DA Den Europæiske Unions Tidende C 229/49

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Små virksomheder i en stor verden — et nyt partnerskab for SMV'ernes udnyttelse af de globale muligheder«

COM(2011) 702 final

2012/C 229/09

Ordfører: Ivan VOLEŠ

Kommissionen besluttede den 9. november 2011 under henvisning til artikel 304 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde at anmode om Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om:

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — »Små virksomheder i en stor verden — et nyt partnerskab for SMV'ernes udnyttelse af de globale muligheder«

COM(2011) 702 final.

Det forberedende arbejde henvistes til Den Faglige Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som vedtog sin udtalelse den 8. maj 2012.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 481. plenarforsamling den 23.-24. maj 2012, mødet den 23. maj, følgende udtalelse med 195 stemmer for, 2 imod og 7 hverken for eller imod:

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1 Fuld udnyttelse af de europæiske SMV'ers potentiale til at trænge ind på markederne uden for EU – navnlig de hurtigtvoksende markeder – kan blive afgørende for at fremme væksten og beskæftigelsen. Derfor skal internationaliseringen af SMV'er være en fast bestanddel af alle EU's politikker, der berører denne type virksomheder.

1.2 Internationalisering omfatter et bredt spektrum af aktiviteter, såsom eksport, import, direkte udenlandske investeringer, underleverandørvirksomhed, teknisk samarbejde mm. Udvalget beklager derfor, at meddelelsen hovedsageligt beskæftiger sig med fremme af eksport og investeringer.

1.3 På grund af den tætte forbindelse mellem internationalisering og innovation anbefaler EØSU, at SMV'erne får lettere adgang til de nye programmer Horisont 2020 og COSME, og at disse gøres mere brugervenlige. Den Europæiske Socialfond skal også være med til at fremme internationaliseringen.

1.4 I EU's internationaliseringsstøtte bør der tages hensyn til den støtte, der tilbydes på nationalt plan, så man undgår overlapning og i stedet lader støtten fungere som supplement inden for EU's kompetenceområder, f.eks. ved at åbne markeder, indgå bilaterale og multilaterale aftaler, fjerne hindringer, tilbyde information om toldspørgsmål, beskyttelse af intellektuelle ophavsrettigheder, investeringsbeskyttelse, standarder, regler, offentlige indkøb, bekæmpelse af korruption osv.

1.5 EØSU efterlyser en bedre koordinering og en fælles forvaltning af internationaliseringspolitikken i samarbejde mellem Kommissionens generaldirektorater, Rådet, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Europa-Parlamentet og netværket af nationale SMV-repræsentanter.

1.6 Den foreslåede internationale webportal kan anvendes til det tilsigtede formål, men kun hvis den dækker alle tilgængelige kilder til information, linker til nationale webportaler og i fremtiden tilbyder information på alle officielle EU-sprog.

1.7 EØSU påpeger, at det europæiske virksomhedsnets (Enterprise Europe Network) potentiale ikke udnyttes ordentligt, og bifalder forslaget om at ændre dets forvaltningsstruktur. Udvalget opfordrer til, at de organisationer, der repræsenterer virksomhederne, inddrages i forvaltningen af netværket.

1.8 EU's støtte til SMV'ernes adgang til tredjelandes markeder bør gå hånd i hånd med deres grænseoverskridende samarbejde inden for det indre marked, eftersom det er her, de fleste små og mellemstore virksomheder samler deres første internationale erfaringer. Denne politik bør også indebære, at SMV'er får hjælp til at vinde fodfæste på det indre marked, samt at man afskaffer de hindringer, der ligger i vejen for dette.

1.9 En af de største mangler i det nuværende system for europæisk og national støtte er, at SMV'erne knap nok er klar over, at disse støtteformer eksisterer, at de har svært ved at finde de nødvendige informationer, at informationerne ofte er umulige at forstå, samt at det er vanskeligt at få adgang til praktiske vejledninger for procedurerne. Udvalget anbefaler, at navnlig paraplyorganisationer for SMV'er inddrages i informationsaktiviteter.

1.10 Adgang til finansiering er navnlig i krisetider en vigtig forudsætning for, at SMV'er får internationalt fodfæste. Derfor opfordrer EØSU Kommissionen til at skabe nye støttefinansieringsinstrumenter for internationalisering af SMV'er, herunder eksportkreditgarantier, forsikring af international virksomhed og let adgang til lån gennem garanterede kreditkort.

1.11 Udvalget henstiller til, at betingelserne for de forskellige regionale programmer – bl.a. East Invest, Al-Invest og Med-Invest – gøres ensartede og dermed lettere for SMV'er at anvende. Udvalget opfordrer også til en reevaluering af de nuværende regler, som kun giver SMV'er fra partnerskabslande mulighed for støtte til at deltage i programforanstaltningerne.

1.12 EØSU foreslår en række konkrete foranstaltninger på europæiske niveau, der med fordel kan fungere som supplement til den eksisterende støtte, f.eks. at indføre en europæisk SMV-eksportørpris, at anvende europæiske initiativer som den europæiske iværksætterpris, at gøre reklame for SMV-internationalisering i forbindelse med SMV-ugen, at oprette og opdatere en støtteudbyder-database over bedste praksis samt at aktivere kontaktformidlingsinitiativer som Europartenariat og Interprise.

1.13 EØSU støtter idéen om at afholde et årligt forum, hvor man evaluerer udviklingen inden for internationalisering, og opfordrer til, at det gøres til en permanent platform, hvor arbejdsmarkedets parter og andre interessenter, herunder EØSU, kan inddrages effektivt.

1.14 EØSU anbefaler, at man – ud over de udvalgte BRIK-prioritetslande (Brasilien, Rusland, Indien og Kina) – også fokuserer på andre potentielle markeder som Den Persiske Golf, Sydøstasien m.fl.

2. Resumé af Kommissionens forslag

2.1 EU skal finde nye kilder til vækst og beskæftigelse. Store markeder uden for EU, navnlig Kina, Indien, Rusland og Brasilien, er i kraftig vækst. Det giver nye muligheder for virksomhederne i EU. Fremme af SMV-aktiviteter i tredjelande kan altså også være med til at styrke EU's konkurrenceevne, som det fremgår af Europa 2020-strategien og andre dokumenter (1).

2.2 I november offentliggjorde Kommissionen meddelelsen »Små virksomheder i en stor verden – et nyt partnerskab for SMV'ernes udnyttelse af de globale muligheder« (2), hvor man foreslog en omfattende revision på EU-niveau af internationaliseringsstøtten til SMV'er for at udbygge den og gøre den mere transparent og effektiv.

2.3 Mens 25 % af SMV'erne i EU har eksporteret til lande inden for det indre marked de sidste tre år, har kun 13 % været aktive i tredjelande, hvilket giver et fingerpeg om, at der er store, uudnyttede ekspansionsmuligheder, navnlig inden for innovativ fremstillingsindustri og i de kreative sektorer.

2.4 I sin meddelelse definerer Kommissionen de mål, den gerne vil nå – at tilbyde SMV'erne tilgængelige oplysninger, gøre støtteaktiviteterne mere sammenhængende, forbedre omkostningseffektiviteten, fylde hullerne i de ydelser, der tilbydes på nationalt niveau af offentlige og private sektorer samt at sikre lige adgang til SMV'er fra alle EU's medlemsstater.

2.5 De vigtigste redskaber, som Kommissionen vil anvende for at opnå disse mål er: at levere oplysninger til SMV'erne lokalt, at indarbejde en europæisk dimension i tjenester til SMV'er på prioriterede markeder, at støtte klynger og netværk samt at rationalisere nye aktiviteter på prioriterede markeder og samtidig at respektere tre principper: komplementaritet, holdbarhed og effektivitet i anvendelsen af offentlige midler ved hjælp af SMART-mål (Specific, Measurable, Achievable, Relevant, Timed (specifikke, målelige, realiserbare, relevante og tidsbestemte)). Kommissionen vil identificere prioriterede geografiske områder ud fra de opstillede kriterier. Internationalisering af SMV'er bør også indgå i andre EU-politikker.

