Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2020/C 89/04)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Gros Plant du Pays nantais«

Referencenummer: PDO-FR-A0275-AM01

Meddelelsesdato: 24. december 2019

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1. Geografisk område

Redaktionelle ændringer: På den nye liste over de administrative enheder er der taget højde for sammenlægninger eller andre ændringer af det administrative område, som har fundet sted efter produktspecifikationens godkendelse. For at øge retssikkerheden er denne liste opstillet på grundlag af den gældende version af den officielle geografiske kode, som INSEE udgiver hvert år.

Endelig nævnes det, at det kortmateriale, der viser det geografiske område, står til rådighed på INAO’s websted med henblik på en bedre information af offentligheden.

Der er desuden foretaget en ændring af det geografiske område, som har ført til:

— medtagelsen af tre kommuner (La Boissière-du-Doré, Saint-Fiacre-sur-Maine og Saint-Hilaire-de-Loulay), da alle disse kommuner anvender fremstillingsmetoder og har vinstokke, der opfylder betingelserne for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse

— udelukkelsen af 14 kommuner (Saint-Rémy-en-Mauges, Le Marillais, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Germain-sur-Moine, Le Pellerin, Rouans, Vue, Machecoul, Saint-Etienne-de-Mer-Morte, Saint-Même-le-Tenu, Pornic, Cheix-en-Retz, Touvois og Bouguenais) efter et arbejde, som tog sigte på at indskrænke vindyrkningsarealet til de områder, hvor der opretholdes en vindyrkning af høj kvalitet.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om det afgrænsede geografiske område.

2. Afgrænset parcelområde

Det afgrænsede geografiske område ændres som følger:

— ordet »afgrænsede« erstattes med »produktions-«

— datoerne 3. maj 2017 og 15. november 2018 tilføjes

— bestemmelserne om identifikation af parceller slettes.

Ændringen skyldes, at man er gået over til en procedure med parcelafgrænsning i stedet for en procedure med identifikation af parceller.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

3. Område i umiddelbar nærhed

I kapitel 1, afsnit IV, nr. 3, erstattes listen over kommunerne med følgende:

— Departementet Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (kun området i den delegerede kommune Varades), La Marne, Mésanger, Paulx og Rezé.

— Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i den delegerede kommune Gesté), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, Le Fuilet og Le Puiset-Doré).

Ændringen tager højde for medtagelsen af visse kommuner i det geografiske område og for kommunesammenlægningen.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

4. Beplantningstæthed

I punktet om beplantningstæthed foretages følgende ændringer:

— tallet 6 500 erstattes med tallet 5 000

— tallet 1,5 erstattes med tallet 2,2

— ordene »mindst 1 m« erstattes med »mellem 0,9 m og 1,1 m«.

Denne ændring foretages for at tage højde for udviklingen i udstyret og metoderne til vindyrkning. Den større afstand mellem rækkerne letter anvendelsen af agroøkologiske metoder såsom græsbevoksning og pløjning samt plantebeskyttelsesbehandlinger med opsamlingspaneler, som alle er metoder, hvor standardudstyret til vinmarkerne er designet til en afstand mellem rækkerne på 2 m. Denne dyrkningspraksis giver gode resultater med hensyn til det udbytte og den kvalitet, der ønskes for vintypen med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse (en frisk, let og syrlig vin).

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om dyrkningspraksis.

5. Dyrkningen af vinmarkerne

I punktet om espalieropbindingsregler præciseres det, at bladhøjden som minimum skal være:

— 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, når denne afstand er mindre end eller lig med 1,5 m

— 0,65 gange afstanden mellem rækkerne, når denne afstand er større end 1,5 m

Bladhøjden måles mellem bladenes nedre grænse, der skal være mindst 0,3 m over jorden, og beskæringens øvre grænse.

Denne ændring skyldes ændringen af beplantningstætheden og gør det muligt at bevare et konstant forhold mellem blade og frugt (bladdækkets eksterne areal/høstvægt).

