Bruxelles, den 13.1.2005

KOM(2005) 1 endelig

.

BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

OM EVALUERINGEN AF GENNEMFØRELSEN AF FÆLLESSKABETS STATISTISKE PROGRAM 1998-2002

.

INDHOLDSFORTEGNELSE

SAMMENDRAG 4

1. Indledning 4

2. Evalueringsmetodologi – hvad og hvordan der evalueres 4

3. Fællesskabets statistiske program 5

4. Hovedkonklusioner 5

4.1. Fællesskabets statistiske program 1998-2002 er stort set blevet gennemført foralle prioriterede og løbende EU-politikker 5

4.2. Brugertilfredshed 6

4.3. Koordinering og planlægning af arbejdet 6

4.4. Kvalitet 6

4.5. Virkning og effektivitet 7

4.6. Gennemførelse af standarder 7

4.7. Indberetningsbyrde 7

4.8. Subsidiaritet 7

4.9. Balance mellem behov og ressourcer 7

4.10. Evaluering og overvågning af fremskridt 7

5. Anbefalinger 7

5.1. Bedre prioritering i Fællesskabets statistiske system 7

5.2. Kortere tidsforløb i forbindelse med statistikprocesser 8

5.3. En metode, der gør det muligt at samarbejde med 25 lande i overensstemmelsemed målene for hvert enkelt område 8

5.4. Bedre måling af Eurostats resultater 8

5.5. Kortlægning og styring af kvalifikationer og viden i Fællesskabets statistiskesystem med henblik på gennemførelse af Fællesskabets statistiske program 8

5.6. Kortlægning af ekspertisecentre i Fællesskabets statistiske system med henblikpå outsourcing af statistiske opgaver 8

5.7. Ændring af formidlingspolitikken 9

5.8. Fastlæggelse af en kvalitetssikringsplan for Eurostat 9

5.9. Rationalisering af statistikproduktionen 9

RAPPORT 10

Indledning 10

Evalueringsmetodologi – hvad og hvordan der evalueres 10

Fællesskabets statistiske program 12

Evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program 1998-2002 13

Evaluering af programstrategierne 22

Subsidiaritetsprincippet 27

Balance mellem behov og ressourcer 27

Anbefalinger 29

BIBLIOGRAFI 32

FORKORTELSER OG AKRONYMER 34

DETALJERET EVALUERING AF POLITIKKER 38

FRIE VAREBEVÆGELSER 38

LANDBRUGET 43

DEN FRIE BEVÆGELIGHED FOR PERSONER, TJENESTEYDELSER OG KAPITAL 50

TRANSPORT 55

DEN ØKONOMISKE OG MONETÆRE POLITIK 64

DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK 70

SOCIAL- OG ARBEJDSMARKEDSPOLITIKKEN, UDDANNELSE, ERHVERVSUDDANNELSE OG UNGDOM 76

KULTUR 83

FOLKESUNDHED 86

FORBRUGERBESKYTTELSE 90

TRANSEUROPÆISKE NET 92

INDUSTRI 97

ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 102

FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING 105

MILJØ 109

UDVIKLINGSSAMARBEJDE 114

SAMMENDRAG

1. INDLEDNING

I dette dokument evalueres Fællesskabets statistiske program for perioden 1998-2002 som krævet i artikel 4 i Rådets beslutning af 22. december 1998 om Fællesskabets statistiske program 1998-2002[1].

Artikel 4:

"Ved afslutningen af den periode, der omfattes af programmet, forelægger Kommissionen efter høring af Udvalget for Det Statistiske Program en fyldestgørende evalueringsrapport om programmets gennemførelse, der tager hensyn til uafhængige eksperters synspunkter. Rapporten færdiggøres ved udgangen af år 2003 og forelægges derpå for Europa-Parlamentet og Rådet."

2. EVALUERINGSMETODOLOGI – HVAD OG HVORDAN DER EVALUERES

Metodologien i denne internt udarbejdede rapport er baseret på oplysninger, som er samlet ved følgende metoder:

- indsamling og analyse af eksisterende oplysninger om Fællesskabets statistiske program

- anvendelse af eksterne undersøgelser foretaget af uafhængige eksperter

- anvendelse af interne undersøgelser, der tager hensyn til både brugernes og partnernes synspunkter.[2]

I evalueringen behandles følgende emner:

- udførelsen af Fællesskabets statistiske program i overensstemmelse med Fællesskabets politikker for gennemførelse af standarder og metoder, udførelse af statistiske tjenesteydelser for EU's institutioner og medlemsstaterne, formidling af statistiske oplysninger og statistisk støtte

- programstrategiernes mål

- subsidiaritet

- balance mellem behov og ressourcer.

3. FÆLLESSKABETS STATISTISKE PROGRAM

Eurostat har til opgave at levere statistiske tjenester af høj kvalitet til brug for EU, hvilket derfor også er formålet med Fællesskabets statistiske program.

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker[3] skal der udarbejdes et statistisk program for Fællesskabet "der indeholder retningslinjer, hovedområder og målsætninger for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år".

Det femårige program for 1998-2002 er Eurostats femte mellemlange program. Disse programmer støttes af årlige programmer, der indeholder mere detaljerede arbejdsmål for hvert år.

4. HOVEDKONKLUSIONER

4.1. Fællesskabets statistiske program 1998-2002 er stort set blevet gennemført for alle prioriterede og løbende EU-politikker

Prioriterede politikker:

Udvidelsen

Ifølge det første udkast til rapport om tilsyn med og interimsevaluering af førtiltrædelsesinstrumentet Phare på statistikområdet, der er udarbejdet af et uafhængigt konsortium, har programmet opfyldt sine generelle umiddelbare mål om at styrke institutionerne ved at tilvejebringe relevante statistikker i almindelighed og i førtiltrædelsessammenhængen i særdeleshed. Som led i programmet drives desuden et net af statistikere, der forbinder både enkeltpersoner og institutioner, og som har stor betydning for udarbejdelsen af sammenlignelige statistikker. EU's statistikstandarder blev dog ikke helt overholdt ved udgangen af 2002, men dette vil efter planen være tilfældet ved tiltrædelsen. Ved udgangen af 2002 blev der indsamlet data i overensstemmelse med EU's standarder inden for næsten alle statistikområder i de tiltrædende lande og kandidatlandene.

Den Økonomiske og Monetære Union

Eurostat og medlemsstaterne skulle imødekomme en meget stor stigning i efterspørgslen efter makroøkonomiske statistikker i forbindelse med indførelsen af euroen: først konvergenskriterierne for indtræden i euroområdet og derefter en lang række makroøkonomiske statistikker til udformning og gennemførelse af den monetære politik. En benchmarksammenligning med USA viste, at aktualiteten af de makroøkonomiske serier for euroområdet skulle forbedres og antallet øges. Den nye efterspørgsel gjaldt hovedsagelig konjunkturindikatorer, og der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til disse datas tilgængelighed og kvalitet. Situationen er dog ikke helt tilfredsstillende. Der forventes betydelige forbedringer med hensyn til dataenes dækning og aktualitet, undtagen hvad angår de harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), der allerede opfylder de vigtigste brugerbehov.

Ved udgangen af 2002 var Eurostat i stand til at offentliggøre de fleste af euroindikatorerne for kandidatlandene. I 2003 blev samtlige disse indikatorer offentliggjort.

Konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse

Fællesskabets statistiske system har reageret hurtigt på de nye krav, der blev fastlagt i forbindelse med Lissabon-topmødet. Der blev stillet et sæt strukturindikatorer til rådighed, og disse er i øjeblikket genstand for metodologiske forbedringer.

Alle politikker:

- Der blev udviklet og gennemført nye metodologier og standarder (50 % af den pr. 16. september 2003 gældende statistiklovgivning blev udarbejdet og vedtaget i perioden).

- De statistiske tjenesteydelser blev forbedret betydeligt, idet der skete en stigning i mængden af tilgængelige oplysninger (+300 mio., +215 %) og en forbedring af disses kvalitet. De nye metodologier er dog endnu ikke fuldstændig gennemført. Dataenes aktualitet er langtfra tilfredsstillende.

- Som følge af forbedringen af kvaliteten af de statistiske tjenesteydelser er antallet af onlineoplysningstjenester (websteder, onlinedatabaser) steget, og publikationsprogrammet er blevet rationaliseret.

- Der blev ydet statistisk støtte ikke alene til medlemsstaterne for at forbedre det nuværende statistiske system, men også i vid udstrækning til kandidatlandene for at bringe dem i overensstemmelse EU's statistikforskrifter. En stor og væsentlig del af Eurostats arbejde i perioden bestod i at yde denne støtte.

4.2. Brugertilfredshed

Ifølge eksterne brugerundersøgelser og de såkaldte "rolling reviews"[4] er brugerne stort set tilfredse med Eurostat og dets tjenesteydelser. Brugerne finder, at der generelt er sket en forbedring af tjenesteydelsernes kvalitet.

4.3. Koordinering og planlægning af arbejdet

Ifølge de i perioden gennemførte rolling review-undersøgelser finder partnerne, at planlægnings- og koordineringsstrukturerne i Fællesskabets statistiske system er fyldestgørende, selv om der er forskelle fra det ene område til det andet. Alle partnerne erkender forbedringerne i det generelle niveau for samarbejde og koordinering i Fællesskabets statistiske system og forbedringerne i den nationale statistikproduktion.

4.4. Kvalitet

Der er sket et skift i holdningen til kvalitet i Fællesskabets statistiske system i retning af bedre kvalitetsvurdering og -styring. Generelt er de stærke sider relevans, nøjagtighed, pålidelighed og sammenlignelighed, mens aktualitet og tilgængelighed er de største svagheder. Det vides ikke med sikkerhed, om de investeringer, Fællesskabets statistiske system har foretaget for at forbedre aktualiteten, vil være tilstrækkelige til at opfylde brugernes forventninger.

4.5. Virkning og effektivitet

Fællesskabets statistiske program anses for at virke efter hensigten, da det frembringer de forventede resultater.

De eksisterende evalueringsværktøjer gør det ikke muligt at foretage en korrekt vurdering af effektiviteten af Fællesskabets statistiske program. Da der blev udviklet nye statistiske metodologier meget hurtigt og disse først for nylig er taget i brug, er det den almindelige opfattelse, at der kan opnås en betydelig forbedring af effektiviteten ved at optimere de statistiske processer.

4.6. Gennemførelse af standarder

På en række statistikområder har samarbejdet med internationale organisationer om nomenklaturer gjort europæiske statistikker mere sammenlignelige med statistikker fra andre dele af verden.

4.7. Indberetningsbyrde

Inden for enkelte statistikområder er der tegn på, at indberetningsbyrden er blevet mindre, men den samlede indberetningsbyrde er muligvis blevet større i løbet af perioden på grund af nye statistikkrav.

4.8. Subsidiaritet

Subsidiaritetsprincippet er blevet overholdt i Fællesskabets statistiske program 1998-2002.

4.9. Balance mellem behov og ressourcer

Der blev ikke tildelt tilstrækkelige yderligere ressourcer til de nye prioriteringer, der blev fastlagt for den statistiske virksomhed. Ingen statistisk virksomhed blev opgivet.

4.10. Evaluering og overvågning af fremskridt

Dette område har udviklet sig betydeligt siden 2000. En række eksterne og interne evalueringer førte til anbefalinger (f.eks. rolling review-undersøgelsen af Fællesskabets statistiske system og rolling review-undersøgelsen af udenrigshandelsstatistikken). Ifølge opfølgningen af forbedringsforanstaltningerne i april 2003 var 70 % af de fremsatte anbefalinger gennemført eller under gennemførelse på dette tidspunkt.

5. ANBEFALINGER

5.1. Bedre prioritering i Fællesskabets statistiske system

Det viste sig at være en vanskelig og sammensat opgave at fastlægge prioriteringer. Det anbefales, at Fællesskabets statistiske system godkender og anvender en prioriteringsmetode, som tager hensyn til de nuværende og nye aktiviteter og til vigtige kriterier såsom EU's politiske prioriteringer, relevans, datakvalitet, finansieringsgrundlag og omkostninger, hvilket vil føre til bedre planlægning.

5.2. Kortere tidsforløb i forbindelse med statistikprocesser

Der skal findes en passende balance mellem nationale behov og EU-behov med henblik på at vælge en eller to af følgende foranstaltninger:

- systematisk evaluering af dataindsamlingsprocesser i Fællesskabets statistiske system for så vidt angår datakvalitet og omkostninger, og når der udvikles nye metodologier

- anvendelse af en dataindsamlingsproces baseret på en EU-dækkende stikprøve, hvis det ved en forudgående evaluering klart påvises, at en sådan proces medfører store fordele for Fællesskabets statistiske system for så vidt angår datakvalitet og omkostninger

- offentliggørelse af tidlige skøn over EU-aggregater så hurtigt som muligt.

5.3. En metode, der gør det muligt at samarbejde med 25 lande i overensstemmelse med målene for hvert enkelt område

Der bør hurtigt fastsættes en metode, som gør det muligt at samarbejde med 25 organisationer. Anvendelsen af informationsteknologi eller et repræsentationssystem baseret på mandater er et muligt alternativ til de traditionelle arbejdsgrupper.

5.4. Bedre måling af Eurostats resultater

Til vurdering af Eurostats resultater blev der fastsat og anvendt seks resultatindikatorer. Der blev dog ikke fastsat nogen indikator for Eurostats og dets ressourcers årlige produktion. En sådan vil være meget anvendelig med henblik på at måle forbedringer i organisationens og det statistiske programs effektivitet.

5.5. Kortlægning og styring af kvalifikationer og viden i Fællesskabets statistiske system med henblik på gennemførelse af Fællesskabets statistiske program

I videnbaserede organisationer som Eurostat og Fællesskabets statistiske system er det strategisk vigtigt, at personalets kvalifikationer og viden styres i overensstemmelse med arbejdsprogrammet og prioriteringerne.

I Eurostat svarer den tid, der medgår til udvikling af en metodologi, til en normal jobperiode. Derfor bør kvalifikationer og viden udnyttes til gavn for Fællesskabets statistiske system og ikke gå tabt ved personaleskift. Ved at udnytte kvalifikationer og viden på teamniveau vil man kunne øge projekternes bæredygtighed.

5.6. Kortlægning af ekspertisecentre i Fællesskabets statistiske system med henblik på outsourcing af statistiske opgaver

Nogle af de nationale statistiske kontorer har udviklet stor ekspertise på meget specifikke områder og råder over flere ressourcer end Eurostat. Det ville være hensigtsmæssigt at fastsætte en række krav til ekspertisecentre, opstille en liste over sådanne potentielle centre i Europa og gennemføre en tilbundsgående feasibility-undersøgelse ud fra en statistisk, administrativ og finansiel synsvinkel.

5.7. Ændring af formidlingspolitikken

Ændringen af formidlingspolitikken bør klart målrettes mod en betydelig forbedring af adgangen til data gennem gratis onlinetjenester, hvilket betyder, at der skal investeres i referencedatabaser. For at øge brugertilfredsheden bør der også foretages forbedringer med hensyn til brugervenlighed, kvaliteten af metadata og datakvalitetsindikatorer.

5.8. Fastlæggelse af en kvalitetssikringsplan for Eurostat

Eurostat bør i lighed med andre internationale organisationer fastlægge en kvalitetssikringsplan, der beskriver alle de foranstaltninger, der er truffet for at styre kvaliteten af de data, Eurostat udarbejder. Planen skal tage hensyn til proceskortlægning af arbejdsmetoder og kvalitetsregistre. Den skal desuden påpege mulige foranstaltninger til forbedring af statistikprocessers resultater og pålidelighed.

5.9. Rationalisering af statistikproduktionen

Når man har indkredset fælles foranstaltninger (indsamling, validering, aggregering og formidling af data), som kan medføre stordriftsfordele, bør statistikproduktionsprocesserne og –systemerne rationaliseres med henblik på øget effektivitet.

RAPPORT

Indledning

I dette dokument evalueres Fællesskabets statistiske program for perioden 1998-2002 som krævet i artikel 4 i Rådets beslutning af 22. december 1998 om Fællesskabets statistiske program 1998-2002[5].

Artikel 4:

"Ved afslutningen af den periode, der omfattes af programmet, forelægger Kommissionen efter høring af Udvalget for Det Statistiske Program en fyldestgørende evalueringsrapport om programmets gennemførelse, der tager hensyn til uafhængige eksperters synspunkter. Rapporten færdiggøres ved udgangen af år 2003 og forelægges derpå for Europa-Parlamentet og Rådet."

Rapporten består af 8 kapitler med denne indledning som kapitel 1.

I kapitel 2 beskrives den metodologi, der er anvendt i forbindelse med evalueringen af gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program.

I kapitel 3 beskrives det, hvordan Fællesskabets statistiske program fungerer, og hvordan det hænger sammen med de årlige arbejdsprogrammer.

I kapitel 4 og 5 gives en vurdering af gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program.

I kapitel 6 behandles overholdelsen af subsidiaritetsprincippet.

I kapitel 7 beskrives balancen mellem behov og ressourcer i perioden.

I kapital 8 gøres der rede for de vigtigste anbefalinger.

Evalueringsmetodologi – hvad og hvordan der evalueres

I dette kapitel gives en kort beskrivelse af den metodologi, der er anvendt i forbindelse med evalueringen af Fællesskabets statistiske program 1998-2002.

Metodologien i denne internt udarbejdede rapport er baseret på oplysninger, som er samlet ved følgende metoder:

- indsamling og analyse af eksisterende oplysninger om Fællesskabets statistiske program

- anvendelse af eksterne undersøgelser foretaget af uafhængige eksperter

- autoritativ ekstern undersøgelse af landbrugsstatistikken

- ekstern midtvejsundersøgelse af Medstat-statistikker

- kvalitetsrapport fra Den Europæiske Centralbank om de generelle økonomiske statistikker

- tilsyn med og interimsevaluering af førtiltrædelsesinstrumentet Phare på statistikområdet

- anvendelse af interne undersøgelser, der tager hensyn til både brugernes og partnernes synspunkter.

Bilag I indeholder en komplet bibliografi.

Som det påpeges i denne rapport, er programmet desværre ikke opbygget på en måde, der gør det muligt at gennemføre evalueringen på grundlag af standardiserede eller almindeligt anerkendte procedurer. Det er nødvendigt at anvende andre metoder end dem, der er almindeligt anerkendt i forbindelse med EU's udgiftsprogrammer. Fællesskabets statistiske program 2003-2007 er udarbejdet med henblik på at blive evalueret i overensstemmelse med Kommissionens evalueringsstandarder.

I evalueringen behandles følgende emner:

- gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program i forbindelse med Fællesskabets politikker

- programstrategiernes mål

- subsidiaritet

- balance mellem behov og ressourcer.

- Gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program i forbindelse med Fællesskabets politikker

Gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program er blevet analyseret i fire grundlæggende henseender for hvert statistikområde og efter konsolidering for hver EU-politik:

- gennemførelse af standarder og metoder med henblik på at udarbejde sammenlignelige, pålidelige og relevante europæiske data

- udførelse for EU's institutioner og medlemsstaterne af statistiske tjenesteydelser til støtte for udformning, gennemførelse, opfølgning og evaluering af Fællesskabets politikker

- formidling til den europæiske offentlighed, virksomheder og andre brugere af statistiske oplysninger til brug i forbindelse med beslutningsprocesser

- statistisk støtte til udviklingslande og lande, der gennemgår en omstilling til en moderne økonomi.

Programstrategiernes mål

Målene med Fællesskabets statistiske program er blevet vurderet ud fra følgende spørgsmål:

Mål | Spørgsmål |

Brugertilfredshed | Er brugertilfredsheden blevet større i perioden? |

Prioriteringer – planlægning af arbejdet | Er arbejdsplanlægningen blevet forbedret i perioden? |

Kvalitet | Er datakvaliteten blevet forbedret i perioden? |

Koordinering | Er koordineringen blevet forbedret i perioden? |

Effektivitet | Er programmet effektivt? |

Indberetningsbyrde | Er indberetningsbyrden blevet reduceret i perioden? |

Internationale standarder | Er Fællesskabets statistikker nu mere sammenlignelige med statistikker fra andre dele af verden? |

Subsidiaritet

I hvilket omfang er subsidiaritetsprincippet blevet overholdt i perioden?

Balance mellem behov og ressourcer

I hvilket omfang har Fællesskabets statistiske system[6] opretholdt balancen mellem på den ene side behovet for oplysninger til brug for Fællesskabets politik og på den anden side de ressourcer, der er nødvendige både på EU-plan og på nationalt og regionalt plan?

Fællesskabets statistiske program

Eurostat har til opgave at levere statistiske tjenester af høj kvalitet til brug for EU, hvilket derfor også er formålet med Fællesskabets statistiske program.

I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 322/97 af 17. februar 1997 om EF-statistikker[7] skal der udarbejdes et statistisk program for Fællesskabet "der indeholder retningslinjer, hovedområder og målsætninger for de planlagte aktioner for en periode på højst fem år".

Det femårige program for 1998-2002 er Eurostats femte mellemlange arbejdsprogram. Disse programmer støttes af årlige programmer, der indeholder mere detaljerede arbejdsmål for hvert år.

Udformningen af Fællesskabets statistiske program er baseret på Rådets forordning om EF-statistikker[8], der indeholder regler for udarbejdelsen af EF-statistikker. Fællesskabets statistiske program er rammeprogrammet for samtlige de statistikker, der udarbejdes på fællesskabsplan. Den grundlæggende idé med et sådant program er indlysende, da der er behov for at udarbejde statistikker for hele Europa, som kan anvendes af de offentlige myndigheder i forbindelse med udformningen af politikker.

Uanset hvilke organer og arbejdsgrupper der deltager i de forskellige etaper af udarbejdelsen af Fællesskabets statistiske program, er det selvfølgelig Rådet, der godkender det. Udarbejdelsen og koordineringen af programmet påhviler hovedsagelig Udvalget for det Statistiske Program, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse 89/382/EØF om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program[9]: "Udvalget bistår Kommissionen med den overordnede koordinering af de flerårige statistiske programmer, således at de aktioner, der iværksættes, stemmer overens med dem, der fastsættes i de nationale statistiske programmer".

Evaluering af gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program 1998-2002

Konklusion om gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program 1998-2002

Fællesskabets statistiske program 1998-2002 er stort set blevet gennemført for alle prioriterede og løbende EU-politikker.

Alle politikker:

- Der blev udviklet og gennemført nye metodologier og standarder (58 % af den pr. 16. september 2003 gældende statistiklovgivning blev udarbejdet og vedtaget i perioden).

- De statistiske tjenesteydelser blev forbedret betydeligt, idet der skete en stigning i mængden af tilgængelige oplysninger (+300 million, +215 %) og en forbedring af disses kvalitet. De nye metodologier er dog endnu ikke fuldstændig gennemført. Dataenes aktualitet er langtfra tilfredsstillende.

- Som følge af forbedringen af kvaliteten af de statistiske tjenesteydelser er antallet af onlineoplysningstjenester (websteder, onlinedatabaser) steget, og publikationsprogrammet er blevet rationaliseret.

- Der blev ydet statistisk støtte ikke alene til medlemsstaterne for at forbedre det nuværende statistiske system, men også i vid udstrækning til kandidatlandene for at bringe dem i overensstemmelse EU's statistikforskrifter. En stor og væsentlig del af Eurostats arbejde i perioden bestod i at yde denne støtte.

De vigtigste statistiske mål og resultater i forbindelse med Fællesskabets politikker

Prioriteringer

I det følgende gøres der rede for de vigtigste statistiske mål i forbindelse med hver af Fællesskabets politiske prioriteringer, og der gives en vurdering af gennemførelsen af Fællesskabets statistiske program med inddragelse af uafhængige eksperters synspunkter for nogle områders vedkommende. I bilag 2 gives i overensstemmelse med metodologien en detaljeret evaluering af hvert enkelt politikområde.

Den Økonomiske og Monetære Union

Vigtigste statistiske mål : at opfylde statistikkravene i stabilitets- og vækstpagten, konjunkturindikatorer for efterspørgsel, produktion, arbejdsmarkedsaktivitet og omkostninger.

Resultater : Eurostat og medlemsstaterne skulle imødekomme en meget stor stigning i efterspørgslen efter makroøkonomiske statistikker i forbindelse med indførelsen af euroen: først konvergenskriterierne for indtræden i euroområdet og derefter en lang række makroøkonomiske statistikker med henblik på udformning og gennemførelse af den monetære politik. En benchmarksammenligning med USA viste, at aktualiteten af de makroøkonomiske serier for euroområdet skulle forbedres og antallet øges. Den nye efterspørgsel gjaldt hovedsagelig konjunkturindikatorer, og der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til disse datas tilgængelighed og kvalitet på alle områder: nationalregnskaber, priser, finansielle regnskaber og betalingsbalancen.

For at koordinere medlemsstaternes indsats i forbindelse med denne udfordring, især på konjunkturstatistikområdet, vedtog Rådet en handlingsplan om statistikkrav i Den Økonomiske og Monetære Union. Senere gjorde Rådet status som følger over gennemførelsen af denne handlingsplan (15. januar 2003) – Rådets konklusioner:

"Rådet godkendte den femte situationsrapport fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg om oplysningskrav i forbindelse med ØMU'en. I rapporten gennemgås det, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til gennemførelse af den handlingsplan om statistikkrav i ØMU (ØMU-handlingsplanen), som Økofin-Rådet godkendte i september 2000, og hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til den oprindelige rapport fra Det Monetære Udvalg om oplysningskrav i forbindelse med ØMU'en, som Økofin-Rådet godkendte i januar 1999. Rådet mener, at en række medlemsstater fortsat må øge bestræbelserne på at opfylde kravene i henhold til ØMU-handlingsplanen for at forbedre det statistiske grundlag for den økonomiske og monetære politiske beslutningstagning i ØMU/EU. På flere statistiske områder er de mål, der er sat for udgangen af 2001 eller udgangen af 2002, endnu ikke nået. Selv om der er registreret klare forbedringer, skal der fortsat gøres en større indsats, især i Spanien og Italien, og i mindre omfang i Frankrig. Også Grækenland, Irland, Luxembourg og Portugal må gøre en ekstra indsats for at opfylde kravene i forbindelse med landeanalyserne. Der bør hurtigst muligt gøres en indsats med hensyn til nationale kvartalsregnskaber for hver institutionel sektor (husholdninger og selskaber), kvartalsregnskaber over det offentliges udgifter og indtægter, kravene til arbejdsmarkederne, nye ordrer til industrien og data for udenrigshandelen. Rådet mener desuden, at det for at afhjælpe de mangler, der blev påpeget i den oprindelige rapport fra Det Monetære Udvalg, er nødvendigt at afbalancere de statistiske prioriteter, og medlemsstaterne bør gennemføre en række samordnede foranstaltninger, især med hensyn til den liste over de vigtigste europæiske økonomiske indikatorer, som Kommissionen har udarbejdet, betalingsbalancestatistik og statistik over tjenesteydelser.

Rådet opfordrer medlemsstaternes statistiske kontorer til at træffe de nødvendige foranstaltninger som en prioritet. En opfølgningsrapport, der omfatter de tiltrædende lande, bør forelægges i 2004".

I forbindelse med Maastricht-kriterierne for finanspolitisk konvergens overvågede Eurostat regelmæssigt kvaliteten af de indberettede statistikker over gæld og underskud og traf et betydeligt antal beslutninger vedrørende behandlingen af vigtige transaktioner. Disse beslutninger er i øvrigt formaliseret i ENS 95-håndbogen om offentlige underskud og offentlig gæld, der indeholder kvalitetsstandarder for indberetning som led i EDP-proceduren (proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud).

Betalingsbalancestatistikken, der anvendes som sekundært ØMU-konvergenskriterium, udarbejdes i tæt samarbejde med Den Europæiske Centralbank.

ØMU-handlingsplanen omfattede ikke de harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), da disse ansås for at være af tilstrækkelig god kvalitet til at opfylde de vigtigste brugeres behov. Indførelsen af HICP for euroområdet (de såkaldte MUICP – Den Monetære Unions harmoniserede forbrugerprisindeks) i 1998 blev betragtet som en milepæl på vejen mod ØMU'ens tredje fase.

Økonomiske, monetære og finansielle statistikker for de tiltrædende lande:

- alle de tiltrædende lande udarbejder deres nationalregnskaber på grundlag af ENS 95

- alle de tiltrædende lande har fra og med januar 2001 offentliggjort detaljerede HICP

- der er gjort betydelige fremskridt med hensyn til levering af aktuelle og nøjagtige betalingsbalancedata

- med hensyn til tallene for offentlig gæld og offentlige underskud er der fortsat behov for en betydelig indsats for at sikre fuld overensstemmelse med ENS 95-regnskabsreglerne

- hvad angår udenrigshandelsstatistikken skal der fortsat gøres fremskridt for at opfylde EU-kravene i forbindelse med Extrastat og Intrastat efter tiltrædelsen.

Ved udgangen af 2002 forelå der data for de fleste euroindikatorer. Dataene blev offentliggjort for første gang i begyndelsen af 2003.

Konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse

Vigtigste statistiske mål : virksomhedernes omkostnings- og produktionsstruktur samt arbejdsmarkedets struktur.

Resultater : Kravene i forbindelse med Fællesskabets politik inden for konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse vedrører en lange række statistikområder. Der er opnået betydelige fremskridt på de fleste af disse områder. Efter Lissabon-topmødet blev der taget et særligt vigtigt initiativ, som definerede en række ambitiøse langsigtede mål for Den Europæiske Union. I samarbejde med andre tjenestegrene i Kommissionen er der blevet udarbejdet en liste bestående af ca. 100 strukturindikatorer med det særlige formål at overvåge opfyldelsen af disse mål. Der er tale om et enkelt sæt statistiske data, som kombinerer nøgleindikatorer fra statistikområderne generel økonomisk udvikling, beskæftigelse, innovation og forskning, økonomisk reform, social samhørighed og miljø. Disse strukturindikatorer har udviklet sig til nogle af de mest besøgte oplysninger på Eurostats websted.

Strukturindikatorerne var allerede ved udgangen af 2002 blevet meget populære, idet de afspejlede konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse på en forholdsvist fyldestgørende måde. Der er dog fortsat behov for en ihærdig indsats for at komplettere rækken af indikatorer, forbedre datakvaliteten og tilvejebringe harmoniserede definitioner i tæt samarbejde med Kommissionens tjenestegrene og de berørte medlemsstater.

Den Europæiske Unions udvidelse

Vigtigste statistiske mål : væsentlige krav om pålidelige og sammenlignelige statistiske oplysninger for kandidatlandene.

Resultater : Ifølge det første udkast til rapport om tilsyn med og interimsevaluering af førtiltrædelsesinstrumentet Phare på statistikområdet, der er udarbejdet af et uafhængigt konsortium, har programmet opfyldt sine generelle umiddelbare mål om at styrke institutionerne ved at tilvejebringe relevante statistikker i almindelighed og i førtiltrædelsessammenhængen i særdeleshed. Som led i programmet drives desuden et net af statistikere, der forbinder både enkeltpersoner og institutioner, og som har stor betydning for udarbejdelsen af sammenlignelige statistikker. EU's statistikstandarder blev dog ikke helt overholdt ved udgangen af 2002, men dette vil efter planen være tilfældet ved tiltrædelsen. Ved udgangen af 2002 blev der indsamlet data i overensstemmelse med EU's standarder inden for næsten alle statistikområder i de tiltrædende lande og kandidatlandene.

Nye EU-initiativer i perioden 1998-2002

Bæredygtig udvikling

Resultater : Eurostat deltog i udarbejdelsen af de definitioner og metodologier, der anvendes i forbindelse med UNCSD's indikatorer (UNCSD - De Forenede Nationers kommission for bæredygtig udvikling). I 1998 blev der afholdt et seminar om afprøvning af UNCSD's liste over indikatorer for bæredygtig udvikling. I 2001 blev der offentliggjort en publikation med indikatorer for bæredygtig udvikling baseret på UNCSD's indikatorer. Der blev afholdt et seminar sammen med FN's Økonomiske Kommission for Europa (UNECE) og Canadas Statistik om metodologiske spørgsmål vedrørende indikatorer for bæredygtig udvikling på miljøområdet. Efter vedtagelsen af EU's strategi for bæredygtig udvikling på Det Europæiske Råd i Göteborg (juni 2001) oprettede Udvalget for det Statistiske Program en taskforce med det formål at udvikle et sæt indikatorer for bæredygtig udvikling specielt for EU. Samtlige medlemsstater og størsteparten af de tiltrædende lande har opstillet nationale strategier for bæredygtig udvikling og fastlagt indikatorer for disse strategier. Disse indikatorer afspejler medlemsstaternes egne prioriteringer og kan afvige fra indikatorerne på EU-plan. I en undersøgelse, der skal offentliggøres i 2004, gøres der rede for de 15 EU-landes erfaringer på dette område.

Fødevaresikkerhed

Resultater: Eurostat har gennemført sit program, der bestod i at påbegynde udarbejdelsen af en oversigt over eksisterende data og metodologier, at videreudvikle disse og at etablere et komplet system uden overlapninger med henblik på at stille relevante, pålidelige og veldokumenterede oplysninger af god kvalitet til rådighed for politiske beslutningstagere og forbrugere. Der blev desuden indført et samarbejde med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse, især om udveksling af data og definition af prioriteringer.

Social udstødelse og fattigdom

Resultater : I Fællesskabets statistiske system er man gået i gang med at udvide arbejdet på dette politikområde betydeligt som en direkte følge af topmøderne i Cardiff og Luxembourg. Eurostat forsøger at opnå de nødvendige ressourcer til at sikre videreførelsen af dette arbejde.

Arbejdet vedrørende fattigdom og social udstødelse drejer sig hovedsagelig om konsolidering af metodologien for indkomstbetinget fattigdom og dennes forbindelser med afsavnsindikatorer, herunder longitudinal analyse og absolut fattigdom. Der er også blevet indført et samarbejde med kandidatlandene om bl.a. dataindsamling. Fra og med 2000 er der blevet offentliggjort otte numre af Statistics in focus om dette emne.

e-Europa – e-økonomi

Resultater : På dette område har det været afgørende at foretage investeringer på et tidligt tidspunkt for at foregribe de statistiske behov. Ud over det forberedende arbejde vedrørende definitioner og metodologi foretog man i 2002 de nødvendige investeringer i indsamlingen af indikatorer til måling af dette fænomens indflydelse på økonomien. Arbejdet skal videreføres for at sikre, at de vigtigste makroøkonomiske indikatorer giver en korrekt beskrivelse af e-handelsvirksomhed. Udviklingen i e-handelen vil desuden i sig selv give rige muligheder for at opnå indikatorer til Fællesskabets statistiske system i en form, som er umiddelbart klar til bearbejdning. Der blev i 2002 offentliggjort fem numre af Statistics in focus om informationssamfundet.

Euroindikatorer og strukturindikatorer

Resultater : Ved at oprette webstederne for euroindikatorer og strukturindikatorer har Eurostat imødekommet gentagne opfordringer til at samle de indikatorer, der er relevante for specifikke politikområder, i et enkelt sæt statistiske indikatorer.

Euroindikatorerne er en kombination af indikatorer, der udarbejdes flere gange om året, fra områderne opinionsundersøgelser i virksomheder, nationalregnskaber, betalingsbalancestatistik, monetær og finansiel statistik, prisstatistik, kortsigtet erhvervsstatistik samt arbejdsmarkedsstatistik. De har til formål at give et overblik over de forskellige faktorer, der har betydning for udformningen af den monetære og økonomiske politik.

Strukturindikatorerne er en kombination af indikatorer for generel økonomisk udvikling, beskæftigelse, innovation og forskning, økonomisk reform, social samhørighed og miljø, der har til formål at give et overblik over konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse. Begge websteder har gjort de statistiske oplysninger betydeligt mere tilgængelige for politiske beslutningstagere og andre interesserede.

Migration/asyl

Resultater : Arbejdsprogrammet blev gennemført på følgende områder:

- iværksættelse af en ny indsamling af månedlige data om asyl og ulovlig migration og inddragelse heri af de central- og østeuropæiske lande samt Island og Norge. Der blev desuden arbejdet på en bredere offentliggørelse af disse data

- omfattende støtte til lande, der deltager i MED-MIGR-programmet

- de årlige indsamlinger af migrationsdata og demografiske oplysninger i fællesskab med FN, UNSD, ILO og Europarådet omfatter nu EU-medlemsstaterne samt EFTA og de central- og østeuropæiske lande.

Benchmarking af forsknings- og innovationspolitikker

Resultater : Som opfølgning på konklusionerne fra Lissabon-topmødet har Eurostat i nært samarbejde med de nationale statistiske kontorer igangsat et omfattende udviklingsarbejde vedrørende benchmarkingindikatorer, hvilket skulle give sig udslag i flere harmoniserede statistikker på dette område inden for den nærmeste fremtid.

I bilag 2 findes e n vurdering af de løbende fællesskabspolitikker.

Gennemførelse af nye standarder og metoder

Der er i samarbejde med internationale organisationer opnået store landvindinger inden for udviklingen af nye metodologier for alle prioriterede og løbende politikker. Herom vidner det betydelige antal retsakter, Kommissionen vedtog i perioden 1998-2002. Nedenstående tabel viser omfanget af det arbejde, der er gjort for at forbedre det statistiske system. Der er sket store fremskridt inden for social- og arbejdsmarkedsstatistik, transportstatistik og industri-, tjenesteydelses- og turismestatistik. På områderne økonomisk og finansiel statistik, udenrigshandelsstatistik og landbrugsstatistisk, hvor der allerede under det foregående program var blevet gjort et stort arbejde, blev der også vedtaget mange nye metodologier og forbedringer.

Hovedområder | Samlet antal gældende retsakter om statistik pr. 16. september 2003 | Antal retsakter om statistik, som blev vedtaget eller udarbejdet i perioden | Retsakter om statistik, som blev vedtaget eller udarbejdet i perioden, i % |

Generelle statistikker | 15 | 6 | 40 % |

Landbrug | 77 | 34 | 44 % |

Udenrigshandel | 29 | 18 | 62 % |

Økonomi og finans | 51 | 34 | 67 % |

Energi og miljø | 3 | 1 | 33 % |

Industri, tjenesteydelser og turisme | 27 | 23 | 85 % |

Kul og stål | 11 | 2 | 18 % |

Befolkning og sociale forhold | 24 | 22 | 92 % |

Transport | 14 | 11 | 79 % |

Forskning og udvikling | 1 | 1 | 100 % |

Udvalg | 12 | 0 | 0 |

I ALT | 264 | 152 | 58 % |

Statistiske tjenesteydelser

De mange vedtagne metodologier øgede mængden af tilgængelige oplysninger. I perioden 1998-2002 blev der indført 42 nye statistikområder for at imødekomme kravene i forbindelse med EU's politik. Ved udgangen af 2002 blev der indsamlet og formidlet data om ca. 100 statistikområder.

