ARCHIVESHISTORIQUES
DELACOMMISSION
COLLECTION RELIEEDES
DOCUMENTS "COM"
COM(79)188
Vol.1979/0079

Disclaimer
Conformément aurèglement(CEE,Euratom)n°354/83duConseildu1erfévrier1983
concernantl'ouvertureaupublicdesarchiveshistoriquesdelaCommunauté économique
européenne etdelaCommunauté européenne del'énergieatomique(JOL43du15.2.1983,
p.1),telquemodifiéparlerèglement(CE,Euratom)n°1700/2003du22septembre2003
(JOL243du27.9.2003,p.1),cedossierestouvertaupublic.Lecaséchéant,lesdocuments
classifiésprésentsdanscedossierontétédéclassifiés conformément àl'article5dudit
règlement.
Inaccordance withCouncilRegulation(EEC,Euratom)No354/83of1February1983
concerningtheopeningtothepublicofthehistoricalarchivesoftheEuropeanEconomic
Community andtheEuropeanAtomicEnergyCommunity (OJL43,15.2.1983,p.1),as
amendedbyRegulation(EC,Euratom)No1700/2003of22September2003(OJL243,
27.9.2003,p.1),thisfileisopentothepublic.Wherenecessary,classifieddocuments inthis
filehavebeendeclassified inconformitywithArticle5oftheaforementioned regulation.
InÜbereinstimmung mitderVerordnung(EWG,Euratom)Nr.354/83desRatesvom1.
Februar1983überdieFreigabederhistorischen ArchivederEuropäischen
Wirtschaftsgemeinschaft undderEuropäischen Atomgemeinschaft (ABI.L43vom15.2.1983,
S.1),geändertdurchdieVerordnung (EG,Euratom)Nr.1700/2003vom22.September2003
(ABI.L243vom27.9.2003,S.1),istdieseDateiderÖffentlichkeit zugänglich.Soweit
erforderlich,wurdendieVerschlusssachen indieserDateiinÜbereinstimmung mitArtikel5
dergenanntenVerordnungfreigegeben.

KOMMISSIONEN FORDEEUROPAEISKE FAELLESSKABER
KOM(79)188 endeligudg.
Bruxelles,den10.Maj1979
MEDDELELSE TILRÅDETFRAKOMMISSIONEN
VEDRØRENDE ARBEJDSFORDELING
/S'l>%\
r~;«.\* -Ki
ν ·
K0M(79)188endeligudg.

INDHOKDSFO RÏEGNELSE
Side
KAiTOATET 1
I.STATUSOVERSPØRGSMÅLET 2
A.Udsigternefordenøkonomiskevækstogfor
beskæftigelsen 2
B.Tendenserneimedlemsstaterne ogpåfællesskabs-
plan 3
Medlemsstaternes foranstaltninger 3
Hovedlinjerne imedlemsstaternes arbejdsmarkedets
parterogregeringerne 4
Hovedlinjerne påfællesskabsplan 5
II.FÆLLESSKABSINITIATIVETS ROLLE s,"6
Fallesskabsforanstaltninger 9
III.ØKONOMISKE VIRKNINGER AFFORANSTALTNINGERNETIL 12
NEDSÆTTELSE AFARBEJDSTIDEN

MEDDELELSE TILRÅDETFRAKOMISSIONEN
VEDR0RENDEARBEJDSFORDBLING
KAITDATST
Fællesskaoets instanserharalleredeinogentidbeskæftigetsigmed
spørgsmålet ,oraennedsættelseafarbejdstiden ogenbedrefordelingaf
arbejdet.Påbasisafdekonklusioner formandskabet fortrepartskonfe­
rencendrogden27«juni1977,harregeringerne ogarbejdsraarkedetsparter
togangeiløbetaf1978sammendrøftetmålsætningerne forogvirkningerne
afenomfordelingafarbejdet(x).
Gidendaerkravetomennedsættelse afarbejdstiden blevetfremsatmed
stadigstørrestyrkeifleremedlemsstater .Kommissionen harforsitved­
kommendeaktivtfortsatsinebestræbelser medhensyntilatfåetableret
etgrundlagforetinitiativfraFællesskabets side;dettepunkterétaf
aevigtigstepådagsordenenfordetnæstemødeiBådet(arbejds-ogsocial­
ministrene).ParallelthermedanmodedeDeteuropæiskeRådden12.-13«marts
Kommissionen omatforelæggeenmeddelelsevedrørende desocialeogøko­
nomiskevirkninger ,ensamordnetomlægningafarbejdstidenvillefå.
Nærværendemeddelelseeretforeløbigtdokument,derhartilformålatfor­
berededrøftelserne pådenæstetorådsmøder(delsarbejds–ogsocial­
ministrene ,delsøkonomi-ogfinansministrene ).Pågrundlagafdisse
drøftelservilKommissionen udarbejdeetdokumenttilDeteuropæiske Råd.
Meddelelsenbeståraftredele; ^
-førstedel,hvoridergøresstatusoverspørgsmålet ogdenuværende
tendenser ;
-;mdendel,hvordetangives,hvilkenrolleetfællesskabsinitiativ kan
spille;
-tredjedel,hvoriderfremlæggesvisseforeløbigekonklusioner vedrørende
deøkonomiskevirkninger .
Bilagetindeholdertoarbejdsdokumenter fraKommissionen .Idetførstefrem­
læggesretningslinjerne fordetfremtidigearbejde,ogidetandetgives
derenoversigtoverdepåtænkteforanstaltninger ogdissesiværksættelse
imedlemsstaterne .
x)DetståendeudvalgforBeskæftigelse ,21.marts1978,ogtreparts–
konferencen ,9«november1978.

STATUSOVERSP3RGSLIALET
3«Deforskelligefonnerfornedsættelseafarbejdstiden ma"betragtessomen
vigtigdel<iensocialefremgang.Samtidigerdeforskellige formerfor
arbejdstidsnedsættelse (f.eks.nedsættelseafdenugentligearbejdstid,for­
længelseafdenårligeferieellerafkortningafarbejdstagernes erhvervs­
aktiveperiode),udtrykforetønskefraarbejdstagernes sideogendel­
visafspejlingafdenproduktivitetsfremgang,dentekniskeogøkonomiske
udviklingmedfarer.
Idennuværendesituation,somerprægetafenvæsentligunderudnyttelse af
demenneskelige ressourcerogaffortsatteproduktivitetsstigninger ,erdet
naturligtatovervejeenarbejdstidsnedsættelse sombidragtilatøgebe­
skæftigelsen .
EftersomdettespørgsmålalleredesidsteårblevdrøftetiDetstående
udvalgforBeskæftigelse ogpåtrepartskonferencen ,skalKommissionen her
begramsesigtilaterindreomdevigtigsteøkonomiskeaspekterogpåpege
detendenser,deraftegnersigimediansstaterne «
A.Udsidernefordenøkonomiske vækstogforbeskæftigelsen
4«Udsigternefordenøkonomiskevækstogforbeskæftigelsen iFællesskabet
vilidekommendeårblivestærktpåvirketafdenkraftigeforøgelseaf
befolkningenidenerhvervsaktive alder,afdenvoksendetilgangafkvindertilarbejdsmarkedet ogafvanskelighederne iforbindelse medgenskabelsen
afentilfredsstillende ogvedvarendeøkonomiskvækst.Indtil1985vilud-
budetafarbejdskraft hvertårøgesmed500000-800000personer.Denne
nettotilvcckst iudbudetafarbejdskraft betyder,atca.1millionunge
kommerudpåarbejdsmarkedet mellem1980og1985*Befolkningsudviklingen vil
blivebremsetiandenhalvdelaf80erneogsidengåtilbage.Dennesamlede
udviklingdækkerdogovervisseskævhedermellemmedlemsstaterne .
5-Såfremtdenøkonomiskevækstbliverpå3til3,5%°måretidenæstefemårvildennuværendearbejdsløshedsprocent (5»5%)somfølgeaf^befolknings­
udviklingenstigeindtilmidtenaf80erne.Denvækstrate,somvilvære
nødvendig,foratderkanopnåsenklarforbedringafbeskæftigelses­situationenidekommendeår,liggernemligpåover4»5$*
6.Determuligtatopnåenstærkerevækstogenhurtigforbedringafbe­
skæftigelsessituationen .Denlangsommevækstfortidenskyldes,hverken
atefterspørgslen ermættet,elleratdentekniskeudviklingergåetistå,
menatdereropståetenrækkemakro-økonomiske ,strukturelle ogsooiale
ellerpolitiskeblokeringer .

-3-
7«Hvis disse problemer skal overvindes ,erenomfattende ogsamordnet ind­
sats nøvcndig .Ensådan indsats erdogvanskelig atgennemføre ,idet den
nødvendige sociale beskyttelse ikke måmedføre ,atstrukturerne lammes ,
lige sålidt somentilfredsstillende vækstrate måbygge påinflation ,
ressourcespild ,miljøødelæggelse osv .,idet dersåville opstå endnu større
problemer ifremtiden .Under disse forhold måmanvære realistisk ogtage
ibetragtning ,atuanset hvilke bestræbelser ,dergøres for athæve
aktivitetsniveauet påafgørende vis ,vildervære fare for ,atdisse
ikke alene kanopsuge arbejdsløsheden .
Demåaltså ledsages afsocial -ogbeskæftigelsespolitiske foranstaltninger ,
navnlig iforbindelse med ennedsættelse afarbejdstiden .
8.Vivender således tilbage tildevæsentlige dele afdenhelhedsstrategi på
mellemlang sigt ,Kommissionen foreslog pådensidste trepartskonferences
-enhurtigere ,vedvarende ,ikke-inflationsfreramende vækst ,
-enhurtigere tilpasning aføkonomien og
-social -ogbeskæftigelsespolitiske ledsageforanstaltninger .
B.Tendenserne imedlemsstaterne ogpåfællesskabsplan
9-Enrakke foranstaltninger erallerede blevet overvejet eller iværksat i
medlemsstaterne .Ioverensstemmelse medmandatet fraDetstående Udvalg
forBeskæftigelse harKommissionen sammen medmedlemsstaterne udarbejdet
enrapport herom (jf.bilag II).
Devigtigste konklusioner idenne rapport eranført nedenfor .
Kedl erasetaternes foranst altninger
10.Hvad denjuridiske side angar ,kanderikke konstateres mange ændringer i
lovgivningen vedrørende arbejdstidens længde .KunBelgien harfornylig
truffet foranstaltninger tilenlovbestemt nedsættelse afarbejdsugen til
40timer .
Pådette område erdergjort større fremskridt inden fordekollektive
overenskomster .Iflere medlemsstater erarbejdsmarkedets parter blevet
enige omennedsættelse afarbejdsugen til38timer ,ogivisse tilfælde
til36tiraer ,eller omenforlængelse afdenårlige ferie til6uger .Det
serudtil ,athensynet tilbeskæftigelsen harspillet enbetydelig rolle
vedindgåelsen afnogle afdisse aftaler .

-4-
11.Iflerolandeerdertagetinitio/fcivertilatmindskeantalletafover–
arbejdstimer ,menideflestetilfældehardisseinitiativer endnuikke
givetresultater .
Enforkortelseafdenerhvervsaktive periodeerenafdevigtigsteforan­
staltninger ,derhidtilervedtaget.Pierelandeharsanketdenlovbestemte
pensionsalder entenforældrearbejdsløseellerforvissebranchereller
vissearbejdstagergrupper .
Visselandeharbebudetforanstaltninger ,dertilsigteratfremmedeltids­
beskæftigelse ,mendisseforanstaltninger harendnuikkekunnetgennem-
fares.Endvidereerderdrøftelserigangomindførelseafetekstraskift
ellerkorterearbejdstidforskifteholdsarbejdere .Nyereglerforeslås
isårforjern-ogstålindustrien ogandresektorer,dererivanskeligheder .
Hovedlinjerne imedlemsstaterne ;arbejdsmarkedets parterogregeringerne
12.Genereltstræberarbejdstagerorganisationeme navnligmodengradvisgennem-
forelseaf35""fciEiersiigen,mendetkansiges,atdensøgesgennemført med
enintensitet ,dervariererbetydeligtfralandtillandogfrasektortil
sektor.Dettekravledsagesofteafetkravombegrænsningafantallet
afoverarbejdstimer .Endvideregårvissenationaleorganisationer ind
forensankningafpensionsalderen .
13«Arbejdsgiverorganisationerne læggerfortrinsvis vægtpåforanstaltninger
vedrorendedeltidsbeskæftigelse ogundertidenogsåvikararbejde.Deres
indstillingtilarbejdstidsnedsættelse variererligeledesbetydeligtfra
landtilland.Dereksistererganskegivetetfællesønskeomathindreen
forogclscafomkostningerne ogenforringelseafkonkurrenceevnen ;detfår
vissenationaleorganisationer tilatudvisedenstørstetilbageholdenhed ,
mensandreharforeslåetenmoderatoggradvisnedsættelseafdenårlige
arbejdstidogikkemodsættersigenrimeligbegrænsningafantalletaf
overarbejdstimer .
14«Deflesteregeringerbehandlerforslagomennedskæringafdetsystematiske
overarbejde ogdifferentierede forholdsregler vedrørendepension.Delægger
vægtpadeparitetiskeforhandlinger vedrørendearbejdstidens længde.Visse
regeringerharviståbenhedoverforetgenereltinitiativ,dertilsigter
enfordelingafarbejdet.Dekonkurrencemæssige faktorersbetydningog
frygtenforenforvridningpådetøkonomiskeogsocialeplanfårstørste­
partenafdemtilatunderstrege nødvendighed.en afenkonkretsamordning
påfællesskabsplan .

-5-
15-Detvigtigstepunkt,somfremgårafdenneundersøgelse ,erdenstore
spredningideresultater,derkanforventesmedhensyntilenugentlig
nedsættelseafarbejdstidenefterafslutningen afdeigangværende drøftel­
serogforhandlinger .Dennespredningangårsåveldeforventedeforan­
staltningers omfangsomdereskarakter.Densynesdogatrækkeudover,
hvaddennødvendigehensyntagentildeforskelligenationaleønskerbyder
oggiverderforanledningtilkohsrensproblemer såvelmedhensyntilden•
globaleøkonomiskekonvergensogdenskonsekvenser forarbejdsmarkedet
sommedhensyntiludviklingen indenforvissesektorer.Denrejserfølgelig
spørgsmålet omeneffektivkoordinering påfællesskabsplan .
Hovedlinjerne påfællesskabsplan
16.TendensernepånationaltplankanogsåkonstaterespåEF-plan.
DeneuropæiskefagligeSamarbejdsorganisation harerklæret,atenbetydelig
nedscjttclseafarbejdstiden børtillæggesstorvægtiensamletstrategi,
ogharkrævetennedsættelsepå10$idekommendefireår.
Sammenslutningen afindustrivirksomheder iDeteuropæiskeFællesskabhar
satspørgsmålstegn ved,omdisseforanstaltninger effektivtkanbidragetil
atforbedrebeskæftigelsessituationen ,ogharunderstreget ,atmanikkebør
drageforhastedekonklusioner ,indendererforetagetenomhyggeligunder­
søgelseafforskelligeforanstaltningers virkningerforvirksomhedernes
produlctionsomkostninger.
Regeringerne erpåmødernepåfællesskabsplan gåetindfor,atderopstillesen
r^kkehovedlinjer ,idetdesamtidighargjortopmærksompånøevendigheden af
atopretholdeFællesskabets interneogeksternekonkurrenceevne ;dehar
ogsåbemærket,atdepåtænkteforanstaltninger ikkenødvendigvis automatisk
fårindflydelse påbeskæftigelsen ,ogderforbørbetragtessomledsagende
foranstaltninger .
Underdissedrøftelserharregeringernetilstadighedbestræbtsigpåat
fåarbejdsmarkedets partertilatdeltageaktivtiudformningen ogiværk­
sættelsenafeventuelleforanstaltninger vedrørendeenfordelingafdet
eksisterendearbejde.

-6-
II.F;r.LLESSKABSI'Tl TIATIVET5 ROLLE
17.Ved .iværksættelsen afenpolitik vedrørende enfordeling afarbejdet
børdertages hensyn tilvisse forudsætninger ,hvis ensådan politik
skal yde etvæsentligt bidrag tilFællesskabets strategi dertilsigter
envarig forbedring afbeskæftigelsessituationen .
Udfradette synspunkt bør enpolitik vedrørende enfordeling afar­
bejdet :
-indgå somled ienforbedring afleve–ogarbejdsvilkårene ;
-sikre ,atdenomkostningsstigning ,derbliver følgen afennedsættelse
afarbejdstiden ,generelt setikke overstiger gevinsten vedprodukti -
vitetsstigningen ,samt atfordelingen afdisse omkostninger mellem de
berørte parter ikke medfører enforøgelse afdetoffentliges udgifter ;
under dette punkt vilman se,atenøjeblikkelig omkostningsstigning
kanopvejes senere gennem beskæftigelse afdearbejdsløse }
-sikre ,atdeomkostninger ,denmedfører ,ikke modvirker engenopret­
telse afvirksomhedernes rentabilitet ,ogsikre ,atderikke skabes
konkurrenceforvridninger inden forFællesskabet eller atkonkurrence­
evnen forFællesskabets industri påverdensplan svækkes ;
-gøre detmuligt atvende tilbage tildetidligere gældende forhold
foratkunne imødegå eneventuel senere ændring afbeskæftigelses­
situationen ;
-gennemføres vedenkonstant ogfrivillig indsats iform afdialog ,
samråd ogforhandlinger mellem samtlige berørte parter .
Disse betingelser harKommissionen allerede opstillet iforbindelse
medmøderne iDet stående udvalg forBeskæftigelse ogtrepartskonfe -
rencen ,ogsamtlige regeringer ogarbe jdsmarkedsparter har anerkendt
demsom etegnet grundlag forvidereførelse afarbejdet påfællesskabs -
plan .
18.Deterderfor nødvendigt ,atdekrav omogtendenser henimod enforkor­
telse afarbejdstiden ,somkankonstateres ialle medlemsstaterne ,ret­
tesmodmålsætninger ,derfremmer enkoordinering afdeforskellige
landes økonomiske politik .Derbørvære denstørst mulige ensartethed
ogdenstørst mulige harmoni pådette område ,idet derdogmåtages
hensyn tilhvert lands oghver sektors særlige forhold .
19.Det eralmindelig praksis ialle Fællesskabets lande atoverlade fast­
sættelse afarbejdstidsbestemmelser til friforhandling mellem arbejds­
markedets parter .Denne praksis erpåingen måde tilhinder for ,at
derkantages initiativer påfællesskabsplan .
Idenne forbindelse ønsker Kommissionen iøvrigt atfremhæve ,atden
betragter detsomuomgængelig nødvendigt ,atdedirekte kontakter på
fællesskabsplan mellem arbejdsmarkedets parter udbygges mere endtid­
ligere ,ogatdenervillig til atgøre enindsats herfor .

