ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
44.

anser det for vigtigt, at Konferencen af Regionale og Lokale Myndigheder i Østpartnerskabet (CORLEAP) ikke kun spiller en rolle på udvekslingsplatformen, men at den støtter det territoriale samarbejde på konkret vis gennem aktiviteter, der kan spænde fra effektiv formidling af partnere til synliggørelse af konkrete projekter. Derudover er udvalget fast besluttet på at opfylde og leve op til de forventninger, som partnerne har til CORLEAP, ved at formidle det territoriale samarbejdes succeshistorier og potentiale og ved at øge forståelsen for og synligheden af de fordele, som Østpartnerskabets politikker medfører for borgerne.
27.

anbefaler, at der hurtigst muligt træffes foranstaltninger til at skabe passende og fleksible ad hoc-finansieringsinstrumenter for at fremme det tværregionale samarbejde i overensstemmelse med behovene på de tre niveauer, der er nævnt i foregående punkt. Disse instrumenter kan omfatte en kombination af blandet finansiering (herunder en blanding af kreditter og lån samt offentlig og privat finansiering på forskellige niveauer) og innovativ brug af fondene til støtte af pilotprojekter om tværregionalt samarbejdsnetværk, hvor der skabes direkte kontakt med erhvervslivet og konkrete resultater: — når det gælder de indledende udgifter til aktiviteter i forbindelse med udviklingen af demonstrationsprojekter (første niveau), er udvalget tilhænger af de eksisterende EU-fonde som supplement til de offentlig-private investeringer i innovationsprojekter inden for rammerne af tværregionale samarbejdsprojekter. Udvalget anbefaler desuden en mere fleksibel brug af Interreg med henblik på at støtte indsatsen for at skabe industrielle værdikæder, ligesom det anbefaler at sprede fokus fra de digitale innovationsknudepunkter til andre industrier og teknologier; — når det gælder driftsomkostninger til aktiviteter i forbindelse med udviklingen af konkrete projekter (andet niveau), anbefaler udvalget, at de lande/regioner, der ønsker dette, kan sætte midler af til at udvikle et vouchersystem, som kan understøtte deres virksomheders deltagelse i tværregionale projekter. Formålet med disse vouchere er at kompensere for de omkostninger, der er forbundet med udformningen af det tværregionale samarbejdsprojekt (besøg i demonstrationsanlæg i andre regioner, komplimentaritetsundersøgelser, udarbejdelse af undersøgelser og projektplaner osv.). Det tværregionale vouchersystem kunne suppleres med samfinansieringsmekanismer (f.eks. Den Europæiske Investeringsfond) for at lette virksomhedernes adgang til tjenester og infrastrukturer uden for den pågældende region. EU ville fungere som katalysator og støtte for de regionale forvaltningsmyndigheder (f.eks. i forbindelse med de attesteringsordninger, der vedtages i fællesskab, eller evaluering og revision af de udgifter, der afholdes uden for regionen); — når det gælder investeringer eller udgifter til eventuel produktion eller adgang til markedet, for så vidt angår det udviklede produkt eller tjenesteydelse (niveau 3), anbefaler udvalget, at man gør mere brug af instrumenter som f.eks. InnovFin;
9.5.

Forskningsdata vedrørende skovenes udvikling og udnyttelse skal være let tilgængelige for borgere og lokale og regionale myndigheder med det formål at understøtte beslutningstagningen. Dette er et argument for i høj grad at udbrede kendskabet til Kommissionens forskning fra 2018 om de europæiske skove og for i vidt omfang at formidle materialet til sektorens interessenter og den bredere offentlighed.
37.

anbefaler helt konkret, at budskabet om at »gå videre end lige muligheder« forstås som »tilvejebringelse af lige muligheder« som et middel til at sikre inklusion, som forudsætter en målrettet indsats. En sådan indsats bør ikke begrænses til at behandle resultaterne af spørgsmål såsom ulighed, underrepræsentation og udelukkelse ved at omfordele uddannelsesmulighederne. Myndighederne bør i stedet fokusere på at finde frem til de underliggende årsager og hjælpe de berørte borgere og samfund med at overvinde dem. De lokale og regionale myndigheder, der er tættest på de europæiske borgere, bør have beføjelser til at undersøge, udforme og gennemføre sådanne foranstaltninger i henhold til lokalsamfundenes særlig behov;
42.

