EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 25.4.2018 COM(2018) 241 final 2018/0114(COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv (EU) 2017/1132 for så vidt angår grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger (EØS-relevant tekst) {SWD(2018) 141 final}

{SWD(2018) 142 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET Forslagets begrundelse og formål EU's økonomi har brug for sunde og blomstrende virksomheder, der kan operere nemt på det indre marked. Sådanne virksomheder spiller en afgørende rolle med hensyn til at fremme økonomisk vækst, skabe arbejdspladser og tiltrække investeringer i EU. De bidrager til at skabe øget økonomisk og social værdi for samfundet som helhed. Selskaberne har derfor brug for at kunne agere i et juridisk og administrativt miljø, som både er befordrende for vækst og tilpasset til at imødegå de nye økonomiske og sociale udfordringer i en globaliseret og digital verden, idet andre legitime offentlige interesser som eksempelvis beskyttelse af medarbejdere, kreditorer og minoritetsaktionærer og tilvejebringelse for myndighederne af alle de nødvendige forholdsregler for bekæmpelse af svig og misbrug også skal forfølges. Det er med dette formål, at Kommissionen fremsætter dette forslag sammen med forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2017/1132 for så vidt angår brugen af digitale værktøjer og processer i selskabsretten — et omfattende sæt af foranstaltninger vedrørende rimelige, gunstige og moderne selskabsregler i EU. Etableringsfriheden spiller en vigtig rolle i udviklingen af det indre marked, da den gør det muligt for selskaber at udøve økonomisk virksomhed i andre medlemsstater på et stabilt grundlag. For at fremme selskabers grænseoverskridende mobilitet i EU er det helt afgørende at tage hensyn til deres behov og karakteristika. Der er omkring 24 mio. selskaber i EU, hvoraf omkring 80 % er selskaber med begrænset ansvar. Omkring 98-99 % af selskaberne med begrænset ansvar er SMV'er. I praksis er det imidlertid fortsat vanskeligt for selskaber at udøve etableringsfriheden. En af årsagerne til disse vanskeligheder er, at selskabsretten ikke er tilstrækkelig tilpasset den grænseoverskridende mobilitet i EU. Den sikrer således ikke selskaber optimale betingelser i form af en klar, forudsigelig og passende retlig ramme, som kan styrke den økonomiske aktivitet, navnlig for SMV'er, som anerkendt i strategien for det indre marked 2015. Omstruktureringer og omstillinger af selskaber såsom grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger er en del af selskabernes livscyklus og en naturlig proces for selskaber, der ønsker at vokse, tilpasse sig et miljø under forandring og undersøge mulighederne i nye markeder. De har samtidig ligeledes virkninger for selskabernes interessenter, især for arbejdstagere, kreditorer og aktionærer. Det er derfor helt afgørende, at beskyttelsen af interessenterne holder trit med den konstant stigende transnationalisering af erhvervslivet. Retsusikkerheden og de delvis utilstrækkelige eller manglende regler for visse af selskabernes grænseoverskridende transaktioner betyder imidlertid, at der i dag ikke er nogen klar ramme, som sikrer en effektiv beskyttelse af disse interessenter. Beskyttelsen af interessenterne kan i lyset heraf derfor være ineffektiv eller utilstrækkelig. Selskabers grænseoverskridende transaktioner kan ligeledes lettes ved at fastlægge en retlig ramme, der skaber tillid til det indre marked gennem sikkerhedsforanstaltninger mod misbrug. Det er derfor vigtigt at frigøre potentialet i det indre marked ved at fjerne hindringer for grænseoverskridende handel, lette adgangen til markeder, øge tilliden og stimulere konkurrencen og samtidig sikre en effektiv og forholdsmæssig beskyttelse af interessenter. Dette forslag har et dobbelt formål, nemlig at indføre særlige og omfattende procedurer for grænseoverskridende omdannelser, spaltninger og fusioner for at fremme den grænseoverskridende mobilitet i EU, samtidig med at virksomhedens interessenter får passende beskyttelse med henblik på at sikre retfærdighed i det indre marked. Disse foranstaltninger er et led i skabelsen af et stærkere og mere retfærdigt indre marked, hvilket er en af den nuværende Kommissions prioriteter. Grænseoverskridende omdannelser En grænseoverskridende omdannelse er en effektiv løsning for selskaber, som ønsker at flytte til en anden medlemsstat uden at miste deres status som juridisk person eller skulle genforhandle deres forretningskontrakter. En omdannelse er særlig attraktiv for små virksomheder, der ikke har tilstrækkelige finansielle ressourcer til at søge dyr juridisk rådgivning og gennemføre en grænseoverskridende fusion. Dette ræsonnement gælder navnlig for grænseoverskridende omdannelser ifølge Domstolens seneste retspraksis. Den Europæiske Unions Domstol (Domstolen) har fastslået, at etableringsfriheden som forankret i artikel 49 i TEUF omfatter retten for selskaber, der er etableret i en medlemsstat, til at flytte deres vedtægtsmæssige hjemsted til en anden medlemsstat gennem grænseoverskridende omdannelse uden at miste deres status som juridisk person. I sin nylige Polbud-dom bekræftede Domstolen navnlig selskabers ret til at foretage grænseoverskridende omdannelser på grundlag af etableringsfriheden. Domstolen fastslog, at etableringsfriheden finder anvendelse, når det vedtægtsmæssige hjemsted – uden det faktiske hovedsæde – flyttes fra en medlemsstat til en anden, hvis den nye etableringsmedlemsstat godkender registreringen af et selskab, selv om der ikke udøves en økonomisk aktivitet i denne medlemsstat. I dette tilfælde stilles der i artikel 49 i TEUF ikke krav om en sådan økonomisk aktivitet som en forudsætning for dens anvendelse. Domstolen mindede ligeledes om, at medlemsstaterne i mangel af samordning har kompetence til at fastlægge et selskabs tilknytning til deres nationale retsorden og således anvende deres egne stiftelseskrav på nye virksomheder. Domstolen mindede endvidere om sin tidligere retspraksis, hvorefter den omstændighed, at et selskabs vedtægtsmæssige eller faktiske hovedsæde stiftes i overensstemmelse med en medlemsstats lovgivning med det formål at benytte en mere fordelagtig lovgivning, ikke i sig selv udgør misbrug. I Polbud-dommen blev det fastslået, at en national bestemmelse, hvorefter likvidationen er en forudsætning for grænseoverskridende flytning af et selskab, er en ubegrundet og uforholdsmæssig begrænsning og dermed ulovlig. Polbud-dommen præciserede rammerne for grænseoverskridende omdannelser. Domstolen kan som et retsligt organ imidlertid ikke indføre procedurer for sådanne omdannelser eller fastlægge de tilknyttede materielle betingelser. På grund af den manglende EU-harmonisering af grænseoverskridende omdannelser kan reglerne for den procedure, der skal følges, og for beskyttelsen af mindretalsaktionærer, kreditorer og arbejdstagere eller for bekæmpelse af skattemæssige eller andre former for misbrug i forbindelse med selskabers grænseoverskridende omdannelse stadig fastsættes i national ret. Det er imidlertid nødvendigt at vurdere fra sag til sag, om sådanne regler er i overensstemmelse med EU-retten, herunder navnlig med etableringsretten. Dette fører til en utilfredsstillende retssikkerhedsmæssig situation, der har en negativ indvirkning på selskaber, interessenter og medlemsstater. I øjeblikket er selskaber, der ønsker at flytte deres vedtægtsmæssige hjemsted på tværs af grænserne, underlagt medlemsstaternes love. Sådanne eksisterende love er ofte uforenelige eller vanskelige at forene. Mere end halvdelen af medlemsstaterne har desuden ikke specifikke regler for grænseoverskridende omdannelser. SMV'er er særlig hårdt ramt, da de ofte mangler ressourcer til at gennemføre grænseoverskridende procedurer ved brug af dyre og komplicerede alternative metoder. Dette betyder ligeledes, at beskyttelsen af interessenter såsom arbejdstagere, kreditorer og mindretalsaktionærer ofte er ineffektiv eller utilstrækkelig på grund af manglende, overlappende eller modstridende regler. For så vidt angår beskyttelsen af arbejdstagere, kan selskaberne i lyset af manglen på harmoniserede sikkerhedsforanstaltninger for arbejdstagernes medbestemmelsesret benytte sig af den grænseoverskridende omdannelse og manglen på relevante sikkerhedsforanstaltninger for arbejdstagernes medbestemmelsesret ved flytning til en anden medlemsstat til at indskrænke medbestemmelsen eller omgå den. Manglen på harmoniserede regler kan desuden ligeledes føre til øget anvendelse af skuffeselskaber til svigagtige formål, hvor organiserede kriminelle organisationer i de alvorligste tilfælde f.eks. har mulighed for at skjule og sløre det egentlige ejerskab af selskaber med henblik på hvidvask af udbytte fra kriminalitet. EU-lovgiveren er derfor nødt til at gribe ind og fastsætte regler for grænseoverskridende omdannelse med tilstrækkelige og forholdsmæssige sikkerhedsforanstaltninger for arbejdstagere, kreditorer og aktionærer for at skabe et dynamisk og retfærdigt indre marked. Europa-Parlamentet har allerede opfordret hertil. Det er navnlig vigtigt, at arbejdstagerne eller deres repræsentanter inddrages i proceduren i overensstemmelse med det ottende princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder: De bør især informeres og høres i rimelig tid på områder, der er relevante for dem i forbindelse med selskabers grænseoverskridende omdannelser. Selskabernes mobilitet skal gå hånd i hånd med beskyttelsen af nationale social- og arbejdsmarkedsretlige rettigheder. I lyset af ovenstående er hovedformålet med harmoniserede regler for grænseoverskridende omdannelser dobbelt: – at gøre det muligt for virksomheder, især mikrovirksomheder og små virksomheder, at gennemføre en grænseoverskridende omdannelse på en velordnet, virkningsfuld og effektiv måde – at beskytte de mest berørte interessenter såsom arbejdstagere, kreditorer og aktionærer på en passende og forholdsmæssig måde.

