For at opfylde EU's klima- og energimål frem til 2030 og nå målene i den europæiske grønne pagt skal direkte investeringer omdirigeres til bæredygtige projekter og aktiviteter. Den nyligt vedtagne EU-ramme, der skal fremme bæredygtige investeringer ("klassificeringsforordningen"), afhjælper manglen på klarhed omkring, hvilke økonomiske aktiviteter der kan regnes for at være miljømæssigt bæredygtige. I henhold til klassificeringsforordningen skal Kommissionen vedtage en delegeret retsakt, der præciserer tekniske screeningskriterier til bestemmelse af de økonomiske aktiviteter, der kan bidrage væsentligt til modvirkning af klimaændringer eller tilpasning til klimaændringer uden at være til skade for klassificeringsforordningens øvrige klimamål. Denne rapport indeholder resultaterne af en forholdsmæssigt afpasset konsekvensanalyse, der analyserer den måde, hvorpå disse tekniske screeningskriterier fastsættes i forhold til de krav, der er fastsat i klassificeringsforordningen. Den udgør derfor en afgørende del af EU-klassificeringssystemet og bidrager til at gøre dette klassificeringssystem for bæredygtige aktiviteter troværdigt og relevant for virksomheder og i forbindelse med investeringsbeslutninger.

De tekniske screeningskriterier bør indeholde de detaljerede oplysninger, der er nødvendige for at indkredse de betingelser, hvorunder økonomiske aktiviteter er miljømæssigt bæredygtige. Kriterierne indeholder derfor de oplysninger, der er nødvendige for at tackle det problem, som klassificeringsforordningen har til formål at afhjælpe — dvs. at tilvejebringe harmoniserede oplysninger på EU-plan om miljømæssigt bæredygtige økonomiske aktiviteter i investeringsøjemed. For at opnå dette skal de tekniske screeningskriterier være i overensstemmelse med de krav, der er angivet i klassificeringsforordningen. De skal navnlig være i overensstemmelse med EU-lovgivningen, afspejle høje miljøambitioner, fremme lige konkurrencevilkår og være lette at anvende for erhvervsdrivende og investorer.

Nærhedsprincippet og behovet for en EU-indsats blev fastlagt i den konsekvensanalyse, der ledsager de lovforslag vedrørende klassificeringsforordningen, som Kommissionen fremsatte i maj 2018. Den delegerede retsakt er en integrerende del af klassificeringsforordningen og sikrer, at den kan opfylde de heri fastsatte mål. Behovet for en indsats er en direkte konsekvens af klassificeringsforordningen. I henhold til nævnte forordning skal Kommissionen vedtage en delegeret retsakt, der præciserer de tekniske screeningskriterier for klimamålene.

Europa-Parlamentet og Rådet fastlagde i klassificeringsforordningen de vigtigste elementer i EU-klassificeringssystemet, herunder miljømålene, begrebet "væsentligt bidrag" og princippet om "ikke at gøre væsentlig skade" samt de krav, som de tekniske screeningskriterier skal opfylde. Disse krav udgør rammen for Kommissionens skønsbeføjelser med hensyn til den delegerede retsakt. Mens dette ikke giver mulighed for at udarbejde specifikke politiske valgmuligheder eller et specifikt referencescenarie, vurderes forskellige tilgange til udformning af de tekniske screeningskriterier i denne rapport med henblik på at opfylde disse krav. De foretrukne tilgange til fastsættelse af tekniske screeningskriterier gennemgås for at opnå balance mellem forordningens krav i lyset af afvejningen af de kompromiser, der er i spil.

De primære tekniske input, der indgår i denne vurdering, er det forberedende arbejde med denne delegerede retsakt, der er udført i den tekniske ekspertgruppe om bæredygtig finansiering ("den tekniske ekspertgruppe"), som aktivt inddrog interesserede parter i flere runder af forhandlinger og outreachaktiviteter, der har præget dens arbejde. De har fremsat adskillige bemærkninger om specifikke tekniske screeningskriterier, som den tekniske ekspertgruppe har foreslået, og som er blevet undersøgt nøje af både den tekniske ekspertgruppe og Kommissionen. De fleste af bemærkningerne henviser til specifikke økonomiske aktiviteter og vedrører nogle af de krav, der er anvendt til at vurdere de tekniske screeningskriterier i denne rapport. Derudover blev udkastet til delegeret retsakt offentliggjort med henblik på feedback i november 2020. Den store mængde feedback, der blev modtaget, bekræftede betydningen af klassificeringssystemet som et redskab, der kan bidrage til, at finansiering går til mere bæredygtige økonomiske aktiviteter og fremskynder omstillingen i forbindelse med den europæiske grønne pagt. Der blev også givet udtryk for flere betænkeligheder, idet der var en stor polarisering mellem dem, der ønskede henholdsvis mere eller mindre ambitiøse kriterier.