er enig i, at ESF skal være mere synlig inden for FFR, og mener, at det under afsnittet om samhørighedspolitikken vil være hensigtsmæssigt at oprette underafsnit for henholdsvis økonomisk, territorial og social samhørighed, idet det gerne ser, at FFR's struktur generelt bliver mere gennemsigtig, så det bliver nemmere for borgerne at tyde, hvad der er EU's prioriteter;
39.

understreger, at restriktioner for udenlandske direkte investeringer begrundet i hensyn til sikkerheden og den offentlige orden ikke er det samme som at begrænse dem af frygt for markedsforvridning, og det opfordrer Kommissionen til at garantere, at mekanismen ikke vil blive brugt som skjult protektionisme. Det bemærker i den henseende, at en ordning om screening af udenlandske direkte investeringer, hvorefter de begrænses, blot fordi de er subsidierede, ikke kan være tilstrækkelig begrundelse for at blokere for en investering, og at screeningen skal påvise, at den pågældende udenlandske direkte investering er et led i en fremmed stats strategiske eller nationale industrielle mål;
33.

anbefaler en udbygning hurtigst muligt af universelle højhastighedsbredbåndstjenester for at skabe forudsætningerne for gigabitsamfundet, sikre så bred udnyttelse som muligt af det digitale indre marked og bidrage til udviklingen i alle medlemsstater på dette område. For at nå dette mål må der anlægges forskellige løsningsstrategier, idet en tilslutning af hvert enkelt hus til det optiske fibernet kan være dyr og tidskrævende, især i tyndt befolkede områder;
38.

noterer, at samhørighedspolitikken har bevist, at en styrkelse af de lokale og regionale aktører har afgørende betydning for fremme af strukturelle ændringer. Desuden viser undersøgelser, at der er et uudnyttet potentiale til at øge den samlede produktivitet i et land ved at forbedre regionernes resultater. Netop derfor fremhæver RU, at de lokale og regionale myndigheder skal være tættere knyttet til en intelligent og stærk samhørighedspolitik inden for rammerne af en bredt funderet udvikling af komplekse og solide udviklingsstrategier. Dette ville give EU legitimitet på lokalt og regionalt plan, i og med at den europæiske integrationsproces bliver mere håndgribelig for borgerne.
33.

Det Europæiske Regionsudvalg understreger behovet for at etablere sikre ruter til EU for lovlige migranter og personer, der er berettiget til international beskyttelse i henhold til international ret, f.eks. i form af humanitære visa, udvidet familiesammenføring og private sponsorprogrammer. Med henblik derpå skal samarbejde med tredjelande etableres eller, hvis det allerede eksisterer, udvides, hvad enten disse lande er de fordrevnes oprindelseslande eller lande, som de er rejst igennem for at nå frem til EU. Etablering af hotspots på tredjelandes område er et vigtigt skridt i denne forbindelse, og EU bør derfor træffe alle nødvendige foranstaltninger for at kunne indgå relevante aftaler med de pågældende lande, idet der sikres fuld overholdelse af EU's lovgivning og internationale menneskerettighedsstandarder. Samtidig vil det være nødvendigt at opstille et sammenhængende sæt af retningslinjer og regler for at sikre, at alle de væsentlige elementer er på plads for at sikre en problemfri drift af hotspots;
39.