Antallet af tilgængelige statistiske værdier blev multipliceret med 3,15 og nåede dermed op på lidt under 300 mio. (ekskl. Comext). Dette udgør en stigning på 215 % sammenlignet med udgangen af 1997. Stigningen vedrører de fleste politikområder, særlig sådanne, som ikke fandtes i starten af perioden.

Tabel: Antal tilgængelige statistiske værdier i statistikdatabasen New Cronos

31/12/1997 | 31/12/2002 | Forskel | Vækst i % |

Generelle statistikker | 5 265 519 | 15 232 014 | 9 966 495 | 189 % |

Økonomi og finans | 19 803 181 | 35 874 319 | 16 071 138 | 81 % |

Befolkning og sociale forhold | 17 764 801 | 48 283 943 | 30 519 142 | 172 % |

Industri, handel og tjenesteydelser | 14 499 062 | 47 523 859 | 33 024 797 | 228 % |

Landbrug og fiskeri | 34 577 739 | 127 065 650 | 92 487 911 | 267 % |

Udenrigshandel | 127 597 | 5 384 139 | 5 256 542 | 4 120 % |

Transport | 2 460 414 | 14 216 433 | 11 756 019 | 478 % |

Miljø og energi | 26 809 | 3 135 949 | 3 109 140 | 11 597 % |

Videnskab og teknologi | 69 976 | 1 130 909 | 1 060 933 | 1516 % |

I ALT | 94 595 098 | 297 847 215 | 203 252 117 | 215 % |

Kilde: New Cronos Monthly Reports

Hvad angår udenrigshandelsdata blev der frem til 2002 stillet over to mia. statistiske værdier vedrørende EU og over 600 mio. statistiske værdier vedrørende kandidatlandene til rådighed for interne og eksterne brugere via Comext online.

De nye metodologier har også haft indflydelse på kvaliteten af de statistiske oplysninger, som nu er mere relevante, mere sammenlignelige og mere nøjagtige. I forbindelse med nyligt indførte metodologier er dataenes aktualitet et stort problem, da processer og ressourcer ikke er stabiliserede og optimerede. For områder, der fandtes ved programmets begyndelse, har Eurostat forbedret de årlige datas gennemsnitlige aktualitet med 1,32 år, så den nu ligger på 3,89 år. Selv om den således er forbedret, er den gennemsnitlige aktualitet fortsat utilfredsstillende og svarer ikke til brugernes forventninger.

Formidling

Forbedringen af de statistiske tjenesteydelsers kvalitet førte til fremgang i formidlingen af statistiske oplysninger.

Den store stigning i antallet af databaseudtræk fra New Cronos og Comext, der indeholder alle Eurostats tilgængelige data fra 1998 og derefter, viser, at interessen for disse oplysninger inden for EU's institutioner er stigende.

Antal databaseudtræk

31/12/1997 | 31/12/2002 | Forskel | Forskel i % |

Generelle statistikker | 8 943 | 38 122 | 29 179 | 326 % |

Økonomi og finans | 11 765 | 79 434 | 67 669 | 575 % |

Befolkning og sociale forhold | 5 980 | 47 375 | 41 395 | 692 % |

Industri, handel og tjenesteydelser | 2 793 | 28 882 | 26 089 | 934 % |

Landbrug og fiskeri | 7 436 | 21 941 | 14 505 | 195 % |

Udenrigshandel | 581 | 4 379 | 3 798 | 654 % |

Transport | 2 136 | 3 912 | 1 776 | 83 % |

Miljø og energi | 1 520 | 6 849 | 5 329 | 351 % |

Videnskab og teknologi | 414 | 4 476 | 4 062 | 981 % |

I ALT | 41 568 | 23 5370 | 193 802 | 466 % |

Kilde: New Cronos Monthly Reports

Udtræk fra databasen Comext

År | 1988 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |

Antal udtræk | 84 956 | 92 124 | 80 267 | 83 749 | 69 354 |

Antal udtrukne dataposter (i mio.) | 7 411 | 13 697 | 13 484 | 26 565 | 74 952 |

Kilde: Comext Support

Efterspørgselsindekset, der er udarbejdet af Eurostat for at måle udviklingen i efterspørgslen efter Eurostats produkter og tjenesteydelser, steg med 40 % mellem december 2000 og december 2002.

For at opfylde brugernes behov for aktuelle og forståelige statistiske oplysninger gennemgik publikationsprogrammet i 1998 og 1999 en større revision og blev målrettet mod pressemeddelelser, Statistics in focus og vigtige numre af Panorama of the EU. Antallet af Statistics in focus steg med 62 % fra 126 i 1998 til 204 i 2002 for alle statistikområder. Statistics in focus er på grund af sin aktualitet, men også på grund af sin tilgængelighed for den uindviede læser en meget nyttig publikation, når det drejer sig om at øge kendskabet til og anvendelsen af eksisterende datakilder.

Lanceringen af Eurostats nye websted i 2000 og derefter webstedet for euroindikatorer har forbedret tilgængeligheden af vigtige statistiske data betydeligt, samtidig med at der er blevet stillet flere gratis indikatorer til rådighed online, nemlig strukturindikatorer, visse emnespecifikke indikatorer, euroindikatorer osv.

Med hensyn til punktlighed blev de på forhånd annoncerede datoer for offentliggørelse af konjunkturindikatorer strengt overholdt i hele perioden.

Nettet af Data Shops har også bidraget til formidlingen af detaljerede data og tjenesteydelser, idet det besvarede ca. 20 000 spørgsmål i 1997 og 52 000 i 2002.

Statistisk støtte

På grund af de mange nye metodologier og statistikkravene i forbindelse med udvidelsen brugte Eurostat mange ressourcer på statistisk støtte. Støtten blev ydet gennem store arbejdsgrupper og landebesøg - en meget tidkrævende fremgangsmåde - med henblik på at forbedre og styrke de nationale statistiske systemer. Generelt mener deltagerne fra medlemsstaterne og kandidatlandene, at arbejdsgrupperne i perioden 2000-2002 har haft stor værdi.

Deltagernes generelle vurdering af møderne (gennemsnit):

2000 | 2001 | 2002 |

0,75 | 0,69 | 0,71 |

Maks.: 1, min.: -1.

Evaluering af programstrategierne

a) Brugertilfredshed

- Ifølge en i perioden gennemført ekstern brugertilfredshedsundersøgelse er brugerne stort set tilfredse med Eurostats tjenesteydelser (75 % i februar 2003) og finder, at Eurostats oplysninger altid eller ofte er pålidelige (88 % i februar 2003).

- Ifølge de i perioden gennemførte ni rolling review-undersøgelser og den autoritative undersøgelse af landbrugsstatistikken er brugerne i EU's institutioner forholdsvist tilfredse med Eurostats tjenesteydelser og finder, at der generelt er sket en forbedring af tjenesteydelsernes kvalitet.

b) Koordinering – planlægning af arbejdet – prioriteringer

Ifølge de i perioden gennemførte rolling review-undersøgelser finder partnerne, at planlægnings- og koordineringsstrukturerne i Fællesskabets statistiske system er fyldestgørende, selv om der er forskelle fra det ene område til det andet. Alle partnerne erkender forbedringerne i det generelle niveau for samarbejde og koordinering i Fællesskabets statistiske system og forbedringerne i den nationale statistikproduktion.

Partnerne er forholdsvist tilfredse med:

- Eurostats flerårige og årlige planlægning

- den rolle, Udvalget for det Statistiske Program spiller i forbindelse med koordineringen af Fællesskabets statistiske system

- den måde, hvorpå der fastsættes mål i Fællesskabets statistiske system

- Eurostat-personalets reaktions- og samarbejdsevne samt hensyntagen til de nationale statistiske kontorers behov og problemer.

Partnerne er ikke tilfredse med:

- anvendelsen af det flerårige program set i nationalt perspektiv

- det forhold, at der i det årlige arbejdsprogram ikke gives en klar definition af prioriteringer eller udpeges emner, som ressourcerne først og fremmest bør anvendes på

- den måde, hvorpå programmet godkendes, uden at de finansielle betingelser ligger helt fast

- det forhold, at koordineringen af store statistikområder, f.eks. landbrugsstatistikken, fortsat ikke er omfattet af Fællesskabets statistiske system.

c) Kvalitet

Der er blevet udviklet en kvalitetsstyringspolitik i en række nationale statistiske kontorer og i Eurostat, som spiller en rolle for udformningen af det statistiske program, idet den definerer processer for styring af statistikkernes kvalitet under hensyntagen til brugernes behov. Ud over den længerevarende indsats i arbejdsgrupperne er der for nylig truffet en række mere centraliserede kvalitetsinitiativer:

- kvalitetserklæringen for Fællesskabets statistiske system (undertegnet af samtlige nationale statistiske kontorer og Eurostat)

- kvalitetsgruppen "Leadership Group on Quality" og gennemførelsesgruppen "Implementation Group"

- arbejdsgruppen vedrørende kvalitetsvurdering på statistikområdet

- Eurostats rammebestemmelser om kvalitet, Qualistat (statistikkvalitet). Der blev i perioden udarbejdet ca. 30 kvalitetsrapporter – med bidrag fra medlemsstaterne.

Den generelle vurdering af datakvaliteten kan være meget forskellig fra det ene område til det andet. Generelt er de stærke sider ved Eurostats data relevans, nøjagtighed, pålidelighed og sammenlignelighed, mens aktualitet og tilgængelighed er de største svagheder.

Stærke sider

1. Relevans

Der sættes stor pris på relevansen af Eurostats data blandt et stigende antal avancerede brugere. I forbindelse med de statistiske opgaver for 2002 har Eurostat vist sin evne til at håndtere de vigtigste EU-prioriteringer.

2. Sammenlignelighed

En af Eurostats hovedaktiviteter er at gøre data sammenlignelige i tid og rum. Harmoniseringsprocessen i Fællesskabets statistiske system sikrer dataenes sammenlignelighed. Eurostat har – for 2002 - vist sin evne til at håndtere udvidelsen og levere et stigende antal data om kandidatlandene, som er sammenlignelige med dataene om medlemsstaterne. De forskelle, der måtte være i det teoretiske grundlag for dataene, beskrives og dokumenteres.

3. Nøjagtighed og pålidelighed

Nøjagtighed er meget vigtig på områderne offentlige underskud, BNI, regional fordeling af BNP, HICP og arbejdsløshed, der anvendes i forbindelse med politisk synlige beslutningsprocesser. På disse områder føres der streng og meget udførlig kontrol med datakvaliteten. Databehandlingen outsources ikke. Disse strategiske områder samt konjunkturstatistikken behandles udelukkende in house. Når databehandlingen outsources - på andre, mindre følsomme områder - udføres arbejdet i overensstemmelse med offentliggjorte harmoniserede metodologier og valideres af Eurostats eksperter.

Svage sider

4. Aktualitet

Situationen er ved at blive bedre, men den er langtfra tilfredsstillende.

Konjunkturdata

I juni 2002 blev der foretaget en sammenligning mellem offentliggørelsesfristerne i EU-medlemsstaterne og USA for de vigtigste økonomiske indikatorer. For HICP, nationale kvartalsregnskaber og udenrigshandel var offentliggørelsesfristerne de samme som i USA eller lå tæt på de amerikanske. For erhvervsstatistik og social- og arbejdsmarkedsstatistik er EU stadig langt bagud i forhold til USA.

Udarbejdelsen af flash-estimater (hurtige skøn) for nationale kvartalsregnskaber har bragt fristen ned på et niveau, hvor den kan sammenlignes med den amerikanske frist (for endelige resultater), og med HICP-flash-estimatet for euroområdet har Eurostat indført en indikator, der giver et tidligt skøn over det endelige samlede tal den sidste arbejdsdag i referencemåneden. De fuldstændige almindelige HICP-data offentliggøres i gennemsnit 17 dage efter udløbet af referencemåneden. Konjunkturdataenes aktualitet er blevet betydeligt forbedret med gennemførelsen af ØMU-handlingsplanen, men brugerne ønsker yderligere forbedringer.

Årlige data

Ved udgangen af 2002 (31. december 2002) var de nyeste tilgængelige årlige data forsinket med 3,84 år i gennemsnit. I perioden 1998-2002 skete der store fremskridt, idet dette efterslæb blev reduceret med mere end et år. Denne forbedring er bemærkelsesværdig, når henses til, at der i denne periode blev indført 42 nye områder. I forbindelse med nye områder opstår der nemlig som regel en række problemer vedrørende dataindsamling og -struktur, og dataene for disse områder vil som regel være mindre aktuelle end løbende data.

5. Tilgængelighed

I de kommende måneder vil et stigende antal EU-data med tilhørende dokumentation blive stillet til rådighed gratis på Eurostats websted. I den forbindelse bør brugervenligheden i øvrigt forbedres.