-7-
Idetomfang forhandlingerne finder sted pådette niveau mellem arbejds­
markedets parter ,kan detovervejes ,omikke nogle afansvarsområderne
ihøjere grad børoverflyttes tilfællesskabsplan .Ensådan udvikling
månaturligvis foregå under hensyntagen tilparternes fulde uafhængig­
hed .
Kommissionen erdogafdenopfattelse ,atmanmåoverveje ,hvilken rolle
Fællesskabets institutioner ogmedlemsstaterne skal spille .Disse må
ikke blot indtage enafventende holdning ,menhver især inden forrammer­
neafderes beføjelser udøve deres fulde myndighed pådette område ,også
påfællesskabsplan .
20.Set idette perspektiv overvejer Kommissionen ,omfællesskabsinstitution -
ernes rolle såikke først ogfremmest børvære atgive denførste til­
skyndelse til deinitiativer ,somskal tages medhensyn til enomlægning
afarbejdstiden .Burde der ikke samtidig fastlægges etmindstemål af
procedureregler påfællesskabsplan medhenblik pådels athjælpe arbejds­
markedets parter med atfåendialog igang ogmed atgennemføre deres
eventuelle aftaler ,dels atgive denholdning ,Fællesskabets institu­
tioner måtte indtage efter afslutning afdialogen medarbejdsmarkedets
parter ,enpassende juridisk form?
21.Idenforbindelse finder Kommissionen detønskeligt ,atdeberørte parter
overvejer følgende tomuligheders
–indgåelse afeuropæiske rammeaftalers disse rammeaftaler kunne indgås
påarbe jdsmarkedsparternes eget initiativ ,eller initiativet kunne i
form afenopfordring tildem omatudvikle dialogen ogdendirekte
forhandling inden fordepågældende områder udgå fraFællesskabets
institutioner .1begge tilfælde skulle Fællesskabets institutioner
stille dennødvendige tekniske bistand tilrådighed ogerklære sig
villig til igivet fald attage initiativer ,somunder hensyntagen
tilarbejdsmarkedets parters eget ansvar kanfremme indgåelsen af
nødvendige kompromiser .
–vedtagelse aframmedirektivers detskulle dreje sigomdirektiver ,der
blev udstedt afRådet påKommissionens forslag efter densædvanlige
fremgangsmåde ,oghvori denholdning ,Fællesskabets institutioner havde
indtaget efter endialog medarbejdsmarkedets partnere ,blev udformet s
etsådant direktiv skulle iøvrigt begrænse sigtil atopstille den
fælles målsætning ogderved sikre dennødvendige overensstemmelse ,idet
fastsættelse afdenærmere betingelser overlades til denationale myn­
digheder eller arbejdsmarkedets parter .

-8-
22.Kommissionen overvejer,omsådanneinterventionsformer ,aerisærhar
tilformålatsikre,atforhandlinger påfællesskabsplan mellem
arbejdsmarkedetsparterafviklespåtilfredsstillende måde,ogsom
svarertilden(næstenoveralt)gældendepraksisimedlemsstaterne ,
ikkekangøredetmuligtgradvisatindføreeneuropæiskordningfor
arbejdsmarkedsforhold ,somdeterønskeligtatudviklemedhenblikpå
enøgetsamordningafdenøkonomiskepolitik.
23-PåmødetiDetståendeudvalgforBeskæftigelse imarts1978ogi
forbindelse meddrøftelserpåforskelligeplanermellemFællesskabets
institutioner ogarbejdsmarkedets parterharalletilstedeværende partertilsluttetsigKommissionens anskuelse,som,uansethvilkefremgangsmå­
dermanmåtteanvende,gårudpå,at"derbørforetagesenrimeligfor­
delingmellemdeberørteparterafomkostningerne iforbindelse med
iværksættelse afforanstaltninger medhenblikpåenfordelingafdet
eksisterende arbejde".

24.Med.deudsigtertilmoderatvækst,Fællesskabet harforøjeblikketog
påbaggrund ,af,atdeterbydendenødvendigtatgenopretteerhvervsli­
vetsrentabilitet ogsørgefor,atFællesskabets industrifortsater
istandtilatkonkurrerepåverdensplan ,menerKommissionen ,udendog
pånuværendetidspunktatvilletagestillingtilheledetteproblem,
ateneffektivpolitikmedhenblikpåfordelingafarbejdetkræver,at
endelafvækstenanvendestilatfremmeenforkortelseafarbejdstiden
fremforenforhøjelseaflønningerne .Arbejdstagerne vilværesåmeget
merevilligetilatacceptereensådanpolitik,somdenindgårsomled
idensocialefremgangogdemokratiseringen afdetøkonomiskeliv.
Fœllesskabsforanstaltnmger
25.Derfindesutvivlsomtetbredtspektrumafmuligeforanstaltninger ,når
detgælderenomlægningafarbejdstiden .Påbaggrundafdiskussioner
iforskelligefællesskabsinstanser ,isæriDeteuropæiskeRådden12.
og13.marts1979»ogpågrundlagafkontaktermedarbejdsmarkedets
parter,menerKommissionen ,atmanpåfællesskabsplan børtageinitiativtilforanstaltninger påfølgendeområders
-arbejdstiden påårsbasis
-overarbejde
-skifteholdsarbejde t­-fleksibelpensionsalder ogførtidspensionering
-rettiluddannelse
-deltidsbeskæftigelse
-midlertidigt arbejde.
26.Vedenhverindsatspåetafdisseområdermådersamtidigtageshensyn
tilindflydelsen påbeskæftigelsen ,betydningenforarbejdsvilkårene og
derelativeomkostninger ,dererforbundetdermed.Hvadnærmerebetegnet
indflydelsen påbeskæftigelsen angår,henvisesdertildealleredetid­
ligerefremsattebemærkninger omvanskelighederne vedatforetageen
almengyldigvurdering.Detbemærkesiøvrigt,atderuafhængigtafhver
enkeltforanstaltnings naturgivnevirkningerervigtigeforskellepåden
mii.de,hvorpådisseforanstaltninger kanpåvirkebeskæftigelsen .Alenemed
hensyntildendirekteindflydelse påbeskæftigelsen findesderengradvis
overgangmellemdeforskelligetyperforanstaltninger :
-ensænkningafpensionsalderen medfører,atnoglemenneskertrækkes
bortfraarbejdsmarkedet ,hvorvedderfrigøresstillinger,somandre-
ihvertfaldtildels-fårgavnaf,
-andreforanstaltninger tagersigtepåatnedsættedenindividuelle
arbejdstid medøjeblikkelig indflydelse påbeskæftigelsesmulighederne
somsandsynligfølge(begrænsningafoverarbejde,ændringafskifte­
holdsarbejdet ),
-indflydelsen påbeskæftigelsen erforatterandresvedkommende afhængig
afyderligerebeslutningerfraerhvervslivets side"(nedsættelseaf
arbejdstiden påårsbasisiformafenforlængelseafferienelleren
nedskæringafdenugentligearbejdstid).

-10-
foranstaltningerne medhenblik pådeltidsbeskæftigelse cgmidlertidigt
arbejde erafenanden karakter .Dadetager sigte påatøgearbejds­
kraftens fleksi Qiiitet vedenandring afdebestemmelser ,aerbeskytter
arbejdskraften ,erdeforbundet både nedenklart gunstig beskæftigel –
seseffeict ogenrisiko forforskelsbehandling ogsociale tilbageskridt .
2nforudsætning for ,atdisse spørgsmål kandrøftes ,er,atdisse to
elementer kan forliges .
27.Foranstaltninger iforbindelse meduddannelse kræver ensærskilt behand­
ling .Fordetførste erdeforanstaltninger ,somfremlægges idenne med­
delelse ,ioverensstemmelse medenbestemt målsætning :erhvervsuddannel -
seoglivslang uddannelse børefter Kommissionens opfattelse begunstiges ,
DU.borgerne fårbedre muligheder foratstyre deres egen tilværelse trods
dehastige oggennemgribende forandringer ,sompræger denudvikling ,
Fællesskabet forøjeblikket gennemgår «Sådanne uddannelsesforanstaltnin -
gerkanimidlertid også fåmærkbare følger forligevægten påarbejdsmar­
kedet .Derfor anser Kommissionen detforformålstjenligt ,atdeindgår i
initiativerne tilenfordeling afdeteksisterende arbejde –menuden at
denegentlige målsætning tabes afsyne .
Iøvrigt måmangøre sigklart ,atalle depåtænkte foranstaltninger
medhenblik påenfordeling afdeteksisterende arbejde forudsætter
tilpasning frabåde erhvervslivets ogarbejdstagernes side :deforud­
sætter ,atmanholder signødvendigheden afenforøgelse afdensamlede
uddannelsesindsats forøje .Iøvrigt erdetnødvendigt atstyrke arbejds­
markedspolitikken påandre områder medhenblik påatbekæmpe dekvalita­
tive geografiske skævheder mellem udbud afogefterspørgsel efter arbejds­
kraft inden foruddannelsessystemet ogmedhensyn tilarbejdsvilkår (l).
28.Disse foranstaltninger børikke betragtes uafhængigt afhinanden .Kogle
afdembetinger eller supplerer hinanden ;andre griber ind ihinanden ,
lian kanillustrere denne snævre sammenhæng med toeksempler blandt mange .
Denindflydelse ,enforkortelse afdenårlige arbejdstid fårpåbeskæfti­
gelsen ,risikerer atblive stærkt formindsket ,hvis derikke samtidig
sker enbegrænsning afadgangen tiloverarbejde .Pådenanden side kan
overgangen fraarbejdsliv tilpensionisttilværelse foregå efterhånden
iform afengradvis nedsættelse afældre lønmodtageres arbejdstid ,en
kombination ,derpåengang henhører under spørgsmålet ompensionsalder
ogspørgsmålet omdeltidsbeskæftigelse .Disse indbyrdes forbindelser
børtages ibetragtning ,selv omdemulige fællesskabsforanstaltninger
idetfølgende fremstilles enkeltvis .
- £>
(l)Jf.Kommissionens meddelelse tilDetstående udvalg forBeskæftigelse
omskævhederne påarbejdsmarkedet ...
9

-11-
»
29.Udviklingenafnationaleforanstaltninger padisseforskellige områder
kræverenfællesskabsramme ,såledesatsammenhængen kanbevares,dels
forsåvidtangårdensamledeøkonomiskeudviklingogkonkurrenceevnen ,
delsforsåvidtangårforebyggelse afenoverbudspolitik .Indenfor
dennerammeskalderfastsættesretningslinjer for,hvorledesdenatio­
naleforhandlinger skalforegå,foratderkansikresligevægtmellem
.deforskelligenationaleforanstaltninger .Altefteromstændighederne
måfællesskabsrammen tageformafdirekteforhandlinger mellemarbejds­
markedetsparterellerfællesaftaler påtrepartsgrundlag.
30.UnderdennesynsvinkelgørKommissionen sigfølgendeovervejelser ved­
rørendederammeinitiativer ,derkantagespåfællesskabsplan :
-KandenÅRLIGEARBEJDSTIDværegenstandforenrammeaftalemellem
arbejdsmarkedets parter?
-KanenbegrænsningafSYSTEMATISK OVERARBEJDE væregenstandforforslagtiletdirektivfremsatafKommissionen ?
Forsåvidtangårdeøvrigeemner,anserKommissionen følgendeinitiativer
fornyttige:
-SKIFTEHOLDSARBEJDE behandlesafKommissionen iforbindelse meddens
forslagtilRådetvedrørendepolitikkenindenforjern-ogstålindustrien .
Forslagetudarbejdesisnævertsamarbejde medmedlemsstaterne .
-FLEKSIBEL PENSIONSALDER behandlesienmeddelelsefraKommissionentil
deforskelligefællesskabsinstanser ,somspørgsmålet angår.
-UDVIKLING AFERHVERVSUDDANNELSE OGVEKSELUDDANNELSE behandlesietfor­
slagfraKommissionen ,hvisudformningfastlæggessenere.
-UDVIDETADGANGTILDELTIDSBESKÆFTIGELSE ogSPØRGSMÅLET OMMIDLERTIDIGT
ARBEJDEbørdrøftespåfællesskabsplan pågrundlagafovervejelser og
forslagfremsatafKommissionen .
31.P;"idettestadiumfremsætterKommissionen ikkedetaljeredeforslagtil
ivadetomnogenafdisseforanstaltninger ;mannøjesmedibilagettil
dennemeddelelseatgiveenoversigtoverdeforeløbigeovervejelser
vedrørende hverenkeltafdisse.

12
III.DEØKOrTQHISKE VIRKNINGER AFFOFJLiTSTALTNCTGEKNE TILNEDSÆTTELSE AFARBEJDSTIDEN
32.Isamtligemedlemsstater erderienkortereellerlængereårrækkepå
forskelligvisgennemførtenregelmæssignedsættelseafdeneffektive
årligearbejdstid(0,5til1%altefteromstsmidighederne).
Dennearbejdstidsnedsættelse sketetidligerekontinuerligt oggradvis
iforbindelse medgunstigevækstbetingelserfenvoldsomproduktivitets-
stigningogetretbegrænsetudbudafarbejdskraft .Denvaretlediden
almindeligeforbedringafarbejdsvilkårene ogvaralmindeligvis etud­
trykfor,atlønmodtagerne bevidstvalgteatladeproduktivitetsfremgan -
gengivesigudslagiøgetfritidfremforblotreallønstigninger .
33.Anvendelseafarbejdstidsforkortelser underdenuværendeforholdogsom
ledibeskæftigelsespolitikken vilskeunderenheltandensynsvinkel,
somfølgeafdereseventuelleomfang(EFSforeslårennedsættelsepå
lOfofordeltover4&r)ogsomfølgeafderessærligeart.Istedetfor
atværeetresultatafdenøkonomiskeudviklingvilarbejdstidsforkor -
telserneindgåietbevidstinitiativmedhenblikpåatforbedrebeskæf­
tigelsen.Detersåledesvanskeligt,omendikkeudeninteresse,athen­
visetildetidligereerfaringer,hvismanvilgøreetforsøgpåat
vurderedeforventedevirkningerafensådannypolitikforfordeling
afarbejdet.
34«Analysenafdissemangeartede ,sammensatte ogoftehinandenmodsatret­
tedevirkningererbesværlig,ogmanerendnuikkenåetretlangther­
med.Detforudsættes ,atmannøjerebestemmerdeforskellige former
forarbejdstidsnedsættelse ogdettidsrum,derskalbetragtes.Endvidere
afhængerdesamledevirkningerafdisseforanstaltninger forudviklingen
ibeskæftigelsen afdenøkonomiskesituation,afvirksomhedernes oger-
hvervsgrenenes organisatoriske oginstitutionelle fleksibilitet ,afar­
bejdstagernes regionale,sektormæssige ogerhvervsmæssige opdelingog
mobilitet,arbejdsmarkedsparternes indbyrdessolidaritet osv.Selvom
detaltsåikkeermuligtnøjereatangivedesamledevirkningerafen
ellerandenforanstaltningtilnedsættelseafarbejdstiden ,kandetdog
anføres,underhvilkeomstændigheder sådanneforanstaltninger skali­
værksættes,foratdekangivedebedstmuligeresultater.

-13-
35*Førstogfremmest'bemærkesdet,atdealtandetligemedførerenpro-
duktionsnedgang udtryktifastepriser,eftersomudnyttelsesgraden af
denforhåndenværende kapacitetfalder,ogudgifternetilafskrivning
øges.Dennevirkningforproduktionen erdogikkeproportional ,daar­
bejdskraftens produktivitet øgesserfaringenviser,atenartejdstids-
nedsættelsepå1%ihøjgradkanopvejesvedenforbedringafproduk­
tivitetenpr.arbejdstime.Kunhalvdelenafdensåledesfrigjorte
arbejdstidvilsåledesunderforudsætningafuændretproduktionkunne
anvendestilnyansættelser .Detteforholdersandsynligvis ikkegæl­
dendeoverhelelinjen,ogvirkningenkanværeforskellig,altefter
hvilkesektoreroghvilkevirksomheder derertaleom.
36.Derenttalmæssigeomfordelingsberegninger ,dergårudpåat"fordele"
arbejdsmængden forengivetproduktionmellemetstørreantalarbejds­
tagereiforbindelse medarbejdstidsforkortelse forhverenkelt,er
bl.a.afdengrundforkerte.Derfindesikkeenbestemtarbejdsmængde ,
sommankanopdeleidetuendelige.
37«Oprettelseafnyearbejdspladser somfølgeafarbejdstidsforkortelse
skerikkeautomatisk,ogoftestkanderkunforetagesenvurderingher­
afideenkeltebrancherellerideenkeltevirksomheder .Deterdog
muligtatfremlæggeenrækkekendsgerninger idenforbindelse.
38.Nedsættelseafdeneffektivearbejdstidkankunmedføreoprettelseaf
nyearbejdspladser ,såfremtdetvirkeligermuligtatansættedetnød­
vendigenyepersonale.Hvisikke,medførerdenproduktionstab ,oftei
væsentligesektorer,derindirekteskaberetstortantalarbejdspladser ,
ogderoprettesikketilsvarende nyearbejdspladser .Omfangetafden
lokalemangelpåarbejdskraft påbaggrundafenalmindeligudbredtun­
derbeskæftigelse forklarerinogengrad,atderfinderoverarbejdested.
Etmiddelherimoderstørremobilitethosarbejdstagerne ,dermåstøttes
afaktivebeskæftigelsespolitiske foranstaltninger (støttetilmobilitet
ogtiluddannelse).