betragter sig selv som en aktiv partner for Kommissionen, Europa-Parlamentet og Rådet. Udvalget glæder sig over Kommissionens forslag om en årlig industridag og navnlig over det tematiske fokus på centrale støtteteknologier og projekter af fælleseuropæisk interesse, som er planlagt for 2018. Udvalget hilser Kommissionens forslag om at etablere et diskussionsforum på højt plan om temaet industripolitik velkommen og opfordrer til i høj grad at inddrage regionale og lokale myndigheder i debatten om at inkludere en definition af de for Europa strategisk vigtige centrale støtteteknologier. Udvalget opfordrer til aktivt at inddrage regionale interessenter såsom virksomheder, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. Udvalget glæder sig over de pilotforanstaltninger, som gennem partnerskaber lokalt støtter regionerne i håndteringen af de udfordringer, der er forbundet med strukturændringer.
30.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at foranstaltninger på EU-niveau til støtte for internationaliseringen af europæiske SMV'er kan og skal tilføre de europæiske SMV'er, der måtte ønske at udvide deres virksomhed på tværs af grænserne, en reel merværdi. Udvalget fremhæver, at disse foranstaltninger skal supplere de eksisterende initiativer på lokalt, regionalt og nationalt niveau for at undgå overlapninger og for at skabe et omfattende og sammenhængende sæt af foranstaltninger;
44.

opfordrer endnu en gang til, at det tilstræbes at sikre en retfærdig, bæredygtig og solidaritetsbaseret landbrugspolitik (3) med et budget, der er stort nok til at kunne støtte landbrugere, regioner, forbrugere og borgere. Udvalget anbefaler regulering af landbrugsmarkederne for at undgå dyre kriser i bestemte sektorer og et loft for de direkte betalinger til den enkelte bedrift, hvilket ville indebære besparelser under den fælles landbrugspolitiks første søjle. Udvalget afviser enhver idé om at indføre samfinansiering af medlemsstaternes direkte betalinger. En renationalisering af den fælles landbrugspolitik vil være til ulempe for landbruget i mange af EU's medlemsstater. Udvalget er tilhænger af en styrkelse af den anden søjle med det formål at sikre, at landdistrikterne får mulighed for at gennemføre passende udviklingsforanstaltninger, og efterlyser desuden flere muligheder, så medlemsstaterne kan overføre midler fra den første til den anden søjle;
20.

bemærker, at de lokale og regionale folkevalgte, inden de vælges, ikke altid tilbydes den nødvendige uddannelse til at udføre deres opgaver, og at mulighederne for yderligere uddannelse er et nyttigt redskab under udøvelsen af deres mandat. RU understreger, at sådan uddannelse ikke kun skal bestå i at udstyre dem med den nødvendige tekniske viden, men også bør give dem en forståelse for baggrunden for og essensen af den europæiske integrationsproces med henblik på at vise vælgerne, hvorfor og hvordan det europæiske projekt kan være dem til gavn;
35.

opfordrer til at gøre en endnu større indsats for at gøre det lettere for alle europæiske borgere at få adgang til de onlinetjenester, der er tilgængelige i andre medlemsstater end deres egen, for derigennem at løse problemet med geoblokering, og opfordrer til at afskaffe den urimelige forskelsbehandling af forbrugerne i de forskellige EU-lande;
44.

glæder sig over Kommissionens forslag om at undersøge muligheden for at godkende statsstøtte til nybygning af skibe i yderregionerne under hensyntagen til bæredygtigheden af ressourcerne, og mener, at der er behov for støtteforanstaltninger for at muliggøre finansiering af fiskerfartøjer, der driver traditionelt og ikkeindustrielt fiskeri i yderregionerne, i samklang med Europa-Parlamentets beslutning af 27. april 2017;
18.

understreger, at det ved leverance af elektroniske tjenester kan være vanskeligt at afgøre, i hvilken medlemsstat kunden befinder sig. For små virksomheder er de administrative omkostninger ved at fastlægge dette på en for skattemyndighederne tilfredsstillende måde i visse tilfælde så store, at man afstår fra at handle med kunder i andre medlemsstater. For at mindske regelbyrden for små virksomheder med et salg på højst 2 mio. EUR i det indre marked, bør disse som et alternativ kunne debitere den højeste momssats, der for en given tjenesteydelse kan anvendes inden for Unionen;
18.

