvert forsøg på at indføre certificering bør baseres på internationale normer og standarder. Et tæt samarbejde med producenter, brugere og internationale partnere er vigtigt i denne henseende. På det seneste har halvlederindustrien stået i centrum for regionale handelsmæssige spændinger og forstyrrelser i forsyningskæden. Kombineret med de nye markedsaktørers ambitioner fører dette til forskellige nationale og regionale tilgange til standardisering samt til spændinger i den formelle standardisering på internationalt plan, hvad angår fastsættelse af internationale standarder og de tilknyttede certificeringsordninger. EU bør gøre sit yderste for at udvikle markedsdrevne standarder, der kan omsættes til internationale standarder. Med henblik herpå er samarbejde både inden for EU og med internationale partnere af største betydning.

3.4.5. En konkurrencepolitik egnet til nye udfordringer EØSU er enigt med Kommissionen i, at private investeringer i avancerede halvlederanlæg sandsynligvis kræver betydelig støtte fra den offentlige sektor. Kommissionen har også til hensigt at tage hensyn til, om et produktionsanlæg er »det første af sin art« i forbindelse med statsstøttevurderinger i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, og anfører, at så meget som 100 % af et dokumenteret finansieringsunderskud kan dækkes af offentlige midler, hvis sådanne anlæg ikke ellers ville eksistere i Europa. EØSU erkender, at fremme af halvlederindustrien er et centralt og strategisk fremtidsorienteret projekt for EU, som bliver afgørende for forsyningssikkerheden og for Europas fremtid som innovationscenter og forretningssted. Samtidig påpeger EØSU, at ydelse af betydelig statsstøtte på op til 100 % — finansieret af skatteyderne — kan føre til investeringer, som ikke er kommercielt levedygtige og kan have en negativ indvirkning på markedet. Hvis den tilsvarende støtteandel og de tilsvarende midler er for store og dækker enhver økonomisk risiko, kan dette føre til urimelige konkurrencevilkår. EØSU fremhæver ligeledes risikoen for dyre internationale støttekapløb, især hvis det sted, der er udvalgt til et avanceret halvlederanlæg, ikke er optimalt. EØSU henleder opmærksomheden på Kommissionens meddelelse ( 7 ) , som præciserer, at en sådan støtte skal være underlagt stærke sikkerhedsforanstaltninger, og at fordelene skal fordeles bredt og uden forskelsbehandling i hele den europæiske økonomi. EØSU erkender, at princippet om det første af sin art skaber attraktive rammebetingelser for flytninger, hvilket også kan have en katalysatoreffekt for andre økonomiske aktører. I sidste ende skal sådanne anlægs økonomiske levedygtighed imidlertid garanteres, i det mindste på mellemlang sigt, for at sikre, at investeringer fra offentlige midler er effektive. Det er den eneste måde, hvorpå man kan undgå det værst tænkelige scenario med en underudnyttet halvlederfabrik, der koster millioner af euro hver dag.

3.5. Fremme af private investeringer

3.5.1. EØSU bifalder oprettelsen af »chipfonden«, især hvis den vil gøre det lettere for virksomheder, især SMV'er og nystartede virksomheder, at opnå tilstrækkelig finansiering.

3.6. Afhjælpning af den akutte mangel på kvalifikationer

3.6.1. Digitalisering og teknologiske forandringer kræver efter- og videreuddannelse. EØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at afhjælpe kvalifikationskløfterne på centrale digitale områder for at imødekomme den store efterspørgsel efter faglærte arbejdstagere, både med og uden universitetsgrader, navnlig inden for STEM-fag (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvidenskab og matematik). Dette skal begynde i skolen. Når der oprettes studie- og karrierevejledninger, skal der også skabes grundlag for livslang læring. Navnlig er det også af afgørende betydning strukturelt at fremme en større repræsentation af kvinder i IT-sektoren gennem programmer til forbedring af digitale færdigheder. Virksomhederne bør også yde deres ved at sætte kvinderne i stand til at forbedre deres IT-færdigheder gennem en lang række digitale kompetenceprogrammer og uddannelseskurser. Initiativer på EU-plan og i medlemsstaterne, der sigter mod at få flere kvinder involveret i digitaliseringen såsom WomenTechEU ( 8 ) og SheTransformsIT ( 9 ) , er gode eksempler. Samarbejdet mellem nationale og europæiske initiativer bør intensiveres.

3.7. Forståelse af de globale forsyningskæder og foregribelse af fremtidige kriser

3.7.1. EØSU bifalder den strategiske tilgang, der går ud på at kortlægge og vurdere potentielle mangler i forsyningskæden for halvledere. Overvågning er et vigtigt redskab til vurdering og foregribelse af tendenser og begivenheder, der kan føre til forstyrrelser i forsyningskæden. Kommissionen er allerede i færd med at gennemføre en interessentundersøgelse ( 10 ) vedrørende økosystemet for halvledere for at indsamle oplysninger om den aktuelle efterspørgsel efter chips og wafere samt specifikke forretningsprognoser for efterspørgslen i fremtiden. Dette vil også bidrage til den tredje søjle i lovpakken om mikrochips og til forudgående nødforanstaltninger. EØSU opfordrer imidlertid Kommissionen til at holde resultaterne af denne undersøgelse strengt fortrolige, da besvarelsen af spørgsmål vedrørende den faktiske produktion af halvledere indebærer udlevering af følsomme data og eventuelt forretningshemmeligheder. Det er derfor vigtigt, at sådanne undersøgelser er frivillige, og at disse følsomme oplysninger behandles med størst mulig fortrolighed.

3.7.2. EØSU mener, at foranstaltningerne til imødegåelse af forstyrrelser er yderst vidtrækkende. Prioritering af ordrer til kritiske sektorer, fælles indkøbsordninger og eksportkontrol er omfattende markedsinterventioner, som skal forbeholdes ekstraordinære situationer. På baggrund af et markedsbaseret økosystem, globaliserede værdikæder og den store indbyrdes afhængighed mellem forskellige regioner i verden skal statens indgriben begrænses til et nødvendigt minimum. Kommissionen bør skitsere forudsætningerne for de påtænkte foranstaltninger mere detaljeret. EØSU er også kritisk over for, at »halvlederrådet«, som skal træffe afgørelse om foranstaltningerne, udelukkende vil bestå af repræsentanter for medlemsstaterne og Kommissionen uden at involvere de relevante markedsaktører og arbejdsmarkedets parter.

3.8. Internationalt samarbejde

3.8.1. På grund af den globale indbyrdes afhængighed af økosystemet for halvledere bør indsatsen for at styrke industrien for halvledere koordineres internationalt, f.eks. i G7- og G20-landene, for at støtte hele værdikæden for halvledere og skabe synergier. EØSU går ind for lige markedsadgang og lige konkurrencevilkår. Dette omfatter gensidig fjernelse af hindringer for investeringer og forebyggelse af nye handelsrestriktioner som gengældelsesforanstaltninger. Der bør udvikles fælles strategier i tæt samarbejde med industrien og arbejdsmarkedets parter for at sikre forsyningskæden for halvledere, herunder udstyr, materialer og råmaterialer. Udviklingen af markedsdrevne og konsensusbaserede europæiske standarder med henblik på at omsætte dem til internationalt plan samt internationalt samarbejde om standardisering er også afgørende for at opnå stordriftsfordele, der er til gavn for slutbrugerne i form af produkter af høj kvalitet til en overkommelig pris.

Bruxelles, den 15. juni 2022. Christa SCHWENG Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (mikrochipforordningen) (se side 34 i denne EUT), Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2021/2085 om oprettelse af fællesforetagenderne under Horisont Europa for så vidt angår fællesforetagendet for mikrochips (se side 40 i denne EUT) og Den Rådgivende Kommission for Industrielle Ændringers (CCMI) udtalelse om en lovpakke om europæiske mikrochips: Konsekvenser af lovpakken om europæiske mikrochips for forsvars- og luftfartsindustrien (supplerende udtalelse til denne udtalelse).

(2) IC Insights: https://www.icinsights.com/news/bulletins/2022-Semiconductor-Sales-To-Grow-11-After-Surging-25-In-2021/.

(3) Senate Passage of USICA Marks Major Step Toward Enacting Needed Semiconductor Investments — Semiconductor Industry Association (semiconductors.org).

(4) A new world under construction: China and semiconductors | McKinsey.

(5) COM(2021) 118.

(6) COM(2021) 574.

(7) COM(2021) 713 final.

(8) Women TechEU (europa.eu).

(9) Digitalisierung braucht mehr Frauen | SheTransformsIT.

(10) https://ec.europa.eu/growth/news/stakeholder-survey-european-chip-demand-2022-02-16_en