DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER  
Bruxelles, den 25.10.2005 
KOM(2005) 532 endelig 
GENNEMFØRELSE AF FÆLLESS KABETS LISSABON-PROGRAM 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET 
Skatte- og toldpolitikkens bi drag til Lissabon-strategien 
 
DA 2   DA INDHOLDSFORTEGNELSE 
1. Et nyt afsæt for Li ssabon-strategien............................................................................. 3 
1.1. Beskatning, effektivitet og konkurrenceevne............................................................... 4 1.2. Toldpolitikken: en af det indre markeds grundpiller.................................................... 4 2. Europa skal være et mere attrakti vt sted at investere og arbejde ................................. 5 
2.1. Udbygning og uddybelse af det indre marked ............................................................. 5 2.1.1. Et fælles konsolideret selskabssk attegrundlag for EU-virksomheder.......................... 5 
2.1.2. Forenklet skattelovgivning og ensartede spilleregler................................................... 6 
2.1.3. Målrettede foranstaltninger med henblik på at fjerne de grænseoverskridende 
skattebarrierer, som EU-virksomheder står over for.................................................... 8 
2.1.4. En ny bilbeskatningsstrategi ........................................................................................ 9 2.1.5. Begrænsning af forvridningerne som følg e af skattesvig og skatteunddragelse........ 10 
2.2. Sikring af åbne og konkurrencedygtige markeder inden for EU og i resten af verden
............................................................................................................................... ..... 10 
2.2.1. En strategi til bekæmpelse af forfalskninger.............................................................. 10 2.2.2. Forbedret toldlovgivning og overholdelse af  toldbestemmelserne samt fremme af e-
told........................................................................................................................... ... 11 
2.3. Bedre lovgivning på EU-pla n og på nationalt plan.................................................... 13 
2.3.1. Modernisering af momsreglerne ................................................................................ 13 3. Viden og innovation til sikring af vækst.................................................................... 13 3.1. Større og bedre investeringer i forskning og udvikling (F&U).................................. 13 
3.1.1. En meddelelse om vejledning i F&U-skatteincitamenter .......................................... 14 3.2. Fremme af bæredygtig ressourceanvendelse ............................................................. 15 3.2.1. Energi-, transport- og miljørelaterede afgifter ........................................................... 15 
 
DA 3   DA GENNEMFØRELSE AF FÆLLESS KABETS LISSABON-PROGRAM 
 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN  TIL RÅDET OG EUROPA-
PARLAMENTET 
Skatte- og toldpolitikkens bi drag til Lissabon-strategien 
1. E T NYT AFSÆT FOR LISSABON -STRATEGIEN  
Kommissionen har for nylig fremsat forslag om  et nyt afsæt for Lissabon-strategien med 
hovedvægten lagt på vækst og beskæftigelse1. For at kunne klare denne udfordring skal 
Europa gøres til et mere at traktivt sted at investere og arbejde, viden og innovation må 
fremmes, og der skal udformes politikker, der gør  det muligt for EU’s virksomheder at skabe 
flere og bedre arbejdspladser.  
Skatte- og toldpolitikken spiller en  væsentlig rolle i bestræbelserne for at nå disse mål. Den 
kan medvirke til at øge vore økonomiers effektivit et, bl.a. gennem en effektiv anvendelse af 
naturlige ressourcer, og til at forbedre vore virksomheders konkurrenceevne. Endvidere vil 
den også kunne skabe større konkurrence på mark ederne, sætte gang i handelen og yde støtte 
til viden og innovation. 
I denne meddelelse fremlægges de vigtigste EU-politikforanstaltninger på skatte- og 
toldområdet , der vil kunne bidrage til en hurtig str ukturel tilpasning af vore økonomier, så de 
bliver rettet mod ovennævnte mål. Herved følges de retningslinjer, som fastlagdes i meddelelsen til Det Europæiske Råds forårsmøde med titlen: “Vækst og beskæftigelse: en fælles opgave. Et nyt afsæt for Lissabon-strategien”
2. 
Formålet med denne meddelelse er således at gi ve en kortfattet redegø relse for igangværende 
og kommende told- og skatteforanstaltninger, som udgør  et samlet hele af initiativer til støtte 
for en af EU’s vigtig ste politiske opgaver. 
I punkt 2 præsenteres de vigtigste foranstaltninger til en uddybelse af det indre marked og til 
at skabe åbne og konkurrencedygtige markeder, samtidig med at EU-lovgivningen og de 
nationale lovgivninger forbedres.  I punkt 3 fremlægges nøgleinitiat iverne til fremme af flere 
og bedre investeringer i forskni ng og udvikling og til fremme af innovation og bæredygtig 
ressourceanvendelse (jf. bilagets tabel over politikforanstaltninger).  På grund af disse 
initiativers specifikke iboende karakteristika vil de antage forskellige former og følges af en 
konsekvensanalyse i det omfang, det er nødvendigt. 
Disse initiativer vil medvirke til at sætte ny ga ng i væksten og dermed skabe flere og bedre 
arbejdspladser. Med hensyn til mere specifikke be skæftigelsespolitikker skal det fremhæves, 
at særlige skatteforanstaltninger på medlemsstat splan kan bidrage til at  øge beskæftigelsen og 
fremme socialt rummelige økonomier. En relativ kraftig beskatning på ar bejdskraft synes at 
virke som en hæmsko for skabelse af flere ar bejdspladser, især arbe jdspladser med lavt 
                                                 