Det Europæiske Regionsudvalg foreslår i lyset af de muligheder og problemer, der er afdækket indtil nu, at følgende udfordringer tages op: a) en bedre vekselvirkning mellem allerede iværksatte projekter og de senest gennemførte foranstaltninger på lokalt og regionalt plan ved at opmuntre til stor deltagelse, udveksling af god praksis og partnerskaber (der eventuelt kunne udvides til lande uden for EU) b) en udformning af idrætsprojekterne, der sætter menneskene og den sociale dimension i centrum ved at satse på nærhed og lokal forankring, hvilket er i tråd med det ansvar, som de lokale og regionale myndigheder har for idrætsanlæg og -arrangementer c) så stor folkelig bevidsthed som muligt om den gavnlige virkning af motion, fysisk aktivitet og idræt d) bred oplysning om idrættens positive indvirkning på EU's økonomi og følgelig en idrætspolitik, der i højere grad inddrager de sektorer, som idrætten indvirker på og gennemtrænger e) mere teknologisk innovation og flere virksomheder, der har fokus på instrumenter for de lokale og regionale myndigheder med en opfordring til aktørerne i forsknings-, teknologi- og uddannelsessektorerne til i et samarbejde med forvaltningsmyndighederne at udforme og gennemføre en fælles strategi, som med særligt blik for beskæftigelsesmulighederne i sektoren sigter mod at forbinde alle værdikæder først og sidst i produktionsprocessen f) anerkendelse af idræt som en reel borgerret, som et middel til socialisering og inklusion, navnlig for personer med handicap, og til forbedring af livskvaliteten og den fysiske og mentale sundhed samt som en uddannelsesmulighed g) støtte til at gøre idrætsfaciliteter fuldt ud tilgængelige for alle uanset alder, køn, nationalitet og status, hvorved disse faciliteter vil kunne anvendes frit, og åbningstiderne vil kunne forlænges for offentligheden h) øget støtte til og synliggørelse af idrætskonkurrencer for kvinder i) betragtning af idrætten som et referenceinstrument for fremme af lighed og social integration j) budgetstøtte til amatørsportsudøveres mobilitet i forbindelse med deres konkurrencer, især til sportsfolk fra fjerntliggende områder, øområder og områder i den yderste periferi.
Eftersom den økonomiske og finansielle krise har efterladt adskillige medlemsstater med et stort offentligt gældsefterslæb, vil en ramme med numeriske finanspolitiske regler, som er specifikke for hver enkelt medlemsstat og har til formål at fremme en ansvarlig finanspolitik, og som samtidig effektivt fremmer indfrielsen af budgetforpligtelserne som foreskrevet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bidrage til at sikre konvergens i retning af forsvarlige offentlige gældsniveauer. En sådan ramme bør navnlig fungere, ved at der fastsættes en mellemfristet målsætning om strukturel ligevægt, der er bindende for de nationale budgetmyndigheder og deres årlige beslutninger. Mellemfristede målsætninger for budgetstillingen giver mulighed for at tage hensyn til forskellige gældskvoter og holdbarhedsrisici i medlemsstaterne og for at bringe gældsudviklingen på en fast kurs i retning af de referenceværdier, der er fastsat i artikel 1 i protokol nr. 12 om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Eftersom adskillige medlemsstater står over for både et stort offentligt gældsefterslæb og et offentligt investeringsunderskud , vil en ramme med numeriske finanspolitiske regler, som er specifikke for hver enkelt medlemsstat og har til formål at fremme en ansvarlig finanspolitik, og som samtidig effektivt fremmer indfrielsen af budgetforpligtelserne som foreskrevet i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, bidrage til at sikre konvergens i retning af forsvarlige offentlige gældsniveauer. En sådan ramme bør navnlig fungere, ved at der efter en gennemsigtig og demokratisk procedure på nationalt plan fastsættes en mellemfristet målsætning om strukturel ligevægt, der er bindende for de nationale budgetmyndigheder og deres årlige beslutninger. Mellemfristede målsætninger for budgetstillingen giver mulighed for at tage hensyn til forskellige gældskvoter og holdbarhedsrisici i medlemsstaterne og til gennemførelsen af strukturreformer med en europæisk merværdi i medlemsstaterne — inden for områder med delte eller understøttende kompetencer — der kan få betydelige socioøkonomiske virkninger, og for at bringe gældsudviklingen på en fast kurs i retning af de referenceværdier, der er fastsat i artikel 1 i protokol nr. 12 om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, som er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
25.

