» 
«••S&;l KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 24.07.1996 
KOM(96) 395 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
vedrørende 
BNFORMATIOrøSAMFUNDET: FRA KORFU TEL DUBLIN 
DE NYE PRIORITERINGSOMRÅDER 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
"Mormationssamfmidets betydning for EO^Htikkerne 
-Hasteskridt" 

KOMMISSIONENS MEDDELELSE 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET 
vedrørende 
INFORMATIONSSAMFUNDET: FRA KORFU TIL DUBLIN 
DE NYE PRIORITERINGSOMRÅDER 
Princippet om at indføre et ministerråd om informationssamfundet blev fastslået på 
topmødet på Korfu den 24725. juni 1994 på grundlag af konklusionerne af 
Bangemann-rapporten om "Europa og det globale informationssamfund". Af dette 
topmøde fremgik det, at de spørgsmål, det nye informationssamfund rejser, er så 
omfattende og komplekse, at det er berettiget at oprette et permanent 
koordineringsinstrument ... for bl.a. at sikre en samordnet approach i Rådet. 
Ministerrådet på Korfu opfordrede Kommissionen til at opstille en handlingsplan 
med de nødvendige tiltag på EU-plan. 
Handlingsplanen blev vedtaget den 19. juli 1994 med titlen "Europa på vej mod 
informationssamfundet" og blev drøftet på det første rådsmøde om 
informationssamfundet den 28. september 1994. Rådet opfordrede Kommissionen til 
at tage fat på en række foranstaltninger på områder, der er angivet i 
handlingsplanen. Ifølge .Rådets retningslinjer skulle der især gøres et kraftigt 
fremstød i retning af en liberalisering af telekommunikation. 
Med handlingsplanen er det lykkedes at lægge de første rammer for Den 
Europæiske Unions politik for informationssamfundet, og på dette grundlag er der 
gjort gode fremskridt i de seneste to år: 
På lovgivningsområdet har Kommissionen forelagt en færdig reformpakke, 
der fører til fuld liberalisering af telekommunikation inden 1. januar 1998. 
Det fjerde rammeprogram om forskning og teknologisk udvikling 
gennemføres tilfredsstillende og indeholder tre særprogrammer om 
informations- og kommunikationsteknologi. Der er iværksat flere 
foranstaltninger med sigte på større bevidstgørelse. G7-konferencerne i 
Bruxelles i februar 1995 og i Sydafrika i maj 1996 har også bidraget til 
bevidstgørelsen. 
De fleste af handlingsplanens tiltag er enten blevet gennemført eller ved at 
blive iværksat. Visse foranstaltninger er imidlertid endnu ikke udarbejdet, da 
dette kræver mere tid en beregnet, hvilket f.eks. gælder 
informationssikkerhed. 
4<5L 
Der er gjort værdifulde erfaringer under handlingsplanens gennemførelse. 
Kommissionen har nu et tydeligere billede af de foranstaltninger, der er 
nødvendige for at nå målene i informationssamfundspolitikken. Yderligere er 
der opstået nye spørgsmål og problemer, hvorfor det er tid til at tage 
handlingsplanen op til revision, så der kan sættes nyt politisk skub i 
informationssamfundet. Dette er målet med rådsmødet om 
informationssamfundet den 8. oktober 1996. 
2. Man har fastlagt følgende fire politiske hovedlinjer som ligeværdige 
prioriteringsområder: 
(i) Forbedring af erhvervsmiljøet 
De europæiske virksomheder er begyndt at indrette sig efter det stigende 
konkurrencepres og gribe de enorme muligheder, der ligger i 
informationssamfundet. Men dette er en vanskelig manøvre, der kræver, at 
de får et gunstigt erhvervsmiljø. Dette betyder navnlig, at der reelt skal være 
'gennemført fuld liberalisering af telekommunikation i hele Den Europæiske 
Union inden 1. januar 1998. Det betyder også, at det er nødvendigt med 
større gennemsigtighed og konsekvens i national lovgivning om 
informationssamfundsydelser for at sikre loyal konkurrence og et 
velfungerende indre marked. Endelig er det nødvendigt at anvende større 
opmærksomhed på den hurtige indførelse af informations- og 
kommunikationsteknologi i de forskellige erhvervssektorer, herunder små og 
mellemstore virksomheder. 
(ii) Investering i fremtiden 
Informationssamfundet betyder et videnbaseret samfund. For at forstærke 
Europas vidensgrundlag bør informationssamfundsrelateret forskning indtage 
en nøgleposition i det femte rammeprogram, som anført i de første 
retningslinjer, som Kommissionen vedtog den 10. juli 1996. Kommissionen 
vil udarbejde relevante foranstaltninger som svar på opfordringen fra det 
europæiske topmøde i Firenze om hurtigt at udarbejde en handlingsplan for 
tiltaget "Læring i informationssamfundet". 
(iii) Mennesket i centrum 
Kommissionen lægger stor vægt på at sætte mennesket i centrum i 
informationssamfundspolitikken for bedre at opfylde deres forventninger og 
besvare deres spørgsmål om problemer som f.eks. adgang til en lang række 
ydelser og indhold. I praksis vil Kommissionen arbejde henimod-en større 
integrering af strukturfondspolitikken og informationssamfundspolitikken for 
at kunne tage fat på samfundsspørgsmål, beskytte forbrugernes interesser og 
forbedre kvaliteten af offentlige tjenesteydelser. 
jL 
-3-
(iv) Den globale udfordring tages op 
Den voksende globalisering betyder, at der skal gøres en indsats for at 
fastlægge globale regler. Kommissionen finder det i denne forbindelse yderst 
vigtigt, at WTO-forhandlingerne bringes til afslutning. Et virkelig globalt 
informationssamfund betyder øget samarbejde med vores naboer og hjælp til 
at integrere udviklingslandene i det 21. århundredes informationssamfund. 