1 Kommissionen, KOM(2005) 330 og KOM(2005) 24. 
2 ibid. 
 
DA 4   DA kvalifikationsniveau; at udvide sk attegrundlaget ved at få fler e i arbejde er stadigvæk den 
mest effektive metode, hvorpå regeringe rne kan øge indtægterne uden at hæve 
skatteprocenterne. Et skift fra skat på arbejdskraft til forbrugs- og/eller forureningsbeskatning vil også kunne medvirke til at øge beskæftigelsesniveauet som led i en bredere strategi. 
1.1. Beskatning, effektivit et og konkurrenceevne 
Selv om en vis skattekonkurrence er sund og kan have positive økonomiske virkninger, er 
hovedformålet med et hvilket som helst skattesyst em at inddrive en vi s indtægt for at kunne 
finansiere offentlige serviceydelser og overførsler. Dette bør gøres så effektivt som muligt. Skattesystemer kan medføre omkostninger enten i form af reduceret økonomisk effektivitet – 
pga. skatteforvridninger – elle r pga. overdrevne kontrol- og ad ministrationsbyrder for både 
skatteyderne og skattemyndighederne. 
Den omstændighed, at der findes forskellige nationale skattesystemer i EU, udgør en 
betydelig kilde til ekstraomkostninger med hensyn til administrativ overholdelse af 
skattereglerne. Denne situation skaber hindringe r for en mere effektiv ressourceallokering og 
for gennemførelsen af ensartede spilleregler
3. Dobbeltbeskatning, skatterelaterede 
virksomhedsomstruktureringsomkostninger og mere generelle forskelle mellem 
medlemsstaternes skatteregler betyder, at visse virksomheder fo retrækker at arbejde 
udelukkende i hjemlandet frem for i en anden medlemsstat. Der er store hindringer forbundet 
med at opnå de fulde fordele af et konkurrencedygt igt indre marked . Hvis man fjerner 
disse barrierer, hjælper man med til at skabe nye muligheder for nye markedsdeltagere, og den heraf følgende konkurrence vil sætte ga ng i investering og i nnovation. Endvidere vil 
omkostningsreduktionen som følge af fjernelsen  af disse skattebarrierer bidrage til øget 
konkurrenceevne i EU’s erhvervssektor. 
Skattepolitikken kan også spille en proaktiv rolle ved at sætte gang i viden og innovation til 
sikring af vækst.  Forskning og udvikling samt det generelle erhvervsmiljø kan have gavn af 
målrettede skatteforanstaltninger. Beskatning kan også bidrage til at fremme miljømæssige 
forandringer, der igen kan føre til mere bæredygtige produktions- og forbrugsmønstre. 
1.2. Toldpolitikken: en af det indre markeds grundpiller 
Toldpolitikken spiller en betydelig rolle med hensyn til at fremme handelen. Den øgede 
handelsmængde i de seneste år samm en med den komplekst opbyggede moderne 
forsyningskæde, sikkerhedsmæssige spørgsmål sa mt antallet af involverede parter og den 
hastighed, hvormed varer udveksles, øger efters pørgslen efter handelsrelateret information. 
En forenklet toldlovgivning, strømlinede toldpr ocedurer og indførelse af et sammenhængende 
interoperabelt elektronisk toldsystem vil betyde, at de handlende vil spare tid og penge i deres 
forretningstransaktioner med toldmyndighederne. Samtidig hermed vil anvendelse af 
informationsteknologi og interopera bilitet sikre, at varer kan s pores og dermed skabe større 
gennemsigtighed for både toldmyndighederne og erhvervslivet. 
                                                
 
3 Se: "Europæisk skatteundersøgelse" (SEK(2004) 1128/2). 
 
DA 5   DA 2. E UROPA SKAL VÆRE ET MERE ATTRAKTIVT  STED AT INVESTERE OG ARBEJDE  
2.1. Udbygning og uddybelse af det indre marked 
I Lissabon-strategien understreges det, at der stadig er behov for nøglereformer med henblik 
på at færdiggøre det indre marked, og det frem hæves, at disse bør nyde særlig fremme. De 
fleste af de foranstaltninger, som EU har tr uffet inden for skattepolitikken, er rettet mod 
spørgsmål vedrørende oprettelsen og funkti onen af det indre marked. Det er i denne 
sammenhæng værd at understrege det vigtig e bidrag, som Fællesskabets Told 2013- og 
Fiscalis 2013-programmer4 fortsat vil yde med henblik på at sikre det indre markeds 
problemfrie funktion, ikke mindst gennem fina nsieringen af den elektroniske samtrafik 
mellem medlemsstaternes it-system er inden for told og skat. 
For øjeblikket har en række aspekter af de national e skattesystemers funktion negativ 
virkning på markedsintegrationen,  og i andre tilfælde hindrer de virksomhederne i fuldt ud 
at drage fordel af det indre marked. Fordi det nuværende erhvervsmiljø er mere befordrende for grænseoverskridende aktiviteter end tilfældet var for to årtier siden, er skattehindringer for 
det indre markeds funktion nu tydeligere at få øje på.  
Fjernes disse hindringer, vil det give erhvervs livet mulighed for at tr æffe bedre økonomiske 
valg, som er baseret på faktorproduktiviteten og i mindre grad forvrænget af den indflydelse, 
som visse ekstra omkostninger forårsager. Dette vil føre til en stigning i medlemsstaternes 
samlede produktion og, afhængigt af vilkåren e på de relevante produktmarkeder og af 
virksomhedernes faktiske adfærd, føre til et fa ld i omkostninger og priser. Dette vil derefter 
resultere i velfærdsgevinster. 
2.1.1. Et fælles konsolideret selskab sskattegrundlag for EU-virksomheder  
Det forhold, at man for øjeb likket har 25 forskellige - og sommetider endog gensidigt 
uforenelige - selskabskattesystemer i EU skaber de facto yderligere omkostninger for 
virksomhederne med hensyn til at sikre, at de  overholder skattereglerne, og endvidere giver 
det kun få muligheder for tabsdæ kning ved grænseoverskridende aktiviteter, se lv om der i 
mange tilfælde findes en sådan tabsdækning, når der er tale om forhold, der kun vedrører 
hjemlandet. Noget sådant burde ikke gøre sig gældende i et virkeligt indre marked. Mens 
virksomhederne i deres handelsmæssi ge aktiviteter (forskning, produktion, 
inventaropgørelser, salg etc.) i stadig større grad synes at behandle EU som ét fælles marked, 
er de, alene af skattemæssige grunde, nødsaget  til at opsplitte det i nationale markeder. 
Selskabsbeskatningsreglerne behandler grænseov erskridende aktiviteter i EU forskelligt og 
ofte mindre gunstigt end lignende aktiviteter inde n for hjemlandets grænser. Dette opmuntrer 
virksomhederne til at investere på hjemme markedet og afholder dem fra at deltage i 
fremmede virksomheder og oprette dattersels kaber i udlandet. Samtidig hermed giver 
uforeneligheden mellem de nationale sy stemer mulighed for skatteunddragelse. 
Kommissionens politik om fastsættelse af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag  går 
tilbage til 2001
5 og blev senere bekræftet i 20036. Et fælles konsolideret 
selskabsskattegrundlag vil gøre det muligt for virksomhederne, der er aktive på det indre 
                                                 
4 Kommissionen, KOM(2005) 111. 
5 Kommissionen, KOM(2001) 582 og SEK(2001) 1681. 
6 Kommissionen, KOM(2003) 726. 
 
DA 6   DA marked, at følge de samme regler for beregning af deres skattegrundlag i de forskellige EU-
medlemsstater. Kommissionen har ikke til hensigt at foreslå en harmoniseret selskabsskat. Et 
fælles konsolideret selskabsskattegrundlag ville  imidlertid gøre det muligt at medregne 
udenlandske underskud og dermed løse de skat teproblemer, der for øjeblikket er forbundne 
med aktiviteter i udlandet og omstrukturering af  koncerner. Der skal opnås enighed om en 
metode for deling af det konsoliderede skat tegrundlag mellem medlemsstaterne, så hver 
medlemsstat kan anvende sin egen beskatningssa ts på sin del af det konsoliderede grundlag. 
Denne metode bør føre til et mere enkelt og gennemsigtigt selskabsskattesystem i EU. 
Dette er en opgave, der er fuld  af store udfordringer, men Ko mmissionen har til hensigt at 
gennemføre det nødvendige forberedende arbejde for at kunne skabe et fælles konsolideret 
skattegrundlag inden for de kommende tre år  med henblik på at fremlægge en EU-
lovgivningsforanst altning i 2008.  
2.1.2. Forenklet skattelovgivning og ensartede spilleregler 
Den foranstaltning, som er nævnt i ovenst ående afsnit, skal løse mange af de 
selskabsskattemæssige hindringer, som multinationa le virksomheder står over for. Imidlertid 
er der også en række grænseoverskridende økon omiske aktiviteter i EU, som også er omfattet 
af skatteregler, især inden for momssystemet, som medfører omstændeli ge forpligtelser, der 
virker som handels- og investeringsmæssige hindringer. Grænseoverskridende aktiviteter 
fører til statistisk set betydelige stigninger i de omkostninger, de t er nødvendigt at afholde for 
at overholde skattereglerne. Dette  gælder for alle virksomheder7. Små og mellemstore 
virksomheder er særligt sårbare over for sådanne hindringer, da omkostningerne for 
overholdelse af skattereglerne er forholds mæssigt større for smv’er end for større 
virksomheder; var man fri for disse hindringer, ville man i høj grad kunne øge smv’ernes deltagelse i det indre marked, der på nuværende  tidspunkt er meget lavere end større 
virksomheders. Dette forårsager økonomisk in effektivitet og har en potentielt negativ 
indvirkning på den økonomiske vækst og opr ettelsen af fler e arbejdspladser. 
a) Overholdelse af momsreglerne Ifølge den europæiske skatteundersøgelse
8 skyldes den omstændighed, at 14 % af smv’erne 
og 10 % af de større virksomheder ikke har gennemført økonomiske aktiviteter, der er 
underlagt moms i medlemsstater, hvor de ikke har fast driftssted, udelukkende kravet om 
overholdelse af momsreglerne. Som svar he rpå fremlagde Kommissi onen i oktober 2004 et 
omfattende forslag om en forenkling af de nuværende grænseoverskridende momsregler  
med det formål at gøre livet lettere for erhverv sdrivende, der leverer va rer og tjenesteydelser 
til andre medlemsstater i EU. Forslaget indeholder således bestemmelser om et enkelt henvendelsessted, en såkaldt ” one-stop shop ”, som gør det muligt for erhvervsdrivende at 
benytte et enkelt momsnummer for alle leveranc er i hele EU og at udfærdige en enkelt samlet 
momserklæring og indsende den ti l en elektronisk portal, gennem hvilken momsangivelsen vil 
blive fremsendt automatisk til de forskellig e medlemsstater, hvor den erhvervsdrivende har 
skattepligtige aktiviteter. Forslaget indeholder fem andre foranstaltninger til forenklinger, der skulle gøre det meget lettere for virksomheder , især smv’er, at drive virksomhed i andre 
medlemsstater. Der foregår for øjebli kket drøftelser herom i rådsregi. 
                                                
 
7 Se: "Europæisk skatteundersøgelse" (SEK(2004) 1128/2). 
8 SEK(2004) 1128/2.  
 
DA 7   DA b) Forsøgsvis anvendelse af hjemstatsbeskatningsmetoden 
I forbindelse med Kommissionens selskab sskattestrategi fandt man frem til, at 
hjemstatsbeskatningsmodellen var en mulig lø sning på de skattespørgsmål, der lægger 
hindringer i vejen for de fleste af smv'ernes gr ænseoverskridende aktiviteter. I al væsentlighed 
anvender man i forbindelse med hjemstatsbegrebet det indre markeds  tilgang vedrørende 
gensidig anerkendelse på selska bsskattebehandling af smv’er. Virksomheder, der opfylder 
betingelserne for at være med i ordningen, skal anvende selskabs beskatningsreglerne for deres 
hjemstat på datterselskaber og faste forretningssteder i andre deltagende medlemsstater. Dette 
medfører ikke nogen harmonisering af satser, da  disse fortsat vil blive fastsat og anvendt af 
hver enkel medlemsstat. 
Kommissionen er af den opfattelse, at denne id é, der er detaljeret udv iklet på det tekniske 
plan, med fordel kan afprøves på smv'er, så de får mulighed for at bruge denne tilgang på et 
forsøgsvist grundlag i fem år. Kommissionen ag ter at fremlægge en meddelelse herom inden 
udgangen af 2005. 
c) Momsregler for internationale tjenesteydelser Skattelovgivningen relaterer ti l den økonomiske virkelighed og er kun effektiv, såfremt den 
konstant tilpasses til nye udviklingstendenser  og udfordringer. Det,  at flere og flere 
tjenesteydelser kan levere s internationalt, er en  særlig udfordring. Mens  EU har været i stand 
til at reagere med positivt resultat på e-handelens momsmæssige følgevirkninger og på liberaliseringen af telekommunikationssekt oren, trænger momsbestemmelserne for 
fastsættelse af leveringsstedet for andre tjenesteydelser, der kan leveres fra et fjerntliggende sted, til at blive ændret på lignende måde, sålede s at man sikrer sig, at operatører i og uden for 
EU har ens vilkår, og at det sikres, at momsafgifter betales til forbrugslandet. 
I 2003
9 fremlagde Kommissionen et forslag om leveringsstedet for tjenesteydelser til  
afgiftspligtige personer  (B2B). Dette forslag er for nylig blevet ændret med henblik på at 
inkludere revisionen af reglerne for leveringsst ed for ydelser fra virksomhed til 
forbruger  (B2C)10. Når dette ændringsforslag bliver vedtag et, skulle det betyde en lettelse af 
momsbyrden for virksomheder, der leverer grænseoverskridende tjenesteydelser til andre virksomheder, idet man fjerner kravet om yderligere momsregistrering og eliminerer behovet for dyre refusionsprocedurer. Det vil også bidr age til at komme den konkurrenceforvridning 
til livs, der opstår, når medlemsstaterne anve nder forskellige momssatser (idet yderligere 
harmonisering af momssatserne må anses for usandsynlig), og til at skabe ensartede spilleregler, som også omfatter operatører i tredjelande. 
d) Momsregler for finansielle tjenesteydelser Momsreglerne for finansielle tjenesteydelser, der går tilbage til 1977, fritager generelt 
denne sektor for moms. Dette betyder, at moms, som er betalt af et pengeinstitut til input, normalt ikke er fradragsberettiget og derved udgør en finansiel omkostning for pengeinstituttet. Der opstår en kaskadeeffekt med det resultat, at omkostningerne for tjenesteydelser til erhvervskunde r stiger. Situationen kan bliv e endnu mere kompliceret, når 
pengeinstituttet udliciterer en del af sine aktivi teter, som derefter pålægges yderligere moms. 
                                                
 
9 Kommissionen, KOM(2003) 822. 
10 Kommissionen, KOM(2005) 334. 
 
DA 8   DA Der foreligger mange vidnesbyrd om, at dette undtagelsessystem i bund og grund er 
ineffektivt, og at det bidrager  til at øge omkostningerne. 
Det er derfor nødvendigt at revidere disse regler , da de er en kild e til stadig større 
spændinger. Endvidere fortolkes reglerne forske lligt fra et medlemsland til et andet. Disse 
forældede momsregler står i stadig større  kontrast til Fællesskab ets øvrige politiske 
målsætninger såsom handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser. Uønskede 
følgevirkninger af momsreglerne er ofte en hi ndring for en forbedring af effektiviteten i denne 
sektor, hvilket er i modsætning til, hvad man el lers kunne forvente, da der er blevet skabt et 
fælleseuropæisk marked for finansielle tjenesteydelser. 
Efter omfattende samråd med alle involverede parter agter Kommissionen at forelægge et 
lovgivningsforslag om tilpasning af momsregl erne for finansielle tjenesteydelser til 
udviklingen inden for det fælles finansmarked. 
e) Konkurrencen mellem offentlige myndigheder og private virksomheder Reglerne for fritagelse for tjenesteyde lser i offentlighedens interesse og offentlige 
myndigheders momsfritagelse kræver også en modernisering. De nuværende regler er 
forældede og svarer ikke længere til den økonomiske virkelighed i det 21. århundrede, hvor 
tidligere monopoler er blevet lib eraliseret, og større områder i nden for offentlige tjenester er 
blevet helt eller delvist privatiseret. De tte forhold skaber konkur renceforvridninger og 
økonomisk ineffektivitet og virker frem mende for skatteunddragelsesordninger. 
Kommissionen har til hensigt at ændre de gælde nde momsregler ved at fremsætte et forslag 
ved udgangen af 2006 om genetablering af ensarted e spilleregler for visse aktiviteter, hvor 
både offentlige myndigheder og priv ate virksomheder er involveret. 
2.1.3. Målrettede foranstaltninge r med henblik på at fjerne  de grænseoverskridende 
skattebarrierer, som EU-virksomheder står over for 
Inden for selskabsbeskatning  har Kommissionen i afventning af  gennemførelsen af et fælles 
konsolideret selskabsskattegrundlag identificeret en række målrettede løsninger til fjernelse af 
visse skattebarrierer. 
a) Grænseoverskridende udligning af underskud Da der ikke findes en ordning for grænseoverskridende udligning af underskud , synes 
denne situation at have en indvirkning på erhve rvslivets beslutninger, idet virksomhederne 
enten vælger at investere på hjemmemarked et eller at foretage  grænseoverskridende 
investeringer i større medlemsstater på grund af den større sandsynlighed for, at de allerede 
har et skattegrundlag dér, hvor  underskuddet kan modregnes.  
Mens der kan tages højde for grænseoverskr idende underskud inden for ét selskab, dvs. 
underskud i et fast driftssted i ud landet, i selskabets hovedkontor i de fleste medlemsstater, er 
der kun få medlemsstater, der tillader modregning af udenla ndske underskud inden for en 
koncern, dvs. udligning af et underskud i en udenlandsk virksomhed, der tilhører samme 
koncern. Det er klart, at denne forskelsbehand ling medfører en forvridning af markedet. 
Efter at have trukket et forslag til direkt iv fra 1990 om dette spørgsmål tilbage har 
Kommissionen indledt tekniske dr øftelser med medlemsstaterne med henblik på at fremlægge 
 
DA 9   DA en meddelelse, så snart EF-Domstolen har af sagt dom i sag C-446/03 (“Marks & Spencer”), 
der må anses for at være særdeles relevant for dette område. 
b) Interne afregningspriser Forvaltningen af interne afregningspriser er en væsentlig kilde til yderligere omkostninger 
for overholdelse af skattereglerne for virksomheder i EU
11. I 2002 oprettede Kommissionen 
det fælles EU-forum for interne afregningspriser  med det formål at finde pragmatiske, ikke-
lovgivningsmæssige løsninger på problemerne vedrørende interne afregningspriser i EU. 
Forummet er sammensat af skatteeksperter fra medlemsstaternes skattemyndigheder og fra 
erhvervsvirksomhederne. På grundlag af fo rummets første rapport vedtog Kommissionen i 
2004 en meddelelse samt et forslag til en adfærd skodeks for den faktiske gennemførelse af 
voldgiftskonventionen12, som Rådet tiltrådte i december 2004. 
Efter offentliggørelsen af fo rummets anden rapport i maj 2005 agter Kommissionen i år at 
foreslå, at der vedtages en adfærdskodeks for en fælles tilgang til dokumentation vedrørende interne afregningspriser for associerede selskaber i EU. Herudover retter Kommissionens 
tjenestegrene og forummets medlemmer nu opmær ksomheden mod alternative procedurer for 
at undgå og fjerne skattetvister. 
c) Kapitaltilførselsafgift Visse indirekte afgifter såsom kapitaltilførselsafgifter (en afgift på tilførsel af kapital til  
kapitalselskaber) er klart skadelige for virksomh ederne i EU og bør derfor afskaffes som led i 
processen med at gøre Europa et mere attraktivt sted at investere i. Opkrævning af 
kapitaltilførselsafgift er sær lig skadelig i forbindelse med omstrukturering og udvikling af 
EU-virksomheder. Den har også en negativ virkning på nystartede virksomheder og på 
virksomheder, der er i færd med at udvide dere s kapital. I de seneste år har der været en 
tendens hen imod en afskaffelse af kapitaltilfør selsafgiften. For øjeblik ket opkræves afgiften 
af blot 10 ud af 25 medlemsstater. Og fra næ ste år vil der kun være 8 medlemsstater, som 
fortsat vil opkræve denne afgift. 
Kommissionens tjenestegrene er derfor ved at  udarbejde et forslag til omarbejdning af 
direktivet om kapitaltilførselsafgift
13 inden udgangen af 2006. Omarbejdningen skal tilstræbe 
en forenkling og modernisering af lovgivning en og give mulighed for en udfasning af 
kapitaltilførselsafgiften for dermed at støtte udviklingen af EU’s virksomheder. 
2.1.4. En ny bilbeskatningsstrategi 
EU’s bilmarked  er et godt eksempel på en sektor, der endnu ikke i fuldt omfang har nydt 
godt af det indre marked,  og det er beskatningsforholdene, der er en af årsagerne hertil. 
Efter udsendelsen af en meddelelse i 200214 og efter at have gennemført en omfattende 
høringsproces vedtog Kommissionen den 5. ju li 2005 et nyt forslag om afgifter på 
personbiler15. I forslaget slås der til lyd for en gradvis afskaffelse af 
bilregistreringsafgifterne i medlemsstaterne, der erstattes af en årlig vægtafgift eller 
                                                 
11 Se: "Europæisk skatteundersøgelse" (SEK(2004) 1128/2). 
12 Kommissionen, KOM(2004) 297. 
13 Rådets direktiv 69/335/EØF af 17. juli 1969 som ændret. 
14 Kommissionen, KOM(2002) 431. 
15 Kommissionen, KOM(2005) 261. 
 
DA 10   DA andre eksisterende eller innovative  nye afgifter . En gradvis afskaffelse af 
registreringsafgifterne vil re ducere bureaukratiet og de høje transaktionsomkostninger, som 
forbrugerne må betale. Det vil også skabe stør re gennemsigtighed og juridisk sikkerhed for 
alle operatører og reducere de eksisterende pr isforskelle på biler med omkring en femtedel. 
Der sigtes også mod at nedbringe den nuværend e opsplitning af EU’s bilmarked, der påvirker 
den grænseoverskridende bilhandel. For øjebli kket er bilindustrien af skattemæssige grunde 
ofte tvunget til at fremstille specifikke modeller med forskellige specifikationer til forskellige 
medlemsstater. Forslaget vil give bilindustrien et skub fremad, da den vil kunne nyde godt af 
store besparelser ved at producer e biler til hele det indre ma rked under anvendelse af de 
samme tekniske specifikationer. 
2.1.5. Begrænsning af forvridningerne som fø lge af skattesvig og skatteunddragelse 
Skattesvig er årsag til betydelige forvridninger i det indre markeds funktion, da det hindrer 
loyal konkurrence og også langsomt reducerer de indtægter, der skulle være anvendt til 
gennemførelse af offentlige tjenester på nationalt  plan. Øget skattesvig resulterer i en øget 
skattebyrde for lovlydige virksomh eder, eftersom regeringerne er tvunget til at indhente deres 
indtægtsunderskud. 
Det er og bør fremover være medlemsstaternes kompetenceområde, hvordan skattesystemet 
virker. Ikke desto mindre er Kommissionen af den opfattelse,  at en mere fælles og mere 
koordineret tilgang kunne hjælpe og opmuntre medlemsstaterne i bekæmpelsen af skattesvig. 
Kommissionen har derfor iværksat en unders øgelse af behovet for i ndførelse af en ny 
skattesvigsbekæmpelsespolitik på EU-plan. Der er mulighed for at benytte en lang række 
instrumenter, som f.eks. en forbedret koo rdinering af arbejdet i medlemsstaternes 
forvaltninger, begrænsning af hindringerne for en  effektiv udveksling af informationer, f.eks. 
gennem øget adgang til bankoplysninger, fremme af  forhandlingerne med tredjelande med det 
formål at øge informationsudvekslin gen med dem, yderligere udbygning af 
samarbejdsværktøjerne på det administrative område inden for EU samt forbedring af den 
grundlæggende skattelovgivning. 
Kommissionen ønsker at sikre den nødvendige koordinering, især med henblik på at forbedre 
de administrative samarbejdsværktøjer, som medlemsstaterne har til deres rådighed, og vil 
derfor fremlægge en meddelelse herom i 2006. 
2.2. Sikring af åbne og konkurrencedygtige ma rkeder inden for EU og i resten af 
verden 
EU-virksomhederne står over for et stigende antal internationa le udfordringer,  som f.eks. 
sikring af ensartede spilleregler inden for og uden for EU, hvilket vil øge investeringerne i 
EU’s indre marked. Det er derfor  af afgørende betydning at genne mføre foranstaltninger for at 
forbedre EU-virksomhedernes internationa le konkurrenceevne, jf. Lissabon-dagsordenens 
målsætninger. 
2.2.1. En strategi til bekæmpelse af forfalskninger 
EU-virksomhedernes industrielle og intellekt uelle ejendomsret krænkes i stort omfang på 
grund af fremkomsten af piratkopier og forfalskede varer . Af undersøgelser, som Det 
 
