A4-0243/96

Beslutning om de offentlige tv-tjenesters rolle i multimediesamfundet

Europa-Parlamentet,

- der henviser til sin beslutning af 16. september 1992 om mediekoncentration og fri meningsdannelse i Faellesskabet ((EFT C 284 af 02.11.1992, s. 44.)),

- der henviser til sin beslutning af 20. januar 1994 om Kommissionens groenbog om »Pluralisme og koncentration i medierne i det indre marked« (KOM(92)0480) ((EFT C 44 af 14.02.1994, s. 177.)),

- der henviser til sin beslutning af 15. juni 1995 om pluralisme og koncentration i medierne ((EFT C 166 af 03.07.1995, s. 133.)),

- der henviser til sin beslutning af 14. juli 1995 om groenbogen om »Strategiske muligheder for at styrke programindustrien i forlaengelse af Den Europaeiske Unions audiovisuelle politik« (KOM(94)0096 - C3- 0222/94) ((EFT C 249 af 25.09.1995, s. 219.)),

- der henviser til sin beslutning af 14. februar 1996 om forslag til Europa-Parlamentets og Raadets direktiv om aendring af Raadets direktiv 89/552/EOEF om samordning af visse love og administative bestemmelser i medlemsstaterne vedroerende udoevelse af tv-radiospredningsvirksomhed (KOM(95)0086 - C4-0200/95 - 95/0074(COD) (( EFT C 65 af 04.03.1996, s. 96.)),

- der henviser til EU-traktatens artikel 92, stk. 3, litra d), hvori det fastlaegges at: »stoette til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven, naar den ikke aendrer samhandels- og konkurrencevilkaarene i Faellesskabet i et omfang, der strider imod de faelles interesser« kan betragtes som forenelig med faellesmarkedet og derfor er tilladt,

- der henviser til EU-traktatens artikel 128, stk. 1 og 4, hvori det er fastlagt, at »Faellesskabet bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet det respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhaever den faelles kulturarv«, og »tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i denne traktat«,

- der henviser til resolutionen om den offentlige radio- og tv-tjenestes fremtid, vedtaget under Europaraadets 4. ministerkonference om massemediepolitik, den 7.-8. december 1994 i Prag,

- der henviser til Domstolens dom i sagen EBU/Eurovision, som blev afsagt den 11. juli 1996 ved Retten i Foerste Instans,

- der henviser til forretningsordenens artikel 148,

- der henviser til betaenkningen fra Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse og Medier (A4-0243/96),

A. der henviser til, at der med begrebet borgerskab som naevnt i EU- traktatens artikel A og 8, boer forstaas det borgerlige samfund, et politisk faellesskab og en offentlig virkekreds, hvor der finder en demokratisk debat sted og hvor borgerne kan bringe deres personlige meninger om aktuelle europaeiske spoergsmaal til udtryk,

B. der henviser til, at offentlig radio- og tv-tjeneste udgoer et hjaelpemiddel til at informere borgere, da den er et udtryk for en repraesentativ pluralisme, som bringer forskellige samfundsgrupper sammen i en faelles droeftelse, der er grundlaget for den offentlige meningsdannelse,

C. der henviser til, at tv som det dominerende massemedie i dag er den vigtigste kilde til paavirkning af taenkning og billedverdenen i Den Europaeiske Unions medlemsstater,

D. der henviser til, at enhver tv-tjeneste, uanset om den finansieres med offentlige eller med private midler, maa betragtes som udoever af en offentlig tjenesteydelse, idet den ikke blot raader over licens eller autorisation, men ogsaa foerst og fremmest fordi den har den samme pligt til etisk ansvar over for seerne,

E. der henviser til, at den offentlige tv-tjeneste er en essentiel faktor i den offentlige virkekreds, idet den tager sigte paa:

- at tilbyde en bred vifte af kvalitetsproduktioner inden for samtlige genrer til befolkninger i de forskellige medlemsstater,