3. Kommissionen forelægger hermed følgende dokumenter som første skridt på 
vejen til en realisering af disse nye politiske prioriteringsområder: 
(i) En meddelelse om nInformationssamfundets betydning for EU-politikkerne -
næste skridt". Denne meddelelse er af særlig politisk betydning, da den 
danner grundlag for tilpasning af handlingsplanen, som Kommissionen vil 
gennemføre henimod slutningen af året for at tage hensyn til nye strategiske 
prioriteringsområder. 
(ii) Én grønbog om "Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i 
centrum ", hvormed det er hensigten at skabe en bred samfundsdebat om de 
vigtigste aspekter af informationssamfundet. 
(iii) En meddelelse om standardisering i informationssamfundet, der på baggrund 
af IT-markedets og IT-standardiseringsprocessens særlige karakter 
gennemgår, hvordan man kan skabe de bedste betingelser for at udarbejde de 
standarder, der er nødvendige for informationssamfundets funktion. 
(iv) Et udkast til direktiv om lovgivningsgennemsigtighed i det indre marked for 
informationssamfundsrelaterede tjenesteydelser, hvormed der indføres et 
informationssystem for medlemsstaternes lovgivningstiltag. 
4. Kommissionen opfordrer Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg og Regionsudvalget til at afgive deres udtalelse om disse centrale politiske 
retningslinjer, så der kan udarbejdes en revideret handlingsplan før Det Europæiske 
Råd i Dublin. 
4*-
Meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, 
Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
regionsudvalget 
om 
"informationssamfundets betydning for EU-politikkerne 
-næste skridt" 
1. INDLEDNING 
2. DE FREMTIDIGE POLITISKE PRIORITERINGSOMRÅDER 
2.1. Forbedring af erhvervsmiljøet 
a. 1998-Gennemførelsesåret 
b. Virkeliggørelse af det indre marked 
c. Strukturelle ændringer i industrien skal fremmes 
2.2 Investering i fremtiden 
a. Styrkelse af vores videnbase 
b. Forbedring af undervisning og uddannelse 
c. Mod en bæredygtig udvikling 
2.3. Mennesket i centrum 
a. Styrkelse af den europæiske integration 
b. Beskyttelse af forbrugernes interesser 
c. Forbedring af offentlige tjenesteydelser 
d. Kulturel mangfoldighed 
2.4. Den globale udfordring tages op 
a. Fastlæggelse af globale regler 
b. Samarbejde med vores naboer 
c. Bedre integrering af udviklingslandene 
3. NÆSTE SKRIDT 
SI l 
-2-
1. INDLEDNING 
Informationssamfundet er i løbet af de seneste år kommet til at stå øverst på Den 
Europæiske Unions politiske dagsorden. Denne udvikling er en klar erkendelse af den 
store betydning, nye systemer og tjenesteydelser kan have, når udfordringer som global 
konkurrenceevne og beskæftigelse tages op. Informations- og kommunikationsindustrien 
er verdens hurtigst voksende industri med en årlig vækstrate på 7-8% om året. Deres 
andel af verdens samlede bruttonationalprodukt forventes at blive fordoblet henimod år 
2000 og komme til at ligge på omkring 10%. Dette indebærer enorme muligheder for 
radiosprednings-, computersoftware-, elektronik-, forlags- og telefonselskaber i Europa. 
Selvom Europa er stærk på nogle af markedsområderne, ligger vi stadig efter USA og 
Japan på en lang række vigtige områder. Det er absolut væsentligt for alle 
erhvervssektorernes fremtid og for EU's borgere, at Europa klarer sig godt i disse 
sektorer. 
Der blev i juli 1994 iværksat en omfattende EU-strategi for informationssamfundet, da 
Europa-Kommissionen forelagde en handlingsplan med titlen "Europa på vej mod 
informationssamfundet"1*". Handlingsplanen lægger nogle samlede rammer for 
informationssamfundet og dækker en række vigtige EU-politikker vedrørende 
telekommunikation, forskning og udvikling, innovation, konkurrence, små og 
mellemstore virksomheder, økonomisk og social samhørighed, det audio-visuelle 
område, internationale forbindelser og kultur. 
Målene i handlingsplanen er fortsat begrundede, men informationssamfundets om-sig-
gribende karakter og den nylige globale udvikling kræver opdatering, udbygning og 
tilpasning af tidligere trufne foranstaltninger og integrering af 
informationssamfundsdimensionen i politiske områder, der ikke oprindeligt var 
omhandlet i handlingsplanen. Desuden følger der med informationssamfundets 
mangesidede karakter et behov for stærkere politisk koordinering mellem de forskellige 
EF-politikker og mellem EF's forskellige instrumenter og finansieringsmekanismer. 
På denne baggrund er formålet med denne meddelelse at gøre opmærksom på 
informationssamfundets betydning for EU-politikkerne og dermed kaste lys over 
prioriteringsområderne i fremtiden. 
l) KOM(94)347 
-3-
2. DE FREMTIDIGE POLITISKE PRIORITERINGSOMRÅDER 
2.1. Forbedring af erhvervsmiljøet 
Informationssamfundet ændrer hurtigt og radikalt erhvervsmiljøet og lægger yderligere 
konkurrencepres på den europæiske industri. Europa må ikke forpasse lejligheden til at 
øge sin konkurrenceevne og således forbedre beskæftigelsessituationen. Europæiske 
virksomheder er begyndt at tilpasse sig den nye situation og har et godt grundlag, når 
det gælder arbejdsstyrke, kapital og teknologi. At tage højde for ændringerne er 
imidlertid en vanskelig opgave uden færdigsyede løsninger, hvad der gør den yderst 
risikabel. For at kunne foretage de nødvendige justeringer har europæiske virksomheder 
brug for klare og forudsigelige rammer, som sætter dem i stand til fuldt ud at udnytte 
det nye markedspotentiel. 
a. 1998 - Gennemførelsesåret 
Senest 1. januar 1998 indføres der nye bestemmelser for telekommunikation, der er 
baseret på fuldstændig liberalisering, og dette vil få afgørende betydning for frigørelsen 
af de private investeringer, der er en forudsætning for at skabe den 
kommunikationsinfrastruktur, der er nødvendig for at udvikle informationssamfundet i 
Europa. Konkurrence er nødvendig for at forbedre kvaliteten af 
kommunikationstjenesterne, reducere priserne kraftigt og udløse et væld af nye 
tjenesteydelser. 