-14
39*Ivisse tilfælde vilennedsættelse afarbejdstiden kunføre til ,at
enønskelig nedskæring afarbejdsstyrken fremskyndes .Bette ernavnlig
tilfældet ivisse industrisektorer medvedvarende overkapacitet eller
ivisse servicevirksomheder !derberøres aff.eks .EDB–udvikl ingen
(bank-ogforsikringsvirksomheder ).Endvidere vilarbejdstidsforkor -
telsen kunne tilskynde tilprodukt ivitetsinvest eringer fderpåkort
sigt virker arbejdskraftbesparende ,ogsomihvert fald ikke skaber
nyearbejdspladser .Detbemærkes ,atennedsættelse afarbejdstiden
modsat også kanbidrage til ,atmanundgår nyeafskedigelser ivirk­
somheder itilbagegang *
40.Endvidere mådertages hensyn tilenrække ulemper ,der iforskellig
grad kommer tiludtryk ideenkelte virksomheder .Visse former forar-
bejdstidsforkortelse indebærer ,især ismåvirksomheder oghåndværks -
virksomheder ,fare forat"måneskinsarbejde ",derallerede haretbe­
tydeligt omfang ivisse regioner ,bliver mere udbredt .Detersåledes
ialmindelighed vanskeligt atforetage nedskæringer afdenugentlige
arbejdstid ismåvirksomheder .Deerlettere atgennemføre idevirk­
somheder ,hvor arbejdstagerne erlidet specialiserede ,ogsomendnu
har entilfredsstillende rentabilitet .
41.Tilgengæld kanenarbejdstidsforkortelse medføre enproportional per–
sonaleforøgelse ,uden hensyn tilprodukt ionsf remgangen ,idesektorer ,
hvor lønmodtagerne arbejder kontinuerligt .Denkan føre til enbedre
udnyttelse afproduktionsapparatet gennem udvidelse aff.eks .skifte­
holdsarbejdet .Hvorvidt disse foranstaltninger bliver virkningsfulde
eller ej,afhænger også her ividudstrækning af,hvorledes derkom­
penseres .Iøvrigt støder enudvidelse afskifteholdsarbejdet påbety­
delige vanske ligheder ,somfølge afdeforbehold dermåtages afhensyn
tilarbejdsvilkårene .

-15-
42.Enretafgørende "betingelsefor,atenarbejdstidsforkortelse kanfået
godtresultatsommiddeli■beskæftigelsespolitikken ,er,atderfindesen
løsningpåspørgsmålet omlønkompensation .
Enhverkompensationfraerhvervslivet ellerstaten,deroverstigergevin­
stenvedproduktivitetsstigningen ,erinflationsfremmende ogkanendog,
såledessomnyligeundersøgelser iHederlandeneviser,fånegativevirk­
ningerforproduktionen ogbeskæftigelsen ;øgningenaflønomkostningerne
kanledsagesafudgifteriforbindelse medomlægningen ogudgiftersomføl­
geafdeyderligerenødvendigeinvesteringeritilfældeaf,atproduktions-
tabetskaludlignesog/elleritilfældeaf,atderskalskabesnyearbejds­
pladser.
43.Kårderiforbindelse medarbejdstidsforkortelsen givesihvertfalddelvis
lønkompensation afdeoffentligemyndigheder,ellernårstatenfårøgede
udgiftertildensocialesikringsomfølgeafvisseforanstaltninger ,der
træffesidenforbindelse (udvidelseafberegningsgrundlaget forbidragtil
densocialesikring...),kanresultatetblive,atdermåforetagesnyebe­
tydeligeoverførslertildenationalebudgetter.Dettekanvisesigatgå
imodbestræbelserne foratmindskebudgettets vægtiBNIelleratkræveen
ændringafdeoffentligeudgiftersstruktur,navnligoverførslerne ,hvilket
vilskadeandresocialebeskyttelsesforanstaltninger .
Detmåimidlertidikkeglemmes,atdermodsatvilkunneopnåsbesparelser
forsåvidtangårarbejdsløshedsunderstøttelse oginvalideforsikring .
44«Derimodkernsadanneforanstaltninger fåpositivevirkningerforbeskæftig­
elsenogøkonomien,nårlønkompensationen iforbindelse medarbejdstidsfor-
kortelsenholdesindenforproduktionsfremgangen,ellerretterenårrealløn-
stigningenpr.manderlavere,enddenvillehaveværetudenforanstaltnin­
ger,tilomfordelingafarbejdet.
45*Derersåledestaleomensnævermargen;deternemligurealistiskatude­
lukkeenhverformforlønkompensation ,ogpådenandensidemåvirksomheder­
neslønomkostninger ikkeøges.Ogsåherkandetnødvendigevalgkuntræffes
indenfordenenkeltevirksomhedellerbranche;detkanikkeskepågrundlag
afnøjefastlagteretningslinjer foromfangetellerihenholdtilenalmen­
gyldigfremgangsmåde forfordelingafudgifterne.Ensådanfremgangsmåde kan
ikkefastlægges,menafsocialegrundeognavnligafhensyntilsolidarite­
tenbøraetihvertfalderkendes,atdennekompensation måaftrappesefter
lønniveauet .

-16-
46.Omfordeling afarbejdet ernåraltkommer tilaltikke nogen patentmedicin ,
menhøjst enledsageforanstaltning til "bestræbelserne foratløse beskæf -
tigelsesproblemerne påkort oglang sigt .Dermåikke sesbort frafarerne
ogdeuønskede bivirkninger iforbindelse medaltforomfattende foranstalt­
ninger tilomfordeling afarbejdet .Deterdogsandsynligt ,atvirkningerne
forbeskæftigelsen bliver størst ,såfremt disse arbejdstidsforkortelsers
-sker somled iFællesskabets vækst -ogbeskæftigelsesstrategi ;
-gennemføres under hensyn tilkravene omenbedre samordning afdenøkono­
miske udvikling ideenkelte medlemsstater ,eller rettere således atde
ikke skader deenkelte landes konkurrenceevne ;
-kunledsages afendelvis lønkompensation ogbetragtes sometled ide
almindelige lønforhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter ;
-såvidt muligt sker påfrivilligt grundlag ;
-tilrettelægges påsmidig vis ideenkelte sektorer ,erhvervsgrupper ,al­
dersgrupper ,forhvert kønogendog ideenkelte virksomheder ,således at
manundgår ensartede løsninger ,derstyrker denstive produktionsproces ;
-ideres særlige form erioverensstemmelse meddesociale målsætninger ,
navnlig dem ,dergårudpåatforbedre vanskelige arbejdsvilkår ,atundgå ,
atdelaveste indkomster kommer til atbære omkostningerne veddisse for­
anstaltninger ogattilpasse arbejdstiden ogarbejdsrytmen tildeforskel­
lige beskæftigelsessøgendes behov .
47.Deforanstaltninger ,derallerede ereller påtænkes iværksat imedlemssta­
terne ,medhenblik påenomfordeling afarbejdet måovervejes påfællesskabs -
plan ,både fordi derertale omenvigtig afgørelse ,ogfordi Fællesskabet
såvidt muligt måundgå ,atforanstaltninger ,somikke passer sammen ,kommer
til atødelægge deenkelte medlemsstaters konkurrenceevne eller virke hin­
drende forbestræbelserne forenindbyrdes tilnærmelse .Ibetragtning afde
betydelige forskelle ,derfindes påalle områder ,erdetikke afhensyn til
enbedre indbyrdes tilnærmelse nødvendigt ,atderfastsættes ensartede frem­
gangsmåder foriværksættelse affordelingen afdeteksisterende arbejde .Til
4
gengæld kræves detafhensyn tilenmere ensartet udvikling ,atdet ifælles­
skab overvejes ,omdereventuelt skal fastlægges enfællesskabsramme .
48.Forenendelig vurdering afdenøkonomiske ogsociale rækkevidde afenfor­
deling afdeteksisterende arbejde erdetganske afgjort vigtigt atgåud
fradeomkostninger ,somderved pålægges erhvervslivet ogsamfundet .Mendet

erligeledesnødvendigtattagehensyntildeandreaspekter,somdeter
vanskeligereatsarttetalpå«Nedsættelseafarbejdstiden kansåledes,hvis
densamtidigførertil"bedrearbejdsvilkår og"bedremulighederfordevan­
skeligststilledebeskæftigelsessøgende ,"bidragetil,atderlettereopnås
samtykkefraarbejdsmarkedets parter,ogatderudvisesstørresolidaritet.
UnderdeforFællesskabets økonomisåvanskeligeforholdkansådannehensyn
ikkesætteshøjtnok*

FORDELING APDET EKSISTERENDE ARBEJDE
RETNINGSLINJER FOR DET FREMTIDIGE ARBEJDE
(arbejdsdokument )

INDHOLDS FORTEGNELSE
Side
Denårlige arbejdstid 1
Begrænsning afsystematisk overarbejde 2
Skifteholdsarbejde 4
Fleksibel pensionsalder ogførtidspensionering 5
Udvikling aferhvervsuddannelse 6
Forbedrede muligheder fordeltidsbeskæftigelse 8
Problemet vedrørende midlertidigt arbejde 9
Bilags 4tabeller

RETNINGSLINJER FORDETFREMTIDIGE ARBEJDE
Dettedokumentindeholderretningslinjer forKommissionens fremtidigearbej­
depådeipkt.30angivneområdermedhenblikpånøjereatfastlægge,hvil­
keinitiativer ,defskaltagespåfællesskabsplan forhvertafdem.
Denårligearbejdstid
Begrebetårligarbejdstidellerårligarbejdsmængde pr.arbejdstager eren
afgørendefaktorifællesskabsforanstaltningerne medhenblikpåenharmoni–
sereretnedsættelseafarbejdstiden .Ensådanudviklingkanpåvirkesaffor­
skelligesærligeforanstaltninger (forlængelseafferienmedlønellerfor­
kortelseafdeneffektiveugentligearbejdstid),hvortilderoftehenvisesi
lovbestemmelser elleroverenskomstmæssige bestemmelser .Nårdetgælderen
fordelingafarbejdet,ogiøvrigtogsånårdetgælderomkostningerne ifor­
bindelsehermed,erdetvigtigtathavedenårligearbejdstid somudgangs­
punkt.Udviklingens hovedtendens harværetengradvisforkortelse afdenef­
fektiveårligearbejdstid (somforøjeblikketliggermellemca.1600og
2000timerigennemsnitaltefterhvilketlandderertaleom).Uoverens­
stemmelsemellemdeneffektivearbejdstidogdenoverenskomstmæssige arbejds­
tidgiversigudslagioverarbejde .
Ennedsættelseafdenårligearbejdstid–medlOfoiløbetaffireår–er
DeneuropæiskefagligeSamarbejdsorganisations hovedkrav,somhargivetan­
ledningtilenlangrækkeforanstaltninger isåhenseendeindenfordeenkel­
tesektorerogpåtværfagligtplan–hvadentendernuharværettaleomden
ugentligearbejdstid,ferieellerenkombinationafbeggedele.
Sådanneforanstaltninger måhavetilformålatforbedrearbejdsvilkårene
samtidigmed,atdebidragertilatundgåafskedigelser ellertilatfremme
nyansættelser .Samtidigerdetimidlertidvigtigtatsørgefor,atdefår
sammevirkningialleFællesskabets lande,ogundgå,atdenkonstaterede ud­
viklingmedførerenuacceptabelforøgelseafomkostningerne ogfremkalder
skadeligeuoverensstemmelser .

M2«►
Komissionen fastslår,atproblemetfremovergørsiggældendepåfælles-
skabsplan ,ogatFællesskabet setfradennesynsvinkelerinddragetien
proces,somiløbetafdekommendeårvilmundeudiforanstaltninger påde
forskellige områder,derharforbindelse meddenårligearbejdstid .Den
skønnerderfor,atdetvilværetilrådeligt at-gennemførefællesskabsforan -
staltninger pådetteområdeiformaframmeaftaler påfællesskabsplan mel­
lemarbejdsnarkedets parter.
Bekransning afsystematisk overarbejd e
Anvendelsenafoverarbejde imødekommer behovetfornødvendigsmidighedi
detdagligearbejdeidevirksomheder ,derskalkunnereagerehurtigtpå
foranuringer iefterspørgslen .DetserdogefterKommissionens meningud
til,atdetblivernødvendigtatbegrænsesystematisk overarbejde .
Kommissionen skønnerendvidere,atensådanbegrænsning erenuomgængeligt
nødvendigforudsætning forenhverandenforanstaltning medhenblikpåen
nedsættelse afarbejdstiden .Udoveriforbindelse medvariationer medhen­
syntilproduktion ,produktivitet ellerantalarbejdstagere eroverarbejde
exmiudelforerhvervslivettilatreagerepåenhvernedsættelse afarbejds­
tidenslængde,sommåtteblivefastsatvedlovellerkollektivoverenskomst .
Restriktionerne iforbindelse meddenneforanstaltning udgøraltsåisig
selvendelafforanstaltningerne tilfordelingafdeteksisterende arbejde
ogbtThaveensupplerendevirkning.Debørgøredetmuligtatundgå,atden
eventuellebeskæftigelseseffekt afensamordnetnedsættelseafdenårlige
arbejdstidreducerestilsletingentingpågrundaføgetanvendelseafover­
arbejde.Desudenkandetforventes ,atensådanbegrænsningdirekteformind­
skerdeneffektivearbejdstidforhverarbejdstager ,hvilketkanmedføre
ansættelseafyderligerearbejdskraft .
Manfastslår,atderselvunderdetøkonomisketilbageslag ermangevirksom­
heder,såvelprivatesomoffentlige ,derividudstrækning harbenyttetsig
afoverarbejde .Dennetendenskantildelsforklaresved,atanvendelsen af
overarbejde erfordelagtigforvirksomhedens Delsstigerdesocialeudgifter
forholdsvis mindreendgrundlønnen ,delservirksomhedens omkostninger ifor­
bindelsehermedtiltrodsforoverarbejdsbetaling lavereenddet,detkoster
atnyansættearbejdskraft ,givedennepraktiskuddannelse samtigivetfald
reorganisere arbejdet.

-3-
Arbejdstagerne ansporespåderessidetilatacceptereoverarbejdet pågrund
afdeøkonomiskefordeledettemedfører.Overarbejdet ermegetvigtigtfor
vissekategorieraflønmodtagereidelavereløngrupperivisselande,hvil­
ketmanmåværeopmærksompå,nårmanfastlægger ,hvilkeforanstaltninger
derskaltagesianvendelse.
Overarbejdets andelafdensamledeeffektivearbejdstidudgørgennemsnitligt
3-5^oimedlemsstaterne .IfølgedeomtrentligeoverslagpågrundlagafFæl­
lesskabetsrundspørgevedrørendearbejdskraften skulleca.enfjerdedelaf
arbejdstagerne havepåtagetsigoverarbejdei1977?detteskullebetydeca.
enhalveringiforholdtil1973»mendersynesdogatværetaleomenvis
stigningitaktmeddetbegyndendeøkonomiskegenopsving,(jf.denvedføjede
oversigt).
Dennesamledeoversigttagerikkehensyntil,atoverarbejdet erstærktkon­
centreretomkringvissesektorer(somdesudenigenerforskelligefralandtilland)ogomkringvissestillingsgrupper .Fordearbejdstagere ,derhar
arbejdetpåovertid,overstigerantalletafovertimermåltiforholdtilden
samledearbejdstidofte10ellerendog15-20$.
Keddissebetragtninger somudgangspunkt ogunderhensyntagentilDeteuro­
pæiskeRådskonklusioner fraden12.og13«marts1979villeFællesskabets
foranstaltninger kunneantageformafenfællesskabsretsakt medhenblikpå
atbegramseanvendelsenafoverarbejde udfrafølgendeprincipper :
-anvendelseafoverarbejdeskalfortsatværetilladt,menbegrænses,
-derfastsættesenøvregrænseforovertimerpr.arbejdstager pr.årifor­
holdtilarbejdstidens længdeideforskellige landesantalletaftilladte
overtimerbørværetilsvarende mindre,jolængerearbejdstiden er,
-fordetoverarbejde ,derpræsteresudoverdentilladtegrænse,givesder
obligatoriskerstatningsfrihed ,somskaltagesindenforenbestemttids­
frist,
-debegrænsendeforanstaltninger børomfatteallesektorerogaktiviteter ,
idetderdogsamtidigbørgivesmulighedforatgøreundtagelserisærtil­
fælde,
-Fællesskabet børisitdirektivoverladedettildeenkeltelandeslovgiv­
ningellerkollektiveoverenskomster pådifferentieret visatomsættede
principper ,dervedtagespåfællesskabsplan ,ipraksis.

Desudenbøropmærksomheden rettesmoddetalleredeomtalteproblem,nemlig
forholdetmellemovertimerne ogloftetoverbidragenetildesocialesik­
ringsordninger .Manbørundersøgedetformålstjenlige ieventueltatrette
oppådemisforhold,derhidrørerherfra.
Skifteholdsarbe ide
Skifteholdsarbejdet synesatomfatteetstortantalarbejdstagere .Ifølge
stikprøveundersøgelsen vedrørendearbejdskraften fra1975skulleantallet
aflønmodtagere ,derharoplyst,atdearbejderiholddrift,varieremellem
15og2C$afsamtligelønmodtagereimedlemsstaterne .Mananslårialalmin­
delighed,atderiFællesskabet er20millionerarbejdstagere ,dererbe­
rørtafskifteholdsarbejde .Skifteholdsarbejde ernavnligafbetydningin­
denforfølgendesektorer:minedriften ,jern-ogstålindustrien ,tekstil-
ogpapirindustrien .
Derudovermådetkonstateres ,atskifteholdsarbejdet gradvishartagettil
iløbetafdesenesteårtier,navnligindenfordentertiæresektor.Iho­
vedpartenafmedlemsstaterne beløberdetoffentliges andelsigtilmellem
40og50^afsamtligelønmodtagere ,derarbejderiholddrift,ogforkvin­
dernesvedkommendebeløberdettetalsigtilmellem60og8($.Indenfor
transport-ogtelekommunikationssektoren harskifteholdsarbejdet altidvæ­
retalmindeligt udbredt;navnligsomfølgeafdenteknologiske ogdatama­
tiskeudviklingerskifteholdsarbejdet ligeledesblevetmereudbredtinden
forandredeleafdentertiæresektor.
Kommissionen ønskeratunderstrege denlidtparadoksalesituation,denbe­
findersigi,nårdenforeslårenforhøjelseafantalletafskiftervedat
nedsættelængdenafhvertskift.
y
Padenenesidevilforøgelsenafantalletafskiftergøredetmuligtat
skabeenrækkenyearbejdspladser .Pådenandensideerskifteholdsarbejde
ikkenødvendigvisiallehenseenderforeneligt medenforbedringafarbejds­
vilkårene.Deteraltsåkunvedatnedsætteantalletafeffektivearbejds­
timerpr.skifteholdogsåledesforhøjeskifteholdenes antal,atmankan
gøreenindsatsforsamtidigatskabeflerearbejdspladser ogforbedreleve-
ogarbejdsvilkårene .Dennefremgangsmåde ersåmegetdestovigtigere,som
anvendelsenafskifteholdsarbejde formentligvilbliveyderligereudbredti
fremtiden .