Konklusion – kvalitet

Der er sket et skift i holdningen til kvalitet i Fællesskabets statistiske system i retning af bedre kvalitetsvurdering og -styring. Generelt er de stærke sider relevans, nøjagtighed, pålidelighed og sammenlignelighed, mens aktualitet og tilgængelighed er de største svagheder. Det vides ikke med sikkerhed, om de investeringer, Fællesskabets statistiske system har foretaget for at forbedre aktualiteten, vil være tilstrækkelige til at opfylde brugernes forventninger.

d) Effektivitet

I henhold til rolling review-undersøgelsen af den måde, hvorpå Fællesskabets statistiske system fungerer, er partnerne forholdsvist tilfredse med effektiviteten af Fællesskabets statistiske program 1998-2002. De partnere, der blev interviewet i forbindelse med andre sektorspecifikke rolling review-undersøgelser, deler denne holdning.

Fællesskabets statistiske program betragtes som effektivt, da det frembringer de forventede resultater og fører til forbedringer af datakvaliteten. Med hensyn til at sikre effektiviteten er Eurostat fortsat afhængig af den kompetence, der ligger hos enkeltpersoner i Eurostat og i medlemsstaterne, og af for mange statistikproduktionssystemer (ifølge rapporten "Life Cycle of Data and improved efficiency"). En mere velstruktureret organisation støttet af makroprocesser i Fællesskabets statistiske system, forvaltning af kvalifikationer og bedre styring af projekter i Eurostat og i Fællesskabets statistiske system vil gøre det muligt at effektivisere Fællesskabets statistiske program og mindske risikoen for, at det ikke fungerer efter hensigten.

e) Internationale standarder

På en række statistikområder har samarbejdet med internationale organisationer om nomenklaturer gjort europæiske statistikker mere sammenlignelige med statistikker fra andre dele af verden. Følgende aktioner er gennemført:

- indførelse i samtlige EU-lande og kandidatlande af det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 95), der stemmer fuldstændig overens med det internationale nationalregnskabssystem SNA 95

- NACE og CPA er blevet gennemført i samtlige kandidatlande

- 30 lande anvender nu de samme nomenklaturer

- der arbejdes på at etablere et samarbejde med den øvrige verden

- siden 2000 har der pågået undersøgelser af, hvorvidt NACE og NAICS (det nordamerikanske industriklassificeringssystem) konvergerer. Der foreligger nu en detaljeret sammenligningstabel

- Eurostats database over begreber og definitioner foreligger nu på internettet på tre sprog

- udarbejdelse af referencenomenklaturer og -begreber vedrørende grænseoverskridende handel (EBOPS[10]) og handel via forretningsmæssig tilstedeværelse, dvs. FATS (statistikker over udenlandske datterselskabers handel) (ICFA[11])

- Eurostat har sammen med De Forenede Nationer, IMF, OECD, UNCTAD og WTO udarbejdet en håndbog om statistik over handelen med tjenesteydelser (Manual on Statistics of International Trade in Services).

Inden for økonomisk og finansiel statistik ligesom på mange andre områder har EU været banebrydende i fastsættelsen af internationale standarder.

Konklusion – gennemførelse af standarder

På en række statistikområder har samarbejdet med internationale organisationer om nomenklaturer gjort europæiske statistikker mere sammenlignelige med statistikker fra andre dele af verden.

f) Indberetningsbyrde

Inden for enkelte statistikområder er der tegn på, at indberetningsbyrden er blevet mindre, men den samlede indberetningsbyrde er muligvis blevet større i løbet af perioden på grund af nye statistikkrav.

For at begrænse indberetningsbyrden er der imidlertid gjort en stor indsats for en bedre udnyttelse af administrative kilder, og der er blevet udviklet fælles spørgeskemaer på internationalt plan. Bortset fra udenrigshandelsområdet er der ikke mange tegn på stordriftsfordele som følge af indførelsen af nye teknologier.

Subsidiaritetsprincippet

Subsidiaritetsprincippet er blevet overholdt i hele perioden for alle statistikområder.

Balance mellem behov og ressourcer

a) Udviklingen i ressourcerne

Menneskelige ressourcer

Udvikling i Eurostats personale i antal stillinger

Tjeneste-mænd[12] |

1999 | 569 |

2000 | 581 |

2001 | 585 |

2002 | 584 |

I år 2001 og 2002 anmodede Eurostat om i alt 46 yderligere stillinger (23 i 2001 og 23 i 2002), men fik ingen (-1 i 2001 og 1 i 2002).

Uddannelse

Ved udgangen af 2002 brugte Eurostats personale i gennemsnit 7,9 dage om året på uddannelse sammenlignet med 6,5 dage i 2001. Eurostats uddannelsesprogram omfatter statistik, administration og ledelse med særlig vægt på de to sidstnævnte emner.

Udviklingen i de finansielle ressourcer

Det aktivitetsbaserede managementsystem blev først indført i 2001.

Udvikling i budgetpost B5-60

Forpligtelses-bevillinger i mio. EUR | Gennemførelse af forpligtelses-bevillinger i % | Forpligtelser i alt i mio. EUR |

2001* | 36 152 413,36 | 90,05 % | 32 556 08,60 |

2002+ | 39 746 897,53 | 88,34 % | 35 112 78,08 |

*Kilde: Annual Accounts, Volume 2, 2001

+Kilde: Provisional Annual Accounts, Volume 2, 2002

I de sidste tre år har budgetudgifterne været stabile og andraget ca. 32 mio. EUR.

b) Udviklingen i behovene

Statistik har to formål:

- at opstille en fælles evalueringsramme, der kan anvendes til politikkoordinering

- at fungere som et avanceret værktøj til brug i forbindelse med politisk beslutningstagning og udvælgelsesprocesser: konvergenskriterier, styring af stabilitets- og vækstpagten, regioners støtteberettigelse, fastlæggelse af medlemsstaternes bidrag til EU-budgettet.

I perioden 1998-2002 kom en lang række nye initiativer til. For nogle af disses vedkommende, f.eks. ØMU-handlingsplanen, var arbejdet forholdsvist veltilrettelagt. For andres vedkommende, f.eks. strukturindikatorer og fødevaresikkerhed, måtte Eurostat reagere meget hurtigt og levere kortsigtede løsninger.

Ifølge rolling review-undersøgelsen af Fællesskabets statistiske system, er det største problem for partnerne i systemet den måde, hvorpå Eurostat og Fællesskabets statistiske system håndterer Kommissionens nye statistiske behov. Partnerne beklager den manglende ligevægt mellem brugerne (Kommissionen og Den Europæiske Centralbank) og de oplysningspligtige (de nationale statistiske kontorer). Statistiske oplysninger er "gratis" for Kommissionen, da denne ikke bærer de løbende produktionsomkostninger, og efterspørgslen er derfor ikke underlagt nogen udgiftsstyring, som det er tilfældet på nationalt plan i samtlige lande. Brugerne i Bruxelles stiller - ifølge partnerne – urimeligt store krav, især hvad angår detailniveau. De glemmer, at oplysningerne skal indsamles og betales. Partnerne er ikke tilfredse med den måde, hvorpå prioriteringerne fastlægges i Fællesskabets statistiske system. De klager over, at prioriteringerne ændres for ofte, og at politiske spørgsmål spiller en stadig større rolle i den forbindelse.

Partnerne påpeger, at der konstant kræves flere statistikker, uden at dette begrundes på fyldestgørende måde, uden hensyntagen til, om de nationale statistiske kontorer har de nødvendige ressourcer, og uden at der tilstræbes ressourcebesparelser ved at begrænse programmer, som ikke længere er prioriterede.

I kandidatlandene er metodologierne på en række områder ikke blevet fuldstændig gennemført på grund af ressourcemangel og som følge heraf begrænset støtte.

Konklusion - balance mellem behov og ressourcer

Der blev ikke tildelt tilstrækkelige yderligere ressourcer til de nye prioriteringer, der blev fastlagt for den statistiske virksomhed. Den meget tidkrævende opgave med statistisk støtte i forbindelse med udvidelsen var undervurderet. Hertil kom, at ingen statistikker blev opgivet.

Evaluering og overvågning af fremskridt

På dette område er der sket en betydelig udvikling siden 2000. En række eksterne og interne evalueringer førte til anbefalinger (f.eks. rolling review-undersøgelsen af Fællesskabets statistiske system og rolling review-undersøgelsen af udenrigshandelsstatistikken). Ifølge opfølgningen af forbedringsforanstaltningerne i april 2003 var 70 % af de fremsatte anbefalinger gennemført eller under gennemførelse på dette tidspunkt.

Konklusionerne og anbefalingerne i interimsrapporten og rolling review-undersøgelsen er i et vist omfang taget i betragtning ved udarbejdelsen af Fællesskabets statistiske program 2003-2007. Der er foretaget en opdeling på projektniveau af prioriteringer og ressourcer, og der er opstillet kvantitative mål. Enkelte betydningsfulde projekter er blevet evalueret, men det ville være på sin plads at foretage en mere regelmæssig og systematisk forudgående og efterfølgende evaluering.

Anbefalinger

Bedre prioritering i Fællesskabets statistiske system

På grund af udviklingen i EU i perioden viste det sig at være en vanskelig og sammensat opgave at fastlægge prioriteringer. Det anbefales, at Fællesskabets statistiske system godkender og anvender en prioriteringsmetodologi, som tager hensyn til de nuværende og nye aktiviteter og til kriterier såsom relevans, datakvalitet, finansieringsgrundlag og omkostninger.

Grænsefladen med brugerne, især de politiske beslutningstagere i Kommissionen, bør forbedres med henblik på en mere effektiv og hurtigere reaktion på deres behov og prioriteringer.

Kortere tidsforløb i forbindelse med statistikprocesser

Der skal findes en passende balance mellem nationale behov og behov på EU-plan med henblik på at vælge en eller to af følgende foranstaltninger:

- systematisk evaluering af dataindsamlingsprocesser i Fællesskabets statistiske system for så vidt angår datakvalitet og omkostninger, og når der udvikles nye metodologier

- anvendelse af en dataindsamlingsproces baseret på en EU-dækkende stikprøve, hvis det ved en forudgående evaluering klart påvises, at en sådan proces medfører store fordele for Fællesskabets statistiske system for så vidt angår datakvalitet og omkostninger

- offentliggørelse af tidlige skøn over EU-aggregater så hurtigt som muligt.

En metode, der gør det muligt at samarbejde med 25 lande i overensstemmelse med målene for hvert enkelt område

Der bør hurtigt fastsættes en metode, som gør det muligt at samarbejde med 25 organisationer. Anvendelsen af informationsteknologi eller et repræsentationssystem baseret på mandater er et muligt alternativ til de traditionelle arbejdsgrupper. Det anbefales endvidere, at der i højere grad gøres brug af taskforcer med præcise mandater vedrørende bestemte emner frem for de traditionelle store arbejdsgrupper. Desuden ville regelmæssige telefonkonferencer med alle deltagere i nettet være en effektiv metode til overvågning af fremskridt med gennemførelsen af arbejdsprogrammet. Telefonkonferencer er almindeligt anvendt i multinationale organisationer til kortvarige drøftelser.

Bedre måling af Eurostats resultater

Til vurdering af Eurostats resultater blev der fastsat og anvendt seks resultatindikatorer. Der blev dog ikke fastsat nogen indikator for Eurostats og dets ressourcers årlige produktion. En sådan vil være meget anvendelig med henblik på at måle forbedringer i organisationens og det statistiske programs effektivitet.

Kortlægning og styring af kvalifikationer og viden i Fællesskabets statistiske system med henblik på gennemførelse af Fællesskabets statistiske program

I videnbaserede organisationer som Eurostat og Fællesskabets statistiske system er det strategisk vigtigt, at personalets kvalifikationer og viden styres i overensstemmelse med arbejdsprogrammet og prioriteringerne.

I Eurostat svarer den tid, der medgår til udvikling af en metodologi, til en normal jobperiode. Derfor bør kvalifikationer og viden udnyttes til gavn for Fællesskabets statistiske system og ikke gå tabt ved personaleskift. Ved at udnytte kvalifikationer og viden på teamniveau vil man kunne øge projekternes bæredygtighed.

Kortlægning af ekspertisecentre i Fællesskabets statistiske system med henblik på outsourcing af statistiske opgaver

Nogle af de nationale statistiske kontorer har udviklet stor ekspertise på meget specifikke områder og råder over flere ressourcer end Eurostat. Det ville være hensigtsmæssigt at fastsætte en række krav til ekspertisecentre, opstille en liste over sådanne potentielle centre i Europa og gennemføre en tilbundsgående feasibility-undersøgelse ud fra en statistisk, administrativ og finansiel synsvinkel.

Ændring af formidlingspolitikken

Ændringen af formidlingspolitikken bør klart målrettes mod en betydelig forbedring af adgangen til data gennem gratis onlinetjenester, hvilket betyder, at der skal investeres i referencedatabaser. For at øge brugertilfredsheden bør der også foretages forbedringer med hensyn til brugervenlighed, kvaliteten af metadata og datakvalitetsindikatorer.

