'•%-
sstJ 
'$< KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 13.12.1996 
KOM(96) 653 endelig udg. 
« 
- ?* 
-Vf 
- •• 
ti' 
si ÅRSBERETNING FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDES 
FINANSIERINGSMEKANISME 
«il 
1 -?Js > 
liv* -
,.*•« • 
if-•• 
! "£. * 

[!• ;• Fin^ttsienngsmekanismen 
Med henblik på at fremme økonomisk samhørighed og udvikling mellem regionerne i 
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) blev der den 1. januar 1994 
oprettet en finansieringsmekanisme, der skal støtte udviklingsprojekter i Grækenland, 
Irland, Nordirland, Portugal og dele af Spanien (mål 1-områderne som fastlagt i 1988), 
jf. artikel 115 og 116 i EØS-aftalen og protokol 38. 
I den femårige anvendelsesperiode, der udløber den 31. december 1998, tildeler 
finansieringsmekanismen midler til modtagerregionerne på 500 mio. ECU i direkte 
støtte og yder rentegodtgørelser på 2% om året (stillet til rådighed i ti år med en 
afdragsfri periode på 2 år) for lån på 1,5 mia. ECU fra Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB). 
Støtten skal fortrinsvis gives til projekter, der lægger særlig vægt på miljø (herunder 
byudvikling), transport (herunder transportinfrastrukturer) samt uddannelse. Blandt de 
projekter, der indsendes af private virksomheder, tages der særligt hensyn til små og 
mellemstore virksomheder. 
Mekanismen forvaltes af EIB. Banken vurderer hvert enkelt projekt ud fra finansielle, 
økonomiske og tekniske kriterier og dets forenelighed med EUs sektorpolitikker samt 
miljøbestemmelser og -normer. 
Derefter forelægger EIB forslagene for udvalget for finansieringsmekanismen, der er 
nedsat af EFT A-staterne og Kommissionen, og dette træffer beslutning om tildeling af 
de finansielle midler, der er til rådighed under mekanismen. 
Mekanismen blev oprindelig finansieret af EFT A-staterne. Kommissionens opgave 
var at afgive udtalelse om forslagene, inden de blev godkendt af udvalget for 
finansieringsmekanismen. 
Siden den 1. januar 1995 har følgende været gældende: I artikel 83, 111 og 136 i 
akten vedrørende vilkårene for Republikken Østrigs, Republikken Finlands og 
Kongeriget Sveriges tiltrædelse og tilpasningerne af de traktater, der danner grundlag 
for Den Europæiske Union, er det fastsat, at de tre tiltrædende landes andel i den 
finansieringsmekanisme, der er nævnt i artikel 116 i EØS-aftalen, afholdes over De 
Europæiske Fællesskabers almindelige budget. 
Kommissionen er dermed blevet medansvarlig for mekanismen efter traktatens artikel 
205, ifølge hvilken Kommissionen skal gennemføre budgettet. Kommissionens 
meddelelse af 30. marts 1995 (C(95) 753), fastsætter de administrative aspekter af 
finansieringsmekanismens forvaltning i Kommissionen. 
Efter EØS-aftalen trådte i kraft for Fyrstendømmet Liechtenstein den 1. maj 1995, 
deltager dette nu fuldt ud i mekanismen. 
Kommissionen forelagde den første årsberetning for Rådet i juni 1995; den gjaldt 
mekanismens virksomhed i perioden 1. januar 1994 -31. maj 1995. 
Nærværende anden årsberetning omhandler mekanismens virksomhed i perioden 1. 
januar 1995 - 30. juni 1996. 
1. Mekanismens virksomhed indtil 30. juni 1996 
Siden finansieringsmekanismen blev indført og indtil den 30. juni 1996 har 
udvalget for mekanismen godkendt ansøgninger om tilskud på i alt 148,2 mio. ECU og 
rentegodtgørelser for en samlet låneportefølje på 548,9 mio. ECU; fordelingen er 
følgende: 
Grækenland 
Irland 
Nordirland 
Portugal 
Spanien 
I ALT GODKENDTE 
TILSKUD 
22,6 
8,0 
25,5 
92,1 
148,2 GODKENDTE LÅN 
42,9 
-
-
127,7 
378,3 
548,9 
Godkendte tilskud (i mio. ECU) 
Transport 
Miljø 
Uddannelse 
Andet Græken­
land 
12,1 
8,3 
1,1 
1,1 
22,6 Irland Nord­
irland 
8,0 
8,0 Portu­
gal 
25,5 
25,5 Spani­
en 
46,7 
45,4 
92,1 lait 
45,6 
55,0 
46,5 
1,1 
148,2 
Godkendte lån (i mio. ECU) 
Transport 
Miljø 
Uddannelse Græken­
land 
42,9 
42,9 Irland Nord­
irland Portu­
gal 
127,7 
127,7 Spani­
en 
164,1 
214,2 
378,3 lait 
334,7 
214,2 
548,9 
Virksomheden i 1995 
11995 blev der godkendt følgende ansøgninger om tilskud til et samlet beløb på 68,07 
mio. ECU: 
Klostrene på Athos i Grækenland. Tilskud til restaurering og udvidelse af 
klosterbygningerne, til Iviron-klostret 3,684 mio. ECU og til Simonos Petras-klostret 
0,89 mio. ECU; til udvikling af et studiecenter for byzantinsk og postbyzantinsk religiøs 
malerkunst og restaurering af to indre gårde i Ormylia-klostret 1,745 mio. ECU; til 
konsolidering af bjergfundamentet ved Stavronikita-klostret 1,833 mio. ECU. Disse 
projekter vil bidrage til, at der bevares enestående kulturværdier, og at regionens 
turismemuligheder øges og diversificeres i retning af kulturel turisme, som der er 
stigende interesse for. 
Anlægget for spilaevanashehandlmg i Santorini, Grækenland: Til udarbejdelse af et 
revideret forslag, der er mindre omkostningskrævende, et tilskud på 50 000 ECU. Der 
forventes økonomisk udbytte i form af miljøforbedringer og dermed positive virkninger 
for turistsektoren. 
Tsivlos-vandkraftværket Grækenland: Til opførelse af et 2,5 MW vandkraftværk på 
Peloponnes et tilskud på 1,071 mio. ECU. Projektet bidrager til udvikling af en lokal 
energikilde og gør Grækenland mindre afhængigt af energiforsyning udefra. 
Piræus-havneprojektet i Grækenland: Til håndteringsudstyr til Ikonion II-
containerterminalen et tilskud på 12,1 mio. ECU. Projektet vil gøre arbejdet i havnen 
mere effektivt og betyde økonomiske fordele for Grækenland, som for øjeblikket 
anvender søtransport for over 90% af sin internationale handel. 
Puertos-søovervågningsprojektet i Spanien: Til udvidelse af netværket for 
søovervågning i spanske farvande langs Asturias', Galicias, Andalucias og De Kanariske 
Øers kyster et tilskud på 4,7 mio. ECU. I korte træk kan den økonomiske gevinst siges 
at være, at risikoen for uheld på de vigtigste skibsruter formindskes, at virkningen af 
olieudslip reduceres, at der skabes bedre mulighed for beskyttelse af kystområderne, og 
at der herved bidrages til indsatsen for at modvirke begivenheder, der skader turisme- og 
fiskeriaktiviteterne. 
Vigo-byfornyelsesprojektet i Spanien: For omstrukturering af strandpromenaden et 
tilskud på 19,5 mio. ECU. Projektet er anden fase i et samlet byfornyelsesprojekt i Vigo, 
der skal forbedre livskvaliteten for indbyggerne og mere generelt gøre byen mere 
attraktiv. 
Gandia-byfornyelsesprojektet i Spanien: Til restaurering af strandpromenaden og det 
historiske bycentrum et tilskud på 22,5 mio. ECU. Sigtet med projektet er at forbedre 
bymiljøet og byens turistmæssige kvaliteter. 
I 1995 blev der godkendt følgende ansøgninger om rentegodtgørelse til et lånebeløb 
på i alt 302,4 mio. ECU: 
Galicia-vejinfrastrukturprojektet i Spanien: Til anlæggelse af to motorvejssektioner og 
forbedring af afsnit af regionalveje en rentegodtgørelse for et lånebeløb på 19,5 mio. 
ECU; endvidere Galicia-betalingsmotorvejen i Spanien: Til anlæggelse af tre sektioner 
af betalingsmotorveje en rentegodtgørelse for et lån på 32 mio. ECU. 
Begge projekter vil bidrage til, at trafikforholdene forbedres i Galicia, hvor der mangler 
infrastrukturer i form af motorveje. 
Andalucia-skovrejsningsprojektet i Spanien: Til skovrejsningsprojektet, herunder 
planteskoler, forbedring af forringede skovarealer, anlæggelse og forbedring af skovveje, 
arbejder til formindskelse af erosion og styrkelse af kapaciteten for bekæmpelse af 
skovbrande, en rentegodtgørelse for et lån på 32 mio. ECU. Projektet bidrager klart til 
miljøbeskyttelsen. 
ICO-miljøgloballånet i Spanien: For et EIB-globallån til den spanske kredit- og 
udviklingsbank Instituto de Credito Oficial til finansiering i den private og offentlige 
sektor af små og mellemstore miljøprojekter i støtteberettigede regioner i Spanien en 
rentegodtgørelse for et lån på 64 mio. ECU; endvidere 
BCL-miljøgloballånet i Spanien: For et EIB-globallån til den spanske bank Banjo de 
Crédito Local til finansiering af miljøprojekter i støtteberettigede områder i Spanien en 
rentegodtgørelse for et lån på 32 mio. ECU. 
Begge projekter vil bidrage til miljøbeskyttelsen og forureningsbekæmpelsen i områder i 
Spanien. 
RENFE-jernbaneprojektet i Spanien: Til delvis finansiering af rullende materiel og 
investeringer i infrastrukturforbedringer for det spanske nærbanenet og intercitylinjer en 
rentegodtgørelse for et lån på 60 mio. ECU. Projektet vil være til fordel for de 
nuværende brugere og tiltrække nye kunder, hvorved det bidrager til at formindske 
trafikpropperne og dermed fremmer miljøbeskyttelsen. 
Forbedring af Extremadura-vejene og et projekt for drikkevandsforsyning i Spanien: 
Til finansiering af femten vandforsyningsplaner i provinserne Badajoz og Cåceres og 
sytten mindre vejforbedringsplaner en rentegodtgørelse for et lån på 20 mio. ECU. Det 
forventes, at den forbedrede vandforsyning vil fa positive virkninger for miljøet (højere 
forsyningskvalitet), og investeringerne i det grundlæggende vejnet vil fremme 
betingelserne for regionaludviklingen i Extremadura. 
Piræus-havneprojektet i Grækenland: Til bygning af Ikonion n-containerterminalen og 
til håndteringsudstyr til terminalen en rentegodtgørelse for et lån på 42,9 mio. ECU. 
Projektet vil gøre arbejdet i havnen mere effektivt og betyde økonomiske fordele for 
Grækenland, som for øjeblikket anvender søtransport for over 90% af sin internationale 
handel. 
Virksomheden i 1996 (indtil 30. juni 1996) 
Her er der kun tale om en enkelt ansøgning om tilskud; den gælder Ballycastle/Rathlin 
Island harbours i Nordirland og omfatter 8 mio. ECU til forbedringer i de to havne. 
Projekterne vil betyde, at adgangen til regionen forbedres, og at turismen i Nordirland 
fremmes. 
Følgende ansøgninger om rentegodtgørelser for et samlet lånebeløb på 68,5 mio. ECU 
blev godkendt: 
EN A Galicia, 2 betalingsmotorveje: anlæggelse og ibrugtagning af to sektioner af 
betalingsmotorveje i provinserne La Coruna og Pontevedra, en rentegodtgørelse for et 
lån på 32 mio. ECU. Projektet vil bidrage til, at trafikforholdene forbedres i Galicia, hvor 
der mangler infrastrukturer i form af en motorveje. 
Planer for vandforsyning og skovbrug i regionen Castilh y Leôn: som bidrag til 
finansiering af et investeringsprogram for vandforsyningsinfrastrukturer og skovbrug en 
rentegodtgørelse for et lån på 20 mio. ECU. Programmet vil bidrage til, at der sikres en 
regelmæssig og pålidelig drikkevandsforsyning til byer, og at økonomiske aktiviteter 
støttes. Skovbrugsprojektet vil bidrage til, at regionens skovressourcer beskyttes og 
udvides. 
Spildevandsbehandling og vejplaner i Murcia: som bidrag til finansiering af 
investeringer i infrastrukturer for spildevandsbehandling og veje en rentegodtgørelse for 
et lån på 16,5 mio. ECU. Projektet bidrager til, at infrastrukturen for 
spildevandsbehandling udvides og moderniseres i regionen Murcia ifølge moderne 
normer, dvs. under hensyntagen til EU-direktiverne og det stigende miljøkrav fra 
turistsektoren. 
2. EU's bidrag 
I tiltrædelsesakten (artikel 83,111 og 136) er det fastsat, at de nye medlemsstaters andel 
i finansieringen af finansieringsmekanismen afholdes over De Europæiske Fællesskabers 
almindelige budget. På forslag af Kommissionen (KOM(94) 398) er det finansielle 
overslag allerede blevet tilpasset i overensstemmelse hermed, ved at der er tilføjet en ny 
budgetpost under "Strukturforanstaltninger". Budgetterne for 1995 og 1996 indeholder 
en post med relevante bemærkninger (B2-401). Overslaget for hvert år er 108 mio. 
ECU. 
For så vidt de faktiske betalinger angår, betyder overtagelsen af de nye medlemsstaters 
andele iagttagelse af artikel 4a i samarbejdsaftalen mellem EFTA-landene og EIB af 30. 
juni 1992 som ændret ved ændringsprotokollen af 18. juni 1993. 
I overensstemmelse med disse procedurer blev der i udvalget for 
finansieringsmekanismen truffet beslutning henholdsvis den 19. december 1994 og den 
20. december 1995 om bidragene for 1995 og 1996 og om andelene mellem de 
deltagende EFTA-lande og Kommissionen. Bidragene blev beregnet efter 
bruttonationalproduktet i markedspriser, idet der blev anvendt oplysninger fra de seneste 
tre kalenderår og taget hensyn til et samlet årligt bidrag fra EU og EFTA-stateme på 110 
mio. ECU. 
De beløb, Kommissionen afholdt over EU-budgettet, blev således 89 793 000 ECU i 
1995 og 87 076 000 ECU i 1996. Disse beløb er langt lavere end overslaget på 108 mio. 
ECU i EU-budgettet. Det beløb, der ikke er overført fra EU-budgettet til EIB-kontoen, 
kan ikke overføres på et senere tidspunkt. 
Den bevilling, der står på mekanisme-kontoen i EIB, og som endnu ikke er udnyttet på 
grund af den langsomme udvikling i mekanismens aktiviteter, bærer månedlige renter. 
Selv om alle bidrag endnu ikke er anvendt, er det vigtigt at opretholde et rimeligt bidrag 
til mekanisme-kontoen hvert år, for at det kan blive muligt at opfylde de endelige 
forpligtelser i slutningen af 1998. 
Andele samt oprindelig og opfølgende indbetaling til finansieringsmekanismen: 
mio. ECU 
Jijyi.l'i'H'çim *wr.'' m * ^#&,rtf. ,>*. «'i 
J i<',, «,. 'i * > \ iii iti iiit .ijiiiii ?miatt^ ill 
ÉH 1,078 
(0,98%) 18,436 
(16,76%) 0,187 
(0,17%) 29,348 20,526 40,425 
(26,68%) (18,66%) (36,75%) 
I altø : (82,09%) 110 
1,111 
(1,01%) 19,063 
(17,33%) 0,198 
(0,18%) 89,628' 
(81,48%) 110 
1,122 
(1,02%) 21,604 
(19,64%) 0,198 
(0,18%) 87,076 
(79,16%) 110 
3,311 59,103 0,583 267,003 330 
Kommissionen anmodede ikke om overførsel af Liechtensteins tilbagebetaling I august 1995. 
Dette beløb derfor trukket fra den tredje rate 11996. 
3. Mekanismens konto i EIB 
Pr. 31. december 1995 var balancen på finansieringsmekanismens konto 212 923 519 
ECU. Transaktionerne i 1995 var i sammendrag følgende: 
Balance pr. 31. december 1994 113 665 937 
Kredit 
Anden rate i 1995 110 000 000 
Renter i 1995 10 842 555 
Liechtensteins tilbagebetaling2 405 236 
Debet 
Rentegodtgørelser - 7 964 055 
Tilskud3 -13 789 898 
Overførsel af Liechtensteins tilbagebetaling4 -236 256 
Balance pr. 31. december 1995 212 923 519 
Pr. 30. juni 1996 var balancen på finansieringsmekanismens konto 302 326 080 ECU. 
Transaktionerne indtil denne dato var i sammendrag følgende: 
Balance pr. 31. december 1995 212 923 519 
Kredit 
Tredje rate i 19965 110 000 000 
-4 183 
Renter indtil 30.6.1996 6 203 935 
Debet 
Renter -9 286183 
Tilskud -17 511007 
Balance pr. 30. juni 1996 302 326 080 
Efter ikrafttrædelsen af EØS-aftalen for Liechtenstein den 1. maj 1995 foretog fyrstendømmet 
tilbagebetaling til Østrig, Finland, Island, Norge, Sverige og Kommissionen de beløb, de havde 
betalt til dækning af Liechtensteins andel i mekanismen i 1994-1995, dvs. 405 236 ECU. 
For Østrig, Finland, Norge og Sverige blev de pågældende beløb overført (i alt 236 256 ECU), 
hvorimod Kommissionens og Islands andele er forblevet på mekanismens konto; de trækkes fra 
den tredje rate i 1996. 
Tilskuddene omfatter den faktiske tilskudsudbetaling plus 0,5% som 
administrationsomkostninger for EIB. 
For Østrig, Finland, Norge og Sverige blev de pågældende beløb (i alt 236 256 ECU) overført, 
hvorimod Kommissionens og Islands andele er forblevet på mekanismens konto; de trækkes fra 
den tredje rate i 1996. 
Island anmodede ikke om overførsel af Liechtensteins tilbagebetaling i august 1995. Island har 
derfor trukket 4 183 ECU fra sin betaling. 
4. Samordning og komplementaritet med andre Eli-instrumenter 
Inden for partnerskabet sørger Kommissionen for samordning og sammenhæng mellem 
de projekter, der gennemføres under finansieringsmekanismen, og de foranstaltninger, 
der iværksættes under strukturfondene, Samhørighedsfonden, Den Europæiske 
Investeringsbank og andre finansielle EU-instrumenter. 
I den henseende er reglerne for kombinering o% overlapning af støtte fra 
finansieringsmekanismen med anden EU-støtte nøje fastlagt i den aftale om praktisk 
samarbejde, der blev indgået mellem Kommissionen og Den Europæiske 
Investeringsbank den 9. marts 1994. 

ISSN 0254-1459 
KOM(96) 653 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 09 10 13 
Katalognummer : CB-CO-96-665-DA-C 
ISBN 92-78-13240-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
JO