opfordrer indtrængende Rådet, Europa-Parlamentet og Kommissionen til at gøre brug af muligheden for at ændre direktivet om audiovisuelle medietjenester for at styrke reglerne om markedsføring af og reklame for fødevarer med et højt indhold af fedt, salt eller sukker og alkoholiske drikkevarer, og fremhæver det akutte behov for at imødegå nye udfordringer i forbindelse med markedsføring og reklame via onlineplatforme og digitale medier, hvor budskaberne er vanskeligere at kontrollere.
38.

Det Europæiske Regionsudvalg foreslår, at EU går forrest i den internationale indsats for tilpasning til klimaændringerne ved at fremme denne indsats på alle niveauer, og at der parallelt med de internationale fremskridt arbejdes på at fremskynde processen på regionalt og lokalt plan. Derfor foreslår RU, at der fastlægges bindende lovrammer for vedtagelsen af tilpasningsforanstaltninger og kvantificerbare tilsagn for at kunne måle, hvordan tilpasningen skrider frem;
53.

tilskynder de lokale og regionale myndigheder, også i LEADER-arbejdsgrupperne, til i højere grad at have øje for den kulturelle infrastruktur i landdistrikterne som en vigtig faktor for den samfundsmæssige samhørighed og til at sikre former for bæredygtig mobilitet, der gør det muligt for besøgende at nyde naturen med den lavest mulige påvirkning af miljøet, f.eks. cykelstier, vandreruter og vandveje;
45.

Det Europæiske Regionsudvalg noterer med beklagelse, at ingen af landene på Vestbalkan for øjeblikket kan anses for at være fungerende markedsøkonomier. De er ikke i stand til at klare konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen, navnlig på grund af den fremherskende politiske indblanding og en underudviklet privat sektor, hvilket har yderst negative konsekvenser for arbejdsmarkedet, herunder navnlig beskæftigelsesmulighederne for unge;
32.

opfordrer i den forbindelse til, at der for kulregioner udpeges særlige støtteområder i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a) og c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og til, at EU's statsstøtteregler tilpasses til disse særlige støtteområder, således at der kan træffes foranstaltninger til at håndtere strukturændringerne og dermed udligne tabet af den lokale værdiskabelse, der gives afkald på af hensyn til politisk overordnede mål. Det bør desuden overvejes, om sådanne støtteforanstaltninger kan baseres på artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF på grund af den fremtrædende og eksemplariske betydning, som kulregionernes omstillingsindsats har for EU's energi- og klimapolitik. For at finde et hurtigt svar på disse spørgsmål foreslås det, at der med det samme nedsættes en fælles arbejdsgruppe bestående af repræsentanter for de berørte kulregioner og medlemsstater, Generaldirektoratet for Konkurrence og Generaldirektoratet for Regionalpolitik samt Regionsudvalget.
52.

minder om, at der i dag inden for sundhedsvæsenet er brug for visse phthalater for at gøre medicinsk udstyr tilstrækkeligt blødt. Det er vigtigt at fremme udviklingen af nye produkter med samme ydeevne, inden phthalatindholdet reduceres. Ved fortsat anvendelse af disse stoffer er det også vigtigt at sikre en hensigtsmæssig bortskaffelse af produkterne, efter at de er blevet anvendt, gennem effektive indsamlingssystemer og destruktion;
38.

gør opmærksom på, at grænseoverskridende aftaler er nødvendige for at harmonisere og forkorte den tid, det tager at få katastrofehjælpssystemer og de frivillige aktiveret, ved at kortlægge juridiske hindringer og opfordre til samarbejde og optimere hjælpemiddel- og personalelogistikken. Udvalget opfordrer til, at der indgås aftaler vedrørende vandrisici for at udvikle et bedre kendskab til den organisatoriske og funktionelle drift af dæmninger, således at der rettidigt kan gribes ind for at mindske risikoen for oversvømmelse nedstrøms i en anden medlemsstat;
25.

gør opmærksom på, at klynger er vigtige drivkræfter for innovation, idet de er lige interessante for investorer og innovatorer og forbinder virksomheder, lokale myndigheder, forsknings- og uddannelsesinstitutioner. Udvalget understreger, at det er yderst vigtigt at inddrage klyngerne i udarbejdelsen af strategier for intelligent specialisering, navnlig inden for de af Kommissionen iværksatte tematiske S3-platforme. De makroregionale strategier kan udgøre et naturligt springbræt for en klyngebaseret tilgang. Udvalget understreger, at det er vigtigt at støtte en effektiv samordning mellem strategierne for intelligent specialisering og de regionale og nationale strategier med henblik på at fremme et effektivt tværregionalt samarbejde gennem en større tilstedeværelse af klynger og øget synergi i adgangen til finansieringskilder, og dermed også styrke de makroregionale strategiers merværdi, når det gælder en harmonisk udvikling i de pågældende områder. Udvalget gentager, at det er nødvendigt at sikre bæredygtige finansieringsformer for at styrke klyngeinitiativer i forbindelse med gennemførelsen af strategier for intelligent specialisering inden for rammerne af tværregionalt og tværnationalt samarbejde;
43.

gentager, at Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Horisont Europa — rammeprogrammet for forskning og innovation — indeholder velbegrundede, særlige foranstaltninger for regionerne i EU's yderste periferi for så vidt angår deres adgang til EU's horisontale programmer, under hensyntagen til deres strukturelle, sociale og økonomiske situation. RU beklager, at det samme ikke gør sig gældende for den foreslåede tekst og det derfor vil være vanskeligt i programmet at tage hensyn til disse regioners særlige behov og unikke aktiver som forsøgsmiljøer for forskning og innovation, bl.a. inden for bioøkonomi og klimaforandringer, i overensstemmelse med regionernes strategier for intelligent specialisering.
37.

understreger, at det i betragtning af at energifattigdom er et meget komplekst spørgsmål, ikke er muligt at finde en ensartet løsning i de forskellige regioner i EU, og at de lokale myndigheder også er nødt til at anlægge en ny samlet tilgang for at finde passende midler med deltagelse af de lokale forvaltninger, som er ansvarlige for de forskellige områder, med henblik på at finde frem til den bedste løsning. Lokale og regionale niveauer har gennem egne energiselskaber, boligselskaber, samarbejde med private aktører, projektmidler, rådgivning osv. en del at skulle have sagt, når det gælder politikker for energieffektivisering og energiproduktion;
78.

Det Europæiske Regionsudvalg mener, at man hurtigst muligt bør øge støtten til investeringer i havnene til LNG-forsyningsanlæg til skibe og mere generelt til infrastrukturer, der bidrager til at reducere skibenes miljøaftryk (elektrificering ved kajen ved hjælp af lavemissionsteknologi). Udvalget mener, at denne omstilling til renere energiformer og nye energivektorer er en prioritering for gennemførelsen af målene for reduktion af drivhusgasser og sundhedsskadelig røg, og at rederne bør have støtte til at tilpasse og forny deres flåde. Udvalget understreger, at biogas produceret af bioressourcer (fra planter, landbrug og madaffald) også kan bidrage til værdikæden for LNG med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne yderligere i forhold til de nuværende løsninger;
47.

anmoder om, at de kompetente myndigheder stiller fleksible midler til rådighed for omskoling på regionalt niveau frem for på sektorniveau og gentager sin opfordring til, at ESF+ bør høre under forordningen om fælles bestemmelser for samhørighedspolitikken efter 2021, således at alle krav vedrørende partnerskabsprincippet og inddragelse af det regionale niveau i udviklingen af programmer under ESF+ kan opfyldes;