DA 11   DA Internationale Handelskammer og OECD genne mførte i henholdsvis 1997 og 1998, fremgik 
det, at: 
• forfalskninger tegnede sig for 5 - 7 % af verdenshandelen, og at 
• forfalskninger var skyld i tabet af  200 000 arbejdspladser i Europa. 
Siden da er disse aktiviteter taget volds omt til. I 2003 slog globale erhvervsledere og 
regeringsrepræsentanter på et møde i Davos i Schweiz til lyd for ”en massiv global indsats for 
at bekæmpe forfalskninger, som nu anslås at sv are til en værdi af 45 0 mia. USD årligt”. 
Forbedret grænsekontrol blev anset for det vigtigste middel til bekæmpelse heraf. 
EU-toldmyndighedernes beslaglæ ggelser (der omfatter over 100 mio. artikler pr. år med en 
værdi på over 1 mia. EUR) er steget næst en 1000 % inden for de seneste fem år. Alle 
erhvervssektorer i EU står over for øget ko nkurrence på grund af denne ulovlige og 
uhæderlige handel, der også forring er skatteindtægterne og sætter borgernes sikkerhed på spil. 
Det er nødvendigt at sætte effektivt ind for at  beskytte den intellektuelle ejendomsret , 
hvis investeringer i forskning og udvikling skal nyde fremme, og hvis man vil sikre ensartede 
spilleregler inden for og uden for EU.   
Fra Fællesskabets side må der gribes kraftigt ind for at sikre en sammenhængende strategi 
baseret på praktiske foranstaltninger, der gi ver erhvervslivet billig  og konkret støtte til 
bekæmpelse af denne trussel. Det internationale samarbejde skal ligeledes fremmes, så det bliver muligt at standse produktionen i og eks porten fra de lande, hvor varerne kommer fra. 
Uden et sådant underliggende sikkerhedsnet vil erhvervsvirksomhederne komme til at kæmpe 
en stigende unfair kamp mod nye produktionsre gioner, der fremstiller forfalskninger i et 
omfang, man aldrig tid ligere har kendt. 
Efter at have forelagt en samlet pakke strafferetlige foranstaltninger til håndhævelse af 
intellektuelle ejendomsrettigheder
16 i juli 2005 vedtog Kommissionen i oktober 200517 en 
meddelelse om konkrete foranstaltninger for at øge den beskyttelse, som toldmyndighederne 
kan tilbyde mod piratkopivirksomhed og fo rfalskninger, nærmere betegnet et udbygget 
partnerskab med de økonomiske operatører og et  øget internationalt samarbejde med EU’s 
handelspartnere. 
2.2.2. Forbedret toldlovgivning og overholdelse af  toldbestemmelserne samt fremme af e-
told 
I det nuværende internationale erhvervsmiljø er enkle, forudsigelige og omkostningseffektive 
formaliteter for varers bevægelighed hen over gr ænserne blevet afgørende for en stigende 
økonomisk vækst gennem national eller regional de ltagelse i internati onal handel. Endvidere 
er toldmyndighederne særdeles godt placeret for at kunne sikre, at importerede varer 
overholder de miljømæssige, sundhedsmæssi ge og tekniske bestemmelser, og at 
handelspolitikforanstaltningerne hå ndhæves på en effektiv måde. Denne del af toldarbejdet er 
afgørende for at sikre, at der 
* skabes, opretholdes eller genetableres ensa rtede spilleregler for handelspartnere, og at 
                                                 
16 Kommissionen, KOM(2005) 276. 
17 Kommissionen, KOM(2005) 479. 
 
DA 12   DA * handelsfølsomme forbrugsvarer, der er fremstillet i EU, får fuld gavn af deres 
produktionsstandard og –sted, samt at der indføres 
* effektive defensive foranstaltninger, når så danne er nødvendige for at tage højde for 
nødvendige tilpasninger i EU. 
I 2003 vedtog Kommissionen en meddelelse om enkle og papirløse rammer for told og handel 
og om toldvæsenets rolle i den integr erede forvaltning af de ydre grænser18. I sidstnævnte 
foreslås der en handlingsplan for en gennemg ribende revision af toldprocedurerne, herunder 
forenkling og strømlining for at kunne gøre fuld  brug af de muligheder, som informations- og 
kommunikationsteknologien rummer. Fremstilling af  varer for toldvæsenet er et obligatorisk 
skridt i disses bevægelse på tvær s af EU’s eksterne grænser. De  procedurer, der anvendes, er i 
høj grad med til at påvirke EU’s hjemmemarked svirksomheders betydning for så vidt angår 
den internationale handel og det bidrag, de  yder til økonomien på EU’s hjemmemarked. 
Hurtig og effektiv fortoldning af varer øger hjemmemarkedsvirksomhedernes andel af det globale marked, gør dem mere konkurrence dygtige og fremmer små og mellemstore 
virksomheders deltagelse i international hand el, samtidig med, at de sikkerhedsmæssige 
aspekter tilgodeses. Ved at st rømline og tilpasse lovgivning, procedurer og processer på 
toldområdet, herunder indf øre fælles standarder for it-systemer, og skabe en moderniseret  
toldkodeks , kombineret med operationelle foranstalt ninger i medlemsstaterne, vil man yde et 
væsentligt bidrag til etablering af enkle og papirløse rammer for told og handel. 
Denne moderniserede toldkodeks, som vil blive gjort til genstand for et kommissionsforslag 
sidst i 2005, vil blive den lovgivningsmæssige støttepille for e-tolden. Den vil udgøre det 
retlige grundlag for elektronisk dataudveks ling, ikke blot mellem medlemsstaternes 
erhvervsdrivende og toldmyndighederne, men og så mellem andre myndigheder og agenturer, 
der er involveret i internationa le varebevægelser, således som det anføres i Kommissionens 
meddelelse om e-forvaltningens betydning for Europas fremtid
19. Ifølge dette initiativ skal 
erhvervsdrivende kun én gang afgive oplys ninger til toldmyndighederne (ét enkelt 
kontaktpunkt), og varerne vil blive kontrolleret af de forskellig e myndigheder samtidig og på 
ét og samme sted (”one-stop shop”).  
For at sikre en effektiv og hurtig risikoforvaltning må toldmy ndighederne i alle medlemsstater 
være i stand til at udveksle elektronisk information. Dette gælder især udveksling af angivelser forud for ankomst og afgang, risi koinformationer og oplysninger om økonomiske 
aktører. Derfor skal toldsystemerne og praksi s på området tilnærme sig hinanden, og de 
automatiserede toldsystemer i medlemsstat erne og i Kommissionen skal tilsvarende 
synkroniseres. Herudover er det nødvendigt, at de erhvervsdrivende kan kommunikere med 
hinanden og indgive oplysninger t il toldvæsenet online.  Dette skulle bliv e muligt på grundlag 
af princippet om ”adgang til informationssamfundet” (multiplatformsadgang), således som det er defineret i ovennævnte meddelelse fra Kommi ssionen om e-forvaltningens betydning for 
Europas fremtid. 
                                                
 
18 KOM(2003) 452. 
19 Kommissionen, KOM(2003) 567. 
 
DA 13   DA 2.3. Bedre lovgivning på EU-plan og på nationalt plan  
2.3.1. Modernisering af momsreglerne Indførelse af bedre lovgivning er en vigtig faktor i den fornyede Lissabon-strategi. 
Kommissionen har fremsat adskillige forslag  på momsområdet  med det formål at forbedre 
de retlige rammer, således at hindringer for ma rkedets funktion fjernes og der derved skabes 
større konkurrence.  
Den grundlæggende momslovgivning, der er om handlet i 6. momsdirektiv, har undergået 
talrige ændringer og er derfor blevet kompl eks og vanskelig at forstå. Af den grund har 
Kommissionen foreslået en omarbejdning af det 6. momsdirektiv
20 for at skabe klare regler 
på EU-plan for erhvervsdrivende, der ønsker at  drive handel inden for EU. Drøftelserne 
omkring dette forslag har gjort store fremskridt i Rådet og vil blive videreført med det formål 
at sikre en vedtagelse inden udgangen af 2005. 
Herudover er det blevet mere og mere tydeligt , at der er et behov for en mere ensartet 
anvendelse af momssystemet for at sikre, at vi rksomhederne i deres aktiviteter får fuld adgang 
til hele EU-markedet. I 2004 vedtog Rådet en ræ kke bestemmelser, som gav mulighed for at 
vedtage foranstaltninger for at sikre en ensart et gennemførelse af de  gældende momsregler21. 
Den første forordning, so m Kommissionen foreslog22 i henhold til dette nye retsgrundlag, er 
for nylig blevet godkendt af Rådet og vil bliv e vedtaget inden længe. Kommissionen er af den 
opfattelse, at man ved at gøre større brug af denne mulighed for at vedtage bindende  
afledt ret om moms  på fællesskabsplan vil kunne komme langt med hensyn til at fjerne de 
vanskeligheder, som virksomhederne er udsat fo r på grund af afvigende  fortolkning af EU’s 
momslovgivning. 
Behovet for en mere ensartet anvendelse af  momsreglerne ses især, når forskellige 
fortolkninger kan føre til dobbelt afgiftsbelægning (eller modsvarende til afgiftsfritagelse). 
Der er ikke desto mindre også tilfælde, hvor dobbe lt afgiftsbelægning eller et krav til en 
erhvervsdrivende om at betale moms for den sa mme transaktion i to forskellige medlemsstater 
skyldes den omstændighed, at medlemsstaterne se r forskelligt på arten af den pågældende 
transaktion. Der kan således opstå afvige nde fortolkning af fakta på trods af den 
omstændighed, at de pågældende medlemsst ater har samme moms lovgivning. Kommissionen 
vil derfor inden udgangen af 2005 fremsætte forslag om indførelse af en EU-mekanisme, der 
kan løse eller i det mindste lempe sådanne  situationer med dob belt afgiftsbelægning. 
3. V IDEN OG INNOVATION TIL SIKRING AF VÆKST  
3.1. Større og bedre investeringer i forskning og udvikling (F&U) 
Såvel økonomisk teori som empirisk analyse understreger den vigtige rolle, som F&U spiller 
for økonomisk vækst. F&U-investeringer ha r typisk afsmittende virkninger, hvorved 
investeringernes samfundsmæssige  afkast er højere end det pr ivate afkast til virksomheden. 
Uden offentlig intervention ville virksomhedernes F&U-indsats således ligge på et sub-optimalt niveau og ikke øge samf undets fulde vækstpotentiale. 
                                                
 
20 KOM(2004) 246. 
21 Direktiv 2004/7/EØF. 
22 Kommissionen, KOM(2004) 641. 
 
DA 14   DA Af disse grunde indeholder Lissabon-dagsorden en en række foranstaltninger til fremme af 
F&U. I formandskabets konklusioner fra Det Eu ropæiske Råds møde i marts 2005 står det 
klart anført, at målet for investering i F&U på 3 % ”bl.a. vil blive nået gennem 
skatteincitamenter til privat investering.....”. 
3.1.1. En meddelelse om vejledning i F&U-skatteincitamenter 
Afhængigt af den økonomiske baggrund, F&U-kapacite ten og det generelle skattesystem i et 
givet land kan skatteincitamenter hjælpe til med at rette op på markedssvigt og øge 
virksomhedernes F&U-investeringer ved at  reducere F&U-omkostningerne. Sådanne 
foranstaltninger gør det muligt for virksomh ederne bedre at beregne, hvilke og hvor mange 
F&U-midler de vil afsætte til projekter og andr e prioriterede opgaver, og giver dem endvidere 
større sikkerhed med hensyn til de juridiske as pekter og planlægningen. De kan også skabe en 
direkte forbindelse mellem offentlige incitamenter og en stigning i private virksomheders investering i F&U, hvilket er af afgørende betydning på grund af den generelle mangel på 
privat investering i forskning og udvikling i Eur opa. Værdien af F&U-skatteincitamenter skal 
imidlertid vurderes på baggrund af det generell e skattesystem. F.eks. påvirker det generelle 
selskabsskattesatsniveau  på afgørende vis den effekt, som skatteincitamenter har på omfanget 
af virksomhedernes F&U-investeringer. 
Inden for de seneste år har medlemsstaterne indført en række forskellige F&U-
skatteincitamenter eller har udbygg et eksisterende. Inden for de sidste to år har CREST fulgt 
udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne  om bedste praksis på dette område som 
led i en gensidig læringsproces, der har til formål at øge F&U-investeringsniveauet. For 
øjeblikket er der imidlertid en lang række fo rskellige F&U-incitamenter i medlemsstaterne, 
hvilket skaber en stort set ukoor dineret situation på EU-plan. Eftersom medlemsstaterne ofte 
står over for de samme typer udfordringer, ka n denne manglende koordinering resultere i sub-
optimal tildeling af offentlige ressourcer og  udgøre en hindring for at skabe ensartede 
spilleregler på EU-plan. 
En meddelelse om vejledning  i F&U-skatteincitamenter  kunne medvirke til at løse denne 
relative fiasko og idéelt set hjælpe medlemsstat erne til i fællesskab at  udvikle løsninger på 
fælles problemer og endda nå frem til gensid igt styrkende F&U-incitamenter, hvorved der 
skabes et gunstigt skattemiljø for F&U i EU’s forskningsrum. I overensstemmelse med den meddelelse, som Kommissionen fremsatte i forb indelse med statsstøtte handlingsplanen, vil 
den i 2006 gennemgå rammerne for statsstøtte ti l fordel for F&U og innovation. Parallelt 
hermed vil Kommissionen fremlægge en meddel else om vejledning til medlemsstaterne i, 
hvordan de udarbejder og gennemfører foranstalt ninger vedrørende F&U-skatteincitamenter i 
deres generelle skattesystem, således at de især får et klart overb lik over de relevante 
bestemmelser i EU-lovgivningen. 
I denne meddelelse vil Kommissionen: 
• fremlægge de vigtigste retlige EU-bestemmelser, der gælder for F&U-
skatteincitamenter i medlemsstaterne 
• fremhæve bedste praksis med hensyn til den skattemæssige behandling af F&U og 
andre incitamenter i visse medlemsstate r, der vil kunne tjene som eksempel for 
andre medlemsstater, og 
 
DA 15   DA • hvor det er relevant, formulere det po litiske budskab og hove dindholdet af mulige 
fremtidige initiativer rettet mod medlemsstaterne. 
Det er klart, at en sådan meddelelse vil bl ive udformet med henblik på at hjælpe de 
medlemsstater, der ønsker at anvende skatteincita menter, men den vil på ingen måde forpligte 
nogen medlemsstater til at bruge dem. 
3.2. Fremme af bæredygtig ressourceanvendelse 
Indirekte beskatning kan som et markedsbaseret  instrument spille en vigtig rolle i en 
bæredygtig anvendelse af EU’s ressourcer. Sæ rligt udformede punktafgi fter eller særlige 
miljøafgifter giver forbedrede prissignaler ved at internalisere eksterne miljøudgifter og får 
derved de økonomiske aktører til at ændre adfærd i overensstemmelse hermed. Endvidere 
udgør beskatning et incitament for virksomh eder til at videreudvikle den teknologiske 
innovation for at nedbringe skattebyrden. Energi -, transport- og miljøafgifter kunne anvendes 
til at fremme en sådan bæredygtig anvendels e af ressourcerne, fortrinsvis inden for en 
koordineret EU-ramme for at undgå konkurrenceforvridning.  
3.2.1. Energi-, transport- og miljørelaterede afgifter 
Energiproduktsbeskatningdirektivet23 har givet medlemsstaterne  nye muligheder for at 
anvende afgifter til at fremme en bæredygtig  anvendelse af ressour cerne. Det indrømmer 
f.eks. skattelettelser til virksomheder, der indg år aftaler om miljøbeskyttelse eller om bedre 
energiudnyttelse.  
a) Afgifter på diesel olie til erhvervsformål 
Dette direktiv bør ændres for at rette op på den konkurrenceforvridning på  
vejgodstransportmarkederne , der er opstået som følge af de store forskelle i 
medlemsstaternes afgifter på di eselolie til erhvervsformål. Se lv om den nylige analytiske 
gennemgang af kommende ny lovgivning har ført  til tilbagetrækning af forslaget fra 200224 
om erhvervsdieselolie, agter Kommissionen inden udgangen af 2005 at fremlægge et nyt 
forslag, hvori der tages hensyn til de kommentarer , der blev fremført af  Europa-Parlamentet, 
Rådet og de involverede pa rter under drøftelserne om  det oprindelige forslag. 
b) Energiafgifter Kommissionen overvejer endvidere, om den skal foreslå ændringe r til energiafgiftsdirektivet 
med det formål at opstille mere vidtrækkende miljømæssige mål for energiafgifterne  
gennem fuld internalisering af ekster ne omkostninger. I grønbogen fra 2005 om 
energieffektivitet
25 har Kommissionen fremført, at det må overvejes at iværksætte flere 
initiativer for at styrke afgiftspolitikkens positive virkning med hensyn til at opnå større 
energieffektivitet. Disse omfatter bl.a. en indbyrdes tilnærmelse af punktafgifterne på 
energiprodukter og el anvendt i produktionsøjemed, bortset fra den øverste ende af skalaen, 
og indførelse af automatisk inde ksering af alle  punktafgifter. 
                                                 
23 Direktiv 2003/96/EF (EUT L 283 af 31.10.2003, s. 51), senest ændret ved direktiv 2004/75/EF (EUT L 
157 af 30.4.2004, s. 100). 
24 KOM(2002) 410. 
25 KOM(2005) 265. 
 
DA 16   DA c) Bilafgifter 
Det skal herudover understreges, at det nyligt vedta gne forslag om afgifter på personbiler, der 
henvises til i punkt 2.1.4, også omfatter best emmelser om indførelse af et CO 2-følsomt 
element i afgiftsgrundlaget for medlemsst aterne bilbeskatning. Afgiftsmæssige 
foranstaltninger er en af de tre sø jler i Fællesskabets strategi til at nedbringe CO 2-
emissionerne  fra personbiler . En optimal anvendelse af de afgiftsmæssige foranstaltninger 
er sammen med tilsagn fra bilindustrien og fo rbrugeroplysning afgørende for at kunne nå 
Fællesskabets målsætning om at nedbringe CO 2-emissionerne til 120 gram pr. kilometer. 
Nedbringelsen af CO 2-emissionerne skal ledsages af besp arelser i bilernes energiforbrug, 
hvilket igen vil kunne yde et positivt bidrag  til en effektiv  udnyttelse af energiprodukter og til 
en bæredygtig energiforsyning. 
 
DA 17   DA BILAG  
Lissabon-strategien: de vigtigste  politikforanstaltninger på skatte- og toldområdet , som 
allerede er vedtaget eller som er under overvejelse 
Europa skal være et mere attraktivt sted 
at investere og arbejde Viden og innovation til sikring af vækst 
1. Udbygning og uddybelse af det indre 
marked 1. Større og bedre investeringer i forskning 
og udvikling (F&U) 
• Et fælles konsolideret 
selskabsskattegrundlag for EU-
virksomheder (2008) 
• Forenklet skattelovgivning og 
ensartede spilleregler: 
Overholdelse af momsreglerne: ”one-
stop shop” (2004), hjemstatsbeskatning (2005), momsregler for internationale tjenesteydelser og finansielle tjeneste-ydelser (2005), (2006) og momsregler for offentlige myndigheder (2006). 
• Målrettede foranstaltninger med 
henblik på at fjerne de grænseover-
skridende skattebarrierer, som EU-virksomheder står over for: 
Grænseoverskridende udligning af 
underskud (2006), interne afregnings-priser (2005) og kapitaltilførselsafgift (2006). 
• En ny bilbeskatningsstrategi (2005) 
• Begrænsning af forvridningerne 
som følge af skattesvig og skatteunddragelse (2006). • En meddelelse om vejledning i 
F&U-skatteincitamenter (2006). 
. 
2. Sikring af åbne og konkurrencedygtige 
markeder inden for EU og i resten af verden 2. Fremme af bæredygtig ressource-
anvendelse 
• En strategi til bekæmpelse af 
forfalskninger (2005) 
• Forbedret toldlovgivning og 
fremme af e-told (2005). • Energi-, transport- og 
miljørelaterede afgifter: 
Afgifter på dieselol ie til erhvervsformål 
(2005), energiafgifter (2006) og bilafgifter (2005). 
3. Bedre lovgivning på EU-plan og på nationalt plan  
Modernisering af momsreglerne 
(2005).  
 
DA 18   DA