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

6. Varmebehandling

Forbuddet mod varmebehandling af vin ved over 40 °C ophæves. Ændringen har til formål at give vinavlerne alle tekniske muligheder for at håndtere virkningerne af vanskelige årgange, som er kendetegnet ved organoleptiske afvigelser, der betegnes som »Goût Moisi Terreux« (muggen, jordagtig smag). Teknikken med at opvarme most, kaldet »termovinfremstilling«, virker langt mindre forstyrrende for vinen, da den ikke i nær så høj grad giver en slankere vin uden fylde og krop som brugen af mesoporøst ønologisk kul.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om særlige ønologiske fremgangsmåder.

7. Aftapning

Den dato, hvor aftapningsperioden for vine med benævnelsen »sur lies« (»på vinbærme«) slutter, ændres fra 30. november til 31. december. Ændringen gør det muligt at forlænge den periode, hvor vine med benævnelsen »på vinbærme« fyldes på flasker, med en måned for at optimere markedsføringsperioden for denne kategori, uden at det dog går ud over den friske karakter, som vine med denne benævnelse har.

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

8. Cirkulation af vin

Kapitel 1, punkt IX, nr. 5, litra b), vedrørende datoen for cirkulation af vin mellem godkendte oplagshavere udgår.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

9. Tilknytning til det geografiske område

Punktet om tilknytning er revideret for at ajourføre antallet af berørte kommuner (69 i stedet for 92). Det er blevet præciseret i punktet om tilknytning, at beplantningstætheden er middelhøj til høj.

Henvisningen til badebyen Pornic er slettet, og navnet på kommunen Bourgneuf er rettet (ordene »en Retz« er slettet).

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om tilknytning til det geografiske område.

10. Overgangsbestemmelse

— Punkt 1 erstattes med følgende afsnit: »Under forudsætning af at de øvrige bestemmelser i nærværende produktspecifikation er overholdt, er parceller beplantet med vinstokke, som ikke er omfattet af det afgrænsede parcelområde for den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, identificeret ved deres matrikelnummer og areal, omfattet af retten til at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på høsten indtil deres rydning og senest:

— til og med høsten 2021 for kommuner, hvor det afgrænsede parcelområde er godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på møderne i det kompetente nationale udvalg den 21. maj 1996 og den 25. maj 2000

— til og med høsten 2031 for kommuner, hvor det afgrænsede parcelområde er godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 3. maj 2017.«

Denne ændring tager sigte på en gradvis tilpasning af vindyrkningsarealet.

Overgangsbestemmelsen om dyrkning af vinstokkene er slettet.

Overgangsbestemmelsen om vinstoksorter ændres for at medtage datoen den 16. november 2011 i stedet for ordene »på datoen for produktspecifikationens godkendelse«.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

11. Mærkningsregel

I afsnit XII tilføjes følgende litra: »c) På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

— det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

— navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højde, bredde eller tykkelse er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Den skal være placeret i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.«

Som følge heraf ændres enhedsdokumentets punkt om de supplerende betingelser.

12. Erklæringsforpligtelser

Fristen for den såkaldte påberåbelseserklæring ændres fra den 15. december til den 31. december.

Der er ligeledes foretaget redaktionelle ændringer i kapitel II, afsnit I, nr. 2, og i kapitel II, afsnit II, nr. 2.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

13. Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Kapitel 3 er revideret for at sikre en konsekvent ordlyd i de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, i produktspecifikationerne for området omkring Nantes.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Gros Plant du Pays nantais

2. Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Der er tale om tørre og stille hvidvine.

Vinene har følgende egenskaber:

— et naturligt alkoholindhold på mindst 9 %

— et maksimalt indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose og fruktose) på 4 gram pr. liter

— et maksimalt indhold af flygtig syre på 10 milliækvivalenter pr. liter

— et totalt maksimalt alkoholindhold udtrykt i volumen efter berigelse på 11 %.

Vinenes totale syre-, svovldioxid- og alkoholindhold overholder de bestemmelser, der er fastsat i EU-lovgivningen. Der er tale om tørre og stille hvidvine.

De har en meget lysegul farve, som undertiden har grønne reflekser, når det drejer sig om unge vine.