Kommissionen anserdetendvidereforatværevanskeligtatløsedetteproblem
påtværfagligtplan,daskifteholdsarbejdet rentfaktiskerforskelligtideforskelligeindustrigrene (2skiftehold,3skiftehold,4l/2skifteholdeller
halvkontinuerlig drift).
Kommissionen foreslårderforsomindledendeinitiativindenforrammerneafsit
program,derbenævnes"desocialeaspekterafpolitikkenpåjern–ogstålområdet",
atderindføresetekstraskifteholdindenforjern-ogstålindustrien idevirk­
somheder,hvorarbejdetersåledestilrettelagt ,atdettekanladesiggøre.
Fleksibelpensionsalder ogførtidspensionering
Problemetpensionsalder erindtilnupåfællesskabsplan ihøjeregradblevetbe­
tragtetirelationtildeumiddelbarekravomenfordelingafdeteksisterende
arbejde,navnligvedindførelseafforskelligeførtidspensionsordninger ,snarere
endmedhenblikpåatimødekommebehoveneogønskernehosdearbejdstagere ,som
nærmersigpensionsalderen .Påmedlemsstatsniveau erdetnavnligiBelgienogdes­
udenforganskenyligiDanmark,atdererblevetopnåetpositiveresultaterpå
detteområde.Sigtetmeddennuværendepolitikeraltsåatfremmeenmereeller
mindregenerelsankningafpensionsalderen ienovergangsperiode ,undertidenmere
specifiktindenforvissekriseramtesektorer.
Førtidspensionering afarbejdstagerne kanoftehaveenmeredirekteindvirkning
påbeskæftigelsen enddeøvrigeforanstaltninger tilfordelingafdeteksisteren­
dearbejde.Deældrearbejdstageres afgangmedførerenhurtigereudskiftning påar­
bejdspladserne ,hvilketdelsskaberbedreudsigterfordeyngrearbejdstagere ,dels
betyder,atde"frigjorte"stillingertilbydespersoner,derforøjeblikketgårle­
dige.
Udenatgåidetaljermeddeproblemer,dermeldersigiforbindelse medførtids­
pensioneringen ,ogidetdeterkendes,atanvendelsenafdennefremgangsmåde er
uundgåeligispecifikkekrisesituationer foratfremmestrukturomlægningsproces –
sen,vilKommissionen gerneunderstrege ,atdeteratforetrække,atdenfrivilli­
gekarakteriforbindelse meddenneforanstaltning bevares,altefterdeenkelte
tilfælde,ogforsåvidtsomdetikkeødelæggerbeskæftigelseseffekten .

-6-
Kommissionen erafdenopfattelse ,atdetpånuværende tidspunkt errimeligt
atoverveje ,hvilke mulige alternativer derfindes tildennuværende pensio –
neringspolitik .Enalternativ politik børtendere iretning afenforbedring
afpensionsordningen ,således atmanforsyner denne medendobbelt fleksibili­
tet ,hvorved detbliver muligt dels inden forvisse fastsatte gramser atfore­
tage etindividuelt valg afpensionsalder ,dels atopnå muligheder fornedsat
arbejdstid iløbet afdesidste årafdenerhvervsaktive periode .
Ensådan politik villigeledes bidrage til enbedre omfordeling afdeteksiste­
rende arbejde ,både ved ,atdensidste delafdenerhvervsaktive periode gennem­
føres iform afdeltidsarbejde ,ogveddemuligheder ,deropnås gennem deforven­
tede frivillige førtidspensioneringer .Desuden mådergives fortrinsret tilsmi­
dige ordninger ,dergørdetmuligt pålaigere sigt atforetage enbedre tilpas­
ning tilsamfundsudviklingen .
Der erallerede blevet taget indledende initiativer idenne retning .P.eks .er
denfleksible pensionsalder allerede generelt blevet gennemført inden fordenvest­
tyske lovgivning ,ogder eriandre landes lovgivning pånærmere fastsatte vilkår
blevet åbnet mulighed forførtidspensionering uden tabafrettigheder .Hvad angår
princippet omgradvis overgang fra heltidserhvervsudøvelse tilfuldstaaidig pensio­
nering ,erdenne fornylig blevet konkretiseret med godt resultat idensvenske
lovgivning oginden forvisse kollektive overenskomster for enkelte sektorer iFor >-
bundsrepublikken Tyskland (bryggerierne ,tobaksindustrien ).
Iværksættelsen afdisse retningslinjer frembyder enlang række problemer (afju­
ridisk ,finansiel ogteknisk art)iforbindelse medderes omsættelse ipraksis
inden fordeenkelte landes lovgivning .
Kommissionen agter atforelægge sine overvejelser ogforslag omsamtlige disse
problemer ogatforeslå endebat pågrundlag heraf påfællesskabsplan .
Udviklingen aferhvervsuddannelse
Spørgsmålet omadgang tilerhvervsuddannelse forunge ogvoksne indtager enganske
særlig plads idengenerelle strategi ,Kommissionen gårindfor .Udviklingen af
livslang uddannelse ogerhvervsuddannelse ialalmindelighed skal frem foralt
svare til den enkeltes behov for udfoldelse .
b-

Inden fordisse rammer kandifferentierede foranstaltninger med henblik pa
"bedre atimødekomme behovene foruddannelse afarbejdstagere ligeledes bi­
drage tilatreducere antallet afarbejdssøgende .Konjunkturerne fordekom­
mende årskulle under visse omstaaidigheder være gunstige forsådanne for­
anstaltninger ,navnlig påtobestemte områders stadig mere orlov tiluddan -
nelsesformål pådeneneside ogfremme afforskellige former forvekslen
mellem uddannelse ogerhvervsarbejde pådenanden .
Kravet fradetseneste Europæiske Radomatder skal udvikles ordninger
meduddannelse afvekslende medbeskæftigelse ("vekseluddannelse ")harpå
enrække punkter tilknytning tildetsidstnævnte område .Detvæsentligste
formål hermed erganske afgjort ihøjere grad attilpasse erhvervsuddan -
nelsen tilarbejdsmarkedet samt atforberede deunge tilarbejdslivet .Men
ensådan ordning villigeledes bidrage tilatreducere dentid ,deberørte
kategorier afunge anvender påerhvervsarbejde ,idetomfang ,derforvisse
afdisse ertale omatovergå frabeskæftigelse påheltid tilenhensigts­
mæssig kombination aferhvervsuddannelse og–arbejde .Der ertale omat
kombinere udviklingen afteoretisk uddannelse mederhvervserfaring ,såle­
des atmanbedst muligt imødekommer både deunges ogerhvervslivets behov .
Det skal uddybes nærmere ,hvilken form foroghvilken artforanstaltninger
derskal iværksættes påfællesskabsplan ,navnlig påbaggrund afdeerfarin­
ger ,derpånuværende tidspunkt ergjort ideenkelte lande .
Efter Kommissionens opfattelse skulle etinitiativ påfællesskabsplan for
såvidt angår vekseluddannelse baseres påfølgende princippers
–udarbejdelse afuddannelsesprogrammer ,derbåde imødekommer deunges be­
hovforkvalifikationer ogvirksomhedernes behov ,såderopnås enbedre
tilpasningsevne tilproduktionsprocessen ;
–udarbejdelse afhøringsprocedurer forprogrammerne ,adgang tiluddannelse ,
etablering afordninger ,dertager sigte påatfremme forskellige forner
forvekseluddannelse –både over fordeunge ogarbejdsgivernej
–anerkendelse afvekseluddannelse som etlevedygtigt alternativ tilhel-
tidsuddannelse ,
Vorcåvidt angår detmere vidtgående spørgsmål omudvidet rettiluddannel -
sesorlov forvoksne ,vildenforventede udvikling påarbejdsmarkedet (herun­
derdenvoksende tilgang afkvinder )idekommende årmedføre enomfordeling
afarbejdet mellem arbejdstagere med .beskæftigelse ogarbejdssøgende ;denne
omfordeling vilfåfølger fortilrettelæggelsen afdeikke–erhvervsmæssige
aktiviteter .Ved siden afforanstaltningerne vedrørende den fleksible pensions­
alder ogdenøgede fritid somfølge afdennedsatte arbejdstid ,erenudvidelse af
uddannelsesmulighederne forvoksne envigtig delafdenhelhedsstrategi ,der skal .
øgerækken afalternative muligheder tildenerhvervsmæssige beskæftigelse .
Denlivslange uddannelse ogvoksenuddannelsen kantjene tilopfyldelse afbåde
økonomiske ogsociale målsætninger ,således atbåde erhvervslivets fremtidige
kvalifikationskrav ,denenkeltes ønsker ogdekollektive behov ietdemokrat -
tisk samfund kanopfyldes .

-8-
Fællesskabet bør saledes iforbindelse med langsigtede foranstaltninger tage
hensyn tiludviklingen afuddannelsesorlov forvoksne især udfrafølgende
topunkters
–princippet omvekslen påetmere fleksibelt grundlag mellem arbejde ogud­
dannelse børanerkendes forvoksne ;
–deternødvendigt medsærforanstaltninger fordevoksne ,somergået udaf
skolen uden athave erhvervet degrundlæggende kundskaber ogsåledes har
begrænsede muligheder formedudbytte atdeltage iprogrammerne under den
livslange uddannelse «
Forbedrede muligheder for delt idsbeskæf tilise
Sædvanligvis erdeltidsbeskæftigelse frivillig (imodsætning tilarbejdsfor –
delingsordninjer )medenaflønning svarende tildenreducerede arbejdstid i
forhold tilnormal arbejdstid .Ienrakke medlemsstater erderfastsat etloft
forantallet afarbejdstimer ,somvarierer iforhold tilbestemmelserne iso­
ciallovgivningen .Der brjr sondres mellem deltidsbeskæftigelse ogandre former
fornedsat arbejdstid ,såsom midlertidigt arbejde ,flextid ogisær arbejdsfor –
delingsordninger aføkonomiske årsager .
Detøkonomiske ogsociale Udvalg har afgivet enomfattende udtalelse omdette
problem (l).Kommissionen kanisær tilslutte sigvisse afdevigtigste elemen­
ter idenne udtalelse .
Denne form forarbejdstilrettelæggelse erenrealitet ogudgør envigtig faktor
puarbejdsmarkedet ;manmåophøre medatbetragte depågældende arbejdstagere som
tilhørende enunderordnet ogmarginal kategori ,ogdebørproportionalt have de
samme rettigheder somfuldtidsbeskæftigede .
Deltidsbeskæftigelse berører ca.10%afdenerhvervsaktive befolkning .Forden
kvindelige arbejdskraft erdenns procentsats omkring 25%(mellem 40$iDanmark
ogDetforenede Kongerige og10%iIrland ).Detskal iøvrigt tages ibetragt­
ning ,atefterspørgslen efter deltidsbeskæftigelse ihøjgrad overstiger udbudet .
Dogmåmanvære meget opmærksom på,atdenne form fortilpasning afarbejdstiden ,
selv omdengiver øget smidighed itilrettelæggelsen afarbejdet ivirksomhederne
ogforvisse kategorier afarbejdstagere ,ligeledes kanføre tilforskelsbehandling ,
f.eks .afkvinder ,medhensyn tillønogkvalifikationer ,ogbidrage tilenforøgel­
seafdetofte allerede forcerede arbejdstempo .Denringere eociale beskyttelse af
deltidsbeskæftigede skal forbedres .Endvidere løber dedeltidsbeskæftigede enri­
siko foratfåtildelt underordnet arbejde ogatfortabe alle chancer medhensyn
til forfremmelse .
{1)Udtalelse fraØSUaf1.juni 1978 .

Samtidig børderudarbejdes enEF~strategi medhenblik påforbedrede muligheder
forfrivillig deltidsbeskæftigelse ,somifølge Kommissionen børbygge påfølgende
principper :
_Deltidsbeskæftigelse skal være frivillig ,ogdermåføres meget omhyggeligt til­
synmed ,atkvinders beskæftigelse ikke begramses eller omdannes tilhalvtids -
arbejde .
-Deltidsbeskæftigede skal proportionalt have desamme sociale rettigheder ogplig­
ter sonfuldtidsbeskæftigede .
–Deltidsbeskæftigelse skal svare tildekrav ,derstilles afflere forskellige
grupper afarbejdstagere påarbejdsmarkedet ,ogikke udelukkende begramses til
lavere lønnet arbejde eller stillinger ,derindebærer enlavere social status .
–Derbørtilskyndes tilflere forskellige ikke-^iiskriminerende former fordeltids­
beskæftigelse ,ogikke blot halvtidsbeskæftigelse alene .Derbørfindes nyefor­
merfordaglig ,ugentlig ,månedlig ogendog årlig beskæftigelse forbedre atimø­
dekomne behovene hosvisse grupper afarbejdstagere .Englidende overgang fraar­
bejdslivet tilfuldstændig pensionering kunne være afsærlig interesse forældre
arbejdstagere ;denne fora fordeltidsbeskæftigelse børundersøges iforbindelse
med denyeordninger forfleksibel pensionering .
-Denoffentlige sektor vilkunne spille enrolle somimpulsgiver pådette område ,
ogmuligheden for atskabe deltidsbeskæftigelse idenne sektor børundersøges .
Problemet vedrorende vikararbejde
Kontrol medvisse særlige bestemmelser iarbejdskontrakter (vikararbejde ,arbejde
afenbestemt varighed osv.)udgør isigselv etafdevigtigste aspekter ipoli­
tikken forenforbedring afarbejdsvilkårene .Denne kontrol erendvidere nært for »-
bundet medinitiativerne medhenblik påenfordeling afdeteksisterende arbejde .
Denomstrmdighed ,atvisse virksomheder ansætter midlertidig arbejdskraft ,kan ofte
føre til ,atdeunddrager sigdeoverenskomstmæssige eller lovmæssige regler ,der
gælder iforbindelse medbeskyttelsen afarbejdstagerne .Idenne henseende kan ind­
satsen foratreducere arbejdstiden ogfor atomfordele arbejdet fåbegrænsede virk­
ninger ,hvis deyderligere behov forarbejdskraft kanaliseres modvikararbejde sna­
rere endnyansættelser .Derfor erbestræbelserne for atkontrollere vikararbe jde et
nødvendigt led iensamlet strategi «

-10-
Kommissionen erkender ,atdisse problemer ikke kunerkendetegnende forvikar -
arbejde ,men også .forandre usikre former forarbejde ,navnlig arbejde afbe­
stemt varighed ogsæsonarbejde ,mendenmener ,atmanførst ogfremmest måsartte
indpåatsikre social beskyttelse afarbejdstagere ,somansættes gennem vikar­
bureauer ,o,jpåatforebygge detmisbrug ,enutilstrækkelig kontrol meddissebureauer medfører .
Vikarbureauerne harsiden I96O været ienkonstant udvikling ,somikke erblevet
afsvækkot meddenstigende arbejdsløshed .Ifølge deeneste foreliggende oplysnin­
gerpådette område beskæftiger disse bureauer 300000personer .Deres virksomhed
erstærkt koncentreret omkring visse erhverv identertiære sektor ogiindustri­
en,ogdenharofte tendens tilatskumme fløden påarbejdsmarkedet .Derharvist
sig enudpræget tendens til atgøre disse bureauer internationale gennem oprettelse
afbureauer afmultinational karakter ,menogså især gennem udlejning afarbejds­
kraft udover landegrænserne .
På .grund afdenne udvikling hardefle3te medlemsstater trtiffet foranstaltninger
iform aflove eller administrative bestemmelser til atbegrænse eller endog at
forbyde vikarbureauers virksomhed .Disse forskellige foranstaltninger har etdobbelt
sigte ,nemlig kontrol medbureauernes virksomhed ogbeskyttelse isocial henseende
aflønmodtagere ,derarbejder somvikarer .
Enindsats fraEPtilstøtte fordisse bestræbelser ville være berettiget .Denbør
ifølge Kommissionen bygge påfølgende principper :
–Detforekommer uhensigtsmæssigt simpelthen atforbyde disse bureauers virksomhed ,
idet detilenvisgrad fremmer dennødvendige smidighed påarbejdsmarkedet .
–Til csngniLd bør deoffentlige arbejdsformidlingskontorer have mulighed for ilig­
hedmed deprivate vikarbureauer atplacere vikararbejdere .
–Der bør endvidere føres kontrol med vikarbureauernes virksomhed .
–Denne kontrol børtage form afenforudgående autorisation ,derindebærer ,atbu­
reauernes virksomhed begrænses tilvisse sektorer ,såsom servicesektoren .
–Endelig børdisse bureauers virksomhed ihenhold tilretningslinjer ,somskal
fastlægges nærmere ,knyttes snævrere tildenoffentlige arbejdsformidling ,navn­
ligmedhensyn tildesociale ydelser ,somskal sikres dearbejdstagere ,deran­
sættes gennem disse bureauer .

