DA    DA  
 EUROPA-
KOMMISSIONEN 
Bruxelles, den 28.11.2014  
COM(2014) 907 final 
  
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
2015 UDKAST TIL BUDGETPLANER : OVERORDNET VURDERING 
 
 
2 
 Sammenfatning  
I denne meddelelse gives en sammenfatning af Kommissionens vurdering af de udkast til 
budgetplaner for 2015, som de seksten medlemsstater i euroområdet, der ikke er omfattet af et 
makroøkonomisk tilpasningsprogram (EA-16), indsendt e den 15. oktober. Som fastsat i forordning 
(EU) nr. 473/2013 har Kommissionen vurderet di sse planer og den samlede budgetsituation og 
finanspolitiske stilling i euroområdet som helhed  på et tidspunkt, hvor der også er større 
strukturreformer undervejs. 
Den samlede vurdering af udkastene til budgetplaner for 2015 og den samlede finanspolitiske stilling 
kan opsummeres således: 
1. Medlemsstaternes planer indebærer et fortsat fa ld i det samlede budgetu nderskud i euroområdet: 
efter at være nået ned under 3 % af BNP i 2013  for første gang siden 20 08 forventes underskuddet 
at falde yderligere til 2,6 % af BNP i 2014 og til 2,2 % af BNP i 2015. På grundlag af udkastene 
til budgetplaner er den samlede gældskvote planlagt til at skulle forblive sort set uændret i forhold 
til den anslåede værdi for indeværende år på omkring 92,5 % af BNP. 
2. Sammenlignet med de mellemfristede planer, der blev opstillet i stabilitetsprogrammerne i foråret 
2014, er den planlagte reduktion af underskuddet signi fikant lavere. Dette afspejler både lavere 
vækstudsigter og en mindre finanspolitisk indsats.  Den finanspolitiske konsolidering gik i stå i 
2014, og der er ikke planer om at genoptage den i 2015 ifølge samtlige EA-16's udkast til 
budgetplaner. 
3. Det billede, der dukker frem af udkastene til budgetp laner, bliver bekræftet af Kommissionens 
efterårsprognose fra 2014. Selv om der ta ges udgangspunkt i et tilsvarende anslået 
budgetunderskud for 2014 (2,6 % af BNP), forudser Kommissionen en mindre reduktion i 
budgetunderskuddene i 2015, end medl emsstaterne gør (kun 0,2 procentpoint i stedet for 0,4). 
Dette afspejler en mindre, forventet finans politisk indsats i 2015. Højere underskud og lavere 
vækst giver en samlet gældskvote, som Kommi ssionen forudser vil stige fra 91,7 % af BNP i 
2013 til 93,1 % i 2014 og til 93,6 % i 2015, hvilket skal ses i forhold til den stabilisering, som 
forventes i udkastene til budgetplaner. 
4. Ifølge Kommissionens prognose vil der være en stort set neutral finans politisk stilling (hverken 
strammere eller løsere) i 2015 i euroområdet, ef ter at konsolideringen st oppede i 2014. Det ser ud 
til at give en passende balance mellem krav ene om finanspolitisk hol dbarhed, der bliver 
understreget af høje og stigende offentlige gælds kvoter, og cykliske stabiliseringsproblemer, som 
bliver fremhævet af signifikante og vedvarende negative produktionsgab, som forventes at ville 
svinde ind, men langsomt, i de kommende år. Samtidig bekræfter vur deringen af planerne, at flere 
medlemsstater for øjeblikket ikke forventer at opf ylde deres forpligtelser i henhold til stabilitets- 
og vækstpagten.  
5. Der er behov for en tæt overvågning af bå de den overordnede fi nanspolitiske stilling i 
euroområdet og dens fordeling i medlemsstaterne set i forhold til hvad der er plads til inden for 
rammerne af stabilitets- og vækstpagten. Hvis de r skal kunne opretholdes en neutral, samlet 
finanspolitisk stilling, samtidig med at nogle af me dlemsstaterne skal øge deres indsats for at 
kunne efterleve stabilitets- og vækstpagten, kræves der en vis finanspolitisk støtte, som kan fås 
ved at udnytte det finanspolitiske  råderum, der findes andetste ds. Det understreges også med den 
 
3 
 ambitiøse investeringsplan for Europa, som blev  præsenteret af Kommissionen den 26. november. 
6. Dette middel til at støtte væksten i euroområ det med er relevant, når der skal ses på 
sammensætningen af de offentlige finanser. De seneste forsøg på at mindske skattebyrden på 
arbejde går i den rigtige retning, men sammensæt ningen af udgifter viser kun få, om overhovedet 
nogen fremskridt i retning af mere vækstfremme nde tiltag. Det understre ger, hvor nødvendigt det 
er med en bedre tilpasning af medlemsstate rnes politikker til prioriteterne i pakken om 
beskæftigelse, vækst og investering, som er fremlagt af Kommissionen. 
7. Kommissionens vurdering af de enkelte medlemsstater kan sammenfattes således: 
Der er ingen af udkastene til budgetplaner for 2015, som kan anses for i alvorlig grad at være i 
uoverensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. I mange tilfælde finder 
Kommissionen imidlertid, at de planlagte finanspo litiske tilpasninger ikke lever op til, eller at der 
er risiko for, at de ikke vil leve op til, hvad der kræves i stabilitets- og vækstpagten. Det gælder 
specifikt: 
For fem lande (Tyskland, Irland, Luxembourg, Nederlandene og Slovakiet) anses udkastene 
til budgetplaner for at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og 
vækstpagten. 
For fire lande (Estland, Letland, Slovenien og Finland) anses udkastene til budgetplaner for 
stort set at være i overensstemmelse med be stemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.  For 
Estlands, Letlands og Finlands ve dkommende kan planerne resultere i en vis afvigelse fra 
tilpasningskursen hen imod det e nkelte lands mellemfristede budgetm ål. I Sloveniens tilfælde vil 
budgetunderskuddet kunne bringes ned under 3 % af BNP inden den frist, der er sat i proceduren i 
forbindelse med uforholdsmæssigt store unders kud, men uden en tilstr ækkelig finanspolitisk 
indsats er der risiko for, at det uforholdsmæssi gt store underskud ikke bliver korrigeret i tide og 
på en holdbar måde. Kommissionen opfordrer myndighederne til at træffe de nødvendige 
foranstaltninger inden for den nationale budgetprocedure for at sikre, at budgettet for 2015 kan 
leve op til reglerne i stabilitets- og vækstpagten. 
For syv lande (Belgien, Spanien, Frankrig, Ita lien, Malta, Østrig og Portugal) er der risiko 
for, at udkastene til budgetplaner ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne. For 
Østrigs vedkommende kan planerne føre til en signifikant afvigelse fra tilpasningskursen hen 
imod de mellemfristede mål, hvilket også vil væ re tilfældet for Malta, hvis landet flyttes til den 
præventive del. I Spaniens, Frankrigs, Maltas og Portugals udkast til budgetplaner er der visse 
risici med hensyn til efterlevelse af kravene i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt 
store underskud. For Frankrig især tyder de foreli ggende oplysninger på, at landet foreløbigt ikke 
har gjort effektive tiltag i 2014 og derfor risikerer ikke at leve op til reglerne i 2015. For Belgien 
og Italien, der for øjeblikket er omfattet af den præventive del af stabilitets- og vækstpagten, er 
der risiko for, at de ikke vil leve op til gæld sreglerne. Kommissionen opfordrer myndighederne til 
at træffe de nødvendige foransta ltninger inden for den nationale budgetprocedure for at sikre, at 
budgettet for 2015 vil leve op til regler ne i stabilitets- og vækstpagten. 
8. I nogle tilfælde har risikoen for manglende efterl evelse konsekvenser for, hvilke skridt der kan 
tages under proceduren i forbindelse med ufor holdsmæssigt store underskud. I tilfældet med 
Frankrig, Italien og Belgien vil Kommissionen i begyndelsen af marts 2015 se på sin holdning til 
deres forpligtelser i henhold til stabilitets- og væks tpagten, ud fra hvor langt de er kommet med 
 
4 
 budgetlovene, og ud fra den forventede specifika tion af de strukturreformprogrammer, som 
myndighederne annoncerede i deres breve af 21. novem ber. Disse tre medlemsstater har forpligtet 
sig til på højeste regeringsniveau at v ille vedtage og gennemføre vækstfremmende 
strukturreformer i begyndelsen af 2015, som de fo rventer vil få en indvirkning på holdbarheden af 
de offentlige finanser på mellemlang sigt. 
 
5 
 Indholdsfortegnelse  
1. Indledning ............................................................................................................................... ............6 
2. Vigtigste resultater for euroområdet ...................................................................................................7 
3. Oversigt over individuelle udkast til budgetplaner ...........................................................................13 
BILAG 1: Landespecifik vurdering af udkastene til budgetplaner ........................................................ 22  
BILAG 2: Metoder og antagelser, der ligger til grund for Kommissionens efterårsprognose for 
2014 ............................................................... ............................................................... .............................................. 27  
BILAG 3: Følsomhedsanalyse ............................................................... ............................................................ 29  
BILAG 4: Gennemførelse af strukturreformer: afhjælpning af makroøkonomiske ubalancer og 
reduktion af skattekilen ............................................................... ............................................................... .......... 32  
BILAG 5: Grafer og tabeller ............................................................... ............................................................... 36 
 
 
 
 
 
6 
 1. Indledning 
 
For at forbedre samordningen af de økonomiske  politikker i Den Økonomiske og Monetære Union 
skal euroområdets medlemsstater ifølge EU-lovgi vningen forelægge udkast til budgetplaner for det 
kommende år for Kommissionen senest den 15. oktober1. I disse planer sammenfattes de 
budgetforslag, som regeringerne har forelagt de na tionale parlamenter. Kommissionen afgiver en 
udtalelse om hver enkelt plan og vurderer, om den er i overensstemmelse med landets forpligtelser i 
henhold til stabilitets- og vækstpagten. Den giver og så en samlet vurdering af budgetsituationen og 
udsigterne for euroområdet som helhed.  
Seksten2 medlemsstater i euroområdet har sendt deres udkast til budgetplan for 2015 til 
Kommissionen inden den 15. oktober efter beste mmelserne i den såkaldte twopack. Belgien og 
Letland havde oprindeligt forelagt  udkast til budgetplaner baseret på en uændret politik, hvilket 
afspejlede, at der ikke var opnået enighed om re geringens budgetpolitik efter de seneste valg, men 
Belgien forelagde dog en uge senere et fuldt program3.  
Kommissionen respekterer i sine udtalelser medlem sstaternes budgetmæssige autonomi, men giver en 
uafhængig politisk rådgivning,  navnlig til nationale regeringer og pa rlamenter, for at gøre det lettere 
at vurdere, om budgetudkastene efterlever EU's fi nanspolitiske regler. Twopack'en omfatter en lang 
række redskaber, hvormed økonomis k politik og budgetpolitik kan beha ndles som spørgsmål af fælles 
interesse, sådan som det er hensigten ifølge traktaten. 
Desuden opfordrede Rådet i juli 2014 Eurogruppen til at overvåge og samordne finanspolitikkerne for 
medlemsstaterne i euroområdet og den samlede fi nanspolitiske stilling for eu roområdet med henblik 
på at sikre en vækstfremmende  og differentieret finanspolitik4. Rådet henstillede, at medlemsstaterne i 
euroområdet i perioden 2014-15 træ ffer foranstaltninger på egen hånd og i fællesskab med henblik på 
"i tæt samarbejde med Kommissionen [at] sa mordne finanspolitikken i medlemsstaterne i 
euroområdet, navnlig i forbindelse med vurdering en af udkastene til budgetplan, for at sikre en 
sammenhængende og vækstfremmende fina nspolitisk linje i hele euroområ det. Forbedre kvaliteten og 
holdbarheden af de offentlige finanser ved at priorite re de materielle og immaterielle investeringer på 
nationalt plan og på EU-plan. Sikre, at de nati onale finanspolitiske rammer,  herunder de nationale 
finansråd, er solide". Denne henstilling er et fundament for Kommissionens vurdering. 
Formålet med denne meddelelse er dobbeltsidig. For det første giver den et samlet billede af 
budgetpolitikken i euroområdet ud fra en horisontal vurdering af udkastene til budgetplaner. 
Udgangspunktet herfor er den horisontale vurdering af stabilitetsprogrammerne, som finder sted om 
foråret, men der fokuseres på det kommende år sn arere end på de mellem fristede finanspolitiske 
                                                            
1  Som det fremgår af forordning (EU) nr. 473/2013 om fælle s bestemmelser for overvågning og evaluering af udkast til 
budgetplaner og sikring af en korrektion af uforholdsmæssi gt store underskud i medlemsstater ne i euroområdet. Den er 
en af de to forordninger i den såkaldte "twopack", som trådte i kraft i maj 2013.  
2  Grækenland og Cypern, som er de lande i euroområdet, de r stadig er omfattet af et  makroøkonomisk tilpasningsprogram, 
er ikke forpligtet til at forelægge en plan, eftersom pr ogrammet allerede indebærer tæ t finanspolitisk overvågning. 
3  Letland opfordres til at genforelægge en  ajourført plan tidsnok til, at Kommiss ionen kan vedtage en udtalelse på et 
informeret grundlag om udkastet til budge tplanen, og Eurogruppen kan tage en reel drøftelse herom, inden budgetloven 
efter planen skal vedtages i det nationale parlament. 
4  Rådets henstilling af 8. juli 2014 om gennemførelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik i de 
medlemsstater, der har euroen som valu ta (EUT C 247 af 29.7.2014, s. 143). 
 