Forslaget vil give selskaber mulighed for at gennemføre en grænseoverskridende omdannelse ved at ændre deres retlige form i en medlemsstat til en tilsvarende retlig form i en anden medlemsstat. Dette bør sikre, at selskaber bevarer deres status som juridisk person under hele processen uden at skulle opløse eller likvidere selskabet i oprindelsesmedlemsstaten, og at de stiftes som en ny enhed i bestemmelsesmedlemsstaten. Formålet er at indføre en specifik, struktureret og flerstrenget procedure for grænseoverskridende omdannelser, der sikrer, at den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten og derefter i bestemmelsesmedlemsstaten kontrollerer lovligheden af den grænseoverskridende omdannelse på grundlag af alle relevante fakta og oplysninger. Et afgørende element i proceduren er, at den vil forhindre en grænseoverskridende omdannelse, hvis det fastslås, at den udgør misbrug, nemlig i tilfælde, hvor der er tale om et kunstigt arrangement, som har til formål at opnå uberettigede skattefordele eller at foretage et uretmæssigt indgreb i arbejdstagernes, kreditorernes eller minoritetsinteressernes juridiske eller kontraktmæssige rettigheder. Det første trin i proceduren vil være udarbejdelsen af planen for den grænseoverskridende omdannelse og to særlige rapporter til aktionærerne og medarbejderne om følgerne af den grænseoverskridende omdannelse. Mellemstore og store virksomheder skal desuden anmode den kompetente myndighed om at udpege en uafhængig sagkyndig, der skal undersøge, om den plan og de rapporter, som selskabet har udarbejdet, er korrekte. Den skriftlige rapport fra den uafhængige sagkyndige vil ligeledes tilvejebringe det faktuelle grundlag for den vurdering, som den kompetente myndighed skal foretage, bl.a. af risikoen for misbrug som omhandlet ovenfor. Rapporten fra den sagkyndige, der vil blive offentliggjort, må ikke indeholde fortrolige oplysninger fremlagt af selskabet. Planen og rapporterne vil blive gjort offentligt tilgængelige, og de berørte parter kan fremsatte bemærkninger hertil. Selskabet skal derefter træffe beslutning på generalforsamlingen om gennemførelsen af den grænseoverskridende omdannelse. Denne beslutning vil sammen med de relevante oplysninger og dokumenter derefter blive fremsendt til den kompetente nationale myndighed i den medlemsstat, der er ansvarlig for at træffe afgørelse om udstedelse af en attest forud for omdannelsen. Den kontrol, som udføres af denne myndighed, er opdelt i to faser. I den første fase, som kun varer en måned, vil den kompetente myndighed undersøge, om den grænseoverskridende omdannelse er lovlig. Myndigheden vil fastslå, om alle betingelserne for den grænseoverskridende omdannelse, der er fastsat i direktivet og i national ret, er opfyldt, herunder om selskabet er solvent, om det krævede flertal af aktionærer har godkendt omdannelsen på en generalforsamling, og om arbejdstagere, mindretalsaktionærer og kreditorer er beskyttet som foreskrevet i direktivet. I denne fase vil myndigheden ligeledes fastslå, om der er tale om et kunstigt arrangement. Hvis myndigheden ved udgangen af måned 1 i den første fase af undersøgelsen ikke har nogen indvendinger, vil den udstede en attest forud for omdannelsen. Hvis myndigheden ved udgangen af den første måned er sikker på, at den grænseoverskridende omdannelse er ulovlig, vil den afslå at udstede en attest forud for omdannelsen. Hvis myndigheden ved udgangen af den første måned nærer alvorlig bekymring for, at omdannelsen kan være ulovlig, vil den i stedet underrette selskabet om, at den vil foretage en dybtgående undersøgelse af, om der er tale om misbrug som omhandlet ovenfor. Den dybtgående undersøgelse skal være afsluttet, og der skal træffes en endelig beslutning inden for to måneder. Hvis attesten forud for omdannelsen udstedes efter denne kontrol, fremsendes den uden unødigt ophold til den kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten. Bestemmelsesmedlemsstaten vil herefter gennemføre en kontrol af den del af proceduren, der reguleres af lovgivningen i bestemmelsesmedlemsstaten. Den kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten sikrer, at det omdannede selskab overholder bestemmelserne i national ret om stiftelse af selskaber (f.eks. om selskabet har et faktisk hovedsæde på dens område) og, hvor det er relevant, at de nærmere regler for arbejdstagernes medbestemmelse er lovligt fastsat. Efter kontrollen af lovligheden indføres selskabet i registret i bestemmelsesmedlemsstaten og slettes i oprindelsesmedlemsstatens register. Omdannelsen får derefter retskraft. Alle kontakter mellem registrene bør ske via registersammenkoblingssystemet (BRIS – Business Registers Interconnection System). Grænseoverskridende fusioner Et selskab kan ligeledes ønske at udøve sin etableringsfrihed og derefter udnytte de muligheder, der ligger i det indre marked, ved at foretage en grænseoverskridende fusion. Selskaber kan fusionere på tværs af grænserne af forskellige grunde, herunder koncernomstruktureringer, nedbringelse af organisatoriske udgifter samt forretningsmæssige hensyn, for at opnå større skalaafkast, styrket branding eller andre synergier mellem forskellige aktiviteter. Med direktivet om grænseoverskridende fusioner blev der indført en ensartet procedure på EU-plan for selskaber med begrænset ansvar. Det førte til en betydelig stigning i den grænseoverskridende fusionsaktivitet i EU og EØS. Antallet af grænseoverskridende fusioner steg med 173 % i perioden 2008-2012, hvilket viser, at den procedure, der blev indført med direktivet, øgede de grænseoverskridende aktiviteter væsentligt. De interessenter (f.eks. advokatfirmaer, selskabsregistre og fagforeninger), der blev interviewet i forbindelse med undersøgelsen fra 2013 om anvendelsen af direktivet, udtrykte tilfredshed med de nye procedurer og den proceduremæssige forenkling, og de meldte om lavere omkostninger og kortere tidsrammer takket være den harmoniserede ramme. På trods af den generelt positive vurdering blev der ved evalueringen af direktivet om grænseoverskridende fusioner imidlertid identificeret visse problemer, der er til hinder for de eksisterende reglers fulde virkningsfuldhed og effektivitet. I strategien for det indre marked 2015 anføres usikkerhed vedrørende selskabsret som en af de hindringer, som SMV'erne klager over i det indre marked, og det anføres, at Kommissionen vil "undersøge, om der er behov for at ajourføre de gældende regler om grænseoverskridende fusioner og mulighed for at supplere dem med bestemmelser om grænseoverskridende spaltninger". Europa-Parlamentet fremhævede de positive virkninger af direktivet, som har lettet grænseoverskridende fusioner mellem selskaber med begrænset ansvar i EU og begrænset de hermed forbundne omkostninger og administrative procedurer. Europa-Parlamentet gjorde dog også opmærksom på behovet for at revidere det med henblik på at forbedre dets funktion. De vigtigste identificerede hindringer vedrører den manglende harmonisering af materielle regler, navnlig vedrørende beskyttelse af kreditorer og mindretalsaktionærer, samt manglen på hurtige (dvs. forenklede) procedurer for mindre "komplekse" fusioner. Det blev desuden konstateret, at proceduren for grænseoverskridende fusioner ikke i tilstrækkelig grad integrerer digitale værktøjer og processer (f.eks. for så vidt angår fremsendelse af dokumenter til offentlige myndigheder eller udveksling af dokumenter mellem myndigheder). Det er ligeledes blevet kritiseret, at arbejdstagerne ikke er tilstrækkelig informeret om den grænseoverskridende fusion og dens følger. Disse mangler blev bekræftet af interessenterne under hele høringsprocessen. For så vidt angår beskyttelsen af kreditorer og mindretalsaktionærer er der i de gældende regler om grænseoverskridende fusioner fastsat mindstekrav, primært procedureregler, hvorimod den materielle beskyttelse reguleres i national ret. Der er således stadig forskelle mellem medlemsstaternes lovgivning. Det fastslås f.eks. blot i direktivet, at kreditorerne beskyttes med forbehold af nationale bestemmelser, uden yderligere forklaring. Direktivet fastsætter ligeledes generelle regler vedrørende aktionærer (f.eks. information via fusionsplanen, ekspertrapporter, afstemning på generalforsamlingen), men overlader det til medlemsstaterne at beslutte, hvorvidt de vil indføre yderligere beskyttelse af mindretalsaktionærer. For så vidt angår arbejdstagernes medbestemmelse på bestyrelsesniveau, udgør de eksisterende regler en samlet ramme. I henhold til disse regler skal fusionerende selskaber imidlertid ikke give medarbejderne specifikke og omfattende oplysninger om en grænseoverskridende fusion. I øjeblikket omtales medarbejdernes situation kun i generelle vendinger i ledelsesberetningen, der primært er stilet til aktionærerne. For så vidt angår forenklede procedurer, er mulighederne begrænsede med de nuværende regler. Reglerne gør det f.eks. muligt at give afkald på en uafhængig ekspertrapport, hvis alle aktionærerne er indforstået hermed og ikke kræver en ekspertrapport eller generalforsamlingens godkendelse i tilfælde af en fusion mellem et moderselskab og dets helejede datterselskab. Dette forslag har til formål at afhjælpe disse mangler. Der fastsættes harmoniserede regler for beskyttelse af kreditorer og aktionærer. Selskabet skal redegøre for den påtænkte beskyttelse af kreditorer og aktionærer i planen for den grænseoverskridende omdannelse. De kreditorer, som er utilfreds med den ydede beskyttelse, kan anmode den relevante administrative eller retslige myndighed om hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger. Kreditorerne i de fusionerende selskaber bør antages ikke at lide tab som følge af en grænseoverskridende fusion, hvis en uafhængig sagkyndig har vurderet deres situation og ikke konstateret noget tab, eller hvis kreditorerne tilbydes en ret til betaling, enten fra en tredjemandsgarant eller fra det selskab, der er resultatet af den grænseoverskridende fusion. Medlemsstaterne kan stadig anvende deres nationale bestemmelser vedrørende sikring af betaling af skatter eller bidrag til sociale sikringsordninger, hvis disse bestemmelser sikrer en anden beskyttelse end dette forslag. Aktionærer, der ikke har stemt for en grænseoverskridende fusion eller ikke har stemmeret, har ret til at udtræde af selskabet (afhænde deres aktier) og modtage en tilstrækkelig kompensation. Medlemsstaterne bør endvidere ligeledes sikre, at aktionærer i de fusionerende selskaber, som ikke har modsat sig den grænseoverskridende fusion, men mener, at det påtænkte ombytningsforhold er utilstrækkeligt, kan anfægte dette ombytningsforhold, der er fastsat i den fælles plan for den grænseoverskridende fusion, ved en national domstol. De foreslåede bestemmelser sikrer endvidere, at arbejdstagerne informeres behørigt om følgerne af den grænseoverskridende fusion for arbejdstagerne. Forslaget indeholder ligeledes bestemmelser om brug af digitale værktøjer under hele proceduren for den grænseoverskridende fusion samt om udveksling af relevante oplysninger gennem registersammenkoblingssystemet. Endelig indfører forslaget yderligere muligheder for forenklede procedurer, når det er muligt. Grænseoverskridende spaltninger Et selskab kan ligeledes ønske at udøve sin etableringsfrihed ved at foretage en grænseoverskridende spaltning. Som det gør sig gældende for grænseoverskridende omdannelser og fusioner, giver grænseoverskridende spaltninger selskaberne mulighed for at ændre eller forenkle deres organisationsstruktur, tilpasse sig ændrede markedsvilkår og udnytte nye forretningsmuligheder i en anden medlemsstat. Dette bekræftes af respondenterne i høringen i 2015 om grænseoverskridende fusioner og spaltninger. Situationen med hensyn til grænseoverskridende spaltninger i EU-medlemsstaterne er imidlertid ligeledes meget fragmenteret i dag. Der er ingen harmoniseret retlig ramme for grænseoverskridende spaltninger af selskaber, selv om spaltninger ligeledes spiller en vigtig rolle for de økonomiske vilkår i medlemsstaterne.