Fastlæggelse af en kvalitetssikringsplan for Eurostat

Eurostat bør i lighed med andre internationale organisationer fastlægge en kvalitetssikringsplan, der beskriver alle de foranstaltninger, der er truffet for at styre kvaliteten af de data, Eurostat udarbejder. Planen skal tage hensyn til proceskortlægning af arbejdsmetoder og kvalitetsregistre. Den skal desuden påpege mulige foranstaltninger til forbedring af statistikprocessers resultater og pålidelighed.

Rationalisering af statistikproduktionen

Når man har indkredset fælles foranstaltninger (indsamling, validering, aggregering og formidling af data), som kan medføre stordriftsfordele, bør statistikproduktionsprocesserne og –systemerne rationaliseres med henblik på øget effektivitet.

BIBLIOGRAFI

Det bibliografiske materiale, der er anvendt ved udarbejdelsen af rapporten, er hovedsagelig følgende:

Eksterne undersøgelser

- Report on Mid-Programme evaluation of the Community Statistical Programme 1998-2002. (IDOM Report)

- First draft monitoring and interim revaluation report of the European Union Pre-accession Instrument PHARE in Statistics

- Fifth report on the Implementation of the EMU Action Plan

- Autoritativ ekstern undersøgelse af landbrugsstatistikken

- Ekstern midtvejsundersøgelse af Medstat-statistikker

- EBC quality report on General Economic Statistics – August 2003 – Draft

- Økofin-Rådets konklusioner – 15.1.2003 – Status over gennemførelsen af ØMU-handlingsplanen

Interne undersøgelser

- Rådets beslutning om Fællesskabets statistiske program 1998-2002. Statistisk program og følgedokument

- Kommissionens statistiske programmer for 1998, 1999 og 2000, 2001, 2002

- Rapporter om gennemførelsen af de årlige arbejdsprogrammer for 1998, 1999 og 2000, 2001, 2002

- Quality Work and Quality Assurance within Statistics

- En række artikler offentliggjort i Sigma Newsletter (1999-2001)

- Referater af møder i arbejdsgruppen vedrørende det årlige statistiske program

- Forvaltningsregnskab og balance vedrørende anvendelsen af budgettets poster – regnskabsår 2000

- Referater af møder i Udvalget for det Statistiske Program

- Oplysninger om kvalitetsrapporterne

- Eurostats rolling review-undersøgelser: udenrigshandel, nationalregnskaber, arbejdsstyrkeundersøgelsen, det europæiske husholdningspanel, FoU og innovation, Fællesskabets statistiske system, betalingsbalance

- Data Life Cycle Object Model for statistical information systems

- Handlingsplaner til gennemførelse af konklusionerne og anbefalingerne fra rolling review-undersøgelserne

- Konferencerne mellem medlemsstaternes chefstatistikere

- Rundskrivelserne om den årlige politiske strategi 2002, 2003

- Diverse vejledninger i evalueringen af EU-programmer

- Partnernes undersøgelsesskemaer vedrørende det europæiske husholdningspanel, arbejdsstyrkestatistikker, Fællesskabets statistiske system, varehandel, nationalregnskaber samt FoU- og innovationsstatistik

- Bemærkningerne fra Eurostats partnertilfredshedsundersøgelse, der blev gennemført af Eurostats interne evalueringsafdeling mellem december 2000 og maj 2001

- Partnertilfredshedsundersøgelse i Fællesskabets statistiske system, pilotprojekt 1998

- New Cronos – månedlige rapporter

- Brugertilfredshedsundersøgelser.

FORKORTELSER OG AKRONYMER

CSP | Community Statistical Programme – Fællesskabets statistiske program |

SPC | Statistical Programme Committee - Udvalget for det Statistiske Program |

Phare | Handlingsplan for samordnet bistand til Polen og Ungarn (efterfølgende udstrakt til de øvrige central- og østeuropæiske lande) |

HICP | Harmoniserede forbrugerprisindeks |

CSS | Community Statistical System – Fællesskabets statistiske system |

Medstat | Statistiksamarbejdet med Middelhavslandene |

ØMU | Den Økonomiske og Monetære Union |

ENS | Det europæiske nationalregnskabssystem |

EDP | Proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud |

ECB | Den Europæiske Centralbank |

UNCSD | De Forenede Nationers kommission for bæredygtig udvikling |

SDI | Sustainable Development Indicators – indikatorer for bæredygtig udvikling |

UNECE | De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa |

CEC | Commission of the European Communities – Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber |

FN | De Forenede Nationer |

UNSD | De Forenede Nationers statistikafdeling |

ILO | Den Internationale Arbejdsorganisation |

Comext | Database med statistikker over EU's udenrigshandel og samhandelen mellem medlemsstaterne |

New Cronos | Database over makroøkonomiske samt social- og arbejdsmarkedsmæssige data |

NSI | National Statistical Institutes – nationale statistiske kontorer |

LEG | Leadership Group |

BNI | Bruttonationalindkomst |

BNP | Bruttonationalprodukt |

NACE | Den statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter i Det Europæiske Fællesskab |

CPA | Den statistiske aktivitetstilknyttede produktklassifikation |

NAICS | Det nordamerikanske industriklassificeringssystem |

FATS | Foreign Affiliates Trade Statistics - statistikker over udenlandske datterselskabers handel |

ICFA | ISIC-kategorier af udenlandske datterselskaber |

ISIC | International standardklassifikation af al erhvervsmæssig virksomhed |

IMF | Den Internationale Valutafond |

OECD | Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling |

UNCTAD | De Forenede Nationers Konference om Handel og Udvikling |

WTO | Verdenshandelsorganisationen |

Slim | Enklere lovgivning for det indre marked |

Tacis | Faglig bistand til Samfundet af Uafhængige Stater |

MED | Mediterranean – Middelhavet |

Tapas | Teknisk handlingsplan til forbedring af landbrugsstatistikken |

CAP | Common Agricultural Policy – den fælles landbrugspolitik |

Lucas | Land use/Cover Area Frame Statistical Survey – statistisk undersøgelse af arealanvendelse og arealdække |

LR | Landbrugsregnskaber |

ITS | International Trade in Services – international handel med tjenesteydelser |

FDI | Udenlandske direkte investeringer |

NST 2000 | Standard Goods Classification for Transport Statistics – transportstatistisk varenomenklatur |

AWP | Annual Work Programme – det årlige arbejdsprogram |

PDU | Unit Development Plan |

FISIM | Indirekte målte finansielle formidlingstjenester |

NCBs | National Central Banks – nationale centralbanker |

GES | General Economic Statistics – generelle økonomiske statistikker |

BOP | Balance of payments - betalingsbalancen |

LFS | Arbejdsstyrkeundersøgelsen |

ISCED97 | International klassifikation af undervisningsstandarder og -niveauer |

TF MLLL | Taskforcen "Measuring Life Long Learning" |

ESSPROS | Det europæiske system af integrerede statistikker for social sikring |

ESAW | Europæiske arbejdsulykkesstatistikker |

HBU | Husstandsbudgetundersøgelsen |

ECHP | Det Europæiske Fællesskabs husholdningspanel |

Cedefop | Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse |

IDA-CARE | Den Internationale Udviklingssammenslutning – fællesskabssystem vedrørende færdselsulykker i Europa |

MEHM | Minimum European Health Module |

EU-SILC | Statistikker over indkomstforhold og levevilkår |

EHSS | European Health Survey System |

ECHIS | European Core Health Interview Survey |

SHA | System of Health Accounts |

EODS | Europæisk statistikker over erhvervsbetingede sygdomme |

COD | Causes of Death - dødsårsager |

HIS | Health and health-related survey - helbred og helbredsrelateret undersøgelse |

CES | De Europæiske Statistikeres Konference |

Prodcom | Liste over industriprodukter som omhandlet i Rådets forordning (EØF) nr. 3924/91 |

SBS | Structural Business Statistics – statistik over erhvervsstrukturer |

STS | Short-term Statistics - konjunkturstatistik |

SSIS | Structural Statistics for Industry and Services |

NUTS | Fælles nomenklatur for territoriale enheder |

STI | Science, Technology and Innovation – forskning, teknologi og innovation |

CIS 3 | Fællesskabets tredje innovationsundersøgelse |

EEA | Det Europæiske Miljøagentur |

IRENA | Indikator for integrering af miljøhensyn i den fælles landbrugspolitik |

SEEA | System of integrated Environmental and Economic Accounts |

Cards | Samarbejde med de vestlige Balkanlande |

AVS | Staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet |

EU-CAN | EU og Canada |

MED NSO | Mediterranean National Statistical Offices – Middelhavslandenes statistiske kontorer |

DETALJERET EVALUERING AF POLITIKKER

FRIE VAREBEVÆGELSER

Traktatafsnit AFSNIT I: FRIE VAREBEVÆGELSER | Eurostats arbejdsområder |

De vigtigste arbejdsområder inden for dette politikområde | 53 – Varehandel 57 – Anden økonomisk statistik (statistikker over det indre marked) |

Andre relevante arbejdsområder i relation til dette område | 44 – Industri 45 – Energi og råstoffer 47 – Handel 48 – Transport 64 – Vegetabilsk produktion 65 – Animalsk produktion 66 – Statistik over landbrugsfødevareindustrien |

Hovedmålsætninger med det statistiske arbejde, der skal udføres inden for dette specifikke politikområde:

- at forbedre den måde, hvorpå Intrastat-systemet fungerer, og kvaliteten af de opnåede resultater med hensyn til præcision og tilgængelighed, navnlig for at opfylde kravet om udarbejdelse af nationalregnskaber

- at reducere den byrde, der hviler på de oplysningspligtige, ved at udarbejde alternative forslag og forslag til forenkling

- at foretage en grundig analyse af de statistiske konsekvenser af en mulig ændring af momssystemet og kravet om aktuelle nøjagtige makroøkonomiske tal og at foreslå en alternativ statistisk udvikling.

Resultater : Målene i Fællesskabets statistiske program på området frie varebevægelser blev opfyldt. I 1999 vedtog Eurostat efter en bred høring en langsigtet strategisk plan. Den vedrørte samtlige statistikker over varehandelen og havde specifikt til formål at forbedre resultaternes pålidelighed, at gøre statistikkerne hurtigere tilgængelige og at udbygge statistikudbuddet for bedre at opfylde nye behov. Størsteparten af de aktioner, der skulle gennemføres, kom til at indgå i et femårigt program (Edicom), som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets beslutning i 2001. Der er gennemført betydelige forbedringer i perioden, specielt med hensyn til nye indikatorers aktualitet og tilgængelighed (sæsonkorrigerede data og indeks). Generelt er asymmetrierne dog ikke blevet reduceret mærkbart.

Indsamlingssystemet i forbindelse med Intrastat blev forenklet to gange - i 1999 og 2000 - som led i Slim-initiativet (enklere lovgivning for det indre marked). Der blev gennemført yderligere undersøgelser, herunder en opinionsundersøgelse blandt de oplysningspligtige i seks medlemsstater. På baggrund af resultaterne af disse undersøgelser syntes det ikke hensigtsmæssigt at foretage radikale ændringer. Der blev dog udarbejdet ny lovgivning (som stadig er under behandling) med det formål at forbedre det eksisterende system.

I hvilket omfang er det statistiske program 1998-2002 blevet gennemført?

Indførelse af nye metoder og standarder

Udarbejdelsen og iværksættelsen af den strategiske plan for 2001-2005 under hensyntagen til alle metodologiske, organisatoriske og informationsteknologiske aspekter (Edicom II) er et betydningsfuldt resultat for håndteringen af statistikkravene i ØMU-handlingsplanen.

Statistiske tjenesteydelser

Der skete betydelige forbedringer i de statistiske tjenesteydelser på varehandelsområdet. Forbedringerne vedrører følgende:

- datakvalitet: der foretages regelmæssigt tidlige skøn, kvalitetskontrol og analyse af asymmetrier

- makroindikatorers aktualitet, især i forbindelse med ØMU-handlingsplanen

- etablering af forbindelser mellem eksterne handelsregistre og virksomhedsregistre med henblik på måling af virksomhedsintern handel

- iværksættelse af nettet for indsamling af udenrigshandelsdata i kandidat- og Tacis-landene. I de centraleuropæiske lande dækker dataindsamlingen alle månedsperioder siden 1995. Tacis-dataene har siden 1998 været kvartalsdata, mens Middelhavslandene siden 2000 har indberettet månedlige data.

Størsteparten af de indsamlede data opfylder de standarder, Eurostat har fastlagt med henblik på at forbedre dataenes kvalitet og sammenlignelighed.