- at afspejle og stoette de europaeiske lande og regioners kultur gennem et stort antal originalproduktioner,

- at oege kendskabet til de ikke-europaeiske kulturer og etniske grupper, der er bosiddende inden for Unionens omraade, som et middel til at viderebringe tanken om sameksistens trods forskelligartethed,

- at fastlaegge kvalitetsstandarder for populaere programmer, der ses af et meget stort publikum,

- at tjene mindretallenes interesser og levere programmer til alle dele af befolkningen,

- at give objektiv og fuldt uafhaengig information baade i nyhedsdaekningen og dybtgaaende saglige programmer, der kan vinde publikummets tillid og fungere som referencepunkt i det hurtigt voksende mediemarked,

- at spille en stoerre rolle i tilskyndelsen til den offentlige debat, som er noedvendig for demokratiets gode funktion, og fungere som et debatforum for samtlige samfundsgrupper og -organisationer,

- at sikre, at befolkningen i almindelighed har adgang til begivenheder af generel offentlig interesse, herunder sportsbegivenheder,

- at vaere banebrydende med hensyn til nye programformer, genrer og tjenester,

- at fremme den audiovisuelle nyskabelse og lade nye talenter komme frem ved navnlig at give selvstaendige producenter en sendetid,

- at gaa foran i anvendelsen af alle potentielle muligheder inden for den nye audiovisuelle teknologi saasom jordbunden og satellitbaaren digital transmission og CD-ROM paa politiske omraader saasom uddannelse, sundhed og oplysning fra myndighederne,

- at sikre, ud fra princippet om at sikre en demokratisk adgang til de nye medier, at, i de tilfaelde hvor den enkelte borger ikke har adgang til ny teknologi, disse nye tjenester goeres let tilgaengelige for samfundet i sin helhed i offentlige institutioner og offentlige bygninger,

F. der henviser til, at fjernsynet fortsat vil vaere samfundets mest indflydelsesrige medie og det vigtigste middel til formidling af kulturelle og demokratiske vaerdier,

G. der henviser til, at det offentlige fjernsyn har en saerlig rolle inden for den billedlige uddannelse og paedagogik,

H. der henviser til, at fjernsynet har en enorm magt til at paavirke seerne og at man derfor med stoerst mulig opmaerksomhed skal behandle de skadelige virkninger, som vold i fjernsynet kan have, saerlig paa de unge,

I. der henviser til, at en aegte offentlig tv-tjeneste af hoej kvalitet skal have til formaal at goere tv-seerne til borgere og aktoerer i forhold til moderne informationsoplysning og ikke blot til seere eller forbrugere;

J. der henviser til, at medlemsstaterne over de sidste 15-20 aar har udviklet private/offentlige tv-systemer, hvori de offentlige tv- tjenester spiller en saerlig rolle,

K. der henviser til, at de stadig hurtigere koncentrationsprocesser er ved at skabe meget staerke transnationale private grupper, hvorved de offentlige radio- og tv-tjenester risikerer at maatte noejes med en mar- ginal placering, saerlig i de mindre lande,

L. der henviser til, at det er livsvigtigt, at de offentlige tv-tjenesters populaere programmer, herunder programmer af saerlig interesse for et mindre publikum, i selve kvalitet og indhold i offentlighedens bevidsthed klart adskiller sig fra programmerne hos de kommercielle sendere, som er tvunget til at prioritere hoeje seertal og rentabilitet i deres umiddelbare ansvar over for aktieejerne; der henviser til, at offentligheden, selv om der selvfoelgelig vil vaere overlapninger i forbindelse med de populaere programmer - sport, lystspil, drama, nyheder og aktuelle programmer - fortsat maa vaere opmaerksom paa betydningen af de offentlige tv-tjenesters tankefrihed og upartiske samfundskommentarer,

M. der mener, at baade kommercielle og offentlige tv-tjenester i paakommende fald boer vaere underkastet bestemmelser, i erkendelse af, at den private og offentlige tv-tjenestesektor boer betragtes som sektorer med forskellige og specifikke prioriteringer, hensigter og maal i forholdet til deres publikum; der henviser til, at visse opgaver hos den offentlige tjeneste ogsaa kan varetages af de kommercielle sendere;

N. der henviser til, at offentlige tv-tjenester skal spille en afgoerende rolle i forbindelse med fremme af lokale, regionale, nationale og europaeiske kulturer samt andre kulturer med oprindelse uden for Europa, som eksisterer side om side inden for Unionen og beriger dennes kulturelle forskelligartethed og vaeksten af Europas audiovisuelle industri i informationssamfundet,

O. der henviser til, at det ville vaere meningsloest kun at tale om offentlige tv-tjenester, naar disse programmer er rettet til et saerligt publikum eller en minoritet, idet de offentlige tv-tjenesters program- mer boer omfatte en afbalanceret helhed af underholdning, kultur, forlystelser og undervisning,

P. der henviser til at den offentlige tv-tjeneste i sin egenskab af fjernsynsproducent inden for den enkelte stat ogsaa kan spille en stadig stoerre rolle i opbygningen af borgernes europaeiske offentlige virkekreds,

Q. der henviser til, at andelen af programmer med et ikke-nationalt europaeisk indhold, der udsendes af den offentlige tv-tjeneste, er mindre end 10%, hvilket vil sige, at der i oejeblikket ikke er tale om en pan-europaeisk dimension af betydning,

R. der henviser til, at den offentlige tv-tjeneste boer daekke lokale, regionale, nationale og pan-europaeiske behov,

S. der henviser til, at pan-europaeiske offentlige tv-tjenester skal spille en central rolle, naar europaeernes kollektive interesser skal tjenes frem for de individuelle nationale interesser,

T. der henviser til, at universiteter og skoler i stigende grad indarbejder fjernsynsprogrammer i undervisningen; der henviser til, at den vigtige paavirkning fra teater og dokumentarfilm kan stimulere forestillingsevnen, vaekke diskussion og give os et fornyet indblik i mange emner - litteratur, historie, sprog, geografi og samfundet,

U. der henviser til, at stoerre europaeisk vaegtning i fjernsynet ville give borgerne viden og oplysning, som er vigtige for deres deltagelse i Unionens samfundsmaessige, sociale, politiske og oekonomiske udvikling,

V. der henviser til, at et staerkt produktionsgrundlag inden for den europaeiske programindustri er af grundlaeggende betydning af oekonomiske, sociale og kulturelle grunde,

W. der henviser til, at offentlige tv-tjenester i almindelighed er de vigtigste investorer i original europaeisk produktion, er blandt de vigtigste eksportoerer af europaeiske programmer og udgoer en udmaerket og enestaaende ressource for europaeisk audiovisuel produktion,

X. der henviser til, at de offentlige tv-tjenester maa vaere i stand til at investere i de nye teknologier og de nye audiovisuelle tjenester, for at tilpasse sig til den nutidige og fremtidige tv-sendevirksomhed,

Y. der henviser til, at der til informationssamfundet behoeves en omfattende produktion af multimediematerialer af hoej kvalitet og at de offentlige tv-tjenester med deres meget store arkiver i den sammenhaeng er oplagte leverandoerer,

Z. der henviser til, at EU's konkurrencebestemmelser ikke boer skabe en skadelig opdeling af de europaeiske offentlige tv-tjenester i forbindelse med den globale konkurrence, saerlig hvad angaar koebet af sportsrettigheder,

AA. der henviser til, at det ogsaa er den offentlige tv-industris opgave at give en impuls til beskaeftigelsen ved at fremme uddannelsen af unge til nye mediepraegede erhverv, og anbefaler derfor en politik for tilskyndelse til kreativitet, nye projekter og nye produktioner,

AB. der henviser til, at mindre end en fjerdedel af det ikke-optraedende arbejde bag kameraet i EU's tv-tjenester udfoeres af kvinder, og at der derfor er behov for en politik for lige muligheder, isaer inden for faglig uddannelse,