7 
 planer. For det andet giver den en oversigt ove r udkastene til budgetplaner på landeplan, hvor det 
forklares, hvilken fremgangsmåde Kommissi onen anvender til at vurdere dem med. Denne 
fremgangsmåde er kun beregnet til at vurdere, om der er overensstemmelse med kravene i stabilitets- 
og vækstpagten.  
2. Vigtigste resultater for euroområdet 
 
Overordnede resultater 
Dette års udkast til budgetplaner bekræfter opbremsningen i BNP-væksten  i forhold til 
Kommissionens forårsprognose fra 2014, der blev o ffentliggjort i maj. Ud fra de makroøkonomiske 
antagelser, der fremgår af planerne, forventes BNP nu at stige med 1,0 % i 2014 i seksten af de 
berørte medlemsstater i euroområdet (EA-16), altså u nder de 1,3 %, der forventedes på tidspunktet for 
stabilitetsprogrammerne i april 2014 (tabel 1). I 20 15 ligger den forventede  opgang i BNP-væksten i 
EA-16 på 1,5 % under de 1,7 %, der forventedes i stabilitetsprogrammerne. Nedjusteringen er relativt 
spredt, og kun Spanien, Irland, Malta og Sloveni en rapporterer om væsentlige opjusteringer af deres 
vækstprognoser, hvorimod hovedparten af de a ndre lande har signifikante reduktioner.  
Inflationsudsigterne  er også blevet nedjusteret som følge af faldende energi- og fødevarepriser, men 
det afspejler også den væsentlige afmatning i øko nomien. Ifølge udkastene til budgetplaner vil dette 
års inflation på 0,8 % i EA-16 markere lavpunktet i konjunkturbevægelsen, og den vil blive fulgt af en 
lidt højere inflation i 2015 (1,2 %). 
Efter at det samlede budgetunderskud  for EA-16 var nået ned under 3 % af BNP i 2013 for første 
gang siden 2008, forventes det nu at falde til 2,6 % af BNP i 2014 ifølge udkastene til budgetplaner, 
men det er dog højere end det 2,4 %'s underskud, so m der var tale om i stabilitetsprogrammerne. Der 
vil også klart ske en mere langsom reduk tion af underskuddet i 2015, hvor det samlede 
budgetunderskud vil falde med 0,4 procentpoint til 2, 2 % af BNP sammenlignet med et fald på 0,6 
procentpoint, som var forudset i foråret. De nne højere underskudsfremskrivning hænger sammen med 
de forværrede vækstudsigter for 2014-15, men er og så foranlediget af en mindre finanspolitisk indsats 
(se i det følgende). 
Den samlede gældskvote  er sat til 92,5 % af BNP i 2015, hvilket stort set vil være uændret i forhold 
til i år. Det stemmer ikke overens med stabilitetsprogr ammerne, ifølge hvilke gælden skulle begynde 
at falde næste år. Den samlede gældskvote dækker ove r en bred vifte af nationale tal, fra 133 % af 
BNP i Italien til lige under 10 % af BNP i Estl and. For niveauernes vedkommende afspejler 
nedjusteringerne af gældskvoterne i forhold til stabilitetsprogrammerne indvirkningen af det nye 
nationale regnskabssystem ESA 2010, hvilket mere end kompenserer for de forværrede udsigter for 
vækst og inflation og den mindre finans politiske konsolideringsindsats.  
Ved en mere detaljeret undersøgelse af den planlagte finanspolitiske indsats  ses der ikke noget tegn 
på konsolidering samlet set i 2014 og 2015, målt som en positiv ændring i den strukturelle saldo. For 
begge år har medlemsstaterne indregnet en forbed ring på 0,3 % af BNP i deres stabilitetsprogrammer. 
Eftersom seks af EA-16 medlemsstaterne fo rbliver under proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store underskud i 20145, og kun to af medlemsstaterne i den præventive del 
                                                            
5  Frankrig, Irland, Malta, Po rtugal, Slovenien, Spanien. 
 
8 
 forventes at nå op på eller over deres mellemfrist ede mål i 2014-15, kan det tyde på, at der mangler 
noget i forhold til kravene i stabilitets- og vækstpagte n. Men den samlede strukturelle tilpasning skal 
blot ses som en illustration herpå, eftersom den ikke viser de vigtige forskelle mellem 
medlemsstaterne hvad angår kravene i stabilite ts- og vækstpagten, som er genstand for 
Kommissionens landespecifikke vurderinger. Desuden bør der udvises forsigtighed med enhver 
konklusion om den overordnede kon solideringsindsats, som er baseret på en ændring af den 
strukturelle saldo, eftersom den strukturelle sal do ikke altid giver et præcist billede af den 
tilgrundliggende finanspolitiske indsat s, fordi der for eksempel er en usædvanlig indtægtseffekt på 
den økonomiske vækst. Mangl en på finanspolitisk konsolidering samlet  set bekræftes af en alternativ 
måling af den finanspolitiske indsats, som giver en  tilpasning på blot 0,2 % af BNP i både 2014 og 
20156. 
 
Tabel 1: Oversigt over økonomiske og budgetmæssige aggregater (EA-16) for 2014-15 
2014 2015 
  2014 
Stabilitets-
programmer 
(april) Udkast til 
budget-
planer 
(oktober) Kommis-
sionens 
efterårs-
prognose 
2014 
(november) 2014 
Stabilitets-
programmer 
(april) Udkast til 
budget-
planer 
(oktober) Kommis-
sionens 
efterårs-
prognose 
2014 
(november) 
Real BNP-vækst  
(% ændring)  1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
HICP inflation 
(% ændring) 1,1 0,8 0,6 1,4 1,2 0,9 
Budgetundersk
ud  
(% af BNP)  -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
Ændring i 
strukturel saldo  
(p.p. BNP)  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
Gæld  (% af 
BNP)  94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
Konjunktur-
korrigeret 
udgiftskvote  (% 
af potentielt 
BNP)  47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 48,0 
Konjunktur-
korrigeret 
indtægtskvote  
(% af potentielt 
BNP)  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 46,8 
 
                                                            
6  En alternativ måling af den finanspolitiske indsats i udkastene til budgetplaner fås ved at se på størrelsen af 
diskretionære foranstaltninger på indt ægtssiden eksklusive ændringen i konjunkt urkorrigeret udgiftskvote (tabel A5.7). 
Det giver en finanspolitisk tilpasning på 0,2 % af BNP både i 2014 og 2015 for EA-16. Disse estimater er lidt højere end 
ændringerne i den strukturelle saldo (he nholdsvis 0,0 % og 0,1 % af BNP i de to år), men nedjusteringerne i forhold til 
foråret er af samme størrelsesorden for begge former indsats.  Det bekræfter, at den samlede finanspolitiske indsats udledt 
fra udkastene til budgetplaner er mindre,  end hvad der var forudset i st abilitetsprogrammerne i foråret. 
 
9 
 Sammensætning af offentlige finanser 
For euroområdet som helhed forventes der i udk astene til budgetplaner kun begrænsede ændringer i 
sammensætningen af de offentlige finanser  i 2014-15 (tabel A5.5). Den konjunkturkorrigerede 
udgiftskvote forventes at dale lidt i 2015 (med 0,2 procentpoint), hvilket udligner virkningerne af en tilsvarende begrænset stigning i 2014
7. De fleste udgiftskategorier forventes at falde, herunder den 
offentlige sektors lønudgifter og renteudgifter især  (figur A5.2), dog ikke sociale overførsler.  
Beskatningsforanstaltningerne i udkastene til budgetpla ner vil, selv om de bevæger sig i en mere 
vækstfremmende retning, kun i moderat grad påvirke skattesammensætningen  i 2015. Indvirkningen 
af et fald i indtægterne fra sociale bidrag på 0,1 procentpoint bliver udlignet af en stigning i direkte 
skatteindtægter på 0,1 procentpoint (figur A5.3). De indirekte skatters andel forventes at forblive 
uændret i forhold til BNP. 
I mange udkast til budgetplaner henvises der til foranstaltninger, som skal afhjælpe skattebyrden på 
arbejde , også kendt som skattekilen. De arbejdsdokumen ter, som ledsager Kommissionens udtalelser 
om udkastene til budgetplaner, har en særlig boks om  håndtering af skattekile n for de medlemsstater, 
som fik en landespecifik henstilling på dette område8, og/eller som har annonceret en relevant reform i 
deres udkast til budgetplan. I bila g IV til denne meddelelse er der yderligere oplysninger herom. 
Generelt viser udkastene til budgetplaner, at medlemssta terne i euroområdet er be vidste om, at der er 
en klar fordel ved at tage fat om høje skatter på  arbejde. Selvom skattekilen er steget støt i 
hovedparten af medlemsstaterne i euroområdet i de senere år, er der i udkastene til budgetplaner kun 
medtaget meget få foranstaltninger, der vil få ska ttekilen til at stige yderligere. Derimod er der mange 
medlemsstater, som planlægger eller er ved at gennemføre foranstaltninger, som skal mindske 
skattekilen. For det andet er det i kke blot medlemsstater med en relativt høj skattekile, der har planer 
om foranstaltninger, som kan minds ke skattekilen, men også medlemsstater, der har en relativt lav 
skattekile. For det tredje er mange foransta ltninger rettet mod person kategorier med lavere 
indkomster, hvor der er tale om at øge det ska ttefrie bundfradrag eller at sænke skatterne på 
lavindkomstgrupper eller de sociale bidrag for lav tlønnede. De fleste skattekilereformer er dog 
forholdsvis beskedne i forhold til de oprindelige udfordringer. Dette afspejler både manglen på 
finanspolitisk råderum i mange lande  og vanskeligheden ved at finde kompenserende foranstaltninger, 
enten ved at skære i de offentlige udgifter eller hæ ve skatter, som er mindre skadelige for væksten, 
såsom forbrugs-, ejendoms- eller miljøskatter. 
Forskelle i prognoserne 
Der er planer om en innovation af twopack'en fo r at afhjælpe de potentielle forskelle mellem 
medlemsstaternes og Kommissionen prognoser, nemlig at indføre et krav om større tilsyn med 
prognoseprocessen af finansråd. Boks 1 på side 11 viser, hvordan medlemsstaterne har anvendt kravet 
om, at budgetforslag skal baseres på uafhængige makroøkonomiske prognoser . 
Hvad angår de overordnede finanspolitiske udsigter , så er det samlede budgetunderskud for EA-16, 
der kan aflæses af udkastene til budgetplaner for 2015,  0,2 procentpoint lavere end i Kommissionens 
prognose. For det første antages der i udkastene til budgetplaner en større finanspolitisk indsats (0,2 % 
                                                            
7  Den ikke-konjunkturkorrigerede kvote vil falde mere signifikant i 2015, med om kring 0,6 procentpoint på grund af 
positive "denominatoreffekter", der har forbin delse med indsnævringen af produktionsgabet. 
8  EUT C 247 af 29.7.2014, s. 1-140. 
 
10 
 af BNP over for -0,1 % af BNP i Kommissionens prognose, målt ved at benytte den alternative 
indikator, der er omtalt ovenfor, jf. tabel A5.7). Fo r det andet forudser planerne en højere BNP-vækst 
for 2015 (1,5 % over for 1,1 % i Kommissionens progno se, hvor Tyskland står for en signifikant del 
af forskellen9). Men de makroøkonomiske antagelser er ikke hovedforklaringen på forskellen i 
underskudsprognoserne for 2015. Det skyldes, at medlemsstaterne samlet set har en højere 
fremskrivning af BNP-væksten og samtidig også for udser en lavere indvirkning af indtægterne på 
væksten end i Kommissionens prognose10. Denne lavere, fremskrevne elasticitet udligner 
indvirkningen af en højere forventet BNP-væks t. Det meste af forske llen mellem Kommissionens 
underskudsprognose og udkastene til budgetplaner stammer i praksis fra en forskellig evaluering af 
indsatsen på udgiftssiden. 
Der kan være relativt store forskelle mellem indi viduelle udkast til budgetp laner og Kommissionens 
prognose for budgetunderskud, hvilket kan føres tilbage til forholdene i det enkelte land. 
Kommissionens forudser, at underskuddet vil blive højere i Belgien, Spanien, Malta, Portugal og 
Slovakiet, end hvad der forudses i de respektive udk ast til budgetplaner. Det største spænd vil være 
for Malta (tabel A5.1 og graf A5.4). De andre prognosespænd ligger alle inden for 0,2 procentpoint, 
og Kommissionens prognose giver et lavere tal for underskuddet i Nede rlandene og Østrig. 
Ligesom for fremskrivningerne af det samlede budgetunderskud forudser Kommissionen en højere 
samlet gæld , end hvad medlemsstaterne forventer. Ifølge Kommissionens prognose vil gælden 
fortsætte med at stige moderat i 2015 til over 93 % af  BNP over for et stort set uændret niveau i 
udkastene til budgetplaner. Hovedårsagen til denne  forskel er det højer e budgetunderskud og den 
lavere nominelle BNP-vækst, som Kommissionen forventer. Her igen kan forskellene mellem 
udkastene til budgetplaner og Kommissionens prognose være større på medlemsstatsniveau, hvilket 
kan føres tilbage til forholdene i det enkelte land.  De største spænd findes i Belgien, Tyskland, 
Letland og Malta, hvor det i udkasten e til budgetplaner forventes, at gælden vil være omkring 2 % 
lavere end i Kommissionens prognose (tabel A5 .3 og figur A5.5). I de fleste tilfælde er 
prognosespændet på mellem nul og 1 % af BNP. Kommissionen forudser kun et lavere underskud for 
Sloveniens vedkommende. Hvad angår sammensætninge n, så forventer Kommissionen i sin prognose, 
at selv det begrænsede fald i den konjunkturkorrigerede udgiftskvote, som er forudset i udkastene til 
budgetplaner, risikerer ikke at blive materiali seret (tabel A5.5). Fo r udgifternes vedkommende 
bekræfter Kommissionens prognose, at offentlige lønninger, rentebetalinger og muligvis offentlig 
investering kan komme til at vægte mindre, hvorimod andelen af sociale betalingers vil kunne stige 
yderligere (figur A5.2). På indtægtssiden er Ko mmissionens prognoser på linje med udkastene til 
budgetplaner (figur A5.3).  
                                                            