EFFEKTIV ARBEJDSTID -
COnnUIMAÜTE:SALARIES/GEHEIrJSCHAFT:ARBEITIMEHHER/COnnUlMITT:EriPLOYEES
EFi LØNMODTAGERE
19Ή
-1915
1913
83290130
8100T422
16349880Samlet antal løn­
modtagere i
1973
1975
1977
iiii 1 i 1 1 1 1 1 1 1-
0 11520253035404245 "48*5156+90/
80r
ΊΟ:
_ 60;
. 50i
. 40/
. '30/
_20/
*
. 10/
0/
1419 24 29 34 39 41 '44 41 5055
Kilde istikprøveundersøgel ««vedrørende arbejdskraften

b>
I'NORMALUGENTLIGARBEJDSTID
(itiner)ARLIOFERIEMEDLØN
(nornalaarbejdsdage)
Levfaetet Overenskomstmassig
(industriarbejdere)Lorfaatet Overenskomstmæssig
(industriarbejdere)
19651977196519771965I
1977 I!
1965|
I|1977
L.
Belgien 45 AS 45'401824-18 24
Danmark ■Ingenlovgivning
herom)48
(1960)4018
I2418 24
Forbundsrepublik­
kenTyskland .484840/434015/181815/1820*/27*
Frankrig •4040 182424 24
Irland 484842,5/444010*/12*15*/18*1215*/18
Italien 484844/46.540 121220*/24
Luxer,bourg 484042/46408/18228/1822
Nederlandene 4848 454010*/12*15*/18*15*20»/22*
Detforenede
Kongerige(ingenlovgivning
herom)40/4240m 12/18:5/20
*arbejdedage
1
KildetKomiasionens tjenestegren «

TEORETISK ÅRLIGARBEJDSTID-1977
I
IIΒ,DA,de,F.IR,IT.LUX,nl,UK
BeregnetpåI
grundlagafIΝ
I I I
loven3(gennem­
snits–)bestem–1I I I
melser .,2043
I,1852
■,2256,1920.2304
I,2336,1832,2304,1864
I
Pågrundlagaf
de(normale)■
kollektive
overenskomsterI
I
1816I
I
18521784i
1856
i9
*1904
ii
1840
ii
1832i
i
*1864
i1864
i
Beregnetefterfølgendemetode*365dageikalenderåret –52søddage
–52lørdage(kunvedfemdages-uge )
–xfridage-jdagesferienedløn
Kilde:BeregningerforetagetafKommissionens tjenestegrene

LØNMODTAGERE (itusind ),DERARBEJDER OVER 42TIMER
, Β
I,DA
_i,DE
i•F
j.IR
j,IT
ι«LUX
_j,NL ,
_J IUK
1973 1005I
I ".10.057.9.280f
i"
*.5.006,38,1.938!6.626
1975I
,368,245I
,A.525I
,7.055,193«
i,4.251 ,17• I
954,5.333
1977I
,266i
,240,4.116,6.701.186I
,3.581«
.12I f
,564,5.328
LØNMODTAGERE (itusind ),DERARBEJDER OVER 42TIMER ,
FORDELT EFTER KØNogSTATUS 1977
I
IΒI
.DAι
.DE«
,FI
,IRI
.ITf
.LUXi
,NLI
,UK
I
arbejdere
(mænd)•83t
75i
*1.574
«i
3.171
ii
104
ii
2.249
i«
7
i«
175
ii
*3.441
i
funktionærer
(mænd)139 1112
ι•1.696
I•1.997
i151
I•718
t'3•328
I'1.387
I
arbejdere
(kvinder)•15i
18
i247
i688
it
12
t429i
2
ii
15
i192
••
funktionærer 30,35,600,846,19,185 ,1 ,45,307
(kvinder)
Kilde :Stikprøveundersøgelse vedrørende arbejdskraften

BILAGII
FORDELING AFARBEJDET
FORANSTALTNINGER OGTENDENSERIMEDLEMSLANDENE
(Arbejdsdokument)

I.DEL
FORANSTALTNINGER IMEDLEMSSTATERNE

BELGIEN
Denugentlige arbejdstid
Vedlovaf20.juli 1978 fastsattes dennormale ugentlige
arbejdstid til40timer ,idet derallerede varblevet opnået en
gradvis nedsættelse afarbejdstiden imedfør afdenlandsomfat­
tende kollektive overenskomst af6.april 1973 .Lovgivningen
fra 1978 rummede også bestemmelser om,atdenugentlige arbejds­
tidvedkongeligt dekret skulle nedsættes til tinder 40timer i
virksomheder eller brancher ,der erpræget afusundt ,farligt
eller hårdt arbejde .Gennem kollektive lønoverenskomster er
dennormale ugentlige arbejdstid allerede nedsat tilunder 40
timer inden for olie-ogstålindustrien ogenstor delafser­
vicesektoren ,ogfor10-15# afarbejdsstyrken idenprivate
sektor ermanligeledes nede påunder 40timers arbejdsuge .
Overarbejde
Praktisk talt alle ansatte inden for denprivate sektor er
underkastet begrænsninger ihenhold tillovaf16.marts1971.
Normalt skal overarbejde enten anmeldes til eller godkendes af
arbejdstilsynet ,ogselv isådanne tilfælde kandervære tale
omenabsolut grænse fordenmængde overarbejde ,derkangod­
kendes ,f.eks .2timer omdagen ,10timer omugen ,130timer pr.
år,itilfælde afoverarbejde medhenblik påatklare enstærkt
øget arbejdsbyrde .Iandre tilfælde ,f.eks .iforbindelse med
arbejde medletfordærvelige varer ,ererstatnings frihed obliga­
torisk .Itilfælde afsærlig anstrengende arbejde kan derkræves
yderligere begrænsninger ,enten iforbindelse med dekollektive
overenskomster eller vedkongeligt dekret .Ihenhold tilkonge­
ligt dekret af6.januar1977 blev denkollektive overenskomst ,
derblev indgået inden forrammerne afDetnationale Arbejdsråd
den29.november1976,gjort bindende ,således atvisse former
foroverarbejde skal anmeldes tilarbejdsministeriet medangi­
velse afgrunden til overarbejdet samt enbeskrivelse afde
påtænkte ordninger .
Årlig ferie
Visse ændringer afdenlandsomfattende overenskomst ,derblev
indgået iDetnationale Arbejdsråd (den10.april 1975 medsene­
reændringer ),oghvorved derfastsattes enordning vedrørende

-2~
den årlige ferie ,givor mulighed for enudvidelse afdenne
ferie ,f.eks .vedatudstrække dendobbelte betaling tilogså a
d&'kks endelafdenfjerde ugeafderårlige ferie .Mange over­
enskomster inden for deenkelt ?sektorer indeholder besteimrels er
omenekstra fridag iforbindelse med envis anciennitet Baret
omennedsættelse afdennormale ugentlige arbejdstid iform af
ekstra årlig ferie .Inden fordetoffentlige blev dermedden
kollektive overenskomst af 1977indført enekstra årlig ferie
på1-5dage foroffentligt ansatte på60årogderover .
Pensionsalder
Pensionsalderen ernormalt 65årformænd og60årforkvinder .
Loven af30marts 1976 omforanstaltninger tilopretning af
økonomien hjemlede ret tiludbetaling afengodtgørelse (her­
under etbeløb ,dersvarer tilarbejdsløshedsunderstøttelsen ,
ogsomfinansieres afarbejdsløshedskassen ),ogettillæg (der
erlighalvdelen afforskellen mellem nettolønnen ogarbejds­
løshedsunderstøttelsen ,cgsomfinansieres afraidlerne fraden
sociale sikring )tilmænd på60årogderover ogkvinder på55
årogderover ,derlodsigpensionere ,påbetingelse af,atde
blev erstattet afunge arbejdsløse påunder 30.Vedudgangen af
januar 1979 blev detanslået ,at22657unge havde fundet beskæf­
tigelse ikraft afdisse ordninger .
Gennem finansloven af22.december 1977 for 1977-78 blev der
indfart etførtidspensioneringssys bemforældre arbejdsledige .
Efter 1årsarbejdsløshed gives derrettilfuld pension for
mænd over 60årogkvinder over 55år.Islutningen afjanuar
1979 havde 13756personer ansøgt omatkomme indunder denne
ordning .Ikraft afetnylig udstedt kongeligt dekret udstrækkes
disse ordninger også tilatomfatte midlertidigt eller fast
ansatte tjenestemænd ,
Arbe .Idsfordeling
Loven OKarbejdskon brakt ergiver mulighed foratlade arbejds­
tagere ,der j.Ifører manuelt arbejde ,arbejde pådeltid .Denne
foranstaltning erblevet anvendt medhenblik påaf-indføre
arbe jds.fomdeling ivisse virksomheder ,som etalternativ til
afskedigelser tmenfagforeningerne harmodsat sig atdenne

-3-
praksisbliveralmindeligudbredt.
Vedkongeligtdekretaf31.august1978blevderindførten
midlertidigforanstaltning ,dergjordedetmuligtatsammen­
læggehalvedage,hvordenansatteikkearbejder,ogladedem
tælleforheledagemedhenblikpåopnåelseafarbejdsløsheds-
understøttelse .Denneforanstaltning gælderkunforarbejdstage­
re,dererramtafstrukturomlægningellerlukningafvirksomhe­
der,ogsomindvilligerideltidsarbejde foratundgåarbejds­
løshed.
Vikararbe.ide
Vedlovaf28.juni1976indførtesderenrækkesammenhængende
midlertidige foranstaltninger ,derindeholdtbestemmelser om
vikarersstatus,ogderblevskabtpassenderammerforforhand­
lingomkollektiveoverenskomster vedrørendearbejdsvilkår ;
desudenstyrkedesarbejdsministeriets beføjelsertilatføre
tilsynmedprivatevikarbureauers virksomhed.Disseforanstalt­
ningererblevetledsagetafindskrænkninger ipensionisters
rettilattagebeskæftigelse .Disseindskrænkninger gælderfra
1976foroffentligtansatte,somgårpåpension,ogfra1977
ogsåforandregrupper.
Orlov
Vissevirksomheder indenforservicesektoren harmulighedfor
atbevilgeungemødreorlovioptiltoår.Vedkongeligtdekret
af26.maj1975indførtesdennerettighedogsåfordeoffentligt
ansatte.
DAMARK
♦
Arbejdstiden fastlæggesnormaltvedkollektivelønoverenskomster ,
ogprincippet ombåde40timersarbejdsugeog4ugersårlig
ferieerforlængstknæsat.Lovgivningen ,såsomarbejdsmiljølo -
genaf1.juli1977,harkunbegrænsetindflydelsepåarbejds­
tidsordningerne ,idetdenvigtigstelovfæstedebegrænsningfor
voksnearbejdstagere erengaranterethvileperiode på11timer
pr.døgn.

~4~
Inovember 1977 udpegede arbe jasministeriet etudvalg bestående
afrepræsentanter for den offentlige sektor ,fagbevægelsen
(herunder deoffentligt ansatte ogakademikerne )ogarbejdsgi­
verne (herunder landbrugssektoren ogkommunerne ),derfiktil
opgave atforeslå enordning ,dersigtede mod enmere effektiv
fordeling afden eksisterende arbejdsmængde med det formål at
sikre flere mennesker arbejde ogsåledes forbedre arbejdsstyr­
kens aldersstruktur .
Pensions alder
Påbaggrund afdesandsynlige følger afførtidspensioneringen
forfordelingen afdet eksisterende arbejde ietland ,hvor den
normale pensionsalder (70)erdenhøjeste inden forFællesskabet ,
var detnaturligt ,atovennævnte udvalgs kommis oriumnavnlig
vedrørte førtidspensionering .
Pågrundlag afberetningen fradette udvalg vedtog folketinget
iefteråret 1978 enlovomførtidspensionering ,dertrådte i
kraft den 1.januar 1979 .
Pra 1.januar 1979 atregne kan enhver ,der :
a)er60årgammel
b)inden fordesidste tiårharindbetalt bidrag til
enstatsanerkendt arbejdsløshedskasse imindst fem
&r,og . t
c)harmodtaget arbejdsløshedsunderstøttelse ,
ophøre med atarbejde oglade sig førtidspensionere .
Deførste toethalvt årsvarer førtidspensionen tilden fulde
arbejdsløshedsunderstøttelse ,defølgende toårtil80i°ogder­
efter til 6Cffoindtil dennormale pensionsalder .Ligesom deter
tilfældet medarbejdsløshedsunderstøttelsen ,finansieres ordnin­
gen gennem bidrag fraarbejdstagere ogarbejdsgivere .
Ijanuar 1979 var der cirka 79000personer ialderen 60til
65,deropfyldte betingelserne forførtidspensionering ,ogman
regnede med ,atca.15000 til 17000ville benytte sigafden
nyeordning detførste år.Enmåned efter ,atloven trådte i
kraft ,varderimidlertid allerede 30000personer ,derhavde
ansøgt omatblive førtidspensioneret .

FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
Den ugentlige arbejdstid
Det ergået støt fremad med atnedsætte arbejdstiden iforbin­
delse med dekollektive overenskomster for deenkelte sektorer ,
ogmedens loven £.f1938 )stadig fastsætter ennormal arbejdsdag
på8timer ogenarbejdsuge på6dage ,har92#afdeansatte en
normal ugentlig arbejdstid på40timer eller derunder .
Overarbejde
Skønt derkunmåarbejdes over 2timer omdagen inden forram­
merne afen 10-timers arbejdsdag maksimalt 30dage omåret ,er
der ipraksis gode muligheder foratanvende overarbejde ,da
der erenbetydelig forskel mellem denlovmæssige arbejdsuge
(48timer )ogdenoverenskomstmæssige arbejdsuge (40timer ).
Overarbejde (ikke nødvendigvis medløn )skal begrænses til 5
timer ommåneden ,ogivisse tilfælde tilbydes dermulighed for
erstatnings frihed .
Årlig ferie
Denårlige ferie omfatter igennemsnit 30,7 dage ,idet derreg­
nesmedenarbejdsuge på6dage ,ogkun10#afarbejdstagerne
harnumindre end 4ugers årlig ferie medløn .Denyligt indgå­
edekollektive lønoverenskomster inden forstål-ogmetalindu -
strien kan fåafgørende betydning sommodel forfremtidige ord­
ninger ,iform afenkombination afenbegrænset lønstigning og
ekstra ferie (reelt 6uger foralle ansatte inden forstålsek -
toren fra1982,oginden formetalindustrien fra1983),der
bevilgedes somsvar pådet oprindelige krav omen35timers uge .
Disse aftaler indeholder også bestemmelser omekstrabetaling
forarbejdsfri skift (4i1979 ogyderligere 2iI98O)foralle
arbejdstagere medkontinuerligt skifteholdsarbejde (60#af
arbejdsstyrken idisse industrier ),idet derdog ersærlige
bestemmelser forældre arbejdstagere .Eftersom sådanne aftaler
primært skulle have tilformål atsikre enstadig forbedring af
arbejdsvilkårene ,idetomfang det erforeneligt med dekrav ,
derstilles tilproduktiviteten ,håber man ,atdevilfåenvis
virkning forfordelingen afdeteksisterende arbejde ,idet
mindste iform affærre afskedigelser .

Pensionsalder
Der erblevet gennemført enlovgivning ,hvorved pensionsalderen
for svært handicappede arbejdstagere erblevet sænket fra 62til
61årfra 1.januar 1979 ogfra 61til 60årfra 1.januar 1980 .
Formineindustrien erdersiden begyndelsen af1979 blevet
anvendt særlige bestemmelser .
Nedsat arbejdstid
Tjenestemænd ogdommere afbegge kønkan fåderes arbejdstid
nedsat til50$over enperiode afhøjst 12år,forudsat aten
læge attesterer ,atdepågældende harbehov foratvære fravæ­
rende pågrund affamiliemæssige forpligtelser .
FRANKRIG
Den ugentlige arbejdstid
Medens dennormale ugentlige arbejdstid sædvanligvis erpå40
timer ihenhold til deforskellige kollektive overenskomster ,
erdenmaksimale ugentlige arbejdstid ihenhold tilloven stadig
48timer (igennemsnit over en4-ugers periode ).Ikraft afden
seneste lovgivning erdetmaksimale antal timer ,derkanarbej­
deslovligt (forud forberegningen afgennemsnittet over en
bestemt periode ),blevet nedsat fra 52til50timer omugen .
"Ækvivalerende "timer (dvs .timer ,hvor arbejdstageren ivisse
jobrent fysisk ertilstede påarbejdspladsen ,menhvor han
ikke arbejder )erblevet skåret nedmed éntime gennem etdekret
af12.december 1978 .
Overarbejde
Påtrods afvisse lovmæssige restriktioner –obligatorisk samråd
medarbe jdstagerrepræsentanterne ,minimaltimebetaling ,pligtig
indhentning afgodkendelse fraarbejdstilsynet imange tilfælde
-var -overarbejde almindelig udbredt ,idet dengennemsnitlige
ugentlige arbejdstid skannedes atudgøre 41,5 timer forarbejds­
tagere ,derudfører manuelt arbejde (januar 1978 ),ogidet 40$
afdisse igennemsnit skønnedes atarbejde mere end42timer om
ugen .Loven af16.juli 1976 varyderligere med tilathindre

-7-
overarbejde ,idet dengiver arbejdstagere ,derarbejder over 44
timer omugen ifirmaer med over 10ansatte ,ret til erstatnings -
frihed medløn .Denne ret ,deromfatter 20$afdetudførte over­
arbejde ,blev fra 1.juli 1977 udvidet tilatomfatte arbejdsta­
gere ,derarbejder mere end 42timer omugen .Bøderne for brud
påbestemmelserne vedrørende erstatnings frihed erfornylig
blevet fordoblet .
Skifteholdsarbejde
Etdekret af3.juni 1977 foreskriver enafbrydelse påmindst
24timer ivirksomheder eller dele afvirksomheder inden for de
fleste industrisektorer ,derharstartet driften efter 1.juli
1977 ,ogsomanvender eneller anden form forkontinuerlig
skifteholdsarbejde .Direktøren forarbejdstilsynet idet enkelte ,
departement kanbevilge dispensation afforskellige årsager ,
herunder teknisk begrundede .Ihenhold tildekretet fra 1977 er
detgenerelt forbudt atarbejde itopåhinanden følgende skift .
Førtidspensionering
Der eringen lovfæstet tvungen pensionsalder ,omend 65årer
detnormale formænd .Normalt kan enarbejdstager ,der itil­
strækkeligt omfang harbidraget tilsinforsikring ,påregne at
have enpension ,dersvarer til50$afdegennemsnitlige indtæg­
tergennem hans tibedste arbejdsår ,samt ettillæg på20$af
lønnen .
Dethardognormalt været muligt atgåpåpension efter det 60.
år,når detvar begrundet iarbe jdsudygtighed .Begrebet arbejds -
udygtighed erblevet omdefineret ienlovfra 1971 ,sådet
omfatter personer ,hvis arbejdsevne erblevet nedsat med50$ .
Somfølge heraf varder 94800personer ,derlodsigførtidspen­
sionere itidsrummet 1972-1976 .Ved loven af21.november 1973
blev der indført lignende bestemmelser forkrigsveteraner og
tidligere krigsfanger ,afhvilke 187000benyttede sigafdenye
ordninger itidsrummet 1974-1977 .
Ikraft afudviklingen gennem desenere årerprincippet om
førtidspensionering med fuld pension blevet udvidet tilat
omfatte :

-8-
-(a)arbejdstagere over 60år,der imindst 10årharbidraget
til enforsikringsordning ,ogsom ellers ville blive
arbejdsløse (denlandsomfattende tværfaglige overenskomst
af27.marts 1972 );
-(b)arbejdstagere over 56år (over 54år,hvis dearbejder på
kontinuerlige skiftehold )inden forstålindustrien ,som
ville blive arbejdsløse som følge afstrukturomlægning
(overenskomst med "Force Ouvri&re "frajuni 1977 );
-(c)visse forsikrede arbejdstagere over 60år,som idefor­
løbne 5-15 århar været udsat for ethårdt arbejdspres
(dvs .kontinuerligt eller halvkontinuerligt skifteholds­
arbejde ,arbejde ,hvor manudsættes forvarme ogvejrlig )
eller mødre tiltrebørn (lovaf30.december 1975 );
-(d)kvinder over 60år (63ogderover gennem enovergangsperio­
deindtil slutningen af1978 ),derharværet forsikret i
mindst 37år (herunder 2årpr.barn formødre )(lovaf
12.juli 1977 );
-(e)udvidelse afoverenskomsten af27.marts 1972 (seunder
(a))tilatomfatte alle arbejdstagere ,dergårpåpension ,
når deerover 60år (denlandsomfattende tværfaglige
overenskomst af13.6.1977 ,dergælder indtil 31.3.1979 ).
Antallet afdepersoner ,der imaj 1978 nødgodt afdisse
bestemmelser ,var78000under 1972-overenskomsten og62600
under 1977-overenskomst en (22900somfølge afarbejdsløshed og
39700somfølge afpensionering ).Generelt setfinansieres
ordningerne (a)-(e)vedrørende førtidspensionering (70$af
lønnen )afdeforskellige arbejdsløs forsikringer (UNEDIC ),hvor­
til staten bidrager .
Deltidsarbejde
Visse bestemmelser iloven af27.december 1973 omforbedring
afarbejdsvilkårene kan siges atvære med tilatfremme deltids­
arbejdet ,dernuindebærer visse fordele fordeansatte (f.eks .
samme rettilanciennitet somheltidsbeskæftigede )ogforar­
bejdsgiverne (refusion afekstra udgifter tilsocialsikringen
som følge afansættelse afarbejdstagere pådeltid istedet for

-9-
påheltid ).Medloven af19.juni 1970 blev dergivet yderligere
muligheder fordeltidsarbejde inden fordetoffentlige ,idet
mødre tilsmåbørn ,personer meddårligt helbred samt personer
nærpensionsalderen fikmulighed foratarbejde pådeltid gennem
entreårig periode „Etrundspørge imarts 1977 viste ,atialt
8,2foafarbejdsstyrken varpådeltid ,heraf langt denstørste
del (70$ )idenprivate sektor .
Vikararbe ride
Somfølge af,atderblev skabt etlovmæssigt grundlag forvikar -
arbejde iform afloven af3.januar 1972 ,dognormalt kun for
perioder optiltremåneder ,harderværet enkraftig vækst i
antallet afvikarer (140000 i1976 ,hvilket er1,1$ afden
samlede arbejdsstyrke ihenhold til enofficiel statistisk
opgørelse iapril 1977 ).Ihenhold til1972-1 oven skal vikarar -
bejdet være den eneste beskæftigelse ,ogarbejdstagerne er
ansat undet etadhoc-organ ,"Entreprises deTravail Temporaire "
med 2300kontorer ogikke hosdenvirksomhed ,der er"kunde ",
ligesom denormalt kunansættes medbenblik påatimødekomme
visse særlige behov ,somf.eks .erstatning af^fraværende arbejds­
tagere ogpersoner ,derharferie ,ogitilfælde afenmidler­
tidig forøgelse afarbejdsbyrden .Ved ennylov ,dertrådte i
kraft ijanuar 1979 ,blev arbejdstilsynets kontrol medvikar -
arbejde skærpet ,ligesom derblev indført særlige præmier til
personer ,derpåtager sigustabilt arbejde .
Uddannelse
Loven af17.juli 1978
-(a)giver rettiloptilétårsuddannelsesorlov foransatte ,
derharværet mindst toårpåsamme arbejdsplads ,ogsom
ikke idensenere tidharmodtaget faglig uddannelse ,
idet antallet afkursister ,dersamtidig erfraværende
fraetbestemt firma ,begrænses til2$;
-(b)fastsætter debetingelser ,hvorunder arbejdstagere er
berettiget tiluddannelsesorlov med étmere almendannende
indhold ,derholdes adskilt fradenerhvervsrettede uddan -
nelsesorlov ,ogdens anvendelsesområde udvides tilat •
omfatte arbejdstagere under 20år.Ietdekret af21.

-10-
marts 1978 fastsættes endvidere detmaksimale antal ansat­
tepr.virksomhed ,derhvert årharret til enalmendan­
nende uddannelsesorlov (f.eks .énansat forhver 25ansat­
teoptil500 ,enforhver 50ansatte mellem 500og1000).
IRLAND
IIrland har derkun været gjort lidt -omoverhovedet noget -
derkunne betragtes som etbidrag til enfordeling afdet eksi­
sterende arbejde .Den normale arbejdstid på40timer omugen er
stort setgennemført ,ogden erihenhold til enbekendtgørelse ,
derfornylig erudstedt efter henstilling fralønningsrådet ,
udvidet til atomfatte arbejdstagere inden forlandbruget .Den
gennemsnitlige arbejdstid forarbejdstagere medmanuelt arbejde
erstadig usædvanlig lang (2051timer i1975 –ihenhold til
enEP-undersøgelse afarbejdsstyrken ),samtidig med ,atder
eksisterer etusædvanlig højt ledighedsniveau (påover 100000
eller omkring 10$).Visse særlige træk veddetirske erhvervsliv
sætter imidlertid snævre grænser ,f0eks 0denstore afhængighed
afeksporterhvervene ogbehovet for atbevare konkurrenceevnen
over forDetforenede Kongerige ,denusædvanlig lave erhvervs -
frekvens ogdetforhold ,atdersamtidig ertale omstor arbejds­
løshed ogbetydelig mangel påfaglært arbejdskraft .
Ikke desto mindre har regeringen idets fornylig offentliggjor­
te"landsomfattende udviklingsprogram for 1978-1981 "officielt
forpligtet sig til atnedbringe antallet afarbejdsløse med
25000 omåret gennem defølgende år.Iprogrammet accepteres
det ,ateftersom den økonomiske vækst –endog med deøjeblikke­
lige rethøje vækstrater -ikke ertilstrækkelig tilatsikre
oprettelsen afdetønskede antal arbejds plads er,måmantage
foranstaltninger til fordeling afdet eksisterende arbejde op
tilalvorlig overvejelse som enalternativ måde atløse proble­
merne på.

ITALIEN
Den ugentlige arbejdstid
40-timers arbejdsugen erreelt gennemført overalt ,bortset fra
sådanne marginalgrupper sommedhjælpere ogtankpassere .Arbejds­
tiden erisnit denkorteste inden forFællesskabet ,med et
årligt gennemsnit på 1535timer ifølge etskøn for 1977 •Der
erblevet forhandlet omnedsat arbejdstid idesektorer ,hvor
der erbrug for enstruktur omlægning ,og29-timers ugen prakti­
seres for tiden inden formetal -ogmaskinindustrien .
Overarbe.jde
Ihenhold tillovgivningen fra 1923 ogfremefter eroverarbejde
udover 2timer pr.dag eller 12timer omugen kuntilladt ,
såfremt det (a)eranmeldt tiloggodkendt afarbejdstilsynet ,
(b)godkendt afarbejdstagerrepræsentanterne ,og£c)såfremt der
afarbejdsgiverne indbetales etbeløb ,dersvarer til15$af
lønnen forovertimer ,tilarbejdsløshedskassen .
Enstatistisk undersøgelse (udført afISTAT )harimidlertid vist
atca.23,5$ afarbejdsstyrken arbejdede over .Imange kollek­
tive overenskomster erder iden senere tid indført bestemmelser
ombegrænsning afoverarbejde ogforsikring om,atdedispensa­
tioner ,somhjemles afloven ,holdes inden forrammerne afdet
strengt nødvendige ,som f.eks .iforbindelse medvanskeligheder
med dentekniske side afproduktionen .Således eroverarbejde
inden formaskinindustrien blevet begrænset til 2timer omdagen
10timer omugen og280timer omåret ihåndværksvirksomheder ,
ogtil 2timer omdagen ,8timer omugen og170timer omåret i
virksomheder med statslig deltagelse .Gennem lov af22.juli
1977 indførtes nye regler for overarbejde inden for den offent­
lige sektor ,hvor derkun iundtagelsestilfælde kankræves over­
arbejde ioffentlighedens interesse ,somdogikke måoverstige
140 timer omåret .
Årlig ferie
Fire ugers årlig ferie eralmindelig udbredt ,ogimange tilfæl­
deerder idensenere tidgivet ekstra feriedage tilerstatning
foroffentlige fridage ,derergået tabt somfølge afenfor

-12-
nylig foretaget rationalisering .Deseneste overenskomster inde­
holder bestemmelser omoptil26dages årlig ferie ,afhængig af
depågældendes anciennitet ,forarbejdstagere inden forden
offentlige transport ,degrafiske fag ,hotel ogrestaurations­
branchen oginden forhandelssektoren .
Skifteholdsarbejde
Dekollektive overenskomster indeholder ofte bestemmelser om
nedsat arbejdstid eller omerstatnings frihed .Den almindelige
overenskomst forpapirindustrien giver således ret til 7dages
erstatningsfrihed ,derøges til 8dage i1979 og9i1980 ,ud
over dennormale erstatningsfrihed .
Vikararbe.ide
Vedlovaf3.februar 1978 øgedes mulighederne foratindføre
kortsigtede arbejdskontrakter inden forhandel ogturisme .
Uddannelsesorlov
Under hensyntagen til desærlige forhold iItalien lægges der
især vægt påatkomplettere grunduddannelsen .Praktisk talt alle
overenskomster indeholder bestemmelser omarbejdstagernes ret
til 150timers undervisning hvert tredje år,ogdet eretgene­
relt mål atnåoppå250timer iforbindelse medsærlige kurser ,
derleder frem tilafgangseksamen fraScuola Media (8.skoleår ).
LUXEMBOURG
Den ugentlige arbejdstid
Vedlov af24.december 1977 omøkonomisk vækst ogfuld beskæf­
tigelse fastsattes der en40timers normalarbejdsuge for arbejds­
tagere medmanuelt arbejde ,istedet fordentrinvise nedsættel­
setil40timers arbejdsuge i1980 ,somvarindeholdt iden
bestående lovgivning .
Overarbejde
Vedovennævnte lovophævedes også dedispensioner ,derkunne
gives iforbindelse medkravet omgodkendelse afoverarbejde ,

-13-
ogsomfandtes idenbestående lovgivning iforbindelse med en
usædvanlig stor forøgelse afarbejdsbyrden somfølge afsærlige
omstændigheder .Isådanne tilfælde kræves dernutilladelse af
arbejdsministeren ,idet detpåhviler denansøgende virksomhed
atbevise ,atbehovet foroverarbejde ikke kandækkes ,vedat
derforetages nyansættelser .
Årlig ferie
Antallet afårlige feriedage blev i1978 fastsat tilminimalt
24arbejdsdage ogi1979 til 25arbejdsdage ,idet enarbejdsuge
blev sat til 5arbejdsdage foralle lønmodtagere ihenhold til
lovaf26.juli 1975 ogdennes gennemførelsesbestemmelser .
Pensionsalder
Loven af24.december 1977 omøkonomisk vækst ogfuld beskæfti­
gelse indeholdt også bestemmelser omenalmindelig ramme for
ordninger vedrørende obligatorisk førtidspensionering .Sådanne
ordninger ,derskal overholde særlige bestemmelser,' kankun
indføres ,såfremt endelafarbejdsstyrken erblevet ledig som
følge afstrukturelle vanskeligheder eller rationalisering .Det
antal år,ordningen kangælde ,erafhængig afomfanget afarbejds­
løsheden idepågældende virksomheder samt afdekommende udsig­
ter for beskæftigelsen .
Indtil videre erder iform afenforordning af27.december
1977 kun indført ensådan ordning inden forstålindustrien for
dearbejdstagere ,deropfylder betingelserne foratblive pen­
sioneret (hvad angår bidrag tilforsikringen )iårene 1978 ,1979
og1980 .Ydelserne under denne ordning ,derfinansieres af
arbejdsløshedsforsikringen ,ersattil85$afbruttoindkomsten
(beregnet over desidste tremåneder )fordeførste 12måneder ,
til80fofordenæste 12måneder ,ogtil75$forentredje perio­
deaf12måneder .Vedafslutningen af1978 havde 1100stålarbej­
dere benyttet sigafdisse bestemmelser .
Lovgivningen af1977 begrænser også pensionerede arbejdstageres
rettilatfåadgang tilarbejdsmarkedet tildepersoner ,hvis
månedlige indtægt ligger under mindstelønnen forenufaglært ar­
bejder .Arbejdsministeriet harmulighed foratmeddele dispensation .

-14->
*•
NEDERLANDENE
Den ugentlige arbejdstid
Stort set er40timers arbejdsugen forankret ialle kollektive
lønoverenskomster .Nogle sektorer ,somf.eks .bankerne ognærings­
middelindustrien ,harindført 38timers ugen ,ogmange overens­
komster indeholder bestemmelser omnedsat arbejdstid forarbejds­
tagere over 60år,detgælder f.eks .glasindustrien ogdenkemi­
skeindustri ,hvor lønnen ipågældende tilfælde ligger på85
Overarbe ide
Loven af1919 omarbejdsforhold begrænser overarbejde ,der ,når
detoverstiger retsnævre grænser (f.eks .time omdagen for
arbejdstagere påfabrik ogibutik )skal godkendes eller anmel­
des .Overarbejde begrænses også afbestemmelserne idekollek -•
tive overenskomster iform afkravet –derblev gjort generelt
bindende gennem 1919-loven -omsamråd medarbejdstilsynet ,og
iform afsærlige begrænsninger afarbejdstiden forkvinder ,
■unge samt ældre arbejdstagere .
Skifteholdsarbejde
Regeringen harstøttet forsøg med indførelse afetfemte skifte­
hold ognedsættelse afarbejdstiden med finansiel bistand fra-
etfond tilforbedring afarbejdsvilkårene .
Årlig ferie
Normalt hararbejdstagerne ret til 21 .dages ferie ,inden for
visse sektorer dog 23dage .Derpraktiseres mange ordninger
vedrørende ekstra ferie forarbejdstagere på60til 64år.
Pensionsalder
Dekollektive overenskomster indeholder normalt bestemmelser om
pensionering veddetfyldte 65.år.I1977 blev der indført en
række midlertidige ordninger vedrørende frivillig førtidspensio­
nering afarbejdstagere påover 63årinden forundervisnings­
sektoren ,ibygge -oganlægssektoren ogimetal -ogmaskinindu­
strien .Depensionerede arbejdstagere modtager 80-90# afderes
hidtidige løn .Inden forbygge -oganlægssektoren benyttede lidt

-15-
over halvdelen afdearbejdstagere ,derhavde mulighed herfor ,
sigafdennyeordning ,og46$afdeherved frigjorte stillinger
(udaf67$ ,derblev annonceret )blev nybesat .Denkollektive
overenskomst ,der i1979 blev indgået fordegrafiske fag ,inde­
holder bestemmelser omførtidspensionering ved detfyldte 63.
eller 64.år.Dehermed forbundne omkostninger dækkes gennem en
fælles fond ,derfinansieres afarbejdsgiverne ogarbejdstagerne .
DETFORENEDE KONGERIGE 1,..
*"• '"*J*" '•
Der harkunværet meget fåinitiativer iforbindelse med arbejds -
fordeling ,skønt derteoretisk ergode natligheder herfor ,bl.a .
» •påbaggrund af,atarbejdstiden ernoget nærdenlængste i
Fællesskabet (dengennemsnitlige ugentlige arbejdstid foren
arbejdstager ,derudfører manuelt arbejde ,var i1974 på46,5
timer ),ogatdenårlige ferie imange tilfælde ligger under
det 4ugers gennemsnit ,der eranerkendt idefleste EF-lande .
Der erimidlertid store vanskeligheder forbundet med indgreb
fraregeringens side .Der ersågodt 9omingen lovgivning ved­
rørende arbejdstiden ,undtagen nårdetdrejer sigomkvinder ,
børn ogdetmindretal afarbejdstagere ,deromfattes afbekendt­
gørelser ,udstedt efter henstilling fralønningsrådene .Der er
simpelthen ikkenoget grundlag foren'lovfæstet normal ugentlig
arbejdstid ,f.eks .som en .lovgivning omoverarbejde kunne tage .
udgangspunkt i.Arbejdstidens længde aftales ved overenskomster
♦
mellem arbejdsgiverne ogarbejdstagerne eller deres repræsentan­
ter .Enanden hindrende faktor erdetkrav ,der§rindgået i
regeringens lønpolitik siden 1975 ,omatforbedringer afarbejds­
vilkårene ,herunder ennedsættelse afdenugentlige arbejdstid
eller retten tillængere ferie ,modregnes idetilladte lønfor­
højelser ideforskellige overenskomstperioder .
Overarbejde
Regeringen hardogudstedt vejledende retningslinjer ianledning
affagforeningernes kongres vedrørende overarbejde .