AA. der henviser til, at offentlige tv-tjenester er ved at gaa over til programmer af forbedret teknisk standard, hvilket er noedvendigt for at fastholde publikum og derved bevare deres opgave med hensyn til infor- mation, underholdning og folkeoplysning,

1. mener, at Europas mediepolitik, baade paa nationalt plan og paa EU-plan boer stoette den offentlige tv-tjeneste og fastslaa dennes saerlige karakter inden for det hurtigt skiftende audiovisuelle omraade;

2. glaeder sig over tilfoejelsen af artikel 92, stk. 3, litra d), i EU- traktaten, der goer det muligt at yde hensigtsmaessig stoette til medlemsstaternes kulturer, og opfordrer Kommissionen til at anvende denne artikel i videst muligt omfang for at berettige de nationale stoetteordninger til radio, tv og den skrevne presse;

3. mener, at konkurrence og den indre markedspolitik boer tage hensyn til de offentlige tv-tjenesters positive rolle for gennemfoerelsen af EU-maal og opfordrer Kommissionen til at fastlaegge retningslinjer for en EU- holdning til de offentlige tv-tjenester i denne forbindelse;

4. erkender, at medlemsstaterne frit kan traeffe afgoerelse om finansieringen af deres offentlige tv-tjenester;

5. mener, at maalene for den nationale og europaeiske mediepolitik stemmer overens med de offentlig tv-tjenesters ypperste maal, nemlig at fremme Europas forskellige kulturer, stoette ligestillingen af borgerne og sikre, at informationssamfundet ikke opdeler europaeerne ved at udvikle et informationsrigt og informationsfattigt samfund;

6. mener, at offentlige tv-tjenester udgoer et noegleelement for udviklingen af et informationssamfund for alle, som kan sikre, at det stoerst mulige antal borgere nyder godt af de muligheder, som de nye digitale anvendelser og tjenesteydelser indebaerer;

7. mener, at udviklingen af nye tjenester maa vaere en vej til at oege betydningen af den kulturelle udtryksform og styrke et reelt forbrugervalg og at de offentlige tv-tjenester derfor skal gaa foran i udviklingen af nye tjenester og den fulde anvendelse af alle nye teknologier;

8. er af den opfattelse, at offentlige tv-tjenester ogsaa skal have mulighed for at sende nye digitale tilbud, hvis de indholdsmaessigt stemmer overens med deres sigte; det skal isaer klart fremgaa af brugervejledningen i dekodersystemerne, at der er tale om offentlige tv-tjenester med fuld programdaekning;

Kommissionen

9. opfordrer Kommissionen til snarest muligt at foreslaa tilpasninger af traktaten, saaledes at Unionen kan udvikle en positiv politik for offentlige tv-tjenester, der anerkender deres afgoerende rolle i forbindelse med opbygningen af et nationalt og europaeisk borgerskab, frem for en politik, der udelukkende er baseret paa undtagelser fra konkurrencereglerne og politikken for det indre marked;

10. anmoder Kommissionen om fortsat at betragte offentlig finansiering som legitim for de offentlige tv-tjenester, hvis disse fuldt ud skal overholde deres forpligtelser som offentlig tv-tjeneste; glaeder sig over, at Kommissionen er ved at udarbejde retningslinjer for statsstoette til kultur, kunst og den audiovisuelle sektor med henblik paa at fastlaegge politikken for statsstoette paa dette omraade; mener, at offentlig stoette til offentlige tv-tjenester ikke udgoer en statsstoette, naar blot den generelle finansiering, inklusive kommercielle indtaegter fra reklame og sponsorering, staar i et rimeligt forhold til tv- senderens sigte som offentlige tjenste; bekraefter, at gebyrer, som deltagerne erlaegger til tv-stationerne, ikke falder ind under EF- traktatens artikel 92;

11. opfordrer Kommissionen til indtil da at udelukke de offentlige radio- og tv-tjenester fra bestemmelserne i forslag til direktiv om mediekoncentration og pluralisme;

12. opfordrer Kommissionen til at fremme nationale tv-senderes samarbejde i Den Europaeiske Radiounion (EBU) og ikke at forfoelge en politik, som opdeler de europaeiske offentlige tv-tjenester; opfordrer Kommissionen til at forlaenge den undtagelse, som er indroemmet Eurovision (jf. artikel 85, stk. 3) med hensyn til faelles erhvervelse af rettigheder;

13. opfordrer Kommissionen til at afstaa fra foranstaltninger, som kan bringe medlemsstaternes autonomi med hensyn til tilrettelaeggelse af finansieringsordninger for deres respektive offentlige tv-tjenester i fare;

14. opfordrer Kommissionen til at stoette, styrke og udvide kommunikationen mellem EU's offentlige tv-tjenester til gavn for pan-europaeiske koproduktioner og pan-europaeiske udsendelser;

15. opfordrer Kommissionen til at finansiere indledende forundersoegelser, der medvirker til oprettelse af pan-europaeiske offentlige tv-kanaler, der specialiserer sig i europaeisk film, drama, nyheder og dokumentarfilm;

16. opfordrer Kommissionen til at fremme vedtagelsen af et faelles charter eller en adfaerdskodeks for europaeiske offentlige tv-tjenester, som kan sikre den offentlige tjenestes etik;

17. opfordrer Kommissionen til i den kommende groenbog om audiovisuelle tjenester at indroemme den offentlige radio- og tv-tjeneste en afgoerende rolle i udviklingen af disse tjenester;

18. mener, at for at de offentlige tv-tjenester kan forblive tilgaengelige for alle borgere, skal EU's politik for informationssamfundet sikre, at disse tjenester er i stand til at naa ud til det publikum, som finansierer dem, gennem alle digitale og tilsvarende systemer - satellit, jord- og kabelbaarne, telecoms-network - om noedvendigt:

- gennem forpligtelser for kabelselskaberne til at tilbyde offentlige tv-tjenester,

- gennem forpligtelser for tv-satellitselskaberne til at tilbyde offentlige tv-tjenester for seere, som modtager satellit-kanalpakker, naar disse programmer kan modtages via satellit, og

- gennem forpligtelser til at goere de offentlige tv-tjenesters program- mer lette at finde for seere i multikanalnavigationssystemer (elektronisk programfoering);

19. opfordrer Kommissionen til at finde frem til og om noedvendigt fremme udviklingen af digitale tjenesteydelser, der kan fungere som multiplekse offentlige tv-tjenester, for derved at faestne den kulturelle forskelligartethed i den offentlige tjenesteydelses etik, hvilket er en vigtig stoette for en aegte pluralisme;

20. opfordrer Kommissionen til finansielt at stoette europaeiske offentlige radio- og tv-organisationer, saasom ARTE og EURONEWS med et pan- europaeisk sigte, der tjener europaeernes kollektive interesser;

21. opfordrer Kommissionen til at give tilskyndelse til, at senderettighederne for vigtige sportsbegivenheder gives til frit tilgaengelige tv-kanaler;

22. anser det for utilstedeligt ogsaa ud fra et synspunkt om korrekt anvendelse af konkurrencereglerne at indroemme uberettigede enerettigheder til udsendelse af sportsbegivenheder, underholdningsmaessige eller videnskabelige og tekniske begivenheder, da saadanne begivenheder boer udsendes af alle informationsmedier til det stoerst mulige publikum;

De offentlige tv-tjenester

23. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at udvide deres sendetid for ikke-nationale og multikulturelle programmer og derved at opfylde deres mandat om at uddanne og oplyse, hvilket vil bidrage til opbygning af et europaeisk og demokratisk offentligt virkefelt, hvor borgerne kan give udtryk for deres egne meninger om vigtige aktuelle europaeiske spoergsmaal og politikker;

24. opfordrer sendevirksomhederne til at investere i inter-europaeiske koproduktioner og programudveksling ved anvendelse af stoetteprogrammer saasom MEDIA 2 og den forealaaewde europaeiske audiovisuelle garantifond;

25. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at bevare deres fremragende nyhedsanalyse og upartiske programlaegning, navnlig for saa vidt angaar dokumentarudsendelser, nyheder og aktuelle programmer, da disse autentiske reportager staar centralt i vores »faelles kultur« og derfor vores demokrati;

26. opfordrer de offentlige tv-tjenester til en oeget indsats inden for regionalprogramlaegning og regional beskaeftigelse;

27. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at foere en virkelig ligestillingspolitik med henblik paa at oege kvinders og etniske mindretals repraesentation inden for al tv-beskaeftigelse;

28. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at investere yderligere i programlaegning paa uddannelsesomraadet, og at fortsaette deres stoette til fjernstudier gennem tjenester saasom BBC's Open University;

29. mener, at de offentlige tv-tjenester konstant maa arbejde paa at give offentligheden oegede kontrolmuligheder, og at de principper, der ligger til grund for alle sider af deres virksomhed, herunder redaktionspolitikken, boer vaere klare og aabne for offentlig kontrol og debat;

30. opfordrer de offentlige TV-stationer til at betragte seerne som ansvarlige borgere ved at formidle klare og objektive informationer til dem;

31. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at revidere markedsfoerings- og prispolitikken for at fremme cirkulationen af europaeiske programmer og at indlede de fornoedne forhandlinger med de forskellige rettighedsindehavere for at bidrage til denne proces;

32. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at tage de noedvendige initiativer til at sikre, at de i det mindste kommer til at spille en rolle i de nye multimedietjenester svarende til den, de spiller i de traditionelle tjenester;

33. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at oege deres bestraebelser paa at opnaa fuldstaendig uafhaengighed af regeringer, hvilket er noedvendigt for at ivaerksaette en mere pluralistisk programlaegning end den, der nu kendes i nogle medlemsstater, og som afspejler den debat, der foregaar i samfundet og i alle Den Europaeiske Unions medlemsstater;

34. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at udarbejde retningslinjer for de principper, som ligger til grund for alle aspekter af deres aktivitet, herunder forpligtelserne med hensyn til gennemskuelighed i anvendelse af offentlige midler og uafhaengighed af regeringen; disse retningslinjer boer offentliggoeres og faa udbredt offentlig opmaerksomhed og der boer tilskyndes til offentlig debat herom;

35. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at overveje deres rolle inden for den audiovisuelle nyskabelse og fremme af nye talenter, ved saerlig at tilskynde dem til at forbeholde saerlige sendetider til nye program- mer, for at goere det muligt at opretholde et net af selvstaendige producenter;

36. opfordrer de offentlige tv-tjenester til noeje at overholde deres forpligtelser til fortrinsvis at sende europaeiske vaerker;

37. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at sende multikulturelle udsendelser for paa denne maade at fremme en solidarisk sameksistens trods forskelligartethed;

38. opfordrer de offentlige tv-tjenester til at uddybe deres samarbejde under medvirken af medieeksperter og sagkyndige i uddannelsesspoergsmaal med henblik paa at udvikle kvalitetsstandarder og retningslinjer for programindhold, programudveksling og faelles produktioner;

Medlemsstaterne

39. opfordrer medlemsstaterne til at sikre konsekvent, stabil og realistisk finansiering af de offentlige tv-tjenester for at sikre deres levedygtighed paa et konkurrencemarked, uden at de af denne grund bliver fuldstaendige afhaengige af reklameindtaegter, og goere det muligt for dem at opfylde deres opgave som offentlig tjeneste;

40. opfordrer medlemsstaterne til at sikre de offentlige tv-kanaler uafhaengighed for saa vidt angaar politisk og oekonomisk indblanding ved at oprette hensigtsmaessige strukturer, herunder pluralistiske interne organer eller andre uafhaengige organer;

41. opfordrer medlemsstaterne til finansielt at stoette de europaeiske offentlige tv-kanaler saasom ARTE og EURONEWS med et pan-europaeisk sigte, der tjener europaeernes kollektive interesser;

42. opfordrer medlemsstaterne til at fastsaette, at de offentlige tv-kanaler i tilfaelde af nye serviceordninger saasom betalings-tv, skal vaere disponible for det stoerste antal personer, og at de med dette formaal efter anmodning og uden forskelsbehandling kan optages i de udbud, der gives af de kommercielle operatoerer;

43. opfordrer medlemsstaterne til at fremme mangfoldigheden ved at give de offentlige tv-tjenester snarlig og fair adgang til det digitale omraade gennem udviklingen af multiplekssystemer, som de offentlige tjenester skal udgoere en integrerende del af;

44. opfordrer endvidere medlemsstaterne til at lette blandede offentlige og private investeringer i disse systemer, saa de offentlige tv-tjenester bliver i stand til at paabegynde omlaegningen af deres tjenester fra analoge til digitale udsendelser, hvor hoej kvalitet og mangfoldighed kan fastholdes ved hjaelp af de mange nye og bedre transmissionsmuligheder, saavel lokalt og nationalt som internationalt;

45. opfordrer medlemsstaterne til i nye traktatbestemmelser inden for rammerne af regeringskonferencen at optage tydelige bestemmelser vedroerende de offentlige tv-tjenester;

46. opfordrer medlemsstaterne til at vedtage bestemmelser med hensyn til alment tilgaengelig transmission af stoerre sportsbegivenheder og underholdningsmaessige eller videnskabelige begivenheder af saerlig vaerdi og interesse;

47. opfordrer medlemsstaterne til at vedtage bestemmelser, der sikrer, at hoejdepunkterne af andre sportsbegivenheder eller underholdningsmaessige og videnskabelige begivenheder af saerlig vaerdi og interesse, der vises med eneret paa betalings-tv, kan ses paa i enkeltheder paa alment tilgaengeligt fjernsyn;

48. opfordrer medlemsstaterne til at stille reserverede kanaler til raadighed og udarbejde »must carry«-regler for de offentlige tv-kanaler som led i alle fremtidige digitale jordbundne, kabel- eller satellitbaarne udsendelsesordninger;

49. opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at nye licenser for digital-tv tildeles principielt paa grundlag af kriterier for kvalitet og diversitet, produktionens oprindelighed og tjenestens almene tilgaengelighed;

50. opfordrer medlemsstaterne til at fremme oeget europaeisk vaegtning i de offentlige tv-tjenester;

51. opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle offentlige tv-tjenester noeje overholder deres forpligtelse til at producere og udsende mestendels europaeiske vaerker;

52. opfordrer medlemsstaterne til gennem deres love om radio- og fjernsynsvirksomhed at forpligte deres offentlige tv-tjenester til at sikre deres personale saavel inden for som uden for institutionen uddannelse af hoej kvalitet inden for alle audiovisuelle medier og faerdigheder;

53. opfordrer medlemsstaterne til i deres love om radio- og fjernsynsvirksomhed at forpligte de offentlige tv-kanaler til at udsende regionalprogrammer med henblik paa at beskytte og oege den regionale mangfoldighed og identitet;

Diverse

54. opfordrer Raadet til fortsat at stoette MEDIA 2-programmet og til saa hurtigt som muligt at vedtage den foreslaaede europaeiske garantifond for audiovisuelle vaerker;

55. opfordrer rettighedsindehavere til at tage deres strategi om sekundaere rettigheder op til revision med henblik paa at fremme udviklingen af pan-europaeiske sekundaere tv-markeder;

* * *

56. paalaegger sin formand at sende denne beslutning til Raadet og Kommissionen og til medlemsstaternes regeringer.