9  Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for udka stet til budgetplan, er baseret på den tyske 
forbundsregerings forårsprognose, der blev offentliggjort i apri l. Men eftersom der kom flere officielle statistikker og 
forværrede indikatorer over konjunkturcyklussen efter offen tliggørelsen heraf, har den sign ifikant mere optimistiske 
udsigter for den økonomiske aktivitet i 2014 og 2015 end Kommi ssionens efterårsprognose fra 2014. Den tyske regering 
har sidenhen opdateret sin egen prognose i udkastet til budgetplan.  
10  Den såkaldte "nettoelasticitet" for indt ægter, dvs. den procentuelle ændring i indtægterne, eksklusive virkningen af 
diskretionære foranstaltninger, for en én procent ændring i BNP. Den samlede elasticitet af  indtægterne i 2015, der ses i 
planerne, er lavere end den, der ligger til grund for Kommi ssionens prognose (henholdsvis 0, 8 og 1,0, jf. tabel A5.6).  
 
11 
  
Tilpasningens størrelse og sammensætning 
For størrelsen af den strukturelle budgettilpasnings  vedkommende giver Kommissionens prognose 
det samme budskab som udkastene til budgetplaner.  Efter tre år med vedholdende finanspolitisk 
konsolidering er den samlede finanspolitiske stillin g i euroområdet blevet neutral i 2014, og det 
forventes den også at blive i 2015. Samlet set forekommer manglen på finanspolitisk stramning at 
være en stort set acceptabel balance mellem krav om holdbarhed, der understreges af høje, stigende 
gældskvoter, og de cykliske forhold, som vidner om signifikante,  vedvarende negative 
produktionsgab, der forventes langsomt at tage  af i de kommende år. Samtidig bekræfter 
vurderingerne af planerne, at flere medlemsstater for øjeblikket ikke forventes at opfylde deres 
nuværende forpligtelser i henhold til stabilitets- og vækstpagten. Set under et antyder disse 
betragtninger, at der er behov for en tæt overvågni ng af både den overordne de finanspolitiske stilling i 
euroområdet og dens fordeling i medlemsstaterne, set i forhold til hvad der er plads til under 
stabilitets- og vækstpagten. I princippet vil det være muligt at opnå en ny talpasning af 
finanspolitikkerne i landene, og dermed vil det kunn e sikres, at stabilitets- og vækstpagten bliver 
efterlevet i alle medlemsstater, sa mtidig med at man undgår en utilsigtet finanspolitisk stramning. Det 
vil betyde, at det finanspolitiske råderum, som nogle af landene har ifølge reglerne, skal udnyttes.  
Ovennævnte overvejelser er også et stærkt argument fo r en ambitiøs investeringsplan på EU-plan, der 
skal sætte gang i den samlede efterspørgsel og mi ndske problemerne på udbud ssiden og dermed støtte 
den stimulerende effekt af en lempelig pengepolitik.  
Dette middel til at støtte væksten i euroområ det med er relevant, når der skal ses på 
sammensætningen af tilpasningen af de offentlige finanser . Den konstaterede bevægelse væk fra 
skatter på arbejde og antallet af politiske tiltag for at  få mindsket skattebyrden på arbejde er skridt i 
den rigtige retning, men sammensætningen af udgift er viser kun få, om overhovedet nogen fremskridt 
i retning af mere vækstfremmende tiltag. Der er tydeligvis behov for en bedre tilpasning af 
medlemsstaternes politikker til prioriteterne i pakke n om beskæftigelse, vækst og investering. Og 
hertil hører at udnytte den flek sibilitet, som reglerne giver. 
 
Boks 1: Bidrag fra uafhængige finanspolitiske institutioner til udkastene til budgetplaner for 
2015 
I artikel 1, 4 og 5 i twopack-forordning (EU) nr . 473/2013 henvises der til begrebet uafhængige 
organer. Forordningen giver en yderligere specifikation på og udvidelse af tidligere krav, der er 
fastlagt ved EU-lovgivning og mellemstatslig lovgi vning, som giver uafhængi ge organer forskellige 
finanspolitisk relaterede opgaver.  Der er øremærket to supplere nde områder: i) overvågning af 
efterlevelsen af finanspolitiske regler og ii) makroøkonomiske prognoser. I adfærdskodeksen til 
twopack'en er der fastlagt gennemførelsesbestemmelser  for at vejlede medlemsstaterne i forbindelse 
med hele prognoseprocessen. Som et supplement til di sse bestemmelser opfordrede Rådet den 8. juli 
2014 medlemsstaterne i euroområdet til at "Sikre, at de nationale finanspolitis ke rammer, herunder de 
nationale finansråd, er solide". 
Specifikt skal budgetforslagene ifølge artikel 4, st k. 4, i forordningen "være baseret på uafhængige 
makroøkonomiske prognoser", hvilket ifølge artikel 2,  stk. 1, litra b), betyder, at de skal være 
 
12 
 "udarbejdet eller godkendt af uafh ængige organer". Mange af de udkast til budgetplaner, der blev 
forelagt i oktober 2014, har henvisninger til kraven e i twopack'en, hvor medlemsstaterne har valgt 
enten en uafhængig udarbejdelse eller en godke ndelse af de tilgrundliggende makroøkonomiske 
prognoser. 
Ifølge udkastene til budgetplaner er prognoser blev et udarbejdet af særskilte enheder i fem 
medlemsstater: Østrig ( Österreichisches Institut für Wirtscha ftsforschung, WIFO), Belgien (Bureau 
Fédéral du Plan , FPB), Luxembourg (STATEC), Nederlandene ( Centraal Planbureau , CPB) og 
Slovenien ( Urad Rs Za Makroekonomske Analize in Razvoj , UMAR-IMAD). Det er stadigvæk 
økonomiministeriet, der udarbejder Tysklands prognoser, men det sker på grundlag af en fælles 
økonomisk prognose, som udarbejdes af forskningsin stitutter. Det uafhængige råd af økonomiske 
rådgivere kontrollerer i nov ember, om prognoserne er plausible. Prognosen i udkastet til budgetplan er 
baseret på den fælles økonomiske prognose og re geringens prognose fra fo råret, og den fælles 
økonomiske prognose og regeringe ns makroøkonomiske fremskrivni nger fra efteråret er ikke 
indregnet. I Finland udarbejder finansminister iet de makroøkonomiske prognoser internt, men det 
erkendes, at der er behov for at kunne sikre fo rmel uafhængighed for det team, der udarbejder 
prognoserne. 
I udkastene til budgetplaner fra Estland, Spanien, Irl and, Italien og Slovakiet er der henvist til 
udtalelser om de makroøkonomiske prognoser, som er leveret af særskilte  organer (henholdsvis 
Eelarvenõukogu, Autoridad Independi ente de Responsabilidad Fiscal  (AIReF), Irish Fiscal Advisory 
Council (IFAC), Ufficio Parlamentare di Bilancio  (UPB) og det slovakiske makroøkonomiske 
prognoseudvalg). I Frankrig, Malta og Portugal blev der leveret en udtalelse fra et særskilt organ 
(henholdsvis HCFP ( Haut Conseil des Finances Publiques ), National Audit Office of Malta og CFP 
(Conselho das Finanças Públicas ), men der er ingen henvisning he rtil i udkastet til budgetplan. For 
Frankrigs og Portugals vedkommende blev udtalelsen senere medtaget i budgetdokumenterne. For 
Letlands vedkommende gælder det forelagte budgetdokument om uændret politik ikke som et udkast 
til budgetplan, og det er derfor ikke formelt nødvendi gt med en udtalelse fra et særskilt organ. For 
Estlands, Spaniens, Irlands, Italiens, Maltas, Port ugals og Slovakiets vedkommende blev prognoserne 
i vid udstrækning godkendt af ovennævnte organer,  og der blev peget på en række risici. For 
Frankrigs vedkommende blev det makroøkonomiske scen arie for 2015 anset for at være optimistisk af 
HCFP. De forværrede risici som følge af den ekst erne udvikling, der viser sig som en lavere end 
forventet vækst i eksporten, blev nævnt af Estland,  Spanien, Irland, Malta og Portugal. Der blev også 
nævnt usikkerhed med hensyn til indenlandsk efte rspørgsel (Frankrig), forbrug (Spanien) eller 
investering (Malta). 
 
 
13 
  
3. Oversigt over individue lle udkast til budgetplaner 
 
Kommissionens udtalelser om udkastene til budgetplane r fokuserer på overholdelse af stabilitets- og 
vækstpagten og henstillingerne udarb ejdet på grundlag heraf. Fo r medlemsstater, som er under 
proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, ser Kommissionen i sin udtalelse på, 
hvilke fremskridt der er gjort med at korrigere de t uforholdsmæssigt store underskud for så vidt angår 
både målet for budgetunderskud og for strukturel saldo. For medlemsstater i euroområdet i den 
præventive del af stabilitets- og vækstpagten, dvs. de ikke er omfattet af proceduren i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store underskud, vurderes de fremskrid t, der er gjort i retning af de mellemfristede 
budgetmål, for at se, om de er i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og de 
finanspolitiske landespecifikke henstillinger, som Rådet rettede til medlemsstaterne i juli.  
Vurderingen af planerne er baseret på Kommissionens prognose fra efteråret 2014.  Efter at have foretaget høringer i nogle af medlemsstat erne for at få yderligere oplysninger eller for at 
pege på tidligere bekymring over deres forelagt e udkast til budgetplan fandt Kommissionen ved 
udgangen af oktober ikke, at nogen af  udkastene til budgetplaner viste "særlig alvorlig tilsidesættelse" 
som omhandlet i artikel 7, stk. 2, i forordning (EU)  nr. 473/2013. Flere af de forelagte planer giver 
dog anledning til bekymring om risiciene for mangl ende efterlevelse. Tabel 2a og 2b sammenfatter 
vurderingerne af de enkelte land es udkast til budgetplaner, således som de fremgår af Kommissionen 
udtalelser vedtaget den 28. november, sammen med vurderingen af fremskridtene med finanspolitiske 
strukturreformer
11. For at gøre det lettere at sammenligne  er vurderingen af udkastene til budgetplaner 
sammenfattet i tre brede kategorier:  
• Efterlevelse:  Ifølge Kommissionens prognose er der ikke behov for at tilpasse budgetplanerne  
inden for rammerne af den nationale budgetpro cedure for at sikre overensstemmelse med 
stabilitets- og vækstpagtens regler. Men i tilfælde , hvor Kommissionens vurdering af udkastene til 
budgetplaner angiver særlige risici, opfordrer Ko mmissionen de berørte medlemsstater til at gøre, 
hvad der er nødvendigt. 
• Udstrakt efterlevelse:  Kommissionen opfordrer myndighederne til inden for rammerne af den 
nationale budgetproces at tage de nødvendige skridt  til at sikre, at 2015-budgettet vil være i 
overensstemmelse med pagten ud fra følgende betragtninger: 
For medlemsstater under proceduren i forbinde lse med uforholdsmæssigt store underskud: 
Selvom det samlede underskud ifølge Kommissionens prognose vil blive bragt ned under 
traktatens referenceværdi på 3 % af BNP inden den i proceduren fastsatte frist, er der en tydelig 
mangel på finanspolitisk indsats, som er risika bel for en rettidig og holdbar korrektion af det 
uforholdsmæssigt store underskud.  
For medlemsstater under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten:  ifølge 
Kommissionens prognose forventes den påkræved e strukturelle tilpasning i retning af det 
mellemfristede budgetmål ikke at blive opfyldt i 20 15, men afvigelse fra denne tilpasning vil ikke 
                                                            
11 Strukturreformer med direkte budgetvirkning.  
 
14 
 være signifikant12. Hvis denne situation varer ved i fler e år, kan det imidlertid føre til en 
signifikant afvigelse fra den påkrævede tilpasni ng. Disse medlemsstater overholder benchmarken 
for gældsreduktion, hvor det er relevant. 
• Risiko for ikkeefterlevelse:  Ifølge Kommissionens prognose forventes udkastet til budgetplan 
ikke at kunne sikre i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens krav. Kommissionen 
opfordrer derfor myndighederne til inden fo r rammerne af den nationale budgetproces at tage de 
nødvendige skridt  til at sikre, at 2015-budgettet vil være i overensstemmelse med pagten ud fra 
følgende betragtninger:  
For medlemsstater under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud: Hvis 
bekræftet efterfølgende, vil Kommi ssionens prognose for 2015 kunne føre til, at proceduren for 
korrektion af underskuddet optrappes,  da den finanspolitiske indsats ikke forventes at blive nået, 
og det overordnede budgetmål ikke forventes at blive opfyldt.  
For medlemsstater under den præventive del af stabilitets- og vækstpagten:  Ifølge 
Kommissionens prognose forventes en betydelig afvigelse fra den påkrævede tilpasningskurs i 
retning af det mellemfristede budgetmål i 2015 og /eller ikkeefterlevelse af benchmarken for 
gældsreduktion, hvis relevant (alt efter hvilken af disse der er mere bindende). 
I vurderingen af planerne er der taget højde fo r indvirkningen af overg angen til det nationale 
regnskabssystem ENS-2010 og andre statistiske revisioner på ta l for både underskud og gæld 
(indvirkningen af skiftet til ENS-2010 var mest mark ant i Frankrig, Irland, Italien, Portugal og 
Finland). Der er navnlig foretaget en kvalitativ og, hvor det har være t muligt, en kvantitativ vurdering 
af statistiske revisioner i de arbe jdsdokumenter, som ledsager Kommissionens udtalelser, i de tilfælde 
hvor indvirkningen har påvirket de vigtigste va riabler, der blev anvendt til vurderingen af 
overholdelsen af stabilitets- og vækstpagten. Andre statistiske ændringer at nævnt udtrykkeligt for 
Estland, Letland og Slovenien. I a ndre tilfælde var indvirkningen ikke væsentlig og/eller ville ikke 
ændre vurderingen. 
Derudover har Kommissionen vurderet graden af ge nerel overensstemmelse med de finanspolitiske 
strukturreformer i de landespecifikke hens tillinger fra 2014. Vurderingen af udkastene til 
budgetplaner er sammenfattet i fem br ede kategorier: Der er tale om: 
• Ingen fremskridt: Medlemsstaten har hverken annonceret e ller vedtaget foranstaltninger for at 
imødekomme den relevante la ndespecifikke henstilling.  
• Begrænset fremskridt:  Medlemsstaten har annonceret visse foranstaltninger for at imødekomme 
den relevante landespecifikke henstilling, me n disse foranstaltninger forekommer at være 
utilstrækkelige, og/eller der er risi ko for deres vedtagelse/gennemførelse. 
                                                            
12  For en medlemsstat, som ikke har nået sine mellemfristede mål, vil afvigelsen blive be tragtet som signi fikant, hvis: 
 i) den strukturelle saldos afvigelse fra den relevante tilpasni ngskurs er på mindst 0,5 % af BNP inden for et år eller på 
mindst 0,25 % af BNP i gennemsnit pr. år i to på hinanden følgende år, og 
 ii) et overmål af vækst i de offentlige udgifter, eksklusive di skretionære foranstaltninger på indtægtssiden, i forhold til 
den tilpasningskurs, der er fastlagt for den mellemfristede referencevækstrate, ha r haft en negativ indvirkning på den 
offentlige saldo på mindst 0,5 % af et procentpoint af BNP i et enkelt år eller kumulativt i to på hinanden følgende år. 
 En afvigelse kan også betragtes som signifikant, hvis kun en af de to betingelser i) og ii) er verificeret, og de samlede 
vurdering viser, at denne betingelse er de n mest relevante for vurderingen af den tilgrundliggende fina nspolitiske indsats.  
 
15 
 • Visse fremskridt:  Medlemsstaten har annonceret eller vedtaget foranstaltninger for at 
imødekomme den relevante landespecifikke henstillin g. Disse foranstaltninger er lovende, men de 
er endnu ikke alle blevet gennemført, og det er ikke sikkert, at de vil blive gennemført i alle 
tilfælde. 
• Væsentlige fremskridt:  Medlemsstaten har vedtaget foransta ltninger, hvoraf størstedelen er 
gennemført. Disse foranstaltninger bidrager i høj grad til at imødekomme den relevante 
landespecifikke henstilling. 
• Imødekommet fuldt ud  Medlemsstaten har vedtaget og gennemført foranstaltninger, der 
imødekomme den relevante land especifikke henstilling fuldt ud. 
Tabel 2a: Oversigt over Kommissionens udtalelser til udkastene til budgetplaner – 
Medlemsstater, der er omfattet af den præv entive del af stabilitets- og vækstpagten 
 Generel overensstemmelse mellem udkast til 
budgetplan (UBP) og stabilitets- og 
vækstpagten (SVP)   
Generel overensstemmelse med de 
finanspolitiske strukturreformer 
foreslået i de landespecifikke 
henstillinger (CSR) for 2014 
Land  
Samlet vurdering 
baseret på 
Kommissionens 
efterårsprognose 
2014 Overensstemmelse 
med kravene i den 
præventive del i 
2014-15  Samlet 
konklusion om 
fremskridt hen 
imod 
finanspolitiske 
strukturreformer 
Vigtigste 
foranstaltninger i UBP
til at imødekomme 
CSR om skattekilen 
BE Risiko for 
ikkeefterlevelse  2014: en vis afvigelse 
fra tilpasningskurs i 
retning af MTO; 
overholdelse af 
gældsbenchmark i fare  
2015: en vis afvigelse 
fra tilpasning i retning af 
MTO; overholdelse af 
gældsbenchmark i fare Visse fremskridt:CSR om skattekilen 
 
Forøgelse af personligt 
indkomstskattefradrag 
Reduktion af 
arbejdsgivernes 
socialsikringsbidrag 
DE Efterlevelse 2014: MTO overgået; 
overholdelse af 
gældsbenchmark 
2015: MTO overgået; 
overholdelse af 
gældsbenchmark Begrænset 
fremskridt CSR om skattekilen 
 
Fra 2014, forhøjelse af 
fradrag i personskat og 
manglende 
gennemførelse af 
oprindeligt planlagt 
reduktion i 
pensionsbidragssats til 
finansiering af ekstra 
pensionsydelser. Fra 
2015, forhøjelse af 
bidragssats for 
langtidspleje og reform 
af finansiering af 
sygeforsikring 
EE Udstrakt 
efterlevelse 2014: en vis afvigelse 
fra tilpasningen i retning 
af MTO: i 2015 en vis Ingen fremskridt CSR om skattekilen 
 
Reduktion af personskat 
 
16 
 afvigelse fra tilpasning i 
retning af MTO og bidrag til arbejds-
løshedsforsikring. 
Forhøjelse af 
bundfradrag 
 
17 
  
IT Risiko for 
ikkeefterlevelse  2014: har lov til at 
afvige fra tilpasningen i 
retning af den 
mellemfristede 
målsætning som følge af 
ekstraordinært alvorlige 
økonomiske vilkår; 
overholdelse af 
benchmark for gæld i 
fare 
2015: betydelig 
afvigelse fra 
tilpasningen i retning af 
den mellemfristede 
målsætning 
overholdelse af 
benchmark for gæld i 
fare Visse fremskridt CSR om skattekilen 
 
Fritagelse af 
lønomkostninger fra 
skattegrundlaget for den 
regionale skat for 
virksomheder. 
Permanent 
skattelempelse (angivet 
som social overførsel i 
ENS 2010) til 
lavtlønnede 
arbejdstagere, i 
øjeblikket kun 
finansieret for 2014. 
Fritagelse fra 
arbejdsgivernes 
socialsikringsbidrag i 
tre år for nye 
ansættelser på 
tidsubestemte 
kontrakter i løbet af 
2015 
LV Udstrakt 
efterlevelse 2014: ingen afvigelse 
fra tilpasningen i retning 
af MTO 
2015: en vis afvigelse 
fra tilpasningen i retning 
af MTO bygget på UBP 
baseret på uændret 
politik Begrænset 
fremskridt CSR om skattekilen 
 
Ingen foranstaltninger 
fremsat af afgående 
regering i UBP. Den 
skattepolitiske strategi 
for 2015-17 inkluderer 
imidlertid planer om at 
hæve mindstelønnen og 
den skattefri 
mindsteindkomst 
LU Efterlevelse 2014: MTO overgået 
2015: ingen afvigelse 
fra MTO Visse fremskridt Ingen CSR om 
skattekilen 
 
MT13 Risiko for 
ikkeefterlevelse 2014: under proceduren 
i forbindelse med 
uforholdsmæssigt store 
underskud 
2015: betydelig 
afvigelse fra 
tilpasningen i retning af 
MTO overholdelse af 
benchmark for gæld Visse fremskridt Ingen CSR om 
skattekilen 
 
NL Efterlevelse 2014: ingen afvigelse 
fra MTO; overholdelse 
af benchmark 
2015: ingen afvigelse Visse fremskridt CSR om skattekilen  
 
Reform af 
arbejdstagerens 
                                                            
13  Malta er i øjeblikket omfa ttet af pagtens korrigerende del, men vil fra 2015 kunne flyttes til den præventive del, hvis der 
opnås en rettidig og holdbar korrektion.  
 
18 
 fra MTO; overholdelse 
af gældsbenchmark skattelempelser for at 
lette byrden for 
husstande med lave og 
middel indkomster. 
Reduktion af 
personskatten i den 
laveste skattegruppe 
 
19 
  
AT Risiko for 
ikkeefterlevelse 2014: en vis afvigelse 
fra tilpasningen i retning 
af MTO overholdelse af 
gældsbenchmark 
2015: betydelig 
afvigelse fra 
tilpasningen i retning af 
MTO overholdelse af 
gældsbenchmark Begrænset 
fremskridt CSR om skattekilen  
 
I marts 2015 vil der 
blive truffet afgørelse 
om en generel 
meddelelse om reform 
for at mindske 
skattekilen 
SK Efterlevelse 2014: ingen afvigelse 
fra tilpasningen i retning 
af MTO 
2015: ingen afvigelse 
fra tilpasningen i retning 
af MTO Begrænset 
fremskridt Ingen CSR om 
skattekilen 
FI Udstrakt 
efterlevelse 2014: en vis afvigelse 
fra MTO 
2015: en vis afvigelse 
fra tilpasningen i retning 
MTO Visse fremskridt Ingen CSR om 
skattekilen 
 
Tabel 2b: Oversigt over Kommissionens udt alelser til udkastene til budgetplaner – 
Medlemsstater omfattet af den korrigerende del af SVP 
 Generel overensstemmelse mellem 
udkast til budgetplan og stabilitets- og 
vækstpagten   
Generel overensstemmelse med forslagene til 
finanspolitiske strukturreformer i de 
landespecifikke henstillinger fra 2014 
Land  Samlet vurdering på 
grundlag af 
Kommissionens 
prognose fra 
efteråret 2014  Overensstemmelse 
med proceduren i 
forbindelse med 
uforholdsmæssigt 
store underskud i 
2014-15  Samlet konklusion om 
fremskridt hen imod 
finanspolitiske 
strukturreformer  
De vigtigste 
foranstaltninger i UBP 
for at afhjælpe 
skattekilen 
ES Risiko for 
ikkeefterlevelse 2014: overordnet 
mål nået 
2015: uden 
yderligere 
foranstaltninger er 
overholdelse ikke 
sikret Visse fremskridt CSR om skattekilen 
 
Reduktion af 
personskatterne. 
Midlertidig reduktion af 
sociale bidrag på nye 
kontrakter underskrevet i 
2014 
FR Risiko for 
ikkeefterlevelse 2014: risiko for 
ingen effektive 
tiltag 
2015: uden 
yderligere 
foranstaltninger er 
overholdelse ikke 
sikret Begrænset fremskridtCSR om skattekilen 
 
Fra og med 2014, nye 
skattelempelser for 
lønninger, der ligger på op 
til 2,5 gange 
mindstelønnen. Reduktion 
af arbejdsgivernes 
socialsikringsbidrag 
Reduktion af 
personskatter for 
 
20 
 lavtlønnede 
 
21 
  
IE Efterlevelse 2014: fremskridt 
2015: rettidig 
korrektion forventet Visse fremskridt Ingen CSR om skattekilen
 
PT Risiko for 
ikkeefterlevelse 2014: risiko for 
ingen effektive 
tiltag 
2015: uden 
yderligere 
foranstaltninger er 
overholdelse ikke 
sikret Begrænset fremskridtIngen CSR om skattekilen
 
SI Stort set 
efterlevelse 2014: risiko for 
ingen effektive 
tiltag 
2015: rettidig 
korrektion forventet Begrænset fremskridtIngen CSR om skattekilen
 
 
 