Deres smagsmæssige balance er syrlig og domineres overordnet set af friskhed og lethed.

Duftmæssigt udvikler de fine aromaer med en frugt- eller blomsteragtig dominans, ofte ledsaget af en jodagtig duft.

Generelle analytiske karakteristika Totalt alkoholindhold, maksimum (i % vol.) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i % vol.) Totalt syreindhold, minimum Indhold af flygtig syre, maksimum (i milliækvivalenter pr. liter) Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

5. Vinfremstillingspraksis

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 5 000 vinstokke pr. ha.

Afstanden mellem rækkerne må højst være 2,2 m, og afstanden mellem planterne i samme række skal være mellem 0,9 m og 1,1 m.

Vinplanterne beskæres på følgende måder med højst 14 skud pr. vinstok:

— enten med kort beskæring (Royat-beskæring, gobelet-beskæring eller vifteformet)

— eller med enkelt Guyot-beskæring.

Beskæringen skal foretages inden knopbrydning eller niveau 5 på Eichhorn- og Lorentz-skalaen.

I kernesætningsstadiet er årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok højst 12.

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Enhver varmebehandling af vinhøsten med en temperatur på under -5 °C er forbudt.

Efter berigelsen må vinene ikke have et totalt alkoholindhold i volumen, som overstiger 11 %.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved vinenes fremstilling, opfylde kravene i EU-lovgivningen og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

b. Maksimumudbytte

75 hektoliter pr. hektar.

6. Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, der blev godkendt af Institut national de l’origine et de la qualité (Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet) på mødet i det kompetente nationale udvalg den 20. juni 2018. På datoen for det kompetente nationale udvalgs godkendelse af nærværende produktspecifikation omfatter dette områdes perimeter følgende kommuners område efter den officielle geografiske kode fra 2018:

— Departementet Loire-Atlantique: Aigrefeuille-sur-Maine, Ancenis, Basse-Goulaine, La Bernerie-en-Retz, Le Bignon, La Boissière-du-Doré, Bouaye, Brains, Carquefou, Le Cellier, La Chapelle-Heulin, Château-Thébaud, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Chéméré), La Chevrolière, Clisson, Corcoué-sur-Logne, Divatte-sur-Loire, Geneston, Gétigné, Gorges, La Haie-Fouassière, Haute-Goulaine, Le Landreau, Legé, La Limouzinière, Le Loroux-Bottereau, Maisdon-sur-Sèvre, Mauves-sur-Loire, Monnières, Montbert, Les Moutiers-en-Retz, Mouzillon, Oudon, Le Pallet, La Planche, Pont-Saint-Martin, Port-Saint-Père, La Regrippière, La Remaudière, Remouillé, Saint-Aignan-Grandlieu, Saint-Colomban, Sainte-Pazanne, Saint-Fiacre-sur-Maine, Saint-Géréon, Saint-Hilaire-de-Chaléons, Saint-Hilaire-de-Clisson, Saint-Julien-de-Concelles, Saint-Léger-les-Vignes, Saint-Lumine-de-Clisson, Saint-Lumine-de-Coutais, Saint-Mars-de-Coutais, Saint-Philbert-de- Grand-Lieu, Les Sorinières, Thouaré-sur-Loire, Vair-sur-Loire, Vallet, Vertou, Vieillevigne og Villeneuve-en-Retz.

— Departementet Maine-et-Loire: Mauges-sur-Loire (kun området i den delegerede kommune La Chapelle-Saint-Florent), Montrevault-sur-Èvre (kun området i den delegerede kommune La Chaussaire), Orée d’Anjou og Sèvremoine (kun området i de delegerede kommuner Saint-Crespin-sur-Moine og Tillières).

— – Departementet Vendée: Cugand, Rocheservière, Saint-Étienne-du-Bois, Saint-Hilaire-de-Loulay og Saint-Philbert-de-Bouaine.

