1. INDLEDNING

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/37/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om fremstilling, præsentation og salg af tobaksvarer (tobaksvaredirektivet - i det følgende benævnt "TVD") blev vedtaget den 5. juni 2001[1]. Der er gået mere end ti år siden vedtagelsen, og det er nu blevet nødvendigt at drøfte og analysere mulighederne for at ajourføre TVD i overensstemmelse med udviklingen på markedet, på det videnskabelige område og i de internationale rammer, navnlig WHO's rammekonvention om tobakskontrol (FCTC), som EU og alle EU's medlemsstater har underskrevet. Initiativet vedrørende revision af TVD indgår i Kommissionens arbejdsprogram for 2012[2]. Hovedformålet med revisionen er at forbedre det indre markeds funktion og samtidig sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. Hovedmålene er således 1) at gennemføre en ajourføring på allerede harmoniserede områder med henblik på at rydde de hindringer af vejen, som medlemsstaterne støder på i forbindelse med arbejdet med at bringe deres nationale lovgivning i overensstemmelse med den seneste udvikling på markedet, på det videnskabelige område og i de internationale rammer[3], 2) at fastsætte regler vedrørende produktrelaterede aspekter, der ikke er omfattet af det nuværende TVD, for så vidt som en uensartet udvikling i medlemsstaterne har ført til eller kan forventes at føre til en fragmentering af det indre marked[4], og 3) at sikre, at direktivets bestemmelser ikke omgås ved markedsføring af produkter, der ikke er i overensstemmelse med TVD[5]. Der er ved fastlæggelsen af og valget mellem de forskellige politiske løsningsmodeller taget udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. Der er først og fremmest taget stilling til problematikken med unge, der indleder et tobaksforbrug. De fleste af foranstaltningerne fokuserer i første omgang på fabriksfremstillede cigaretter (FFC), rulletobak og røgfrie tobaksvarer (RTV).

2. Høring, ekspertise og beskrivelse af markedet

I forbindelse med konsekvensanalysen blev der gennemført omfattende både offentlige og målrettede høringer af interesseparterne. Grundlaget for konsekvensanalysen blev yderligere styrket med en række eksterne undersøgelser, udtalelser fra Kommissionens uafhængige videnskabelige komité (VKNNPS) og Eurobarometerundersøgelser.

Den samlede værdi af tobaksmarkedet i detailleddet, herunder skatter og punktafgifter, er 136,5 mia. EUR. Fabriksfremstillede cigaretter tegner sig for næsten 90 % (121,3 mia. EUR) af tobaksmarkedets samlede værdi og repræsenterer sammen med rulletobak hen ved 95 % af tobaksmarkedet. Den resterende del af markedet udgøres af pibetobak, cigarer/cigarillos og RTV. I 2010 beløb punktafgifterne i EU sig til over 79 mia. EUR.

Tobak er den største undgåelige trussel mod sundheden i EU og er skyld i næsten 700 000 dødsfald i EU hvert år. Ved revisionen fokuseres der på indledningen af tobaksforbrug, navnlig blandt unge, idet der tages hensyn til, at 94 % af rygerne begynder, før de er fyldt 25[6]. Ca. 50 % af rygerne dør for tidligt, nemlig gennemsnitligt 14 år tidligere end ikke-rygere, og de har flere leveår, der er præget af alvorlig sygdom. EU's årlige offentlige sundhedsudgifter til behandling af seks hovedkategorier af rygerelaterede sygdomme er på skønsmæssigt ca. 25,3 mia. EUR, og samfundet mister 8,3 mia. EUR om året som følge af produktivitetstab (herunder førtidspensionering/dødsfald og fravær), der kan tilskrives rygning. Dertil kommer, at værdien af de tabte leveår som følge af rygning - omregnet i penge - svarer til 517 mia. EUR om året.

3. PROBLEMFORMULERING 3.1. Problem 1: Røgfrie tobaksvarer og udvidelse af varedækningen, dvs. paletten af produkter, der er omfattet

a) Røgfrie tobaksvarer (RTV)

Alle RTV er vanedannende og forbundet med en række sundhedsskadelige virkninger. Der er kommet nye produkter med tiltrækkende mærkning og aromaer på markedet, som sælges for at udnytte nye markedsmuligheder, der er opstået med vedtagelsen af nationale love, der forbyder rygning på offentlige steder (røgfrie miljøer). Der er ikke enighed blandt interesseparterne om, hvorvidt det nuværende forbud mod tobak, der indtages oralt (snus), fortsat er berettiget, eller om, hvorvidt forbuddet mod tobak, der indtages oralt, burde udvides til også at omfatte andre typer RTV. Interesseparterne er uenige om, hvilken rolle RTV spiller for rygestopindsatsen. RTV kan være "første skridt" på vej til et forbrug for nye tobaksbrugere.

b) Nikotinholdige produkter (NHP)

I de senere år er der dukket nye NHP (herunder e-cigaretter) op, som markedsføres uden forudgående godkendelse eller kontrol. I mangel af lovgivning på EU-plan har medlemsstaterne haft forskellige tilgange til regulering (lige fra ingen specifikke bestemmelser over tobakslovgivning til lægemiddellovgivning eller forbud) med det formål at afhjælpe usikkerheden for så vidt angår disse produkters indhold og sundhedsmæssige virkninger. Nikotin er et giftigt og vanedannende stof, og der er også rapporteret om brug af andre farlige stoffer i e-cigaretter. Producenterne af nikotinprodukter til rygeafvænning (NPR) har givet udtryk for bekymring over forskelsbehandlingen mellem NPR og NHP. Der er også en risiko for, at forbruget af NHP vil stige som følge af national lovgivning om røgfrie miljøer. Andre har anført, at NHP kan spille en rolle i indsatsen for at få folk til at holde op med at ryge/sætte deres forbrug ned og har slået til lyd for, at NHP behandles som ethvert andet forbrugerprodukt.

c) Urtebaserede rygeprodukter

Urtebaserede rygeprodukter behandles forskelligt i de nationale lovgivninger, hvilket har negative konsekvenser for handelen på tværs af grænserne. Disse produkters forbrændingsproces er forbundet med sundhedsrisici, der svarer til risiciene ved traditionelle FFC, selv om de ikke har samme vanedannende egenskaber og ikke indeholder tobak. Urtebaserede rygeprodukter opfattes ofte af forbrugerne som uskadelige eller mindre skadelige produkter.

3.2. Problem 2: Emballering og mærkning

Nogle af de nuværende TVD-bestemmelser vedrørende emballering og mærkning er ikke længere i tråd med den foreliggende videnskabelige dokumentation eller forpligtelserne i henhold til FCTC. De nuværende harmoniserede TVD-bestemmelser giver ikke medlemsstaterne mulighed for at træffe foranstaltninger til at beskytte folkesundheden eller opdatere deres lovgivning i overensstemmelse med FCTC-forpligtelserne. F.eks. må medlemsstaterne ikke fjerne angivelserne af tjære-, nikotin- og kulilteindholdet, som vides at være vildledende, fra pakningen eller påføre billedsundhedsadvarsler - som har vist sig at være mere effektive - på både forsiden og bagsiden af tobakspakningerne.

Andre aspekter af emballering og mærkning er ikke harmoniseret ved det nuværende TVD, og udviklingen på nationalt plan har ført til indbyrdes forskelle medlemsstaterne imellem. F.eks. benytter man billedsundhedsadvarsler i otte medlemsstater, og yderligere to vil følge i 2013. I nogle få medlemsstater overvejer man muligheden af at indføre standardiserede pakninger. Det er sandsynligt, at denne situation vil blive forværret yderligere, især i forbindelse med at medlemsstaterne gennemfører FCTC. Disse indbyrdes afvigende tilgange vil have en negativ indvirkning på det indre marked.

3.3. Problem 3: Ingredienser

Anvendelsen af forskellige indberetningsformater gør det vanskeligt for fabrikanter, importører og medlemsstaterne at opfylde deres indberetningsforpligtelser i henhold til den nuværende lovgivning og giver Kommissionen meget arbejde med at sammenholde, analysere og drage konklusioner på grundlag af de oplysninger, den modtager.

Manglen på en harmoniseret tilgang til reguleringen af ingredienser indvirker på det indre markeds funktion og har konsekvenser for de frie varebevægelser i EU. Nogle medlemsstater har vedtaget lovgivning, der tillader eller forbyder forskellige ingredienser på grund af deres potentielle medvirken til et øget tobaksforbrug eller til en stigning i antallet af personer, der indleder et forbrug. Uden harmonisering kan hindringerne på det indre marked forventes at ville blive endnu større i de kommende år. Det er sandsynligt, at medlemsstaterne vil fortsætte med ensidigt at vedtage regler for at opfylde deres forpligtelser i henhold til FCTC, navnlig for at imødegå tobaksvarernes tiltrækningskraft og i lyset af de seneste års udvikling i markedsføringsstrategierne, hvor man har set flere aromatiserede tobaksvarer på markedet.

3.4. Problem 4: Fjernsalg af tobak på tværs af grænser

Internetsalg af tobaksvarer på tværs af grænserne er - i de fleste tilfælde - ulovligt, idet det, der især gør disse transaktioner tillokkende, er muligheden for at undgå at betale afgifter og/eller omgå reglerne om alderskontrol[7]. I et TVD-perspektiv indebærer internetsalg på tværs af grænserne en risiko for, at beskyttelsesbestemmelserne i direktivet omgås (f.eks. kravet om, at en tobaksvare skal være forsynet med sundhedsadvarsler på det eller de officielle sprog i det land, hvor forbrugeren befinder sig). Medlemsstaterne har haft forskellige tilgange til lovgivningen på dette område, og de juridiske forskelle forventes at ville øges, efterhånden som medlemsstaterne gradvist gennemfører FCTC. Salg på tværs af grænserne har pr. definition en indvirkning på det indre markeds funktion. Da internetdetailhandlerne typisk udbyder deres produkter til forbrugerne, uanset hvor de befinder sig, har nationale løsninger inden for EU ingen eller kun ringe virkning.

3.5. Problem 5: Sporbarhed og sikkerhedsfeatures

Når der udbydes produkter, der ikke opfylder direktivets krav (f.eks. vedrørende sundhedsadvarsler og ingrediensregler), underminerer dette direktivets mål. Der er ikke vedtaget regler på EU-niveau vedrørende sporbarhed i henhold til artikel 5, stk. 9, i TVD, og i mangel af sådanne regler er medlemsstaterne ikke i stand til at gennemføre foranstaltninger, der virker. De økonomiske aktører i det indre marked har ikke lige konkurrencevilkår i dag, da det kun er de fire største tobaksfabrikanter, der har indgået juridisk bindende aftaler, herunder om sporbarhed ("tracking and tracing"), med EU og medlemsstaterne. Salget af ulovlige produkter betyder, at forbrugerne ikke nyder godt af de beskyttelsesbestemmelser, der blev indført ved TVD. De kan heller ikke kontrollere de pågældende produkters ægthed. Mange interesseparter (tobaksindustrien, men også detailhandlerne) har givet udtryk for bekymring for, at nogle af de foranstaltninger, der er blevet drøftet og påtænkes gennemført med det reviderede TVD, ville øge den ulovlige handel med tobaksvarer, men der er ikke fremlagt entydig dokumentation, der underbygger disse betænkeligheder.

4. EU-grundlag FOR AT handle

Artikel 114, stk. 1, i TEUF giver Europa-Parlamentet og Rådet beføjelser til at vedtage foranstaltninger med henblik på indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser, der vedrører det indre markeds oprettelse og funktion. Det følger af artikel 114, stk. 3, i TEUF, at Kommissionen i sine forslag i henhold til artikel 114, stk. 1, skal bestræbe sig på at sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

Som det fremgår af overstående, er nogle af de områder, der behandles i konsekvensanalysen, allerede omfattet af harmoniseringsbestemmelser i det nuværende TVD, idet der imidlertid er behov for at ajourføre dem i overensstemmelse med udviklingen på det videnskabelige område og i de internationale rammer. Andre områder af relevans for konsekvensanalysen er genstand for indbyrdes forskellige tilgange til lovgivning i medlemsstaterne, hvilket har resulteret i hindringer for de frie varebevægelser.

5. POLITISKE MÅLSÆTNINGER

Hovedformålet med revisionen er at forbedre det indre markeds funktion og samtidig sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. Formålet med forslaget er at ajourføre allerede harmoniserede elementer og dermed rydde hindringerne af vejen for medlemsstaterne i arbejdet med at bringe deres nationale lovgivninger i overensstemmelse med den seneste udvikling på markedet, på det videnskabelige område og i de internationale rammer. Forslaget sigter også mod at tage stilling til produktrelaterede foranstaltninger, der endnu ikke er omfattet af TVD, for så vidt som en uensartet udvikling i medlemsstaterne har ført til eller kan forventes at føre til en fragmentering af det indre marked. Endelig skal forslaget sikre, at direktivets bestemmelser ikke omgås ved markedsføring af produkter, der ikke er i overensstemmelse med TVD. Forslaget vil også sikre en ensartet gennemførelse af de internationale forpligtelser, der følger af FCTC, og som er bindende for EU og alle EU's medlemsstater, samt en ensartet tilgang til ikke-bindende FCTC forpligtelser, i det omfang der er risiko for indbyrdes forskelle i gennemførelsen på nationalt plan.

Revisionen vil bidrage til EU's overordnede målsætning om at fremme befolkningens velfærd (artikel 3 i TEU) og til Europa 2020-strategien. At sikre, at folk er sunde og aktive i flere år, vil have en positiv indvirkning på produktiviteten og konkurrenceevnen. Revisionen er også fuldt ud i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder. Som en utilsigtet sidegevinst vil visse af de foranstaltninger, der foreslås, også kunne indebære øgede skatteindtægter for medlemsstaterne.

Hvis disse generelle mål skal opfyldes, er det nødvendigt at gennemføre følgende specifikke politikmål:

A. At rydde hindringerne for handel på tværs af grænserne af vejen og sikre lige konkurrencevilkår for fabrikanter og andre økonomiske aktører.

B. At mindske den administrative byrde for de økonomiske aktører og de offentlige myndigheder, der er resultatet af kompleksiteten i det nuværende TVD og de indbyrdes forskelle i lovgivningen, der stadig gør sig gældende.

Ved valget mellem de forskellige løsningsmodeller er der taget udgangspunkt i et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. I denne forbindelse tilsigtes det med revisionen at regulere tobaksvarer på en måde, der afspejler disse produkters beskaffenhed som vanedannende og med dokumenterede sundhedsskadelige virkninger (herunder mundhule-, hals- og lungekræft, hjerte-kar-sygdomme, herunder hjerteanfald, slagtilfælde, åreforkalkning, øget risiko for blindhed, impotens, lavere fertilitet og indvirkning på det ufødte barn). Revisionen sigter som sådan mod at sikre, at hverken ingredienser eller emballage tilskynder unge til eller gør det lettere for dem at begynde at ryge. Dette fokus på de unge afspejles også i valget af politiske løsningsmodeller og af de produkter, der sættes mest målrettet ind over for (FFC, rulletobak og RTV). Revisionen skal desuden skabe vilkår, der gør det muligt for alle borgere i EU at træffe informerede beslutninger om produkterne på basis af korrekte oplysninger om de sundhedsmæssige konsekvenser af forbrug af tobaksvarer. Endelig bør alle rygere drage nytte af beskyttelsesbestemmelserne i TVD (f.eks. sundhedsadvarsler og ingrediensregler). I lyset heraf blev der taget hensyn til følgende centrale sundhedsaspekt ved sammenholdelsen af og valget mellem de forskellige løsningsmodeller:

C. Behovet for at sikre et højt beskyttelsesniveau for borgerne i hele EU.

6. løsningsMODELLER

Der blev taget stilling til et betydeligt antal politiske løsningsmodeller i forbindelse med revisionen. Nogle af de foranstaltninger, man overvejede i første omgang (såsom at anmode tobaksindustrien om at bidrage til udgifterne til sundhedsvæsenet, at indføre alderskontrolsystemer i alle tobaksautomater eller at vedtage fælles bestemmelser vedrørende tobaksvisning på salgsstedet), er blevet forkastet.

For politikområdet "RTV og udvidelse af varedækningen" (dvs. NHP og urtebaserede rygeprodukter) gik mulighederne fra ingen ændring af reglerne (status quo) over regulering af produkterne under TVD (sundhedsadvarsler/ingredienser) til udfasning af produkterne (urtebaserede rygeprodukter). Hvad angår RTV vurderede man også muligheden af at ophæve det nuværende forbud mod tobak, der indtages oralt, og med hensyn til NHP analyserede man perspektiverne i at indføre et nyt godkendelsessystem eller anvende den nuværende lægemiddellovramme.

På politikområdet "emballage og mærkning" omfattede de politiske løsningsmodeller status quo, indførelse af større, obligatoriske billedadvarsler og forbud mod salgsfremmende og vildledende elementer eller indførelse af fuldstændig neutral indpakning. Foranstaltningerne undtager andre tobaksvarer end FFC og rulletobak (dvs. cigarer, cigarillos, pibetobak og RTV) fra visse bestemmelser, men denne undtagelse vil skulle ophæves, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene (med hensyn til omsætningen eller andelen af tobaksbrugere blandt de unge).

På politikområdet "ingredienser" inkluderede de politiske løsningsmodeller obligatorisk eller frivillig indberetning enten i forskellige formater eller på basis af et fælles elektronisk format. Man vurderede også forskellige løsningsmodeller med hensyn til regulering af produkternes indhold, herunder regler for tilsætningsstoffer med tiltrækkende, vanedannende eller toksiske egenskaber, forbud mod produkter med kendetegnende aromaer og med øget toksicitet eller mere udtalte vanedannende egenskaber og forbud mod alle tilsætningsstoffer, der ikke er nødvendige for at kunne fremstille produkterne. Foranstaltningerne undtager andre tobaksvarer end FFC, rulletobak og RTV (dvs. cigarer, cigarillos og pibetobak) fra visse bestemmelser, men denne undtagelse vil skulle ophæves, hvis der sker en væsentlig ændring i forholdene (med hensyn til omsætningen eller andelen af tobaksbrugere blandt de unge).

På politikområdet "fjernsalg på tværs af grænser" spænder løsningsmodellerne fra status quo til indførelse af indberetningspligt eller forbud mod fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser.

Endelig varierede løsningsmodellerne for politikområdet "sporbarhed og sikkerhedsfeatures" fra status quo til indførelse af et EU-følge- og sporingssystem ("tracking and tracing") med eller uden sikkerhedsfeatures. Der ville blive indrømmet en overgangsperiode for andre tobaksvarer end FFC og rulletobak.