 
22 
 BILAG 1: Landespecifik vurdering af udkastene til budgetplaner 
 
Medlemsstater, der er berørt af den præv entive del af stabilitets- og vækstpagten  
Planer, der er i overensstemmel se med landets forpligtelser  
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, der er indgivet af Tyskland , som er underlagt den 
forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, og som er omfattet af overgangsgældsbestemmelsen, 
er i overensstemmelse med pagtens bestemmels er. Det betydelige finanspolitiske råderum, 
investeringsbehovet og de særdeles lave renter, som indebærer, at det sociale udbytte i vid 
udstrækning overstiger låneomkostnin gerne, levner imidlertid plads til øgede offentlige investeringer. 
Desuden skal Tyskland sørge for, at der findes et ua fhængigt organ med ansvar for at udarbejde eller 
godkende makroøkonomiske prognoser. Kommissionen fi nder også, at Tyskland har gjort begrænsede 
fremskridt med hensyn til den strukturelle del af de  finanspolitiske henstillinge r, som Rådet fremsatte 
i forbindelse med det europæiske semester i 2014, og den opfordrer derfor myndighederne til at 
fremskynde gennemførelsen. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Luxembourg , der er underlagt 
den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, er i overensste mmelse med pagtens bestemmelser. 
Særlig påtænker Luxembourg i 2015 at gøre br ug af sine reserver i forbindelse med den 
mellemfristede budgetmålsætning, eftersom det strukt urelle overskud forventes at falde, men landets 
mellemfristede budgetmålsætning forventes dog stadig at blive overholdt. Faldet i det strukturelle 
overskud kan først og fremmest forklares med, at momsindtægterne er faldende som følge af 
ændringen i lovgivningen om e-hande l (ca. 1,5 % af BNP), og dette fald udlignes kun delvis af de nye 
foranstaltninger, der er planlagt i udkastet til budge tplan. De tabte momsi ndtægter kan dog ende med 
at blive større end forventet. Kommissionen opfor drer derfor myndighederne til at være rede til at 
træffe yderligere foranstaltninger, hvis denne risiko viser sig at være reel. Kommissionen finder også, 
at Luxembourg har gjort visse fremskridt, for så vidt angår den strukturelle del af de finanspolitiske 
henstillinger, som Rådet fremsatte som led i det eu ropæiske semester i 2014, og opfordrer derfor 
myndighederne til at fortsætte indsatsen. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Nederlandene , som er 
underlagt den forebyggende del af stabilitets - og vækstpagten, og som er omfattet af 
overgangsgældsbestemmelsen, er i overensstemme lse med pagtens bestemmelser. Kommissionen 
opfordrer myndighederne til at gennemføre 2015- budgettet strengt. Kommissionen finder også, at 
Nederlandene har gjort visse fremskridt, for så vidt angår den strukturelle de l af de finanspolitiske 
henstillinger, som Rådet fremsatte som led i det europæiske semester i 2014, og opfordrer de 
nederlandske myndigheder til at fortsætte indsatsen. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Slovakiet , der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, er  i overensstemmelse med pagtens bestemmelser. 
Særligt forventes det på grundlag af de foreliggende  oplysninger, at det offentlige underskud ikke vil 
overskride traktatens referencev ærdi, skønt der hersker en vi s usikkerhed med hensyn til 
underskuddets udvikling i 2014. Slovakiet blev fundet berettiget til at være omfattet af 
investeringsklausulen i 2014, som tillader en midler tidig afvigelse fra den påkrævede tilpasningskurs i 
retning af den mellemfristede budgetmålsætning i de t år. I 2015, hvor der skal kompenseres for denne 
midlertidige afvigelse, forventes Slovakiet at gøre tilstrækkelige fremskridt i retning af den 
mellemfristede budgetmålsætning. I lyset af ovenstå ende og under hensyntagen  til, at den nationale 
 
23 
 gældsbremse, der ligger til grund for udkastet til budgetplan, ikke længere forventes at finde 
anvendelse, opfordrer Kommissionen myndighederne til at være rede til at træffe de nødvendige 
foranstaltninger under den nationale budgetpro cedure for at sikre, at 2015-budgettet er i 
overensstemmelse med pagten. Kommissionen finde r også, at Slovakiet har gjort begrænsede 
fremskridt med hensyn til den strukturelle del af de  finanspolitiske henstillinge r, som Rådet fremsatte 
i forbindelse med det europæiske semester i 2014, og den opfordrer derfor myndighederne til at 
fremskynde gennemførelsen. 
Planer, der stort set er i overensstemmelse med pagten  
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Estland , der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, stort set er i overensstemmelse med pagtens 
bestemmelser. Særlig må der på grundlag af  Kommissionen prognose i 2015 forventes en vis 
afvigelse fra tilpasningen i retning af den me llemfristede målsætning. Kommissionen opfordrer 
myndighederne til inden for rammerne af den nationa le budgetproces at tage de nødvendige skridt til 
at sikre, at 2015-budgettet er i overensstemmelse med pagten. Kommissionen finder også, at Estland 
ikke har gjort fremskridt med hensyn til den strukt urelle del af de finanspolitiske henstillinger, som 
Rådet fremsatte i forbindelse med det europæ iske semester i 2014, og den opfordrer derfor 
myndighederne til at fremskynde gennemførelsen. 
Letland  forelagde den 15. oktober et udkast til budgetp lan baseret på uændret politik. Kommissionen 
finder, at det udkast til budgetplan, som er indgive t af Letland, der er underl agt den korrigerende del 
af stabilitets- og vækstpagten, stort set er i overensstemmelse med pagtens bestemmelser. 
Kommissionen opfordrer myndighederne til at træffe  de nødvendige foransta ltninger i 2015-budgettet 
for at sikre overensstemmelse med pagten. Ko mmissionen finder også, at Letland har gjort 
begrænsede fremskridt med hensyn til den struktur elle del af de finanspolitiske henstillinger, som 
Rådet fremsatte i forbindelse med det europæ iske semester i 2014, og den opfordrer derfor 
myndighederne til at øge indsatsen. Efter at den ny e regering den 22. november  2014 har forelagt et 
ajourført udkast til budgetplan, tilstræber Kommissi onen at vedtage en udtalelse om det ajourførte 
udkast til budgetplan inden det lettiske parlaments  planlagte vedtagelse af udkastet til budgetlov. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Finland , der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, stort set er i overensstemmelse med pagtens 
bestemmelser. Kommissionen opfordrer myndighe derne til inden for rammerne af den nationale 
budgetproces at tage de nødvendige skridt til at si kre, at 2015-budgettet er i overensstemmelse med 
pagten. Desuden bør Finland skabe passende retli ge rammer, der sikrer, at de makroøkonomiske 
prognoser, der ligger til grund for udkastet til budge t, udarbejdes eller godkendes af en uafhængig 
instans. Kommissionen finder også, at Finland har gjort visse fremskridt, for så vidt angår den 
strukturelle del af de finanspo litiske henstillinger, som Rådet frem satte som led i det europæiske 
semester i 2014, og opfordrer myndi ghederne til at fortsætte indsatsen. 
Planer med risiko for uoverensstemmelse 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Belgien , som er underlagt den 
forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, og som er omfattet af overgangsgældsbestemmelsen, 
risikerer ikke at være i overensstemmelse med pa gtens bestemmelser. Kommissionen opfordrer derfor 
myndighederne til inden for rammerne af den nationa le budgetproces at tage de nødvendige skridt til 
at sikre, at 2015-budgettet er i overensstemmels e med pagten. Kommissionen finder også, at Belgien 
har gjort visse fremskridt, for så vidt angår den str ukturelle del af de fina nspolitiske henstillinger, som 
 
24 
 Rådet fremsatte som led i det eur opæiske semester i 2014, og opfordr er myndighederne til at fortsætte 
indsatsen. Kommissionen tager primo marts 2015 s tilling til, hvordan Belgien lever op til sine 
forpligtelser i henhold til stabilitets- og vækstp akken i lyset af den endelige budgetlov og af den 
forventede nærmere beskrivelse af strukturrefo rmprogrammet, som myndighederne bebudede i deres 
brev af 21. november. Brevet var underskrevet af premierminister Charles Michel og ministrene Johan 
Van Overtveldt og Hervé Jamar. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, der er indgivet af Italien , som er underlagt den 
forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, og som er omfattet af overgangsgældsbestemmelsen, 
risikerer ikke at være i overensstemmelse med pa gtens bestemmelser. Kommissionen opfordrer derfor 
myndighederne til inden for rammerne af den nationa le budgetproces at tage de nødvendige skridt til 
at sikre, at 2015-budgettet er i overensstemmelse med pagten. Kommissionen finder også, at Italien 
har gjort visse fremskridt, for så vidt angår den str ukturelle del af de fina nspolitiske henstillinger, som 
Rådet fremsatte som led i det europæiske sem ester i 2014, men opfordrer myndighederne til at 
fortsætte indsatsen. I den sammenhæng vil politikke r, der skaber mulighed for vækst, holder de 
løbende primære udgifter under streng kontrol og samtidig øger den samlede effektivitet af de 
offentlige udgifter, sammen med de planlagte priv atiseringer bidrage til at nedbringe gældskvoten i 
overensstemmelse med overgangsgældsbestemmelsen  i de kommende år. Kommissionen tager primo 
marts 2015 stilling til, hvordan Italien lever op til si ne forpligtelser i henhold til stabilitets- og 
vækstpakken i lyset af den endelige budgetlov og af den forventede nærmere beskrivelse af 
strukturreformprogrammet, som myndighederne bebude de i deres brev af 21. november. Brevet var 
underskrevet af minister Pier Carlo Padoan. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Malta , risikerer ikke at være i 
overensstemmelse med pagtens bestemmelser. Malta er i øjeblikket omfattet af pagtens korrigerende 
del, men vil fra 2015 kunne omfattes af den forebygg ende del, hvis der opn ås en rettidig og holdbar 
korrektion. Ifølge Kommissionens prognose er den st rukturelle indsats i 2014 langt fra at efterleve 
Rådets reviderede henstilling. Det fremhæver risiko en for, at der ikke opnås en korrektion af det 
uforholdsmæssigt store underskud som følge af den umiddelbare manglende indsats. Kommissionens 
prognose tyder også på, at overgangsgældsbestemme lsen lige akkurat ikke er overholdt i 2014. 
Endelig må der på grundlag af Kommissionens  prognose for både den strukturelle saldo og 
udgiftsmålet i 2015 forventes en betydelig afvi gelse fra tilpasningskursen i retning af den 
mellemfristede budgetmålsætning. Det er i modstrid  med forventningerne i udkastet til budgetplan. 
Kommissionen opfordrer derfor myndighederne til in den for rammerne af den nationale budgetproces 
at tage de nødvendige skridt til at sikre, at  2015-budgettet er i overen sstemmelse med pagten. 
Kommissionen anerkender, at Malta har gjort visse fremskr idt, for så vidt angår den strukturelle del af 
de finanspolitiske henstillinger, so m Rådet fremsatte som led i det europæiske semester i 2014. Den 
opfordrer imidlertid myndighederne til at fremskynde fremskridtene med de planlagte bestræbelser for 
at forbedre sundhedssystemets finansielle holdbarhed, sikre yderligere pensionsreformer og sikre, at 
bestræbelserne på at forbedre overholdelsen af skattereglerne og bekæmpe skatteunddragelse giver de 
forventede resultater. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, der er indgivet af Østrig , som er underlagt den 
forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, og som er omfattet af overgangsgældsbestemmelsen, 
risikerer ikke at være i overensstemmelse med pagtens bestemmelser. Særlig finder Kommissionen, at udkastet til budgetplan for 2015 i 2014 -15 indebærer en betydelig afvigelse fra tilpasningskursen i 
retning af den mellemfristede budgetmålsætning, på  grundlag af både den strukturelle saldo og 
udgiftsmålet, selv når de foranstaltninger, der blev bebudet i oktober, indregnes. Kommissionen 
 
25 
 opfordrer derfor myndighederne til inden for ramme rne af den nationale budgetproces at tage de 
nødvendige skridt til at sikre, at 2015-budgettet er  i overensstemmelse med pagten. Kommissionen 
finder også, at Østrig har gjort begrænsede fremskr idt med hensyn til den strukturelle del af de 
finanspolitiske henstillinger, som Rådet fremsatte i forbindelse med det europæiske semester i 2014, 
og den opfordrer derfor myndigheder ne til at fremskynde gennemførelsen. 
Medlemsstater, der er berørt af den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten  
Planer, der er i overensstemmel se med landets forpligtelser 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Irland , der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, er  i overensstemmelse med pagtens bestemmelser. 
Kommissionen opfordrer dog Irland til at bruge det fo rhold, at den økonomiske genopretning er gået 
bedre end forventet, til at fremskynde nedbringel sen af gældskvoten. Ud fra den nuværende prognose 
skulle det være muligt at korrigere det ufor holdsmæssigt store underskud rettidigt, men mere 
ambitiøse mål for underskuddene i 2015 og 2016 kan bidr age til at tilvejebringe et afgørende fald i 
den særdeles høje offentlige gældskvote. Endelig opf ordrer Kommissionen Irland til at være rede til at 
træffe de nødvendige foranstaltni nger, så det uforholdsmæssigt stor e underskud korrigeres rettidigt i 
2015. Kommissionen finder også, at Irland har gjort visse fremskridt, for så vidt angår den strukturelle 
del af de finanspolitiske henstillinge r, som Rådet fremsatte som led i det europæiske semester i 2014, 
og opfordrer derfor myndighederne til at fortsætte indsatsen. 
Planer, der stort set er i overensstemmelse med pagten 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Slovenien , der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, stort set er i overensstemmelse med pagtens 
bestemmelser. Ifølg e udkastet til budgetplan vil det uforholds mæssigt store underskud blive korrigeret 
rettidigt, idet den offentlige saldo forventes at fa lde til under 3 % af BNP i 2015, men den anbefalede 
finanspolitiske indsats strukturelt set ikke forv entes at blive foretaget. Kommissionen opfordrer 
myndighederne til at være rede til at træffe de  nødvendige foranstaltni nger under den nationale 
budgetprocedure for at sikre, at 2015-budgettet er i overensstemmelse med pagten. Kommissionen 
finder også, at Slovenien har gjort begrænsede frems kridt med hensyn til den strukturelle del af de 
finanspolitiske henstillinger, som Rådet fremsatte i forbindelse med det europæiske semester i 2014, 
og den opfordrer derfor myndigheder ne til at fremskynde gennemførelsen. 
Planer med risiko for uoverensstemmelse 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Spanien , der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, risike rer ikke at være i overensstemmelse med pagtens 
bestemmelser. Særlig fo rventes udkastet til budgetplan ikke at sikre overholdelse af budgetmålene i 
den reviderede henstilling. Kommissionen opfordrer derfor myndighederne til inden for rammerne af 
den nationale budgetproces at ta ge de nødvendige skridt til at sikre, at 2015-budgettet er i 
overensstemmelse med pagten. Kommissionen finder også, at Spanien har gjort visse fremskridt med at efterleve den strukturelle del af de finanspo litiske henstillinger, som Råde t fremsatte som led i det 
europæiske semester i 2014, og opfordrer  myndighederne til at fortsætte indsatsen.  
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, som er indgivet af Frankrig , der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, risike rer ikke at være i overensstemmelse med pagtens 
bestemmelser. Når den yderligere pakke af forans taltninger, som blev fremlagt den 27. oktober, 
 
26 
 indregnes, forventes tilpasningen af den strukt urelle saldo at blive på 0,3 % af BNP. Til 
sammenligning lød Rådets henstilling på 0,8 %. Kommissionen opfordrer derfor myndighederne til 
inden for rammerne af den nationale budgetproces at ta ge de nødvendige skridt til at sikre, at 2015-
budgettet er i overensstemmelse med pagten. Kommi ssionen finder også, at Frankrig har gjort 
begrænsede fremskridt med hensyn til den struktur elle del af de finanspolitiske henstillinger, som 
Rådet fremsatte i forbindelse med det europæ iske semester i 2014, og den opfordrer derfor 
myndighederne til at fremskynde gennemførelsen. Samlet  set tyder de oplysninger, der foreligger på 
nuværende tidspunkt, på, at Frankrig  endnu ikke har gjort en effektiv indsats for 2014. Kommissionen 
tager primo marts 2015 stilling til, hvordan Frankrig  lever op til sine forpligtelser i henhold til 
stabilitets- og vækstpakken i lyset af den e ndelige budgetlov og af den forventede nærmere 
beskrivelse af strukturreformprogrammet, som myndighederne bebudede i deres brev af 21. 
november. Brevet var underskrevet af premierminis ter Manuel Valls. 
Kommissionen finder, at det udkast til budgetplan, so m er indgivet af Portugal, der er underlagt den 
korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten, risike rer ikke at være i overensstemmelse med pagtens 
bestemmelser. Særlig er der risi ko for, at udkastet til budgetplan ikke efterkommer Rådets henstilling 
om, at det uforholdsmæssigt store underskud sk al være korrigeret i 2015. Risikoen skyldes 
optimistiske forventninger til den indvirkning, som den makroøkonomiske udvikling vil få på 
budgettet, og manglende strukturelle  foranstaltninger til støtte for budgetplanen. Den finanspolitiske 
indsats lever helt tydeligt ikke op til henstillingen, og det viser, at der er behov for betydelige 
yderligere strukturelle konsoliderende foransta ltninger i 2015 for at understøtte en troværdig og 
holdbar korrektion af det uforholdsmæssigt st ore underskud. Kommissionen opfordrer derfor 
myndighederne til inden for rammerne af den nationa le budgetproces at tage de nødvendige skridt til 
at sikre, at 2015-budgettet er i overensstemmelse med pagten. Kommissionen finder også, at Portugal 
har gjort begrænsede fremskridt med hensyn til den strukturelle del af de henstillinger, som Rådet 
fremsatte i forbindelse med det europæiske seme ster i 2014, og den opfordrer derfor myndighederne 
til at fremskynde gennemførelsen.
 
27 
  
BILAG 2: Metoder og antagelser, de r ligger til grund for Kommissionens 
efterårsprognose for 2014 
 
I henhold til artikel 7, stk. 4, i forordning (EU) nr. 473/2013 skal "Metoden og antagelserne i de 
seneste økonomiske prognoser fra Kommissionens tje nestegrene for hver enkelt medlemsstat, 
herunder estimater over de samlede budgetforanstaltn ingers virkning for øko nomisk vækst, vedlægges 
den overordnede vurdering". De antagelser, de r ligger til grund for Kommissionens efterårsprognose 
fra 2014, og som er udarbejdet uafhængigt af Kommissionens personale, er forklaret i selve 
prognosedokumentet14. 
Budgetdataene frem til 2013 er baseret på data, som medlemsstaterne indgav til Kommissionen inden 
den 1. oktober 2014, og som blev valideret af Euro stat den 21. oktober. Eurostat har tilbagetrukket sit 
forbehold over for kvaliteten af de data over det offentlige underskud, som var indberettet af 
Nederlandene. Dette forbehold va r blevet meddelt i Eurostats pressemeddelelse fra 23. april 2014 og 
skyldtes usikkerhed med hensyn til, hvilken in dvirkning regeringens foranstaltninger over for 
nationaliseringen og omstruktureringen af SNS Reaal i 2013 havde på statistikkerne. Størrelsen af 
denne indvirkning er blevet afklaret med de nederl andske statistiske myndigheder. Eurostat har ikke 
foretaget nogen ændringer af de data, som er blevet  indberettet af medlemssta terne i efterårsrunden fra 
2014. 
For prognosens vedkommende er der i overensste mmelse med Eurostats beslutning af 15. juli 200915 
indsamlet oplysninger om foranstaltninger til  støtte for finansiel stabilitet. Medmindre 
medlemsstaterne har indberettet dem på anden vis, er de oplysninger om kapitaltilførsler, som der er 
tilstrækkeligt kendskab til, blevet inddraget i prognoserne  som finansielle transaktioner, dvs. at de har 
påvirket dataene for gæld, men ikke for underskud.  Statsgarantier for bankgæld og indlån er ikke 
indregnet i de offentlige udgifter, medmindre der er  dokumentation for, at der er trukket på dem på det 
tidspunkt, hvor prognosen blev udarbejdet. Det sk al dog bemærkes, at lån ydet til banker af staten 
eller andre enheder i den offentlige sek tor normalt medregnes i statsgælden. 
For 2015 er alle de budgetter, der er vedtaget eller forelagt for de nationale parlamenter, samt alle 
andre foranstaltninger, som der findes tilstrækkelige oplysninger om, taget med i betragtning. Navnlig 
er alle oplysninger i udkastene til budgetplaner, som blev indgivet inden midten af oktober medtaget i 
denne prognose. For 2016 medfører antagelsen om "u ændret politik", som anvendes i prognoserne, en 
fremskrivning af indkomst- og udgiftstendenser og inddragelse af foranstaltninger, som der er 
tilstrækkelig detaljeret kendskab til.  
De europæiske aggregater for statsgælden i prognoseårene 2014-2016 offentliggøres på et ikke-
konsolideret grundlag (dvs. ikke korrigeret for mellemstatslige lån). For at sikre sammenhæng i 
tidsrækkerne offentliggøres de historiske data på samme grundlag. For 2013 indebærer dette en 
gældskvote i euroområdet, som ligger 2,2 pro centpoint (1,7 procentpoint i EU) over den 
                                                            
14 De metodologiske antagelser, der ligger til grund fo r Kommissionens efterårsprognose fra 2014, kan ses på: 
http://ec.europa.eu/economy_finance/publicatio ns/european_economy/forecasts/index_en.htm ). 
15 Se følgende websted: http://epp.eurosta t.ec.europa.eu/cache/ITY_PU BLIC/2-15072009-BP/EN/2-15072009-BP-
EN.PDF . 
 
28 
 konsoliderede offentlige gældskvote, som er offe ntliggjort i Eurostats nye pressemeddelelse 158/2014 
af 21. oktober 201416. Fremskrivningerne af statsgælden fo r de enkelte medlemsstater i 2014-16 
indbefatter virkningen af garantier til EFSF17, bilaterale lån til andre medlemsstater og indskud i 
ESM's kapital som planlagt på skæringsdagen for prognosen. 
Ifølge Kommissionens efterårsprognose fra 2014 vil de samlede budgetmæssige foranstaltninger i 
udkastene til budgetplaner i 2015 tegne sig for 0,2 % af  BNP. Udgiftsbesparelserne anslås til at være 
på 0,25 % af BNP, mens indtægtsforanstaltningerne har en lettere udgiftsøgende virkning. Samlet set 
vil indvirkningen på væksten på kort sigt  være på omkring 0,15 procentpoint. 
Det er vigtigt at udvise forsigtighe d ved fortolkningen af dette skøn: 
• Hvis der ikke gribes ind over for finanspolitiske ubalancer, kan det føre til større skrøbelighed 
ved de finansielle aktiver og til større spread s og udlånsrenter med en negativ indvirkning på 
væksten. 
• Formålet med forordningen er, at virkningen af de foranstaltninger, der fremgår af udkastene til 
budgetplaner, skal evalueres. De foranstaltninger, der er truffet og trådt i kraft før udkastet til 
budgetplan, er derfor ikke inddraget i vurderi ngen (selv om de kan have indflydelse på 
prognosen).  
• Foranstaltninger, der får virkning i 2015,  kan også kompensere for eksisterende 
engangsforanstaltninger, der har en engangsvirkning i 2014, og for den tendentielle stigning i 
udgifterne. For EA-16 samlet set anslår Kommiss ionen engangsforanstaltn inger til at være på 
0,0 % af BNP i 2014 og den tendentielle stigni ng i udgifterne (målt som ændring i den 
konjunkturkorrigerede udgif tskvote) ved uændret politik til 0,25 % af BNP. 
                                                            
16 Se følgende websted: http://epp.eurosta t.ec.europa.eu/cache/ITY_PU BLIC/2-21102014-AP/EN/2-21102014-AP-
EN.PDF . 
17 I overensstemmelse med Eurostat s beslutning af 27. januar 2011 om den statis tiske registrering af transaktioner, der 
gennemføres af den europæiske finansie lle stabiliseringsfacilitet, som findes på: 
http://epp.eurostat.ec.eur opa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2- 27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF.  
 
29 
 BILAG 3: Følsomhedsanalyse 
 
I henhold til artikel 7 i forordning (EU) nr. 473/2013  omfatter "den samlede vurdering [...] stresstest, 
der angiver risiciene for holdbarheden af de offe ntlige finanser i tilfælde af negative økonomiske, 
finansielle eller budgetmæssige udvi klinger". Dette bilag indeholder derfor en følsomhedsanalyse af, 
hvordan offentlig gæld udvikler sig over for mu lige makroøkonomiske chok (på vækst og rentesatser), 
og tager udgangspunkt i resultaterne fra  stokastiske gældsfremskrivninger18. Den her anvendte metode 
til stokastiske fremskrivninger af offentlig gæld er beskrevet i Europa-K ommissionens rapport om 
finanspolitisk holdbarhed fra 2012, afsnit 3.3.3. Analysen giver mulighed for at vurdere, hvordan den offentlige gæld risikerer at blive påvirket af risici ene for stigende eller fald ende vækst (idet der også 
tages højde for virkningerne for de cykliske  komponenter i budgetsaldoen gennem automatiske 
stabilisatorer), samt virkningerne af en positiv/neg ativ udvikling på de finans ielle markeder, som viser 
sig i lavere/højere låneomkostninger for regeringerne. 
I stokastiske fremskrivninger vises usikkerheden ve d de fremtidige makroøkonomiske betingelser sig 
ved en analyse af udviklingen af den offen tlige gæld med udgangspunkt i et "centralt" 
gældsfremskrivelsesscenarie, hvilket svarer til henholdsvis Kommissionens efterårsprognosescenarie 
og UBP-prognosescenariet, jf. nedenstående figurer, der viser resultaterne for EA-16
19. De 
makroøkonomiske betingelser (kort- og langfristet rent e på statsobligationer, vækstrate), der danner 
udgangspunktet for de centrale scenarier, udsættes for en række chok, så man får den kegleformede 
fordeling af mulige gældsudviklinger, der vises i figuren nedenfor. Keglen afspejler en lang række 
mulige underliggende makroøkonomiske betingelser, id et væksten og renten er simuleret med op til 
2 000 chok. Størrelsen og korrelationen af chokke ne afspejler variable rnes historiske adfærd20. Det 
indebærer, at metoden ikke fange r usikkerhed i realtid, hvilket på  nuværende tidspunkt kan være 
højere, især for produktionsgabet. Simulationen af gældsudviklingen tager højde  for, at de chok, der 
påvirker væksten, forplanter sig til "budgetchok" , idet de cykliske komponenter af budgetsaldoen 
påvirkes af automatiske stabilisatorer. Nedenståen de figurer viser således sandsynlighedsbaseret 
information om gældsudviklingen i EA-16, og der er taget hensyn til eventu elle chok for væksten og 
rentesatserne i en størrelsesorden og korrelati on, som afspejler tidligere observerede chok. 
Den stiplede linje i figurerne viser den forventede  gældsudvikling i det centrale scenarie (der udsættes 
for diverse makroøkonomiske chok), me ns den ubrudte sorte linje i midten er medianen for gældens 
fremskrevne udviklingskurs (som deler rækken af mulige udviklinge r ved udsættelse for chok i to 
halvdele). Selve keglen dækker 80 % af de mulig e gældsudviklinger opnået ved simulering af 2 000 
chok på vækst og rentesatser (hvor den nederste og  øverste linje, der afgrænser keglen, svarer til 
henholdsvis 10. og 90. percentil i fordelingen). Så ledes udelukkes fra det skraverede område de 
simulerede gældsudviklinger (ca. 20 % af det hele),  der skyldes mere ekstreme (mindre sandsynlige) 
chok eller "halebegivenheder". De forskelligt sk raverede områder i keglen repræsenterer de 
forskellige andele af den samlede fordeling af mulige gældsudviklinger. Det mørkeblå område 
                                                            
18 Den her anvendte metode til stokastiske fremskrivninger af offentlig gæld er beskrevet i Europa-Kommissionens rapport 
om finanspolitisk holdbarhed fra 2012, afsnit 3.3.3, og i Berti K. (2013), "Stochastic public debt projections using the 
historical variance-cova riance matrix approach  for EU countries", European Economy Economic Paper  No. 480. 
19 Det betyder, at den strukturelle primære saldo i EA-16 forv entes at forblive konstant ved de n sidste forudsete værdi - et 
overskud på 1,4 % i 2015 i henhold til scenarierne i udkastene til budgetplaner sammenlignet med et overskud på 1,2 % i 
2016 i henhold til Kommissionens scenarie - i resten af fremskrivningstidsrummet. 
20 Det antages, at chokkene følger en fælles normal fordeling. 
 
30 
 (afgrænset ved 40. og 60. percentil) omfatter 20 % af  de mulige gældsudviklinger, der ligger tættest 
på det centrale scenarie. 
Graf A3.1: Figurer over stokastiske fremskrivnin ger af den offentlige gæld med udgangspunkt i 
scenarierne for Kommissionens prognose og for udkastene til budgetplaner (UBP) 
 
 
 
 
For scenarierne for henholdsvis Kommissionens prog nose og UBP viser figurerne en sandsynlighed 
på omkring 40 % og 50 % for, at gældskvoten bliver værre end forudset for EA-16 i 2015 som følge 
 
31 
 af negative makroøkonomiske chok21. Når der tages højde for både positive og negative risici for 
væksten og betingelserne på finans markederne i de to scenarier, ligger gælden i EA-16 i 2015 med 
80 % sandsynlighed mellem 90-91 % og 94-95 % af BNP (idet keglen viser 80 % af de mulige 
simulerede gældsudviklinger). De nedre og øvre gr ænser for gældskvotens interval i 2015 er højere i 
Kommissionens scenarie end i UBP-scenariet på gr und af en forskel på 1 procentpoint mellem de 
respektive centrale prognoser, som der anvend es chok på (en gældskvote på omkring 93,5 % i 
Kommissionens scenarie over for 92,5 % i UBP-scenariet).  
De nuværende udkast til budgetplaner har en tidshorisont frem til 2015 - derefter tyder simulationen 
på en øget forskel mellem de fremskrivninger af gældskvoter under chok, der findes i Kommissionens 
scenarie og UBP-scenariet. I slutningen af tidshor isonten for fremskrivningen i figurerne (2019) vil 
der være 50 % sandsynlighed for, at gældskvoten li gger over 89 % af BNP i Kommissionens scenarie, 
og 50 % sandsynlighed for en gældskvote over 87 % af BNP i UBP-scenariet. Forskellen skyldes 
hovedsageligt, at den strukturelle primære saldo i UBP-scenariet holdes konstant på et højere niveau 
end i Kommissionens scenarie, hvilket medfører et st ørre fald i de simulerede gældskvoter efter 2015 
i UBP-scenariet. 
Vær opmærksom på, at eftersom størrelsen og ko rrelationen af chokkene af spejler variablernes 
historiske adfærd, så fanger metoden ikke us ikkerhed i realtid, som netop kan forekomme i 
forbindelse med vurdering af produktionsgabet. Den tidligere erfaring med betydelige justeringer af 
estimater over produktionsgab, ofte i retning af la vere potentiel produktion end forventet i realtid, 
viser, at der er en yderligere kilde til risici for kommende gældsudviklinger, som ikke fremgår af de 
forudgående analyser. 
                                                            
21 I 2015 svarer den stiplede linje, som repræsenterer prognoser fo r det centrale scenarie i de to ovenstående figurer, i 
henholdsvis UBP-scenariet og Kommissionens  scenarie, til den linje, som angiver 50.  og 60. fordelingspercentil (hvilket 
betyder, at henholdsvis 50 % og 40 % af de mulige værdier for gældskvoten i 2015 vil ligge over den forudsete værdi). 
 
32 
  
BILAG 4: Gennemførelse af stru kturreformer: afhjælpning af 
makroøkonomiske ubalancer og reduktion af skattekilen 
 
Strukturreformer er afgørende for at kunne tilsky nde til vækst og beskæftigelse i Europa og fremme 
en effektiv reallokering af ressourcer, der kan forbedre udsigterne for produktiviteten og 
konkurrenceevnen22. Ud over de sårbare medlemsstate r i euroområdet, som har gennemført 
økonomiske tilpasningsprogrammer og f ået finansiel bistand hertil, er  reformbehovene størst i de 
medlemsstater i euroområdet, der oplever uforhol dsmæssigt store ubalancer ifølge proceduren i 
forbindelse med makroøkonomiske uba lancer (Italien og Slovenien23) eller ubalancer, der kræver en 
beslutsom politisk handling (Frankrig, Irland og Spanien24). I tilknytning til Rådets henstillinger til 
euroområdet har Kommissionen iværksat en speci fik overvågning af politikgennemførelsen i disse 
medlemsstater. 
For en detaljeret vurdering af indvirkningen af  konkrete strukturpolitikker for økonomisk aktivitet 
henvises til "Market Reforms at Work", European Economy , 2014(5). Heraf fremgår det, at den 
potentielle indvirkning af et udvalg af sådanne mark edsreformer i fire af de mest sårbare økonomier i 
Europa (Italien, Grækenland, Portugal og Spanien) kan være betydelig, og at reformbestræbelserne i 
disse lande ser ud til at begynde af få en positiv vi rkning. Såvel reformbestræbelserne som deres 
effektivitet ser ud til at være forskellige i de fire  lande. Spanien udviser de stærkeste tegn på, at 
reformerne er begyndt at betale sig, og herefter  følger Portugal, hvorimod Italien og Grækenland ser 
ud til at halte bagefter25. 
Reduktion af skattekilen 
Skattebyrden på arbejde i euroområdet er relativ t høj, og det tynger den økonomiske aktivitet og 
beskæftigelsen. I 2014 gav Rådet landespecifikke he nstillinger til flere medlemsstater i euroområdet, 
for at der skulle tages fat herom. Desuden fok euroområdet som helhed en henstilling om 
"Regelmæssigt [at] afholde tematiske drøftelser om strukturreformer på arbejds- og 
produktmarkederne, der potentielt kan have betyde lige afsmittende virkninger, med fokus på at 
reducere den store skattekile på arbejde og reformere tjenestemarkederne". 
                                                            
22 For syntetiske indikatorer over efterlevelse af politiske henstillinger se Deroose, S. og J. Griesse, "Implementing 
Economic Reforms – Are EU Member States Res ponding to European Semester Recommendations?", ECFIN Economic 
Brief , 2014(37). 
23 Uden for euroområdet har Kommissionen også konstateret, at Kroatien har uforhold smæssigt store ubalancer. 
24 Uden for euroområdet har Kommissionen også konstateret, at Ungarn har ubalancer, der kræver en beslutsom politisk 
handling. 
25 For estimater over den potentielle indvi rkning af et udvalg af markedsreformer i udvalgte økonomier henvises til 
"Market Reforms at Work", European Economy , 2014(5). For mere detaljerede vurder inger af sektorreformer henvises 
til Turrini A. et al. "A Decade of Labour Market Reforms in the EU", European Economy-Economic Papers , 522; 
Lorenzani, D. and J. Varga,  "The Economic Impact of Di gital Structural Reforms", European Economy-Economic 
Papers , 529; Lorenzani, D and F. Lucidi, "The Ec onomic Impact of Civi l Justice Reforms", European Economy-
Economic Papers , 530; Connell, W. "Economic Impact of Late Payments", European Economy-Economic Papers , 531; 
Ciriaci, D. "Busin ess Dynamics and Red Tape Barriers", European Economy-Economic Papers , 532, og Canton E. et al. 
"The Economic Impact of Professional Services Li beralisation", European Economy-Economic Papers, 533.  
 
33 
 Eurogruppen fulgte op på denne henstilling og drøftede den høje ska ttekile på arbejde i euroområdet i 
juli og september i år. Den gav udtryk for, at den va r indstillet på effektivt at mindske skattebyrden på 
arbejde i euroområdet, og vedtog en række fæll es principper for reformer på dette område, som 
navnlig vedrørte udformning, finansiering, den bredere politiske kontekst og den politiske og 
samfundsmæssige støtte. Den understregede, at det var vigtigt at arbejde videre hermed, blandt andet 
gennem udveksling af god praksis. 
En høj skattekile på arbejde alene eller sammen me d socialsikringssystemet kan skabe arbejdsløshed 
eller inaktivitetsfælder26. Hvis gabet øges mellem arbejdsom kostninger og den disponible indkomst, 
vil høje skatter på arbejde mindske efterspør gslen efter arbejdskra ft og svække udbuddet af 
arbejdskraft. Disse konsekvenser kan få sær lig signifikant betydning for ufaglærte og 
lavindkomstgrupper og vil kunne intera gere med andre forhold på arbejdsmarkedet som f.eks. 
mindsteløn. Hvis skattebyrden flyttes fra arbejde,  vil det stimulere udbuddet af arbejdskraft ved at 
gøre det mindre attraktivt ikke at arbejde, og det vil øge efterspørgslen efter arbejdskraft ved at 
mindske virksomhedernes arbejdsomkostninger. Lavere skatter på arbejde bidrager også til 
virksomhedernes rentabilitet, hvilk et så igen forbedrer kapitalafkastet og incitamenterne til at 
investere. For mange af medlemsstaterne i eu roområdet er nødvendigheden af at mindske 
ikkelønrelaterede arbejdsomkostninger også knyttet til nødvendigheden af at forbedre 
omkostningskonkurrenceevnen og samtidig undgå en mindskelse af den disponible indkomst. 
I årene inden krisen var der flere af medlemssta terne, der gennemførte strukturreformer for at 
afhjælpe den høje skattekile på ar bejde. I forbindelse med krisen sv andt disse bestræbelser ind, og 
mange af medlemsstaterne øgede personskatterne eller de sociale bidrag for at kunne fremme 
konsolideringen. Denne trend er vist i graf A4.1. Inden for euroområdet er der store forskelle på 
medlemsstaterne hvad angår størrelsen på skattek ilen og dens sammensætning, som det fremgår af 
graf A4.2 for en enkelt arbejdstager med en gennemsnitsløn. 
Udkastene til budgetplaner viser, at man i medlemsstat erne i euroområdet er klar over, at der er 
fordele ved at tage fat om høje skatter på arbejde.  Der er reformer på vej i hele euroområdet. Her 
gives tre eksempler: 
• Frankrig, som fik en landespecifik henstilling om at "gøre en indsats for yderligere at få 
sænket arbejdsgivernes socialsikringsbidrag" og at  "mindske skattebyrden på arbejdskraft", 
mindede i sit udkast til budgetplan om, at der so m led i ansvars- og solidaritetspagten var 
blevet annonceret en række foranstaltn inger, som hovedsageligt var rettet mod 
lavindkomstgrupper. Fra og med 2014 vil skattelemp elserne af hensyn til konkurrenceevne og 
beskæftigelse mindske arbejdsomkostningerne for lønninger, der ligger på op til 2,5 gange 
mindstelønnen. Budgetudgifterne til denne fora nstaltning vil løbe op i 20 mia. EUR, når 
virkningen heraf er slået helt igennem. Des uden har regeringen annonceret en nedskæring på 
10 mia. EUR i de af arbejdsgiverne betalte socialsikringsbidrag. Endelig er der i udkastet til 
budgetplan en foranstaltning, der skal sæ nke personskatten fo r lavindkomsthusholdninger 
med 2,7 mia. EUR. 
• Estland, som fik en landespecifik henstilling om at  "forbedre incitamenterne til at arbejde ved 
hjælp af foranstaltninger, der er målrettet lav tlønnede", medtog i sit udkast til budgetplan flere 
                                                            
26 Arbejdsløshed og inaktivitetsfælder henviser til, at det ikke er finansielt attraktivt at få et job i forhold til at være enten  
arbejdsløs eller inaktiv på grund af de saml ede virkninger af skat te- og ydelsessystemer.  
 
34 
 foranstaltninger, som skulle mindske skattekile n på arbejde generelt: pe rsonskatterne vil blive 
sænket med 1 procentpoint til 20 %, bidraget til arbejdsløshedsforsikring vil blive reduceret 
til 2,4 % fra de nuværende 3 %, og den skattefri e indkomst eller bundfradraget vil blive øget 
med 7 %. 
• Nederlandene, som fik en landespecifik henstilling om at "mindske de skattemæssige negative 
incitamenter for arbejde", medtog i sit udkast til budgetplan foranstaltni nger, som skulle øge 
skattelempelser for arbejdstagere yderligere. De rudover vil disse skattelempelser blive ændret 
for at gøre det mere attraktivt at arbe jde for personer med lavere indtægter og 
mellemindtægter. På den måde begrænses budgetu dgifterne til foranstaltningen (500 mio. 
EUR), og samtidig bevares den signifikante pos itive virkning, som skattelempelsen har på 
arbejdsudbuddet fra husholdninger med lave re indkomst og mellemindkomst. Desuden vil 
forøgelsen af skatteprocenten for den første  indkomstskattegruppe (efter en midlertidig 
nedsættelse i 2014) blive lavere end forudset  i koalitionsaftalen om en budgetudgift på 475 
mio. EUR. 
 
Graf A4.1: Euroområde, skattekile, enkelt arbejdstager, gennemsnitsløn 
 
Kilde: OECD, Kommissionens tjenestegrene.  
Bemærkning: Det viste gennemsnit for euroområdet er et simpelt aritmetisk gennemsnit. Der er ikke aktuelle 
data tilgængelige for Cypern. For Letland og Malta er der brugt data fra 2012.  
 
 
35 
 Figur A4.2: Skattekile, enkelt ar bejdstager, gennemsnitsløn (2013)  
 
Kilde: OECD, Kommissionens tjenestegrene.  
Bemærkning: De viste gennemsnit for EU og euroområdet er simple aritmetiske gennemsnit. Der er ikke 
aktuelle data tilgængelige for Cypern og Kroatien. For Bulgarien, Letland, Litauen, Malta og Rumænien er der 
brugt data fra 2012.  
 
36 
 BILAG 5: Grafer og tabeller 
 
Tabel A5.1: Samlet underskud (% af BNP) i EA-16 ifølge stabilitetsprogrammerne (SP) 
udkastene til budgetplaner (UBP) og Kommissi onens efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
  2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE -2,1 -2,9 -3,0 -1,4 -2,1 -2,8 
DE 0,1 0,2 0,2 0,1 0,2 0,0 
EE -0,7 -0,3 -0,4 -0,5 -0,5 -0,6 
ES -5,5 -5,5 -5,6 -4,2 -4,2 -4,6 
FR -3,8 -4,4 -4,4 -3,0 -4,3 -4,5 
IE -4,8 -3,7 -3,7 -3,0 -2,7 -2,9 
IT -2,6 -3,0 -3,0 -1,8 -2,6 -2,7 
LV -1,0 -1,5 -1,1 -0,8 -1,0 -1,2 
LU 0,1 0,2 0,2 -0,5 -0,2 -0,4 
MT -2,1 -2,1 -2,5 -1,6 -1,6 -2,6 
NL -2,9 -2,9 -2,5 -2,1 -2,2 -2,1 
AT -2,7 -2,8 -2,9 -1,4 -1,9 -1,8 
PT -4,0 -4,8 -4,9 -2,5 -2,7 -3,3 
SI -4,1 -4,4 -4,4 -2,4 -2,8 -2,9 
SK -2,8 -2,9 -3,0 -2,8 -2,0 -2,6 
FI -2,0 -2,7 -2,9 -1,1 -2,4 -2,6 
EA-16 -2,4 -2,6 -2,6 -1,8 -2,2 -2,4 
 
 
37 
  
Tabel A5.2: Ændringer i strukturel saldo (% af BNP) i EA-16 ifølge stabilitetsprogrammerne 
(SP) udkastene til budgetplaner (UBP) og Kommi ssionens efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 0,4 0,3 0,1 0,6 0,7 0,4 
DE 0,0 -0,1 0,1 -0,2 -0,2 -0,1 
EE 0,0 0,9 0,4 0,3 0,1 0,1 
ES 0,6 0,4 0,2 0,1 -0,1 -0,2 
FR 0,7 0,2 0,3 0,6 0,1 0,1 
IE 1,5 0,3 1,0 2,0 1,0 0,4 
IT 0,2 -0,3 -0,1 0,4 0,3 0,1 
LV -0,5 -0,5 -0,4 0,0 0,1 -0,2 
LU -0,5 -0,8 -0,9 -1,2 -0,7 -0,7 
MT 0,4 0,4 0,0 0,5 0,1 -0,2 
NL -0,1 -0,3 0,1 0,3 0,1 -0,3 
AT 0,0 0,3 0,2 0,2 -0,1 0,1 
PT 0,5 0,8 0,6 0,8 0,1 -0,3 
SI 0,8 -0,4 -0,7 0,6 0,2 0,3 
SK -0,4 -0,6 -0,7 0,3 1,3 0,8 
FI -0,3 -0,4 -0,4 0,4 -0,2 0,0 
EA-16 0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
 
38 
  
Tabel A5.3: Gældskvote (% af BNP) i EA-16 ifølge stabilitetsprogrammerne (SP) udkastene til 
budgetplaner (UBP), og Kommissionen s efterårsprognose fra 2014 (KOM)  
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 101,2 105,6 105,8 99,4 105,1 107,3 
DE 75,8 73,8 74,5 72,6 70,7 72,4 
EE 9,8 9,8 9,9 9,3 9,3 9,6 
ES 99,5 97,6 98,1 101,7 100,3 101,2 
FR 95,6 95,3 95,5 95,6 97,2 98,1 
IE 121,4 110,5 110,5 120,0 108,5 109,4 
IT 134,9 131,6 132,2 133,3 133,1 133,8 
LV 38,8 39,7 40,3 32,9 34,6 36,3 
LU 23,3 23,0 23,0 24,0 24,1 24,3 
MT 69,4 70,1 71,0 68,5 69,0 71,0 
NL 74,6 69,8 69,7 74,7 70,0 70,3 
AT 79,2 86,5 87,0 77,6 85,6 86,1 
PT 130,2 127,2 127,7 128,7 123,7 125,1 
SI 80,9 82,2 82,2 81,1 83,2 82,9 
SK 55,2 54,1 54,1 56,2 54,4 54,9 
FI 59,8 59,6 59,8 61,0 61,2 61,7 
EA-16 94,3 92,7 93,1 93,1 92,5 93,6 
 
 
39 
  
Tabel A5.4: Real BNP-vækst (% af BNP) i EA-16 ifølge stabilitetsprogrammerne (SP) 
udkastene til budgetplaner (UBP) og Kommissi onens efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 1,4 1,1 0,9 1,8 1,5 0,9 
DE 1,8 1,8 1,3 2,0 2,0 1,1 
EE 2,0 1,5 1,9 3,5 2,5 2,0 
ES 1,2 1,3 1,2 1,8 2,0 1,7 
FR 1,0 0,4 0,3 1,7 1,0 0,7 
IE 2,1 4,7 4,6 2,7 3,9 3,6 
IT 0,8 -0,3 -0,4 1,3 0,6 0,6 
LV 4,0 2,9 2,6 4,0 2,8 2,9 
LU 3,2 2,8 3,0 3,2 2,7 2,4 
MT 2,3 3,0 3,0 2,1 3,5 2,9 
NL 0,8 0,7 0,9 1,3 1,3 1,4 
AT 1,7 0,8 0,7 1,7 1,2 1,2 
PT 1,2 1,0 0,9 1,5 1,5 1,3 
SI 0,5 2,0 2,4 0,7 1,6 1,7 
SK 2,3 2,4 2,4 3,0 2,6 2,5 
FI 0,5 0,0 -0,4 1,4 1,2 0,6 
EA-16 1,3 1,0 0,8 1,7 1,5 1,1 
 
 
40 
  
Tabel A5.5: Sammensætning af finanspolitisk ko nsolidering i 2014 og 2015 for EA-16 ifølge 
stabilitetsprogrammerne (SP) udkastene til budgetplaner (UBP) og Kommissionens 
efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
2014 2015 % af potentiel BNP, 
medmindre andet er 
angivet SP UBP KOM SP UBP KOM 
Konjunktur-
korrigeret indtægtskvote  46,9 46,7 46,8 46,7 46,5 
46,8 
ændring i p.p. i 
forhold til det foregående år 0,0 0,1 0,2 -0,1 -0,1 
0,0 
Konjunktur-
korrigeret udgiftskvote 47,8 47,9 48,0 47,5 47,7 
48,0 
ændring i p.p. i 
forhold til det foregående år -0,3 0,1 0,2 -0,3 -0,2 
0,0 
Ændring i 
strukturel saldo  0,3 0,0 0,1 0,3 0,1 0,0 
 
Tabel A5.6: Kortfristede elasticiteter bag indtæg tsfremskrivninger for 2015 i EA-16: udkast til 
budgetplaner (UBP) over for Kommissionens efterårsprognose fra 2014 (KOM) og OECD 
Land UBP KOM OECD 
BE 0,7 1,0 1,0 
DE 0,8 1,0 1,0 
EE 1,2 1,4 1,1 
ES 0,1 1,1 1,0 
FR 1,0 1,1 1,0 
IE 0,7 0,4 1,1 
IT 1,5 1,5 1,1 
LV 0,1 1,0 0,9 
LU 0,2 1,0 1,0 
MT 0,7 1,2 1,0 
NL 0,7 1,3 1,1 
AT 0,9 1,1 1,0 
PT 1,5 0,6 1,0 
SI -1,5 0,1 1,0 
SK -0,1 1,0 1,0 
FI 0,7 0,8 0,9 
EA-16 0,8 1,0 1,0 
Bemærkning: sammenligningen mellem de elasticiteter, der er afledt af UBP og Kommissionens prognose, på 
den ene side, og OECD's elasticiteter, på den anden side, bør fortages med omhu. De to første er 
nettoelasticiteter i BNP-væksten, hvorimod sidstnævnte strengt taget er beregnet i forhold til outputgabet. Forskellene er generelt ikke så store.
 
 
41 
  
Tabel A5.7: Finanspolitisk tiltag målt som su mmen af diskretionære foranstaltninger på 
indtægtssiden eksklusive ændringen i konjunkturkorrigeret udgiftskvote: udkast til 
budgetplaner (UBP) over for Kommissionens  efterårsprognose fra 2014 (KOM) og 
stabilitetsprogrammer (SP) 
 2014 2015 
Land SP UBP KOM SP UBP KOM 
BE 1,5 0,8 0,5 0,5 0,8 0,2 
DE 0,5 0,2 0,2 0,2 0,2 -0,1 
EE 0,3 0,3 0,0 -0,2 -0,7 -0,5 
ES 1,1 0,6 0,1 0,2 0,1 -0,1 
FR 0,8 -0,1 0,1 0,4 -0,1 0,0 
IE 2,3 1,1 1,3 2,0 1,1 1,2 
IT 0,1 0,1 0,0 0,1 -0,1 -0,5 
LV 0,8 -0,7 -0,1 1,7 2,0 -0,2 
LU 0,6 -0,3 -0,6 0,4 -0,1 -0,7 
MT -0,3 -0,2 -0,8 0,3 -0,1 -0,6 
NL 0,8 0,6 -0,1 0,4 0,5 -0,6 
AT -1,1 -1,4 -1,4 1,5 0,9 0,8 
PT 0,7 0,2 -0,5 0,5 1,1 1,3 
SI 10,4 10,0 9,8 2,9 2,2 1,7 
SK 1,1 1,7 0,5 1,1 1,9 0,4 
FI -0,2 -0,1 -0,5 0,6 -0,1 0,2 
EA-16 0,6 0,2 0,1 0,4 0,2 -0,1 
 
42 
 Figur A5.1a: Forventede ændringer i udgiftskvoter for 2015 i EA-16: udkast til budgetplaner 
(UBP) over for Kommissionens efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
 
Figuren viser ændringerne i udgiftskvoter (lhs) mellem 2014 og 2015 og kvoterne i 2015 (rhs).  
 
Figur A5.1b: Forventede ændringer i indtægtskvoter for 2015 i EA-16: udkast til budgetplaner 
(UBP) over for Kommissionens efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
 
Figuren viser ændringerne i indtægtskvoter (lhs) mellem 2014 og 2015 og kvoterne i 2015 (rhs). 
 
43 
  
Figur A5.2: Forventede ændringer i de vigtigst e udgiftstyper (% af BNP) for 2015 i EA-16: 
udkast til budgetplaner (UBP) over for Komm issionens efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
 
Figuren viser bidragene fra de vigtigste udgiftskomponenter til de forventede ændringer i udgiftskvoterne.  
 
Figur A5.3:  Forventede ændringer i de vigtigste skatteindtægtstyper (% af BNP) for 2015 i EA-
16: udkast til budgetplaner (UBP) over for Ko mmissionens efterårsprognose fra 2014 (KOM) 
 
Figuren viser bidragene fra de vigtig ste indtægtskomponenter til de forven tede ændringer i indtægtskvoterne.  
 
44 
  
Graf A5.4: Sammenligning af den samlede offe ntlige saldo (% af BNP) forventet for 2015 i 
henhold til Kommissionens e fterårsprognose fra 2014 (KOM) og udkastene til budgetplaner 
(UBP) 
 
Grafen viser de nominelle budgetsaldi for 2015 fra Kommissionens prognose (horisontal akse) over for de i 
UBP planlagte budgetsaldi (vertikal akse). Medlemsstaterne over (under) bisektorlinjen er dem, hvor 
Kommissionen forudser en højere (lavere) nominel saldo end den, der fremgår af UBP.  
 
45 
  
Figur A5.5: Dekomponering af forskellene i gældsmål (% af BNP) for 2015 mellem 
Kommissionens efterårsp rognose fra 2014 og udkastene til budgetplaner 
 
Figuren bryder de fremskrevne forskelle i gældskvoten op i forskelle i basiseffekt, primære saldi, stock-flow-
justeringer og sneboldeffekt. Sneboldeffekten er forskellen mellem fremskrevne vækstrater og rentesatser.