Genopretnings- og resiliensfaciliteten, med en foreslået økonomisk rygdækning på 672,5 mia. EUR i tilskud og lån, giver medlemsstaterne betydelige ekstra midler, der kan bruges til at finansiere bygningsrenovering af høj kvalitet. I Kommissionens forslag til landespecifikke henstillinger i 2020 blev der fokuseret på øjeblikkelige foranstaltninger til afbødning af den socioøkonomiske virkning af pandemien, og den udpegede bygningsrenovering som en af nøgleprioriteterne på kort sigt. Endvidere foreslog Kommissionen at iværksætte det europæiske flagskib "Renovering", og opfordrede kraftigt medlemsstaterne til at gøre det til en topprioritet i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner, som de skal udarbejde for at få adgang til finansiering fra denne facilitet, med udgangspunkt i deres nationale energi- og klimaplaner og langsigtede renoveringsstrategier samt de landespecifikke henstillinger. Både de nationale energi- og klimaplaner og de langsigtede renoveringsstrategier er centrale strategi- og planlægningsværktøjer til styring af midlerne til renovering af bygninger i retning af de vigtigste prioriteter i overensstemmelse med de nationale behov. Retningslinjerne for genopretnings- og resiliensfaciliteten, som medlemsstaterne fik forelagt i september 2020, omfatter en detaljeret renoveringsbølgekomponent, som medlemsstaterne opfordres til at medtage og bygge videre på i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner. Investeringer og reformer med stort potentiale for at øge investeringerne i bygningsrenovering og mobilisere offentlig og privat finansiering med fokus på socialt og økonomisk overkommeligt boligbyggeri er særligt relevante for at nå målene for genopretnings- og resiliensfaciliteten: grøn omstilling (reduktion af energiforbrug og drivhusgasemissioner, skabelse af arbejdspladser og stimulering af vækst og social modstandsdygtighed).

Renovering af bygninger er en klar prioritet for Kommissionen, og renoveringsbølgen er et flagskibsinitiativ under EU's grønne pagt. Kommissionen vil sikre, at EU's programmer og instrumenter anvendes til at støtte og frigøre investeringer i bygningsrenovering for at fremme bæredygtige renoveringer af høj kvalitet, inklusion, digitalisering og beskyttelse af kulturarv samt dermed forbunden jobskabelse og industrielt lederskab. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at anvende EU's finansielle midler til at gennemføre nationale, regionale og lokale støtteordninger for at fremme bygningsrenovering af høj kvalitet.

En fordobling af den årlige renoveringsprocent i EU og sikring af renoveringer af høj kvalitet vil være til stor gavn for de europæiske borgere og vil mobilisere betydelige private og offentlige investeringer til støtte for den grønne og digitale genopretning og en retfærdig omstilling til ren energi. Det forventes, at der er behov for yderligere investeringer på omkring 90 mia. EUR om året. Denne hidtil usete udfordring kræver offentlige incitamenter til at mobilisere de nødvendige private investeringer.

Anvendelse af en facilitet for bistand til projektudvikling (ELENA-model) på nationalt plan for at mobilisere investeringer på forhånd og skabe en stærk og samlet pipeline for investeringsprojekter: I Frankrig tilbyder flere regionale ordninger i øjeblikket integrerede boligrenoveringstjenester, herunder tredjepartsfinansiering, til boligejere. Ved at oprette en national ressourceplatform og et refinansieringsinstrument vil ORFEE, som er et projekt for projektudviklingsbistand, styrke deres finansielle struktur og fremme deres aktiviteter med anslåede energirelaterede investeringer på 45 mio. EUR frem til 2023. Etablering af et netværk af one-stop-shops for bygningsrenovering på nationalt plan. Investeringsordninger baseret på kontrakter om energimæssig ydeevne, der er rettet mod offentlige bygninger og socialt boligbyggeri: Regionen Marche i Italien har oprettet en innovativ revolverende fond (energi- og mobilitetsfonden), der kombinerer tilskud fra EFRU, lån på lempeligere vilkår og tredjepartsfinansiering fra energitjenesteselskaber (ESCO'er) ved hjælp af en kontrakt om energimæssig ydeevne. Fonden blev anvendt til en gennemgribende renovering af seks hospitaler og plejehjem blandt andre investeringsprojekter. Blandingsfaciliteter til boligrenovering, der kombinerer teknisk bistand, tilskud og lån for at mobilisere private investeringer ved at fjerne startomkostninger og stimulere efterspørgslen. Finansieringsordninger med stort potentiale for at opskalere bygningsrenovering/innovativ anvendelse af finansieringsprodukter for energieffektivitet i forretningsbanker, finansiering via regning og skattefinansiering: Flere initiativer undersøger mulighederne for, at gæld optaget for at investere i boligforbedringer knyttes til selve ejendommen og ikke til ejeren, og dermed bane vejen for meget langsigtede finansieringsinstrumenter. Eksempelvis udfører EuroPACE-projektet i Spanien forsøg med, hvordan en sådan gæld kan tilbagebetales via ejendomsskatter, mens RenOnBill undersøger partnerskaber med forsyningsselskaber, så de kan anvende energiregningen som tilbagebetalingsmiddel, med pilotprojekter i Italien, Spanien og Litauen.

