Det forventede underskud i 2020 er således over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Den forventede overskridelse betragtes som exceptionel, men ikke som midlertidig som defineret i stabilitets- og vækstpagten. Analysen antyder således, at underskudskriteriet som defineret i traktaten og forordning (EF) nr. 1467/97 umiddelbart ikke er opfyldt.

Den forventede overskridelse af traktatens referenceværdi i 2020 er exceptionel, da den skyldes et alvorligt økonomisk tilbageslag. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020, som tager højde for konsekvenserne af covid-19-pandemien, forventes realvæksten i BNP at falde med 9,4 % i 2020.

Ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 forventes Spaniens offentlige underskud i 2020 at udgøre 10,3 % af BNP, hvilket er over og ikke tæt på traktatens referenceværdi på 3 % af BNP.

Desuden peger dataene for 2019 i retning af utilstrækkelige fremskridt hen imod gældsreduktionsmålet, hvilket også umiddelbart tyder på et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Det forventede underskud for 2020 peger umiddelbart i retning af et uforholdsmæssigt stort underskud som defineret i stabilitets- og vækstpagten.

Ifølge de data, der blev indberettet af Spanien den 31. marts 2020, og som efterfølgende er blevet valideret af Eurostat, udgjorde Spaniens offentlige underskud 2,8 % af BNP i 2019, mens den offentlige bruttogæld udgjorde 95,5 % af BNP. Spanien forventer ifølge stabilitetsprogrammet for 2020 et underskud på 10,3 % af BNP i 2020 og en gæld på 115,5 % af BNP.

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Klausulen som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I denne meddelelse forelagde Kommissionen Rådet sin vurdering af, at den aktuelle situation i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-udbruddet giver anledning til at aktivere klausulen. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.

3.Gældskriteriet

Den offentlige gældskvote faldt fra 97,6 % i 2018 til 95,5 % i 2019. Den gældsforøgende virkning af det samlede primære underskud og renteudgifterne blev mere end opvejet af realvæksten i BNP og den stigende BNP-deflator og af den gældsreducerende virkning af stock-flow-tilpasninger.

Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i juni 2019 er Spanien underlagt en treårig overgangsperiode for at sikre tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet. Overgangsperioden varer fra 2019 til 2021. For at sikre stadige og effektive fremskridt hen imod opfyldelsen af målet i overgangsperioden bør Spanien samtidigt opfylde følgende to betingelser:

a.For det første bør den årlige strukturelle tilpasning ikke afvige mere end 0,25 % af BNP fra den minimale lineære strukturelle tilpasning, der sikrer, at gældsreduktionsmålet opfyldes ved overgangsperiodens udløb.

b.For det andet bør den resterende årlige strukturelle tilpasning på intet tidspunkt i overgangsperioden overstige 0,75 % af BNP (medmindre den første betingelse indebærer en årlig indsats over 0,75 % af BNP).

De indberettede oplysninger viser, at Spanien ikke gjorde tilstrækkelige fremskridt hen imod opfyldelsen af gældsreduktionsmålet i 2019 (jf. tabel 1), idet forskellen i forhold til den krævede minimale lineære strukturtilpasning lå på 1,1 % af BNP.

Analysen baseret på de endelige tal for 2019 antyder således, at gældskriteriet umiddelbart ikke er opfyldt.

4. Relevante forhold

I henhold til traktatens artikel 126, stk. 3, skal Kommissionen udarbejde en rapport, hvis en medlemsstat ikke opfylder kravene i forbindelse med et af eller begge disse kriterier. I denne rapport "tages der ligeledes hensyn til, om det offentlige underskud overstiger de offentlige investeringsudgifter, samt til alle andre relevante forhold, herunder medlemsstatens økonomiske og budgetmæssige situation på mellemlang sigt".

I artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1467/97 præciseres det, hvilke forhold der er tale om, idet det fastsættes, at der skal tages behørigt hensyn til "alle andre forhold, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en samlet kvalitativ vurdering af overholdelsen af underskuds- og gældskriteriet, og som medlemsstaten har forelagt Rådet og Kommissionen".

Analysen af de relevante forhold er særligt berettiget ved en klar overtrædelse af gældskriteriet, idet gældsdynamikken i højere grad end underskuddet påvirkes af forhold, der ligger uden for regeringens kontrol. Dette anerkendes i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, hvor det fastsættes, at der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, skal tages hensyn til de relevante forhold uanset overtrædelsens omfang. I den forbindelse skal der ved vurderingen af, om gældskriteriet er opfyldt, som minimum tages hensyn til følgende tre aspekter på grund af deres indvirkning på gældsdynamikken og holdbarheden: i) fastholdelsen af den mellemfristede budgetmålsætning eller af tilpasningsstien i retning heraf, ii) gennemførelsen af strukturreformer og iii) de underliggende økonomiske forhold.

Som præciseret i artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1467/97, for så vidt angår opfyldelsen af underskudskriteriet i 2020, kan der, eftersom den offentlige gældskvote overstiger referenceværdien på 60 %, og den dobbelte betingelse ikke er opfyldt — dvs. at underskuddet fortsat er tæt på referenceværdien, og at overskridelsen af referenceværdien er midlertidig — ved vurderingen af, om Spanien overholder underskudskriteriet ikke tages hensyn til de relevante forhold i faserne forud for, at det fastslås, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud.

I den aktuelle situation udgør covid-19-pandemien og dens økonomiske følger, som har betydelig indvirkning på budgetstillingen og skaber stor usikkerhed om fremtidsudsigterne, et vigtigt yderligere forhold, der skal tages med i betragtning. Pandemien har desuden ført til aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul.

4.1. Covid-19-pandemien

Covid-19-pandemien har ført til et større økonomisk chok, som har betydelig negativ indvirkning i hele Den Europæiske Union. Dens konsekvenser for BNP-væksten vil afhænge dels af pandemiens varighed, dels af de tiltag, der iværksættes af de nationale myndigheder og på europæisk og globalt plan for at inddæmme spredningen, beskytte produktionskapaciteten og understøtte den samlede efterspørgsel. Medlemsstaterne har allerede truffet eller er i færd med at træffe budgetmæssige foranstaltninger til at øge sundhedssystemernes kapacitet og yde hjælp til de personer og brancher, der er særlig hårdt ramt. Der er også truffet omfattende foranstaltninger til at understøtte likviditeten såvel som vedtaget andre garantier. Når der foreligger mere detaljerede oplysninger, skal de kompetente statistiske myndigheder undersøge, hvorvidt disse foranstaltninger har umiddelbar indvirkning på den offentlige saldo eller ej. Sammen med faldet i den økonomiske aktivitet vil disse foranstaltninger føre til væsentligt større offentlige underskud og gældsstillinger.

4.2 Den økonomiske situation på mellemlang sigt, herunder strukturreformer

Selv om den økonomiske vækst i Spanien før covid‑19-pandemiens udbrud var moderat, var den i 2019 dog stadig højere end den potentielle vækst og den gennemsnitlige vækst i euroområdet på 2,0 %. Ifølge Kommissionens vinterprognose 2020 forventedes den at forblive robust på 1,6 % i 2020. Det kan derfor ikke hævdes, at de makroøkonomiske betingelser er en formildende omstændighed, der kan lægges til grund for, at Spanien ikke har gjort tilstrækkelige fremskridt med at opfylde gældsreduktionsmålet i 2019.

Pandemiens udbrud i begyndelsen af marts førte imidlertid til vedtagelsen af strenge foranstaltninger til inddæmning af virusset, som forventes at føre til en kraftig nedgang i produktionen i første halvdel af året. Selv om produktionen burde stige kraftigt, når restriktionerne ophæves, forventes genopretningen ikke at blive den samme i alle sektorer, og den tabte produktion forventes ikke indhentet fuldt ud inden for prognoseperioden. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2020 forventes BNP at falde med 9,4 % i gennemsnit i 2020. Der er usædvanlig stor usikkerhed om pandemiens udvikling og tempoet i lempelsen af restriktionerne for den økonomiske aktivitet og de private aktørers kortsigtede reaktion herpå. Det forventede kraftige fald i BNP udgør en formildende omstændighed i forbindelse med vurderingen af Spaniens opfyldelse af underskudskriteriet i 2020.

I landerapporten for 2020 vurderede Kommissionen, at Spanien har gjort begrænsede fremskridt med at opfylde de landespecifikke henstillinger for 2019. Nærmere bestemt har Spanien gjort visse fremskridt med at modernisere og øge arbejdsformidlingernes og socialforvaltningernes kapacitet, mens der kun er gjort begrænsede fremskridt med at forbedre de finanspolitiske rammer og reglerne for offentlige udbud, mindske brugen af tidsbegrænsede kontrakter og forbedre familiestøtten og huller i dækningen af arbejdsløshedsunderstøttelse og sociale ydelser. Der var også kun gjort begrænsede fremskridt med at mindske skolefrafaldet og forbedre de uddannelsesmæssige resultater, øge samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder, fremme innovation og opgradere banegodsinfrastruktur og energisammenkoblingerne samt gennemføre loven om markedsenhed.

4.3 Budgetstillingen på mellemlang sigt, herunder offentlige investeringer