1.INDLEDNING

1.1.Baggrund: Europas kulturarv som en ressource for Europa

EU udpegede 2018 til det europæiske år for kulturarv (i det følgende kaldet "det europæiske år 2018").

Europas kulturarv "udgør en fælles kilde til erindring, forståelse, identitet, dialog, sammenhæng og kreativitet for Europa". Den "består af et bredt spektrum af nedarvede ressourcer i alle former og aspekter, både håndgribelige, uhåndgribelige og digitale (digitale fra starten eller digitaliseret senere), herunder monumenter, lokaliteter, landskaber, kvalifikationer, praksis, viden og udtryk for menneskelig kreativitet samt samlinger, der bevares og forvaltes af offentlige og private organer som museer, biblioteker og arkiver samt filmarv".

Som region tegner EU sig for mere end en tredjedel af UNESCO's liste over verdens kulturarv og en fjerdedel af UNESCO's repræsentative liste over menneskehedens immaterielle kulturarv. Indtil nu har 38 lokaliteter fået det europæiske kulturarvsmærke for den rolle, de har spillet i den europæiske historie. Der er 33 certificerede kulturruter i Europarådets kulturruteprogram. Europeana, Europas digitale platform for kulturarv, giver adgang til over 54 millioner genstande fra 3 700 europæiske kulturinstitutioner. For så vidt angår naturarven - en fuldgyldig del af kulturarven - omfatter netværket af 27 000 beskyttede Natura 2000-lokaliteter 18 % af EU's landterritorium og næsten 6 % af dets havterritorium.

Kulturarv er også en ressource for Europa. Over 300 000 mennesker er beskæftiget i EU's kulturarvssektor, og 7,8 mio. job i EU er indirekte forbundet med kulturarv (f.eks. tolkning og sikkerhed).

Nærværende rapport giver et overblik over gennemførelsen og resultaterne af det europæiske år for kulturarv 2018 i overensstemmelse med artikel 10 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/864 af 17. maj 2017.





1.2.Mål for det europæiske år for kulturarv 2018

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2017/864 om et europæisk år for kulturarv (2018) (i det følgende kaldet "EYCH-afgørelsen") fastsatte generelle og specifikke mål.

Det overordnede formål med det europæiske år var at fremme fællesskabet om og værdsættelsen af Europas rige og forskelligartede kulturarv, øge bevidstheden om vores fælles historie og værdier og styrke følelsen af at være en del af et fælles europæisk rum.

De generelle mål med det europæiske år var at fremme og støtte Unionens, medlemsstaternes og regionale og lokale myndigheders indsats for i samarbejde med kulturarvssektoren og det bredere civilsamfund at beskytte, sikre, genbruge, opgradere, værdsætte og fremme Europas kulturarv, og navnlig at

-bidrage til at fremme Europas kulturarvs rolle som et afgørende element i kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog (…)

-forbedre Europas kulturarvs bidrag til samfundet og økonomien gennem dens direkte og indirekte økonomiske potentiale (…)

-bidrage til at fremme kulturarv som et vigtigt element i forbindelserne mellem Unionen og tredjelande (…).

1.3.Eurobarometer-undersøgelse om kulturarv

Med henblik på at forberede det europæiske år blev der gennemført en specialudgave af Eurobarometer-undersøgelsen i slutningen af 2017. Formålet hermed var at vurdere europæernes attituder og holdninger til kulturarv.

Undersøgelsen viste, at europæerne mener, at: