Regionsudvalgets udtalelse om "Kommissionens beretning til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om den endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa"

(1999/C 374/10)

REGIONSUDVALGET har -

under henvisning til Kommissionens beretning til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om den endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen for indførelse af avancerede tv-tjenester i Europa (KOM(1998) 441 endelig udg.),

under henvisning til præsidiets beslutning af 15. juli 1998 om at afgive udtalelse herom i henhold til EF-traktatens artikel 198 C, stk. 4, og henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 3 "Europæiske Net, Transport, Informationssamfundet",

under henvisning til forslag til Regionsudvalgets udtalelse (CdR 61/99 rev. 1), som blev vedtaget af Underudvalg 3 den 15. april 1999 med Roberto Pella (I-PPE) som ordfører -

på den 30. plenarforsamling den 15.-16. september 1999 (mødet den 16. september) vedtaget følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Ved Rådets beslutning 93/424/EØF af 22. juli 1993(1) blev der iværksat en handlingsplan med det mål at sikre en hurtig udvikling af markedet for avancerede tv-tjenester i 16/9-bredskærmsformatet. Handlingsplanen omfattede perioden fra dokumentets vedtagelse til 30. juni 1997.

1.2. Hovedformålet med indsatsen på dette område er at opbygge en kritisk masse af avancerede tv-tjenester i 16/9-format samt produktion af et tilstrækkeligt og stadigt stigende antal 16/9-programmer af høj teknisk kvalitet, således at der kan opnås optimale seertal.

1.3. I starten var det kun betalingstv-abonnenter, som kunne se digitale programmer i 16/9-formatet (tallene angiver tv-skærmens mål). I dag er der over 2 mio. tv-apparater af denne type, og udviklingen tyder på, at de gamle tv-skærme med deres mangelfulde kvalitet i mange hjem efterhånden må vige pladsen for 16/9-formatet, der næsten har samme kvalitet som biograffilm.

1.4. Derfor er 16/9-formatet den store udfordring i dette tiår. Det giver et tv-billede, der ikke har de samme mangler som de traditionelle systemer, samt en digital, stereofonisk lyd og en billedkvalitet, som ud fra en æstetisk synsvinkel er meget velegnet til fiktion, dokumentarfilm og kultur- og sportsprogrammer.

1.5. Ifølge beslutningen om handlingsplanen skal der hvert år forelægges en rapport for Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om det foregående års aktiviteter.

1.6. Den første rapport for 1994 blev fremlagt den 16. juni 1995(2), og den anden for 1995 blev fremlagt den 26. juli 1996(3). Den tredje rapport, som er genstand for nærværende udtalelse, blev offentliggjort i juli 1998 og omhandler aktiviteterne i 1996 og 1997.

1.7. Til dækning af de ekstra omkostninger ved indførelse af det nye format blev der i perioden medio-1993 til medio-1997 afsat fællesskabsmidler på i alt 228 mio. ECU, som er blevet tildelt på grundlag af forslagsindkaldelser. Der er anvendt 116,2 mio. ECU til medfinansiering af 25422 timer med programmer i 16/9-format, hvoraf 105,2 mio. ECU er gået til produktion af 16856 timer med nye programmer og 11 mio. ECU til konvertering af 8565 timer ved hjælp af remastering.

1.8. Den 31. juli 1997 tildelte Kommissionen den sidste finansielle støtte under denne handlingsplan. Ved den lejlighed blev der ydet 7,8 mio. ECU i støtte til transmission af programmer i det nye format og 9,5 mio. ECU til fremme af programproduktionen.

1.9. Den foreliggende beretning indeholder den endelige årlige rapport om gennemførelsen af handlingsplanen, der blev afsluttet i december 1998 (med udløbet af de sidste kontrakter på grundlag af forslagsindkaldelsen 97/1).

1.10. I 1999 følger en evalueringsrapport om indvirkningen på markedet og de berørte sektorer. Udarbejdelse af denne rapport ventes udliciteret til sommer.

2. Direktivets indhold

2.1. Beretningen fremlægger handlingsplanens resultater med hensyn til transmission (del A) og programproduktion (del B).

2.2. Der fokuseres især på resultaterne af forslagsindkaldelse 96/1 og 97/1, som er emnet for den endelige årlige rapport.

2.3. Ved indkaldelse 97/1 har det italienske statslige tv-selskab for første gang også fået del i de disponible midler. Af rapporten fremgår det, at man ud fra erfaringerne i andre lande kunne have forventet, at 16/9-transmissioner var blevet lanceret af det statslige tv-selskab RAI på et endnu tidligere tidspunkt. Ikke desto mindre er det små regionale tv-stationer, som har stået for de første transmissioner (indkaldelse 95/3), mens midlerne ved indkaldelse 96/1 blev tildelt seks selskaber, blandt hvilke der for første gang var to nationale (Cecchi Gori-gruppen) og fire regionale.

2.4. Såvel betalingstv-selskaber som statslige tv-selskaber har kraftigt støttet bredformattransmissioner. Førstnævnte har afprøvet den kommercielle interesse for formatet gennem deres etablerede analoge tjenester og har medvirket til at opbygge en kritisk masse af 16/9-apparater blandt deres abonnenter, som efterfølgende har modtaget digitale tjenester. De offentlige tv-selskaber har støttet Kommissionen, som i begyndelsen var bekymret for, om betalingstv-selskabernes lavere seertal ville gøre dem mindre egnede til at fremme anvendelsen af 16/9 end tv-selskaber med gratis udsendelser, der har flere seere.

2.5. For programproduktionens vedkommende er handlingsplanens midler blevet fordelt mellem uafhængige producenter (45 % af midlerne til produktion af 31 % af programtimerne) og tv-selskaber (55 % af midlerne til produktion af 60 % af programtimerne).

2.6. Der må skelnes mellem nye produktioner og remastering af eksisterende programmer, så de kan transmitteres i 16/9-format. Mellem 1993 og 1997 medvirkede handlingsplanen til finansiering af 16856 timer med nye programmer i 16/9-format, hvoraf 50 % var programmer, der kan arkiveres og bruges flere gange (heriblandt 2223 timer med fiktion, 4001 timer med dokumentarprogrammer og 2515 timer med kulturbegivenheder), mens direkte transmissioner tegnede sig for 29 % (5043 timer fordelt mellem konkurrencer, talk-shows o.l.), sportsudsendelser for 20 % (3445 timer) og tegnefilm for kun 1 % (130 timer).

2.7. Tv-selskabernes og producenternes valg var som følger: 70 % af de programmer, der blev produceret af tv-selskaberne, var programmer med kort levetid - dvs. studietransmissioner og sport. De resterende 30 % fordelte sig på kultur-, dokumentar- og fiktionsprogrammer. 85 % af de programmer, der blev produceret af uafhængige producenter, var dokumentar- og fiktionsprogrammer, dvs. katalogværker. Resten af den uafhængige produktion var transmission af kulturbegivenheder.

2.8. Det mest udbredte format inden for de analoge 16/9-tjenester er "video 625", som tegner sig for 11780 timer, hvoraf 80 % er produceret af tv-selskaber. Højopløsningsformatet (HDTV), "video 1250", er anvendt til produktion af 2779 timer (en tilbagegang på næsten 50 % siden 1993), især sportstransmissioner på højt niveau (De Olympiske Lege og verdensmesterskaber), kulturbegivenheder, dokumentarprogrammer samt prestigeprogrammer, der vinder meget ved den høje æstetiske kvalitet af HDTV kombineret med 16/9-formatet.

2.9. Remastering, som er en teknik, hvorved et program, der er produceret på ét medium (næsten altid biograffilm) overføres til et andet, således at det kan udsendes i 16/9-formatet, blev brugt meget, især ved lanceringen af 16/9-transmissioner (8565 programtimer). Denne teknik gør det muligt hurtigt at udfylde en programflade med langt færre omkostninger, end hvis der er tale om nye produktioner. Konverteringen kan foretages meget hurtigt, hvis originalen er af god kvalitet.

2.10. I takt med den støtte vækst i markedet for 16/9-tjenester bliver det europæiske programkatalog stadig mere omfattende. Udbredelsen af disse programmer vil efterhånden gøre udbuddet større og mindske behovet for konvertering af programmer. Anvendelsen af konvertering er således faldet fra 12 % ved indkaldelse 93/1 til 4 % ved indkaldelse 97/1, og efterspørgslen efter konvertering vil uundgåeligt falde til et minimalt niveau.

3. Meddelelsen og den fremtidige strategi

3.1. Det var målet med handlingsplanen at tilskynde til 16/9-apparaternes indtrængen på markedet. Antallet af installerede tv-apparater i dette format nåede i 1997 op på omkring 2 mio., og Kommissionen tror derfor på 16/9-formatets kommercielle fremtid. I betragtning af de store fremskridt for dette marked har Kommissionen ingen planer om at følge handlingsplanen op. I dag, hvor der er opbygget en bred basis af panoramaskærme, har bredformatet udviklet sig fra en interessant teknisk mulighed til en markedsfaktor ikke kun i Europa, men også i Japan og USA.

3.2. Den europæiske audiovisuelle industri vil i de kommende år stå over for en voksende international konkurrence inden for produktion af såvel teknisk udstyr som programmer i 16/9-format.

3.3. Derudover ligger der en konstant udfordring i den teknologiske innovation, som er den eneste måde, hvorpå den europæiske audiovisuelle sektor kan bevare sin konkurrenceevne på verdensmarkedet. Et andet vigtigt aspekt er den igangværende digitale revolution, som vil kunne forbedre billedkvaliteten af tv-programproduktionen i det nye format.

3.4. I de kommende år er det derfor meget vigtigt, at de europæiske lande etablerer et partnerskab for at optimere og forene indsatsen inden for forskning og produktion, således at den europæiske produktion foretrækkes frem for tilsvarende produkter fra USA og Japan.

3.5. Kommissionen mener, at handlingsplanen har bidraget effektivt til introduktionen af det nye format og forberedt brugere, tv-selskaber og producenter på lanceringen af digitale 16/9-tjenester.

3.6. Markedsføringen af digitale 16/9-apparater resulterede i en kraftig stigning i salget i 1998. I dag kan Storbritannien notere en betydelig stigning i salget, som dog overgås af Holland og Belgien. Mest udbredt er formatet i Holland med 400000 nye apparater blandt de 6,5 mio. brugere (svarende til 6,5 %).

3.7. Det er først og fremmest betalingstv-abonnenter, som køber 16/9-apparater. I Frankrig, Belgien og Holland producerer betalingstv-selskaber et stadig stigende antal programmer i det nye format. I Storbritannien har de største selskaber, inkl. BBC, planer om en hurtig overgang til 16/9.

3.8. Programproduktion i 16/9-format kan lettest tilpasses en eventuel indførelse af HDTV-tjenester i Europa. USA har indført særlige regler for at fremskynde HDTV-produktion og -transmission. Sandsynligvis vil de valg, der træffes på den anden side af Atlanten, også få følger for Europa.

3.9. Hvis Europa ikke passivt skal tilpasse sig de valg, der træffes af andre, må det tage højde for de retningslinjer, der gælder i andre lande uden for Europa, og søge at blive en fremsynet og ledende aktør på den internationale scene. Europa må have effektive instrumenter til sin rådighed til støtte for såvel teknologisk forskning som tv-programproduktion i 16/9-format.

3.10. Det skal bemærkes, at de største europæiske producenter af tv-apparater (Thompson og Philips) opererer på det amerikanske marked. Ifølge Kommissionen går den generelle markedstendens i USA i retning af små HDTV-skærme, men der vil være et stadig større niche-marked for store skærme af hjemmebiograf-typen.

4. Konklusioner og anbefalinger

4.1. Regionsudvalget udtrykker tilfredshed med Kommissionens fremragende rapport, som bredt og udtømmende redegør for resultaterne vedrørende udbredelsen af 16/9-transmissioner. Rapporten er fuld af ideer og detaljerede prognoser over udviklingen på tv-området og inden for den audiovisuelle industri i de kommende år.

4.2. Regionsudvalget er enigt med Kommissionen i, at 16/9-formatet nu har opnået en passende udbredelse på det europæiske marked, også hvad angår antallet af tv-apparater. Salget af 16/9-apparater er steget fra 220000 i 1995 til 800000 i 1997 og ventes at stige til 3500000 i år 2000.

4.3. Regionsudvalget mener ligesom Kommissionen, at den europæiske audiovisuelle sektor må imødegå den internationale konkurrence med strategier og tiltag, som kan fremme en kontinuerlig teknologisk innovation og bringe sektoren op på det udviklingsstade, der er nødvendigt for at klare sig i denne konkurrence.

4.4. Regionsudvalget noterer sig med glæde, at der i de europæiske lande, hvor tv-selskaberne har fremmet udbredelsen af 16/9-apparater, som kan modtage digitale transmissioner, takket være handlingsplanen er digitale tjenester i dette format på markedet. Den omstændighed, at det generelt er betalingstv-abonnenter, som køber 16/9-apparater, viser, at der er opnået en næsten perfekt overlapning mellem de to markedssegmenter. Udbredelsen af det nye format vil derfor gå hånd i hånd med indførelsen af digitalt tv.

4.5. Regionsudvalget konstaterer, at 16/9-transmissioner er på hastig fremmarch i hele verden, især i Japan, hvor 16/9-apparaterne tegner sig for 50 % af markedet, og i USA, som modigt har taget initiativ til udformning af sit eget fuldt ud digitale HDTV-system, der kan transmitteres over de eksisterende kanaler ved hjælp af komprimerede signaler uden brug af satellit-transmission, som helt klart er dyrere og mere kompliceret at organisere.

4.6. Regionsudvalget mener, at når der nu er opbygget en bred basis af bredformatapparater, hvis brugere i den første fase har nydt godt af den digitale bølge, som betalingstv-selskaberne lancerede via kabel og satellit, bør den næste fase bestå i gratis jordbaserede transmissioner. Regionsudvalget mener, at indførelsen af digital terrestrisk radiospredningsteknik (DAB, DVB-T) forudsætter afpassede overgangsscenarier, der især tager hensyn til forbrugerbeskyttelsen. Desuden må der udvikles strategier til afløsning af den hidtidige analoge radiospredning med digital radiospredning i medlemslandene i samarbejde med de regionale og lokale politiske myndigheder og under inddragelse af radiospredningsselskaberne, organisationerne og virksomhederne. Regionsudvalget så gerne, at alle medlemsstaterne gik ind i sagen på dette grundlag og deltog i overvejelser om en fælles europæisk strategi.

4.7. Da det elektroniske marked nu er mættet (næsten enhver husholdning har et fjernsyn) og prisniveauet efterhånden har stabiliseret sig, må der efter Regionsudvalgets mening fremover satses på tekniske innovationer. Konkurrenceevnen kan kun baseres på tjenester af højere kvalitet. Derfor bør man holde sig for øje, at hvis fremskridt inden for HDTV skal føre til reelle ændringer over en bred front, må de omfatte hele produktionskæden og sigte mod en rent digital billedgengivelse, således som det er tilfældet med de amerikanske og japanske standarder.

4.8. Efter Regionsudvalgets mening må udbredelsen af 16/9-tjenester fremmes, især på de mindst udviklede europæiske markeder, hvis der skal opnås lignende resultater i Europa.

4.9. Regionsudvalget håber, at Kommissionen vil støtte produktionen og bidrage til opbygningen af europæiske audiovisuelle 16/9-kataloger med dokumentar- og kulturprogrammer eller mindre sportsbegivenheder, som kan bruges i lang tid og give millioner af borgere indblik i forskellige lokale forhold (regioner og kommuner) lige fra skikke og traditioner over historie og kultur til økonomi og turisme.

4.9.1. Man har de senere år etableret centre med automatiseret telefonservice for at lette borgernes adgang til informationer fra de lokale myndigheder. Men det er ofte vanskeligt og tidsrøvende at skaffe informationer ved hjælp af tryk-knap-proceduren. Indførelsen af digitalt og interaktivt tv er en passende lejlighed til at opfordre Kommissionen til at støtte produktionen af lokale programmer og interaktive tjenester.

4.10. Regionsudvalget håber, at Kommissionen - også efter offentliggørelsen af den endelige rapport om udbredelsen af programproduktionen i 16/9-format ved udgangen af 1999 - på baggrund af de lovende fremtidsperspektiver på dette felt fortsat vil tilskynde til indførelse af den ny teknologi i den audiovisuelle sektor og til oprettelse af nye tv-selskaber, især regionale og lokale. Et forbillede for en sådan indsats er den strategi, der er anvendt i USA, hvor alle radio- og tv-selskaber effektivt er blevet tilskyndet til hurtigt at tilpasse sig nye standarder for digitale transmissioner.

4.11. Da der nu er en bred vifte af bredformatapparater på markedet, opfordrer Regionsudvalget tv-selskaber og producenter til at arbejde tæt sammen som ægte partnere på bredformat-området og gensidigt supplere fortrin og mangler for at skabe et levedygtigt udbud af programmer, således at 16/9-tjenesterne udbredes til hele Europa.

4.12. Regionsudvalget håber, at den europæiske audiovisuelle sektor, stillet over for den internationale konkurrence, vil være i stand til på én gang at modernisere sig og ekspandere. Dette forudsætter, at den audiovisuelle industri overskrider en tærskel, som kan give markedet en selvstændig dynamik og gøre 16/9-tjenesterne almindeligt udbredt på europæisk plan.

4.13. Efter Regionsudvalgets opfattelse er den største hindring for en større udbredelse af 16/9-formatet rent økonomisk betinget. Den nødvendige teknologi er meget dyr, og forskningen i udvikling og forbedring af denne teknologi kan ligeledes kræve så store investeringer, at selv de største private operatører har svært ved at mobilisere de nødvendige midler. Derfor må der gøres alt, for at den audiovisuelle sektor kan koordinere sine tilpasningsbestræbelser og nå den europæiske dimension, der er nødvendig for at sikre, at den europæiske audiovisuelle industri kan gøre sig gældende i konkurrencen på verdensmarkedet.

4.14. Regionsudvalget mener, at de igangværende bestræbelser bør støttes af Kommissionen gennem yderligere forslagsindkaldelser til opfølgning af handlingsplanen - ikke blot inden for avancerede tv-tjenester - men også inden for radiofonien, hvor de private finansielle midler er meget beskedne.

4.15. Regionsudvalget er enigt med tv-selskaberne i, at 16/9-formatet er en af de faktorer, der vil føre til, at digitalt tv bliver "fremtidens tv", da digitalt tv - som det fremgår af rapporten - vinder stadig mere frem.

Bruxelles, den 16. september 1999.

Manfred DAMMEYER

Formand for

Regionsudvalget

(1) EFT L 196 af 5.8.1993, s. 48.

(2) KOM(95) 263 endelig udg. af 16.6.1995.

(3) KOM(96) 346 endelig udg. af 26.7.1996.