På kort sigt foreslås det at yde 47,5 mia. EUR som supplerende finansiel støtte til Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Den Europæiske Socialfond samt Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede indtil udgangen af 2023 gennem REACT-EU (genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa), som finansieres af NGEU. Det er blevet foreslået, at REACT-EU bør udvide de kriseberedskabs- og afhjælpningstiltag, som samhørighedspolitikken allerede er begyndt at gennemføre gennem investeringsinitiativet som reaktion på coronavirusset, samt udvide anvendelsesområdet til også at omfatte grønne, digitale og vækstfremmende investeringer. Dette giver medlemsstaterne og regionerne mulighed for at kanalisere yderligere finansiering i retning af renovering af bygninger gennem deres relevante programmer under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling. Den Europæiske Socialfond, som foreslås tilført flere midler, vil i højere grad støtte styrkelsen af de grønne og digitale færdigheder, der er nødvendige for at gennemføre renoveringsbølgen, men også give beboerne indflydelse, navnlig de mest sårbare, involvere dem i renoveringsbølgen og sikre retfærdighed og inklusion.

På mellemlang til lang sigt vil fondene under samhørighedspolitikken (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden) med et foreslået budget på 330 mia. EUR i perioden 2021-2027 fortsat være en vigtig kilde til EU-finansiering til direkte investeringer i energi- og ressourceeffektivitet i bygninger og renovering af bygninger, herunder udvikling af menneskelig kapital, med henblik på en bedre energimæssig ydeevne. Samhørighedspolitikken har til formål at hjælpe med at rette op på de største regionale skævheder og styrke den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i Unionen. Inden for disse rammer vil midler fra samhørighedspolitikken støtte vigtige investeringer, der er knyttet til målene for den europæiske grønne pagt, herunder energi- og ressourceeffektivitet som f.eks. i byggesektoren . De vil bidrage væsentligt til det samlede mål på 30 % for klimaudgifter. I landdistrikterne kan støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) anvendes til at forbedre energieffektiviteten og produktionen af vedvarende energi.

Den foreslåede mekanisme for en retfærdig omstilling har til formål at lette de sociale og økonomiske omkostninger ved omstillingen til klimaneutralitet med fokus på de områder, brancher og arbejdstagere, som vil skulle klare de største udfordringer ved omstillingen. Den første søjle, Fonden for Retfærdig Omstilling, med en foreslået bevilling på 17,5 mia. EUR, har energieffektivitet og investeringer i en cirkulær økonomi som støtteberettigede områder. Udvælgelsen af projekter vil udelukkende ske på grundlag af de områder, der er nævnt i de territoriale planer for retfærdig omstilling. Mekanismen for en retfærdig omstilling omfatter ordningen for retfærdig omstilling under InvestEU, der skal gennemføres på tværs af alle InvestEU's politikområder. Kommissionen foreslog også den tredje søjle i mekanismen, nemlig en offentlig lånefacilitet til at støtte offentlige enheder ved at kombinere tilskud fra EU-budgettet med lån. De territoriale planer for retfærdig omstilling vil stå i centrum for mekanismen for en retfærdig omstilling, herunder ved at udpege støtteberettigede områder.

Endelig vil EU-finansieringen også omfatte Moderniseringsfonden, der er oprettet i henhold til ETS-direktivet , med et beløb på ca. 14 mia. EUR , der stilles til rådighed for de ti mindre velstående medlemsstater for at støtte investeringer i modernisering af deres energisystemer og forbedringer af energieffektiviteten. Investeringer i energieffektivitet i bygninger, herunder termisk renovering af bygninger og investeringer i modernisering af fjernvarmeanlæg, udpeges under de prioriterede områder, som vil tegne sig for mindst 70 % af fondenes midler. Moderniseringsfonden vil være underlagt medlemsstaterne, som udvælger de investeringer, de ønsker at indgive til ansøgning om støtte. Både individuelle investeringer og bygningsrenoveringsordninger er støtteberettigede.