-16-
Fortidsrjensionermg
Regeringens plan forfrigørelse afarbejdspladser ,der blev
udvidet tilatgælde hele Storbritannien fra 1.april 1978 ,
indeholder tilbud omydelse afpension tilpersoner ,derarbejder
mindst 30timer omugen ogerover 64år (mænd )eller 59år
(kvinder ),under forudsætning af,atdeholder opmedatarbejde
ogikke gørkrav påarbe jdsløshedsunderstøttelse eller andre
sociale sikringsydelser udover eteventuelt tillæg tilpensio­
nen .Arbejdsgiverne skal tilgengæld påtage sigatansætte
registrerede arbejdsløse ,omend ikke nødvendigvis til det samme
arbejde .Iaugust 1978 varderover 12000personer ,derhavde
benyttet sig afdenne ordning .
Inden forkulindustrien erden førtidspensionsordning ,som
National Coal Board har indført ,blevet udvidet tilatomfatte
minearbejdere over 61år.Fra 1979 omfattes også arbejdere over
60år.Vedudgangen af1978 havde 15000personer draget fordel
afdenne ordning ,derindførtes i1977 .
Midlertidig beskæftigelse
Det tilskud tilmidlertidig beskæftigelse ,derblev indført i
august 1975 ,ogsomnormalt kunydes forperioder afoptil 3
måneder gennem højst étår,blev stillet tilrådighed forfir­
maer ,deransøgte herom inden 31.marts 1979 ,ogsom isamråd
med deregionale fagforeninger erindstillet påatudskyde nært
forestående afskedigelser ,derrammer mindst 10arbejdstagere i
envirksomhed .Der ydes ettilskud på20£ forhver heltidsarbe jds-
tager ,ogdethalve heraf tilpersoner ,derarbejder mellem 21
og35timer omugen .Vedudgangen afjuli 1977 havde 159 439
arbejdstagere benyttet sig afdisse ordninger .

-17-
II.DEL
FORSLAG OGPERSPEKTIVER

-18-
A.DEN UGENTLIGE ARBEJDSTID
IBelgien erétafdebetydeligste fagforbund ,FGTB ,gået stærkt
ind for ennedsættelse afdennormale ugentlige arbejdstid til
36timer over entreårig periode med fuld lønkompensation .En
sådan arbe jdstidsnedsættelse skal ses som etmiddel til atskabe
mere beskæftigelse .Andre fagforbund bakker idetstore oghele
denne indstilling op.Imidlertid erarbejdsgiversammenslutningen
principielt massivt imod dette meddenbegrundelse ,atetsådant
forslag måformodes atresultere iforøgede produkt ions omkost­
ninger ogsom følge deraf yderligere arbejdsløshed .Foreløbig
erdenne uoverensstemmelse uløst oghar indtil nuværet til
hinder for indgåelse afentværfaglig overenskomst ometsocialt
handlingsprogram .Ikke desto mindre gøres dervedvarende frem­
skridt iretning afennedsættelse afarbejdstiden pr.uge ide
kollektive overenskomster fordeenkelte sektorer ,idet regerin­
gens overenskomst af7.juni 1977 indeholdt enforpligtelse til
atundersøge muligheden afengradvis arbe jdstidsnedsættelse på
baggrund afdesærlige forhold ,dergørsiggældende inden for
deenkelte erhvervssektorer .Med virkning fraden 1.oktober
1979 vil arbejdsugen for endel afpersonalet inden for den
offentlige sektor være på38timer .
Medens der iDanmark erblevet indført forskellige lokale ordnin­
germedhenblik påatnedsætte denugentlige arbejdstid somled
idearbe jdsfordelingsordninger ,der indførtes midlertidigt som
svar påakutte produkt ionskriser ,støder tanken omennedsættel­
seafdenugentlige arbejdstid påmodstand iArbejdsgiverfor­
eningen oganses ikke for atvære enmærkesag iLandsorganisa­
tionen Desamvirkende Fagforbund (LO).Ibetragtning af,atløn-
ogarbejdsvilkårene inden for det offentlige traditionelt juste­
res efter forholdene inden fordenprivate sektor ,kanregerin­
genher ikke føre sin egen særskilte politik .
IForbundsrepublikken Tyskland føres der for øjeblikket drøftel­
ser omenrevision afdennugældende lovgivning omarbejdstiden ,
derstammer fra 1938 ogindeholder bestemmelser omennormal
ugentlig arbejdstid på48timer ,medhenblik påatbringe den
pålinje med defaktiske forhold .Medens fagforeningerne går ind
forenlovfæstet ugentlig arbejdstid på40timer ,dadette bl.a .

-19-
ville kunne danne grundlag for enbegrænsning afoverarbejde ,
erarbejdsgiverne imod dette .
Efter atkravet omen35-timers uge inden for denvesttyske
jern-ogstålindustri erblevet afvist ,skal detnuvise sig ,
omkravet kanblive imødekommet inden forandre industrigrene ,
f.eks .papirindustrien ogdegrafiske fag ,tekstilindustrien og
næringsmiddelindustrien ,hvor overvejelserne erblevet udskudt ,
indtil dennylige strid inden for jern -ogstålindustrien var
blevet bilagt .Stort set forsøger denvesttyske sammenslutning
affagforbund (DGB )ikke atgennemtvinge generelle retningslin­
jer ,derskal gælde foralle forhold .Arbejdsgiverne erimod en
generel nedsættelse afarbejdstiden ,menparat tilattilbyde
særlige grupper visse forbedringer ,når deøkonomiske forhold
måtte åbne mulighed herfor .
IFrankrig har regeringen opfordret arbejdsgiverne ogfagforenin­
gerne tilatindlede forhandlinger oma)enregulering afarbejds­
tiden ,navnlig forarbejdstagere med hå,rdt eller anstrengende
arbejde ,ogb)engradvis nedsættelse af"deækvivalerende timer "
(jf„side 6)tildetlovfæstede maksimale antal arbejdstimer om
ugen idekollektive overenskomster .Skulle forhandlingerne slå
fejl ,harregeringen anført ,atden igivet fald kanforetage
indgreb iform aflovgivning eller administrative bestemmelser .
Afdevigtigste fagforbund harCGT (Confédération Générale du
Travai.1 )forpligtet sigtildels atsøge 40-timers ugen indført
(ipraksis )foralle sektorer medgradvis nedsættelse til 35
timer ,dels 35-timers ugen med øjeblikkelig virkning foralle
medhårdt eller ensformigt arbejde .CFDT (Confédérat ion
Fran9aise Démocratique deTravail )gårindfor35-timers ugen ,
menmedobligatoriske nyansættelser medhenblik påatsikre ,at
deropnås enfordeling afdeteksisterende arbejde ."Force
Ouvri&re "gårindfor engradvis nedsættelse inden fordeenkel­
tesektorer ,menuden atmanudformer generelle normér ,
IIrland vilregeringen tage dennuværende lovfæstede arbejdstid
på48timer optilrevision iforbindelse med enrevision afden
iloven fastsatte begrænsning afovertidsarbe jde .Medens sammen­
slutningen affagforeninger gårindforDen europæiske faglige

-20-
Samarbejdsorganisations (EFS's )krav omenkortere arbejdsuge ,
erkravet ommere fritid ikke særlig udtalt ,ogdaslet ikke
somalternativ tillønforhøjelser .Regeringen ogarbe jdsgiver -
sammens lutningen eråbne forforslag ,men vilførst gerne se
yderligere arbejdstidsforkortelser somresultat afdegenerelle
overenskomstforhandlinger som led ilønudviklingen ialalminde­
lighed ogvil igivet fald kræve uforbeholden forståelse for ,
atændringer pådette område ikke måpåvirke landets konkurrence­
evne iuheldig retning .
IItalien harfagforeningerne forpligtet sig tilatsøge gradvis
nedsættelse afdennormale ugentlige arbejdstid til 35timer
gennemført midt i80erne ,hvilket erennaturlig følge afden
tendens tilatnedsætte arbejdstiden tilunder 40timer ,der
allerede kankonstateres inden formetalindustrien ogbygge -og
anlægssektoren .
Disse krav ,som ercentrale punkter idekollektive forhandlin­
ger inden for defleste sektorer ,motiveres stort setmed ønsket
omatnedbringe arbejdsløsheden ,skønt detanerkendes ,atde
beskæftigelsesmæssige virkninger formentlig bliver forskellige
iNorditalien ,hvor det ervigtigt atbevare arbejdspladser i
forbindelse medstrukturomlægningen ,ogiSyditalien ,hvor der
ervedvarende overskud afarbejdskraft ,oghvor regeringen i
forbindelse med den igangværende plan for økonomisk udvikling
harforpligtet sigtil (1979-1981 )atforebygge stigende arbejds­
løshed ogafvandring .Arbe jdsgiversammenslutningen erforbehol­
den over forkravet omennedsættelse afdenugentlige arbejds­
tidsom følge afdehermed forbundne omkostninger ;dette gælder
dognavnlig ,når detkombineres med etkrav omenforhøjelse af
lønningerne ,somnormalt erinflationssikrede iform afpris­
talsregulering .Dog føres der istadig større udstrækning en
dialog om,hvordan derkan skabes nye beskæftigelsesmuligheder
gennem ennedsættelse afarbejdstiden ,uden atproduktionsom­
kostningerne samtidig forøges .
INederlandene harkun fagforeningerne inden formetalindustrien
krævet en35timers arbejdsuge .Medens FGN forførste gang har
vist sigvillig tilatacceptere enbegrænsning aflønforhøjel­
serne tilgengæld for enbedre fordeling afdet eksisterende

-21-
arbejde ,hardenne organisation dogendnu ikke forpligtet sig
til enspeciel strategi pådette område .
'IDet forenede Kongerige fastsættes den normale arbejdstid stort
setvedhjælp afkollektive overenskomster .Medens fagforenin­
gerne officielt harforpligtet sig tilatarbejde forkortere
arbejdstid medhenblik påenforbedring afarbejdsvilkårene ,
tror manalmindeligvis ikke på,atennedsættelse afdenugent­
lige arbejdstid vil bidrage væsentligt tilatbedre beskæftigel­
sessituationen .Medens der findes eksempler påaftaler omen
nedsættelse afdenugentlige arbejdstid ,f.eks .til 38timer for
teknisk personale inden forpost-ogtelegrafvæsnet ,erspørgs­
målet omarbejdstidens længde ihøj grad underordnet iforhold
tilspørgsmålet omlønforhøjelser ved overenskomstforhandlinger ­
neognormalt ikke fremhævet som etvæsentligt punkt iforhand­
lingerne .
B°DENÅRLIGE ARBEJDSTID
IBelgien ogiFrankrig hararbe jdsgiversammenslutningerne rea­
geret påfagforeningernes krav omennedsættelse afdenugent­
lige arbejdstid vedatfremsætte forslag ommere fleksible for­
merfornedsat arbejdstid inden for etnærmere fastsat budget
fordenårlige arbejdstid .IBelgien havde arbejdsgiverne fore­
slået ,atdenårlige arbejdstid nedsættes med 5$over ettids­
rum på3år.
1Frankrig blev detforslag ,derfremsattes ,ogsomvarbaseret
påennormal arbejdstid pr.årpå 1920timer ,forkastet af
fagforeningerne meddenbegrundelse ,atdetville medføre en
forøgelse afarbejdstiden .Toafdevigtigste fagforbund (CGT
ogCFDT )erdogvillige tilatforhandle pågrundlag afenårlig
arbejdstid på 1800timer .
0.OVERARBEJDE
1Belgien hvor restriktionerne medhensyn tiloverarbejde er
blevet strammet ihenhold tillovgivningen fra1976 ,harrege­
ringen forpligtet sigtilatforetage enyderligere revision på
grundlag afdeundersøgelser afresultaterne afdenne forholds­

-22-
visnyelovgivning ,somarbejdsmarkedets parter harforetaget .
IDanmark offentliggjorde detstående udvalg ,dervarnedsat af
arbejdsministeren medhenblik påatundersøge foranstaltninger
medhenblik påenfordeling afdeteksisterende arbejde ,en
betænkning (januar 1979 ),hvori detforeslås indført lovrestrik -
tioner omoverarbejde samt indførelse aferstatnings frihed hvor
dette ermuligt .Denne lovgivning ville fåumiddelbar virkning
forsektorer ,derikke omfattes afkollektive overenskomster ,
ligesom der ville blive fastsat enminimumsnorm for kollektive
overenskomster .
Forslaget erbaseret påfølgende hovedprincipper :
a)ingen arbejdstager måhave over 100timers overarbejde om
året j
b)derskal gives erstatnings frihed foraltoverarbejde ;
c)denne erstatnings frihed skal gives senest tomåneder efter ,
atoverarbejdet harfundet sted ;
d)derskal nedsættes etudvalg foroverarbejde bestående af
forhandlingsparterne ved dekollektive overenskomstforhand ­
linger ;étafdette udvalgs hverv vilbestå iatbehandle
ansøgninger omdispensation .
Der regnes ikke medkompensation for tabafoverarbejdsbetaling
iforbindelse med restriktioner for overarbejde .Lovforslaget
støttes afLandsorganisationen Desamvirkende Fagforbund (LO),
men afvises afarbejdsgiverne meddenbegrundelse ,atder ikke
børlovgives pådette område ,eftersom dethører indunder de
kollektive overenskomstforhandlinger .Ligeledes indvendés det
fraarbejdsgiverside ,atdet i)ervanskeligt atfremskaffe
anden arbejdskraft ,atii)hundredevis afmindre firmaer vil
komme tilatlide herunder samt atiii )densamlede beskæftigel­
sesfremmende virkning ialle tilfælde ville blive minimal ,da
overarbejdet inden fordenprivate sektor kunsvarer til 3i°af
densamlede arbejdstid (1976-1977 ).
Forslaget harendnu ikke været tilførste behandling iFolketin -
gen ,ligesom manheller ikke harfået klarlagt regeringens hold­
ning (enkoalition bestående afSocialdemokratiet ,dernormalt
ertilbøjeligt tilatgåindforfagforenings synspunkt er,og

-23-
Venstre (Danmarks liberale Parti ),dernormalt ertilbøjeligt
tilatstøtte arbejdsgiverne ).
IForbundsrepublikken Tyskland kommer spørgsmålet omenbegræns­
ning afoverarbejdet ikke iførste række forfagforeningerne .
Arbejdsgiverne ermodstandere afengenerel begrænsning ibe­
tragtning afmanglen påfaglært arbejdskraft .Regeringen fore­
trækker atlade arbejdsmarkedsparterne ^selv afgøre ,omderskal
gives erstatningsfrihed eller overarbejdsbetaling .Inden for
industrien synes man istadig højere grad atgåover tilat
give erstatningsfrihed ,f.eks .inæringsmiddelindustrien .
IFrankrig overvejer regeringen atindføre enskat påoverarbej­
de,somermeget udbredt .Enkelthederne iensådan ordning skal
lægges udtildrøftelse mellem arbejdsgiverne ogfagbevægelsen .
Determeningen ,atprovenuet afdenne skat skal indgå iarbejds­
løshedsforsikringen .
IIrland erderpåénogsamme tidenhøjledighedsprocent (for
tiden påomkring 1($ )ogdenlængste arbejdstid inden forFælles­
skabet (ihenhold til enundersøgelse afarbejdsstyrken i1975
lågennemsnittet på2051timer omåret pr.arbejdstager inden
for demanuelle fag ).
Regeringen harofficielt forpligtet sig tilatindsnævre de
lovfæstede grænser foroverarbejde ,derstammer fra 1936 ,og
denpåtænker atgennemføre lovgivning i1979 somfølge af (a)
samråd medfagforeningerne ogarbejdsgiverne og(b)færdiggørel­
senafundersøgelser om(i)lønomkostninger ogindkomsts truktur
og-fordeling ogom (ii)årsagerne tiloverarbejde .Denplan­
lagte omlægning pr.1.april 1979 affinansieringen afdesociale
sikringsordninger (overgang frafaste bidrag tilindkomstbestemte
bidrag )måligeledes forventes attilskynde arbejdsgiverne at
overveje nyansættelser istedet for overarbejde .Der eringen
forslag fremme omatlade erstatningsfrihed træde istedet for
overarbejdsbetaling .
Mellem arbejdsgivere ogfagforeninger erderalmindelig enighed
om,at"umådeholdent "overarbejde børfrarådes ,ogatdegælden­
delovbestemmelser ,dertillader overarbejde påoptil 12timer

-24-
oven idennormale ugentlige arbejdstid på48timer ,under alle
omstændigheder erudeaftrit medvirkeligheden .Arbejdsgiverne
erdog interesseret i,atdennye lovgivning ikke bliver så
usmidig ,atdenforværrer denøjeblikkelige mangel påfaglært
arbejdskraft ,der ofte afbødes iform afoverarbejde .Fagfor­
eningerne erisær interesseret i,atlavtlønnede arbejdstagere ,
der erafhængige afoverarbejde ,ikke bliver tvunget til at
nedsætte deres levestandard .Regeringen erligeledes klar over
dette problem ogerved atprøve påatmindske systematisk over­
arbejde inden for den offentlige sektor .
IItalien gårfagforeningerne indforyderligere bestræbelser
påatstyrke kontrollen medoverarbejde ,derallerede erblevet
begrænset isammenligning medandre medlemsstater .Denne kontrol ,
der fungerer effektivt idestørre virksomheder ,ervelnok
mindre effektiv idesmåvirksomheder ;især iSyditalien i
områder ,hvor dersædvanligvis erstor arbejdsløshed .
IDet forenede Kongerige har regeringen hilst deseneste initia­
tiver fra fagf oreningskongressen velkommen vedrørende enfor­
mindskelse afoverarbejdet .Der eralmindelig enighed om,at
medens envis delafdearbejdstagere ,derhar overarbejde ,nok
erafhængige afdenne ekstra indtjening for atkunne opretholde
enacceptabel minimumsleves tandard ,erderalligevel gode mulig­
heder for atoprette nye arbejdspladser som erstatning for over­
arbejde ,uden atdetkoster mere .Enundersøgelse aflønforhol -
dene i1974 (NewEarnings Survey )viste ,atenmandlig arbejds­
tager inden for demanuelle fag isnit havde enugentlig arbejds­
tidpå46,5 timer . &
D.SKIFTEHOLDSARBEJDE
IForbundsrepublikken Tyskland indtager skifteholdsarbejde ikke
encentral plads blandt despørgsmål ,regeringen ogfagforenin­
gerne beskæftiger sigmed ,ogder erikke forslag fremme omet
system med femholdsskifte ,undtagen inden forsærlige industrier
eller brancher .
Udfradenpræcedens ,dererskabt gennem defornylig indgåede
overenskomster inden for jern-ogstålindustrien ,kanderdog

-25-
spores entendens til idekollektive overenskomster atoptage
bestemmelser omsærlige fordele forskifteholdsarbejdere ,som
f.eks .ekstra fridage .
IFrankrig harregeringen erklæret ,atden ervillig tilat
støtte ennedsættelse afarbejdstiden forskifteholdsarbejdere
fra42timer (under etfirskiftesystem )til 35timer eller der­
under (gennem indførelse afetfemte skift )sometgenerelt mål ,
derbørnås engang ifremtiden ,ogsom etmålpåkortere sigt
forskifteholdsarbejdere ,der erbeskæftiget med tungt eller
anstrengende arbejde .Der erblevet nedsat arbejdsgrupper ,der
skal undersøge debetingelser ,hvorunder der gradvis kunne ind­
føres etniende halvskifte med detformål atnedsætte denugent­
lige arbejdstid til37itime ogdermed frigøre skønsmæssigt
25000 til 30000arbejdspladser .Reformer afskifteholdsarbej­
detvilimidlertid afhænge af (a)enforståelse af,atarbejds­
givere ogarbejdstagere såvel somregeringen deles omomkostnin­
gerne og(b)afenparallelt forløbende indsats iandre medlems­
stater inden forDet europæiske økonomiske Fællesskab .
IIrland ogiItalien erder entendens til ,atmansernoget
mindre negativt påskifteholdsarbejde end ideandre medlems­
stater ,idet detgiver etmaksimum afbeskæftigelse iforhold
til engiven kapital investering .IItalien har enstørre fagfor –
eningssammenslutning (U.I.L. )dogoptaget nedsættelse afarbejds­
tiden forskifteholdsarbejdere påsitprogram .Ioverensstem­
melse meddetprincip omsmidiggørelse afarbejdsmarkedet ,der
lanceres idennationale økonomiske udviklingsplan for 1979-
1981 erregeringen ifærd med atundersøge mulighederne forat
skabe ekstra beskæftigelse ,hvilket kunne ske gennem indførelse
afetfemte skiftehold idekontinuerlige skifteholdssystemer .
ILuxembourg tilstræber fagbevægelsen entrinvis nedsættelse af
arbejdstiden forstålarbejdere ,derarbejder ikontinuerlige
skift .Denugentlige arbejdstid forskifteholdsarbejdere er
stadig på40timer ialle sektorer ,undtagen inden forkunst -
fiberindustrien ,hvor dervedforhandling eropnået en39iti­
mers arbejdsuge forskifteholdsarbejdere ikontinuerlige syste­
mer .