Ifølge den femte situationsrapport om ØMU-handlingsplanen offentliggøres de første skøn over euroområdets handel med den øvrige verden inden for 50-53 dage, hvilket er en lille forbedring (med ca. 3 dage i gennemsnit). Det er fortsat nødvendigt at forbedre aktualiteten af de første skøn for Irland (der på nuværende tidspunkt indberetter data inden for 60 dage), Østrig (64 dage) og Grækenland (106 dage). Indførelsen af en ny metodologi førte til en mangel i analysen af euroområdets udenrigshandel i 2002, da der midlertidigt ikke forefandtes mængde- og enhedsværdiindeks . De første resultater for perioden fra januar 2000 til juli 2002 - udarbejdet ved hjælp af den forbedrede indeksberegningsmetode - blev gjort tilgængelige for nylig. For at kunne sikre et konsistent grundlag for sammenligninger vedrørende udviklingen i handelen igennem tiden vil der på grund af ændringerne i beregningsmetoden opstå et påtrængende behov for længere historiske serier, der begynder før januar 2000.

Formidling

- publikationsprogrammet blev strømlinet med henblik på at fokusere på prioriterede områder og onlineformidling

- mellem 2000 og 2002 blev der besøgt ca. 366 000 sider om udenrigshandelen på Eurostats websted

- der offentliggøres regelmæssigt aktuelle data i henhold til tidsplaner, som er fastlagt på forhånd

- Comext-databasen blev i løbet af perioden besøgt over 400 000 gange.

Systemforbedringer muliggjorde dataintegration, masseudtræk og bedre fjernadgang. Den gennemsnitlige interne adgang faldt (med 37 %), mens den eksterne adgang steg (med 610 %) i perioden. I antal udtrukne poster var der tale om en betragtelig stigning (henholdsvis 817 % og 3 816 %).

Statistisk støtte

Der blev ydet statistisk støtte til kandidat-, Tacis- og Middelhavslandene med henblik på at inddrage dem i indsamlingssystemet og integrere kvartalsdata.

Konklusion

Målene for Fællesskabets statistiske program på området frie varebevægelser blev opfyldt. Der er gennemført betydelige forbedringer i perioden, men der skal fortsat ske store forbedringer hvad angår aktualitet og historiske serier.

Programmål

a) Brugerne

Ifølge rolling review-undersøgelsen af varehandelsstatistikken finder brugerne, at der generelt er sket en forbedring af tjenesteydelsernes kvalitet, og de gør i høj grad brug af Comext-data til udformning og opfølgning af EU's vigtigste politikker.

b) Prioriteringer – planlægning af arbejdet

Ifølge rolling review-undersøgelsen af varehandelen:

- er partnerne tilfredse med den måde, hvorpå planlægnings- og koordineringsstrukturerne på varehandelsområdet fungerer og er tilrettelagt, samt med disses effektivitet

- er partnerne stort set tilfredse med den måde, hvorpå Fællesskabets statistiske system fungerer, bortset fra systemets (manglende) evne til at tage ved lære af bedste statistiske praksis.

c) Kvalitet

Ifølge rolling review-undersøgelsen af varehandelsstatistikken er brugerne tilfredse med dataenes nøjagtighed, pålidelighed, kohærens, tilgængelighed, fuldstændighed og aktualitet. Selv om regelmæssige brugere finder de tjenesteydelser, der leveres online, på cd-rom eller i form af trykte publikationer, fyldestgørende, er der behov for en forbedring af adgangsmulighederne via internettet og hertil knyttede oplysninger (behandling af fortrolige oplysninger, link til toldoplysninger mv.).

Data om samhandelen mellem medlemsstaterne indberettes i gennemsnit 7,5 dage inden udløbet af den 6 uger lange frist. Mellem 1999 og 2001 skete der en forbedring på 9 dage. For data om udenrigshandelen er der sket en forbedring på 4 dage, men indberetningen sker fortsat 2,2 dage efter udløbet af fristen på 6 uger.

d) Effektivitet

Programmet blev mere effektivt i perioden, i takt med at dataindberetningsfristerne blev forkortet og nye indikatorer gjort tilgængelige (sæsonkorrigerede data og indeks).

e) Internationale standarder

Fællesskabets begreber er stort set konsistente med De Forenede Nationers.

f) Indberetningsbyrde

Stigningen i den elektroniske indberetning af handelsdata fra 68 % i 1998 til 74 % i 2000 bidrog til at mindske indberetningsbyrden.

Konklusion

Alle programstrategier blev forbedret i perioden.

Subsidiaritetsprincippet

57 % af midlerne for perioden 1998-1999 (Edicom 1) og 42 % for perioden 2001-2002 (Edicom II) blev tildelt medlemsstaterne.

Balance mellem behov og ressourcer

Da man påbegyndte en gennemgang af Intrastat-systemet til indsamling af statistiske oplysninger om varehandelen mellem medlemsstaterne, viste en række undersøgelser foretaget i 2002, at det ikke var nødvendigt med en væsentlig ændring af systemet.

Indsamlingen af statistiske oplysninger om varehandelen med lande uden for EU (Extrastat), der er baseret på toldangivelser, udgør en begrænset byrde for medlemsstaterne.

Oversigt over evalueringen af alle statistikområder

Område/mål | Gennemførelse af nye standarder og metoder | Statistiske tjenesteydelser | Formidling | Statistisk støtte |

53 | Gennemført | Forbedret | Forbedret | Støtte |

57 | Gennemført | Betydeligt forbedret | Betydeligt forbedret | Støtte |

Referencer:

- den detaljerede evaluering af statistikområder

- evalueringen af den økonomiske og monetære politik

- den femte situationsrapport om ØMU-handlingsplanen

- kvalitetsrapporten fra Den Europæiske Centralbank om de generelle økonomiske statistikker.

LANDBRUGET

Traktatafsnit AFSNIT II: LANDBRUGET | Eurostats arbejdsområder |

De vigtigste arbejdsområder inden for dette politikområde | 61 – Arealanvendelse og landskaber 62 – Landbrugsstrukturer 63 – Landbrugets indkomster og priser 64 – Vegetabilsk produktion 65 – Animalsk produktion 66 – Statistik over landbrugsfødevareindustrien 67 – Reform af landbrugsstatistikken 68 – Skovbrugsstatistik 69 – Fiskeristatistik 53 – Varehandel |

Andre relevante arbejdsområder i relation til dette område | 72 – Regional og geografisk information |

Hovedmålsætninger med det statistiske arbejde, der skal udføres inden for dette specifikke politikområde:

- at anvende Tapas-ordningen til en gradvis forbedring af de eksisterende landbrugsstatistikker, især hvad angår dataenes kvalitet, sammenlignelighed, effektivitetsbesparelse, forenkling og aktualitet

- at planlægge udviklingen af landbrugsstatistikken med henblik på at opfylde de fremtidige behov i forbindelse med den fælles landbrugspolitik, især med hensyn til udvikling af landdistrikterne

- at medvirke til at udarbejde sammenlignelige data til forhandlingerne om udvidelsen af EU

- at konsolidere og forbedre kvaliteten af fiskeristatistikken.

Resultater : Indførelsen af nye metoder blev ikke gennemført i samme omfang på alle områder. Inden for arealanvendelse og landskaber, landbrugsstrukturer og landbrugsindkomster og –priser blev målet nået. Inden for vegetabilsk og animalsk produktion, statistikker over landbrugsfødevareindustrien, skovbrugsstatistik og fiskeristatistik blev det kun delvist nået.

I hvilket omfang er det statistiske program 1998-2002 blevet gennemført?

Indførelse af nye metoder og standarder

Indførelsen af nye metoder forløb forskelligt, afhængigt af de berørte områder. Inden for arealanvendelse og landskaber, vegetabilsk og animalsk produktion, landbrugsstrukturer og landbrugsindkomster og –priser samt fiskeristatistik blev målet nået. Inden for skovbrugsstatistik blev det kun delvist nået.

Generelt

Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1919/2002/EF af 21. oktober 2002 om ændring af Rådets beslutning 96/411/EF om forbedring af Fællesskabets landbrugsstatistik, hvorved Tapas-programmet videreføres i perioden 2003-2007, blev vedtaget.

Arealanvendelse og landskaber

- Der blev foretaget metodologiske forbedringer i forbindelse med den anden Lucas-pilotundersøgelse (2003).

- Kommissionens beslutning 2002/750/EF om den fortsatte anvendelse af arealundersøgelses- og teledetektionsteknik i landbrugsstatistik for perioden 2002-03 blev vedtaget.

Landbrugsstrukturer

- Kommissionens beslutning 98/377/EF af 18. maj 1998 og Kommissionens forordning (EF) nr. 143/2002, der indeholder listen over de kendetegn, der skal anvendes i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 1999-2000, 2003, 2005 og 2007, blev vedtaget.

Landbrugsindkomster og -priser

- Der blev udarbejdet en ny metodologisk håndbog om prisstatistik.

- Der blev udviklet data over landbrugets forbrug af arbejdskraft (i overensstemmelse med den nye LR-metodologi).

Vegetabilsk produktion

- Ændringen af Rådets forordning (EF) nr. 959/93 blev afsluttet.

- Arbejdet med udarbejdelsen af en oversigt over statistisk metodologi skred fremad.

- Den grundlæggende undersøgelse af vindyrkningsarealer i 2000 blev gennemført.

- Undersøgelsen af frugtplantager blev igangsat i 2002.

- Der blev offentliggjort statistisk metodologi.

Animalsk produktion

- Oversigt over metoder i forbindelse med husdyrundersøgelser, kødproduktion og mælkeproduktion i medlemsstaterne og kandidatlandene.

- Der blev opnået enighed på to vigtige følsomme områder: proteinindholdet af mælk og mejeriprodukter og den regionale komælksproduktion. For begge områder nåede man til enighed om måle- og/eller estimationsmetoder.

- Der blev udarbejdet et udkast til ændring af Rådets direktiv 96/16/EF.

Statistik over landbrugsfødevareindustrien

- Der blev foreslået foranstaltninger til ændring af NACE og CPA i 2007.

- Der blev indført statistikker over fødevaresikkerhed.

Reform af landbrugsstatistikken

Kommissionens meddelelse (KOM(2001) 144) om statistiske oplysninger til brug for indikatorer til overvågning af integreringen af miljøhensyn i den fælles landbrugspolitik blev vedtaget.

Statistiske tjenesteydelser

De statistiske tjenesteydelser på landbrugsstatistikområdet blev forbedret i perioden. Gennemførelsen af nye kommissions- og rådsforordninger førte til en stigning i mængden af tilgængelige oplysninger og en forbedring af datakvaliteten.

Arealanvendelse og landskaber

- Første runde af Lucas-pilotundersøgelserne blev afsluttet med en analyse af resultaterne.

Landbrugsstrukturer

- Undersøgelsesdataene for 1997 blev indsamlet og videreformidlet.

- Der blev fremsendt rapporter om Eurofarm til Rådet i 1999 og 2002.

Landbrugsindkomster og -priser

- Indsamling, analyse og offentliggørelse af LR-data.

- Internalisering og standardisering af LR-produktionsdatabasen (baseret på databasen FAME).

- Indsamling af kandidatlandenes oplysninger.

- Udvikling af et omfattende landbrugsinformationssystem (AgrIS) og distribution heraf til medlemsstaterne.

Vegetabilsk produktion

- Indsamling og behandling af medlemsstaternes og kandidatlandenes oplysninger og tidlige skøn.

- Gennemførelse af Tapas-handlingsplanen.

Animalsk produktion

- Indsamling og analyse af medlemsstaternes og kandidatlandenes oplysninger.

- Endelig gennemførelse af Tapas-aktioner vedrørende oplysninger om fjerkrækød og mælkeproduktion.

Statistik over landbrugsfødevareindustrien

- Indførelse af fødevareforsyningsbalancer.

- Samarbejde med Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugerbeskyttelse og Generaldirektoratet for Erhvervspolitik.

- Inden for fødevaresikkerhed blev der foretaget en opgørelse over tilgængelige oplysninger.

Reform af landbrugsstatistikken

Den autoritative undersøgelse af landbrugsstatistikken blev afsluttet og gennemførelsen af anbefalingerne påbegyndt.

Skovbrugsstatistik

- Indsamling og behandling af medlemsstaternes og kandidatlandenes oplysninger.

- Forbedring af skovbrugsindikatorer vedrørende økonomiske, sociale og arbejdsmarkedsrelaterede samt miljømæssige spørgsmål.

Fiskeristatistik

- Gennemførelse af Rådets forordninger om fangster, landinger og akvakulturproduktion.

- Forbedring af datakvaliteten.

- Undersøgelse af beskæftigelsen i fiskerisektoren i medlemsstaterne.

Mængden af tilgængelige oplysninger på landbrugsstatistikområdet steg med 92 mio. værdier i perioden, hvilket svarer til en stigning på 267 % sammenlignet med udgangen af 1997.

Formidling

Der har været betydelig fremgang i formidlingen af landbrugsstatistikken i perioden. Der er dog stadig problemer med adgangen til detaljerede onlineoplysninger.

Landbrugssiderne på webstedet blev besøgt ca. 500 000 gange fra og med januar 2000, hvilket svarer til 8 % af webbesøgene. Databaseudtrækkene steg med 195 % i perioden.