Det Europæiske Råd i Firenze understregede, at det er vigtigt at liberalisere og skabe et 
indre marked for telekommunikation. Det opfordrede Ministerrådet til at arbejde videre 
hen imod en liberalisering. 
Kommissionen og medlemsstaterne har allerede gjort væsentlige fremskridt ved at 
liberalisere en række større markedsområder før 1998. Disse omfatter mobil- og 
satellitkommunikation samt anvendelse af kabel-tv-net til telekommunikation og af 
alternativ infrastruktur til allerede liberaliserede tjenester fra 1. juli 1996. 
Nogle medlemsstater har anmodet om dispensation2) fra tidsplanen for indførelsen af 
fuldstændig liberalisering. Kommissionen er ved at behandle disse anmodninger, og der 
bliver truffet beslutninger om disse dispensationer ifølge en offentlig høringsproces3). I 
betragtning af en liberaliseret telekommunikationssektors betydning for hele økonomien 
opfordres de medlemsstater, der har ansøgt om dispensation, imidlertid til at afkorte 
fristen eller frafalde ansøgningen om dispensation, hvis en sådan ikke er berettiget. 
2) Grækenland, Irland, Luxembourg og Portugal har anmodet om dispensation. 
3) Denne høring tilgodeser det almindelige EF-princip om fortrolighed. 
At gøre 1998 til gennemførelsesår forudsætter ikke alene, at bestemmelserne vedtages i 
tide, men mere og mere at de rent faktisk gennemføres. Ufuldstændig, afvigende eller 
forsinket transponering eller ineffektiv anvendelse af bestemmelserne på 
medlemsstatsniveau kan føre til konkurrencefordrejning og skade det indre markeds 
funktion. De nationale lovgivningsmyndigheder får brug for ressourcer og selvstændige 
beføjelser for at kunne varetage de pågældende opgaver fuldt ud. De ændringer, vi står 
over for, kan på mange måder sammenlignes med opgaverne i forbindelse med 
etableringen af enhedsmarkedet. Et andet vigtigt element består i med udgangspunkt i 
konkurrenceloven at vurdere de dominerende telekommunikationsoperatørers adfærd i 
perioden frem til 1998. Dette vedrører især alliancer, aftaler og prisstrategier. 
Telekommunikation er pr. definition en grænseoverskridende sektor, og derfor er det ud 
over de minimale harmoniseringsforanstaltninger nødvendigt med en yderligere 
koordinering mellem de kompetente lovgivningsmyndigheder. Det er allerede 
indlysende, at der især er behov for forstærket koordinering inden for licenstildeling, 
frekvens-tildeling, nummerering og eksterne forbindelser (f.eks. med hensyn til Den 
Internationale Telekommunikationsunion). Den Europæiske Union må være parat til at 
påtage sig sit ansvar i denne sammenhæng. Kommissionen er også ved at undersøge, i 
hvilket omfang det kan blive nødvendigt at indføre en telekommunikationsregulerende 
funktion på EU-plan. 
b. Virkeliggørelse af det indre marked 
Det er nødvendigt med det indre marked som grundlag, hvis mulighederne for de nye 
informationssamfundsprodukter og -tjenesteydelser skal kunne udvikles fuldt ud. 
Kommissionen skal derfor bestræbe sig på fortsat at få det indre marked til at fungere 
godt og fungere bedre. De resterende hindringer bør fjernes ved direkte anvendelse af 
traktatens principper, især frie varebevægelser (artikel 30), fri udveksling af 
tjenesteydelser (artikel 59) og fri etableringsret (artikel 52). Kommissionens mål er at 
sikre, at eventuelle lovgivningsinitiativer vedrørende de nye tjenesteydelser, der tager 
sigte på at beskytte almindelige interesser4), finder sted inden for det indre markeds 
rammer. 
Nye systemer og tjenesteydelser er i rivende udvikling, og det er umuligt at forudsige, 
hvad der i sidste instans vil være marked for. Forhastet lovgivning må undgås, indtil det 
står klart, hvor og hvordan det er nødvendigt at gribe ind. Desuden er det vigtigt at 
fjerne eller imødegå eksisterende eller kommende hindringer, der kan afholde 
virksomhederne fra at tage nye initiativer og investere i dem. Til dette formål er 
Kommissionen ved at analysere potentielle hindringer for visse nye 
informationssamfundsprodukter og -tjenesteydelser, f.eks. inden for elektronik. 
4) F.eks. beskyttelse af privatlivet, beskyttelse af mindreårige, forbrugerbeskyttelse, spørgsmål vedrørende 
moral, sundhed, beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fagetik, kulturformidling, beskyttelse af 
pluralisme osv. 
Medlemsstaterne foretager i øjeblikket en opdatering af deres lovgivning som svar på et 
reelt, undertiden politisk forstærket pres. Sådanne foranstaltninger kan føre til 
inkonsekvent national lovgivning og således hindre den grænseoverskridende udveksling 
af varer og tjenesteydelser. For at imødegå eventuelle trusler mod det indre markeds 
integritet foreslår Kommissionen i denne forbindelse et direktiv om et system for 
lovgivningsgennemsigtighed vedrørende informationssamfundsrelaterede tjenesteydelser. 
Formålet hermed er at sikre sammenhæng og fleksibilitet i nationale 
lovgivningsforanstaltninger og samtidig mest muligt begrænse risikoen for overdreven 
regulering på EU-plan. 
