KONFERENCEN OM EUROPAS FREMTID TAGER FORM

BIDRAG FRA EUROPA-KOMMISSIONEN

22. januar 2020

1. NYT SKUB I DET EUROPÆISKE DEMOKRATI — TIDEN ER INDE

"Jeg vil have europæerne til at skabe

vores Unions fremtid. De bør

spille en førende og aktiv rolle i

fastsættelsen af vores prioriteter og vores

ambitionsniveau. Jeg vil have, at borgerne får mulighed for at give deres mening

til kende på en konference om

Europas fremtid, som indledes i 2020

og varer to år." Formand for Europa-Kommissionen,

Ursula von der Leyen En mere ambitiøs Union

Min dagsorden for Europa, 16. juli 2019

Over 200 millioner europæiske borgere stemte ved valget til Europa-Parlamentet i maj 2019, hvilket er den højeste valgdeltagelse i tyve år. Dette viser tydeligt, at europæerne ønsker en mere aktiv rolle med hensyn til at beslutte, hvad EU skal gøre. Da digitale teknologier og sociale medier grundlæggende forandrer politisk deltagelse og aktivt medborgerskab, kræver borgerne, og især den yngre generation, større indflydelse på den måde, politikkerne udformes på, som rækker ud over at stemme ved et valg hvert 5. år.

Vi er nødt til at reagere på dette krav.

Den Europæiske Unions demokratiske system er unikt. Det omfatter 500 millioner mennesker og går på tværs af grænser. For at gøre det endnu mere dynamisk, interaktivt og relevant for vores borgere er vi nødt til at bruge nye metoder. Kommissionsformand Ursula von der Leyen har lovet at gøre dette ved at give europæerne større indflydelse på, hvad EU gør, og på, hvordan EU fungerer for dem. Dette er den centrale præmis bag idéen om en konference om Europas fremtid.

Europa har haft 10 års vedvarende økonomisk vækst efter flere år med krisehåndtering, flere europæere har job end nogensinde før, og selv om der findes en vis grad af euroskepsis, er den folkelige opbakning til vores Union på et af de højeste niveauer i næsten 30 år. Med udgangspunkt i denne fælles indre styrke kan vi se fremad og skabe en vision for vores fremtid. Tiden er moden til at sætte nyt skub i det europæiske demokrati.

I en stadig mere multipolær verden er mange europæere bekymrede for deres fremtid, og Unionen er nødt til at vise, at den er i stand til tage hånd om deres bekymringer. EU's politik skal hjælpe borgere og virksomheder med at drage fordel af den grønne og digitale omstilling. Den skal bekæmpe ulighed og sikre, at Den Europæiske Union har en retfærdig, bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi. Ved at gøre dette kan vi vise, at Europa kan optræde mere selvsikkert og er i stand til at fremme sine værdier og standarder i verden.

Konferencen vil som en vigtig paneuropæisk demokratisk øvelse være et nyt offentligt forum for en åben, inklusiv, gennemsigtig og struktureret debat med borgerne om en række centrale prioriteter og udfordringer. Det skal være et bottom-up-forum, som er tilgængeligt for alle borgere fra alle samfundslag og alle hjørner af EU, og som bør afspejle Europas mangfoldighed. Forummet skal være åbent for civilsamfundet, EU-institutionerne og andre EU-organer, herunder Regionsudvalget, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt nationale og regionale myndigheder, parlamenter og andre interessenter, der alle skal bidrage som ligeværdige partnere. I sidste ende handler det om at styrke forbindelsen mellem europæerne og de institutioner, der tjener dem.

Fastlæggelsen af konferencens koncept, struktur, omfang og timing skal ske gennem en reel fælles indsats fra Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens side. Dette samarbejde bør udformes som en fælles erklæring fra de tre institutioner, som senere skal åbnes for andre underskrivere, herunder institutioner, organisationer og interessenter. Nationale og regionale parlamenter og aktører skal spille en vigtig rolle i forbindelse med konferencen og bør opfordres til at tilrettelægge arrangementer i tilknytning til konferencen. Deres deltagelse bør sikre, at konferencen rækker langt ud over Europas hovedstæder og når ud i alle hjørner af Unionen.

Europa-Parlamentet og Rådet arbejder i øjeblikket på deres bidrag til denne proces. Europa-Parlamentet hilste i sin beslutning af 15. januar 2020 forslaget om en konference om Europas fremtid velkommen og opfordrede til en åben og gennemsigtig proces, der tager udgangspunkt i en inklusiv, deltagerbaseret og afbalanceret tilgang til borgere og interessenter. Det Europæiske Råd understregede i sine konklusioner af 12. december 2019 sin interesse i at fremme konferencen ved at anmode det kroatiske formandskab om at gå i gang med at arbejde på at fastlægge Rådets holdning. Det kroatiske formandskab har selv opført konferencen blandt formandskabets prioriteter.

Denne meddelelse er Kommissionens bidrag til denne proces.

2. EN ÅBEN DEBAT MED FOKUS PÅ DET, DER BETYDER NOGET FOR BORGERNE

For at målrette debatten og muliggøre en effektiv opfølgning foreslår Europa-Kommissionen, at konferencen organiseres i to parallelle spor: det første spor har fokus på politik og på, hvad vores Union bør søge at opnå, og det andet har fokus på institutionelle spørgsmål.

2.1 EN MERE AMBITIØS UNION

Konferencen bør udformes på grundlag af EU's overordnede mål som fastlagt i Kommissionens seks politiske prioriteter og Det Europæiske Råds strategiske dagsorden. Disse mål omfatter kampen mod klimaændringer og miljømæssige udfordringer, en økonomi, der tjener alle, social retfærdighed og lighed, Europas digitale omstilling, fremme af vores europæiske værdier, styrkelse af EU's stemme i verden samt styrkelse af Unionens demokratiske grundlag. Selv om disse emner bør danne grundlag for debatten, bør de ikke begrænse konferencens rammer. Borgerne bør frit kunne fokusere på det, de synes er vigtigt.

2.2 INSTITUTIONELLE SPØRGSMÅL

Det andet spor bør have fokus på emner, der specifikt vedrører demokratiske processer og institutionelle spørgsmål, navnlig spidskandidatproceduren for valg af formanden for Europa-Kommissionen og tværnationale lister til valg til Europa-Parlamentet. Oprettelsen af tværnationale lister kræver som minimum ændringer i EU's valglov. Dette vil kræve et forslag fra Europa-Parlamentet, der vedtages af Rådet med enstemmighed, samt medlemsstaternes godkendelse i overensstemmelse med deres respektive forfatningsmæssige bestemmelser. Da Kommissionen ikke har kompetence på dette område, bør den indtage rollen som formidler og ærlig mægler mellem Europa-Parlamentet og Rådet. I denne forbindelse, og hvis det er nyttigt for de øvrige institutioner, er Kommissionen parat til at stille juridisk og institutionel ekspertise, undersøgelser angående valgprocesser og indsigt i de interinstitutionelle forbindelser til rådighed.