EU's nuværende retlige ramme indeholder kun bestemmelser om grænseoverskridende fusioner af selskaber, hvorimod grænseoverskridende spaltninger er underlagt nationale bestemmelser, i det omfang de findes. I dag har blot under halvdelen af medlemsstaterne indført nationale bestemmelser om grænseoverskridende spaltninger af selskaber. Da der ikke er en pålidelig retlig ramme for grænseoverskridende spaltninger, er det vanskeligt for selskaberne at få adgang til markeder i andre medlemsstater, og de er ofte nødt at finde dyre alternativer til direkte procedurer. Forskellige nationale krav gør det vanskeligt at strukturere de grænseoverskridende transaktioner og gør det mere kompliceret og dyrere. Selv når medlemsstaterne tillader selskaberne at foretage grænseoverskridende spaltninger, er de relevante nationale bestemmelser ofte divergerende eller endog uforenelige. I en række medlemsstater er det ikke muligt at foretage en direkte grænseoverskridende spaltning. Retsusikkerheden og de komplekse regler for selskabers grænseoverskridende mobilitet betyder ligeledes, at der ikke er nogen klar ramme, som sikrer en effektiv beskyttelse af interessenter. Det kan endog føre til, at nogle selskaber misbruger etableringsfriheden. Det er derfor afgørende at skabe en retlig ramme, som sikrer en rimelig balance mellem behovet for at sikre selskaberne et gunstigt erhvervsklima i EU og samtidig beskytte interessenternes legitime interesser. I strategien for det indre marked 2015 anføres usikkerhed vedrørende selskabsret som en af de hindringer, som SMV'erne klager over i det indre marked, og det anføres, at Kommissionen vil "undersøge, om der er behov for at ajourføre de gældende regler om grænseoverskridende fusioner og mulighed for at supplere dem med bestemmelser om grænseoverskridende spaltninger". Denne del af forslaget har til formål at indføre en ny retlig ramme for grænseoverskridende spaltninger. Dets hovedformål er at afhjælpe problemstillinger vedrørende grænseoverskridende mobilitet ved at gøre det lettere for et selskab med begrænset ansvar at foretage en grænseoverskridende spaltning. Bestemmelserne om grænseoverskridende spaltninger er inspireret af den eksisterende ramme i direktivet om grænseoverskridende fusioner samt af de gældende bestemmelser om interne spaltninger. Bestemmelserne er tilpasset for at tage højde for den situation, hvor et selskab spaltes, og et eller flere selskaber overfører deres samlede aktiver og passiver til et andet selskab. Formålet med de harmoniserede regler om grænseoverskridende spaltninger er fortsat det samme som for grænseoverskridende omdannelser: – at gøre det muligt for virksomheder at gennemføre en grænseoverskridende omdannelse på en velordnet, virkningsfuld og effektiv måde – at beskytte de mest berørte interessenter såsom arbejdstagere, kreditorer og aktionærer på en passende og forholdsmæssig måde. Da de iboende risici ved grænseoverskridende spaltninger og grænseoverskridende omdannelser er de samme, vil den foreslåede strukturerede og flerstrengede procedure for omdannelser ligeledes være påkrævet for spaltninger. Denne procedure vil sikre, at den kompetente myndighed, der fører tilsyn med selskabet under spaltning og de modtagende selskaber, kontrollerer den grænseoverskridende spaltnings lovlighed på grundlag af alle relevante fakta og oplysninger. Som i forbindelse med omdannelser er et afgørende element i proceduren at forhindre en grænseoverskridende omdannelse, hvis det fastslås, at den udgør misbrug, nemlig i tilfælde, hvor der er tale om et kunstigt arrangement, som har til formål at opnå uberettigede skattefordele eller at foretage et uretmæssigt indgreb i arbejdstagernes, kreditorernes eller minoritetsinteressernes juridiske eller kontraktmæssige rettigheder. Da det er komplekst at håndtere risikoen for misbrug i en situation, hvor selskabet under spaltning overfører aktiver og passiver til eksisterende selskaber i forskellige medlemsstater, blev det besluttet kun at regulere den situation, hvor der stiftes nye selskaber i forbindelse med en grænseoverskridende spaltning, og at undlade at regulere den grænseoverskridende spaltning ved overtagelse i denne fase, dvs. den situation, hvor et selskab overfører aktiver og passiver til mere end et eksisterende selskab. I en national kontekst (hvor sådanne situationer er omfattet af de gældende regler) indebærer denne procedure en undersøgelse af beskyttelsen af interessenternes interesser i en enkelt medlemsstat, hvorimod det i en grænseoverskridende kontekst kan indebære inddragelse af mange myndigheder i forskellige medlemsstater. Spørgsmålet om, hvorvidt grænseoverskridende spaltninger ved overtagelse ligeledes skal omfattes af direktivet, kan vurderes på baggrund af de første erfaringer med de nye regler om grænseoverskridende spaltninger. Som det også gør sig gældende for grænseoverskridende omdannelser, vil det første trin i proceduren være udarbejdelsen af planen for den grænseoverskridende spaltning og to særlige rapporter til aktionærerne og medarbejderne om følgerne af den grænseoverskridende spaltning for dem. Mellemstore og store virksomheder skal desuden anmode den kompetente myndighed om at udpege en uafhængig sagkyndig, der skal undersøge, om den plan og de rapporter, som selskabet har udarbejdet, er korrekte. Den skriftlige rapport fra den uafhængige sagkyndige vil ligeledes tilvejebringe det faktuelle grundlag for den vurdering, som den kompetente myndighed skal foretage, bl.a. af risikoen for misbrug som omhandlet ovenfor. Rapporten fra den sagkyndige, der vil blive offentliggjort, må ikke indeholde fortrolige oplysninger fremlagt af selskabet. Planen og rapporterne vil blive gjort offentligt tilgængelige, og de berørte parter kan fremsatte bemærkninger hertil. Selskabet under spaltning skal derefter træffe beslutning på generalforsamlingen om gennemførelsen af den grænseoverskridende spaltning. Denne beslutning vil sammen med de relevante oplysninger og dokumenter derefter blive fremsendt til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor selskabet under spaltning er etableret, der er ansvarlig for at træffe afgørelse om udstedelse af en attest forud for spaltningen. Den kontrol, som udføres af denne myndighed, er opdelt i to faser, nemlig en obligatorisk fase og en frivillig fase. I den første fase, som kun varer en måned, vil den kompetente myndighed undersøge, om den grænseoverskridende spaltning er lovlig. Myndigheden vil fastslå, om alle betingelserne for den grænseoverskridende spaltning, der er fastsat i direktivet og i national ret, er opfyldt, herunder om selskabet er solvent, om det krævede flertal af aktionærer har godkendt den grænseoverskridende spaltning på en generalforsamling, og om arbejdstagerne, mindretalsaktionærerne og kreditorerne er beskyttet som foreskrevet i direktivet. Den vil ligeledes fastslå, om der er tale om et kunstigt arrangement, som har til formål at opnå uberettigede skattefordele eller at foretage et uretmæssigt indgreb i arbejdstagernes, kreditorernes eller minoritetsinteressernes juridiske eller kontraktmæssige rettigheder. Hvis myndigheden ved udgangen af den første måned ikke har nogen indvendinger, vil den udstede en attest forud for spaltningen. Hvis den er sikker på, at den grænseoverskridende spaltning er ulovlig, vil den afslå at udstede en attest forud for spaltningen, og hvis den nærer alvorlig bekymring for, at spaltningen kan være ulovlig, vil den underrette selskabet under spaltning om, at den vil foretage en dybtgående undersøgelse af, om der er tale om misbrug som omhandlet ovenfor. Den dybtgående undersøgelse skal være afsluttet, og der skal træffes en endelig beslutning senest to måneder efter påbegyndelsen af den dybtgående undersøgelse. Hvis attesten forud for spaltningen udstedes efter denne kontrol, fremsendes den uden unødigt ophold til de kompetente myndigheder i de modtagende selskabers medlemsstater. De kompetente myndigheder vil herefter gennemføre en kontrol af den del af proceduren, der reguleres af deres respektive lovgivning. De kompetente myndigheder i de modtagende selskabers medlemsstater, sikrer, at selskaberne overholder bestemmelserne i national ret om stiftelse af selskaber (f.eks. om selskabet har et faktisk hovedsæde på dens område). De bør endvidere kontrollere, om de nærmere regler for arbejdstagernes medbestemmelse er lovligt fastsat. Efter kontrollen af lovligheden registreres spaltningen i alle relevante selskabsregistre. Alle kontakter mellem registrene bør ske via registersammenkoblingssystemet (BRIS – Business Registers Interconnection System). Sammenhæng med de gældende regler på samme område Dette forslag vil supplere EU's gældende selskabsretsregler, som er kodificeret i direktiv (EU) 2017/1132. Det har til formål at revidere de gældende regler om grænseoverskridende fusioner og at sikre en passende og klar retlig ramme, inden for hvilken selskaber kan foretage spaltninger eller flytte deres vedtægtsmæssige hjemsted på tværs af grænserne. Ud fra et proceduremæssigt synspunkt er de foreslåede regler i fuld overensstemmelse med de eksisterende regler til fremme af selskabers grænseoverskridende aktiviteter gennem grænseoverskridende fusioner. Ud fra et materielt synspunkt er de foreslåede regler i fuld overensstemmelse med princippet om etableringsfrihed, der er forankret i artikel 49-55 i TEUF, samt med behovet for at beskytte arbejdstagere, mindretalsaktionærer og kreditorer. Forslaget er desuden i overensstemmelse med reglerne om grænseoverskridende mobilitet fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 2157/2001. De foreslåede regler er desuden i overensstemmelse med tilgangen i EU's regler om aktionærrettigheder som fastlagt i direktiv 2007/36/EF og i lovvalgsreglerne i forordning (EU) 2015/848 om insolvensbehandling. Brugen af digitale værktøjer, herunder navnlig udvekslingen af oplysninger om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger mellem selskabsregistre gennem registersammenkoblingssystemet (BRIS), er i fuld overensstemmelse med formålet med digitaliseringen af de selskabsretlige procedurer inden for rammerne af det digitale indre marked og supplerer digitaliseringselementerne i forslaget om digitalisering til fremme af digitale værktøjer og processer i hele en virksomheds livscyklus. De foreslåede regler er i overensstemmelse med og skal supplere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/38/EF af 6. maj 2009 om indførelse af europæiske samarbejdsudvalg eller en procedure i fællesskabsvirksomheder og fællesskabskoncerner med henblik på at informere og høre arbejdstagerne (omarbejdning), Rådets direktiv 98/59/EF af 20. juli 1998 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger vedrørende kollektive afskedigelser, Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/14/EF af 11. marts 2002 om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagerne i Det Europæiske Fællesskab. Arbejdstagernes rettigheder i de selskaber, der deltager i en grænseoverskridende fusion eller spaltning, kan navnlig ligeledes beskyttes i henhold til direktiv 2001/23/EF. De foreslåede bestemmelser skal sikre arbejdstagerne en yderligere beskyttelse ved at sikre dem større gennemsigtighed og bedre oplysninger om den påtænkte grænseoverskridende omdannelse, fusion eller spaltning. Forslaget vil endvidere bidrage til selskabers grænseoverskridende mobilitet ved at harmonisere materielle og proceduremæssige aspekter af beskyttelsen af kreditorer og mindretalsaktionærer og dermed yderligere fremme grænseoverskridende aktiviteter ved at øge retssikkerheden og dermed reducere selskabernes omkostninger til dyr juridisk rådgivning og til overholdelse af medlemsstaternes ikkeharmoniserede regler. Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Dette initiativ vil bidrage til en vellykket gennemførelse af mange af Kommissionens initiativer, der har til formål at forbedre det indre markeds funktion ved at gøre det stærkere og mere retfærdigt og opbygge et digitalt Europa. Dette initiativ vil ligeledes bidrage til investeringsplanen for Europa, navnlig tredje søjle, hvor der er fokus på at forbedre erhvervsklimaet i Europa ved at fjerne reguleringsmæssige hindringer for investeringer både på nationalt plan og på EU-plan, og derudover bidrager det til kapitalmarkedsunionen ved at gøre lovrammen for selskaber klarere, mere passende og mere effektiv med henblik på at fremme investeringer i Europa.

Dette initiativ er samtidig ligeledes foreneligt med målet om at skabe en mere uddybet og mere fair økonomisk union og dens europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig det ottende princip, der fastlægger en række centrale principper og rettigheder til støtte for retfærdige og velfungerende arbejdsmarkeder og velfærdssystemer.Ved at forbedre gennemsigtigheden for relevante interessenter, herunder arbejdstagere, vil initiativet bidrage direkte til princippet om, at arbejdstagere eller deres repræsentanter har ret til at blive informeret og hørt i rimelig tid på områder, der er relevante for dem, navnlig for så vidt angår flytning, omstrukturering og fusion af selskaber og kollektive afskedigelser. Dette initiativ er i overensstemmelse med målet om at skabe et fair og effektivt system for selskabsbeskatning i Den Europæiske Union.Rådet har i de senere år vedtaget en række foranstaltninger for at imødegå selskabsskatteundgåelse. Rådets direktiv (EU) 2015/2376 indeholder bestemmelser om obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger om forhåndstilsagn i skattesager og forhåndsgodkendte prisfastsættelsesordninger mellem medlemsstaterne. Derudover indeholder Rådets direktiv 2016/881 bestemmelser om obligatorisk automatisk informationsudveksling af multinationale koncerners land for land-rapporter. I Rådet direktiv (EU) 2016/1164 fastsættes regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte indvirker på det indre markeds funktion , herunder bestemmelser om exitskat, der skal forhindre selskabernes skatteundgåelse, når de flytter aktiver. Rådet nåede den 13. marts 2018 til politisk enhed om Kommissionens forslag til direktiv om mellemmænds obligatoriske offentliggørelse af skatteplanlægningsordninger, der bør blive vedtaget snarest. Øget grænseoverskridende adgang til selskabsoplysninger vil navnlig bidrage til at sikre en fair beskatning, der hvor overskuddet genereres. Sikkerhedsforanstaltningerne mod misbrug af procedurerne for omdannelse og spaltning med henblik på at oprette kunstige arrangementer, der har til formål at opnå uberettigede skattefordele, vil bidrage til EU's indsats for at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse. Gennem indføjelse af klarere og mere harmoniserede regler, der skal beskytte selskabets aktionærer og styrke kontrollen af den grænseoverskridende omdannelses lovlighed, supplerer dette initiativ ligeledes foranstaltningerne til afbødning af de risici, som organiserede kriminelle organisationer udgør for oprettelsen af retlige enheder såsom selskaber og deres forretningsaktiviteter. Kommissionen har understreget disse risici i sin rapport om vurderingen af de risici for hvidvask og finansiering af terrorisme, der påvirker det indre marked og vedrører grænseoverskridende aktiviteter, som blev vedtaget den 26. juni 2017. Kommissionen har i denne rapport understreget, at selskabsstrukturer såsom virksomheder er sårbare over for risikoen for organiserede kriminelle organisationers og terrorgruppers infiltration. Dette initiativ vil supplere de ambitiøse regler, der allerede er fastlagt i direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, som pålægger virksomhedsstrukturer at oplyse de enheder, der skal anvende kravene vedrørende bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, om deres reelle ejere. 2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET Retsgrundlag Forslaget er baseret på artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), som er retsgrundlaget for EU's kompetence til at handle på selskabsrettens område. Artikel 50, stk. 2, litra f), indeholder navnlig bestemmelser om en gradvis fjernelse af hindringerne for etableringsfriheden, og artikel 50, stk. 2, litra g), indeholder bestemmelser om samordningsforanstaltninger til beskyttelse af selskabsdeltagernes og tredjemands interesser. Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Der er en klar merværdi ved at løse problemerne på EU-plan i forhold en individuel indsats fra medlemsstaternes side. De vigtigste problemer i forbindelse med grænseoverskridende omdannelser og spaltninger kan tilskrives divergerende, modstridende eller overlappende nationale procedureregler samt regler om beskyttelse af kreditorer, arbejdstagere (herunder medbestemmelse) og mindretalsaktionærer samt manglende anvendelse af registersammenkoblingssystemet. De vigtigste mangler ved de nuværende regler om grænseoverskridende fusioner kan primært tilskrives divergerende, modstridende eller overlappende nationale regler om beskyttelse af mindretalsaktionærer og kreditorer, manglende anvendelse af registersammenkoblingssystemet eller andre uoverensstemmelser eller retsusikkerhed som følge af medlemsstaternes forskellige regler, f.eks. regnskabsregler. Disse udfordringer kræver i sagens natur en indsats på EU-plan. De enkelte medlemsstater kan ikke selv på tilfredsstillende vis afhjælpe de vanskeligheder, der er forbundet med at sikre, at de grænseoverskridende transaktioner bliver mere effektive, da de nationale regler og procedurer skal være forenelige for at fungere i en grænseoverskridende kontekst og for at styrke de grænseoverskridende transaktioner. Disse hindringer kan ikke fjernes udelukkende gennem en direkte anvendelse af artikel 49 i TEUF, da det ville indebære, at der skulle tages fat på de enkelte hindringer gennem indledning af overtrædelsesprocedurer mod de pågældende medlemsstater, og da ophævelsen af mange hindringer forudsætter en forudgående samordning af nationale ordninger, herunder etablering af et administrativt samarbejde. Uden foranstaltninger på EU-niveau vil der således angiveligt kun være ikkeharmoniserede nationale løsninger til rådighed, og virksomhederne, navnlig SMV'er, vil således fortsat skulle forholde sig til forskellige nationale ordninger, hvilket gør det vanskeligere at udøve etableringsfriheden effektivt uden at sikre en passende beskyttelse af interessenter, og de dermed forbundne omkostninger vil navnlig berøre selskaberne, men også interessenterne, dvs. arbejdstagere, kreditorer og mindretalsaktionærer. Selv om graden af beskyttelse af mindretalsaktionærer, arbejdstagere og kreditorer i al væsentlighed stadig vil blive fastlagt på nationalt plan, er det nødvendigt at fastlægge en proceduremæssig ramme til sikring af denne beskyttelse i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner på EU-plan af hensyn til retssikkerheden og effektiviteten af denne beskyttelse. I lyset af ovenstående er EU's målrettede indgriben i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Proportionalitetsprincippet For så vidt angår proportionalitetsprincippet, synes de foreslåede regler egnet til at nå målene om klare og relevante regler for selskaber, og de sikrer ligeledes interessenterne beskyttelse som anført i konsekvensanalysen. I konsekvensanalysen redegøres for omkostningerne og fordelene ved de forskellige anførte løsningsmodeller for selskaberne, interessenterne og medlemsstaterne under hensyntagen til alle nødvendige elementer, herunder samfundsmæssige fordele og politisk gennemførlighed. Den foreslåede procedure for grænseoverskridende omdannelser anslås f.eks. at medføre en besparelse på 12 000-19 000 EUR pr. transaktion, og selskaber, der opererer i det indre marked kan opnå en samlet besparelse på 176-280 mio. EUR over fem år. De påtænkte foranstaltninger synes ikke at gå ud over, hvad der er nødvendigt for at nå målene, og de positive virkninger af de påtænkte foranstaltninger synes at være større end de mulige negative virkninger (afsnit 6.3 i konsekvensanalysen). Valg af retsakt Retsgrundlaget for selskabsretlige transaktioner er artikel 50 i TEUF, der pålægger Europa-Parlamentet og Rådet at udstede direktiver. Direktiv (EU) 2017/1132 regulerer selskabsretten på EU-plan. For at sikre sammenhæng og konsekvens i EU's selskabsret vil dette forslag ændre og supplere nævnte direktiv. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Forslaget indfører en ny retlig ramme for proceduren for grænseoverskridende omdannelser og spaltninger af selskaber med begrænset ansvar.

Den efterfølgende evaluering af det eksisterende direktiv om grænseoverskridende fusioner blev foretaget på grundlag af en række vurderingskriterier, der i overensstemmelse med kravene om "bedre regulering". Vigtigste input til evalueringen var undersøgelsen "The Application of the Cross-Border Mergers Directive", som blev foretaget af en ekstern kontrahent for Kommissionen, yderligere undersøgelser og to offentlige høringer (2015 og 2017), hvor der blev indhentet synspunkter fra interessenterne om grænseoverskridende fusioners funktion. Analysen resulterede i en generelt positiv evaluering af direktivet om grænseoverskridende fusioner med hensyn til virkningsfuldhed, effektivitet, relevans, sammenhæng og EU-merværdi. Direktivet om grænseoverskridende fusioner har generelt ført til en betydelig stigning i den grænseoverskridende fusionsaktivitet i overensstemmelse med målsætningen om at lette grænseoverskridende fusioner og øge de muligheder, der ligger i det indre marked. På trods af den generelt positive vurdering blev der ved evalueringen imidlertid identificeret visse problemer, der er til hinder for det eksisterende direktivs fulde virkningsfuldhed og effektivitet. De vigtigste hindringer vedrører den manglende harmonisering af materielle regler, navnlig vedrørende beskyttelse af kreditorer og mindretalsaktionærer, samt manglen på hurtige (dvs. forenklede) procedurer i direktivet. Øget anvendelse af registersammenkoblingssystemet kan øge synergierne og således sammenhængen med andre bestemmelser i selskabsretten. Dette forslag er i overensstemmelse med evalueringen og har til formål at afhjælpe de væsentligste mangler ved de eksisterende regler om grænseoverskridende fusioner, der er identificeret i forslaget. Høringer af interesserede parter Kommissionen har arbejdet aktivt sammen med interessenterne og gennemført omfattende høringer i løbet af konsekvensanalyseprocessen. Høringsprocessen bestod af offentlig onlinehøring, møder med interessenter, herunder drøftelser med eksperter fra medlemsstaterne, og en række undersøgelser. De oplysninger, der er indsamlet gennem alle disse midler, er blevet anvendt ved udarbejdelsen af forslaget. I 2012 gennemførte Kommissionen en offentlig høring for at vurdere de interesserede parters vigtigste interesser i forhold til europæisk selskabsret og fastslå, hvilke fremtidige prioriteter der bør være for EU-selskabsretten. Der blev modtaget 496 svar fra en bred vifte af interesserede parter, herunder offentlige myndigheder, fagforeninger, civilsamfundet, brancheorganisationer, liberale erhverv, investorer, universiteter, tænketanke, konsulenter og enkeltpersoner. Hovedparten af de berørte parter havde fokus på forbedring af erhvervsklimaet og fremme af den grænseoverskridende mobilitet. Der blev desuden ligeledes lagt vægt på at styrke beskyttelsen af kreditorer, aktionærer og arbejdstagere i en grænseoverskridende kontekst samt på at lette oprettelsen af selskaber og fremme lovgivningsmæssig konkurrence. I 2013 blev der iværksat en mere detaljeret offentlig onlinehøring om grænseoverskridende flytning af selskabers vedtægtsmæssige hjemsted med det formål at få mere detaljerede oplysninger om omkostningerne for selskaber, der flytter deres vedtægtsmæssige hjemsted til udlandet, og om fordelene ved EU-foranstaltninger på dette område. Der blev modtaget i alt 86 svar fra offentlige myndigheder, fagforeninger, civilsamfundet, virksomheder, virksomhedsorganisationer, universiteter og enkeltpersoner, hvilket er et bredt udsnit af samfundet. Der er modtaget svar fra 20 EU-medlemsstater og fra lande uden for EU. Det blev konstateret, at størstedelen af de respondenter, der overvejede muligheden for at flytte deres virksomhed til udlandet, generelt hilste indførelsen af en omdannelsesprocedure velkommen. De nævnte de økonomiske fordele, omkostningsbesparelserne for det indre marked og SMV'ernes større muligheder for grænseoverskridende flytning som begrundelse for at besvare bekræftende. Derudover mente et flertal på 43 % af respondenterne, at Domstolens retspraksis ikke sikrer tilstrækkelig klarhed på dette område. I 2015 blev der iværksat en yderligere høring med fokus på grænseoverskridende fusioner og grænseoverskridende spaltninger, hvor der blev modtaget 151 svar. For så vidt angår grænseoverskridende spaltninger, blev indførelsen af en ny procedure generelt hilst velkommen af respondenterne, og de fleste deltagere pegede på beskyttelsen af kreditorer, beskyttelse af mindretalsaktionærer og beskyttelsen af arbejdstagerrettigheder som de væsentligste aspekter, der skal ses på. Omkring 72 % af de respondenter, der afgav høringssvar, mente, at en harmonisering af lovkravene vedrørende grænseoverskridende spaltninger ville hjælpe selskaberne og lette de grænseoverskridende aktiviteter ved at mindske de direkte omkostninger forbundet med den grænseoverskridende spaltning. Proceduremæssige spørgsmål samt beskyttelse af interessenter blev identificeret som centrale aspekter, der skal ses på. 68 % af respondenterne pegede desuden på retsusikkerhed på grund af manglende EU-regler som den største hindring for gennemførelsen af en grænseoverskridende spaltning, og 51 % af respondenterne påpegede, at varigheden og kompleksiteten af de nuværende procedurer var yderst problematisk. For så vidt angår grænseoverskridende fusioner, støttede 88 % af respondenterne en harmonisering af kreditorbeskyttelsen – heraf 75 % en tilgang med fuld harmonisering. Langt de fleste af disse respondenter mente, at en garanti var den bedste form for beskyttelse, og at datoen, hvor beskyttelsesperioden for kreditorer begynder, bør harmoniseres. Med hensyn til beskyttelse af mindretalsaktionærer støttede et flertal på 66 % desuden en harmonisering, heraf 71 % en maksimal harmonisering. 70 % af de respondenter, der støttede en fuld harmonisering, mente, at mindretalsaktionærerne bør have ret til at udtræde mod betaling af en tilstrækkelig kontant kompensation. 62 % af respondenterne hilste desuden indførelsen af en hasteprocedure velkommen. Den seneste offentlige høring om selskabsret blev iværksat i 2017. Høringen fandt sted fra den 10. maj 2017 til den 6. august 2017. Der blev modtaget 207 svar. I lyset af det kommende initiativ ønskede Kommissionen svar på detaljerede spørgsmål om manglerne i EU's retlige ramme og om områder, som respondenterne betragter som en prioritet. Resultatet af høringen viste, at der var bred opbakning til grænseoverskridende omdannelser fra både medlemsstater og interessenter, da omkring 85 % af alle respondenterne var af den opfattelse, at der bør være et EU-instrument på dette område. For så vidt angår de enkelte interessentgrupper, var alle offentlige myndigheder enige i, at manglen på procedureregler for omdannelser rent faktisk udgør en hindring for det indre marked, og at EU bør tage fat på dette problem. Flere myndigheder påpegede, at de var mere optaget af spørgsmålet om hovedsæde end af mekanismer til beskyttelse af interessenter, og de anførte, at de ville støtte et initiativ vedrørende omdannelser, i det omfang selskaberne kun kan flytte deres faktiske hovedsæde til egentlige erhvervsmæssige formål og ikke flytte skuffeselskaber til svigagtige formål. Erhvervsgrupperne støttede indførelsen af en omdannelsesprocedure med tilsvarende procentsatser som de offentlige myndigheder. Omkring 44 % af erhvervsgrupperne betragtede dette som en EU-topprioritet, 22 % som en prioritet og 22 % som en lav prioritet. Fagforeningernes og notarernes støtte til de nye procedureregler var moderat (henholdsvis 74 % og 79 % mente, at dette var en lav EU-prioritet). Både fagforeningerne og CNUE (Sammenslutningen af Notarer i Den Europæiske Union) ønskede at understrege, at selskaber kun skal have lov til at flytte deres vedtægtsmæssige hjemsted, hvis der samtidig sker en flytning af deres faktiske hovedsæde, og fagforeningerne understregede endvidere, at der var behov for et horisontalt instrument vedrørende arbejdstagernes rettigheder til information, høring og medbestemmelse. Universitetsfolk støttede ligeledes generelt indførelsen af en omdannelsesprocedure. Nogle universitetsfolk påpegede, at medlemsstaterne bør have mulighed for at fastlægge deres egne krav i deres egen lovgivning og for selv at afgøre, om der skal stilles krav om, at det faktiske hovedsæde flyttes. Det blev endvidere fremført, at digitaliseringen bør anvendes i videst muligt omfang (til offentliggørelse af information og til kommunikation mellem selskabsregistrene). Andre foreslog, at en medlemsstat kun bør kunne blokere en omdannelse i ganske særlige tilfælde med begrundelse i hensynet til offentlighedens interesse. For så vidt angår grænseoverskridende fusioner, pegede de fleste interessenter, der afgav høringssvar i 2017 – ligesom ved den offentlige høring i 2015 – på de samme aspekter som problematiske, nemlig beskyttelsen af kreditorer, beskyttelsen af mindretalsaktionærer og beskyttelsen af arbejdstagerrettigheder. De fleste nationale offentlige myndigheder, der afgav høringssvar i 2017, var af den opfattelse, at der er problemer med de gældende regler om grænseoverskridende fusioner, og at disse problemer udgør en hindring for det indre marked, om end i varierende grad. Der var forskellige holdninger til prioriteringen af EU-foranstaltninger med henblik på ændring af de nuværende regler. For så vidt angår sikkerhedsforanstaltninger, var alle de nationale offentlige myndigheder, der afgav høringssvar, af den opfattelse, at der skulle ses på kreditorbeskyttelsesforanstaltninger, mens 70 % var af den opfattelse, at der ligeledes skulle ses på foranstaltninger til beskyttelse af mindretalsaktionærer. 80 % mente, at det er vigtigt at harmonisere de proceduremæssige og materielle aspekter af kreditorbeskyttelsen, og 50 % mente, at der er vigtigt, at mindretalsaktionærer kan blokere fusionen og modsætte sig aktieombytningen. De erhvervsorganisationer, der afgav høringssvar i 2017, mente ligeledes generelt, at det var nødvendigt at ændre direktivet om grænseoverskridende fusioner. De berørte erhvervsorganisationer rejste en række spørgsmål om forenkling af reglerne (hasteprocedure), harmoniserede regler for beskyttelse af kreditorer og mindretalsaktionærer, forenklede regler for beskyttelse af arbejdstagere og fjernelse af kravet om, at fusionsprocedurer skal underskrives hos notar, hvilket er et krav i visse medlemsstater. Fagforeningerne var ligeledes positivt indstillet over for en ændring af reglerne om grænseoverskridende fusioner. De lagde imidlertid først og fremmest vægt på at styrke beskyttelsen af arbejdstagere gennem stærkere rettigheder til information, høring og medbestemmelse. Langt de fleste notarer var af den opfattelse, at det nuværende direktiv fungerer ganske godt, og de mener ikke, at der er behov for nye EU-foranstaltninger på dette område. For så vidt angår grænseoverskridende spaltninger, støttede alle de offentlige myndigheder, der afgav høringssvar, nye regler for grænseoverskridende spaltninger, og 40 % betragtede et initiativ på dette område som en EU-topprioritet. Erhvervsorganisationerne gik stærkt ind for nye regler, og 44 % betragtede dette som en topprioritet og 26 % som en prioritet. Notarerne gav udtryk for moderat støtte til et nyt initiativ. Fagforeningerne var meget skeptiske over for spaltninger på grund af risiciene for arbejdstagerne, men fremførte, at reglerne om information og høring af arbejdstagerne skal styrkes, hvis medlemsstaterne vedtager en spaltningsprocedure. Et stort flertal af de respondenter, som støttede en ny procedure for grænseoverskridende spaltninger, påpegede generelt, at proceduren bør ligge tæt op af den procedure, der er fastsat i det eksisterende direktiv om grænseoverskridende fusioner. Interessenternes synspunkter blev desuden ligeledes indsamlet under en række møder. Høringsproceduren vedrørende pakken om selskabsret i ekspertgruppen vedrørende selskabsret (Company Law Expert Group – CLEG) blev indledt i 2012. I perioden 2012-2014 var der fokus på handlingsplanen fra 2012 om selskabsret og corporate governance på CLEG-møderne, og i 2015 og 2016 var fokus på møderne digitaliseringselementer. I 2017 blev der afholdt tre CLEG-møder, hvor de relevante aspekter i tilknytning til pakken om selskabsret (dvs. digitalisering, grænseoverskridende fusioner, spaltninger og omdannelser) var genstand for konkrete drøftelser. Kommissionen anmodede på disse møder eksperter fra medlemsstaterne om at udtale sig om specifikke aspekter.

I 2017 inviterede Kommissionen ikke blot eksperter fra medlemsstaterne, men også repræsentanter for interessenter, der deltog i de offentlige høringer i 2013, 2015 og 2017, til at deltage i CLEG-møderne. Interessenterne repræsenterede virksomheder, arbejdstagere og juridiske erhverv. Interessenterne fremhævede behovet for at lette grænseoverskridende transaktioner, men at selskabsdeltagere, arbejdstagere og kreditorer imidlertid bør beskyttes gennem hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger. Der er generelt bred støtte til initiativet vedrørende grænseoverskridende omdannelser, forudsat at der er tilstrækkelige sikkerhedsforanstaltninger. For så vidt angår fusioner, støttede medlemsstaternes repræsentanter generelt initiativet, selv om de anførte, at de konkrete løsninger forudsatte mere dybtgående drøftelser. Selv om der ikke var nogen interessentgrupper, som var imod revisionen af reglerne om grænseoverskridende fusioner, der var forskellige holdninger til prioriteringen. For så vidt angår grænseoverskridende spaltninger, støttede medlemsstaternes repræsentanter generelt initiativet, selv om det fortsat var nødvendigt at drøfte de konkrete løsninger, navnlig de løsninger, der udsprang af forskellige retstraditioner. Interessenterne, med undtagelse af fagforeningerne, mente generelt, at en ny procedure for grænseoverskridende spaltninger vil være meget nyttig, og at den bør ligge tæt op af den procedure, der er fastsat i det eksisterende direktiv om grænseoverskridende fusioner. Ud over på CLEG-møderne blev der ligeledes indsamlet oplysninger fra interessenter på bilaterale møder. På disse møder understregede fagforeningsrepræsentanterne betydningen af beskyttelsen af arbejdstagernes medbestemmelse, og at selskaber kun bør flytte med et reelt formål, således at der ikke oprettes skuffeselskaber gennem grænseoverskridende transaktioner. Repræsentanterne for erhvervsorganisationerne bakkede kraftigt op om initiativet til fremme af selskabers mobilitet. Forslaget omhandler de vigtigste spørgsmål, der er identificeret af interessenterne. Da interessenterne imidlertid har forskellige holdninger til den nærmere tilgang til håndteringen af disse spørgsmål, har forslaget til formål at skabe en rimelig balance mellem disse holdninger. Indhentning og brug af ekspertbistand For at bidrage til Kommissionens arbejde blev der nedsat en uformel ekspertgruppe vedrørende selskabsret (Company Law Expert Group – CLEG) i maj 2014. Ekspertgruppens medlemmer er højt kvalificerede og erfarne akademikere og retlige aktører inden for selskabsret og kommer fra flere forskellige medlemsstater. Kommissionen har ligeledes brugt resultaterne af en undersøgelse fra 2017 vedrørende specifikke aspekter af den grænseoverskridende flytning af det vedtægtsmæssige hjemsted og grænseoverskridende spaltninger af selskaber. Kommissionen har endvidere indsamlet feedback fra sagkyndige på en række konferencer, herunder en konference afholdt i september 2017 i Tallinn, Estland, med titlen "21st European Company Law and Corporate Governance Conference: Crossing Borders, Digitally" og den årlige konference om europæisk selskabsret og corporate governance, der blev afholdt i Trier, Tyskland, i oktober 2017. Konsekvensanalyse Konsekvensanalysen vedrørende digitalisering, grænseoverskridende transaktioner og selskabsretlige lovvalgsregler blev gennemgået af Udvalget for Forskriftskontrol den 11. oktober 2017. Udvalget afgav en negativ udtalelse den 13. oktober 2017. Anbefalingerne blev behandlet i en revideret udgave af konsekvensanalysen forelagt for udvalget den 20. oktober 2017. Udvalget afgav en positiv udtalelse med forbehold den 7. november 2017. Vedrørende anvendelsesområdet, der afgør, hvilke former for selskaber der kan drage fordel af harmoniserede regler og procedurer for grænseoverskridende omdannelser og spaltninger og ændrede regler om grænseoverskridende fusioner, forklares det i konsekvensanalysen, hvorfor det nuværende anvendelsesområde for reglerne om grænseoverskridende fusioner (selskaber med begrænset ansvar) er den mest effektive løsning for alle grænseoverskridende transaktioner, selv om der fra nogle sider opfordres til at udvide anvendelsesområdet til at omfatte interessentskaber og kooperative selskaber. Dette skyldes, at de eksisterende data viser, at reglerne om grænseoverskridende fusioner anvendes i meget begrænset omfang af andre enheder end selskaber med begrænset ansvar. 66 % af de overtagende selskaber og 70 % af de fusionerende selskaber, der deltog i grænseoverskridende fusioner, var anpartsselskaber, og 32 % af de overtagende selskaber og 28 % af de fusionerende selskaber, der deltog i grænseoverskridende fusioner, var aktieselskaber. Udvidelsen af anvendelsesområdet kunne desuden skabe praktiske problemer i forbindelse med EU's selskabsret og regnskabsregler, som kun finder anvendelse på selskaber med begrænset ansvar. Med hensyn til indførelsen af nye procedureregler for grænseoverskridende omdannelser og spaltninger blev løsningsmodel 0 (referencescenarie) – ingen procedureregler for grænseoverskridende omdannelser og spaltninger – holdt op mod og løsningsmodel 1 – indførelse af harmoniserede EU-procedurer, der giver selskaber mulighed at foretage direkte grænseoverskridende omdannelser og spaltninger – i konsekvensanalysen. Det er yderst vanskeligt, hvis ikke umuligt, at foretage grænseoverskridende omdannelser og spaltninger, da der ikke er nogen procedureregler. Der er kun indført nationale grænseoverskridende omdannelses- og spaltningsprocedurer i et begrænset antal medlemsstater, og de er ofte ikke overensstemmende. Selskaber er derfor nødt til at anvende bekostelige indirekte procedurer og at anvende direktivet om grænseoverskridende fusioner og Domstolens retspraksis analogt, såfremt juristerne og selskabsregistrene er bekendt med retspraksis. Ved at indføre nye procedureregler for grænseoverskridende omdannelser og spaltninger sikres selskaberne en betydelig klarhed, og omkostningerne for selskaber, der ønsker at foretage en grænseoverskridende omdannelse eller spaltning, reduceres væsentligt. Det vil desuden gøre det helt klart for de nationale selskabsregistre, hvornår et selskab kan indføres i selskabsregistret i bestemmelsesmedlemsstaten og slettes i selskabsregisteret i oprindelsesmedlemsstaten, hvilket vil forhindre, at der opstår situationer som f.eks. Polbud. Med hensyn til beskyttelse af mindretalsaktionærer blev løsningsmodel 0 (referencescenarie) – fastholdelse af de eksisterende regler om beskyttelse af mindretalsaktionærer – holdt op mod løsningsmodel 1 og 2 i konsekvensanalysen. Med løsningsmodel 1 vil der blive indført harmoniserede regler i hele det indre marked. Den bygger på reglerne om grænseoverskridende fusioner, men der vil desuden blive indført harmoniserede regler. Med den foretrukne løsningsmodel 2 vil der blive indført de samme harmoniserede regler som med løsningsmodel 1, men medlemsstaterne får mulighed for at indføre yderligere sikkerhedsforanstaltninger. Denne model vil sikre den mest tilpassede beskyttelse af mindretalsaktionærer. Selv om løsningsmodel 2 potentielt kan indebære overholdelsesomkostninger for selskaberne, vil den reducere selskabernes omkostninger og byrder væsentligt sammenlignet med basisscenariet og skabe større retssikkerhed, og behovet for juridisk rådgivning vil være mindre, og den vil således være omkostningsbesparende for selskaberne i forhold til referencescenariet. Den foretrukne løsningsmodel 2 sikrer den bedste balance mellem reduktion af omkostningerne, et højt beskyttelsesniveau og fleksibilitet for medlemsstaterne. Med hensyn til beskyttelse af kreditorer blev løsningsmodel 0 (referencescenarie) – fastholdelse af de nuværende regler om grænseoverskridende fusioner uden ændringer og ingen EU-regler om kreditorbeskyttelse i forbindelse med grænseoverskridende omdannelser og spaltninger – i konsekvensanalysen holdt op mod løsningsmodel 1 – indførelses af harmoniserede regler om kreditorbeskyttelse – og mod løsningsmodel 2 – indførelse af de samme harmoniserede regler som løsningsmodel 1, men medlemsstaterne får mulighed for at indføre yderligere sikkerhedsforanstaltninger. Den foretrukne løsningsmodel 2 sikrer den bedste balance mellem reduktion af omkostningerne, et højt beskyttelsesniveau og fleksibilitet for medlemsstaterne. Både løsningsmodel 1 og 2 vil reducere selskabernes omkostninger og byrder væsentligt sammenlignet med basisscenariet, da de harmoniserede regler om kreditorbeskyttelse vil skabe større retssikkerhed, og behovet for juridisk rådgivning i forbindelse med grænseoverskridende transaktioner vil være mindre. Løsningsmodel 1 giver selskaberne de største besparelser, hvorimod besparelserne i forbindelse med løsningsmodel 2 kan være mindre, da medlemsstaterne kan kræve supplerende sikkerhedsforanstaltninger, som kan være omkostningskrævende og byrdefulde for nogle selskaber (f.eks. krav om garantier til alle kreditorer). Hvad angår kreditorbeskyttelsen vil løsningsmodel 2 sikre en mere omfattende og målrettet beskyttelse end løsningsmodel 1, da medlemsstaterne får mulighed for at vurdere de særlige nationale forhold vedrørende kreditorbeskyttelse og indføre flere sikkerhedsforanstaltninger. Med hensyn til information og høring af arbejdstagere og deres medbestemmelse blev løsningsmodel 0 (referencescenarie) – anvendelse af de eksisterende regler om arbejdstagernes medbestemmelse i direktivet om grænseoverskridende fusioner – holdt op mod løsningsmodel 1 – anvendelse af de eksisterende regler om arbejdstagernes medbestemmelse i bestyrelser i forbindelse med grænseoverskridende fusioner på grænseoverskridende spaltninger og omdannelser – og mod løsningsmodel 2 – målrettede ændringer af eksisterende regler om grænseoverskridende fusioner og indførelse af særlige foranstaltninger til afhjælpning af de formodede højere risici for arbejdstagerne i forbindelse med grænseoverskridende spaltninger og omdannelser. Den foretrukne løsningsmodel 2 består af flere elementer, der samlet skal sikre arbejdstagerne den nødvendige beskyttelse. Sikkerhedsforanstaltningerne indebærer bl.a., at selskabets ledelse skal udarbejde en rapport om alle grænseoverskridende transaktioner, hvor der redegøres for indvirkningen af den grænseoverskridende fusion på beskæftigelsen og medarbejdernes situation, og der indføres en regel om bekæmpelse af misbrug, hvori det fastslås, at selskabet i tre år efter den grænseoverskridende transaktion ikke kan underminere reglerne for medbestemmelse, hvis det foretager en efterfølgende grænseoverskridende eller intern transaktion. Reglen er baseret på de eksisterende regler om grænseoverskridende fusioner, men vil blive tilpasset, således at den ikke blot omfatter efterfølgende indenlandske omdannelser, fusioner eller spaltninger, men også andre former for grænseoverskridende og interne transaktioner. Med denne løsningsmodel vil der desuden blive indført specifikke regler om forhandlinger i tilfælde af grænseoverskridende spaltninger og omdannelser. Konsekvensanalysen omfattede en vurdering af omkostninger og fordele ved disse målrettede ændringer, og det blev konkluderet, at selskabernes begrænsede yderligere omkostninger forbundet med udarbejdelsen af rapporten vil blive opvejet af den øgede beskyttelse af arbejdstagerne og de deraf følgende samfundsmæssige fordele. Endelig blev det i konsekvensanalysen ligeledes undersøgt, hvordan man kan tackle risiciene for misbrug, herunder udbredelsen af skuffeselskaber til svigagtige formål., f.eks. omgåelse af arbejdsstandarder eller sociale sikringsydelser og aggressiv skatteplanlægning. Under de offentlige høringer efterlyste visse interessenter, især fagforeninger, en løsning, hvor det selskab, der foretager den grænseoverskridende omdannelse, skal flytte det vedtægtsmæssige hjemsted sammen med hovedkontoret til bestemmelsesmedlemsstaten. Det fastslås imidlertid i Domstolens dom i Polbud-sagen, der blev afsagt for ganske nylig efter afslutningen af de offentlige høringer, at etableringsfriheden ligeledes finder anvendelse i situationer, hvor det kun er det vedtægtsmæssige hjemsted, der flyttes til udlandet. Derfor kan en sådan løsning ikke overvejes. I konsekvensanalysen var der således fokus på løsningsmodel 0 (referencescenarie) – ingen harmoniserede regler – sammenholdt med løsningsmodel 1 – indførelse af regler og procedurer, hvorefter medlemsstaterne vil skulle vurdere fra sag til sag, om den pågældende grænseoverskridende omdannelse udgør et kunstigt arrangement, der har til formål at opnå uberettigede skattefordele eller foretage et uretmæssigt indgreb i arbejdstagernes, mindretalsaktionærernes eller kreditorernes interesser. Den foretrukne løsningsmodel 1 vil bidrage direkte til bekæmpelsen af omgåelse af regler og dermed af misbrug eller svigagtig anvendelse af skuffeselskaber. Sammenlignet med basisscenariet vil løsningsmodel 1 være en del af den procedure, der giver selskaberne mulighed for at foretage grænseoverskridende omdannelser, og de yderligere overholdelsesomkostninger er derfor ikke specifikt knyttet til vurderingen af, om der er tale om et kunstigt arrangement. Medlemsstaterne skal gennemføre og anvende disse regler, hvilket indebærer visse administrative og organisatoriske omkostninger. Løsningsmodel 1 vil styrke beskyttelsen af interessenter. Interessenterne vil få mulighed for at fremsætte deres synspunkter under hele proceduren og i sidste ende blive beskyttet mod svigagtige selskabers omgåelse af reglerne. Konsekvensanalysen omfattede ligeledes løsningsmodeller vedrørende lovvalgsregler. Den foretrukne løsningsmodel i denne henseende var en retsakt, der harmoniserer de relevante regler, navnlig for så vidt angår tilknytningsfaktoren, på grundlag af selskabets registreringssted med yderligere specifikke regler om lovgivningen det sted, hvor det faktiske hovedsæde er beliggende, og som kun omfatter selskaber, der er etableret i EU. Da de tilfælde, hvor der er størst behov for klarhed omkring specifikke aspekter af den lovgivning, der finder anvendelse på selskaber med begrænset ansvar i en grænseoverskridende kontekst, er behandlet i den foreslåede lovgivning om grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger, blev det imidlertid besluttet ikke at foreslå en specifik retsakt om lovvalg på dette tidspunkt. Målrettet regulering og forenkling Forslaget ventes at resultere i betydelige fordelagtige forenklinger for erhvervslivet i det indre marked ved at lette selskabers grænseoverskridende mobilitet. Indførelsen af et omfattende fælles regelsæt om grænseoverskridende omdannelser og spaltninger vil strømline og forenkle procedurerne og reducere omkostningerne for erhvervslivet forbundet med typen og indholdet af de dokumenter, der skal udarbejdes, de forskellige procedurer og de dermed forbundne tidsfrister eller andre yderligere krav. De foreslåede regler om medbestemmelse og beskyttelse af selskabsdeltagere og kreditorer vil styrke retssikkerheden og forudsigeligheden af disse transaktioner. De nye fælles regler om grænseoverskridende spaltninger og omdannelser forventes at medføre besparelser på 12 000-37 000 EUR (spaltninger) og 12 000-19 000 EUR (omdannelser) afhængigt af selskabernes størrelse og de involverede medlemsstater. De foreslåede ændringer af EU's nuværende retlige ramme for grænseoverskridende fusioner vil forenkle reglerne om selskabers grænseoverskridende fusioner og reducere omkostningerne og den administrative byrde gennem en ny fælles, strømlinet procedure. De foreslåede regler om beskyttelse af selskabsdeltagere og kreditorer og reglerne om offentliggørelse vil fremme retssikkerheden og forudsigeligheden. Omkostningsreduktionen og forenklingerne vil have en særlig positiv indvirkning på mikrovirksomheder og små virksomheder.

Informationsudvekslingen, som indgår i dette forslag, vil blive gennemført ved brug af det eksisterende system for sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre (BRIS). Der forventes derfor inden specifikke IT-udviklingsopgaver. Grundlæggende rettigheder De foreslåede regler i dette initiativ sikrer fuld overholdelse af de rettigheder og principper, der er forankret i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og bidrager til gennemførelsen af flere af disse rettigheder. Hovedformålet med dette initiativ er navnlig at lette udøvelsen af retten til at etablere sig i alle medlemsstater som fastlagt i chartrets artikel 15, stk. 2, og sikre princippet om forbud mod forskelsbehandling på grund af nationalitet (artikel 21, stk. 2). Initiativet har til formål at styrke friheden til at oprette og drive egen virksomhed i overensstemmelse med EU-retten og national lovgivning og praksis (artikel 16). Ejendomsretten som omhandlet i chartrets artikel 17 styrkes ligeledes ved initiativet gennem sikkerhedsforanstaltningerne for aktionærer. Selv om initiativet indeholder regler for virksomheder inden for rammerne af selskabsretten, vil det ligeledes bidrage til retten til information og høring af arbejdstagerne i virksomheden (chartrets artikel 27) ved at sikre arbejdstagerne større gennemsigtighed i forbindelse med selskabernes grænseoverskridende transaktioner. Beskyttelsen af personoplysninger sikres ligeledes i overensstemmelse med chartrets artikel 8. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET Der er ikke konstateret nogen væsentlige omkostninger. Forslaget vil primært indebære omkostninger for de nationale myndigheder i forbindelse med indførelse af lovgivning på nationalt plan (udarbejdelse, høring, vedtagelse, tilpasning af eksisterende lovgivning) samt indførelse af kontrolprocedurer. For så vidt angår grænseoverskridende omdannelser og spaltninger i medlemsstater, hvor der ikke er nogen grænseoverskridende procedurer, vil indvirkningen være større end i andre medlemsstater, hvor der findes sådanne procedurer, som blot skal tilpasses. Der er ingen indvirkning på EU-budgettet. 5.ANDRE FORHOLD Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Kommissionen vil bistå medlemsstaterne med at gennemføre de foreslåede regler og vil overvåge gennemførelsen heraf. I denne forbindelse vil Kommissionen arbejde tæt sammen med nationale myndigheder, f.eks. de nationale eksperter i selskabsret i ekspertgruppen vedrørende selskabsret (Company Law Expert Group – CLEG). Kommissionen kan i denne forbindelse yde bistand og vejledning (f.eks. ved at arrangere workshopper om gennemførelse eller yde rådgivning bilateralt). Overvågningen vil bestå af en analyse af udviklingen af selskabernes grænseoverskridende aktiviteter gennem indberetning af grænseoverskridende omdannelser, fusioner og spaltninger via registersammenkoblingssystemet (BRIS), gennem indsamling af oplysninger om omkostningerne forbundet med grænseoverskridende omdannelser i muligt omfang, og en analyse af om og i hvilket omfang interessenter og interessentorganisationer udtrykker tilfredshed med beskyttelsen af deres rettigheder i forbindelse med de pågældende grænseoverskridende transaktioner. Udviklingen i Domstolens retspraksis på området vil ligeledes blive overvåget. Kommissionen kan fremsende spørgeskemaer til interessenterne eller tilrettelægge særlige undersøgelser for at indsamle de krævede input fra interessenterne. Der bør foretages en evaluering for at vurdere indvirkningen af de påtænkte foranstaltninger og kontrollere, om målene er nået. Den vil blive foretaget af Kommissionen på grundlag af de oplysninger, der indsamles under overvågningen, og yderligere input indsamlet fra de relevante interessenter efter behov. Der bør offentliggøres en evalueringsrapport, når der er opnået tilstrækkelige erfaringer med anvendelsen af de påtænkte foranstaltninger. Tilvejebringelsen af oplysninger til brug for overvågning og evaluering bør ikke indebære unødvendige administrative byrder for de berørte interessenter. Forklarende dokumenter (for direktiver) Forslaget er et ændringsforslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1132 af 14. juni 2017 om visse aspekter af selskabsretten. For at sikre, at dette komplekse direktiv gennemføres korrekt, er de forklarende dokumenter, f.eks. i form af sammenligningstabeller, nødvendige. Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Grænseoverskridende omdannelser Artikel 86a: I denne artikel beskrives anvendelsesområdet for forslaget, der etablerer en retlig EU-ramme til regulering af grænseoverskridende omdannelser af anpartsselskaber og aktieselskaber. Artikel 86b: Denne artikel indeholder definitioner. Definitionen af den grænseoverskridende omdannelse er baseret på Domstolens retspraksis og indebærer en ændring af selskabets retlige form i oprindelsesmedlemsstaten til en retlig form i bestemmelsesmedlemsstaten.

Artikel 86c: I denne bestemmelse fastsættes betingelserne for gennemførelse af grænseoverskridende omdannelser, kontrollen heraf og gældende ret. Det fastsættes navnlig, at selskaber, der er genstand for en insolvensbehandling eller lignende procedurer, ikke kan foretage en grænseoverskridende omdannelse som omhandlet i dette direktiv. I henhold til det generelle princip om, at EU-retten ikke kan påberåbes for at begrunde misbrug af rettigheder som fastlagt i Domstolens retspraksis, kan en omdannelse ikke godkendes, hvis det efter en undersøgelse af den konkrete sag og under hensyntagen til alle relevante kendsgerninger og omstændigheder fastslås, at der er tale om et kunstigt arrangement, som har til formål at opnå uberettigede skattefordele eller foretage et ulovligt indgreb i arbejdstagernes, kreditorernes eller selskabsdeltagernes juridiske eller kontraktmæssige rettigheder. Artikel 86d: I bestemmelsen fastsættes det minimum af oplysninger, der skal angives i den plan for den grænseoverskridende omdannelse, som vil blive gjort offentligt tilgængelig for enhver, der har interesse i denne transaktion. Planen skal indeholde oplysninger om ændringen af selskabsformen og om det selskab, der er resultatet af omdannelsen, samt om beskyttelsen af de relevante interessenter, især aktionærer, kreditorer og arbejdstagere. I denne artikel understreges planens betydning, men den letter ligeledes i videst muligt omfang udarbejdelsen af planen, da selskaberne i henhold til artiklen både har mulighed for at udarbejde planen på de berørte medlemsstaters officielle sprog og på det sprog, der oftest anvendes i handelstransaktioner. Medlemsstaten kan således afgøre, hvilken sprogudgave der har forrang i tilfælde af uoverensstemmelser. Artikel 86e: I denne artikel fastsættes kravet om at udarbejde en rapport til aktionærerne med en nærmere redegørelse for formålet med den grænseoverskridende omdannelse, selskabets planer og sikkerhedsforanstaltningerne for aktionærer. I rapporten bør der navnlig redegøres for følgerne af omdannelsen for selskabets aktiviteter og interesser, for aktionærernes interesser og for foranstaltningerne til beskyttelse af aktionærer. Rapporten bør ligeledes være tilgængelig for arbejdstagerne. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet kan rapporten undlades, hvis alle selskabsdeltagerne er indforstået hermed. Artikel 86f: I denne artikel fastsættes kravet om, at selskabet skal udarbejde en rapport vedrørende de forhold, som er væsentlige for medarbejderne i det selskab, der foretager den grænseoverskridende omdannelse. I denne rapport redegøres for følgerne af den grænseoverskridende omdannelse for medarbejderne. Den stilles til rådighed for medarbejderrepræsentanterne eller, såfremt der ikke findes sådanne repræsentanter, for medarbejderne selv. Det præciseres endvidere i bestemmelsen, at forelæggelsen af rapporten ikke berører de gældende informations- og høringsprocedurer, der allerede er fastsat i lovgivningen. Artikel 86 g: Denne artikel vedrører den uafhængige sagkyndiges undersøgelse. Nøjagtigheden af oplysningerne i planen for den grænseoverskridende omdannelse og i ledelses- eller administrationsorganets rapporter skal vurderes af en uafhængig sagkyndig, der udpeges af den kompetente myndighed. Rapporten skal ligeledes indeholde alle relevante oplysninger om selskabet og den påtænkte omdannelse, og den kompetente myndighed skal bl.a. have mulighed for at vurdere, om denne transaktion udgør et kunstigt arrangement. Artiklen fastsætter endvidere proceduren og tidsplanen og den uafhængige sagkyndiges kompetencer, herunder beskyttelsen af fortrolige oplysninger. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet er mikrovirksomheder og små virksomheder undtaget fra kravet om en uafhængig ekspertrapport. Artikel 86h: I denne artikel fastsættes reglerne for offentliggørelse af planen for den grænseoverskridende omdannelse og den uafhængige ekspertrapport, der bør gøres gratis tilgængelig for offentligheden. Offentliggørelsen vil blive ledsaget af en meddelelse, hvori selskabsdeltagerne, kreditorerne og medarbejderne i selskabet opfordres til at fremsætte bemærkninger. Oplysningskravene skal sikre, at der er umiddelbar adgang til planen med henblik på beskyttelse af de relevante interessenter. I denne artikel fastsættes princippet om, at planen skal offentliggøres i selskabsregistret som det mest almindelige referencepunkt for interessenter. Medlemsstaterne kan tillade, at et selskab offentliggør planen på sit websted, men i så fald skal de vigtigste oplysninger stadig offentliggøres i selskabsregistret. Artiklen giver medlemsstaterne mulighed for at foretage en supplerende offentliggørelse i den nationale offentlige tidende og opkræve gebyrer herfor. For at lette adgangen til de offentliggjorte oplysninger skal den offentliggjorte plan for den grænseoverskridende omdannelse, meddelelsen og den uafhængige ekspertrapport gøres gratis tilgængelig for offentligheden. De gebyrer, der opkræves for offentliggørelse, må ikke overstige de administrative omkostninger forbundet med tjenesten. Artikel 86i: I denne artikel fastsættes kravet om generalforsamlingens godkendelse af planen for den grænseoverskridende omdannelse. Dette krav gælder ligeledes for grænseoverskridende fusioner. Medlemsstaterne kan fastsætte kravene om det kvalificerede flertal af de afgivne stemmer for godkendelse af planen, men kravene om det krævede flertal må imidlertid ikke være større end de krav, der gælder for grænseoverskridende fusioner. Artikel 86j: Artiklen indeholder bestemmelser om sikkerhedsforanstaltninger for aktionærer og indfører en ret for de aktionærer, der modsætter sig den grænseoverskridende omdannelse, til at udtræde af selskabet. Dette gælder både for dem, som ikke har stemt for den grænseoverskridende omdannelse, eller som ikke er enig i omdannelsen, men ikke har stemmeret. Selskabet, de resterende aktionærer eller tredjemand skal på de pågældende selskabsdeltageres anmodning erhverve deres aktier mod betaling af en tilstrækkelig kompensation. Hvis aktionærerne mener, at den tilbudte kontante kompensation er utilstrækkelig, har de ret til at anfægte dens størrelse ved domstolene i oprindelsesmedlemsstaten. Artikel 86k: Denne artikel indeholder bestemmelser om forskellige sikkerhedsforanstaltninger for kreditorer. Medlemsstaterne kan bestemme, at det omdannede selskab skal afgive en erklæring i planen for den grænseoverskridende omdannelse om, at omdannelsen ikke vil påvirke evnen til at opfylde forpligtelserne over for tredjemand, og at kreditorerne ikke vil lide tab. Kreditorer vil ligeledes have ret til at anmode den kompetente administrative eller retslige myndighed om at yde dem tilstrækkelig beskyttelse. Myndighederne vil anvende den afkræftelige formodning om, at kreditorerne ikke lider tab, hvis det i en uafhængig ekspertrapport er konkluderet, at der ikke er nogen rimelig sandsynlighed for, at kreditorernes rettigheder vil blive indskrænket, eller hvis selskabet har tilbudt en ret til betaling, enten fra en tredjemandsgarant eller fra det omdannede selskab, af det pågældende kravs oprindelige værdi, som kan indbringes i samme jurisdiktion som det oprindelige krav. Det præciseres ligeledes i artiklen, at bestemmelserne om kreditorbeskyttelse finder anvendelse med forbehold af national lovgivning om fyldestgørelse eller sikring af betalinger til offentlige organer.

Artikel 86l: Denne artikel omhandler medarbejdernes medbestemmelse i det selskab, der foretager omdannelsen, når beskyttelsen af medbestemmelsesretten er i fare på grund af transaktionen. Selskabet skal i princippet overholde de respektive regler i bestemmelsesmedlemsstaten, medmindre denne medlemsstats nationale lovgivning ikke sikrer samme grad af medbestemmelse i selskabets ledelses- eller tilsynsorganer. Denne artikel finder ligeledes anvendelse, hvis antallet af ansatte overstiger fire femtedele af den tærskel, der er fastsat i national ret i oprindelsesmedlemsstaten, som udløser medbestemmelsesretten i henhold til artikel 2 i direktiv 2001/86/EF, eller – uanset antallet af ansatte – hvis reglerne om arbejdstagernes medbestemmelse i bestemmelsesmedlemsstaten ikke sikrer samme grad af medbestemmelse. Hvis dette er tilfældet, skal selskabet indlede forhandlinger med arbejdstagerne for at fastsætte deres medbestemmelse. Forhandlingerne vil være obligatoriske og skal enten udmunde i nærmere særlige regler for arbejdstagernes inddragelse eller – såfremt der ikke opnås enighed inden for seks måneder – anvendelse af de almindelige regler om arbejdstagernes medbestemmelse som fastsat i bilaget (især del 3, litra a)) til direktiv 2001/86/EF. I overensstemmelse med direktiv 2001/86/EF skal forhandlingerne indledes hurtigst muligt efter offentliggørelsen af omdannelsesplanen. Selskabet skal i al væsentlighed sikre medarbejdernes medbestemmelsesret i mindst tre år i tilfælde af efterfølgende transaktioner såsom fusioner, spaltninger eller omdannelser. Selskabet skal informere arbejdstagerne om resultatet af forhandlingerne. Artikel 86m og 86n: Disse artikler omhandler den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstatens vurdering af grænseoverskridende omdannelsers lovlighed. Oprindelsesmedlemsstaten vurderer gennemførelsen af den grænseoverskridende omdannelse for den del af proceduren, der reguleres af national lovgivning. Reglerne bygger på de principper, der er fastsat i forordning (EF) nr. 2157/2001 om statut for det europæiske selskab (SE), og i reglerne om grænseoverskridende fusioner. Den kompetente myndighed i oprindelsesmedlemsstaten vurderer selskabets formelle afslutning af proceduren og fastslår endvidere, om den påtænkte omdannelse ikke udgør et kunstigt arrangement som omhandlet ovenfor. Hvis myndigheden nærer alvorlig bekymring for, at den grænseoverskridende omdannelse kan udgøre et kunstigt arrangement, kan den foretage en dybtgående vurdering. Artikel 86o: I artiklen fastsættes bestemmelser om gennemgang af de afgørelser, som træffes af den kompetente nationale myndighed om at udstede eller afslå attesten forud for omdannelsen. Den omhandler ligeledes tilgængeligheden af disse afgørelser i registersammenkoblingssystemet og fremsendelsen af attesten forud for omdannelsen til bestemmelsesmedlemsstaten ved brug af digitale kommunikationsmidler. Artikel 86p: Artiklen omhandler bestemmelsesmedlemsstatens kontrol af den grænseoverskridende omdannelses lovlighed. Myndigheden i den pågældende medlemsstat kontrollerer navnlig stiftelseskravene og resultaterne af forhandlingerne om medbestemmelse, når det er relevant. Artikel 86q: Artiklen indeholder de nærmere regler for offentliggørelse af gennemførelsen af registreringen og for de oplysninger, der skal indføres i registrene. Oplysningerne om registreringen bør udveksles automatisk mellem registrene, således at oprindelsesmedlemsstaten straks kan træffe foranstaltninger til sletning af selskabet i sit selskabsregister. Artikel 86r: Det bestemmes i artiklen, at den grænseoverskridende omdannelse får virkning fra datoen for registreringen af det omdannede selskab i bestemmelsesmedlemsstaten. Artikel 86s: I denne bestemmelse redegøres for virkningerne af den grænseoverskridende omdannelse. Artikel 86t: Det fastsættes i bestemmelsen, at medlemsstaterne bør fastsætte regler om den uafhængige sagkyndiges ansvar. Artikel 86u: Gyldigheden af den grænseoverskridende omdannelse kan ikke anfægtes, hvis proceduren for den grænseoverskridende omdannelse er blevet overholdt. Grænseoverskridende fusioner

Artikel 119: Ændres for at medtage en definition af en grænseoverskridende fusion som en transaktion mellem selskaber, hvor et selskab overfører sine samlede aktiver og passiver til det overtagende selskab uden at udstede nye aktier. En sådan transaktion vil falde ind under denne artikels anvendelsesområde, hvis de fusionerende selskaber er ejet af samme person eller ejerforholdet i alle de fusionerende virksomheder er identisk efter gennemførelsen af transaktionen. Artikel 120: Udvides til at omfatte flere situationer, hvor selskaber skal udelukkes fra direktivets anvendelsesområde, f.eks. hvis der er indledt procedurer med henblik på opløsning, likvidation eller insolvens, eller hvis selskabet er i betalingsstandsning. Artikel 121: Ændres ved at slette henvisninger til beskyttelse af kreditorer og beskyttelse af mindretalsaktionærer, da disse vil blive harmoniseret i henhold til artikel 126a og 126b. Artikel 122: Ændres for at præcisere, at den fælles plan for en grænseoverskridende fusion ligeledes skal omfatte tilbuddet om kontant kompensation til selskabsdeltagere, der ikke har stemt for fusionen, samt sikkerhedsforanstaltninger for kreditorer. Derudover indeholder den nærmere regler om det sprog, der skal anvendes ved udarbejdelsen af den fælles plan for grænseoverskridende fusioner Ny artikel 122a: Tilføjet artikel, der indfører regler for fastlæggelse af det tidspunkt, fra hvilket de fusionerende selskabers dispositioner behandles regnskabsmæssigt. Ændret artikel 123: Bestemmer, at de fusionerende selskaber i princippet skal offentliggøre den fælles plan i selskabsregistrene. Medlemsstaterne kan fritage selskaberne fra kravet om offentliggørelse i selskabsregistrene, hvis selskaberne gør planen tilgængelig på deres websted og opfylder specifikke betingelser i denne forbindelse. I sidstnævnte tilfælde skal selskaberne offentliggøre visse specifikke oplysninger i selskabsregistrene. Selskaberne skal i princippet kunne indgive alle de nødvendige oplysninger online uden krav om personligt møde for en national myndighed, medmindre der er en reel mistanke om svig. Adgangen til disse oplysninger skal være gratis. Medlemsstaterne kan desuden offentliggøre den fælles plan i den nationale offentlige tidende, hvorefter det nationale register skal fremsende de relevante oplysninger til den nationale offentlige tidende (engangsprincippet). Ændret artikel 124: Præciserer, at der i rapporten til selskabsdeltagerne i de fusionerende selskaber skal redegøres for følgerne af den grænseoverskridende fusion for den fremtidige virksomhed og ledelsens strategiplan samt for følgerne af den grænseoverskridende fusion for selskabsdeltagerne. Desuden skal der i rapporten redegøres for aktiernes ombytningsforhold og for eventuelle særlige vurderingsvanskeligheder samt for de retsmidler, der er til rådighed for visse selskabsdeltagere. Rapporten skal ligeledes være tilgængelig for arbejdstagerne. Rapporten kan undlades, hvis alle selskabsdeltagerne i de fusionerende selskaber er indforstået hermed. Ny artikel 124a: Fastsætter, at hvert af de fusionerende selskaber skal forelægge en rapport vedrørende de forhold, som er væsentlige for medarbejderne i forbindelse med den grænseoverskridende fusion. Medarbejderrepræsentanterne eller, såfremt der ikke findes sådanne repræsentanter, medarbejderne selv, har ret til at afgive udtalelse. Udtalelsen skal forelægges for aktionærerne og vedhæftes rapporten. Ny artikel 126a: Indeholder bestemmelser om sikkerhedsforanstaltninger for selskabsdeltagere. Den indfører en ret for de selskabsdeltagere, der modsætter sig fusionen, til at udtræde af selskabet. Dette gælder både for dem, som ikke har stemt for den grænseoverskridende fusion, eller som ikke er enig i fusionen, men ikke har stemmeret. Selskabet, de resterende selskabsdeltagere eller tredjemand efter aftale med selskabet skal erhverve aktierne fra de selskabsdeltagere, der udøver retten til at udtræde, mod betaling af en tilstrækkelig kontant kompensation. Da de nuværende regler om grænseoverskridende fusioner omfatter bestemmelser om udpegning af en uafhængig sagkyndig (artikel 125), skal denne sagkyndige ligeledes undersøge, om den kontante kompensation er tilstrækkelig. Hvis selskabsdeltagerne mener, at den tilbudte kontante kompensation er utilstrækkelig, har de ret til at kræve, at den beregnes på ny af den nationale domstol. Selskabsdeltagere, der ønsker at forblive i selskabet, har ligeledes ret til at anfægte aktiernes ombytningsforhold, der skal forklares og begrundes i den rapport, der er omhandlet i artikel 124. Ny artikel 160b: Denne artikel indeholder bestemmelser om sikkerhedsforanstaltninger for kreditorer. For det første kan medlemsstaterne kræve, at ledelses- eller administrationsorganet i det fusionerende selskab afgiver en erklæring om, at det ikke har kendskab til forhold, der gør, at det selskab, der er resultatet af fusionen, ikke kan opfylde sine forpligtelser. For det andet skal kreditorer, der er utilfreds med beskyttelsen af deres interesser i fusionsplanen, have ret til at anmode den kompetente myndighed om hensigtsmæssige sikkerhedsforanstaltninger. Den kompetente myndighed skal dog anvende en afkræftelig formodning om, at kreditorerne ikke lider tab ved en grænseoverskridende fusion, hvis selskabet har tilbudt en ret til betaling (fra en tredjemandsgarant eller fra det selskab, der er resultatet af fusionen), der svarer til værdien af deres oprindelige krav, som kan indbringes i samme jurisdiktion som det oprindelige krav, eller hvis den uafhængige ekspertrapport, som kreditorerne har fået forelagt, har bekræftet, at selskabet vil kunne betale sine kreditorer. Bestemmelserne om kreditorbeskyttelse finder anvendelse med forbehold af national lovgivning om fyldestgørelse eller sikring af betalinger til offentlige organer. Ændret artikel 127 og 128: Bestemmer, at selskaberne skal kunne indgive alle oplysninger og dokumenter online i forbindelse med attesten forud for fusionen og kontrollen af den grænseoverskridende fusions lovlighed. Det fastsættes desuden i artiklerne, at attesten forud for fusionen skal fremsendes gennem registersammenkoblingssystemet (BRIS) til den medlemsstats myndighed, der skal kontrollere den grænseoverskridende fusions lovlighed. Det er endvidere fastsat, at attesten eller attesterne forud for fusionen skal anerkendes som det endelige bevis på, at alle de handlinger og formaliteter, der skal opfyldes forud for fusionen, er afsluttet. Medlemsstaterne kan i tilfælde af en reel mistanke om svig kræve personligt møde for en kompetent myndighed. Artikel 131: Ændres ved at præcisere, at alle aktiverne og passiverne i det overtagne selskab eller i de fusionerende selskaber omfatter alle deres kontrakter, kreditter, rettigheder og forpligtelser. Artikel 132: Ændres ved at udvide de forenklede formaliteter til at omfatte situationer, hvor den grænseoverskridende fusion foretages af selskaber, hvor en person besidder alle aktierne. Hvis der ikke stilles krav om en generalforsamling i nogen af de fusionerende selskaber, fastlægger artikel 132 desuden en specifik referencedato for offentliggørelse af den fælles plan for den grænseoverskridende fusion og rapporterne fra ledelses- eller administrationsorganet i de fusionerende selskaber. Artikel 133, stk. 7: Artiklen, hvori det fastslås, at selskabet i tre år efter den grænseoverskridende fusion ikke kan foretage en efterfølgende intern fusion, som vil underminere reglerne for medbestemmelse, ændres, således at den ligeledes omfatter alle eventuelle efterfølgende interne transaktioner (fusioner, spaltninger og omdannelser) og ikke kun interne fusioner. Artikel 133 ændres desuden ved at pålægge selskaber at informere arbejdstagerne om, hvorvidt selskabet vælger at anvende de almindelige regler, eller om det vælger at indlede forhandlinger med arbejdstagerne. I sidstnævnte tilfælde skal selskabet informere arbejdstagerne om resultaterne af forhandlingerne. Ny artikel 133a: Tilføjet artikel vedrørende medlemsstaternes regler for den uafhængige sagkyndiges privatretlige ansvar. Grænseoverskridende spaltninger Artikel 160a: I denne artikel beskrives anvendelsesområdet for forslaget til regulering af grænseoverskridende spaltninger af anpartsselskaber og aktieselskaber.

Artikel 160b: Denne artikel indeholder definitioner. For at sikre sammenhæng med gældende EU-ret på det selskabsretlige område finder den retlige ramme for grænseoverskridende spaltninger anvendelse på de samme selskaber som bestemmelserne om grænseoverskridende omdannelser. Artikel 160c: I artiklen fastsættes yderligere begrænsninger for anvendelsen af dette kapitel. Artikel 160d: I denne artikel fastsættes betingelserne for gennemførelse af grænseoverskridende spaltninger, kontrollen heraf og gældende ret. Det fastsættes navnlig, at selskaber, der er genstand for en insolvensbehandling eller lignende procedurer, ikke kan foretage spaltninger som omhandlet i dette direktiv. I henhold til det generelle princip om, at EU-retten ikke kan påberåbes for at begrunde misbrug af rettigheder som fastlagt i Domstolens retspraksis, kan en grænseoverskridende spaltning desuden ikke godkendes, hvis det efter en undersøgelse af den konkrete sag og under hensyntagen til alle relevante kendsgerninger og omstændigheder fastslås, at der er tale om et kunstigt arrangement, som har til formål at opnå uberettigede skattefordele eller foretage et ulovligt indgreb i arbejdstagernes, kreditorernes eller selskabsdeltagernes juridiske eller kontraktmæssige rettigheder. Artikel 160e: I bestemmelsen fastsættes det minimum af oplysninger, der skal angives i den plan for den grænseoverskridende spaltning, som vil blive gjort offentligt tilgængelig for enhver, der har interesse i denne transaktion. Planen skal indeholde oplysninger om selskabet under spaltning, det vedtægtsmæssige hjemsted, tildelingen af kapitalandele i de modtagende selskaber, aktiernes ombytningsforhold, fordelingen af aktiver og passiver mellem de modtagende selskaber samt om beskyttelsen af de relevante interessenter, især aktionærer, kreditorer og arbejdstagere. I denne artikel understreges planens betydning, men den letter ligeledes i videst muligt omfang udarbejdelsen af planen, da selskaberne i henhold til artiklen både har mulighed for at udarbejde planen på de berørte medlemsstaters officielle sprog og på det sprog, der oftest anvendes i handelstransaktioner. Medlemsstaten kan således afgøre, hvilken sprogudgave der har forrang i tilfælde af uoverensstemmelser. Artikel 160f: Fastsætter reglerne for fastlæggelse af det tidspunkt, fra hvilket handlingerne i selskabet under spaltning regnskabsmæssigt anses som foretaget for de modtagende selskabers regning. Artikel 160g: I denne artikel fastsættes kravet om at udarbejde en rapport til aktionærerne med en nærmere redegørelse for formålet med spaltningen, selskabets planer og sikkerhedsforanstaltningerne for aktionærer. I rapporten bør der navnlig redegøres for følgerne af spaltningen for selskabets aktiviteter og interesser, for aktionærernes interesser og for foranstaltningerne til beskyttelse af aktionærer. Rapporten bør ligeledes være tilgængelig for arbejdstagerne. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet kan rapporten undlades, hvis alle selskabsdeltagerne er indforstået hermed. Artikel 160h: I denne artikel fastsættes kravet om, at selskabet skal udarbejde en rapport vedrørende de forhold, som er væsentlige for medarbejderne i det selskab, der foretager den grænseoverskridende spaltning. I denne rapport beskrives og vurderes spaltningens følger for vilkårene i medarbejdernes ansættelseskontrakter. Den stilles til rådighed for medarbejderrepræsentanterne eller, såfremt der ikke findes sådanne repræsentanter, for medarbejderne selv. Det præciseres endvidere i bestemmelsen, at forelæggelsen af rapporten ikke berører de gældende informations- og høringsprocedurer, der allerede er fastsat i lovgivningen. Artikel 160i: Denne artikel vedrører den uafhængige sagkyndiges undersøgelse. Nøjagtigheden af oplysningerne i planen for den grænseoverskridende spaltning og i ledelses- eller administrationsorganets rapporter skal vurdere