På visse områder vil det måske være nødvendigt at indføre bestemmelser på EU-plan 
med det formål at sikre, at informationssamfundsrelaterede produkter og tjenesteydelser 
får fuldt udbytte af fordelene ved et område uden indre grænser. Sådanne bestemmelser 
vil også beskytte og styrke kreativitet og innovation. Nogle af emnerne er allerede taget 
op5). Man undersøger også i øjeblikket, om der er behov for at indføre konsoliderede 
lovgivningsrammer for informationssamfundet og for telekommunikation. 
En yderligere ny udfordring ved fastsættelsen af reglerne er den teknologiske 
konvergens, der er ved at opstå mellem telekommunikation, elektroniske 
informationstjenester og radiospredning. Kommissionen undersøger i øjeblikket 
problemet omkring manglende sammenhæng mellem de nuværende bestemmelser. 
Der skal sikres brugertillid, så der kan opnås større anvendelse af de nye tjenesteydelser 
til handelstransaktioner og til fremsendelse af officielle dokumenter. Dette er også i 
forretningsverdenens interesse, da større brugertillid betyder større efterspørgsel. Derfor 
må der skabes midler til at sikre privatliv, fortrolighed og elektronisk autentificering. 
Kommissionen er ved at udarbejde relevante forslag. 
c. Strukturelle ændringer i industrien skal fremmes 
Informations- og kommunikationsteknologi (IT) er afgørende for alle industrigrenes, 
handels- og servicesektorers konkurrenceevne i fremtiden (f.eks. i forbindelse med 
produktkonstruktion og -fremstilling, selve produkterne og forretningsgangen). Europas 
succes afhænger derfor af, at de europæiske virksomheder som helhed hurtigt tager IT i 
anvendelse. Formidling af god praksis og anvendelse af benchmark-metode bør fremmes 
i denne forbindelse. Dette er vigtigt, især for små og mellemstore virksomheder (SMV), 
der udgør over to tredjedele af den europæiske arbejdsstyrke og derfor spiller en central 
rolle for jobskabelsesmulighederne^. 
5) Relevante grønbøger, der er vedtaget af Kommissionen, er "Ophavsret og ophavsretsbeslægtede 
rettigheder i informationssamfundet" (KOM(95)382 endelig udg.), "Retlig beskyttelse af krypterede 
tjenester i det indre marked" (KOM(96)76 endelig udg.) og "Kommerciel kommunikation i det indre 
marked" (KOM(96)192 endelig udg.). 
6) Den Europæiske Socialfond, især mål 4, og ADAPT (EF-initiativ) kan anvendes til at fremme disse 
strukturelle ændringer. 
SMV er afgørende for innovation. Grønbogen om innovation har vist, at der er 
uoverensstemmelse mellem Europas videnskabelige og teknologiske potentiel og 
Europas innovationsniveau. Der skal gøres en indsats for at fjerne hindringerne og stille 
de nødvendige instrumenter til rådighed (f.eks. risikovillig kapital). 
SMV er også af afgørende betydning for udviklingen og differentieringen af det nye 
marked for multimedieindhold. Dette marked kræver fleksibilitet og kulturel nærhed af 
hensyn til leveringen af skræddersyede informationstjenester, og det domineres af 
nyoprettede SMV. Medlemsstaterne og EU bør skabe et klima, der kan få SMV til at 
blomstre op. Især bør de i høj grad bestræbe sig på at fremme forståelsen med hensyn til 
behov, prioriteringsområder og hindringer (f.eks. bureaukratiske byrder), der hæmmer 
oprettelsen og driften af SMV og deres anvendelse af IT. 
Af hensyn til en konsekvent og hurtig markedsudvikling har "de facto "-standarder og 
offentligt tilgængelige specifikationer, der er udarbejdet af konsortier, stigende 
betydning. Det er yderst vigtigt at undgå dominerende stillinger eller monopoler og 
sikre offentlige interesser og standarder ved offentlige indkøb. Standardisering spiller en 
stor rolle i denne forbindelse og omhandles i en særskilt meddelelse. 
2.2 Investering i fremtiden 
Informationssamfundet er hovedsagelig et videnbaseret samfund. Deltagelse i 
informationssamfundet betyder større kreativitet, hurtigere kommunikation, udvikling af 
nye ideer og viden om, hvordan man kan lære hele livet. Mennesket og knowhow er 
Europas største kapital. Derfor er det nødvendigt at investere mere i vores 
videngrundlag samt i undervisning og uddannelse. 
At investere i fremtiden betyder også, at vi så godt som muligt bevarer miljøet for de 
kommende generationer. Informationssamfundet kan gavne en bæredygtig udvikling. 
Anvendelse af IT giver store muligheder for en livsstil, der kræver færre knappe 
ressourcer. 
a. Styrkelse af vores videnbase 
Budgetbegrænsninger lægger stigende pres på midlerne til forskning og teknologi (F&U) 
- både i den private og den offentlige sektor. Dette indebærer nok budgetlettelser på kort 
sigt, men på den bekostning, at Europas muligheder for at innovere og konkurrere i det 
næste århundrede reduceres. Mere kan der ikke stå på spil. 
EF's F&U-politik har bidraget til at skabe grundlaget for de indtil nu opnåede 
informationssamfundsresultater i Europa. Dette er ikke en afgrænset opgave. Tværtimod 
bevæger teknologien sig videre og skaber nye uventede grænser. Derfor skal 
informationssamfundsrelateret forskning have en central plads i det femte 
rammeprogram for F&U. 
-7 
Kommissionen har for nylig vedtaget en meddelelse7) om de første retningslinjer for det 
femte rammeprogram. Der lægges op til en klart koncentreret indsats på tre centrale 
områder, og et af dem er informationssamfundet. Forskningen på dette område skal tage 
sigte på at udvikle teknologi, infrastruktur, tjenester, systemer og indhold. Den skal 
udformes således, at den i højere grad opfylder industriens og samfundets stigende 
behov. 
På grund af den hurtige udvikling i ny teknologi er det vigtigt at afpasse programmernes 
tidsskalaer til de nye realiteter. Det er også nødvendigt at koncentrere F&U-indsatsen 
inden for IT om emner af almen interesse, hvorved der skal tages hensyn til de særlige 
brugerbehov i informationssamfundet, og om den teknologi, der er nødvendig for at 
opfylde dem. Dette indebærer igangsætning og organisering af en koordineringsindsats 
på tværs af fag og programmer med sigte på konvergens mellem industri og teknologi. 
Informationssamfundet støtter visionen om en "global forskningslandsby". Europa har 
brug for højhastigheds-forskningsnet for at blive fuldstændigt integreret i den 
internationale forskningsverden og for at forbedre det grænseoverskridende samarbejde 
mellem medlemsstaternes nationale og de europæiske forskningsinstitutter. 
b. Forbedring af undervisning og uddannelse 
Udviklingen sker i et stadig stigende tempo, og kvalifikationerne skal løbende tilpasses 
de skiftende behov på arbejdspladsen og i hjemmet. Ny informations- og 
kommunikationsteknologi og nye indlæringsmåder indgår nu i Kommissionens 
undervisnings- og uddannelsesprogrammer^. Kommissionen har taget særlige 
initiativer9), har udgivet en hvidbog om "Almen uddannelse og erhvervsuddannelse: 
undervise og lære - på vej mod det kognitive samfund" og vil fremme en bredere debat 
om de udfordringer, der ligger i at imødegå forældelse af den voksne arbejdsstyrkes 
kvalifikationer ved hjælp af en aktiverende tilgang til tilpasning og udvikling på 
grundlag af grønbogen om "Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i 
centrum ". 
Forum for informationssamfundet10* mener, at undervisning og uddannelse hurtigt skal 
tages op til revision, så undervisningsinstitutionerne i højere grad imødekommer de 
fremspirende industriers behov. Dette forum understreger også, at indførelse af 
informationssamfundet i skolerne betyder en ændring af den måde, skolerne arbejder på. 
Dette bliver ikke let på grund af de økonomiske konsekvenser og den almindelige 
træghed. Undervisning i informationssamfundet må fokusere mere på eleverne i stedet 
for udelukkende at være centreret om lærerne. Den skal i højere grad tage udgangspunkt 
i læring end i undervisning. 
7) Foreløbige retningslinjer for det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling 
KOM(96)332/7. 
8) SOCRATES og LEONARDO DA VINCI samt programmet for telematiksystemer. 
9) Task force for undervisningssoftware og multimedia. 1996 er blevet udråbt til Det Europæiske år for 
Livslang Uddannelse for at øge offentligheden bevidsthed om, at det er vigtigt at lære, ikke alene i skolen, 
men også i hjemmet og på arbejdspladsen. 
10) Forum for informationssamfundet er oprettet af Kommissionen med henblik på rådgivning om 
informationssamfundsrelaterede spørgsmål og bringer alle relevante sektorer og interessegrupper sammen. 
Dets første rapport omhandler "Networks for people and their communities". 
8-
I erkendelse af, hvor stor en betydning undervisning og uddannelse har, har Det 
Europæiske Råd i Firenze anmodet Kommissionen om hurtigt at udarbejde en 
handlingsplan om læring i informationssamfundet. Den vil omfatte sammenkobling af 
skolenet på europæisk plan, fremme af multimedie-undervisningsindhold og større 
bevidstgørelse og bedre uddannelse af lærere og instruktører med henblik på at anvende 
nye informationssamfundsværktøjer. 
I denne forbindelse forventes der et væsentligt bidrag fra den private sektor gennem 
oprettelse af offentlige og private partnerskaber. 
c. Mod en bæredygtig udvikling 
Begrebet bæredygtig udvikling afspejler en stigende bevidsthed om, at de nuværende 
generationer bør imødekomme deres behov uden at bringe de kommende generationers 
livskvalitet i fare og uden at forårsage ressourceknaphed og uden at ødelægge miljøet. 
Eksempelvis kan elektroniske systemer bidrage til at begrænse dels behovet for 
investeringer i transportinfrastruktur, dels trafikpropper og byforurening. Dette kan 
opnås både direkte ved anvendelse af trafikstyringssystemer og indirekte ved i 
erhvervslivet at anvende telekonferencer og fjernarbejde, som mindsker 
transportbehovet. Kontrol med luftforureningsniveauer i tilknytning til 
trafikstyringssystemer kan anvendes til at omdirigere eller standse trafikken, når 
luftkvaliteten når en bestemt tærskelværdi. 
IT kan være et vigtigt værktøj til at sikre en bæredygtig udvikling, selvom der ikke 
automatisk er garanti for en miljøvenlig udvikling. Meget afhænger af, inden for hvilke 
rammer ny teknologi anvendes. Ifølge Forum for Informationssamfundet er der en risiko 
for en "bagslagseffekt", hvorved et samfunds fremgang - som det er sket tidligere - kan 
skabe større behov for materielt forbrug og bæredygtigheden går tabt. 
At påvirke både befolkningens og virksomhedernes adfærd i retning af en mere 
forsvarlig anvendelse af ressourcerne forudsætter, at der skabes større bevidsthed, og at 
der indføres hensigtsmæssige økonomiske incitamenter (f.eks. skattemæssige 
incitamenter). 
2.3. Mennesket i centrum 
Informationssamfundet giver muligheder for at forbedre den enkeltes livsstil og den 
offentlige interesse i almindelighed. Europæerne vil få adgang til flere nye 
tjenesteydelser, der bidrager til at forbedre deres livskvalitet, både i hjemmet og på 
arbejdspladsen. Derudover ligger der også i den nye teknologi en mulighed for at 
bidrage til at få bugt med social udstødelse og regionale skævheder. Men de ændringer, 
der følger med informationssamfundet, frembyder også nye udfordringer for samfundet, 
og det er vigtigt at sikre, at fordelene fordeles lige mellem EU's forskellige dele og 
indbyggerne. 