-26-
E.ÅRLIG FERIE
IDanmark harLandsorganisationen Desamvirkende Fagforbund (J^O)
vmder deseneste kollektive overenskomstforhandlinger lagt megen
vægt påenforlængelse afden årlige ferie .Den nuværende lov­
givning indeholder bestemmelser ommindst 4ugers årlig ferie .
Medens fagforeningerne betragter længere ferie som etafde
vigtigste midler tilatopnå enfordeling afdet eksisterende
arbejde ,erregeringen ogarbejdsgiverne stadig skeptiske .
IForbundsrepublikken Tyskland overvejer regeringen omden kan
indføre detprincip om4ugers årlig ferie ,der erindeholdt i
EF-henstill ingen af22.juli 1975 ,ilovgivningen påforbunds -
plan .Daarbejdsgiverne ialalmindelighed erstemt for enfor­
øgelse afden årlige ferie iforbindelse med overenskomstfor­
handlingerne ,og6uger nuerganske almindelig ,ville defore­
trække såvidt mulig atundgå engenerel bestemmelse herom og
koncentrere forbedringerne omsærlige grupper ,såsom ældre
arbejdstagere eller de,der erbeskæftiget med tungt eller
anstrengende arbejde .
/
IFrankrig tilslutter regeringen ogtoafdestørre fagforenings -
sammenslutninger (CFDT ogFO)sigprincippet omenfemugers
årlig ferie forarbejdstagere ,der erbeskæftiget medmanuelt
arbejde .Arbejdsgiverorganisationen (NCPF )gårikke indherfor
ogerindstillet påatforhandle spørgsmålet pågrundlag afen
fleksibel årlig arbejdstid .
IItalien hararbejdsgiverorganisationerne iforbindelse med
forhandlingerne omnedsat arbejdstid udtalt ,atdeforetrækker
enforlængelse afden årlige ferie som enmetode til opnåelse
afdearbejdstidsforkortelser ,fagforeningerne kræver .
INederlandene .hvor 4ugers årlig ferie ipraksis ergennemført
overalt ,harfagforeningerne fremsat ønske omoptil 25dages
årlig ferie med løn fra 1981 .
F.PENSIONSALDER
IBelgien hararbejdsmarkedets parter iDet centrale økonomiske

-27-
Råd indtaget enretpositiv holdning tilførtidspensionering
(udtalelse omdenøkonomiske situation af22.december 1977 ),
forudsat atensådan førtidspensionering sker frivilligt ,at
dertræffes selektive foranstaltninger ,f.eks .iforbindelse
medstrukturomlægning afensektor ,ogatderindføres visse
begrænsninger medhensyn tilattage andet arbejde .
IDanmark blev loven omførtidspensionering ,dertrådte ikraft
1.januar 1979 vedtaget uden tilslutning fraarbejdsgiverorgani -
sationerne ,derstadig betvivler dens muligheder for atbegrænse
arbejdsløsheden .Fagbevægelsen går imidlertid kraftigt indfor
dennye ordning ogharudtrykt håbom,atførtidspensionerings -
ordningen eventuelt kanudbygges ,måske ved atder indføres en
lavere aldersgrænse ,kombineret med eneller anden form for
deltidsarbejde efter 50årsalderen .
IForbundsrepublikken Tyskland betragter regeringen ogarbejds­
markedets parter nedsættelsen afdenallerede fleksible pensions­
alder som etønskværdigt mål forsocialpolitikken ,der også kan
rumme visse fordele forbeskæftigelsespolitikken .Etsådant mål
kandogaffinansielle årsager ,ikke nåspåkort sigt ogrege­
ringen har ingen planer omatudstrække detprincip ,der er
knæsat idenseneste lovgivning for erhvervshæmmede ogminear­
bejdere ,tilatomfatte andre grupper .
Inden forvisse brancher ,detgælder f.eks .fagforeningerne
inden fornæringsmiddelindustrien ,harman bestræbt sig forat
mildne overgangen fraarbejde tilotium iform afkortere arbejds­
uge ,længere ferier ogendog deltidsarbejde foratsikre en
smidigere pensionisttilværelse .
IFrankrig indeholder premierministerens lovgivningsprogram
foranstaltninger ,derskal give arbejdstagere på60årogder­
over valget mellem atfortsætte medheltidsarbe jdeeller atlade
sigførtidspensionere med etgaranteret ,acceptabelt indkomst -
niveau ,eller atopnå entrinvis nedsættelse afarbejdstiden .
Medens regeringen iIrland ervillig tilatoverveje atgennem­
føre pilotprojekter inden fordenoffentlige sektor oglade
foretage yderligere undersøgelser ,betragtes detikke somsand­
synligt ,atførtidspensionering ivæsentlig grad vilbidrage

tiloprettelse afnyearbejdspladser .Regeringens synspunkt ,som
deles afarbejdsgiverne ogfagforeningerne ,erividudstrækning
betinget afdenusædvanlig lave erhvervsfrekvens ietland ,hvor
entredjedel afbefolkningen erunder 15årogerhvervsfrekven­
sen forkvinder erden laveste inden for EP.Arbejdsgiverne er
også bekymrede for enhver forøgelse afomkostningerne iforbin­
delse med deprivate pensionsordninger ,derfinansieres afvirk­
somhederne .Både arbejdsgiverne ogfagforeningerne erafden
mening ,atførtidspensionering ikke generelt erengodløsning ,
især itider medmoderat inflation .Deerbegge enige om,at
førtidspensionering -især når detdrejer sig omfaglærte arbej­
dere ,somder ermangel på-sandsynligvis vilføre til ,at
nogle påtager sig tojob ,istedet foratdersker enforøgelse
afantallet afbeskæftigede .
IItalien erregeringen ifærd med atoverveje ,omdetpraktisk
ergørligt atindføre mere fleksible pensionsordninger ,med
mulighed forgradvis nedsættelse afarbejdstiden forpersoner ,
der nærmer sig pensionsalderen .
ILuxembourg erregeringen ved atudarbejde enomfattende reform
affinansieringen afdebidragspligtige alderspensions ordninger
pågrundlag afenudtalelse fraDet økonomiske ogsociale Råd .
Ensådan reform kunne give bedre muligheder formere fleksible
pensionsordninger . • *
DELTIDSARBEJDE
IBelgien indeholdt regeringsaftalen af7.juni 1977 omforde­
ling afdet eksisterende arbejde også bestemmelser omfremme af
deltidsarbejde som enmulig form forfordeling afdet eksiste­
rende arbejde .Medens arbe jdsgiver organisat ionerne går indfor
forbedrede muligheder fordeltidsarbejde ,modsætter fagforenin­
gerne sig imidlertid engeneralisering oginstitutionalisering
afdeltidsarbejde somalternativ løsning påarbejdsfordelings -
problematikken ,ogforetrækker ennedsættelse afdennormale
ugentlige arbejdstid .Fornylig blev der isenatet fremsat for­
slag omatændre visse sociale sikringsbestemmeleer medhenblik
påatgøre deltidsarbejde mere tiltrækkende .

-29-
IForbundsrepublikken Tyskland erprocenten afdeledige kvinder ,
dersøger deltidsbeskæftigelse ,oppe på40$ ,forikke attale
omanden efterspørgsel efter deltidsarbejde ,der ikke imødekom­
mes ,Arbejdsgiverorganisationerne anbefaler eg .udvidelse af
adgangen tildeltidsarbejde ,påtrods afden øgede finansielle
byrde .Fagforeningerne erkender behovet herfor ogervillige
tilatacceptere enudvidelse heraf ,forudsat atdet ikke inde­
bærer entrussel mod deallerede eksisterende heltidsstillinger
eller enformindskelse afdensociale tryghed fordeltidsansatte «
Begge arbejdsmarkedsparter imødeser resultaterne afdeigangvæ­
rende regeringsinitiativer .Sidste årfremsatte forbundsregerin­
gen etlovforslag omudvidet adgang tildeltidsarbejde for
tjenestemænd ,dogsåledes atdisse ikke samtidig måpåtage sig
andet arbejde .Delstatsregeringerne harhidtil været meget for­
beholdne over for dette forslag .
IFrankrig erregeringen igang med atundersøge forskellige
muligheder foratfremme ogudvide adgangen tildeltidsarbejde ,
især inden for den offentlige sektor .
IIrland har regeringen ingen forslag under overvejelse vedrø­
rende udvidet adgang tildeltidsarbejdet ,omend denkommende
overgang til indtægtsbestemt socialsikringsbidrag sandsynligvis
vil stimulere envisyderligere efterspørgsel efter deltidsar­
bejde .Dader ikke findes ensærskilt opgørelse over ledige ,
derønsker atarbejde pådeltid ,regner manmed ,atantallet
heraf erringe ,såeventuelle øgede muligheder fordeltidsarbej­
devil sandsynligvis ikke nedbringe det aktuelle antal afledige
inævneværdig grad .Arbejdsgiverne går indforstørre fleksibi­
litet iarbejdsstyrken iform afmere deltidsarbejde .Fagfor­
eningerne gårsnarere imod en"opsplitning "afarbejdsstyrken
samt den eventuelle anvendelse afdeltid som erstatning for
fuldtidsbeskæftigelse .
Den irske regering har officielt forpligtet sig tilatgøre en
indsats foratmodvirke "arbejde vedsiden af"ogsikre ,atder
idetilfælde ,hvor personer ansættes tilvikararbejde eller
deltidsbeskæftigelse ,normalt vilblive givet fortrinsret til
arbejdsløse .Der ervedatblive foretaget undersøgelser for

-30-
atfåflere oplysninger om,hvad det er,derkarakteriserer de
personer ,dertager arbejde vedsiden af,foreksempel hvor
mange faglærte arbejdere ,der erinden fordenne gruppe ,ogdet
kan ikke udelukkes ,atdervil blive truffet yderligere foran­
staltninger .Det forventes også ,atenændring afdenlovfæstede
begrænsning afoverarbejde vil omfatte den samlede arbejdstid
forpersoner med flere jobs .Fagforeningerne ogarbejdsgiverne
erstort setpositivt indstillet over for regeringens bestræbel­
ser ,påbaggrund afat5-7$ afarbejdsstyrken bestrider flere
jobs samtidig .
IItalien erregeringen ifærd med atundersøge mulighederne
for atfremme deltidsarbejde iforbindelse med problematikken
omkring kvindernes tilstedeværelse påarbejdsmarkedet (herunder
også dehøje fraværsprocenter ).
INederlandene har arbejdsmarkedets parter ihenhold til en
række afdesenest indgåede kollektive overenskomster forpligtet
sig tilatudforske mulighederne foratindføre deltidsarbejde .
H.VIKAR ARBEJDE
IIrland har regeringen officielt forpligtet sig til atoprette
etvikarbureau iden offentlige arbejdsformidlings regie .For­
målet hermed erikke atkontrollere debestående bureauers virk­
somhed -deopererer næsten udelukkende inden for servicesekto­
ren -men atsupplere denne virksomhed ved atstille ettilsva­
rende kontor tilrådighed for industrien .Arbejdsgiverne går ind
herfor ,medens fagforeningerne erforbeholdne ,indtil der fore­
ligger nærmere oplysninger påvisse punkter .
IItalien erregeringen ifærd med atoverveje ,omdenskal
fremme vikararbejde sommiddel til ensmidiggørelse afarbejds­
markedet iforbindelse med dennationale økonomiske udviklings­
plan for 1979-1 981 .

AJÏBEJD3F0RDELING
IBelgien harregeringen tilskyndet tilordninger ,derindebærer
kontinuerligt deltidsarbejde ,isituationer ,hvor derellers
ville forekomme afskedigelser ,ogimange kollektive overenskom­
ster indgår dette spørgsmål ,somdogstadig erkontroversielt .
IDetforenede Kongerige erder enkompensationsordning ifor- .
bindelse medarbejdsfordeling under forberedelse ,medhenblik
påatforbedre deordninger ,dergiver kompensation tilarbejds­
tagere ,dererpåarbejdsfordeling ,ogmedhenblik påatundgå
afskedigelser inden forvirksomheder ,deregentlig ersunde
foretagender ,men erinde ienvanskelig periode .
UDDANNELSE
IBelgien varprincippet omenforlængelse afskolepligten inde­
holdt idegenerelle rammer for fordeling afdet eksisterende
arbejde ,somregeringen udstak iaftalen af7.juni 1977 .Indtil
nuerderimidlertid ikke blevet fremsat forslag herom ,ogde
tekniske problemer ,såsom indeholdet aflæseplanerne fordet
ekstra skoleår ,erstadig vedatblive undersøgt .Detnationale
Arbejdsråd eriøjeblikket igang med atundersøge visse forslag
til enreform aflovgivningen vedrørende godskrivning aftimer ,
der eranvendt tilyderligere uddannelse .Der erallerede opnået
enighed omatudvide lovens anvendelsesområde ogatforbedre
vilkårene for uddannelsesorlov .
IDanmark harfagforeningerne allerede imange åranbefalet en
ordning ,somville gøre detmuligt forarbejdstageren inden for
enlængere arbejdsperiode attage uddannelsesorlov medløn iet
vist tidsrum .Udfra LO'ssynspunkt erensådan ordning etmid­
deltilfordeling afdeteksisterende arbejde ,ogdet ermålet ,
at5$'afdensamlede arbejdsstyrke tilstadighed erpåuddannel -
sesorlov .Manharskønnet ,atomkring 30000til40000personer
vilvære berettiget tilatdrage fordel afensådan orlovsord­
ning .For øjeblikket harregeringen ingen planer omatfremsætte
forslag herom .Arbejdsgiverforeningen gårimod pågrund afomkost
ningerae vedordningen ,somfagforeningerne mener børpåhvile
arbejdsgiverne .

-32-
IForbundsrepublikken Tyskland har der generelt været entendens
tilatforlænge uddannelsernes varighed ,ogfagforeningerne
støtter ønsket omtiårsskolepligt .Arbejdsgiverne ønsker at
det10.skoleår skal være erhvervsrettet .Ibetragtning af,at
uddannelse hører indunder delstaternes ansvarsområde ,erforbunds-'
regeringen ividudstrækning afskåret fra atgribe ind .Uddan -
nelsesorlov med løn eretaffagforeningernes centrale krav .
Arbejdsgiverne erskeptiske ,idet demener ,atdebestående
muligheder ikke udnyttes fuldt ud.Regeringen anser denne sag
foratvære etspørgsmål ,derskal forhandles mellem fagforenin­
gerne ogarbejdsgiverne .
IIrland betragtes spørgsmålet omatforlænge skolepligten både
afregeringen ogarbejdsmarkedets parter somhørende ind tinder
undervisningspolitikken ogikke beskæftigelsespolitikken .På
baggrund afdeseneste årsprocentuelt øgede tilgang tilskole -
uddannelserne afunge over den skolepligtige alder erdetunder
alle .omstændigheder tvivlsomt ,omenforlængelse afskolepligten
vil fåstørre virkning .Der fremføres også detsynspunkt ,at
det ikke vil være ønskeligt atsænke den iforvejen lave erhvervs -
frekvens .
Med hensyn tiluddannelsesorlov har regeringen fornylig aner­
kendt princippet omretten tiluddannelsesorlov med løn ogmed­
delt ,atdenagter atratificere ILO-konvention nr.140 ,på
basis afresultaterne afentanders øgelse ,somrepræsentanter for
arbejdsgiverne ogfagforeningerne har foretaget vedrørende mulige
retningslinjer for den praktiske gennemførelse heraf .
INederlandene har detadhoc-udvalg ,der erblevet nedsat af
Det sociale ogøkonomiske Råd medhenblik påatundersøge
spørgsmålet omuddannelsesorlov ,afgivet enforeløbig betænkning ,
hvori mangår indforalle arbejdstageres ret ^tiluddannelses -
orlov med løn .