GLOBALE FORPLIGTELSER

Den Europæiske Union (EU) fremmer en integreret tilgang, der samler alle disponible instrumenter i EU og dets medlemsstater for at søge at skabe en mere fredelig og velstående verden. I 2017 blev Europa og verden fortsat konfronteret med store udfordringer. EU reagerede herpå med brede tiltag og gjorde brug af hele sit spektrum af politikker og redskaber, herunder diplomatiske, sikkerhedsmæssige, finansielle, handelsmæssige og udviklingsmæssige foranstaltninger samt humanitær støtte. De kriseresponsforanstaltninger, der blevet vedtaget, omfattede støtte til alle større igangværende kriser i verden, herunder aktiviteter i de ti "mindst fredelige" lande .

EU som en stærkere global aktør

I løbet af 2017 blev den fulde gennemførelse af EU's globale strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitikken påbegyndt. EU's globale strategi fastsætter EU's grundlæggende interesser og principper for sit engagement og fremlægger en vision for et mere troværdigt, ansvarligt og dynamisk EU i verden.

EU fortsatte sin indsats for at mindske den store sårbarhed, der findes som følge af humanitære kriser, tørke og usikkerhed, og finansierede foranstaltninger for mere end 2,2 mia. EUR i over 90 lande uden for EU. EU og medlemsstaterne er stadig verdens største donor af humanitær bistand.

EU og medlemsstaterne er den største donor af officiel udviklingsbistand (ODA) og yder mere end halvdelen af den officielle udviklingsbistand på verdensplan. I 2017 udbetalte Europa-Kommissionen alene 13,34 mia. EUR i ODA.

Gennemførelsen af EU's globale strategi på sikkerheds- og forsvarsområdet var hurtig og omfattende og indbefattede arbejde med en samordnet årlig gennemgang vedrørende forsvar (CARD), etablering af Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapabilitet (MPCC), gennemførelsen af den europæiske forsvarshandlingsplan og den fælles erklæring fra EU og NATO samt aftalen om permanent struktureret samarbejde (PESCO) .

EU's globale strategi anerkender betydningen af et internationalt system baseret på multilateralisme. EU og De Forenede Nationer (FN) er uundværlige partnere med hensyn til at levere fred og sikkerhed. Det banebrydende fælles trepartsarbejde mellem Den Afrikanske Union (AU), EU og FN om Libyen og migration har til formål at bane vejen for øget samarbejde i den bredere dagsorden for fred og sikkerhed. Den støtte, der ydes til G5's fælles styrke i Sahel, viser også betydningen af at investere i globale regionale sikkerhedspartnerskaber.

Den europæiske konsensus om udvikling og gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling

I juni 2017 blev den nye europæiske konsensus om udvikling undertegnet i en fælles erklæring af det maltesiske formandskab på vegne af Rådet og medlemsstaterne, Parlamentet, Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. Den nye konsensus er EU's reaktion på de globale tendenser og udfordringer inden for internationalt samarbejde og udvikling og tilpasser EU's optræden udadtil til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og dens mål for bæredygtig udvikling (SDG).

Denne konsensus er struktureret omkring de "5 P'er" på 2030-dagsordenen (People (mennesker), Planet (kloden), Prosperity (velstand), Peace (fred) og Partnership (partnerskab)) og er en afbalanceret og integreret tilgang til de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner af bæredygtig udvikling.

Ekstern investeringsplan

I 2017 påbegyndtes gennemførelsen af EU's ambitiøse plan for eksterne investeringer (EIP) efter ikrafttrædelsen af forordningen om Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) i september. Med et input på 4,1 mia. EUR (2,6 mia. EUR til blanding og 1,5 mia. EUR til garantier) sigter den mod at mobilisere en samlet investering på 44 mia. EUR i Afrika og EU's nabolande med fem "investeringsvinduer", som omfatter: bæredygtig energi og konnektivitet, finansiering af mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), bæredygtigt landbrug, iværksættere i landdistrikterne og agroindustri, bæredygtige byer og digital udvikling.

Vedtagelsen af planen for eksterne investeringer er et skelsættende øjeblik for EU's optræden udadtil som katalysator for den private sektors investeringer med henblik på at skabe resultater inden for rammerne af bredere globale politiske mål.

Bedre samarbejde med EU-medlemsstaterne

Den europæiske konsensus om udvikling sætter fælles programmering i centrum for EU's indsats for mere samarbejde med medlemsstaterne om at gennemføre 2030-dagsordenen. Ved at samle ressourcer og kapacitet øger den fælles programmering den kollektive virkning og synligheden af EU's udviklingssamarbejde og optræden udadtil.

I maj 2017 konkluderede en uafhængig evaluering af EU's fælles programmeringsprocesser , at øvelsen har øget samordningen mellem EU, medlemsstaterne og andre udviklingspartnere og styrket EU's og medlemsstaternes indflydelse og løftestangseffekt på landeniveau.

Ved udgangen af 2017 var der 23 fælles programmeringsdokumenter, hvoraf syv blev afsluttet i løbet af året. Derudover var der en fælles programmeringsproces i yderligere 36 partnerlande.

Udviklingsvenlig politikkohærens