-9 
At sikre den offentlige interesse betyder, at forbrugerbeskyttelsen skal tilpasses de nye 
vilkår, der opstår, fordi der hurtigt udvikles nye IT-baserede produkter og 
tjenesteydelser. 
a. Styrkelse af den europæiske integration 
Aktiv deltagelse i samfundslivet er i stigende grad knyttet til adgang til 
informationstjenesterne, mens fysisk nærhed er mindre vigtig. De forskellige ulemper 
for randområder kan således begrænses ved direkte tilslutning. Dette giver nye 
muligheder for at deltage i markederne samt i undervisning og uddannelse, og for at få 
adgang til kulturlivet gennem on-line elektroniske biblioteker, museer og kunstgallerier. 
Det sker imidlertid ikke automatisk, at alle de europæiske regioner deltager i 
informationssamfundet, for dette kræver aktive politiske foranstaltninger. 
Noget af det, der er vigtigst for adgangen til informationssamfundet, er disponibel 
telekommunikationsinfrastruktur. Dog viser en række analyser10, at der trods en vis 
konvergens stadig er store forskelle på infrastrukturudviklingsniveauerne i 
medlemsstaterne og regionerne, eller at sådanne forskelle for nylig er opstået. 
En liberalisering vil føre til bedre servicekvalitet og presse priserne. Samtidig vil pligten 
til adment tjenesteudbud12* sikre, at fundamentale telefonitjenester, som allerede omfatter 
adgang til on-line-tjenester, bliver tilgængelige for alle til overkommelige priser. Da 
private infrastrukturinvesteringer imidlertid er efterspørgselsbestemt, kan det forventes, 
at adgang til nye og avancerede tjenester indføres i forskelligt tempo og på forskellige 
vilkår i EU. 
For at mindske risikoen er det nødvendigt med lokale, regionale og nationale initiativer, 
ikke alene for at tiltrække infrastrukturinvesteringer, men også for at styrke 
efterspørgslen efter nye informationstjenester. Formidling af erfaringer og de bedste 
metoder fra avancerede regioner kan bidrage hertil (f.eks. i forbindelse med udvikling af 
strategier, anvendelse af telehuse samt fjernarbejde). Der er imidlertid stadig en 
modstræbende holdning og manglende erkendelse i denne henseende. Landdistrikter og 
ugunstigt stillede regioner må udvikle særlige initiativer for at fremme privat-offentlige 
eller tværregionale partnerskaber, udarbejde regionale strategier og iværksætte 
pilotsystemer. 
En række lokale og regionale initiativer modtager allerede EU-støtte fra de relevante 
instrumenter, især EFRU (men også Socialfonden, de transeuropæiske net, F&U). På 
grundlag af erfaringerne fra de igangværende initiativer vil Kommissionen igen tage 
disse spørgsmål op i en nær fremtid for at komme videre med integreringen af 
informationssamfundsaspekterne i strukturfondspolitikkerne. 
11) Jf. især undersøgelsen vedrørende vurderingen af den sociale og økonomiske samhørighed i forbindelse 
med udviklingen af informationssamfundet i Europa, som er foretaget for Kommissionen på grundlag af 
KOM(94) 347 endelig udg., kapitel III, andet afsnit. 
12) Alment tjenesteudbud er et begreb i kraftig udvikling. Kommissionen vil som nævnt i meddelsen 
KOM(96) 73 pr. 1. januar 1998 aflægge rapport om det almene tjenesteudbuds omfang, niveau, kvalitet 
og prismæssige overkommelighed samt vurdere behovet for tilpasning. 
10-
Det europæiske informationssamfund skal også afspejle de fælles værdier, der er 
grundlaget for den europæiske samfundsmodel, herunder demokrati og individuelle 
rettigheder, ligebehandling og socialforsorg og solidaritet. I en verden med hurtige 
forandringer er det vigtigt at sikre, at informationssamfundet styrker disse værdier frem 
for at underminere dem. Der skal også lægges vægt på de særlige behov, der gør sig 
gældende for kvinder, ældre og handicappede, ufaglærte og minoriteter. 
På denne baggrund har Kommissionen iværksat en række foranstaltninger med det 
overordnede mål at sætte europæiske mænd og kvinder i centrum for Den Europæiske 
Unions strategi for informationssamfundet. Der er blevet oprettet et forum for 
informationssamfundet og en ekspertgruppe på højt plan for sociale og samfundsmæssige 
aspekter af informationssamfundet. Der lægges op til en bred samfundsdebat om disse 
spørgsmål i grønbogen om "Liv og arbejde i informationssamfundet - mennesket i 
centrum". Efter den relevante høringsproces vil Kommissionen fremsætte forslag til 
foranstaltninger. 
b. Beskyttelse af forbrugernes interesser 
Forbrugernes interesser skal varetages ved, at der systematisk tages hensyn til dem 
under udarbejdelsen af EU-politikkerne for informationssamfundet. 
I denne forbindelse vil Kommissionen iværksætte forskningsforanstaltninger med sigte 
på at udvikle en mere brugervenlig informations- og kommunikationsteknologi samt 
forsøge at afprøve pilotsystemer i samarbejde med forbrugerorganisationer. 
Kommissionen vil også opfordre til systematisk at inddrage forbrugerrepræsentanter 
både i standardiseringsprocessen og i høringsprocessen, hvad der er væsentligt i 
forbindelse med udarbejdelse af lovbestemmelser for informationssamfundsrelaterede 
anliggender. 
Desuden vil man især beskæftige sig med uønskede eller stødende oplysninger, der 
formidles på on-line-tjenester og på Internet, samt beskyttelse af mindreårige. 