7. Primære druesorter

Montils B

Colombard B

Folle blanche B

8. Tilknytning til det geografiske område

Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område omfatter et bjergrelief, der er formet af floderne, som danner et tæt net syd og øst for byen Nantes. Landskabet i Nantesområdet skifter mellem skråninger til vindyrkning og dale til husdyropdræt, og det strækker sig fra forbjergene ved Mauges i øst til Atlanterhavets kyst i vest og fra Loireflodens bredder i nord til Vendées sletter i syd. Vinmarkerne er fortrinsvis beliggende på bakkerne og skråningerne omkring Grandlieusøen og dens bifloder samt på skråningerne ved moseområdet Goulaine og i Loiredalen. Dette geografiske område udgør den vestligste del af det store vindyrkningsareal i Loiredalen og omfatter 69 kommuner i departementerne Loire-Atlantique, Maine-et-Loire og Vendée.

Det geografiske område ligger på en gammel og kompleks geologisk sokkel, som består af en blanding af dybbjergarter (granit og gabbro) og metamorfe bjergarter (gnejs, glimmerskifer, amfibolit og eklogit), undertiden dækket af sand- og grussedimenter fra Tertiær. Når disse forskellige bjergarter eroderer, danner de ofte sur jord, som er rig på grove bestanddele (sand, småsten og grus), og som er naturligt veldrænet, meget lidt frugtbar og har en moderat vandreserve. I tråd med traditionerne omfatter det afgrænsede parcelområde, hvor druerne høstes, udelukkende de stejleste skråninger med sandjord, der ikke er særlig dyb.

Klimaet i Nantesområdet er præget af påvirkningen fra havet, og når denne påvirkning kan nå længere ind i området, skyldes det i høj grad Loires flodmunding. Det kendetegnes ved, at der kun er små temperaturudsving i årets løb. Vintrene er særlig milde, hvilket fremmer en hurtig opvarmning af jorden om foråret. Om sommeren forbliver temperaturerne kølige takket være brisen fra havet, hvilket mindsker hedebølgernes hyppighed og intensitet. Nedbøren er relativt godt fordelt over hele året, selv om der er et udpræget nedbørsunderskud om sommeren. Antallet af solskinstimer er højt for denne breddegrad.

Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Vindyrkningsarealet i Nantesområdet var et af Frankrigs største i Middelalderen, og man viderefører således en meget gammel vindyrkningstradition. Fra det 16. århundrede havde man fokus på destillationsaktiviteter som følge af den hollandske efterspørgsel. Dermed blev druesorten fra Charente med navnet folle blanche B, der var kendt for den fine brændevin, man fremstillede heraf, mere udbredt og trådte i stedet for de hjemmehørende druesorter. Med naturforholdene i Nantesområdet viste denne druesort sig at være velegnet til fremstilling af hvidvin. Navnet »Gros Plant« optræder første gang i et værk fra 1732 som betegnelse for disse vine, der har stor succes i det vestlige Frankrig. I midten af det 19. århundrede, da destillationsaktiviteterne i Nantesområdet aftager, dækker vindyrkningsarealet for »Gros Plant« stadig 20 000 hektar.

Efter phylloxera-krisen plantede man i mindre omfang druesorterne montils B og colombard B, som også stammer fra Charente, sammen med druesorten folle blanche B. For at kontrollere kraften i de naturligt frugtbare planter indførte producenterne nogle strenge regler, nemlig middelhøj til høj beplantningstæthed, kort beskæring af vinstokkene og en streng begrænsning af antallet af frugtbærende grene. De valgte parcellerne til denne produktion ud fra deres egnethed til tidlig modning, deres beskedne vandreserve og deres lavere frugtbarhed. Når udbyttet bliver lavere, bliver vinenes kvalitet højere. Takket være de salgsfremmende foranstaltninger, der blev foretaget af brødremenigheden Confrérie Bachique des Bretvins, som blev oprettet i 1948, og indsatsen fra den første producentsammenslutning, der blev stiftet i 1951, blev »Gros Plant du Pays nantais« anerkendt med kvalitetsbetegnelsen »appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure« ved afgørelse af 26. februar 1954. I forbindelse hermed opnåede vinene et nationalt omdømme.

For at fremstille fyldigere og mere komplekse vine anvender vinavlerne en særlig vinfremstillingsteknik, der er kendt som »Nantesmetoden«, og som består i, at vinene lagres på bærmen i mindst én vinter uden nogen form for omtapning. Denne knowhow er opstået som resultat af producenternes vane med at gemme et fad af deres bedste vin på bærmen til fejring af familiebegivenheder det efterfølgende forår. Denne lagringsmetode gør vinene runde og fede, navnlig ved hjælp af berigelse med mannoproteiner og andre forbindelser, der stammer fra gærcellevæggenes autolyse. Desuden gør denne metode – der er baseret på, at vinene ikke håndteres, og at de opbevares i en kuldioxidholdig atmosfære, hvor iltning og frigivelse af flygtige forbindelser kraftigt begrænses – det muligt at bevare de aromaer, der dannes under alkoholgæringen, frem til foråret og længere endnu. Den specifikke lovgivning om den traditionelle benævnelse »sur lie« (»på vinbærme«) blev fastsat i 1977 og har siden 1994 udmøntet sig i, at vinene aftappes på selve vingårdene for at begrænse vinenes omtapning og omhældning.

I 2009 omfattede det vindyrkningsareal, der anvendes til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, knap 1 500 ha dyrket af 600 producenter med en årlig produktion på ca. 100 000 hektoliter, hvoraf over en tredjedel har benævnelsen »på vinbærme«. Vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Gros Plant du Pays nantais« er stille hvidvine. De har en meget lysegul farve, som undertiden har grønne reflekser, når det drejer sig om unge vine. Deres smagsmæssige balance er syrlig og domineres overordnet set af friskhed og lethed. Duftmæssigt udvikler de fine aromaer med en frugt- eller blomsteragtig dominans, ofte ledsaget af en jodagtig duft.

Vine med benævnelsen »på vinbærme« har generelt en god balance i munden og er først og fremmest runde. De har en mere kompleks bouquet og kan have en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes under alkoholgæringen. For at bevare deres friskhed, deres aromarigdom og deres indhold af endogen kuldioxid beskyttes de mod iltning under lagringen. Da indholdet af kuldioxid er for højt til aftapning i bløde beholdere, aftappes de på flasker, og der skal udvises særlig omhu ved aftapningen. Anvendelsen i Nantesregionen af de druesorter, som giver vinene med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse deres særpræg, skyldes både den geografiske placering og Nantes’ historie. Denne store havneby, der er beliggende ved Loireflodens udmunding i Atlanterhavet, udviklede meget tidligt en aktiv handel med vin til bycentrene i Nordeuropa. Denne meget vigtige handelsplads tiltrak en lang række handelsfolk, herunder en stærk hollandsk tilstedeværelse, som i afgørende grad bidrog til, at druesorten folle blanche B blev udbredt i det geografiske område inden plantningen af de to andre druesorter montils B og colombard B, hvis dyrkningsegenskaber minder meget om folle blanche B’s.

Klima- og jordbundsforholdene i Nantesregionen gjorde det muligt at anvende disse druesorter til at fremstille afbalancerede hvidvine med fine aromaer. Den sure og grove jord i det geografiske område, som er opstået ud fra granit, gnejs, glimmerskifer eller sand- og grusaflejringer – i kombination med de milde vintre, der præger klimaet i Nantes – fremmer nemlig en tidlig start på vinstokkenes vækstcyklus og opnåelsen af en god modenhed for druerne. Den nordlige beliggenhed af det vindyrkningsareal, der anvendes til den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, og påvirkningen fra havet sikrer kølige temperaturer om sommeren, hvilket gør det muligt at bevare forstadierne til de fine aromaer i druerne.

Da de skulle tilpasse de valgte druesorter til de naturlige forhold i Nantesområdet, kunne vinavlerne i det geografiske område støtte sig til en fast forankret vindyrkningsknowhow, som viderefører flere hundrede år gamle traditioner for handel med fine vine. De foretagne tekniske valg – både når det gælder valget af parceller inden tilplantningen, og når det gælder kontrollen med vinstokkenes kraft – gør det muligt at udnytte den meget lidt frugtbare jord og de mange solskinstimer i det geografiske område bedst muligt, så man opnår en moden og sund høst.

Nantesmetoden, som består i at lagre vinene på bærmen uden nogen form for omtapning, tillader de duftmolekyler, der dannes under gæringen, at komme til udtryk i vinene. Klimaet med de milde vintre fremmer udvekslingen med bærmen, således at vinene får en større fylde. Denne lagring giver vine med benævnelsen »på vinbærme« deres rundere karakter, deres fine og subtile frugt- og blomsteragtige aromaer og en let perlende karakter takket være den overskydende kuldioxid, der dannes ved gæringens afslutning. For at bevare fordelen ved denne lagring og undgå enhver iltning har vinavlerne opnået en særlig knowhow i forbindelse med aftapningen af vinene, idet de aftappes direkte på flaske på vingårdene. Denne traditionelle praksis, som begrænser produkternes håndtering, er særdeles velegnet til at bevare de fine duftstoffer i vinene.

»Gros Plant du Pays nantais« er den Loirevin, der er »tættest på havet«, eftersom det geografiske område strækker sig til bugten ved Bourgneuf. Den giver en syrlig fornemmelse i munden og har generelt jodprægede aromaer, som passer perfekt sammen med skaldyr og østers. Producenterne fortsatte med at fremhæve denne identitetsforbindelse mellem vin og lokal gastronomi, og de opnåede i 1954 vinens anerkendelse med kvalitetsbetegnelsen »appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure«. Også i dag er vinmarkernes beliggenhed tæt på kysten, mellem Bretagne og Vendée, en fordel i salgsøjemed, da de mange turister om sommeren i høj grad bidrager til vinens omdømme og styrker billedet af en vin, der er den ideelle ledsager til alt godt fra havet.

9. Andre vigtige betingelser (aftapning, mærkning, andre krav)

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er genstand for undtagelsen vedrørende fremstilling og forarbejdning af vin samt fremstilling, forarbejdning, lagring og aftapning af vin, der kan opnå benævnelsen »på vinbærme«, består af området i følgende kommuner i henhold til den officielle geografiske kode fra 2018:

— Departementet Loire-Atlantique: Boussay, Chaumes-en-Retz (kun området i den delegerede kommune Arthon-en-Retz), Couffé, Ligné, Loireauxence (kun området i den delegerede kommune Varades), La Marne, Mésanger, Paulx og Rezé.

— Departementet Maine-et-Loire: Beaupréau-en-Mauges (kun området i den delegerede kommune Gesté), Montrevault-sur-Èvre (kun området i de delegerede kommuner La Boissière-sur-Èvre, Le Fuilet og Le Puiset-Doré).

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med benævnelsen »på vinbærme«, når der er tale om vin, som opfylder produktionsbetingelserne for denne benævnelse i produktspecifikationen.

Navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« i henhold til de i produktspecifikationen fastsatte bestemmelser for denne geografiske betegnelse.

Skriftstørrelsen på bogstaverne for benævnelsen »på vinbærme« (»sur lie«) og den geografiske betegnelse »Val de Loire« skal både i højde, bredde og tykkelse være mindre end eller lige så store som de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Vine med benævnelsen »på vinbærme« skal præsenteres med angivelse af årgangen.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at:

— det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet

— navnet fremgår af høstanmeldelsen.

Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højde, bredde eller tykkelse er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Det skal være placeret i samme synsfelt som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Med henblik på at bevare de karakteristika, der skyldes vinenes fremstillings- og lagringsmetode – navnlig deres friskhed, deres aromatiske kompleksitet og den let perlende karakter, som deres indhold af endogen kuldioxid giver dem – skal vin, der kan opnå benævnelsen »på vinbærme«, for at begrænse omhældning fyldes på flasker på vingårdene mellem den 1. marts og den 31. december i året efter høståret.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-347ec668-4e57-45b4-b27e-0cf1ba019400

(1) EFT L 9 af 11.1.2019, s. 2.