Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2015 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Sortehavet /* COM/2014/0719 final - 2014/0341 (NLE) */





BEGRUNDELSE 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET · Begrundelse og formål Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF sigter efter at sikre, at levende akvatiske ressourcer udnyttes under bæredygtige økonomiske, miljømæssige og sociale forhold. Den årlige fastsættelse af fiskerimuligheder i form af samlede tilladte fangstmængder (TAC'er), kvoter og begrænsninger af fiskeriindsatsen er et vigtigt værktøj i den henseende. Formålet med dette forslag er at fastsætte medlemsstaternes fiskerimuligheder for de kommercielt vigtigste fiskebestande i Sortehavet for 2015. · Generel baggrund Kommissionens meddelelse om høringen om fiskerimuligheder for 2015 (COM(2014) 388 final) beskriver baggrunden for forslaget. Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) gav den 31. oktober 2014 videnskabelig rådgivning om fiskerimulighederne i Sortehavet i 2015. Forslaget indeholder et afsnit, hvori der fastsættes TAC'er og kvoter, af betydning for forvaltningen af fiskeriet i Sortehavet i 2015. · Gældende bestemmelser på det område, som forslaget vedrører Hvert år reguleres fiskerimulighederne og den måde, hvorpå disse fordeles på medlemsstaterne. Dette skete senest ved Rådets forordning (EU) nr. 24/2014[1] af 10. januar 2014 om fastsættelse for 2014 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande i Sortehavet. Ud over de årlige fiskerimuligheder skal følgende foranstaltninger, der er relevante for fiskeriet i Sortehavet og omfattet af dette forslag, nævnes: – Mindstestørrelser for bevarelse og mindstemaskestørrelser for så vidt angår pighvarfiskeri i Sortehavet er fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 227/2013 af 13. marts 2013[2] om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne ved hjælp af tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer og Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien. – Henstilling GFCM/37/2013/2 om en række minimumsstandarder for fiskeri med bundsat hildingsgarn efter pighvar og bevarelse af hvaler i Sortehavet vedtaget af Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) på dens 37. møde (Split, maj 2013). · Overensstemmelse med andre EU-politikker og -mål De foreslåede foranstaltninger er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks mål og er i tråd med EU's politik for bæredygtig udvikling. 2. RESULTAT AF HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER · Inddragelse og anvendelse af eksperter De vigtigste af de hørte organisationer/eksperter Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) er blevet hørt i sin egenskab af videnskabelig organisation. Den Europæiske Union indhenter hvert år videnskabelig rådgivning fra STECF om vigtige fiskebestandes tilstand. Rådgivningen, der blev givet i oktober 2014, omfatter alle sortehavsbestande, for hvilke der foreslås TAC'er. · Høring af de berørte parter De berørte parter blev hørt i forbindelse med Kommissionens meddelelse om høringen vedrørende fiskerimuligheder for 2015. Det videnskabelige grundlag for forslaget blev tilvejebragt af STECF. · Konsekvensanalyse På grundlag af den videnskabelige rådgivning vil de foreslåede foranstaltninger føre til en ændring af fiskerimulighederne målt på fangstmængde for EU-fartøjer i Sortehavet. Forslaget afspejler ikke kun betænkeligheder på kort sigt, men indgår også i en mere langsigtet strategi, der går ud på, at fiskeriindsatsen gradvis tilpasses niveauer, som er bæredygtige på langt sigt. Den strategi, der er udstukket i forslaget, kan derfor på mellemlangt til langt sigt resultere i en reduceret fiskeriindsats, men give stabile eller stigende kvoter på langt sigt. Med hensyn til langsigtede konsekvenser forventes strategien at føre til mindskede miljøpåvirkninger som følge af tilpasningen af fiskeriindsatsen og uændrede eller øgede landingsmængder. Fiskeriaktiviteterne vil blive mere bæredygtige på langt sigt. 3. JURIDISKE ASPEKTER AF FORSLAGET · Resumé af forslaget I forslaget fastsættes der fangstbegrænsninger for EU-fiskeriet i Sortehavet med henblik på at nå den fælles fiskeripolitiks mål om at sikre, at fiskeriet er miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtigt på alle planer. · Retsgrundlag Artikel 43, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. · Subsidiaritetsprincippet Forslaget henhører under Unionens enekompetence, jf. artikel 3, stk. 1, litra d), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Subsidiaritetsprincippet finder derfor ikke anvendelse. · Proportionalitetsprincippet Forslaget er i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet af følgende årsag: Den fælles fiskeripolitik er en fælles politik. I henhold til artikel 43, stk. 3, i TEUF skal Rådet vedtage foranstaltningerne i forbindelse med fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. Den foreslåede rådsforordning fordeler fiskerimulighederne mellem medlemsstaterne. Det står medlemsstaterne frit for at fordele sådanne fiskerimuligheder mellem fartøjer, som fører deres flag, jf. artikel 16, stk. 6 og 7, og artikel 17 i forordning (EF) nr. 1380/2013. Medlemsstaterne har således rige muligheder for at selv at bestemme, hvilken social/økonomisk model de vil anvende i forbindelse med udnyttelsen af de tildelte fiskerimuligheder. Forslaget har ingen nye finansielle virkninger for medlemsstaterne. Denne forordning vedtages af Rådet hvert år, og de offentlige og private midler til gennemførelse af den foreligger allerede. · Valg af reguleringsform Foreslået reguleringsmiddel: Forordning. Dette forslag vedrører fiskeriforvaltning på grundlag af artikel 43, stk. 3, i TEUF og i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1380/2013. 4. VIRKNINGER FOR BUDGETTET Forslaget har ingen virkninger for Unionens budget. 5. FAKULTATIVE ELEMENTER · Forenkling Forslaget indebærer en yderligere forenkling af de administrative procedurer for de offentlige myndigheder (i EU og medlemsstaterne), da dets bestemmelser svarer til bestemmelserne i forordningen fra 2014 om fiskerimulighederne i Sortehavet. · Fornyet gennemgang/revision/udløbsklausul Forslaget vedrører en årlig forordning for 2015 og indeholder derfor ingen revisionsklausul. · Detaljeret redegørelse Med forslaget fastsættes fiskerimulighederne for 2015 for visse fiskebestande eller grupper af fiskebestande for medlemsstaternes fiskeri i Sortehavet. Landingsforpligtelsen for bestande, der fanges i visse fiskerier, finder anvendelse fra den 1. januar 2015. Disse fiskerier i Sortehavet dækker fiskeri efter små pelagiske arter, dvs. fiskeri efter brisling, som er en af de bestande, der forvaltes gennem TAC'er og kvoter i nærværende forordning. Med indførelsen af landingsforpligtelsen skal fiskerimulighederne i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 nu afspejle den mængde, der fanges, i stedet for den mængde, der landes. Dette gøres på grundlag af den modtagne videnskabelige rådgivning for fiskebestandene i fiskerier, som omhandlet i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013. Fiskerimulighederne bør desuden fastsættes i henhold til artikel 16, stk. 1, (hvori der henvises til princippet om relativ stabilitet) og artikel 16, stk. 4, (hvori der henvises til målsætningerne i den fælles fiskeripolitik og de regler, der er fastsat i de flerårige planer). De foreslåede tal er baseret på den videnskabelige rådgivning og de rammer, der er udstukket for fastsættelsen af TAC'er og kvoter i meddelelsen fra Kommissionen om høringen vedrørende fiskerimulighederne for 2015. På baggrund af Kommissionens hensigter om at sikre en bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i tråd med EU's politik og internationale forpligtelser, samtidig med at fiskerimulighederne forbliver stabile, begrænses de årlige udsving i TAC'erne i det omfang, det er praktisk muligt under hensyntagen til en given fiskebestands tilstand. Medlemsstaterne tildeles TAC'er og kvoter, som angivet i bilaget til forslaget til forordning. I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96[3] foreslås det, at traktatens artikel 3 og 4 ikke finder anvendelse på de bestande, der er omfattet af denne forordning. I overensstemmelse med artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder den fleksibilitet fra år til år, der er påtænkt deri, anvendelse på bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen. 2014/0341 (NLE) Forslag til RÅDETS FORORDNING om fastsættelse for 2015 af fiskerimulighederne for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande i Sortehavet RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) Traktatens artikel 43, stk. 3, fastsætter, at Rådet på forslag af Kommissionen vedtager foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder. (2) Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013[4] skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvor det er relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF). (3) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder opdelt på fiskeri eller fiskerigrupper i Sortehavet, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. I henhold til artikel 16, stk. 1 og 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fordeles fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne på en måde, som sikrer de enkelte medlemsstater relativ stabilitet i fiskeriet efter de enkelte bestande eller i de enkelte fiskerier og i overensstemmelse med målsætningerne for den fælles fiskeripolitik, der er fastsat i forordningens artikel 2, stk. 2. (4) De samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) bør fastlægges på grundlag af den foreliggende videnskabelige rådgivning og under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer og under hensyntagen til de holdninger, som kom til udtryk under høringen af de berørte parter. (5) For fiskeri efter brisling anvendes den landingsforpligtelse, som er omhandlet i artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013, fra den 1. januar 2015. I artikel 16, stk. 2, i nævnte forordning fastsættes det, at når landingsforpligtelsen indføres for en bestand, skal fiskerimulighederne fastsættes under hensyntagen til, at de ikke længere afspejler landingerne, men derimod fangsterne. (6) Udnyttelsen af de fiskerimuligheder, der fastsættes ved denne forordning, er underlagt Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009[5], særlig artikel 33 og 34 om registrering af fangster og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at specificere de koder, som medlemsstaterne benytter til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning. (7) Ifølge artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96[6] skal det bestemmes, hvilke bestande de deri fastsatte forskellige foranstaltninger skal gælde for. (8) For at undgå en afbrydelse af fiskeriaktiviteterne og sikre EU-fiskernes udkomme er det vigtigt at åbne for disse fiskerier i Sortehavet fra den 1. januar 2015. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen — VEDTAGET DENNE FORORDNING: KAPITEL I Anvendelsesområde og definitioner Artikel 1 Genstand Ved denne forordning fastsættes fiskerimulighederne for 2015 for visse fiskebestande i Sortehavet. Artikel 2 Anvendelsesområde Denne forordning gælder for EU-fartøjer, der fisker i Sortehavet. Artikel 3 Definitioner I denne forordning forstås ved: a) "GFCM": Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet b) "Sortehavet": det geografiske underområde 29 som defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011[7] c) "fiskerfartøj": fartøj, der er udstyret til kommercielt fiskeri efter levende marine ressourcer d) "EU-fiskerfartøj": fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i EU e) "bestand": en biologisk ressource i havet, der forekommer i et givet forvaltningsområde f) "samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde af hver bestand, der: i) kan fanges i løbet af et år i tilfælde af fiskerier, der er omfattet af en landingsforpligtelse i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 eller ii) kan landes i løbet af et år i tilfælde af fiskerier, der ikke er omfattet af en landingsforpligtelse i henhold til artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 g) "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt EU, en medlemsstat eller et tredjeland. KAPITEL II Fiskerimuligheder Artikel 4 TAC′er og fordeling I bilaget fastsættes TAC'er for EU-fiskerfartøjer, fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt de dertil knyttede betingelser, der, hvor det er relevent, er funktionelt knyttet dertil. Artikel 5 Særlige fordelingsbestemmelser Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, berører ikke: a) udvekslinger, jf. artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 b) nedsættelser og omfordelinger, jf. artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 c) supplerende landinger, jf. artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 d) de mængder, der er overført i overensstemmelse med artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 [i overensstemmelse med det baltiske forslag] e) nedsættelser, jf. artikel 105 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009. Artikel 6 Betingelser for landing af fangster og bifangster, der ikke er omfattet af landingsforpligtelsen Fangster og bifangster af pighvar må kun opbevares om bord eller landes, hvis fangsterne er taget af EU-fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag, og hvis den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt. KAPITEL III Afsluttende bestemmelser Artikel 7 Dataindberetning Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder for de enkelte bestande, skal de anvende de koder for bestandene, som er fastsat i bilaget til nærværende forordning. Artikel 8 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 2015. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den […]. På Rådets vegne Formand [1] EUT L 9 af 14.1.2014, s. 1. [2] EUT L 78 af 20.3.2013, s. 1. [3] Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3). [4] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22). [5] Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1). [6] Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3). [7] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (EUT L 347 af 30.12.2011, p. 44). BILAG TAC'ER FOR EU-FISKERFARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER GÆLDER TAC'ER ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE TAC'ER FOR EU-FISKERFARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER GÆLDER TAC'ER ANGIVET PR. ART OG PR. OMRÅDE I nedenstående skemaer fastsættes TAC'er og kvoter (i ton levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver enkelt bestand samt de betingelser, der funktionsmæssigt er knyttet dertil. Fiskebestandene er anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navn. Nedenfor gives en oversigt over de almindeligt anvendte navne og de latinske navne til brug i forbindelse med denne forordning: Videnskabeligt navn || Alfa-3-kode || Almindeligt anvendt navn Psetta maxima || TUR || Pighvar Sprattus sprattus || SPR || Brisling || || || || Art: || Pighvar || Område: || EU-farvande i Sortehavet || || Psetta maxima || || TUR/F37.4.2.C. || || || || Bulgarien || 36,72 || || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. || Rumænien || 36,72 || || || || || EU || 73,44 || 1) || || || || TAC || Ikke relevant || _________ || || || 1) Fiskeri, herunder omladning, ombordtagning, landing og første salg, tillades ikke fra den 15. april til den 15. juni 2015. || Art: || Brisling || || Område: || EU-farvande i Sortehavet || || || Sprattus sprattus || || SPR/F37.4.2.C || Bulgarien || || 8 032,5 || Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. || Rumænien || || 3 442,5 || || || || EU || || 11 475 || || || || TAC || Ikke relevant || || || || || ||