Kommissionen er i øjeblikket ved at undersøge dette spørgsmål, bl.a. på baggrund af 
grønbogen om nye audiovisuelle tjenester. Det er klart, at der også skal findes løsninger 
i international sammenhæng. 
Forbrugerne skal i højere grad bevidstgøres om og forstå, hvordan 
informationssamfundet påvirker deres dagligdag, så de kan værdsætte fordelene ved en 
åbning af telekommunikationsmarkederne, men også se farerne ved IT-udviklingen. I 
denne forbindelse skal opmærksomheden henledes på nedtællingen til 1998. Det er også 
vigtigt at hjælpe forbrugerne med at navigere og foretage informerede valg mellem 
forskellige mediers indhold (dvs. mediekompetence). Dette indebærer en stærkt øget 
indsats i forbrugerundervisningen af såvel børn som voksne. 
11 
c. Forbedring af offentlige tjenesteydelser 
Den offentlige sektor skal i stigende grad anvende ny teknologi for at forbedre de 
offentlige tjenesteydelsers kvalitet, åbenhed, gennemsigtighed og brugervenlighed. Det 
er også nødvendigt at anvende IT for at gøre offentlig administration mere effektiv, hvad 
der bliver et centralt krav i forbindelse med økonomisk globalisering og 
budgetrestriktioner. 
Kommissionen bør blive en af frontløberne i anvendelsen af IT-værktøjer i arbejdet og 
således på europæisk plan foregå offentlig administration med et godt eksempel. Dette 
vedrører de metoder og værktøjer, som anvendes i tjenestemændenes daglige arbejde, 
forbindelserne med Kommissionens decentraliserede agenturer samt forbindelserne med 
medlemsstaternes myndigheder og det brede publikum. I denne henseende er 
Kommissionen begyndt at anvende elektronisk fremsendelse af forslag i forbindelse med 
F&U-programmerne ACTS og ESPRIT. 
Desuden skal der skabes større sammenhæng mellem medlemsstaterne net for offentlige 
tjenester, så der sikres en uhindret kommunikation mellem alle offentlige 
administrationsniveauer i hele EU. 
Alle såvel lokale, regionale, nationale som europæiske offentlige 
administrationsniveauer skal lette den offentlige adgang til offentlig information ved at 
anvende nye systemer (dvs. offentlige informationskiosker eller on-line-systemer). 
d. Kulturel mangfoldighed 
Indhold er en væsentlig del af informationssamfundet, både som en vigtig og voksende 
kilde til erhvervsindtægter og som formidler af ideer og værdier, der bidrager til at 
bevare og fremme Europas kulturelle og sproglige mangfoldighed. Samtidig med, at der 
skal sættes yderligere skub i den europæiske indholdsindustris integrering i 
verdensøkonomien, er det derfor væsentligt at bevare den europæiske kulturelle 
mangfoldighed. 
Europas enorme kulturarv kan indebære væsentlige fordele økonomisk set. En optimal 
udnyttelse af den forudsætter i høj grad, at der udarbejdes sammenhængende regler for 
nye produkter, tjenester og indhold. Dette vil igen i vid udstrækning afhænge af 
indhold, der er beskyttet af ophavsret og lignende rettigheder. 
Den Europæiske Union erkender den stigende betydning af den audiovisuelle 
programindustri og har iværksat en række initiativer13). 
13) Dette fremgår af programmet MEDIA II og INFO 2000, forslaget om flersprogethed, udarbejdelsen af en 
grønbog om nye audiovisuelle tjenester og ændringen af direktivet om fjernsyn uden grænser. 
12 
Mediesektoren undergår indgribende strukturændringer. På den ene side udvider store 
mediekoncerner deres aktiviteter fra trykning og traditionel radiospredning til 
elektronisk offentliggørelse og digital-tv-tjenester. Det er klart, at de store investeringer, 
der er nødvendige for at kunne deltage i det nye mediemarked, kun er mulige for aktører 
af en vis størrelse. Ikke desto mindre er pluralisme og kulturel mangfoldighed centrale 
værdier for de europæiske demokratier. 
På den anden side giver informationssamfundet mulighed for en mere individualiseret 
indholdsproduktion og -distribution, og spektret af informationstjenester vil blive større. 
Et godt eksempel herpå er Internet. De fremtidige interaktive digitale tjenester bliver 
ikke præget af en begrænset mængde disponible oplysninger, tværtimod vil der 
forekomme et overskud af oplysninger. Således vil udviklingen af nye tjenester og 
specialiserede kanaler bidrage betydeligt til pluralismen og den kulturelle 
mangfoldighed. 
Massemedierne har en stærk indflydelse på den offentlige mening. Derfor er der i 
samtlige medlemsstater indført regler om mediekoncentration. Det har imidlertid været 
nødvendigt at tage et initiativ på EU-plan for at koordinere reglerne, styrke det interne 
marked i overensstemmelse hermed og undgå en ny opdeling på grund af inkonsekvent 
gennemførelse af regler i de forskellige medlemsstater. Kommissionen undersøger, om 
det vil være nødvendigt at træffe yderligere foranstaltninger, for at licenssystemet kan 
fremme åben adgang. 
2.4. Den globale udfordring tages op 
Det stigende konkurrencetryk, der skyldes udviklingen i kommunikationsnettene, fører 
til en gennemgribende omstrukturering af virksomhederne og fremkalder en bølge af 
større verdensomspændende virksomhedsalliancer. Omstruktureringen af erhvervslivet 
fremmes yderligere af den teknologiske konvergens i de informationsrelaterede 
industrier, dvs. telekommunikation, edb, elektronik og indhold. 
Globaliseringen dikterer også en ændring i medlemsstaternes samfundsøkonomiske og 
institutionelle organisering i retning af større fleksibilitet og effektivitet i en i forvejen 
vanskelig situation med høj ledighed. Samtidig giver globaliseringen nye 
markedsmuligheder, der kan bidrage til at øge den økonomiske vækst og beskæftigelsen, 
ikke alene for de industrialiserede lande, men også for udviklingslandene, der 
iværksætter foranstaltninger for at deltage i det globale informationssamfund. 