7. SAMMENHOLDELSE AF LØSNINGSMODELLERNE - DEN foretrukne løsning 7.1. Røgfrie tobaksvarer og udvidelse af varedækningen

a) Røgfrie tobaksvarer (RTV)

Ved at ophæve forbuddet mod tobak, der indtages oralt (snus), og indføre strengere regler for mærkning og ingredienser ville man eliminere den nuværende forskelsbehandling mellem forskellige kategorier af RTV. Økonomisk set ville denne løsning kunne forventes at resultere i en betydelig vækst for tobak, der indtages oralt, medens salget af andre RTV kunne forventes at falde. De økonomiske aktører ville skulle afholde visse efterlevelsesomkostninger i forbindelse med tilpasning til mærknings- og ingrediensreglerne, men en harmoniseret tilgang på EU-niveau kan forventes at ville være fordelagtig sammenlignet med på hinanden følgende ændringer på medlemsstatsplan. For så vidt angår sundheden diskuterer man i dag, hvor sundhedsskadelig tobak, der indtages oralt, egentlig er, men den overordnede konklusion er, at tobak, der indtages oralt, er et vanedannende produkt med sundhedsskadelige virkninger. Der findes ikke endegyldig dokumentation for, at en ophævelse af forbuddet mod tobak, der indtages oralt, ville nedbringe antallet af rygere, og der peges på, at produktet kan spille en rolle i forbindelse med indledning af et tobaksforbrug ("første skridt på vejen") og kan anvendes i kombination med FFC (dobbelt anvendelse), navnlig på steder, hvor rygning er forbudt.

At opretholde forbuddet mod tobak, der indtages oralt, samtidig med at man lader alle nye kategorier af tobaksvarer omfatte af indberetningspligten og underkaster alle RTV strengere mærknings- og ingrediensregler (dvs. krav om sundhedsadvarsler på både forsiden og bagsiden af pakningerne og forbud mod RTV med kendetegnende aromaer), er den foretrukne løsningsmodel. Denne model ville sikre en fælles ramme for RTV med hensyn til ingredienser og mærkning, uden at der ville blive rørt ved det nuværende forbud mod tobak, der indtages oralt. Indførelsen af et anmeldelsessystem for nye kategorier af tobaksvarer ville også bidrage til at styrke vidensgrundlaget for disse produkter med henblik på eventuelle fremtidige ændringer af direktivet. Den foretrukne løsningsmodel er helt i tråd med FCTC-retningslinjerne vedrørende ingredienser og mærkning. Opretholdelse af forbuddet mod tobak, der indtages oralt, vurderes at være det eneste effektive middel til at begrænse brugen af dette produkt og modvirke, at ikke-rygere og unge indleder et forbrug af RTV og udvikler nikotinafhængighed. Eftersom de øvrige RTV stadig udgør et meget lille marked i EU, og deres vækstpotentiale er begrænset, anses det for at være hensigtsmæssigt i forhold til de opstillede mål at forbyde produkter med kendetegnende aromaer og at gøre sundhedsadvarslerne mere synlige.

Opretholdelse af forbuddet mod tobak, der indtages oralt, begrænsning af salget af andre RTV til områder, hvor de anvendes traditionelt, og fastsættelse af strengere mærknings- og ingrediensregler for alle RTV (dvs. sundhedsadvarsler på både forsiden og bagsiden af pakningen og forbud mod RTV med kendetegnende aromaer) ville skabe rammerne for lige behandling af alle RTV og sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, men i lyset af det mere begrænsede vækstpotentiale på nuværende tidspunkt for andre RTV end tobak, der indtages oralt, forkastedes denne løsningsmodel, især fordi den blev anset for at være unødvendig streng.

En endnu mere vidtgående løsning ville have været at forbyde alle RTV, bortset fra tobak, der indtages oralt, i Sverige, som ville have skullet været omfattet af strengere mærknings- og ingrediensregler, og uden at medlemsstaterne ville have mulighed for at fritage produkter til traditionel anvendelse. Denne mulighed blev forkastet, fordi den vurderedes at være for vidtgående i forhold til de opstillede mål.

b) Nikotinholdige produkter (NHP)

Regulering af NHP under TVD ville kunne bidrage til at forbedre sikkerheden ved disse produkter. Denne løsningsmodel er imidlertid ikke i tråd med den aktuelle udvikling på lovgivningsområdet i medlemsstaterne, som tager udgangspunkt i disse produkters funktion.

Indførelse af en særskilt godkendelsesordning for NHP ville være forbundet med store administrationsudgifter for de nationale myndigheder, svære overvejelser vedrørende fastlæggelse af de kriterier, vurderingsarbejdet ville skulle baseres på, og en risiko for overlapning med lægemiddellovgivningen.

At lade NHP med et nikotinindhold, der ligger over en bestemt tærskel, omfatte af lægemiddellovgivningen og samtidig tillade, at de øvrige NHP sælges som forbrugerprodukter, såfremt de er forsynet med sundhedsadvarsler, er den foretrukne løsning. Dermed ville man afskaffe den nuværende forskelsbehandling mellem NHP og nikotinprodukter til rygeafvænning (NPR), øge retssikkerheden og konsolidere den igangværende udvikling i medlemsstaterne baseret på grundlag af disse produkters funktion. Godkendte produkter ville kunne omsættes frit i EU - andre kun, hvis de havde et nikotinindhold, der lå under den fastlagte tærskel, og opfyldte mærkningsbestemmelserne. Denne løsningsmodel omfatter incitamenter til forskning og udvikling i rygestop med det formål at maksimere gevinsterne på sundhedsområdet.

Den mest vidtgående løsningsmodel bestod i at lade alle NHP omfatte af lægemiddellovgivningen, men denne model blev forkastet af proportionalitetshensyn.

c) Urtebaserede rygeprodukter

Regulering af urtebaserede rygeprodukter under TVD (mærkningskravene) er den foretrukne løsningsmodel. Denne løsning ville bidrage til en ensartet udvikling i EU og dermed fremme de frie varebevægelser, give forbrugerne et fælles sikkerhedsnet og være et middel til at løse problemet med produkternes vildledende potentiale.

Det optimale set fra et sundhedsmæssigt synspunkt ville være at udfase markedsføringen af urtebaserede rygeprodukter, men en sådan fremgangsmåde ville have en negativ indvirkning på de berørte økonomiske interesseparter. Denne løsning blev forkastet, hovedsagelig fordi den ville være for vidtgående i forhold til de opstillede mål, i betragtning af at de væsentligste betænkeligheder vedrører risikoen for en forkert opfattelse af sundhedsrisiciene blandt forbrugerne. Dertil kommer, at urtebaserede rygeprodukter ikke har de samme karakteristika med hensyn til vanedannende egenskaber som traditionelle cigaretter eller andre nikotinholdige produkter.

7.2. Emballering og mærkning

Indførelse af større, obligatoriske billedadvarsler på både forsiden og bagsiden af tobakspakningen ville skabe sammenhæng på området, som p.t. er fragmenteret (billedadvarsler anvendes allerede i otte medlemsstater, og yderligere to vil følge fra 2013), være i overensstemmelse med de internationale forpligtelser (FCTC) og fremme handelen på tværs af grænserne. Vedtagelse af EU-dækkende foranstaltninger ville betyde omkostningsbesparelser for industrien i forhold til den nuværende situation, hvor virksomhederne er nødt til løbende at tilpasse sig mange forskellige regelsæt. Fra et sundhedsmæssigt synspunkt ville større, obligatoriske billedadvarsler øge bevidstheden om de negative helbredsmæssige konsekvenser af tobaksforbrug i alle EU's medlemsstater (mens situationen i dag er den, at forbrugerne i medlemsstater, der anvender billed- og tekstbaserede sundhedsadvarsler, er mere velinformerede end forbrugerne i lande, der kun bruger tekstadvarsler), være et incitament til adfærdsændringer og modvirke, at folk - og navnlig de unge - begynder at ryge.

Indførelse af større, obligatoriske billedadvarsler, ledsaget af et forbud mod salgsfremmende og vildledende elementer, er den foretrukne løsningsmodel. Dette ville yderligere befordre et velfungerende indre marked og betyde omkostningsbesparelser i forhold til nationale ændringer i flere tempi. Med denne løsningsmodel ville man samtidig styrke den positive indvirkning på sundheden, derved at man ville øge bevidstheden om produkterne og de sundhedsmæssige konsekvenser ved at forbruge dem. Man ville samtidig bidrage til at modvirke, at især unge mennesker begynder at ryge. Medlemsstaterne ville frit kunne indføre neutral emballage, for så vidt denne er forenelig med traktaten.

Indførelse af neutral emballage på EU-plan ville maksimere virkningerne for det indre marked og yderligere nedbringe efterlevelsesomkostningerne for erhvervslivet. Denne model ville give de mest positive virkninger set fra et sundhedsmæssigt synspunkt. I lyset af den nuværende mangel på praktiske erfaringer i EU, verserende retlige tvister og visse interesseparters betænkeligheder forekommer det imidlertid mest hensigtsmæssigt at vælge en mindre vidtgående løsningsmodel på dette stadie og aflægge rapport om spørgsmålet fem år efter gennemførelsen i national lovgivning, så udviklingen kan evalueres.

7.3. Indberetning af oplysninger om og regulering af ingredienser

Indførelse af et krav om obligatorisk indberetning i et harmoniseret elektronisk format ville sikre lige konkurrencevilkår, gøre det lettere at analysere og overvåge data og give omkostningsbesparelser for industrien i forhold til den nuværende situation præget af fragmentering, hvor medlemsstaterne opererer med forskellige indberetningsformater.

At forpligte medlemsstaterne til at regulere toksiske, afhængighedsskabende og tiltrækkende tilsætningsstoffer i tobaksvarer ville ikke indebære andet end begrænsede retningslinjer for medlemsstaterne og ville kun give begrænsede positive virkninger for det indre marked. For de økonomiske interesseparter ville tiltaget medføre retlig usikkerhed og begrænsede omkostningsbesparelser i forhold til den nuværende situation, hvor industrien er nødt til at tilpasse sig forskellige nationale regelsæt. Denne model forventes ikke at ville have væsentlig indvirkning på antallet af personer, der begynder at ryge.

Et forbud mod tobaksvarer med kendetegnende aromaer og med øget toksicitet eller mere udtalte vanedannende egenskaber er den foretrukne løsningsmodel[8]. Denne model ville forhindre et kludetæppe af nationale forskrifter og fremme handelen på tværs af grænserne. Den ville tillige give en omkostningsbesparelse i forhold til den nuværende situation, hvor der kan forventes stadig flere nationale ændringer. Denne løsningsmodel indebærer ikke et forbud mod alle tilsætningsstoffer, men fokuserer på produkter med kendetegnende aromaer (f.eks. vanilje eller chokolade) og tilsætningsstoffer, der forbindes med energi og vitalitet (f.eks. koffein og taurin), eller tilsætningsstoffer, der giver indtryk af, at produktet frembyder sundhedsmæssige fordele (f.eks. vitaminer). Det ville være begrænset, hvor mange produkter der ville blive berørt, lige som også konsekvenserne for landbrugerne, herunder dem, der dyrker Burley og orientalsk tobak, ville være begrænsede, eftersom denne model ikke omfatter regulering af tilsætningsstoffer, der er nødvendige for at kunne fremstille tobaksvarerne. Denne løsningsmulighed ville bidrage til at modvirke, at unge (som tiltrækkes af aromatiserede produkter) begynder at ryge. Testpaneler vil bistå i beslutningsprocessen. Modellen giver også mulighed for yderligere foranstaltninger på grundlag af videnskabelige fremskridt for så vidt angår toksicitet og vanedannende egenskaber.

Et forbud mod alle tilsætningsstoffer, der ikke er nødvendige for fremstillingsprocessen, ville være den mest vidtgående løsning[9]. Denne løsningsmodel ville forbedre det indre marked yderligere og kunne, lige som modellen med et forbud mod produkter med kendetegnende aromaer, frembyde stordriftsfordele. Med tiltaget ville de fleste tilsætningsstoffer imidlertid blive afskaffet, selv dem, der anvendes i mindre mængder, som ikke giver produktet en karakteristisk smag. Denne løsning ville derfor berøre stort set alle produkter på markedet og ville nødvendiggøre sammensætningsændringer og muligvis føre til, at produkter måtte trækkes tilbage. Især avlere af Burley og orientalsk tobak ville kunne blive berørt, da der anvendes flere tilsætningsstoffer til fremstilling af tobaksvarer med disse tobakssorter. For så vidt angår sundheden ville denne løsningsmodel øge indvirkningen på omfanget af forbruget/antallet af tobaksbrugere yderligere, men ikke i et omfang, der ville berettige ekstraomkostningerne.

7.4. Fjernsalg på tværs af grænser

Den foretrukne løsningsmodel består i at regulere fjernsalg på tværs af grænser for så vidt angår anmeldelsesforpligtelser og alderskontrolmekanismer. Denne model forventes at ville sikre bedre overholdelse af TVD og forbedre situationen for detailhandlere, der driver lovlig virksomhed, samtidig med at det fortsat vil være tilladt at købe produkter, der ikke findes i alle medlemsstater. Alderskontrol og højere priser (lovlig handel) forventes at ville have en positiv indvirkning på forbruget/antallet af tobaksbrugere. Indførelsen af systemet ville indebære visse, begrænsede ekstraomkostninger for de nationale myndigheder, men disse omkostninger vurderes - i betragtning af den positive indvirkning på den lovlige handel og det reducerede forbrug - at stå i et rimeligt forhold til de opstillede mål. Omkostningerne opvejes i øvrigt også stort set af forbedrede håndhævelsesmuligheder.

Et forbud mod fjernsalg på tværs af grænser ville medvirke til at afhjælpe de nuværende markedsforvridninger og virke befordrende for traditionelle detailhandleres lovlige aktiviteter. Forbuddet ville også gøre det lettere for medlemsstater, der har indført strengere regler, at håndhæve disse, lige som det ville øge effekten af TVD yderligere ved at forebygge køb af produkter, der ikke er i overensstemmelse med direktivet. På den anden side ville man med denne model helt fjerne en af salgskanalerne. Da det er muligt at sikre en højere grad af overholdelse af TVD med en alternativ, mindre vidtgående løsningsmodel, vurderedes et totalforbud mod fjernsalg på tværs af grænser ikke at være nødvendigt.

7.5. Sporbarhed og sikkerhedsfeatures

Et EU-dækkende "tracking og tracing"-system ville sikre en ensartet tilgang, hvilket ville betyde væsentlige omkostningsbesparelser for industrien og lige konkurrencevilkår for alle aktører i det indre marked. Det ville også øge effekten af TVD i form af sundhedsadvarsler og ingrediensregler via en reduktion af udbuddet af ulovlige produkter/produkter, der ikke er i overensstemmelse med direktivet. I betragtning af at en stor del af markedet allerede er kontraktligt forpligtet til at operere med et "tracking og tracing"-system, ville efterlevelsesomkostningerne for erhvervslivet kunne forventes at stå i et rimeligt forhold til de opstillede mål, selv hvis man mener, at datalagringsopgaverne bør outsources til en uafhængig tredjepart. Tiltaget forventes at ville bidrage til et fald i forbruget som følge af øget bevidsthed og et mindre udbud af billige, ulovlige FFC og rulletobak. Et "tracking and tracing"-system, som giver myndighederne adgang til de lagrede data hos den uafhængige tredjepart, vil gøre det nemmere for myndighederne (inklusive Kommissionen) systematisk at overvåge transport af tobaksvarer fra fremstillingsstedet gennem distributionskæden til bestemmelsesmarkedet for detailsalget ("tracking").

Et EU-dækkende "tracking and tracing"-system, suppleret af sikkerhedsfeatures, er den foretrukne løsningsmodel. Med denne model ville man maksimere effekten af TVD, lette markedsovervågningen og sætte forbrugerne i stand til at kontrollere produkternes ægthed. Man ville også imødegå de (grundløse) bekymringer hos visse interesseparter, som hævder, at en revision af TVD ville resultere i en stigning i den ulovlige handel.

7.6. Samlet konklusion vedrørende virkningerne 7.6.1. Oversigt over foretrukne løsningsmodeller

Nedenstående tabel indeholder - på grundlag af konklusionerne ovenfor - en oversigt over de forskellige politiske løsningsmodeller samt begrundelser for at vælge de foretrukne løsningsmodeller (markeret med gråt).

PO/Løs­nings­modeller || 1 || 2 || 3 || 4 || Begrundelse

1a. RTV || Ophævelse af forbuddet mod tobak, der indtages oralt, og strengere mærknings- og ingrediens­regler for alle RTV || Opretholdelse af forbuddet mod tobak, der indtages oralt, indberetnings­pligt for alle nye kategorier af tobaksvarer og strengere mærkning- og ingrediensregler for alle RTV || Opretholdelse af forbuddet mod tobak, der indtages oralt, begrænsning af salget af andre RTV til områder med traditionel anvendelse og strengere mærkning- og ingrediens­regler for alle RTV || Forbud mod alle RTV, bortset fra tobak, der indtages oralt, i Sverige. Strengere mærknings- og ingrediens­regler for tobak, der indtages oralt, i Sverige || - Harmoniserede mærknings- og ingrediensregler for alle RTV - Mere lige konkurrencevilkår - Står i rimeligt forhold til målet om at forhindre lancering/udvidelse af markedet for nye vanedannende, sundhedsskadelige produkter i det indre marked - Potentielle sundhedsproblemer med alle RTV - Ingen dokumentation for, at RTV fører til rygeophør, risiko for "det første skridt" og dobbelt anvendelse - Risiko for udvikling af markedet (ingredienser og røgfrie miljøer) - Tradeoff/virkningerne for SMV'er berettiget på grund af de sundhedsrisici, der er forbundet med produktudvikling, markedsføring og udvidelse til nye brugergrupper. Løsningsmodel 3 og 4 ville have en mere positiv indvirkning på sundheden, men løsningsmodel 2 vurderedes - efter en cost-benefit-analyse - at stå bedre i forhold til de opstillede mål

1b. NHP || Anvendelse af mærknings- og ingrediens­kravene i TVD på NHP || Indførelse af ny godkendelses­ordning for NHP || Anvendelse af lægemiddel­lovgivningen på NHP med et nikotinindhold over en vis tærskel og mærknings­krav for de øvrige NHP || Anvendelse af lægemiddel­lovgivningen på alle NHP || - Klar og veletableret lovramme for risk-benefit-analyse, hvilket fremmer de frie varebevægelser for behørigt godkendte produkter i overensstemmelse med deres art - Mulighed for gensidig anerkendelse i det indre marked. - Lige behandling af NHP og NPR - Harmoniseret tilgang, konsolidering af tendensen i MS - Mindstekrav til sikkerhedsstandarder - Potentiale i rygestopindsatsen Tradeoff: Ekstra byrde i forbindelse med anvendelsen berettiget af etableringen af et harmoniseret sikkerhedsnet med en potentiel nedgang i rygningen

PÅ/Løsnings­modeller || 1 || 2 || Begrundelse

1c. Urte­baserede ryge­produkter || Anvendelse af mærkningskravene i TVD på alle urtebaserede rygeprodukter || Udfasning af markedsføringen af urtebaserede rygeprodukter || - Fremmer de frie varebevægelser - Rydder nuværende forkerte opfattelser af sundhedsrisici af vejen - Tradeoff: Rydder forkerte opfattelser af vejen, samtidig med at efterlevelsesomkostningerne begrænses til et minimum

PÅ/Løsnings­modeller || 1 || 2 || 3 || Begrundelse

2. Embal­lering og mærkning || Obligatoriske, forstørrede billedadvarsler || Obligatoriske billedadvarsler (løsningsmodel 1) plus harmonisering af visse aspekter af pakningerne og udseendet af FFC samt forbud mod salgsfremmende og vildledende elementer || Løsningsmodel 2 plus fuldstændig neutral emballage || - Fjerner indbyrdes forskelle i det indre marked og fremmer de frie varebevægelser - Øger bevidstheden og fjerner vildledende elementer - I tråd med FCTC-forpligtelserne - Står i forhold til de opstillede mål: - fokus på rygestart, produkter, der appellerer til de unge - Tager hensyn til de økonomiske interesseparters betænkeligheder (f.eks. ingen neutral indpakning/overlapning med varemærker) - Giver mulighed for at afvente ny udvikling i videnskabelig og international sammenhæng - Giver medlemsstaterne mulighed for at indføre neutral emballage for at efterkomme FCTC-retningslinjerne, hvis den er forenelig med traktaten - Tradeoff: Løsningsmodel 3 er mere effektiv fra et sundhedsmæssigt synspunkt, men praktiske erfaringer bør afventes

3. Ingre­dienser || Fælles indberetnings­format på frivillig basis. Forbud mod toksiske, vanedannende og tiltrækkende tilsætningsstoffer i tobaksvarer || Obligatorisk indberetning i harmoniseret format. Forbud mod produkter med kendetegnende aromaer og produkter med øget toksicitet/mere udtalte vanedannende egenskaber || Obligatorisk indberetning i harmoniseret format. Forbud mod alle tilsætningsstoffer, der ikke er nødvendige for fremstillingsprocessen || - Fjerner indbyrdes forskelle i det indre marked og fremmer de frie varebevægelser - Mindsker den administrative byrde (indberetning) - I tråd med FCTC-forpligtelserne - Står i forhold til de opstillede mål: fokus på rygestart, produkter, der appellerer til de unge - Tager hensyn til interesseparternes, herunder avlernes, betænkeligheder (ingen forskelsbehandling mellem Burley og orientalsk tobak) Tradeoff: Fokus på rygestart, samtidig med at omkostningerne for de økonomiske interesseparter begrænses til et minimum. Løsning 3 ville have været mere effektiv fra et sundhedsmæssigt synspunkt

PÅ/Løsnings­modeller || 1 || 2 || Begrundelse

4. Fjernsalg på tværs af grænser || Anmeldelse og alderskontrolsystem || Forbud mod fjernsalg af tobaksvarer på tværs af grænser || - Sikrer, at TVD-beskyttelsesbestemmelserne overholdes - Fremmer lovlige aktiviteter (detail) - Begrænsede økonomiske konsekvenser for lovlig virksomhed Tradeoff: Løsningsmodel 2 ville have været mere effektiv fra et sundhedsmæssigt synspunkt, men dyrere for industrien

5. Sporbar­hed og sikkerheds­features || EU-"tracking and tracing"-system || Tracking and tracing-system, suppleret af sikkerhedsfeatures || - Sikrer, at TVD-beskyttelsesbestemmelserne overholdes - Lige konkurrencevilkår (små/store virksomheder) - Omkostninger opvejes af besparelser efter overgang fra ulovlig til lovlig handel - Imødegår de økonomiske interesseparters bekymringer vedrørende ulovlig handel Tradeoff: Omkostningerne for industrien opvejes af gevinsterne ved reduceret ulovlig handel

For så vidt angår effektivitet/effekt bidrager de foretrukne løsningsmodeller til den overordnede målsætning med revisionen af TVD om at sikre et velfungerende indre marked og samtidig sikre et højt niveau sundhedsbeskyttelsesniveau. Med hensyn til det indre marked gælder det for alle løsningsmodellerne, at de:

fremmer de frie varebevægelser i det indre marked, ved at eksisterende eller forventede indbyrdes forskelle mellem de nationale lovgivninger fjernes, og/eller tilpasser graden af harmonisering under det nuværende TVD til et nyt niveau på grundlag af den videnskabelige udvikling eller internationale forpligtelser og/eller sikrer, at beskyttelsesbestemmelserne i TVD ikke undergraves af ulovlige produkter eller af salg på tværs af grænserne, der ikke overholder disse bestemmelser.

Hvad angår sundhedsaspektet fokuseres der med den påtænkte revision på at modvirke, at unge begynder at ryge, men også voksne forbrugere ville blive i stand til at træffe informerede valg. Revisionen ville tillige gøre det muligt for rygere at drage fordel af de beskyttelsesforanstaltninger, der er fastsat i TVD.

De kombinerede foretrukne løsningsmodeller er omkostningseffektive i den forstand, at de forventes samlet set at ville udmøntes i socioøkonomiske fordele for samfundet. For de økonomiske interesseparter forventes de foretrukne løsningsmodeller at ville indebære reducerede direkte (efterlevelses-)omkostninger, som dog vil kunne blive modvejet af tabte skatteindtægter som følge af et fald i forbruget.

De valgte løsninger udgør en sammenhængende tilgang, som er i tråd med de internationale forpligtelser og grundlæggende rettigheder og værdier samt med EU's overordnede målsætning om at fremme befolkningens velfærd (artikel 3 i TEU).

7.6.2. Samlede virkninger

Det forventes, at kombinationen af de foretrukne politiske løsningsmodeller inden for fem år vil føre til et fald i forbruget på omkring 2 % i forhold til status quo for FFC og rulletobak. Dette svarer til en nedgang i antallet af rygere i EU på 2,4 millioner.

Virkningerne for de økonomiske interesseparter af at overholde de foretrukne løsningsmodeller (direkte omkostninger) forventes at ville være positive i forhold til referencescenariet. På den anden side vil de indirekte virkninger af det forventede fald i forbruget med tiden føre til et indtægtstab for producenterne af FFC og rulletobak på omkring 376 mio. EUR. Disse negative konsekvenser på producenterne af FFC og rulletobak vil muligvis modveje gevinsterne ved omkostningsbesparelserne i form af direkte omkostninger. De penge, der ikke bruges på tobak, forventes imidlertid at ville blive brugt på andre sektorer, som på deres side vil drage økonomisk fordel af stigningen i de afsatte midler.

Med hensyn til beskæftigelsen anslås det, at nedlæggelsen af job i tobaksindustrien vil blive opvejet af nye arbejdspladser i andre sektorer, og at foranstaltningerne samlet set vil give en nettogevinst for beskæftigelsen på skønsmæssigt ca. 2 200 arbejdspladser. De potentielle virkninger på beskæftigelsen på regionalt plan samt SMV'ernes og mikrovirksomhedernes særlige forhold er blevet nøje overvejet i forbindelse med udarbejdelsen af de foretrukne løsningsmodeller.

Den vigtigste fordel for regeringerne efter faldet i forbruget/antallet af tobaksbrugere er en forbedret sundhedssituation, hvilket er en værdi i sig selv. De forventede socioøkonomiske fordele (nedbringelse af udgifterne til sundhedsvæsenet samt sparede produktivitetstab og leveår i penge) beløber sig til omkring 9,4 mia. EUR om året i EU, selv hvis man tager højde for et fald i skatteindtægterne. Nedenstående tabel giver en oversigt over de samlede nettoomkostninger og ‑gevinster.

På den anden side kan man ved hjælp af samfundsøkonomisk diskontering foretage en afvejning af gevinster og omkostninger, der finder sted på forskellige tidspunkter, på grundlag af den sats, til hvilken samfundet er villigt til at acceptere de pågældende tradeoffs[10]. Dette er særlig relevant i forbindelse med bekæmpelse af tobaksforbruget, da nogle af de forventede gevinster først vil blive opnået efter en vis tid, mens visse konsekvenser (f.eks. for skatteindtægterne) vil kunne mærkes tidligere. I det mest sandsynlige scenario (dvs. hvor både fald i skatteindtægterne og besparelser i form af færre udgifter til sundhedsvæsenet/reduceret fravær opleves inden for 5 år, mens gevinsterne ved nedbringelse af antallet af personer, der dør for tidligt, først er akkumuleret efter gennemsnitligt 25 år) ville nettogevinsten ved en nedbringelse af tobaksforbruget med 2 % være på 4 mia. EUR om året.

Figur 1: Samlede nettoomkostninger og -gevinster (mio. EUR)

|| Diverse procentsatser for nedbringelse af tobaksforbruget

1 % || 2 % || 3 % || 4 % || 5 %

Fald i indtægterne fra punktafgifter[11] || 794 || 1 588 || 2 382 || 3 176 || 3 970

Fald i udgifterne til sundhedsvæsenet || 253 || 506 || 759 || 1 012 || 1 265

Reduktion af produktivitetstab || 83 || 165 || 248 || 331 || 413

- som følge af førtidspensionering/dødsfald || 61 || 122 || 183 || 244 || 305

- som følge af fravær || 22 || 43 || 65 || 87 || 108

Fald i udgifterne relateret til for tidlig død || 5 167 || 10 334 || 15 501 || 20 669 || 25 836

Samlet nettogevinst || 4 709 || 9 417 || 14 126 || 18 836 || 23 544

Diskonteret værdi || 2 016 || 4 032 || 6 048 || 8 064 || 10 080

8. OVERVÅGNING OG EVALUERING

Følgende foranstaltninger vil sikre en effektiv gennemførelse af det reviderede TVD:

· Møder om gennemførelsen mellem Kommissionen og medlemsstaterne

· Udarbejdelse af en gennemførelsesplan

· Overvågning af en række indikatorer af relevans for målsætningen med forslaget

· Etablering af et netværk af medlemsstatsrepræsentanter med henblik på udveksling af synspunkter om det reviderede TVD

· Rapport fra Kommissionen om gennemførelsen af direktivet fem år efter gennemførelsen i national lovgivning.

[1] EFT L 194 af 18.7.2001, s. 26.

[2] http://ec.europa.eu/atwork/key-documents/index_da.htm.

[3] Uden en ajourføring ville medlemsstaterne f.eks. ikke kunne øge størrelsen af sundhedsadvarsler, ændre deres placering på pakningen eller udskifte angivelsen af indholdet af tjære, nikotin og kulilte.

[4] For eksempel har otte medlemsstater på nuværende tidspunkt indført billedsundhedsadvarsler, og reglerne vedrørende ingredienser er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat.

[5] F.eks. vil foranstaltninger vedrørende fjernsalg på tværs af grænser og sporbarhed fremme lovlige aktiviteter og derved forhindre salg af tobaksvarer, der ikke overholder TVD (f.eks. sundhedsadvarsler og ingredienser).

[6] Special Eurobarometer 385, 2012: http://ec.europa.eu/health/eurobarometers/index_en.htm. 70 % begynder inden det fyldte 18. år.

[7] Det følger af artikel 36 i direktiv 2008/118 om punktafgifter (tobak), at punktafgifterne i forbindelse med salg på tværs af grænser skal betales i bestemmelseslandet. Ud fra et forbrugersynspunkt giver køb på tværs af grænser imidlertid primært mening, hvis forbrugerne undgår at betale de højere punktafgifter i bestemmelseslandet.

[8] Denne model svarer til den aktuelle tilgang i USA.

[9] Denne løsningsmodel svarer til tilgangen i Canada og Brasilien.

[10] Med samfundsøkonomisk diskontering gøres gevinster og omkostninger, der finder sted i forskellige perioder, sammenlignelige, ved at deres værdi udtrykkes i nutidstal på grundlag af den sats, til hvilken samfundet er villigt til at acceptere de pågældende tradeoffs.

[11] Uden hensyntagen til eventuelle foranstaltninger mod ulovlig handel og muligheden for at sætte afgifterne op.