DA Den Europæiske Unions Tidende C 383/34

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om TTIP og dets indvirkning på SMV'erne

(initiativudtalelse)

(2015/C 383/06)

Ordfører: Emmanuelle BUTAUD-STUBBS Medordfører: Panagiotis GKOFAS

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 11. december 2014 under henvisning til forretningsordenens artikel 29, stk. 2, på eget initiativ at afgive udtalelse om:

»TTIP og dets indvirkning på SMV'erne«.

Det forberedende arbejde henvistes til Den faglige Sektion for Eksterne Forbindelser, som vedtog sin udtalelse den 11. juni 2015.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 509. plenarforsamling den 1.—2. juli 2015, mødet den 2. juli, følgende udtalelse med 187 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod.

1. Konklusioner og anbefalinger

1.1. I betragtning af SMV'ernes store bidrag til den europæiske økonomi finder EØSU det vigtigt — navnlig med hensyn til virkningerne for beskæftigelsen og de etiske spilleregler — at råde over en præcis analyse sektor for sektor og medlemsstat for medlemsstat af de konsekvenser, som kan forudses for de europæiske SMV'er, hvis TTIP træder i kraft i den form, det har på det nuværende trin i forhandlingsforløbet.

1.2. Selv om GD for Handels to undersøgelser angående SMV'er, hvoraf den ene drejer sig om udfordringerne og mulighederne for eksporterende SMV'er generelt (1) og den anden, som er af nyere dato (nemlig fra april 2015), mere specifikt vedrører SMV'erne og det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab (TTIP) (2), er interessante, dækker de ikke alle aspekter. De indeholder en relevant beskrivelse af en række vanskeligheder i forbindelse med SMV'ernes internationalisering og de handels- og reguleringsmæssige hindringer, de møder, men de indeholder ikke en præcis, underbygget vurdering specificeret efter sektor og medlemsstat af den indvirkning, som TTIP kan få på eksporterende og ikkeeksporterende virksomheder i de forskellige værdikæder.

1.3. EØSU anmoder derfor Kommissionen om at gennemføre en ny konsekvensanalyse om SMV'er, helt små virksomheder, mikrovirksomheder og de liberale erhverv, uanset om de ønsker at eksportere eller ej, med henblik på at måle den potentielle indvirkning af et integreret transatlantisk marked i de enkelte erhvervssektorer (landbrug og fødevarer, turisme, håndværk, hotel- og restaurationsbranchen, industri, tjenesteydelser osv.). Det er vigtigt at kunne forudse, hvordan disse virksomheder vil blive berørt af åbningen af et mere integreret transatlantisk marked. Vil TTIP medføre ændringer i deres økonomiske model, deres produktionsmetoder, lovgivningsrammerne, tjenesteydelsernes art eller deres strategier med hensyn til investering og beskæftigelse inden for rammerne af en ny konkurrencesfære?

1.4. EØSU ønsker at benytte forhandlingerne med USA som anledning til bedre at overvåge SMV-støttepolitikkerne på begge sider af Atlanten via en evidensbaseret tilgang (f.eks. benchmarking af offentlige indkøb og SMV'er, adgang til finansiering og til kapitalmarkedsvilkår, katastrofehåndtering, adgang til markedsoplysninger/krav og standarder for små virksomheder (Small Business Standards)). En sådan sammenligning vil formentlig kunne bidrage til at fastlægge nye hensigtsmæssige SMV-støtteforanstaltninger med henblik på at styrke den praktiske gennemførelse af den europæiske »Small Business Act«. EØSU arbejder i øjeblikket på en udtalelse om dette emne (INT/755), som følger op på de tidligere udtalelser om samme emne. EØSU mener, at tidspunktet er gunstigt for EU-institutionerne til at tage hensyn til de europæiske og nationale SMV-organisationers anmodning om en juridisk bindende »Small Business Act« og en højere grad af samordning mellem industripolitik og handelspolitik. Det er også nødvendigt, at netværket af SMV-repræsentanter omdannes til en egentlig og mere effektiv myndighed til samordning, overvågning og håndhævelse af SMV-politikken i det indre marked, som kan pege på nye behov og hensigtsmæssige løsninger for SMV'er.

1.4.1. Kategorien SMV'er er i sig selv meget uensartet i EU, hvor de helt små virksomheder med under 9 ansatte er stærkt repræsenteret. Desuden afviger fordelingen af SMV'erne efter størrelsesprofil også stærkt fra den ene medlemsstat til den anden. Det samme gælder for regulerede og ikke-regulerede liberale erhverv. Da der findes mange mikrovirksomheder inden for handel, industri og håndværk, anbefaler EØSU, at Kommissionen i samråd med myndighederne i de mest berørte medlemsstater (herunder offentlig/private forskningsinstitutter og universiteter) organiserer bevidstgørelses- og oplysningskampagner, så tæt på aktørerne som muligt, samt SMV-målrettede uddannelsesseminarer for at sikre en bedre forståelse af de forskellige kapitler i TTIP, de omfattede sektorer og dermed forbundne muligheder og områder, som bør overvåges, så tæt på aktørerne som muligt.

1.4.2. De liberale erhverv — hvad enten der er regulerede eller ej — repræsenterer i hele EU et system af følsomme tjenester til gavn for deres kunder og samfundet generelt, og som har fået tildelt særlige opgaver.

1.5. EØSU glæder sig over, at der er et kapitel om SMV'er i forhandlingerne, men ønsker at forbedre indholdet og fremsætter derfor en række forslag under de særlige bemærkninger. Det af Kommissionen foreslåede indhold på nuværende tidspunkt bør suppleres på flere områder og især med hensyn til vilkårene for SMV'ernes repræsentation i det fremtidige SMV-udvalg og dette udvalgs opgaver.

EØSU opfordrer Kommissionen, Europa-Parlamentet og andre kompetente myndigheder til at gøre et »SMV-kapitel« til et permanent kapitel i igangværende og fremtidige handelsforhandlinger, hvor der tages hensyn til de europæiske SMV'ers interesser, så man kan udnytte de mulige fordele i forskellige regioner og på forskellige markeder.

Dette vil sammen med »tænk småt først«-princippet anvendt på handelspolitikker sikre, at SMV'er kan og bør drage nytte af globaliseringsprocesserne og blive de primære aktører heri.

1.6. EØSU anmoder Kommissionens SMV-ansvarlige om at sikre, at små virksomheder, mikrovirksomheder og liberale erhverv bliver repræsenteret under forhandlingerne med mindst ét sæde i den rådgivende gruppe (TTIP Advisory Board) for at overvinde informationskløften, sikre den nødvendige tværsektorielle ekspertise og opfylde grundlæggende gennemsigtighedskrav i forbindelse med information/data af fælles interesse. Det anbefaler desuden, at der indføres støtteforanstaltninger til de økonomiske, faglige og sektorielle SMV-organisationers vejledning og rådgivning af SMV'er og mikrovirksomheder i samarbejde med relevante videnskabelige organer og forskningsorganer samt finansieringsforanstaltninger, hvis der er behov for det. EØSU opfordrer til en gensidig anerkendelse af kvalifikationer og certificering på alle offentlige forvaltningsniveauer og lige konkurrencevilkår på alle niveauer af offentlige indkøb (herunder delstater, regioner og kommuner).

2. Generelle bemærkninger

2.1. SMV'ernes betydning på hver side af Atlanten

Selv om europæerne og amerikanerne definerer SMV'er forskelligt, står disse virksomheder for størstedelen af de økonomiske aktiviteter, værditilvæksten og jobskabelsen på begge sider af Atlanten. Denne fremtrædende rolle betyder, at med hensyn til værditilvækst og udvikling af nye forbindelser vil TTIP's væsentligste indvirkning på økonomien bero på SMV'erne og deres evne til at udnytte mulighederne for at vinde nye markeder og tilpasse sig den nye situation. Flere undersøgelser viser, at SMV'er med en international udvikling er mere innovationsfremmende, vokser hurtigere og skaber flere og bedre lønnede job.

2.1.1. SMV'erne i EU — meget ofte helt små virksomheder

I EU er en SMV en virksomhed, som beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. EUR. Ifølge Kommissionen findes der mere end 20 mio. SMV'er i EU, hvilket svarer til 98 % af samtlige virksomheder. De beskæftiger 67 % af den erhvervsaktive befolkning og står for 58 % af bruttoværditilvæksten. I perioden 2002 til 2010 skabte de europæiske SMV'er 85 % af alle nye arbejdspladser i EU.

I henhold til Kommissionens seneste rapport tegner de europæiske SMV'er sig for 28 % af den samlede direkte eksport til USA. Der er altså plads til forbedringer. Af de 7 90 000 europæiske virksomheder, som eksporterer til lande uden for EU, er 6 19 000 SMV'er, heraf 3 53 000 meget små virksomheder med under 9 ansatte, hvilket viser, at deres beskedne størrelse ikke forhindrer eksport (3).

Derimod er der i dag relativt få europæiske SMV'er, som eksporterer til USA, nemlig 1 50 000 ifølge ovennævnte rapport, heraf 65 000 med under 9 ansatte. Denne andel på under 1 % af de over 20 mio. europæiske SMV'er synes meget lille. Mange meget små, mindre og mellemstore virksomheder fra visse lande (f.eks. Italien) rangerer dog højt på listen over virksomheder, der driver handel med de amerikanske markeder. I Eurostats data medtages imidlertid kun direkte eksport og ikke indirekte eksport, dvs. at mange meget små, mindre og mellemstore virksomheder, der arbejder som underleverandører eller handler fra virksomhed til virksomhed (B2B), frembringer mellemprodukter eller leverer formidlingstjenester, som derefter samles og eksporteres til USA. Det lave tal skyldes ligeledes, at de meget små, mindre og mellemstore virksomheders bidrag til den europæiske økonomi hænger sammen med deres tilknytning til lokaløkonomien, og at de ikke er interesseret i at eksportere eller investere i udlandet. Til gengæld er der utvivlsomt stadig store fremskridtsmuligheder for virksomheder, som kan have et eksportpotentiale eller allerede eksporterer til tredjelande.

2.1.2. SMV'erne i USA — mere strukturerede virksomheder

I USA er SMV'er virksomheder med under 500 ansatte, men i visse brancher kan der være op til 1 000 eller endda 1 500 ansatte (4). Disse firmaer, som altså kan være mange gange større end de tilsvarende virksomheder i EU, danner også rygraden i den amerikanske økonomi. Der er 28 mio. SMV'er i USA, hvor de udgør 99 % af samtlige virksomheder, beskæftiger mere end 50 % af arbejdstagerne i den private sektor og er ansvarlige for 65 % af nettojobskabelsen i denne sektor.

2.2. TTIP's betydning for SMV'erne

2.2.1. På grund af deres størrelse rammes SMV'erne ofte uforholdsmæssigt hårdt af de høje toldafgifter og de forskriftsmæssige krav, som er forbundet med handel over Atlanten, fordi de for at imødegå handelshindringerne skal bruge flere ressourcer og kompetencer af en mindre omsætning i mængde og værdi end større virksomheder. Derfor vil de have gavn af de toldmæssige og ikketoldmæssige liberaliseringsforanstaltninger i den transatlantiske aftale. I sin udtalelse om »Transatlantiske handelsforbindelser og EØSU's synspunkter om øget samarbejde og en eventuel frihandelsaftale mellem EU og USA« har EØSU allerede opstillet en oversigt over åbningsmulighederne og de punkter, som bør overvåges, i forhandlingsemnerne (5).

2.2.2. SMV'erne forventes at kunne opnå meget vigtige fordele af TTIP gennem resultaterne af et samarbejde om regulering, som kunne munde ud i en harmonisering eller en tilnærmelse af visse regler og gensidig anerkendelse af inspektion og certificering. EØSU vil dog gerne benytte lejligheden til at minde om de to parters bindende løfte om ikke at bruge TTIP til at sænke de eksisterende tekniske standarder. En analyse af merværdien af EU's standard for små virksomheder (Small Business Standard), som støttes af Kommissionen i partnerskab med de mest repræsentative SMV-organisationer, kunne være en stor hjælp. Samarbejdet om regulering skal være gennemsigtigt, respektere medlemsstaternes og Den Europæiske Unions reguleringsmæssige autonomi og bibeholde disses mulighed for at vedtage de foranstaltninger, som de finder nødvendige inden for sundheds-, forbruger-, arbejdstager- eller miljøbeskyttelse.

2.3. SMV'ernes udvikling på internationalt plan

Ifølge WTO kan SMV'ernes udvikling på internationalt plan opdeles i fire trin:

— direkte eksport til et andet land

— eksport med hjælp fra uafhængige udenlandske erhvervsdrivende

— oprettelse af datterselskaber i udlandet

— etablering af infrastruktur i udlandet med henblik på produktion og salg i eksportens målland.

På hvert trin må SMV'erne nødvendigvis råde over flere informationer, kapacitet til at sikre overholdelse af de administrative regler og menneskelige og finansielle ressourcer, eftersom de har behov for at kende reglerne på det pågældende marked godt, inden de begynder at eksportere varer og/eller tjenester. De skal derefter vise sig i stand til at udforme en mere langsigtet strategi for at kunne vinde indpas i eksportlandet og i sidste ende blive fuldt integreret gennem lokale virksomheder, der beskæftiger lokale menneskelige ressourcer i overensstemmelse med de gældende bestemmelser på stedet. Den digitale økonomi vil afgjort kunne hjælpe SMV'erne til hurtigere at blive internationale. Den hastigt voksende e-handel åbner endnu videre afsætningsmuligheder for mindre virksomheder, navnlig i sektoren for forbrugsgoder (handel fra virksomhed til forbruger eller »B2C«) og for de liberale erhvervs vedkommende også i »B2B«-sektoren.

Kommissionens analyse viser ligeledes, at der er en forbindelse mellem virksomhedens og eksportens størrelse. SMV'erne udgør 81 % af eksportvirksomhederne, men står kun for 34 % af de eksporterede mængder (6), men dog for over 50 % på visse specielle nichemarkeder i hele verden.

2.4. SMV'ernes internationalisering i USA og i EU

Ifølge visse kilder er de europæiske SMV'er i højere grad internationaliseret end de amerikanske. Forskellen skyldes hovedsagelig, at de europæiske SMV'er opererer på EU-markedet, hvis udvikling langt fra er færdig. Dette handelssamkvem er det første trin i deres internationalisering, forbedrer deres kendskab til udenlandske markeder og hjælper dem med at finde afsætningsmuligheder uden for EU. Størrelsen ser ikke ud til at være nogen hindring, for i nogle medlemsstater er 90 % af de eksporterende virksomheder SMV'er, og visse brancher som mode, landbrugsfødevarer, maskiner og møbler er særlig eksportorienterede.

Selv om statistikkerne på området er ret sjældne og sommetider svære at analysere, fordi der er valgt forskellige metoder, og oplysningerne ikke altid er sammenlignelige, viser undersøgelser udført for Kommissionen (7), at 42 % af SMV'erne i EU er involveret i en eller anden form for internationalisering.

En virksomheds internationalisering er ofte knyttet til faktorer som:

— eksportintensiteten i den pågældende branche og

— det indenlandske markeds størrelse.

De europæiske SMV'ers internationaliseringsgrad er højere inden for engroshandel, minedrift, forarbejdningsindustri, forskning og salg af motorkøretøjer, mens den er ret lav på områder som juridiske tjenester, byggebranchen, planlægnings- og udviklingstjenester og sundhedsvæsen, der i sagens natur afhænger mere af nærheden til kunden eller patienten (8).

Ifølge den amerikanske undersøgelse om denne problemstilling (9) bidrager SMV'erne med ca. 30 % af den registrerede amerikanske vareeksport, og deres hovedmarkeder er Canada og Mexico, dvs. partnerskabsmarkeder under NAFTA. Maskiner, elektriske produkter og kemikalier er nogle af de vigtigste kategorier af varer, de sælger til udlandet. Oplysningerne om de amerikanske SMV'ers eksport af tjenesteydelser er yderst knappe, men det skønnes, at liberale tjenesteydelser tæller betragteligt i den amerikanske eksportaktivitet.

2.5. SMV'ernes nuværende rolle i det transatlantiske handels- og investeringssamkvem

Den bilaterale transatlantiske samhandel kendetegnes ved, at den for en stor dels vedkommende finder sted mellem multinationale selskaber. Det betyder, at størstedelen af denne specifikke bilaterale samhandel omfatter koncerninterne tjenesteydelses- og varestrømme, men også handel med licenser og rettigheder vedrørende intellektuel ejendomsret og kapitalbevægelser mellem moderselskaberne og deres datterselskaber.

Kommissionens undersøgelse om SMV'er og TTIP viser, at SMV'erne kvantitativt tegnede sig for 28 % af den europæiske eksport i 2012. Tallet er lavere end gennemsnittet af SMV'ernes eksportmængde til alle markeder uden for EU, der andrager 32 %. Tallet skal også ses i lyset af SMV'ernes andel af virksomheder, som eksporterer til USA, hvoraf de udgør 88 %, dvs. en væsentlig højere procent end gennemsnittet af SMV'er, som eksporterer til lande uden for EU, der ligger på 78 %. Tallene bekræfter formodningen om, at en stor del af eksporten stammer fra koncernintern handel, hvilket viser en transatlantisk aftales potentiale med hensyn til at stimulere de europæiske SMV'ers eksport og investering. Det er dog værd at notere sig, at indirekte eksport fra europæiske SMV'er, der som underleverandører og producenter af halvfabrikata, deltager i fremstillingen af komplekse slutprodukter, som eksporteres til USA, ikke er medregnet i dette tal. Medlemsstaterne imellem kan der konstateres stor spredning i antallet af eksporterende SMV'er og i de eksporterede mængder.

Der foreligger ingen præcise tal for, hvor mange amerikanske SMV'er der eksporterer til EU, eller hvor meget de eksporterer. Imidlertid står SMV'erne i USA for 33 % af den amerikanske eksport (10), dvs. en procentdel, som ligger meget tæt på det, der ses i EU.

2.6. De største hindringer for SMV'erne

På grund af deres størrelse har SMV'erne som regel sværere ved at komme ind på udenlandske markeder, dække de ekstra omkostninger, der skyldes de små handelsmængder, og tilpasse sig de lokale bestemmelser. Ifølge direktøren for OECD's Centre for Entrepreneurship, SMEs and Local Development, Sergio Arzeni, kan regeloverholdelsesomkostningerne være forholdsmæssigt 10 til 30 gange højere for SMV'er end for store virksomheder (11).

Kort sagt støder SMV'er, der vil gøre sig gældende på internationalt plan, på vanskeligheder, som hænger uadskilleligt sammen med deres beskedne størrelse og begrænsede ressourcer, og som de skal overvinde, inden de overhovedet begynder at tackle de specifikke hindringer for handel eller investering, nemlig:

— hindringer med hensyn til adgang til finansiering af eksporten

— mangel på opdateret information og opdaterede data om krav vedrørende produkter/tjenesteydelser

— utilstrækkeligt kendskab til det marked, hvor de ønsker at sælge deres varer eller tjenesteydelser (markedsundersøgelser)

— vanskeligheder med at finde potentielle kunder og med at komme i kontakt med dem

— personale, som ikke har den rette uddannelse til at håndtere en international udvikling eller skabe kontakt med investorer eller importører

— mangel på tilskyndelse og støtte fra de offentlige myndigheders side samt en vis administrativ træghed i de offentlige støttepolitikker

— kultur- og sprogbarrierer

— manglende ensartethed i reguleringen og i systemerne til tilpasnings og anerkendelse i forbindelse med kvalifikationer og tilladelser.

I betragtning af disse mangler har SMV'erne først og fremmest behov for hensigtsmæssige vejlednings- og rådgivningstjenester (individuelt tilpasset opfølgning eller coaching, tutorordninger eller mentoring osv.), der som regel varetages af deres branche- og sektororganisationer.

Med hensyn til de handels- og investeringshindringer, som europæiske virksomheder møder i USA, er det ret vanskeligt at sortere dem efter betydning, fordi virksomhederne ofte beskriver disse hindringer uden nødvendigvis at inddele dem i specifikke kategorier. Der er desuden forskel på de vanskeligheder, som ikkeeksporterende virksomheder gør sig klart, og de hindringer, som eksporterende virksomheder reelt møder. Men ved gennemgang af de forskellige undersøgelser og rundspørger (12), som er gennemført, kan de største hindringer beskrives som følger:

— meget forskellig udstrækning af ansvar samt muligheder for forsikringsdækning til priser i overensstemmelse med markedsvilkårene

— eksportomkostninger (ud over toldafgifter) i forbindelse med transport, komplekse toldformaliteter, tidsforbrug i den forbindelse samt behov for at have eller betale en speditør og især i USA at have en forsikring, der dækker eventuelle erstatningssøgsmål

— vanskeligheder med adgang til eksportkredit

— told og afgifter, som stadig er en betydelig hindring for en række sektorer som tobak, tekstil og beklædning

— komplekse oprindelsesregler og udgifter til oprindelsescertifikater

— opfyldelse af andre og forskellige tekniske eller sundheds- og plantesundhedsmæssige regler samt certificeringer og tilsyn i forbindelse med disse regler

— tekniske og sundhedsmæssige bestemmelser, som kun gælder i visse amerikanske stater, eller afvigende regler staterne imellem

— forskellige kvalifikationskrav og begrænsninger i erhvervsaktiviteten i de enkelte stater og lokale reguleringsområder

— beskyttelse af intellektuel ejendomsret, især manglende overholdelse af oprindelsesbetegnelser, og forskellige bestemmelser om mærker og patenter

— udgifter til retsbeskyttelse og overvågning af markedet for europæiske virksomheder, der er indehavere af geografiske betegnelser

— restriktioner i forbindelse med offentlige udbud på grund af Buy American Act og de jævnlige ændringer heraf, som sigter mod at udvide anvendelsesområdet

— komplekse procedurer for ansøgning om visum og opholds- og arbejdstilladelse samt opstart af aktiviteter i USA

— restriktioner eller påkrævede licenser på føderalt eller subføderalt niveau for visse tjenesteydere.

Disse hindringer er ikke specifikke for SMV'er, men de rammer dem hårdere og virker mere afskrækkende. Inden for rammerne af TTIP vil de fleste af dem blive behandlet i særlige kapitler, som vil gælde for alle virksomheder uden forskel. Kapitlet om SMV'er i TTIP vil derfor have et ret begrænset mål, nemlig at fremme alle SMV'ers inddragelse i det transatlantiske marked gennem adgang til relevante oplysninger og et forstærket samarbejde mellem offentlige myndigheder med ansvar for SMV-anliggender.

2.7. Behovene for støtte til SMV'er

2.7.1. Som følge af særlige hindringer og begrænsede ressourcer har SMV'er (især de små virksomheder og mikrovirksomhederne) først og fremmest behov for adgang til tilpasset vejledning og rådgivning, bl.a. med hensyn til efteruddannelse af lønmodtagere (individuel opfølgning eller coaching, tutorordninger eller mentoring), der som regel varetages af deres økonomiske, faglige og sektorielle organisationer. Man skal sørge for, at sidstnævnte råder over de nødvendige logistiske redskaber til at informere og rådgive virksomhederne og til at støtte disse på individuel basis, især gennem de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene).

2.7.2. Ud over vejledning og rådgivning, der er tilpasset de enkelte SMV'ers særlige forhold og behov, skal virksomhederne kunne råde over de nødvendige midler til finansiering af deres materielle og immaterielle investeringer. EØSU anbefaler derfor at give SMV'erne, herunder dem, som er villige til at investere i amerikanske markeder, let adgang ikke bare til de europæiske struktur- og investeringsfonde, men også til COSME-programmets finansielle instrumenter, navnlig risikovillig kapital og garantiordninger.

2.7.3. EU bør se nærmere på udbuddet af forsikringer for eksport af varer og tjenester og sørge for, at det udvikler sig og lever op til markedets behov.

2.8. Det nuværende kapitel om SMV'er i TTIP

EØSU glæder sig over, at der er viet et kapitel udelukkende til SMV'erne i TTIP, men ønsker at styrke indholdet (jf. forslagene under de særlige bemærkninger). EU's forslag om at indarbejde en juridisk tekst om små og mellemstore virksomheder i TTIP har været genstand for drøftelser med USA under forhandlingsrunden den 19.—23. maj 2014. Det er et helt nyt kapitel for EU i en frihandelsaftale. Der blev offentliggjort en tekst den 7. januar 2015 (13). Bestemmelserne udmøntes i et kapitel X om små og mellemstore virksomheder (SMV) og omhandler forskellige emner med det formål at forstærke SMV'ernes inddragelse i samhandlen og udveksle bedste praksis.

2.8.1. Samarbejde om SMV'er

Parterne bør udveksle informationer, oprette og sørge for adgang til redskaber og ressourcer i tilknytning til intellektuel ejendomsret, dele bedste lovgivningspraksis, støtte foranstaltninger til fordel for virksomhederne og fremme risikovillig kapital og investeringer i mindre virksomheder for at stimulere SMV'ernes konkurrenceevne i verdenshandelen.

2.8.2. Markedsdata og informationsudveksling

Det foreliggende forslag til artikel X, stk. 2, vedrører informationsudveksling mellem parterne. Det anbefales at oprette et websted med de væsentligste oplysninger (herunder partnerskabsaftalens ordlyd, toldbestemmelser, en oversigt over de gældende tekniske bestemmelser, sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, regler for offentlige udbud og procedurer for registrering af virksomheder). Dataharmoniseringsprogrammet vedrørende de mest relevante interesseområder for SMV'er bør gøres til genstand for en fælles analyse, der skal udføres af en EU/USA-eksperttaskforce.

Parterne bør udarbejde en onlinedatabase med bl.a. samtlige toldnomenklaturkoder og afgiftssatser, oprindelsesregler eller forskrifter om angivelse af oprindelsesland på alle EU-sprog.

2.8.3. Teknisk assistancetjeneste

I den af Kommissionen foreslåede tekst omtales et fælles informationscenter (artikel X, stk. 2, litra c)). Det Transatlantiske Økonomiske Råd går også ind for oprettelsen af en sådan tjeneste. Et udvidet delnetværk af sådanne informationscentre understøttet af pålidelige organisationer, der repræsenterer SMV'er, med etablerede kontakter i de europæiske og amerikanske erhvervsmiljøer kunne sikre en vis indflydelse og en mere engageret deltagelse fra de forskellige myndigheder og en lang række aktører.

2.8.4. Oprettelse af et SMV-udvalg

Et forslag til artikel X.4 omhandler oprettelse af et transatlantisk udvalg.

3. Særlige bemærkninger

3.1. Vurdering af betydningen af forskellene i definitionen af en SMV

Europæerne og amerikanerne lægger ikke samme betydning i begrebet SMV med en mulig forskel på op til mellem 250 og 1 000 ansatte. Desuden varierer den amerikanske definition af en SMV fra sektor til sektor (14), men begrebet dækker i hovedtræk virksomheder med under 500 ansatte, selv om de i visse brancher kan have op til 750 eller tilmed 1 000 medarbejdere. På de fleste områder defineres de ikke i forhold til deres omsætning eller deres samlede årsbalance.

EØSU anmoder Kommissionens tjenestegrene om at opstille en udførlig oversigt over definitionen af SMV'er i USA sektor for sektor og frem for alt om at igangsætte en undersøgelse af, om forskellige definitioner ikke er til ugunst for de europæiske SMV'er, der er mindre.

3.1.1. Både de regulerede og de ikke-regulerede liberale erhverv er i alle EU-lande i forskellig grad og beskaffenhed en særlig form for SMV. Deres marked og deres tjenesteydelser er baseret på en særlig viden, der forudsætter en særlig tillid fra tjenesteydelsesmodtagernes side og stiller specifikke krav til uafhængighed. Ud over deres betydning som økonomiske aktører er de liberale erhverv en komponent i den europæiske samfundsmodel.

3.2. Vurdering og overvågning af indvirkningen af et udvidet transatlantisk marked på eksporterende og ikkeeksporterende virksomheder

I betragtning af SMV'ernes store bidrag til den europæiske økonomi finder EØSU det vigtigt — navnlig med hensyn til virkningerne for beskæftigelsen — at udarbejde en plan for en præcis analyse sektor for sektor og medlemsstat for medlemsstat af de konsekvenser, som kan forudses for de europæiske SMV'er, hvis TTIP træder i kraft i den form, det har på det nuværende trin i forhandlingsforløbet. Det er nødvendigt at gennemføre både forudgående og efterfølgende analyser af konsekvenserne for SMV'er, helt små virksomheder, mikrovirksomheder og liberale erhverv, uanset om de ønsker at eksportere eller ej, med henblik på at måle den potentielle indvirkning af indførelsen af et transatlantisk marked.

Europa-Parlamentet har allerede beskæftiget sig med TTIP's indvirkning på forarbejdningsindustrien og energimarkedet og er kommet frem til, at indvirkningen er positiv, men varierer fra sektor til sektor (15). Imidlertid er indvirkningen i andre sektorer, som er tættere knyttet til lokaløkonomien (landbrug, turisme, håndværk, hotel- og restaurationsbranchen, IKT, industri, selvstændige, proformaselvstændige, tjenesteydelser osv.), endnu ikke blevet undersøgt nærmere.

Der skal under de kommende forhandlinger om TTIP nås et ambitiøst resultat for landbrugssektoren med særlig vægt på markedsadgang, geografiske betegnelser og sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger. Det er nødvendigt at opretholde høje standarder for fødevaresikkerhed og dyrs og menneskers sundhed i EU.

Det er vigtigt at kunne forudse, hvordan disse virksomheder vil blive berørt af åbningen af et mere integreret transatlantisk marked. Vil TTIP medføre ændringer i deres økonomiske model, deres produktionsmetoder, tjenesteydelsernes art eller deres strategier med hensyn til investering og beskæftigelse inden for rammerne af en ny konkurrencesfære? Det er også nødvendigt at indføre tilpasningsforanstaltninger og -politikker, som sætter alle europæiske SMV'er i stand til at drage størst mulig fordel af TTIP.

3.3. Ny de minimis-grænse for at hjælpe SMV'er og helt små virksomheder med at prøve markedet af på et beskedent niveau

Under de minimis-grænserne opkræves ingen told eller afgifter, og toldklareringsprocedurerne, herunder oplysningskravene, er minimale.

Der foreligger en anmodning fra Atlantic Council og i det hele taget et ønske fra USA's side om at hæve de nuværende grænser på henholdsvis 200 USD og 150 EUR til 800 USD for pakker, som små virksomheder sender til USA eller EU. I EU er varerne ganske vist fritaget for told, men der skal betales moms af forsendelser med en værdi på over 10 eller 22 EUR (afhængig af medlemsstat).

Hvis de minimis-grænserne hæves til fordel for flyrejsende og indgående pakker, kan det, navnlig i sektoren for forbrugsgoder, hjælpe SMV'er — og især nye virksomheder — med at komme i gang med at eksportere i beskedent omfang eller gøre brug af e-handel uden at skulle betale told. EØSU anmoder Kommissionen om at vurdere, om denne anmodning er gennemførlig (konsekvenser for toldindtægter, intellektuel ejendomsret o.l.). EØSU bifalder EU's initiativ til at oprette en database om »10 things to know when doing business online« (16) med sigte på europæiske virksomheder, som eksporterer deres varer til andre EU-medlemsstater. EØSU mener, at en sådan database også kan tilpasses den transatlantiske samhandel.

3.4. Nødvendigheden af adgang til alle relevante informationer på en flersproget portal

EØSU støtter Kommissionens anmodning om oprettelsen af en portal for SMV'er og ønsker at fremføre, at:

— alle informationer bør foreligge på Den Europæiske Unions 24 officielle sprog

— programmet skal være så enkelt og brugervenligt som muligt

— et udsnit af SMV'er i EU bør teste databasens virkemåde for at sikre, at redskabet opfylder deres behov

— databasen også bør omfatte en menneskelig grænseflade med et team til at besvare spørgsmål på begge sider af Atlanten.

Kommissionens rapport om SMV'er og TTIP viser tydeligt, at en stor del af virksomhederne, til trods for at de kender de gældende forholdsregler for deres eksport, ikke kan vide, om det er føderale forholdsregler, subføderale forholdsregler eller private standarder. Det er derfor vigtigt, at myndighederne regelmæssigt kan identificere de procedurer og bestemmelser, som SMV'erne finder særligt vanskelige, og udarbejde specifikke forklaringer til og beskrivelser af, hvordan de stillede krav opfyldes.

3.5. Et repræsentativt SMV-udvalg med konkrete privilegier

EØSU glæder sig over, at den eksisterende dialog er institutionaliseret af myndighederne med ansvar for SMV-anliggender på europæisk og amerikansk plan. EØSU finder det imidlertid nødvendigt at have en passende repræsentation af organisationer for SMV'er i den transatlantiske dialog, som drejer sig om dem, og ikke at indskrænke det fremtidige SMV-udvalg til at bestå alene af nationale forvaltninger, men inddrage repræsentative organisationer for SMV'er, meget små virksomheder og mikrovirksomheder på begge sider af Atlanten. Visse lovgivningsmæssige rammevilkår for SMV'er vil også få betydelig indvirkning på disse virksomheders ansatte og kunder. Derfor bør også repræsentanter for disse interessegrupper blive medlemmer af det fremtidige SMV-udvalg for allerede fra starten at kunne varetage deres interesser.

EØSU foreslår, at det fremtidige SMV-udvalg får følgende beføjelser: overvågning af betingelserne for anvendelse af TTIP på SMV'er, meget små virksomheder og mikrovirksomheder og disses indvirkning på deres ansatte og kunder, gennemførelse af konsekvensanalyser, fremsættelse af forslag til løsning af vanskeligheder, som SMV'er, meget små virksomheder og mikrovirksomheder og disses ansatte og forbrugerne støder på, tilrettelægning af kommunikation rettet mod disse virksomheder osv.

3.6. Informationskampagne på nationalt og regionalt plan

Det er afgørende, at SMV'erne har adgang til korrekte oplysninger, hvis de skal kunne få gavn af de nye forretningsperspektiver i TTIP, hvad enten det gælder toldafgifternes bortfald, handelslettelser eller fremme af samarbejdet om forskrifter, som skal føre til en tilnærmelse eller en gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurderingerne, kvalifikationer og erhvervsregler.

Disse oplysninger kan ikke opnås alene via websteder. For at udbrede SMV'ernes kendskab til de tilgængelige offentlige støtteinstrumenter og -initiativer og forbedre deres forståelse heraf, bør der iværksættes en oplysningskampagne rettet mod SMV'er med deltagelse af eksperter i international handel og eksport til og investering i USA. SMV'erne kender i vid udstrækning stadig intet til de eksisterende redskaber, som kan bidrage til deres internationalisering, såsom databasen om markedsadgang og Enterprise Europe-netværket. For at kunne gøre sig gældende på internationalt plan og udvikle sig i udlandet skal de først gøre en indsats i deres hjemland, og derfor bør der lægges vægt på de ressourcer og den støtte, de kan få tildelt på medlemsstatsplan og eventuelt EU-plan.

EØSU anbefaler ligeledes, at der oprettes et netværk af europæiske og amerikanske SMV-sammenslutninger med henblik på at fremme TTIP ud fra en reel bottom up-tilgang.

3.7. En uddybning af den europæiske politik for de små og mellemstore virksomheder

3.7.1. Det er vigtigt, at TTIP ikke bliver betragtet som et middel til at forringe den positive særbehandling af SMV'er i forbindelse med offentlige kontrakter på lokalt og regionalt niveau. TTIP bør bevare sådanne prioriteringer, for så vidt som de gælder for både europæiske og amerikanske SMV'er uden forskel.

3.7.2. Desuden er det afgørende vigtigt, at »tænk småt først«-princippet efterleves såvel under forhandlingsprocessen som i forbindelse med samarbejde om regulering, således at de små virksomheders og mikrovirksomhedernes prioriteringer og situation tages med i betragtning lige fra starten af lovgivningsprocessen og deres særlige interesser derved bliver varetaget. EØSU anmoder i dette øjemed om, at de små virksomheder og mikrovirksomhederne bliver specifikt repræsenteret i den rådgivende gruppe (TTIP Advisory Board).

3.7.3. For så vidt angår reguleringssamarbejdet, bør der tilbydes skræddersyet støtte til SMV'erne, især de små virksomheder og mikrovirksomhederne, for at hjælpe disse med at tilpasse sig reguleringen.

3.7.4. Det skal fremhæves, at en stor del af de virksomheder, som kan tænkes at ville investere eller eksportere på det transatlantiske marked, er innovative virksomheder, der har behov for faste og forståelige regler om beskyttelse af intellektuel ejendomsret både i USA og i EU.

3.7.5. Med hensyn til landbrugsfødevaresektoren skal der rettes særlig opmærksomhed mod virksomheder, der baserer deres produktion og de dertil knyttede processer på etiske, kulturelle og miljømæssige hensyn. Det er vigtigt stadig at fremme handlen med disse produkter, som bidrager til en bæredygtig udvikling. Det er også nødvendigt at sørge for en passende beskyttelse af de geografiske betegnelser, som forbrugeren forbinder med sikkerhed for såvel produkternes oprindelse som produktionsmetoderne. EU har igennem mange år ført en kvalitetspolitik for sine produkter, hvilket er en af dens væsentligste aktiver, fordi den sikrer EU-producenter en konkurrencefordel, yder et væsentligt bidrag til bevarelsen af kulturelle og gastronomiske traditioner og understøtter landdistriktudviklingen og støtteforanstaltninger for markedet og producenternes indtægter.

3.7.6. EØSU undersøger i en anden udtalelse erfaringerne med »Small Business Act« i USA og EU for at klarlægge, hvilke fordele amerikanske SMV'er opnår med den amerikanske »Small Business Act« med hensyn til adgang til f.eks. offentlige kontrakter eller finansiering. Efter denne gennemgang vil der, når tiden er inde, kunne foreslås forbedringer af og mere effektive arbejdsmetoder under den europæiske »Small Business Act« med henblik på at gøre den mere gunstig for de europæiske SMV'er og mere ufravigelig.

Bruxelles, den 2. juli 2015. Henri MALOSSE Formand for Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

(1) DG Trade Chief Economist Note »SMEs are more important than you think! Challenges and opportunities for EU exporting SMEs« (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

(2) »Small and medium sized entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership« (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

(3) Se fodnote 1.

(4) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf.

(5) EUT C 424 af 26.11.2014, s. 9.

(6) Se fodnote 1.

(7) SMV'ernes internationalisering — Endelig rapport 2010.

»Annual report on European SMEs 2013/2014« (årsrapport 2013/2014 om de europæiske SMV'er) (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, s. 62).

(8) Se fodnote 7.

(9) USITC, »Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. exports« (SMV'ernes bidrag til amerikansk eksport), 2010 (http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf).

(10) »The Transatlantic Trade and Investment Partnership — Big Opportunities for Small Business« (store perspektiver for små virksomheder), Atlantic Council (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3).

(11) WTO, wt/COMTD/AFT/W/53, s. 23.

(12) »The Transatlantic Trade and Investment Partnership — Big Opportunities for Small Business« (store muligheder for små virksomheder), Atlantic Council (http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, s. 3); »Small and medium sized enterprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership« (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf); »Small companies in a big market« (http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html).

(13) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

(14) https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

(15) ITRE Commission »TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries«, 2015 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

(16) https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en