3. Generelle bemærkninger

3.1 EØSU bifalder Kommissionens meddelelse og tilslutter sig i vid udstrækning analysen og konklusionerne. Udvalget konstaterer, at meddelelsen fokuserer mere på systemet, der tilbyder støtte, end på støttens udformning og mål. Udvalget henleder opmærksomheden på sine seneste udtalelser om internationalisering af SMV'er – »Status vedrørende »Small Business Act« for Europa« (3) , »Støtte til SMV'ers bestræbelser på at tilpasse sig de globale markedsændringer« (4) samt »Den eksterne dimension af den europæiske industripolitik« (5) .

3.2 EØSU er enigt i, at politikken til støtte for de små og mellemstore virksomheders adgang til markeder uden for EU bør indgå som en del af EU's konkurrencestrategi, Europa 2020, og EU's øvrige politikker. Udvalget understreger endvidere, at det er nødvendigt at koordinere disse politikker med henblik på at anvende dem til fordel for SMV'ernes internationalisering.

3.3 Udvalget beklager, at Kommissionens meddelelse næsten udelukkende beskæftiger sig med støtte til direkte eksport til tredjelande. Internationaliseringen af SMV'er omfatter imidlertid også eksport, import, direkte udenlandske investeringer, teknisk samarbejde, underleverandørvirksomhed og andre aktiviteter, hvor SMV'erne indgår som en del af værdikæden.

3.4 Støtten til information og oplysningsarbejde skal udvides til at omfatte andre aspekter af internationalisering, så det bliver til størst mulig gavn for så mange forskellige brugere som muligt. I den forbindelse skal der sondres skarpt mellem de behov, de forskellige virksomheder har som følge af deres størrelse og internationale erfaringer.

3.5 De offentliggjorte statistikker for antallet af SMV'er, der kunne deltage i internationaliseringsprocessen, maner til forsigtighed (6), fordi en ikke ubetydelig del af SMV'erne udelukkende dækker den lokale efterspørgsel efter f.eks. små tjenesteydelser, håndværksprodukter på det lokale marked osv.

3.6 EØSU understreger, at der løbende og konsekvent bør skabes et erhvervsmiljø, som er gunstigt for SMV'erne, og hvor man især bestræber sig på at mindske den administrative byrde og overflødige lovgivning, som truer de europæiske virksomheders konkurrenceevne på markederne uden for EU. Endvidere bør man systematisk eliminere alle hindringer, som forhindrer SMV'erne i at deltage i internationaliseringen.

3.7 Innovation stimulerer denne internationalisering af virksomhederne, og samtidig kan internationalisering forbedre virksomhedernes resultater (7). Under EU's gældende flerårige finansielle ramme anvender SMV'erne kun 15 % af de økonomiske midler, der er til rådighed under det 7. rammeprograms delprogram »Samarbejde« (8). De nye programmer Horisont 2020, COSME og 4. søjle i Den Europæiske Socialfond frembyder store muligheder for gennem innovation at bidrage til at styrke konkurrenceevnen og således skabe bedre betingelser for internationalisering af de europæiske SMV'er og dermed for højere vækst og jobskabelse. Det er imidlertid nødvendigt at sikre, at SMV'erne får kendskab til disse programmer, at de får adgang til dem, og at det administrativt set gøres mindre indviklet at anvende dem.

3.8 Hvis støtten til SMV'ernes internationalisering skal være effektiv, kræver det, at deres leverandører både i europæisk og national sammenhæng ændrer strategi, og at man går fra udifferentierede og standardiserede tjenesteydelser til målrettede, skræddersyede, proaktive og tilpassede ydelser, som tager hensyn til sektor, livscyklus, ressourcernes tilgængelighed, virksomhedens konkurrencemæssige stilling og dens interne forhold i form af f.eks. sprogkundskaber og viden om det lokale erhvervslivs kultur og miljø (9).

3.9 Formålet med at drive virksomhed er at vokse og øge sin markedsandel. Disse mål kan nås ved at gå ind på udenlandske markeder, men der er ingen garanti for succes. Selv om 50 % af de SMV'er, som er aktive i udlandet, oplever øget omsætning, er det ikke tilfældet for de resterende 50 %. Den støtte, som ydes, har til formål at reducere risikoen for fiasko som følge af manglende informationer og manglende erfaring mest muligt.

3.10 Internationaliseringsstøtten til SMV'erne falder under medlemsstaternes kompetenceområde. Disse tilbyder en lang række støtteprogrammer (mere end 300) baseret på såvel offentlige som private midler (10). Derfor bør man afveje den merværdi, som nye EU-støtteprogrammer kan bidrage med, meget omhyggeligt, så man undgår overlapninger i forhold til eksisterende støtte. Det ville derfor være hensigtsmæssigt, hvis de nationale organer, som støtter SMV'ernes internationalisering, regelmæssigt udvekslede oplysninger og koordinerede deres aktiviteter med de relevante direktorater i Kommissionen.

3.11 EU's bidrag bør i første omgang gå til at gøre markederne mere åbne og lette adgangen til dem, til at indgå bilaterale og multilaterale aftaler, fjerne toldmæssige og ikke-toldmæssige hindringer, levere oplysninger (takket være EU's markedsadgangsdatabase MADB), navnlig oplysninger om specifikke og almene områder – for så vidt angår beskyttelse af industrielle ejendomsrettigheder, standarder, told, administrative eksport- og importdokumenter, lovgivning, sundhedsbestemmelser, plantesundhedsbestemmelser, veterinærregler, bekæmpelse af korruption og offentlige udbud. EU bør konsekvent kræve af partnerlandene, at de anerkender medlemsstaternes nationale certifikater, som er anerkendt i det indre marked, og på den måde forebygge, at nogle af EU's medlemslande forskelsbehandles.

3.12 Ligeledes bør EU-støtten anvendes til at give SMV'er fra små og nye medlemsstater samme vilkår, da disse ikke har de samme repræsentationsmuligheder på markederne uden for EU.

3.13 Princippet om partnerskab mellem offentlige institutioner og erhvervslivets repræsentanter (handelskamre, SMV-organisationer, virksomheds- og sektorsammenslutninger) bør respekteres fuldt ud. Arbejdsmarkedets parter bør navnlig på regionalt og lokalt niveau være med til at kaste lys over, hvilke politikker og ressourcer der er nødvendige for at støtte SMV'ernes internationalisering, samt overvåge at de anvendes efter hensigten. Dette partnerskabsprincip bør respektere de nationale interesser og de forskellige støtteformer samt den fri konkurrence mellem virksomhederne og bidragsyderne. Offentlige organer i medlemsstaterne bør ved levering af internationaliseringsydelser ikke konkurrere med organisationer, der repræsenterer erhvervslivet.

3.14 EØSU beklager, at Kommissionens meddelelse ikke indeholder forslag til at forbedre koordinationen og etablere en overordnet EU-styring af denne internationaliseringsstrategi. Kommissionens generaldirektoraters kompetencer (erhvervspolitik, handel, det indre marked, udvikling og samarbejde, beskatning og toldunionen osv.) er ikke klart afgrænsede, når det gælder internationaliseringen af SMV'erne. Man bør desuden forbedre samarbejdet mellem de berørte generaldirektorater i Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil på den ene side og på den anden side Rådet, SMV-repræsentantnetværket, Europa-Parlamentet, medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer i tredjelande og andre organisationer, som bidrager til udformningen af internationaliseringspolitikken samt dens gennemførelse.

4. Særlige bemærkninger og anbefalinger vedrørende Kommissionens forslag

4.1 Den foreslåede kortlægning af den nuværende situation bør frem for alt have til formål at evaluere, hvor effektive de nuværende europæiske støtteforanstaltninger og –instrumenter er, og kaste lys over eksisterende huller i de nationale støttesystemer samt supplere disse med bidrag fra EU.

4.2 I forbindelse med oprettelsen af den nye europæiske oplysningsportal bør der foretages en række omhyggelige overvejelser, bl.a. for så vidt angår prisen på den, og i den forbindelse skal der gås ud fra følgende principper:

— der bør ikke være tale om en kopi af de eksisterende nationale portaler

— denne portal bør forbinde alle eksisterende informationskilder med hinanden. Det gælder såvel europæiske som nationale kilder, således at der fra ét sted er let adgang til dem alle

— de fælles informationer, der stammer fra europæiske kilder, bør være til rådighed på de officielle sprog

— oplysninger fra EU's egne kilder bør sigte mod at kaste lys over og fjerne barrierer for markedsadgang, beskrive regler om told, certificering, sundhedsbestemmelser, plantesundhedsbestemmelser, veterinærregler, investeringsfremme og –beskyttelse, beskyttelse af industrielle og intellektuelle ejendomsrettigheder, offentlige udbud osv.

— SMV'erne bør oplyses om aspekter af OECD's vejledende principper til multinationale virksomheder, som også vedrører dem (11)

— der bør tages hensyn til behovene hos alle, som deltager i internationaliseringen – såvel eksportører, importører, investorer som leverandører – samt til de specifikke forhold, som gør sig gældende i de forskellige sektorer.

4.3 EØSU beklager, at der ikke findes foranstaltninger til støtte for e-handel, hvilket ellers kan blive et vigtigt område for SMV'ernes internationalisering. Det er i den forbindelse nødvendigt at virkeliggøre EU's mål vedrørende højhastighedsinternet og ikke mindst dækning af landdistrikter og fjerntliggende områder, hvilket vil lette SMV'ernes adgang til de informationer, som er nødvendige for deres internationalisering.

4.4 EØSU sætter pris på bidraget fra Enterprise Europe Network, som har til formål at udvikle kontakter og handelsforbindelser mellem EU's virksomheder i visse lande, også selv om det efter udvalgets opfattelse ville være muligt at udnytte dette netværks potentiale i langt højere grad, hvilket den ringe viden om dets eksistens, man finder hos de europæiske SMV'er, vidner om. Dette netværks ydelser burde i videst muligt omfang afhænge af SMV'ernes efterspørgsel og reelle behov. I mange regioner er de organisationer, som repræsenterer SMV'erne, ikke medlem af dette Enterprise Europe-netværk. Derfor understreger EØSU behovet for at udstyre det med en ny administrativ struktur og opfordrer de erhvervsorganisationer, som er tættest på SMV'erne, til ligeledes at deltage i netværkets forvaltning.

4.5 EU-støtten til SMV'ers indtræden på markeder uden for EU bør også dække de forskellige støtteformer for SMV'er i det indre marked og fjernelsen af hindringer, som forhindrer dem i at udnytte de muligheder, som findes i akten for det indre marked. Normalt påbegynder SMV'erne deres internationale handelsaktiviteter inden for det indre marked for siden at udvide til markeder uden for EU.

4.6 Alle undersøgelser viser, at SMV'erne kun har ringe kendskab til de forskellige støttemuligheder og programmer, der er til rådighed. EU's institutioner og de nationale institutioner bør anvende et enkelt, forståeligt sprog, som er tilpasset SMV'ernes særtræk. EØSU anbefaler, at der udarbejdes en vejledning, som er både kort og klar, og som hjælper læserne med at orientere sig i støttelabyrinten og forbedrer EU-institutionernes kommunikation vedrørende den eksisterende støtte. Især organisationer, som repræsenterer SMV'ernes interesser, såsom handelskamre, brancheorganisationer, sammenslutninger af SMV'er, bør inddrages i formidlingen af denne information og viden om støtterettigheder, og de bør tilbydes den nødvendige økonomiske støtte til at levere den nødvendige rådgivning.

4.7 I lyset af Kommissionens handlingsplan (12) så EØSU gerne, at man forbedrede SMV'ernes adgang til finansiering, for der er tale om en afgørende forudsætning for eventuel internationalisering, ikke mindst under den økonomiske og finansielle krise, som i øjeblikket hersker i EU. Derfor opfordrer EØSU Kommissionen til at skabe nye støttefinansieringsinstrumenter for internationalisering af SMV'er, herunder eksportkreditgarantier, forsikring af international virksomhed og let adgang til lån gennem garanterede kreditkort (13).

4.8 Til forskel fra de eksisterende programmer som f.eks. East Invest, AL Invest m.fl. bør de nye programmer, som er rettet mod en given del af verden, oprettes i henhold til enslydende økonomiske og administrative regler. Udvalget opfordrer Kommissionen til at revidere de gældende regler, ifølge hvilke kun SMV'er fra partnerlande kan modtage støtte til deltagelse i programmets aktiviteter. De bør ligeledes gøre det nemmere for SMV'erne i medlemslandene at bidrage til at realisere dem ved at udvide støtten til refusion af de indledende udgifter til deltagelse i programmernes aktiviteter.

4.9 EØSU glæder sig over Kommissionens indsats for at gøre det muligt for SMV'er i medlemsstaterne, der ikke har repræsentationer i de vigtigste tredjelande, at få adgang til støtte eller oplysninger fra andre af EU's medlemsstater. Udvalget henleder dog opmærksomheden på, at det ikke er nogen nem opgave at fastlægge rammerne for et sådant samarbejde. Det skal desuden præciseres, om ydelser finansieret af offentlige midler fra en given stat kan anvendes af SMV'er fra andre medlemsstater.

4.10 Denne hindring kan overvindes gennem gradvis etablering af europæiske centre til støtte for SMV'ers handel med de vigtigste partnerlande. De organisationer, som repræsenterer SMV'erne, bør inddrages direkte i beslutningen om indhold og udformning af deres aktiviteter. EØSU anbefaler, at der ydes den nødvendige økonomiske støtte til organisationer, som repræsenterer SMV'erne, både på nationalt og EU-niveau, således at de kan oplyse om deres tjenester.

4.11 EØSU opfordrer til, at det organiserede civilsamfund (dvs. arbejdsgivere, fagforeninger, forbrugere, sammenslutninger af SMV'er, handelskamre og sammenslutninger af liberale erhverv mv.), herunder EØSU og organisationer som EUROCHAMBRES, UEAPME, Business Europe, EFS og eventuelt også europæiske brancheforeninger inden for de områder, der har størst betydning for internationaliseringen, deltager i et årligt forum, hvor man evaluerer, hvordan internationaliseringen af SMV'erne skrider frem. Dette forum bør tage form af en permanent platform for koordinering, som bl.a. skal følge, hvordan de betragtelige summer tildeles forskellige programmer og støtteforanstaltninger, og overvåge deres effektivitet ud fra en række specifikke kriterier.

4.12 EØSU foreslår, at der oprettes en europæisk pris for den bedste eksportør blandt SMV'erne, som uddeles hvert år, eksempelvis i forbindelse med forummets møde.

4.13 For at udbrede kendskabet til vellykkede aktiviteter, der er iværksat af offentlige myndigheder i forbindelse med internationalisering, kunne man anvende den europæiske iværksætterpris og prisen som europæisk iværksætterregion, som uddeles af Regionsudvalget.

De årlige SMV-uger bør omfatte kampagner for internationalisering og udveksling af bedste praksis på dette område medlemsstaterne imellem.

EØSU opfordrer til, at der oprettes en online-database over de mest succesrige erfaringer inden for internationalisering, som europæiske handelskamre, sammenslutninger og foreninger, der repræsenterer SMV'er, og erhvervsorganisationer har gjort sig, og at denne database løbende opdateres. Ligeledes opfordrer udvalget til, at der sker en målrettet formidling af disse erfaringer gennem organisationer, som repræsenterer SMV'er.

4.14 EØSU anbefaler, at man genoptager de møder for matchmaking mellem virksomheder på EU-niveau, som allerede har bevist deres værd, og som mange SMV'er fra kandidatlande tidligere har draget nytte af i forbindelse med deres internationalisering (f.eks. Europartenariat- og Interprise-programmerne).

4.15 Når det gælder det geografiske fokus for SMV'ernes internationalisering bifalder EØSU, at det retter sig mod BRIK-landene, som oplever en stærk økonomisk vækst, men udvalget anbefaler, at man ekspanderer til andre vækstmarkeder i Golflandene, Sydøstasien m.fl. EØSU anbefaler ligeledes, at der fastlægges sektorspecifikke prioriteter, som kan være styrende for SMV'ernes internationalisering.

4.16 EØSU henstiller, at »repræsentanterne for SMV'erne« i de medlemsstater, hvor de er aktive, inddrages langt mere i SMV'ernes internationalisering, hvilket ligeledes bør være en af de vigtigste prioriteter for de nationale politikker til støtte for SMV'erne.

Bruxelles, den 23. maj 2012 Staffan NILSSON Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) Meddelelse om en integreret industripolitik for en globaliseret verden, COM(2010) 614 final, om status vedrørende »Small Business Act«, COM(2011) 78 final, om handelspolitik, COM(2010) 612 final, og om en akt for det indre marked, COM(2010) 608 final.

(2) COM(2011) 702 final af 9.11.2011.

(3) EUT C 376 af 22.12.2011, s. 51.

(4) EUT C 255 af 22.9.2010, s. 24.

(5) EUT C 218 af 23.7.2011, s. 25.

(6) Se undersøgelse fra EMI (Det Europæiske Medieinstitut), s. 5: 25 % af SMV'erne i EU27 beskæftiger sig med eksport, hvoraf ca. halvdelen eksporterer til lande uden for det indre marked (13 %); 29 % af SMV'erne i EU27 beskæftiger sig med import, hvoraf igen ca. halvdelen importerer fra lande uden for det indre marked (14 %); 7 % af SMV'erne i EU27 deltager i teknisk samarbejde med en udenlandsk partner, 7 % er underleverandør for en partner i udlandet, og 2 % af SMV'erne foretager direkte udenlandske investeringer.

(7) Oversigt over SMV'ers resultater. Kan SMV'erne skabe flere og bedre arbejdspladser? EMI, november 2011, s. 77.

(8) Rapport om SMV'ernes deltagelse i det 7. rammeprogram 2007-2011. Europa-Kommissionen, januar 2012.

(9) Fabio Antoldi, »Les PME peuvent-elles réellement s'engager sur des voies internationales de croissance rapide?«(»Er SMV'erne reelt i stand til at deltage i den store internationale vækst?«), bidrag til Europa-Parlamentets seminar den 24. januar 2012, s. 31.

(10) EIM-studie: »Opportunities for the Internationalisation of European SME's«, endelig rapport, s. 30.

(11) OECD's vejledende principper for multinationale virksomheder, 2000.

(12) Jf. En handlingsplan om bedre adgang til finansiering for SMV'er, COM(2011) 870 final.

(13) Jf. Szechenyi-kortet i Ungarn, som giver SMV'erne mulighed for at få kredit uden garanti, men som garanteres af staten: www.iapmei.pt/conferencia/1_Laslo_Krisan.ppt.