Publikationsprogrammet blev strømlinet og målrettet mod Statistics in focus. Der blev fra og med 2000 offentliggjort ca. 120 numre af Statistics in focus om centrale landbrugsstatistiske emner:

- udviklingen i landbrugspriserne

- kornarealer

- landbrugsbedrifternes struktur

- kvægpopulationen

- landbrugsindkomster

- mænd og kvinder i landbruget

- landbruget gennem tredive år

- mælkeindsamling

- fiskeristatistik: EU-fangster

- arealanvendelse/arealdække: Lucas 2001 – de første resultater

- akvakultur i Europa.

Herudover blev der offentliggjort over 30 detaljerede tabeller, bl.a. på cd-rom, med det formål at stille alle relevante tabeller til rådighed for brugerne.

Statistisk støtte

Der blev ydet udstrakt statistisk støtte til kandidatlandene med henblik på at forbedre det statistiske system og sætte dem i stand til at gennemføre undersøgelser i overensstemmelse med EU's standarder.

Konklusion

Målene for Fællesskabets statistiske program på landbrugsstatistikområdet blev opfyldt. Der er sket betydelige forbedringer i perioden.

Programmål

I 2002 blev der af en ekstern konsulent gennemført en autoritativ undersøgelse af landbrugsstatistikken.

a) Brugerne

Ifølge den autoritative undersøgelse er brugerne forholdsvist tilfredse med Eurostats tjenesteydelser på landbrugsstatistikområdet. Leveringstid, bistand og kontakter vurderes positivt.

I betragtning af mængden af behandlede oplysninger opfylder kvaliteten af de statistiske oplysninger brugernes behov på tilfredsstillende vis. Brugerne forventer forbedringer med hensyn til aktualitet, fuldstændighed og kohærens.

b) Prioriteringer – planlægning af arbejdet

Ifølge den autoritative undersøgelse gennemføres de i det femårige program fastlagte prioriteringer og strategier strengt taget ikke på en struktureret og systematisk måde i landbrugsstatistikken, men anvendes empirisk. På grund af de langvarige procedurer i Kommissionen går der for lang tid, inden man vedtager det retsgrundlag, der er nødvendige for at kunne tilrettelægge dataindsamlingen i Fællesskabets statistiske system. Det landbrugsstatistiske system fungerer forholdsvist godt lige fra anmodningen om til leveringen af harmoniserede oplysninger. Det gode forhold mellem Eurostat, Generaldirektoratet for Landbrug og medlemsstaterne gjorde det muligt at forbedre koordineringen af det landbrugsstatistiske system.

c) Kvalitet

Ifølge den autoritative undersøgelse erkender brugerne Eurostats bestræbelser på at forbedre statistikkernes kvalitet. De årlige datas aktualitet blev forbedret med 22 % i perioden. Datakvaliteten blev vurderet i kvalitetsrapporter vedrørende undersøgelsen af landbrugsbedrifternes struktur samt vedrørende vegetabilske og animalske produkter.

Brugerne forventer forbedringer med hensyn til aktualitet, kohærens, tilgængelighed og klarhed.

d) Effektivitet

Ifølge den autoritative undersøgelse er det landbrugsstatistiske system forholdsvist effektivt, da det frembringer de forventede resultater. Med hensyn til at sikre effektiviteten er Eurostat fortsat afhængig af den kompetence, der ligger hos enkeltpersoner i Eurostat og i medlemsstaterne.

En mere velstruktureret organisation støttet af makroprocesser i Fællesskabets statistiske system vil gøre det muligt for Eurostat at mindske risikoen for, at systemet ikke fungerer efter hensigten, forebygge problemer og optimere systemet.

e) Internationale standarder

I landbrugsstatistikken anvender man ikke standardversionerne af NACE- og CPA-nomenklaturerne. Der er foreslået foranstaltninger til ændring af NACE og CPA i 2007.

En del af de statistiske oplysninger om skovbrugsprodukter er de samme som dem, der kræves af UNECE i det "fælles spørgeskema". Der er ikke sket meget med hensyn til at gøre EU's statistikker mere sammenlignelige med statistikker fra andre dele af verden.

f) Indberetningsbyrde

Ifølge den autoritative undersøgelse finder medlemsstaterne, at Eurostat kræver for mange data, at spørgeskemaerne til undersøgelserne er for omfattende, og at de oplysningspligtige pålægges for store byrder.

Konklusion

Alle programstrategier, bortset fra indberetningsbyrden og de internationale standarder, blev forbedret i perioden.

Subsidiaritetsprincippet

Subsidiaritetsprincippet overholdes til fulde i landbrugsstatistikken.

Balance mellem behov og ressourcer

Ifølge den autoritative undersøgelse tager Eurostat ikke hensyn til medlemsstaternes begrænsninger (ressourcer, landmændenes byrder) i forbindelse med krav om nationale data. Der sættes også spørgsmålstegn ved ressourcernes bæredygtighed i forbindelse med opstartsprojekter.

Oversigt over evalueringen af alle statistikområder

Område/mål | Indførelse af nye metoder og standarder | Statistiske tjenesteydelser | Formidling | Statistisk støtte |

61 | Gennemført | Forbedret | Forbedret | Støtte |

62 | Gennemført | Forbedret | Forbedret | Omfattende støtte |

63 | Gennemført | Forbedret | Forbedret | Omfattende støtte |

64 | Delvist gennemført | Forbedret | Forbedret | Omfattende støtte |

65 | Delvist gennemført | Forbedret | Forbedret | Omfattende støtte |

66 | Delvist gennemført | Ikke forbedret | Ikke forbedret | Støtte |

67 | Delvist gennemført | Forbedret | Forbedret | Støtte |

68 | Delvist gennemført | Forbedret | Forbedret | Støtte |

69 | Gennemført | Forbedret | Forbedret | Støtte |

53 | Gennemført | Forbedret | Forbedret | Støtte |

Referencer:

- den detaljerede evaluering af statistikområder.

DEN FRIE BEVÆGELIGHED FOR PERSONER, TJENESTEYDELSER OG KAPITAL

Traktatafsnit AFSNIT III: Den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital | Eurostats arbejdsområder |

De vigtigste arbejdsområder inden for dette politikområde | 31 – Befolkning 47 – Handel 48 – Transport 49 – Kommunikation 50 – Turisme 51 – Tjenesteydelser 54 – Betalingsbalance |

Hovedmålsætninger med det statistiske arbejde, der skal udføres inden for dette specifikke politikområde:

- harmonisering af begreber, der anvendes i forbindelse med ind- og udvandring, og som bruges i folketællinger, sociale undersøgelser og administrative registre

- analyse af de tilgængelige data.

Tjenesteydelser og kapital:

- der vil blive iværksat forundersøgelser, og erhvervsstrukturundersøgelsen vil blive gennemført etapevis

- der vil blive iværksat forundersøgelser, og forordningen om konjunkturstatistik vil blive gennemført med særlig fokus på servicesektoren

- der vil blive gennemført undersøgelser for at fastslå behovene for statistiske oplysninger inden for områderne kommunikation og informationssamfundet

- der vil blive gennemført analyser af brugerbehov, kildeevaluering, dataindsamling og afprøvning af metoder på grundlag af forundersøgelser i den audiovisuelle sektor

- de eksisterende turismestatistikker vil blive videreudviklet ved gennemførelse af det direktiv, der blev vedtaget i 1995

- forordningerne om statistik over erhvervsstrukturer, konjunkturstatistik og virksomhedsregistre vil blive gennemført.

Resultater : Inden for alle statistikområder, befolkning, handel, transport, kommunikation, turisme, tjenesteydelser og betalingsbalance, blev der udviklet nye metodologier for yderligere at forbedre statistikkernes kvalitet. Disse forbedringer medførte en stor stigning i mængden af tilgængelige data for så vidt angik tidsserier, variabler og geografisk dækning samt en forbedring af datakvaliteten. Visse projekter vedrørende betalingsbalance-, handels- og turismestatistikker blev ikke gennemført på grund af ressourcemangel.

I hvilket omfang er det statistiske program 1998-2002 blevet gennemført?

Indførelse af nye metoder og standarder

Resultater : Inden for alle statistikområder, befolkning, handel, transport, kommunikation, turisme, finansielle tjenesteydelser, forretningsservice, den audiovisuelle sektor og betalingsbalance, blev der udviklet nye metodologier for yderligere at forbedre statistikkernes kvalitet.

Eksempler:

- Der blev udviklet en ny metodologi til beregning af harmoniserede demografiske indikatorer.

- Eurostat og ECE udarbejdede fælles anbefalinger til indsamlingen af oplysninger i forbindelse med folketællingen i 2001 og anvendte dem i 32 lande.

- Der blev udviklet en harmoniseret metodologi for virksomhedsdemografi. Der indsamles nu på frivillig basis virksomhedsdemografiske data i 11 lande.

- Der indsamles nu på frivillig basis statistiske oplysninger om forretningsservice i størsteparten af medlemsstaterne.

- Der blev indsamlet statistiske oplysninger om udenlandske datterselskaber i de fleste medlemsstater, og udarbejdelsen af en forordning herom er påbegyndt.

- Der blev offentliggjort metodologisk arbejde vedrørende intermodal godstransport.

- Kandidatlandenes transportstatistik blev tilpasset.

- Der blev udført metodologisk arbejde med henblik på at indarbejde en række betydelige ændringer og nye emner i kommunikationsstatistikken (herunder statistikker over den audiovisuelle sektor).

- Der blev foretaget metodologisk opfølgning af undersøgelserne vedrørende tilpasningerne af de nationale statistiske systemer med henblik på at bringe dem i overensstemmelse med direktivet.

- Arbejdsgruppen udarbejdede og vedtog en håndbog om satellitregnskaber for turisme.

- I forbindelse med forretningsservice blev der udarbejdet nye spørgeskemaer vedrørende it, forvaltning af menneskelige ressourcer, konsulentvirksomhed og reklamevirksomhed.

- Ændring af medlemsstaternes systemer for indsamling af betalingsbalancedata som følge af gennemførelsen af Kommissionens forordning om investeringer på tværs af landegrænserne (hvorved der indførtes en indberetningsgrænse).

- Der skete store fremskridt med udkastet til forordning om betalingsbalancestatistik, international handel med tjenesteydelser og udenlandske direkte investeringer (strømme og beholdninger), og der blev udarbejdet et udkast til forordning om udenlandske datterselskabers struktur og virksomhed.

- Gennemførelse af den nye metodologi for varer og investeringsafkast i betalingsbalancestatistikken

- Slutrapport fra den tekniske gruppe vedrørende rejser om revideringen af systemerne til indsamling af oplysninger om rejser i forbindelse med medlemsstaternes betalingsbalance i tredje fase af ØMU'en.

Statistiske tjenesteydelser

På alle statistikområder vedrørende den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital blev der opnået betydelige forbedringer med hensyn til de statistiske tjenesteydelser. Disse forbedringer medførte en stor stigning i mængden af tilgængelige data i form af flere tidsserier, flere variabler og større geografisk dækning.

Der blev gennemført en række vigtige direktiver og forordninger, f.eks.:

- Forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 om statistik over erhvervsstrukturer blev gennemført. Den lagde stor vægt på datakvaliteten, som blev betydeligt forbedret.

Gennemførelsen af forordning (EF) nr. 1165/98 om konjunkturstatistik blev påbegyndt og skred fremad for en række nøgleindikatorer af god kvalitet. Eurostat og Den Europæiske Centralbank offentliggjorde regelmæssigt en serie aktuelle nøgleindikatorer.

- Direktivet om søtransportstatistik blev fuldstændig gennemført.

- Inden for statistikker over audiovisuelle tjenester: gennemførelse af Rådets beslutning, igangsættelse af pilotundersøgelser og metodologisk arbejde vedrørende betalingsbalancen for film, tv, radio og andre aspekter af den audiovisuelle sektor mv. Der blev oprettet en stor database, som også vil kunne dække lande uden for EU. Den omfattede i 2002 106 hovedindikatorer og 418 variabler.

- Direktivet om turismestatistik blev gennemført. Rapporten til Rådet om gennemførelsen af direktivet blev vedtaget i januar 2001.

Formidling

Der skete en betydelig stigning i anvendelsen af databaser og publikationer om statistikområder i perioden:

- stigning i anvendelsen af transportstatistikdatabasen: +83 %

- stigning i anvendelsen af erhvervsstatistikdatabasen: +934 %.

Statistisk støtte

Der blev ydet støtte til kandidatlandene inden for alle områder samt til Middelhavslandene på områder som f.eks. transport og befolkning.

Konklusion

Fællesskabets statistiske mål vedrørende den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital blev opfyldt.

Programmål

a) Brugerne

Ingen oplysninger.

b) Prioriteringer – planlægning af arbejdet - koordinering

Ingen oplysninger.

c) Kvalitet

Datakvaliteten blev generelt forbedret på alle områder. Der skete forbedringer med hensyn til aktualitet, fuldstændighed og sammenlignelighed.

d) Effektivitet

Det statistiske program er forholdsvist effektivt, da det frembringer de forventede resultater og forbedrer dat