13-
a. Fastlæggelse af globale regler 
En global liberalisering af telekommunikation vil give EU-informationsindustrien mange 
muligheder. Det er vigtigt senest den 15. februar 1997 at få afsluttet WTO-
forhandlingerne om liberaliseringen af de fundamentale telekommunikationstjenester. 
Det samlede resultat må give sig udtryk i en rimelig og egentlig adgang til vores største 
konkurrenters markeder og tilstrækkelige forpligtelser fra navnlig nye industrilande. 
Denne aftale skal også indebære loyale og åbne ordninger for de globale 
satellitkommunikationssystemer. En tilfredsstillende deltagelse i forhandlingerne 
forudsætter effektive koordineringssystemer, der sikrer, at EU udtrykker sig med én 
stemme. 
Desuden kan drøftelser om en informationsteknologiaftale bidrage til at begrænse 
omkostningerne ved IT-produkter til multimedia gennem fjernelse af handelshindringer 
for IT-produkter og fremme af gensidig anerkendelse. I denne forbindelse er det også 
nødvendigt, at Kommissionen tager politikken vedrørende klassificering af 
multimedieindhold op til fornyet behandling og fastlægger en ny politik herfor. 
Der skal indføres globale regler for at skabe et ensartet terræn. Det drejer sig f.eks. om 
sikring af nettenes indbyrdes forbindelse og tjenesters tydbarhed, beskyttelse af 
intellektuelle ejendomsrettigheder, informationssikkerhed, beskyttelse af privatlivet og 
personlige oplysninger, fremme af globale standarder, fjernelse af handelshindringer, 
sikring af fri informationsudveksling, undgåelse af konkurrencefordrejninger samt 
håndtering af den kulturelle og sproglige dimension. 
Mange af disse spørgsmål er allerede ved at blive behandlet i egnede multilaterale fora 
som f.eks. G7, Verdenshandelsorganisationen (WTO), Den Internationale 
Telekommunikationsunion (ITU), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og 
Udvikling (OECD), Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO) og 
Verdensbanken. 
Men hvor multilaterale drøftelser med industrilande og fremspirende økonomiske 
kræfter ikke fører til en reel åbning af de udenlandske markeder, skal der fortsat føres 
bilaterale forhandlinger, især med hensyn til regler om offentlige indkøb af 
telekommunikationsudstyr og aftaler om gensidig anerkendelse. 
EU's konkurrencepolitik skal fortsat gribes an på to måder. På den ene side erkendes 
det, at det er nødvendigt med alliancer for at sikre, at europæiske virksomheder har den 
afgørende størrelse, der er nødvendig for at være til stede og konkurrencedygtig overalt. 
På den anden side skal markedsafskærmning forhindres og dominerende stillinger 
begrænses. 
- 14 
b. Samarbejde med vores naboer 
EU har også et særligt politisk ansvar for at integrere sine naboer, dvs. de central- og 
østeuropæiske lande, Samfundet af Uafhængige Stater (SNG) og Middelhavslandene. 
Disse lande nyder allerede godt af EF's udviklings- og samarbejdsinstrumenter, især 
PHARE og MEDA. Der er også iværksat en regional dialog om informationssamfundet 
med oprettelsen af Forum for EU og Central- og Østeuropa i juni 1995 og afholdelsen af 
Euro-Middelhavs-konferencen i maj 1996. 
Hvad angår lande, der ansøger om EU-medlemskab, skal der gøres en særlig indsats for 
i højere grad at inddrage dem i EU's informationssamfundsaktiviteter. Især vil en sådan 
dialog blive videreført med de associerede lande i Central- og Østeuropa i forbindelse 
med associeringsaftalerne og den strukturerede dialog. Man skal også nå frem til gradvis 
konvergerende bestemmelser og bedre integrering i de europæiske net og F&U-
programmer. Der vil blive fremlagt en særlig handlingsplan på næste plenarmøde i 
Forum for EU og Central- og østeuropa i Prag i september 1996. 
En særlig aktiv opbakning af lovgivningsreformer, system- og infrastrukturudvikling 
samt F&U-bestræbelser skal også prioriteres i forbindelse med opfølgningen af Euro-
Middelhavs-konferencen. Det er af største vigtighed at bistå EU's Middelhavsnabolande 
med at tage informationssamfundets udfordringer op og således støtte deres integrering i 
den globale økonomi. 
c. Bedre integrering af udviklingslandene 
Globalt set var konferencen om informationssamfund og udvikling, som Sydafrika var 
vært for i maj 1996, et betydeligt skridt i retning af bedre integrering af 
udviklingslandene i det globale informationssamfund. På grundlag af resultaterne af 
denne konference fremlægges der en meddelelse om informationssamfund og udvikling 
inden udgangen af 1996. Der skal fastsættes lige mål og retsningslinjer for de 
nuværende samarbejds- og udviklingsinstrumenter, så udvikling af 
telekommunikationsinfrastruktur og -systemer prioriteres højere i udviklingspolitikken. 
Dette er ikke kun en forudsætning for at opnå gode resultater i den internationale 
handel, men giver også nye muligheder for intern udvikling. 
3. NÆSTE SKRIDT 
Ministerrådet og Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og 
Regionsudvalget opfordres til at fremkomme med deres synspunkter om de vigtigste 
punkter i denne meddelelse. På baggrund af disse høringer vil Kommissionen forelægge 
en tilpasset og opdateret handlingsplan før årets udgang samt fremsætte nye forslag til en 
række foranstaltninger, der er beskrevet i teksten. 
ISSN 0254-1459 
KOM(96) 395 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 15 
Katalognummer : CB-CO-96-417-DA-C 
ISBN 92-78-07884-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg