Særberetning Forvaltes 
præferencehandelsordningerne 
hensigtsmæssigt?DA 2014  NR. 02

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu)
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2014
ISBN 978-92-9241-839-7
doi:10.2865/61887
© Den Europæiske Union, 2014
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
DA 2014  NR. 02
Særberetning Forvaltes 
præferencehandelsordningerne 
hensigtsmæssigt?
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)
02
 Indhold
Punkt
 Forkortelser
 Glossar
I-V Resumé
1-19  Indledning
1-6 Præferencehandelsordninger
7-14  Kommissionens vurdering af virkningerne af PTA’er
15-19  Overvågning og kontrol af PTA’erne
20-25  Revisionens omfang og revisionsmetoden
21-22 Vurdering af de økonomiske virkninger af PTA’erne
23-25 Overvågning og kontrol af PTA’er
26-106  Bemærkninger
26-53  Der er sket forbedringer over tid, men Kommissionen har ikke på passende vis vurderet alle de 
økonomiske virkninger af PTA’er
27-31  Kommissionen foretog ikke altid en vurdering af alle de økonomiske virkninger af PTA’er
32-53  De vurderinger, der blev gennemført, indeholdt i de fleste tilfælde unøjagtigheder, og de var ikke fuldt ud 
anvendelige eller dækkende, men der er sket forbedringer
54-55  Interimsevalueringen af den generelle præferenceordning (GSP) viser, at politikken endnu ikke 
fuldt ud har resulteret i alle de tilsigtede fordele
56-80  Den toldkontrol, der foretages af myndighederne i de udvalgte medlemsstater, er svag
58-67  Svagheder i kontrolstrategien og risikoforvaltningen
68-73  Svagheder i myndighedernes forvaltning af det administrative samarbejde i de udvalgte medlemsstater
03  
74-75  Medlemsstaternes risikoforvaltningssystemer omfatter ikke altid meddelelser om gensidig bistand
76-80  Fejl i inddrivelsesprocedurerne i tre af de udvalgte medlemsstater 
81-99  Der er svagheder i Kommissionens overvågning af medlemsstater og præferenceberettigede 
lande/partnerlande med hensyn til PTA’er
82-86  Kommissionen har kun foretaget få forudgående evalueringer og ingen overvågningsbesøg i de lande, 
som er berettigede til præferencebehandling
87-89  Kommissionen har gjort en indsats for at sikre, at de administrative samarbejdsordninger fungerer 
gnidningsløst, men der er fortsat problemer
90-92  OLAF’s oprindelsesundersøgelser er vigtige, men der er svagheder i den finansielle opfølgning
93-99  Utilstrækkelig brug af forebyggende foranstaltninger og modforanstaltninger til at beskytte EU’s 
finansielle interesser
100-106  De retlige bestemmelser vedrørende PTA indeholder ikke tilstrækkelige 
sikkerhedsforanstaltninger til at sikre EU’s finansielle interesser
100-103  Kumulationsreglernes kompleksitet
104-105  Udskiftningen af oprindelses- og varecertifikater med eksportørers selvcertificering
106 Begrænsede retlige beføjelser til bekæmpelse af svig
107-120  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I — Statistiske data om PTA’er i 2011
 Bilag II  — Oversigt over Kommissionens forudgående evalueringer af PTA’er
 Bilag III  —  Oversigt over Kommissionens mellemliggende og/eller efterfølgende 
evalueringer af PTA’er
 Bilag IV  — Revisionsmetode i udvalgte medlemsstater
 Bilag V — CGE-modellens begrænsninger
 Kommissionens svar
04
 Forkortelser
AMA : Gensidig bistand vedrørende landbrugs- eller fiskeriprodukter
AVS : Gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet
CCC : EF-toldkodeksen
CCIP : Gennemførelsesbestemmelser til toldkodeksen
CGE : Den beregnede generelle ligevægtsmodel
CLWP : Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram
EU: Den Europæiske Union
FAO : De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation
FTA : Frihandelsaftale
GSP : Den generelle præferenceordning
GTAP : Global Trade Analysis Project
IA: Impact assessment — konsekvensanalyse.
ILO: Den Internationale Arbejdsorganisation
MA: Gensidig bistand
OLAF : Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig
PTA : Præferencehandelsordning
SIA: Sustainability Impact Assessment — bæredygtighedsvurdering
TRIPS : Aftale om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder
ØPA : Økonomisk partnerskabsaftale
05
 Glossar
Administrativt samarbejde : Udveksling af oplysninger mellem det præferenceberettigede land/partnerlandet, 
Kommissionen og medlemsstaterne, hvorved det præferenceberettigede land/partnerlandet tilsender 
Kommissionen oplysninger om de myndigheder, der er bemyndiget til at udstede oprindelsescertifikater og 
varecertifikater, samt aftryk af de stempler, som anvendes heri, og Kommissionen viderebringer disse oplysninger til 
medlemsstaterne. Medlemsstaterne anmoder disse myndigheder om at bekræfte gyldigheden og/eller ægtheden 
af certifikater vedrørende præferenceoprindelse og varecertifikater.
Bæredygtighedsvurdering (SIA) : En uafhængig undersøgelse, der gennemføres af eksterne konsulenter med 
det formål at give de personer, der skal forhandle aftaler, en evidensbaseret analyse af de potentielle økonomiske, 
miljømæssige og sociale virkninger, som en handelsaftale kunne have, både i EU og i partnerlandene. De eksterne 
konsulenter er forpligtede til at følge de retningslinjer og bestemmelser, der er fastsat i Kommissionens praktiske 
håndbog i bæredygtighedsvurderinger vedrørende handel (Handbook for Trade Sustainability Impact Assessment 
(Trade SIA)).
Cariforum : Sammenslutning af de caribiske AVS -stater, som har til formål at fremme og koordinere politisk 
dialog, samarbejde og regional integration mellem AVS og Den Europæiske Union, navnlig inden for rammerne af 
Cotonou -aftalen, men også inden for rammerne af den økonomiske partnerskabsaftale (ØPA) Cariforum -EU.
Comext : Statistisk database vedrørende handelen med varer fra og mellem landene i Den Europæiske Union (inden 
for EU og med tredjelande). Disse statistikker dækker transaktioner vedrørende mere end 11 000 varer, der er 
klassificeret i den kombinerede nomenklatur.
Den beregnede generelle ligevægtsmodel (CGE) : En kvantitativ økonomisk model, der anvendes til at simulere, 
hvordan en økonomi reagerer på politikændringer på områder såsom beskatning, migration og handelspolitik. Den 
forudsætter, at markederne i en økonomi har tendens til at søge ligevægt, hvis de ikke udsættes for chok, og at de 
i princippet fører til en effektiv ressourcefordeling. Den første CGE- model blev udarbejdet af Leif Johansen i 1960.
EU’s generelle præferenceordning (GSP) : En unilateral handelsaftale, hvorved EU indrømmer udviklingslande og 
-territorier præferenceadgang til sit marked i form af reducerede toldsatser ved indførsel til EU. Standard -GSP’en 
giver præference til udviklingslande og -territorier for mere end 6 200 toldpositioner, mens den særlige GSP til 
fordel for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, kendt som GSP+, giver yderligere toldnedsættelser for 
at bistå sårbare udviklingslande med henblik på ratificering og gennemførelse af internationale aftaler på disse 
områder. Alt undtagen våben-ordningen (»Everything But Arms« — EBA) giver told- og kvotefri markedsadgang for 
alle produkter for de mindst udviklede lande.
06 Glossar
Forenklet deklareringsprocedure : En forenklet procedure, hvorved en erhvervsdrivende frembyder varerne for 
toldmyndighederne og indgiver enten en forenklet angivelse eller et handelsdokument (f.eks. en faktura) i stedet 
for en detaljeret standardangivelse.
Forældelse af toldskyld : En toldskyld kan ikke længere meddeles debitor, når fristen på tre år, regnet fra datoen 
for toldskyldens opståen, er udløbet.
Frihandelsområder og toldunioner : Præferencehandelsordninger, som er en undtagelse fra 
mestbegunstigelsesklausulen (MFN) i henhold til GATT og GATS, hvorved handelspartnere gensidigt indrømmer 
præferenceadgang til produkter og tjenester for at fremme deres indbyrdes handel. Begge ordninger fører 
til en gensidig afskaffelse af told og kvoter i de deltagende områder og til diskrimination af handelen med 
ikkemedlemmer, men sidstnævnte indebærer, at der etableres en fælles toldtarif mellem dem.
Global Trade Analysis Project (GTAP) : Et globalt netværk af forskere og politiske beslutningstagere, som foretager 
kvantitative analyser af internationale politiske spørgsmål. GTAP koordineres af Center for Global Trade Analysis 
på Purdue University. En regional CGE -model bundet til et enkelt land, som blev udarbejdet af den australske 
industrikommission, var inspirationen til GTAP -projektet i 1990-1991. Kernen i Global Trade Analysis Project er en 
global database, der beskriver bilaterale handelsmønstre, produktion, forbrug og brug af råvarer og tjenesteydelser 
som mellemprodukt.
Hjemstedsordningen : En forenklet procedure, hvor den erhvervsdrivende modtager varerne direkte på sit 
forretningssted (eller et nærmere angivet sted), og hvor indgivelsen af toldangivelsen samt frigivelsen af varerne 
normalt foretages ved indtastning i den erhvervsdrivendes eget toldregnskab.
Konsekvensanalyse (IA) : En forudgående evaluering, som Kommissionen udarbejder for at give de politiske 
beslutningstagere oplysninger om fordelene og ulemperne forbundet med de forskellige løsningsmodeller ved at 
vurdere deres potentielle effekt.
Kumulation : Et system, der åbner mulighed for, at produkter, der stammer fra land A, forarbejdes yderligere eller 
føjes til produkter, der stammer fra land B, som hvis de havde haft oprindelse i land B. Det fremstillede produkt 
får dermed oprindelse i land B. Den bearbejdning eller forarbejdning, som produkterne med oprindelsesstatus 
undergår i det enkelte præferenceberettigede land/partnerland, behøver ikke at være en »tilstrækkelig 
bearbejdning eller forarbejdning« som fastsat i listereglerne.
07 Glossar
Meddelelse om gensidig bistand : Kommissionens fremsendelse til medlemsstaterne af oplysninger vedrørende 
transaktioner, der er eller synes at være i strid med told- og landbrugsbestemmelser, som er af særlig EU -interesse.
Mistede indtægter : Toldafgifter, som ikke længere kan inddrives.
Modus 4 : Levering af tjenesteydelser som led i grænseoverskridende handel inden for en handelspartners område 
med en EU -leverandør til stede som en fysisk person.
REM -REC -ansøgninger : Anmodninger om fritagelse for/godtgørelse af toldskyld eller om undladelse af 
efterfølgende bogføring heraf, som medlemsstaternes toldmyndigheder indgiver til Kommissionen i henhold til 
artikel  871 og  905 i gennemførelsesbestemmelserne til toldkodeksen (CCIP).
Risikoforvaltning/risikoanalyse : Systematisk identifikation af risici og gennemførelse af alle de foranstaltninger, 
der er nødvendige for at begrænse risikoeksponeringen, fortrinsvis under anvendelse af automatiserede 
databehandlingsteknikker. Dette indebærer aktiviteter som indsamling af data og oplysninger, analyse og vurdering 
af risici, fastsættelse og indledning af tiltag og regelmæssig kontrol og tilsyn med processen og dens resultater 
baseret på internationale, EU- og nationale kilder og strategier.
Risikoprofil : En kombination af risikokriterier og kontrolområder (f.eks. varetyper, oprindelseslande), som peger på, 
at der er en risiko, og som medfører forslag til en kontrolforanstaltning. Når disse kriterier er opstillet på EU -niveau 
i henhold til en fælles ramme for risikostyring, tales der om EU -risikoprofiler.
Toldkontrol : Specifikke handlinger, der foretages af toldmyndighederne med henblik på at sikre en korrekt 
anvendelse af toldbestemmelserne. Disse handlinger kan for eksempel være besigtigelse af varerne, verifikation 
af de angivne data og kontrol af elektroniske eller skriftlige dokumenters eksistens og ægthed, gennemgang af 
virksomhedernes regnskaber og andre fortegnelser, inspektion af transportmidler, inspektion af bagage og andre 
lignende handlinger.
Toldangivelse : Den handling, hvorved en person tilkendegiver at ville angive en vare til en bestemt toldprocedure.
Udeblevne indtægter : De indtægter, som EU giver afkald på som følge af toldpræferencer, der indrømmes til 
præferenceberettigede lande/partnerlande under PTA’er.
08
I
Præferencehandelsordninger (PTA’er) giver handels -
partnere mulighed for at indrømme præferencevil -
kår inden for rammerne af deres indbyrdes handel. 
Ordningerne kan enten være gensidige eller ensidige. 
Ved gensidige ordninger reduceres toldbarriererne 
med det formål at øge begge parters handel, økono -
miske vækst, beskæftigelse og fordele for forbrugerne, 
mens EU ved ensidige ordninger indrømmer præferen -
ceadgang uden gensidighed med det formål at give 
udviklingslande toldfri adgang til EU -markedet og 
derved bidrage til at udrydde fattigdom og fremme 
bæredygtig udvikling.
II
Målet med Rettens revision var at vurdere, om Kom -
missionen på passende vis har evalueret de økonomi -
ske virkninger af PTA’erne, og om kontrollerne heraf 
effektivt sikrer, at indførsler ikke uberettiget nyder 
godt af præferencetoldforanstaltninger med tab af 
EU-indtægter til følge.
III
Retten konstaterede følgende:
a) Kommissionen har ikke på passende vis evalueret 
alle de økonomiske virkninger af PTA’er. Der bliver 
imidlertid i stadig højere grad anvendt konse -
kvensanalyser, og kvaliteten af de gennemførte 
analyser er blevet bedre.
b) Interimsevalueringen af den generelle præference -
ordning (GSP) viser, at politikken endnu ikke fuldt 
ud har resulteret i de tilsigtede fordele.
c) Der er svagheder i den toldkontrol, der foretages 
af myndighederne i de udvalgte medlemsstater.d) Der er svagheder i Kommissionens overvågning af 
medlemsstater og præferenceberettigede lande/
partnerlande for så vidt angår PTA’er.
e) De retlige bestemmelser vedrørende PTA’erne in -
deholder ikke tilstrækkelige sikkerhedsforanstalt -
ninger til at beskytte EU’s finansielle interesser.
IV
Med henblik på at forbedre vurderingen af de økono -
miske virkninger af PTA’erne bør Kommissionen:
a) medmindre andet er behørigt begrundet gen -
nemføre en konsekvensanalyse og en bæredyg -
tighedsvurdering for hver enkel PTA for at få en 
dybdegående, dækkende og kvantificeret analyse 
af de forventede økonomiske virkninger, herunder 
et skøn over udeblevne indtægter
b) rutinemæssigt inddrage Eurostat i kvalitetsvurde -
ringen af de statistiske datakilder, der anvendes 
i bæredygtighedsvurderinger, og sikre, at der ret -
tidigt gennemføres analyser til brug for de perso -
ner, der skal forhandle aftalerne
c) gennemføre interimsevalueringer og efterfølgen -
de evalueringer for at vurdere, i hvilket omfang 
PTA’er med væsentlige virkninger opfylder po -
litikmålene, og hvordan deres performance kan 
forbedres i centrale økonomiske sektorer, herun -
der et skøn over udeblevne indtægter.Resumé
09
 Resumé
V
Med henblik på at øge beskyttelsen af EU’s finansielle 
interesser bør Kommissionen:
a) opstille EU -risikoprofiler for PTA’er, så medlems -
staterne har en fælles tilgang til risikoanalyse med 
henblik på at reducere tabene for EU -budgettet
b) kontrollere, at medlemsstaterne gør deres risi -
koforvaltningssystemer og kontrolstrategi mere 
effektive for at reducere tabene for EU -budgettet
c) tilskynde medlemsstaterne til at vedtage hensigts -
mæssige retsbevarende foranstaltninger, når de 
modtager en meddelelse om gensidig bistand
d) evaluere og foretage risikobaserede overvågnings -
besøg til lande, som er berettigede til præference -
behandling, navnlig for så vidt angår reglerne om 
oprindelse og kumulation
e) kræve, at medlemsstaterne forbedrer kvaliteten 
af de oplysninger, som de udleverer i forbindelse 
med administrativt samarbejde
f) forbedre den finansielle opfølgning af OLAF- un-
dersøgelser for at forhindre tab for EU -budgettet 
på grund af forældelse
g) styrke EU’s position i de gensidige PTA’er og 
i højere grad gøre brug af retsbevarende foran -
staltninger og sikkerhedsforanstaltninger ved at 
inkludere dem i alle fremtidige handelsaftaler, og
h) tilskynde til, at oprindelses- og varecertifikater 
erstattes af eksportørernes selvcertificering.
10
Indledning
Præferencehandels-  
ordninger
01 
Præferencehandelsordninger (PTA’er) 
giver handelspartnere mulighed for at 
indrømme præferencevilkår inden for 
rammerne af deres indbyrdes handel. 
Ordningerne kan enten være gensidige 
eller ensidige. Ved gensidige handels -
ordninger reduceres toldbarriererne 
med det formål at øge begge parters 
handel, økonomiske vækst, beskæfti -
gelse og fordele for forbrugerne, mens 
EU ved ensidige ordninger indrømmer 
præferenceadgang uden gensidighed 
med det formål at give udviklingslande 
toldfri adgang til EU -markedet og der -
ved bidrage til at udrydde fattigdom og 
fremme bæredygtig udvikling.
02 
Ved udgangen af 2013 var der 39 gæl -
dende PTA’er, som dækkede handelen 
mellem EU og 180 lande og territorier. 
I 2011 blev der indført for mere end 
242 milliarder euro i EU under PTA’er, 
hvilket svarer til 14 % af EU’s import. 
Bilag I  er en oversigt over dataene for 
de 10 medlemsstater, som importerede 
mest, og de 10 præferenceberettigede 
lande/partnerlande, der eksporterede 
mest, under PTA’er i 2011.03 
I henhold til traktaten om Den Europæi -
ske Unions funktionsmåde1 henhører 
den fælles handelspolitik under Unio -
nens enekompetence. Proceduren for 
etablering af PTA’er er fastsat i arti -
kel 206 og 207.
04 
Kommissionen er ansvarlig for at for -
handle PTA’er, for at vurdere og evaluere 
deres økonomiske, sociale og miljø -
mæssige virkninger og for at overvåge, 
hvordan de gennemføres af medlems -
staterne og de præferenceberettigede 
lande/partnerlandene.
05 
Medlemsstaternes toldmyndigheder 
bærer hovedansvaret for at føre tilsyn 
med EU’s handel med tredjelande. De 
gennemfører navnlig foranstaltninger 
til beskyttelse af EU’s finansielle interes -
ser og for at beskytte EU fra illoyale og 
ulovlige handelspraksis, samtidig med at 
de fremmer den lovlige handel.1  Artikel 3, stk. 1, litra e, og 
artikel 3, stk. 2, i TEUF.
11 Indledning
06 
Myndighederne i de præferenceberetti -
gede lande/partnerlandene er ansvarlige 
for at kontrollere, at ordningerne over -
holdes, og de spiller derfor en væsentlig 
rolle i den første fastsættelse af produk -
ternes oprindelsesstatus.
Kommissionens vurdering 
af virkningerne af PTA’er
07 
Der findes to typer forudgående vurde -
ringer, som anvendes som støtte til be -
slutningstagningen i handelsspørgsmål: 
konsekvensanalyser (IA) og bæredygtig -
hedsvurderinger (SIA). Konsekvensana -
lyser er et værktøj som anvendes i hele 
Kommissionen til at støtte beslutnings -
tagningen i forbindelse med initiativer, 
som forventes at få væsentlige virknin -
ger. Bæredygtighedsvurderinger er et 
handelsspecifikt instrument, der giver en 
mere detaljeret analyse af handelsafta -
ler, der er under forhandling.
08 
I 20022 introducerede Kommissionen 
konsekvensanalyser for at bidrage til at 
identificere de væsentligste muligheder 
for at gennemføre de opstillede politiske 
mål og analysere deres sandsynlige virk -
ninger på det økonomiske, miljømæssige 
og sociale område. Konsekvensanalyser 
fastsætter også rammer for overvågning 
og evaluering. De gennemføres af Kom -
missionen, inden forhandlingsmandatet 
forelægges Rådet til vedtagelse.09 
Siden 2003 har Kommissionen i henhold 
til retsregler3 eller i henhold til sine egne 
bestemmelser4 været forpligtet til at 
gennemføre en forudgående evaluering 
eller en konsekvensanalyse. PTA’er med -
fører nemlig en reduktion af EU -budget -
tets indtægter (udeblevne indtægter), 
og de er væsentlige politikforslag, som 
har økonomiske virkninger både i og 
uden for EU (jf. bilag II  for yderligere 
oplysninger).
10 
I 1999 besluttede Kommissionen at in -
tegrere bæredygtig udvikling i handels -
forhandlingerne ved at udvikle et nyt 
vurderingsredskab kaldet Trade SIA5.
11 
Efter at handelsforhandlingerne officielt 
er indledt, men inden underskrivelsen 
af PTA’erne, outsourcer Kommissionen 
bæredygtighedsvurderingerne, som 
er undersøgelser, der gennemføres af 
eksterne konsulenter, og som bruges 
som et politisk redskab til en forud -
gående evaluering af de økonomiske, 
sociale og miljømæssige virkninger af en 
handelsforhandling.
12 
Ved interimsevalueringer og efterføl -
gende evalueringer vurderes de faktiske 
virkninger af PTA’ernes gennemførelse. 
Efter Rettens opfattelse bør der ideelt 
set gennemføres sådanne evalueringer 
for alle PTA’er med væsentlige økonomi -
ske, sociale og miljømæssige virkninger 
tre år efter deres ikrafttræden. Disse eva -
lueringer gør det muligt for de politiske 
beslutningstagere, de berørte parter og 
de europæiske skatteydere at vurdere, 
om PTA’erne reelt opfylder deres politi -
ske mål.2  KOM(2002) 276 endelig af 5. 
juni 2002.
3  I henhold til artikel 21 
under overskriften 
»Princippet om forsvarlig 
økonomisk forvaltning« 
i Kommissionens forordning 
(EF, Euratom) nr. 2342/2002 
af 23. december 2002 om 
gennemførelsesbestemmelser 
til Rådets forordning (EF, 
Euratom) nr. 1605/2002 
om finansforordningen 
vedrørende De Europæiske 
Fællesskabers almindelige 
budget, som trådte i kraft 
den 1. januar 2003 (EFT L 357 
af 31.12.2002, s. 1). Siden 
22. august 2006 kræves det 
imidlertid kun i denne artikel, 
at der foretages forudgående 
evalueringer af »programmer 
eller aktiviteter, som medfører 
budgetudgifter«.
4  KOM(2002) 276 endelig, 
gældende fra 2003, og 
KOM(2005) 12 endelig af 
26. januar 2005, Strategiske 
mål 2005-2009.
5  Forord til den 
praktiske håndbog 
i bæredygtighedsvurderinger 
vedrørende handel 
(Handbook for Trade 
Sustainability Impact 
Assessment (Trade SIA)) 
af P . Mandelson, tidligere 
kommissær med ansvar for 
handel.
12 Indledning
13 
I sin meddelelse om »Handel, vækst 
og verdensanliggender — Handelspo -
litikken som et centralt element i EU’s 
2020-strategi«6, anførte Kommissionen, 
at den med henblik på at overvåge 
virkningerne af de eksisterende PTA’er 
vil gennemføre efterfølgende evaluerin -
ger på et mere systematisk grundlag (jf. 
bilag III  for yderligere oplysninger).
14 
Udeblevne indtægter er de indtægter, 
som EU giver afkald på som følge af 
toldpræferencer, som indrømmes til 
præferenceberettigede lande/partner -
lande under PTA’er. En forudgående 
og efterfølgende evaluering af disse 
udeblevne indtægter gør det muligt for 
Kommissionen at forbedre den økono -
miske forvaltning af EU -budgettet ved at 
give budgetmyndigheden præcise årlige 
overslag over toldopkrævningen og 
beregningen af de budgetomkostninger, 
der er forbundet med PTA’erne.
Overvågning og kontrol 
af PTA’erne
15 
Medlemsstaternes toldmyndigheder, 
myndighederne i de præferenceberetti -
gede lande/partnerlandene og Kommis -
sionen bør i fællesskab forvalte PTA’erne 
og samarbejde for at sikre, at betingel -
serne for at kunne komme i betragtning 
til præferencebehandling er opfyldt. 
Disse tre grupper af myndigheder er 
ansvarlige for at beskytte EU’s finan -
sielle interesser ved at forhindre tab for 
EU-budgettet som følge af, at der indfø -
res varer under PTA’er, som ikke er beret -
tigede til præferencetoldbehandling.16 
Certificeringen og kontrollen af produk -
ternes præferencestatus er afgørende 
og kræver detaljeret kontrol af varernes 
oprindelse og et effektivt administra -
tivt samarbejde med de eksporterende 
lande.
17 
Oprindelsesreglerne anvendes til at 
sikre, at produkterne har oprindelse i et 
specifikt land, som er berettiget til præ -
ferencebehandling, og derved opfylder 
kriterierne for handelspræference7. Disse 
regler består af tre komponenter:
a) en oprindelseskomponent8 (som 
kategoriserer produkterne alt efter, 
hvor de er produceret)
b) en forsendelsesstandard  (som sikrer, 
at produkterne ikke manipuleres, 
da transporten skal foregå direkte 
mellem oprindelseslandet og EU, 
eller ved direkte at fastsætte det 
såkaldte princip om ikkebehand -
ling) og
c) en dokumentstandard (i henhold til 
hvilken der skal forelægges pas -
sende dokumentation for produk -
tets oprindelse).6  KOM(2010) 612 endelig af 
9. november 2010.
7  Hver enkelt aftale 
indeholder en liste over 
de bearbejdnings- eller 
forarbejdningsprocedurer, der 
skal foretages på materialer 
uden oprindelsesstatus, for at 
det forarbejdede produkt kan 
opnå oprindelsesstatus.
8  EU’s oprindelsesregler er 
baseret på forarbejdnings-  
kriterier: for at have 
præferenceoprindelse i et 
land, skal varerne være 
»fuldt ud fremstillede« (f.eks. 
dyrket eller udvundet) i det 
pågældende land. Hvis det 
ikke er tilfældet, skal de 
være blevet ”tilstrækkeligt 
forarbejdede” i landet.
13 Indledning
18 
Figur 1  er et eksempel på proceduren 
for fastsættelse af produkters beretti -
gelse til præferencebehandling.19 
Det administrative samarbejde mellem 
medlemsstaternes myndigheder, de 
præferenceberettigede landes/partner -
landenes myndigheder og Kommissio -
nen bruges til at bekræfte ægtheden af 
oprindelsesbeviserne og de eksportere -
de produkters status. I de fleste tilfælde 
vil resultaterne af denne procedure 
være afgørende for, om en importørs 
anmodning om indrømmelse af told -
præference imødekommes eller afslås. 
Figur 2  er en oversigt over kontrollerne 
af præferencehandelsordninger.
Procedure for fastsættelse af produkters berettigelse til præferencetoldbehandling 
under GSP
JA
JAJANEJ
NEJNEJEr der tale om et fuldt ud 
fremstillet produkt?
1) Er produktet tilstrækkeligt     forarbejdet (liste over processer)?
2) Er reglerne om kumulativ     oprindelse gældende?Hvilken listeregel er gældende? Opfylder 
produktet betingelserne?Opfylder betingelserne
for Formular A
eller
fakturaerklæring
Ja, og produktet opfylder 
betingelserne.Finder den generelle 
toleranceregel anvendelse?
(der kan være anvendt 
materialer uden 
oprindelsesstatus)Nej,
og produktet opfylder ikke 
betingelserneIngen præference behandlingFigur 1
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret.
14 Indledning Figur 2Oversigt over kontroller af PTA’er
Indførselsland (medlemsstat X)
Varerne ankommer
enten til importørens
eller hans kundes
forretningsstedVarerne
transporteres
direkte til
medlemsstat  XDokumentation
for præferenceoprindelse
sendes til importøren
Eksport
 
---------------------------------------------- 
Administrativt samarbejde 
Varerne 
overgår til fri
omsætningImportPræferenceberettiget eksportland (uden for EU)
Toldmyndighederne foretager 
tilfældig og risikobaseret 
kontrol og revision, besøger 
den erhvervsdrivendes 
forretningssted og 
gennemgår den 
erhvervsdrivendes 
fortegnelser. 
Hvis det er nødvendigt, sender 
toldmyndighederne en 
anmodning om administrativt 
samarbejde til det 
præferenceberettigede landToldmyndighederne 
foretager tilfældig og 
risikobaseret fysisk kontrol 
og dokumentkontrol for at 
undersøge, om præference- 
betingelserne er opfyldtDe kompetente myndigheder 
kontrollerer, at varerne har 
præferenceoprindelse og 
udsteder certiﬁkater, hvor det 
er relevant
De kompetente myndigheder 
skal besvare anmodningen 
om administrativt 
samarbejde senest
6 måneder efter
modtagelsen eller senest
4 måneder efter
påmindelsenEksportøren
ansøger om et  
præferenceoprindelses-
certiﬁkat eller udsteder 
en  fakturaerklæringImportøren indgiver en 
toldangivelse med 
præferencekode 2XX, 
3XX eller 4XX i boks 36
i  enhedsdokumentetImportøren opbevarer 
dokumentation for og 
fortegnelser vedrørende 
præference oprindelsen 
i en periode på tre år 
efter udgangen af det 
år, hvor varerne blev 
indført
Kilde: Den Europæiske Revisionsret.
15
20 
Målet med Rettens revision var at vur -
dere, om Kommissionen på passende vis 
har evalueret de økonomiske virkninger 
af PTA’erne9, og om kontrollerne heraf 
sikrer, at indførsler ikke uberettiget 
nyder godt af præferencetoldforanstalt-  
ninger med tab af EU -indtægter til følge.
Vurdering af de økonomi -
ske virkninger af PTA’erne
21 
Retten gennemgik de forudgående og 
efterfølgende evalueringer af de forven -
tede eller opnåede økonomiske virknin -
ger, som Kommissionen havde gen -
nemført eller fået gennemført. I denne 
forbindelse analyserede Retten den 
tilgængelige dokumentation i Kommissi -
onen for så vidt angår en stikprøve på 44 
PTA’er10, navnlig eventuelle konsekvens -
analyser, bæredygtighedsvurderinger, 
efterfølgende evalueringer og fremtidi -
ge overvågningsordninger. Bilag II  og  III 
indeholder en oversigt over disse PTA’er.
22 
Ved vurderingen af kvaliteten af disse 
evalueringer blev der taget hensyn til de 
krav, der opstilles i retningslinjerne om 
konsekvensanalyser og bæredygtigheds -
vurderinger, rapporterne fra Udvalget 
for Konsekvensanalyse, Kommissionens 
aktivitetsredegørelser og årlige akti -
vitetsrapporter samt dens relevante 
meddelelser om handelsspørgsmål. 
Der blev særlig lagt vægt på, hvordan 
Kommissionen sikrede pålideligheden 
af de datakilder, der blev anvendt i disse evalueringer, på Kommissionens op -
følgning på Rettens revisionsresultater 
og anbefalinger vedrørende konse -
kvensanalyser11 samt på Det Europæiske 
Økonomiske og Sociale Udvalgs be -
mærkninger og anbefalinger vedrørende 
bæredygtighedsvurderinger12. Retten 
undersøgte også, om de efterfølgende 
evalueringer viser, at PTA’erne giver de 
tilsigtede fordele.
Overvågning og kontrol 
af PTA’er
23 
Retten gennemgik effektiviteten af 
overvågningsordningerne og af den 
kontrol af PTA’erne, der blev foretaget 
af de kompetente myndigheder i fem 
medlemsstater13. Disse fem medlemssta -
ter repræsenterede to tredjedele af den 
samlede værdi af de indførsler under 
PTA’er, der var omfattet af præference -
toldforanstaltninger i 2011. I  bilag IV  be-
skrives de test, som Retten gennemførte. 
Revisionen omfattede kontrolstrategien 
og risikoforvaltningen, de administrative 
samarbejdsordninger og procedurerne 
for inddrivelse af traditionelle egne 
indtægter.9  Under behørig hensyntagen 
til analyserne af de sociale og 
miljømæssige virkninger af 
ensidige PTA’er og ØPA’er, som 
i høj grad vedrører bæredygtig 
udvikling.
10  Af disse PTA’er var 39 i kraft, da 
revisionen blev gennemført, 
mens fem endnu ikke var 
blevet igangsat.
11  Den Europæiske Revisionsrets 
særberetning nr. 3/2010 
— Konsekvensanalyser 
i EU-institutionerne: Er de en 
hjælp i beslutningsprocessen? 
(http://eca.europa.eu )
12  Det Europæiske Økonomiske 
og Sociale Udvalgs 
udtalelse nr. 818/2011 om 
bæredygtighedsvurderinger 
og EU’s handelspolitik og 
nr. 1612/2011, Civilsamfundets 
rolle i frihandelsaftalen 
mellem EU og Indien ( http://
www.eesc.europa.eu ).
13  Tyskland, Spanien, Frankrig, 
Italien og Det Forenede 
Kongerige, som var de fem 
medlemsstater, der havde den 
største import under PTA’er 
i 2010.Revisionens omfang og 
revisionsmetoden
16 Revisionens omfang og revisionsmetoden
24 
Retten vurderede Kommissionens forud -
gående og efterfølgende evaluering i de 
præferenceberettigede lande/partner -
landene, dens rolle i de administrative 
samarbejdsordninger, dens kontrol af 
medlemsstaternes toldmyndigheder, 
gennemgangen af de oprindelsesunder -
søgelser, der er foretaget af OLAF, samt 
anmodningerne om toldfritagelse, og 
den vurderede, om de gældende retlige 
rammer er tilstrækkelige til at sikre en 
fuldstændig indtægtsopkrævning.
25 
Kommissionens overvågnings- og kon -
trolaktiviteter med hensyn til PTA’er blev 
vurderet og sammenholdt med de gæl -
dende retlige bestemmelser, de relevan -
te hensigtserklæringer, aktivitetsredegø -
relserne og Kommissionens meddelelser 
om oprindelsesregler og PTA’er. Der blev 
lagt vægt på Kommissionens opfølgning 
af Rettens tidligere revisionsresultater og 
anbefalinger vedrørende PTA’er14.14  Den Europæiske 
Revisionsrets årsberetning for 
regnskabsåret 2003, kapitel  3, 
punkt 3.30 (EUT C 293 af 
30.11.2004, s. 1).
17
 Bemærkninger
Der er sket forbedringer 
over tid, men 
Kommissionen har ikke på 
passende vis vurderet alle 
de økonomiske virkninger 
af PTA’er
26 
Kommissionen skal både foretage en 
forudgående og en efterfølgende vur -
dering af de økonomiske virkninger af 
PTA’er (jf. punkt 7 til 14).
Kommissionen foretog ikke 
altid en vurdering af alle de 
økonomiske virkninger af 
PTA’er
Konsekvensanalyser eller 
forudgående evalueringer
27 
Der blev ikke udarbejdet konsekvens -
analyser eller forudgående evalueringer 
af 7 af de 13 PTA’er, hvor der enten var 
en lovfæstet pligt eller en formel for -
pligtelse til at gøre dette. Jf. bilag II  for 
yderligere oplysninger.
28 
Med hensyn til de 6 konsekvensanalyser, 
som Retten gennemgik, var der kun fore -
taget et skøn15 over de forskellige poli -
tikforslags virkning på EU’s indtægter 
i konsekvensanalysen om den generelle 
præferenceordning16 (GSP).Bæredygtighedsvurderinger
29 
Der var ikke udarbejdet bæredygtig -
hedsvurderinger for 5 af de 28 PTA’er, 
hvor der var en forpligtelse til at gøre 
dette (jf. bilag II  for yderligere oplysnin -
ger). Der var ikke foretaget et skøn over 
de udeblevne indtægter i nogen af de 
bæredygtighedsvurderinger, som Retten 
gennemgik.
Interimsevalueringer og/eller 
efterfølgende evalueringer
30 
Der blev ikke foretaget en interimsevalu -
ering og/eller en efterfølgende evalu -
ering af 16 af de 27 gældende PTA’er17, 
selv om dette skulle have været gjort 
i overensstemmelse med Kommissionens 
forpligtelse og i overensstemmelse med 
princippet om forsvarlig økonomisk 
forvaltning og offentlig ansvarlighed 
(jf. bilag III  for yderligere oplysninger).
31 
Af de 27 PTA’er, som Retten gennemgik, 
og hvor den mener, at der skulle have 
været foretaget en efterfølgende evalue -
ring, blev der kun foretaget et skøn over 
de udeblevne indtægter i forbindelse 
med GSP . Ifølge Kommissionens statisti -
ske rapport om GSP18 beløb virkningen 
på EU -budgettet i perioden 2006-2009 
sig til 8,6 milliarder euro, hvilket svarer til 
næsten 14 % af den told, der er opkræ -
vet i denne periode. Kommissionen 
forklarede ikke, hvordan dette beløb var 
beregnet.15  I konsekvensanalysen 
(SEC(2011) 536 final) 
vedrørende den generelle 
præferenceordning, 
der trådte i kraft den 
1. januar  2014, vurderes det, 
at den foretrukne løsning 
— i sammenligning med 
basisscenariet — med den 
kombinerede virkning af 
udførsler fra visse tidligere 
præferenceberettigede lande, 
som bliver omfattet af højere 
toldsatser, og den øgede 
eksport fra tredjelande, som 
allerede er pålagt told, vil 
betyde, at toldindtægterne 
på kort sigt vil stige med ca. 
2 milliarder euro (jf. bilag 
6.4 og tabel 6.4), som vil 
komme oven i de nuværende 
toldindtægter på ca. 
19 milliarder  euro.
16  Europa -Parlamentets 
og Rådets forordning 
(EF) nr. 978/2012 af 
25. oktober 2012 
om anvendelse af et 
arrangement med generelle 
toldpræferencer og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 732/2008 
(EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).
17  PTA’er med Tyrkiet, EØS, 
Schweiz, Den Tidligere 
Jugoslaviske Republik 
Makedonien, Kroatien, 
Albanien, Montenegro, 
Bosnien-Hercegovina, 
Serbien, Libanon, det besatte 
palæstinensiske område, 
Syrien, Cariforum (caribiske 
lande), Stillehavslandene, OLT 
og Moldova.
18  KOM(2011) 272 endelig af 
17. maj 2011.
18 Bemærkninger
De vurderinger, der blev 
gennemført, indeholdt 
i de fleste tilfælde 
unøjagtigheder, og de var 
ikke fuldt ud anvendelige 
eller dækkende, men der er 
sket forbedringer
Konsekvensanalyser eller 
forudgående evalueringer
32 
Ifølge Kommissionens retningslinjer for 
konsekvensanalyser19 skal alle konsekven -
ser, hvor det er muligt, kvantificeres og 
opgøres finansielt på grundlag af solide 
metoder og pålidelige data.
33 
Ved udgangen af 2006 nedsatte Kommis -
sionen et udvalg for konsekvensanalyse 
med det formål at yde kvalitetsstøtte 
i forbindelse med konsekvensanalyser. 
I 2007 gennemførte Kommissionens GD for 
Handels interne revisionsfunktion des -
uden en revision af konsekvensanalyser og 
bæredygtighedsvurderinger.
34 
Retten analyserede de konsekvensana -
lyser20, der var gennemført for 6 af de 
13 PTA’er, hvor en konsekvensanalyse 
efter Rettens vurdering var påkrævet (jf. 
bilag II  for yderligere oplysninger), og 
konstaterede følgende svagheder:
Svagheder med hensyn 
til pålideligheden af 
kvantificeringen af virkningen 
i konsekvensanalyserne
35 
Af de seks konsekvensanalyser, som Retten 
undersøgte, var det kun den vedrørende 
GSP -forordning nr. 978/2012, der indeholdt 
en dækkende analyse af de økonomiske 
virkninger i de præferenceberettigede 
lande på basis af solide datakilder.36 
De økonomiske virkninger af PTA’en med 
Republikken Korea, som blev fremhævet 
i konsekvensanalysen21, bygger på en 
undersøgelse, som er gennemført af 
eksterne konsulenter22. Denne undersø -
gelse anvender den beregnede gene -
relle ligevægtsmodel (CGE) og Global 
Trade Analysis Project -databasen (GTAP) 
som basisdata. Disse datas iboende 
begrænsninger og svagheder beskrives 
i punkt 44 til 46.
37 
Af de seks konsekvensanalyser, som Ret -
ten undersøgte, blev de to, der omhand -
lede GSP , udarbejdet efter, at Udvalget 
for Konsekvensanalyse havde påbegyndt 
sit arbejde i 2007. Disse konsekvensana -
lyser blev behørigt forelagt udvalget 
med henblik på kvalitetskontrol. Kom -
missionen tog i stor udstrækning hensyn 
til de anbefalinger, udvalget fremsatte 
med henblik på at forbedre kvaliteten af 
disse udkast til rapporter, og det var ikke 
nødvendigt at forelægge dem igen.19  Europa -Kommissionens 
retningslinjer for 
konsekvensanalyse af 
15.1.2009 (SEC(2009) 92) og 
de tidligere retningslinjer 
for konsekvensanalyse af 
15.6.2005 (SEC(2005) 791).
20  Konsekvensanalyser 
vedrørende Centralamerika, 
Det Andinske Fællesskab, 
Republikken Korea, Indien, 
Rådets forordning (EF) 
nr. 732/2008 af 22. juli 2008 
om anvendelse af et 
arrangement med generelle 
toldpræferencer for 
perioden 1. januar 2009 til 
31. december 2011 og om 
ændring af forordning (EF) 
nr. 552/97, (EF) nr. 1933/2006 
og Kommissionens 
forordning (EF) nr. 1100/2006 
og (EF) nr. 964/2007 (EUT 
L 211 af 6.8.2008, s. 1) og 
Europa -Parlamentets 
og Rådets forordning 
(EU) nr. 978/2012 af 
25. oktober 2012 
om anvendelse af et 
arrangement med generelle 
toldpræferencer og om 
ophævelse af Rådets 
forordning (EF) nr. 732/2008 
(EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1).
21  Kommissionens 
arbejdsdokument, 
ledsagedokument til 
henstillingen med henblik 
på Rådets beslutning om at 
bemyndige Kommissionen 
til på Fællesskabets og dets 
medlemsstaters vegne at 
forhandle en frihandelsaftale 
med Republikken Korea, 
konsekvensanalyse af 
27.11.2006 ((SEC(2006) 1563).
22  Copenhagen Economics og 
Prof.  J. F.  François: »Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea«, marts 2007.
19 Bemærkninger
Et eksempel, der viser, hvor vigtigt det er at ratificere og effektivt gennemføre 
internationale konventioner om menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder, 
miljø og god regeringsførelse
Den 24. april 2013 kollapsede en otteetagers bygning (Rana Plaza), der husede flere tekstilfabrikker i Bangladesh, 
hvilket medførte, at 1 129 arbejdere mistede livet. Denne ulykke har øget offentlighedens bevidsthed om, at EU’s 
handel med udviklingslande ikke blot skal sikre, at virksomhederne og forbrugerne i EU forsynes med billigt tøj, 
men også at tøjet fremstilles under arbejdsbetingelser, der er i overensstemmelse med internationale standarder, 
som for eksempel ILO’s grundlæggende arbejdsstandarder. Den 8. juli 2013 lancerede Kommissionen sammen med 
Bangladeshs regering og ILO et fælles initiativ (»Compact«) med det formål at forbedre arbejds-, sundheds- og sik -
kerhedsvilkårene for arbejdere i Bangladeshs tekstilfabrikker.Tekstboks 123  KOM(2004) 461 endelig 
af 7. juli 2004. Jf. også 
køreplanen ( http://ec.europa.
eu/governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) 
og SEC(2011) 536 endelig 
af 10. maj 2011 (denne 
henviser til GSP -forordning 
nr. 978/2012).
24  SEK(2011) 536 endelig.
25  Jf. bilag 6 til SEC(2011) 536 
endelig.
26  KOM(2002) 276 endelig 
og retningslinjerne for 
konsekvensanalyse.
27  Konsekvensanalyser 
vedrørende Centralamerika, 
Det Andinske Fællesskab, 
Republikken Korea og Indien.Svagheder med hensyn til 
konsekvensanalysernes 
anvendelighed og 
fuldstændighed
38 
Målene for GSP er at bidrage til at 
bekæmpe global fattigdom, fremme 
bæredygtig udvikling og sikre en bedre 
beskyttelse af EU’s finansielle og økono -
miske interesser23. Men konsekvensana -
lysen om den GSP -ordning, der begyn -
der 1. januar 201424, dækker kun det 
generelle GSP -mål om at fremme bære -
dygtig udvikling og god regeringsførelse 
for så vidt angår 10 af de 85 potentielle 
præferenceberettigede lande25. Behovet 
for at ratificere og effektivt gennemføre 
internationale konventioner om menne -
skerettigheder, arbejdstagerrettigheder, 
miljø og god regeringsførelse er kun 
blevet taget i betragtning i forbindelse 
med disse 10 lande og ikke for de andre 
præferenceberettigede lande (jf.  tekst -
boks 1 ).39 
Fastlæggelse af centrale overvågnings -
indikatorer med henblik på udarbejdelse 
af efterfølgende evalueringer af, hvad 
der er blevet opnået, er en central del af 
konsekvensanalyseprocessen26.
40 
Alle de seks konsekvensanalyser, som 
Retten gennemgik, indeholdt overvåg -
ningsordninger. I fire af dem27 havde 
Kommissionen imidlertid ikke fastsat 
tidsplan og omfang, samt hvilke indika -
torer der skulle anvendes til at vurdere 
effektiviteten af den foretrukne løsning, 
og hvem der ville være ansvarlig for at 
gennemføre den.
20 Bemærkninger
41 
Det Europæiske Økonomiske og Sociale 
Udvalg har understreget behovet for 
sådanne overvågningsforanstaltninger 
for så vidt angår PTA’en mellem EU og 
Indien. Det Europæiske Økonomiske 
og Sociale Udvalg28 anbefalede: »at der 
umiddelbart iværksættes nye undersøgel ‑
ser, der udtrykkeligt tager hensyn til de 
reelle konsekvenser af frihandelsaftalen 
for civilsamfundet i EU og Indien (herunder 
især Modus 4, SMV’er, arbejdstagerrettig ‑
heder, kvinder, forbrugerbeskyttelse, den 
uformelle økonomi, landbrug, fattigdom 
og indvirkninger på tilgængeligheden af 
helt basale produkter som livsnødvendig 
medicin) «.
42 
Konsekvensanalysen vedrørende den 
GSP -ordning, der begynder den 1. ja -
nuar 2014, viser, at et af GSP -målene29 
er at sikre en bedre beskyttelse af EU’s 
finansielle og økonomiske interesser. 
Trods det forhold, at de fleste af OLAF’s 
PTA -relaterede undersøgelser af svig 
vedrører GSP -begunstigede lande, er der 
i Kommissionens indikatorer til effekti -
vitetsovervågning intet link til svig og 
toldunddragelse. De berørte parter har 
derfor ikke nogen mulighed for at un -
dersøge, hvor sårbar GSP er overfor svig 
og måle eventuelle fremskridt i bekæm -
pelsen af svig og toldunddragelse.Bæredygtighedsvurderinger
43 
Retten analyserede 10 bæredygtigheds -
vurderinger30 og fandt de svagheder, der 
beskrives i det følgende.
Svagheder med hensyn 
til, hvor pålideligt 
virkningerne kvantificeres 
i bæredygtighedsvurderingerne
44 
I bæredygtighedsvurderingerne anven -
der eksterne konsulenter den beregnede 
generelle ligevægtsmodel (CGE) baseret 
på Global Trade Analysis Project -da-
tabasen. Det er en model, der i stor 
udstrækning anvendes af internationale 
organisationer. Modellen har imidlertid 
en række begrænsninger (jf. bilag V ).
45 
Retten konstaterede, at GTAP anvender 
gamle data31, hvis konsekvens og pålide -
lighed ikke er kontrolleret tilstrækkeligt. 
Anvendelsen af disse data kan derfor 
føre til forkerte konklusioner i bæredyg -
tighedsvurderingerne. Kommissionen 
har begrænset sikkerhed for, at den stati -
stiske ramme er konsekvent i de forskel -
lige regioner og i EU -medlemsstaterne 
og de præferenceberettigede lande/
partnerlandene.28  Det Europæiske Økonomiske 
og Sociale Udvalgs udtalelse 
nr. 1612/2011.
29  I henhold til 
SEK(2011) 536 endelig.
30  SIA’er vedrørende PTA’er 
med Chile, seks ØPA’er med 
AVS -lande, Centralamerika, 
Det Andinske Fællesskab, 
Euro -Middelhavs -frihandelsaf -
talen med ni lande, Republik-  
ken Korea, Mercosur, Indien, 
Canada og den vidtgående og 
brede frihandelsaftale (DCFTA) 
med Marokko.
31  Med henblik på 
CGE -modellen udarbejdes 
der samfundsmæssige 
regnskabsmatricer for hver 
enkelt region, men i de 
seneste udgaver af GTAP 
har anvendelsen af tekniske 
koefficienter og varestrukturer 
til endeligt forbrug og 
forbrug i produktionen 
været baseret på tilgangs- 
og anvendelsestabeller 
til løbende priser for 
referenceåret 2000, selv om 
Eurostat (Kommissionens 
statistiske kontor) på 
nuværende tidspunkt  ligger 
inde med tal for årene 2007, 
2008  og 2009.
21 Bemærkninger
46 
Eurostat og de nationale statistiske 
kontorer i medlemsstaterne er bedst pla -
cerede til at udtale sig om kvaliteten af 
de data, der vedrører medlemsstaterne, 
men GD for Handel har ikke anmodet 
Eurostat om at udtale sig om kvaliteten 
af de data, der anvendes i GTAP . I sin 
særberetning nr. 3/201032 konstaterede 
Retten, at Kommissionen ikke aktivt 
benyttede interne kilder som f.eks. 
Eurostat, når den skulle undersøge, om 
der fandtes specifikke data i medlems -
staterne, og for at få udleveret sådanne 
data (for eksempel i samarbejde med de 
nationale statistiske kontorer).
Svagheder med hensyn til 
bæredygtighedsvurderingernes 
anvendelighed og 
fuldstændighed
47 
Det er meget vigtigt, at bæredygtig -
hedsvurderingerne foreligger i rette 
tid, således at man er sikker på, at de 
kan være til nytte i forhandlingerne. I ét 
tilfælde — PTA’en med Chile — blev 
aftalen imidlertid allerede underskrevet, 
inden bæredygtighedsvurderingen var 
færdig.
48 
Konsekvensanalyser og bæredygtig -
hedsvurderinger analyserer virkningerne 
af PTA i landbrugssektoren. Virkningen 
af den fælles landbrugspolitik på de 
lokale økonomier i partnerlandene er 
imidlertid kun blevet vurderet i bære -
dygtighedsvurderingen vedrørende den 
regionale handel med de caribiske lande, 
mens der er blevet anført en række 
negative virkninger i internationale or -
ganisationers rapporter (ILO33 og FAO34), 
navnlig med hensyn til økonomiske 
partnerskabsaftaler (ØPA)35.49 
Dertil kommer, at bæredygtigheds -
vurderingen vedrørende de europæi -
ske partnerskabsaftaler fra 2007 ikke 
omhandler de punkter, som behandles 
i andre bæredygtighedsvurderinger, for 
eksempel, hvordan et afsnit om intel -
lektuelle ejendomsrettigheder indvirker 
på den offentlige sundhed, fordi en 
begrænsning af adgangen til generiske 
lægemidler kan indvirke negativt på 
myndighedernes muligheder for at for -
bedre de folkesundhedsmæssige vilkår. 
Der hersker derfor tvivl om, hvorvidt den 
gennemførte vurdering er fuldstændig, 
fordi Kommissionen ikke desto mindre 
har indført passende sikkerhedsforan -
staltninger på dette område i aftalen36.
Interimsevaluering og/eller 
efterfølgende vurdering
50 
Retten analyserede alle de efterfølgende 
evalueringer, der var foretaget inden 
udgangen af 201237 vedrørende PTA’er, 
og konstaterede følgende:
Kvantificeringen af virkninger 
i visse interimsevalueringer 
og/eller efterfølgende 
evalueringer
51 
Retten konstaterede, at der var gennem -
ført omfattende, kvantitative og evi -
densbaserede analyser af de økonomiske 
resultater i forbindelse med den efterføl -
gende evaluering af PTA’en med Chile og 
i forbindelse med midtvejsevalueringen 
af EU’s generelle toldpræferenceordning. 
Begge evalueringer anvender CGE-simu -
leringer sammen med økonometriske 
skøn. (jf. punkt 44 til 46 og bilag III ).32  Jf. punkt 70 i of særberetning 
nr. 3/2010.
33  ILO, Trade and employment 
from Myths to facts , 2011.
34  FAO, The agricultural dimension 
of the ACP‑EU Economic  
Partnership Agreements , 2006.
35  PTA’er, som etablerer en 
frihandelsaftale mellem EU og 
AVS -staterne.
36  I henhold til artikel 139, 
stk. 2, i den økonomiske 
partnerskabsaftale (ØPA) 
mellem Cariforumlandene 
på den ene side og Det 
Europæiske Fællesskab og 
dets medlemsstater på den 
anden side: ”Fællesskabet 
og de undertegnende 
Cariforumlande er enige om, 
at principperne i artikel 8 
i TRIPS -aftalen finder 
anvendelse på denne afdeling. 
Parterne er desuden enige 
om, at en passende og effektiv 
håndhævelse af intellektuelle 
ejendomsrettigheder bør tage 
hensyn til Cariforumlandenes 
udviklingsbehov, 
skabe ligevægt mellem 
rettighedshaveres og brugeres 
rettigheder og forpligtelser 
og give Fællesskabet 
og de undertegnende 
Cariforumlande mulighed 
for at beskytte den 
offentlige sundhed og 
ernæring. Intet i denne 
aftale må fortolkes således, 
at det begrænser parternes 
og de undertegnende 
Cariforumlandes mulighed 
for at fremme adgangen til 
lægemidler”.
37  Midtvejsevalueringen 
af EU’s generelle 
toldpræferenceordning, 
rapporten om den 
økonomiske integration 
i Euro -Middelhavsområdet, 
evalueringen af de 
økonomiske virkninger af 
EU-Chile -associeringsaftalens 
handelssøjle og den 
efterfølgende vurdering af 
seks EU -frihandelsaftaler.
22 Bemærkninger
Svagheder med hensyn 
til fuldstændigheden af 
interimsevalueringerne og/eller 
de efterfølgende evalueringer
52 
Den efterfølgende evaluering af seks 
PTA’er38 begrænser analysen af de øko -
nomiske virkninger til handelsstrømme 
og lægger vægt på deres virkninger 
i partnerlandene. Kommissionen har 
ikke gennemført nogen sektoranalyser, 
og handelsstrømmene er ikke opdelt 
mere detaljeret end på landbrugs- og 
industriprodukter.
53 
Rapporten om efterfølgende evaluering 
for landene i Euro -Middelhavsområdet39 
indeholder en dybdegående analyse af 
de økonomiske virkninger af handelsli -
beraliseringen. Den indeholder imidler -
tid ingen oplysninger om den merværdi, 
som PTA har tilført basisscenariet i EU. 
Der er ikke foretaget en cost-benefit - 
analyse, og der er ikke planlagt nogen 
efterfølgende evaluering.
Interimsevalueringen 
af den generelle 
præferenceordning (GSP) 
viser, at politikken endnu 
ikke fuldt ud har 
resulteret i alle de 
tilsigtede fordele
54 
For så vidt angår den generelle præfe -
renceordnings mål om at bidrage til at 
bekæmpe global fattigdom og fremme 
bæredygtig udvikling viste interimseva -
lueringen blandede resultater. På den 
ene side gav den positiv dokumentation 
for, at:
a) EU indrømmer præferenceadgang 
på forbedrede vilkår til lande med 
større udviklingsbehovb) de økonometriske beviser tyder på, 
at præference samlet set indvirker 
positivt på såvel handel som på 
investeringer, og
c) der er bevis på, at eksportørerne 
i de mindst udviklede lande drager 
fordel af præferencemargenerne, 
og at det ikke bare er impor -
tørerne, der lægger beslag på 
gevinsten.
55 
På den anden side mener Kommissionen, 
at GSP bør hjælpe udviklingsøkonomier -
ne med at øge deres industrieksport40, 
og at præferenceordninger for industri -
produkter vil være med til at fremme 
eksporten af sådanne produkter og 
bidrage til diversificering gennem udvik -
ling af et bredere industrigrundlag. Inte -
rimsevalueringen af GSP viser imidlertid, 
at ordningen ikke har været effektiv med 
hensyn til at styrke diversificeringen41, 
og at der ikke er klare beviser for en øget 
økonomisk vækst42 eller en mere bære -
dygtig udvikling43 i udviklingslandene.38  Sydafrika, Mexico, Marokko, 
Tunesien, Chile og Jordan.
39  Libanon, de besatte 
palæstinensiske områder 
og Syrien lå uden for 
evalueringens omfang.
40  SEK(2011) 536 endelig.
41  I henhold til punkt 7, stk. 1, 
i midtvejsevalueringen af EU’s 
generelle præferenceordning 
(GPS) er der ikke noget bevis 
for, at GPS -ordningerne 
har ført til nogen form for 
diversificering af eksporten 
og til en overgang til nye 
eksportprodukter fra de 
præferenceberettigede landes 
side.
42  I punkt 7, stk. 1, 
i midtvejsevalueringen af 
EU’s GPS anføres det, at 
dokumentationen om, i hvilket 
omfang præferencemargener 
er forbundet med 
udviklingsindikatorer, er 
særdeles blandet, og der er 
ikke noget klart billede, som 
tyder på, at præferencerne 
er særligt målrettet mod de 
lande, som har de største 
behov/er mest sårbare. Det 
er muligt, at GPS -ordningen 
har været en vigtig faktor for 
givne lande i deres udvikling, 
men faktum er, at der samlet 
set ikke er stærke beviser for, 
at dette er tilfældet.
43  Punkt 7, stk. 1, 
i midtvejsevalueringen af 
EU’s GPS indeholder følgende 
forbehold:  »Der findes noget 
bevis for, at GSP+-ordningen 
kan have en positiv effekt 
på ratifikationen af visse 
konventioner, men beviset for, 
at de relevante konventioner 
(navnlig med hensyn til 
arbejdsstandarder) reelt 
gennemføres aktivt, er meget 
svagere«.
23 Bemærkninger
44  En pengeenhedsstikprøve -
metode (MUS) baseret på 
varernes toldværdi. Væsent -
lighedstærsklen blev fastsat 
til 5 % og sikkerhedsniveauet 
til 95 %.
45  I henhold til artikel 221, 
stk. 3, i EF -toldkodeksen kan 
underretning af debitor ikke 
ske efter udløbet af en frist 
på tre år regnet fra datoen 
for toldskyldens opståen. 
De skyldige beløb forældes 
således, når denne periode er 
udløbet.Den toldkontrol, der 
foretages af 
myndighederne i de 
udvalgte medlemsstater, 
er svag
56 
De kontroller, som de kompetente 
myndigheder (medlemsstater, de præ -
ferenceberettigede lande/partnerlande 
og Kommissionen) gennemfører, samt 
forvaltningen af det administrative sam -
arbejde, bør sikre en korrekt gennem -
førelse af PTA’erne og dermed beskytte 
de legitime økonomiske og finansielle 
interesser.
57 
Retten gennemgik den overordnede 
kontrolstrategi, som toldmyndighe -
derne i fem medlemsstater anvendte på 
PTA’er (jf. punkt 23). En hensigtsmæssig 
kontrolstrategi er baseret på en effektiv 
risikoanalyse, som omfatter et vilkårligt 
element for at introducere en grad af 
usikkerhed.Svagheder 
i kontrolstrategien og 
risikoforvaltningen
58 
Retten testede kontrolordningernes 
effektivitet ved hjælp af to tilfældigt 
udtagne stikprøver. I hver af de udvalgte 
medlemsstater blev der udtaget en 
statistisk44 stikprøve på 60 forældede45 
indførsler fra 2009 under PTA’er. Stikprø -
ven havde to formål:
a) at efterprøve, om indførslerne 
opfyldte alle de nødvendige betin -
gelser for at kunne været omfattet 
af præferencetoldforanstaltninger, 
og om toldkontrollen gjorde det 
muligt at afsløre tilfælde af mang -
lende opfyldelse af sådanne betin -
gelser og at inddrive toldskylden, 
inden den forældes
b) at ekstrapolere beløbet for de 
endelige tab for EU -budgettet, når 
toldskylden ikke blev inddrevet 
tidsnok til at forhindre forældelse.
59 
Retten konstaterede svagheder i kon -
trolstrategien og risikoforvaltningen 
i Tyskland, Frankrig og Det Forenede 
Kongerige, som kunne føre til tab for 
EU-budgettet.
24 Bemærkninger
60 
I Tyskland blev der konstateret svag -
heder i risikoforvaltningssystemet for 
PTA’er: Det er nødvendigt at gå ind 
manuelt for at vurdere resultaterne af 
risikoprofilerne, hvilket er tidskrævende, 
komplekst og besværligt; der er kun 
indført én ny lokal risikoprofil46 i syste -
met i 2011 og 2012, og ved udvælgelsen 
af importører til efterkontrol tages der 
ikke i tilstrækkelig grad hensyn til den 
specifikke risiko for forældelse i PTA’er47.
61 
I Frankrig tages præferenceoprin -
delse i betragtning i kombination 
med andre kriterier. Præferenceop -
rindelse er imidlertid ikke en prioritet 
i risikoforvaltningssystemet.
62 
I Det Forenede Kongerige accepterer 
toldmyndighederne kopier af vare- og 
oprindelsescertifikater, når de foretager 
dokumentkontrol af indførsler under 
PTA’er, men kun originaler kan give fuld 
sikkerhed for, at disse certifikater er 
ægte. Hertil kommer, at hyppigheden 
af den dokumentkontrol, der foretages 
af indførslerne under den forenklede 
deklareringsprocedure48 og hjemsteds -
ordningen49, var meget lav50. PTA’er er 
ikke blevet udvalgt som revisionsemne 
for efterkontrol.63 
Disse svagheder blev bekræftet af be -
løbene i potentielle mistede indtægter 
i disse tre medlemsstater. Ved at ekstra -
polere de fejl, der blev fundet i stik -
prøven for 2009, har Retten skønnet, at 
det beløb i told, som risikerer at gå tabt 
i disse medlemsstater som følge af foræl -
delse, er 655 millioner euro51. Det svarer 
til ca. 6 % af bruttobeløbet i toldafgifter, 
som er opkrævet i de fem udvalgte med -
lemsstater i det pågældende år.
64 
Uden den nødvendige dokumentation er 
varerne ikke berettigede til præference -
toldbehandling. Blandt de konstaterede 
fejl var manglende oprindelses- eller 
varecertifikater, manglende bevis på 
direkte transport, certifikater, der ikke 
var underskrevet eller stemplet af de 
kompetente myndigheder i det præfe -
renceberettigede land/partnerlandet, 
eller som havde et stempel, der ikke 
svarede til det autentiske stempel, som 
myndighederne i det præferencebe -
rettigede land/partnerlandet havde 
forevist Kommissionen, og certifikater, 
som ikke svarer til den underliggende 
dokumentation for indførslen. Disse fejl 
opstod i 10 % af tilfældene i Tyskland, 
11 % i Frankrig og 38 % i Det Forenede 
Kongerige.
65 
Den anden statistiske stikprøve af 30 
indførsler under PTA’er fra 2011 blev 
kontrolleret af Retten i de fem medlems -
stater med henblik på at bestemme:
a) om indførslerne var berettigede til 
præferencetoldforanstaltninger, 
og hvis ikke
b) om toldmyndighederne havde 
påbegyndt den efterfølgende 
kontrol af sager, der ikke opfyldte 
betingelserne, og havde brugt 
administrativt samarbejde.46  En kombination af 
risikokriterier og 
kontrolområder (f.eks. type 
varer, oprindelseslande), der 
angiver, at der er en risiko, 
og som medfører forslag 
om at gennemføre en 
kontrolforanstaltning.
47  Den periode på op 
til ti måneder, som 
præferenceberettigede lande/
modtagerlande har til at 
imødekomme anmodninger 
om administrativt samarbejde, 
bør tages i betragtning for at 
undgå forældelse.
48  Forenklet procedure, 
hvorved en erhvervsdrivende 
frembyder varerne for 
toldmyndighederne 
og indgiver enten en 
forenklet angivelse eller et 
handelsdokument (f.eks. 
en faktura) i stedet for en 
detaljeret standardangivelse.
49  En forenklet procedure, 
hvor den erhvervsdrivende 
modtager varerne direkte 
på sit forretningssted 
(eller et nærmere angivet 
sted), og hvor indgivelsen 
af toldangivelsen samt 
frigivelsen af varerne normalt 
foretages ved indtastning 
i den erhvervsdrivendes eget 
toldregnskab.
50  Risikoforvaltningssystemet 
udvalgte ikke angivelser 
vedrørende indførsler under 
PTA’er til efterfølgende 
dokumentkontrol 
i 2009 eller 2010, mens 
procentsatsen for 
udvælgelsen af sådanne 
angivelser til dokumentkontrol 
i 2011 og 2012 var henholdsvis 
0,0209 % og 0,0289 %.
51  Fordelt på 167 millioner euro 
for Tyskland, 
176 millioner  euro for Frankrig 
og 312 millioner euro for Det 
Forenede Kongerige.
25 Bemærkninger
52  Under forudsætning af, 
at alle de betingelser, der 
er fastsat i de relevante 
bestemmelser og i retspraksis, 
navnlig Domstolens dom af 
9. marts 2006, i sag C-293/04 
Beemsterboer [2006] ECR 
I-2284, er opfyldt.66 
Resultaterne af denne stikprøve viste 
kontrolsvagheder i Tyskland, Spanien og 
Det Forenede Kongerige. De konstate -
rede fejl svarende til dem, som Retten 
konstaterede for stikprøven for 2009: 
manglende oprindelses- eller varecertifi -
kater, certifikater, der havde et stempel, 
eller som var udstedt af et toldsted, som 
ikke svarede til det, som myndighederne 
i det præferenceberettigede land/part -
nerlandet havde forevist Kommissionen, 
og certifikater, som ikke svarede til den 
underliggende dokumentation for ind -
førslen. Disse fejl opstod i 7 % af tilfæl -
dene i Tyskland, 7 % i Spanien og 23 % 
i Det Forenede Kongerige.
67 
Fejlene i 2011-stikprøven vil imidlertid 
først blive forældede i 2014, og indtil 
da kan toldmyndighederne i medlems -
staterne sende vare- og oprindelsescer -
tifikater til de præferenceberettigede 
lande/partnerlandene til verifikation 
i henhold til de administrative sam -
arbejdsordninger. En deraf følgende 
toldskyld kan stadig inddrives, og Retten 
har derfor ikke ekstrapoleret de konsta -
terede fejl.
Svagheder i myndighedernes 
forvaltning af det 
administrative samarbejde 
i de udvalgte medlemsstater
68 
Medlemsstaternes myndigheder sen -
der anmodninger om administrativt 
samarbejde til de præferenceberetti -
gede lande/partnerlandene i tilfælde af 
begrundet tvivl med hensyn til præfe -
rencebehandlingen, eller de foretager 
en tilfældig udvælgelse. I tilfælde af 
begrundet tvivl skal medlemsstaternes 
myndigheder, hvis de ikke har modtaget 
noget svar eller ikke har modtaget et 
tilfredsstillende svar inden for ti måne -
der, ophæve præferencetoldordningen 
og indlede en inddrivelsesprocedure52. 
Såfremt der er tale om en anmodning sendt på basis af tilfældig udvælgelse, 
fastholdes præferencetoldbehandlin -
gen, hvis der ikke er modtaget et svar 
fra det præferenceberettigede land/
partnerlandet.
69 
Retten testede de administrative samar -
bejdsordninger gennem en supplerende 
stikprøve på 30 anmodninger, som de 
udvalgte medlemsstater i 2011 havde 
sendt til præferenceberettigede lande/
partnerlande. Retten testede således 
om:
a) der blev sendt en påmindelse til 
det præferenceberettigede land/
partnerlandet, når den oprindelige 
svarfrist (normalt seks måneder) 
var udløbet
b) der var blevet indledt en inddri -
velsesprocedure, hvis der ikke var 
modtaget noget svar eller ikke var 
modtaget et tilfredsstillende svar 
inden for en yderligere frist på fire 
måneder.
70 
Retten konstaterede mangler i forvalt -
ningen af det administrative samarbejde 
i Spanien, Frankrig og Italien.
71 
I Spanien sendte de spanske toldmyn -
digheder 11 anmodninger til Filippi -
nerne, og brevene blev returneret som 
uafleveret. De spanske toldmyndigheder 
gjorde ikke en indsats for at finde en an -
den måde at kontakte modtagerlandets 
kompetente myndigheder på eller for at 
starte efteropkrævningen af toldskylden.
26 Bemærkninger
72 
I Italien påbegyndte toldmyndighederne 
først efteropkrævningen ved udgangen 
af februar 2013, selv om partnerlandet 
havde afvist, at der var ret til præferen -
cebehandling i et svar vedrørende fire 
anmodninger om administrativt samar -
bejde. I ti andre tilfælde var proceduren 
for efteropkrævning forsinket.
73 
De franske toldmyndigheder påbegyn -
der ikke efteropkrævningen, når det 
præferenceberettigede land/partnerlan -
det indsender svarene på de tilfældigt 
udvalgte anmodninger om administra -
tivt samarbejde for sent. End ikke i til -
fælde, hvor disse sene svar bekræfter, at 
vare- eller oprindelsescertifikater faktisk 
ikke er gyldige eller ægte, foretager de 
franske toldmyndigheder inddrivelse 
(jf. punkt 68).
Medlemsstaternes 
risikoforvaltningssystemer 
omfatter ikke altid 
meddelelser om gensidig 
bistand
74 
Når OLAF bliver bekendt med transak -
tioner, som er eller synes at være i strid 
med PTA -bestemmelserne, udsender 
kontoret meddelelser om gensidig bi -
stand til medlemsstaterne. Med henblik 
på at undgå tab for EU -budgettet skal 
sidstnævnte indføre disse oplysninger 
i deres risikoforvaltningssystemer.75 
Retten gennemgik en stikprøve på 30 
indførsler, for hvilke OLAF havde ud -
sendt meddelelser om gensidig bistand 
i de fem udvalgte medlemsstater. Retten 
konstaterede, at Tyskland, Spanien og 
Frankrig ikke indførte de relevante oplys -
ninger i deres risikoforvaltningssystemer.
Fejl i inddrivelses-  
procedurerne i tre af de 
udvalgte medlemsstater
76 
Retten undersøgte, om en række 
udvalgte medlemsstater reagerede 
omgående på OLAF’s rapporter. Disse 
rapporter sammenfatter resultaterne af 
oprindelsesundersøgelserne og kan føre 
til, at medlemsstaterne identificerer ind -
førsler, som muligvis ikke er berettiget til 
præferencetoldbehandling, og foretager 
inddrivelse af toldskylden. Medlemssta -
ternes toldmyndigheder bør påbegynde 
inddrivelsen inden for tre måneder53. 
Eventuelle forsinkelser kan medføre, at 
toldskylden forældes.
77 
Retten konstaterede to tilfælde af 
forældelse, ét i Spanien og ét i Det 
Forenede Kongerige, til et beløb på over 
2 millioner euro, som skyldtes, at disse 
medlemsstaters toldmyndigheder havde 
reageret for sent. I et andet tilfælde ind -
ledte de franske toldmyndigheder ikke 
en inddrivelsesprocedure, efter at deres 
spanske modparter havde informeret 
dem om et ugyldigt varecertifikat.53  I Domstolens dom af 
1. juli 2010 i sag C 442/08, 
Europa -Kommissionen 
mod Forbundsrepublikken 
Tyskland, anføres en frist på tre 
måneder fra Kommissionens 
afsendelse af skrivelsen til at 
give debitor meddelelse om 
de i henhold til lovgivningen 
skyldige importafgifter, jf. 
præmis 47, 59 og 81.
27 Bemærkninger
54  Anmodning om fritagelse 
for/godtgørelse af samt und -
ladelse af efteropkrævning 
i henhold til artikel 871 og 905 
i gennemførelsesbestemmel -
serne til toldkodeksen.
55  Punkt 3, stk. 2, i KOM(2005) 
100 endelig af 16. marts 2005.78 
For at sikre, at EU -retten anvendes 
ensartet, giver toldlovgivningen Kom -
missionen beslutningsbeføjelser med 
hensyn til REM -REC -ansøgninger54. 
Domstolens dom af 20. november 2008 
i sag C-375/07, Heuschen & Schrouff: »Når 
en national domstol behandler en sag 
vedrørende anfægtelse af en afgørelse 
om opkrævning af importafgifter, skal 
den, når den under den procedure, som 
verserer for den, får kendskab til, at 
sagen er blevet forelagt Kommissionen 
(...) undgå at træffe en afgørelse, som går 
imod den afgørelse, som Kommissionen 
påtænker at træffe (...) Dette indebærer, 
at den forelæggende ret, som ikke kan 
sætte sit skøn i stedet for Kommissio -
nens, kan udsætte sagen i afventning af 
Kommissionens beslutning«.
79 
I henhold til denne dom bør en national 
domstol ikke træffe afgørelser i sager, 
som afventer Kommissionens beslut -
ning. Retten fandt imidlertid et tilfælde 
i Spanien, hvor en national domstol ikke 
udsatte sagen, selv om den pågældende 
sag var blevet forelagt Kommissionen 
med henblik på en afgørelse. Dette med -
førte et tab for EU -budgettet på over 
600 000 euro.
80 
Der er således en risiko for, at importører 
forelægger en sag samtidig for begge 
instanser og vælger den afgørelse, der 
er mest gunstig, hvilket underminerer 
REM -REC -systemets anvendelighed og 
effektivitet.Der er svagheder 
i Kommissionens 
overvågning af 
medlemsstater og 
præferenceberettigede 
lande/partnerlande med 
hensyn til PTA’er
81 
Retten gennemgik de overvågnings- og 
kontrolaktiviteter, som Kommissionen 
iværksatte med det formål at sikre en 
pålidelig og ensartet gennemførelse 
af PTA’erne i medlemsstaterne og de 
præferenceberettigede lande/partner -
landene og fandt følgende svagheder:
Kommissionen har kun 
foretaget få forudgående 
evalueringer og ingen 
overvågningsbesøg i de 
lande, som er berettigede til 
præferencebehandling
82 
Kommissionen bør på grundlag af en 
risikovurdering evaluere det præference -
berettigede lands (eller landegruppens) 
fortsatte kapacitet til at administrere 
ordningen og de dermed forbundne reg -
ler og procedurer55. Retten konstaterede, 
at der kun blev gennemført forudgå -
ende evalueringer i forbindelse med et 
begrænset antal partnerlande.
28 Bemærkninger
83 
I henhold til den relevante meddelelse 
fra Kommissionen56 skal der foretages 
kontrolbesøg i de lande, som er beretti -
gede til præferencebehandling. Kom -
missionen har ikke gennemført sådanne 
kontrolbesøg for at kontrollere, at ord -
ningen gennemføres korrekt.
84 
Dette kan få store finansielle konsekven -
ser, eftersom det forhold, at der ikke er 
gennemført kontrolbesøg, kan berettige 
importørernes anmodninger om godt -
gørelse af eller fritagelse for den told -
skyld, der blev inddrevet efterfølgende, 
når det viser sig, at varerne ikke var 
berettigede til præferencebehandling57.
85 
Hertil kommer, at det i Kommissionens 
meddelelse foreslås, at de præference -
berettigede lande skal rapportere om 
deres forvaltning og kontrol af præferen -
ceoprindelser gennem et periodisk rap -
porteringssystem. Retten undersøgte, 
om der var etableret et sådant system 
i GSP -begunstigede lande, og konstate -
rede, at det ikke var tilfældet.
86 
Retten gennemgik også Kommissionens 
kontrolaktiviteter på PTA -området og 
konstaterede, at den normalt under -
søger præferenceoprindelse ved sine 
kontroller af traditionelle egne indtæg -
ter i medlemsstaterne, herunder også 
kontrolstrategien. Der kan ikke foretages 
kontroller af traditionelle egne ind -
tægter i præferenceberettigede lande/
partnerlande.Kommissionen har gjort 
en indsats for at sikre, 
at de administrative 
samarbejdsordninger 
fungerer gnidningsløst, men 
der er fortsat problemer
87 
På området administrativt samarbejde 
har Kommissionen forsøgt at sikre, at der 
er en gnidningsløs og strømlinet kom -
munikation af de nødvendige oplysnin -
ger under det administrative samarbejde 
mellem medlemsstaterne, modtagerlan -
dene og den selv.
88 
De udvalgte medlemsstater oplyste 
imidlertid Retten, at de havde oplevet 
problemer med lande som Filippinerne, 
Indien, Indonesien, Malaysia, Vietnam, 
Den Dominikanske Republik og De For -
enede Arabiske Emirater for så vidt angår 
sene besvarelser af anmodninger om 
administrativt samarbejde og svarenes 
ringe kvalitet.
89 
Kommissionen anmoder med jævne mel -
lemrum medlemsstater om statistikker 
vedrørende de anmodninger om admini -
strativt samarbejde, der sendes til præ -
ferenceberettigede lande/partnerlande. 
Disse oplysninger er udgangspunktet for 
planlægningen af kontrolaktiviteterne 
og for udvælgelsen af de lande, der kræ -
ver særlig opmærksomhed. Kvaliteten af 
de oplysninger, som medlemsstaterne 
forelagde, var imidlertid ringe, eftersom 
det ikke var muligt at skelne mellem 
anmodninger, som var sendt på basis af 
en tilfældig udvælgelse, og dem, som 
var sendt i tilfælde af begrundet tvivl 
(jf. punkt 68).56  Jf. fodnote 55.
57  I sin dom i sag C-204/07 P 
fandt Domstolen, at når 
Kommissionen i et konkret 
tilfælde ikke fuldt ud har 
anvendt de overvågnings- 
og kontrolbeføjelser, som 
den råder over i henhold til 
nævnte associeringsaftale 
med henblik på at sikre 
den korrekte anvendelse, 
indebærer denne 
tilsidesættelse en anden 
situation som omhandlet 
i toldkodeksens artikel 239, 
som kan begrunde 
godtgørelse eller fritagelse 
for de importafgifter, der 
er opkrævet i henhold til 
de urigtige eller uægte 
certifikater.
29 Bemærkninger
58  Vedrørende import af surimi 
angivet med oprindelse 
i Thailand.
59  Spanien og Det Forenede 
Kongerige, jf.  punkt  77.
60  Det Forenede Kongerige.OLAF’s oprindelsesundersø -
gelser er vigtige, men der er 
svagheder i den finansielle 
opfølgning
90 
Ud over at udsende meddelelser om 
gensidig bistand til medlemsstaterne 
for at advare dem om indførsler, hvor 
der er mistanke om omgåelse af oprin -
delsesbetingelsen, gennemfører OLAF 
oprindelsesundersøgelser i præfe -
renceberettigede lande/partnerlande 
for i samarbejde med de kompetente 
myndigheder at fastslå, om de varer, der 
er indført i EU, således var berettigede til 
præferencetoldforanstaltninger. Retten 
gennemgik en stikprøve på ti undersø -
gelser af præferenceoprindelse for at 
efterprøve, hvor effektivt OLAF havde 
beskyttet EU’s finansielle interesser 
i relation til PTA’er. Retten konstaterede, 
at OLAF — bortset fra ved én undersø -
gelse58 — var i stand til at påvise, at de 
importerede varer ikke var berettigede 
til præferencetoldforanstaltninger.
91 
De resultatindikatorer, OLAF på nuvæ -
rende tidspunkt anvender til at vurdere 
effektiviteten og produktiviteten af sine 
undersøgelser (f.eks. antallet af sager, 
der udløser en undersøgelse, antallet af 
undersøgelser, der fører til en anbefa -
ling), viser ikke sammenhængen mellem 
sagen, det beløb i traditionelle egne 
indtægter, der er på spil, og det beløb, 
der reelt inddrives.92 
Retten fandt tilfælde af forældelse i den 
finansielle opfølgning af OLAF -undersø -
gelser, som skyldes, at medlemsstaterne 
ikke havde foretaget rettidig inddri -
velse59, eller hvor det ikke var muligt at 
fastslå den faktiske inddrivelsessats for 
det i OLAF- rapporten skønnede beløb 
i toldunddragelse60.
Utilstrækkelig brug af 
forebyggende foranstaltninger 
og modforanstaltninger til 
at beskytte EU’s finansielle 
interesser
93 
Retten gennemgik andre af Kommis -
sionens aktiviteter til beskyttelse af EU’s 
finansielle interesser. Disse aktiviteter 
bestod i at forhindre, at varer, der ikke 
var berettiget dertil, blev importeret 
under præferencetoldforanstaltninger, 
og i at inddrive de skyldige beløb i tradi -
tionelle egne indtægter, hvis det ikke var 
lykkedes at forhindre importen.
94 
Medlemsstaterne har ikke altid vedtaget 
hensigtsmæssige foranstaltninger ved 
modtagelsen af meddelelser om gen -
sidig bistand, som for eksempel, at der 
skal stilles en garanti for de indførsler, 
der skal undersøges.
30 Bemærkninger
95 
Det forhold, at der ikke er truffet så -
danne foranstaltninger, har medført, at 
medlemsstaterne har angivet, at nogle 
beløb var uinddrivelige, når importøren 
er blevet insolvent og har indstillet sine 
økonomiske aktiviteter (jf. tekstboks 2 ).
96 
Sikkerheds- og beskyttelsesforan -
staltninger skal benyttes i tilfælde af 
utilstrækkelig kontrol eller manglende 
samarbejde, herunder manglende 
bistand ved undersøgelser af svig. Disse 
foranstaltninger omfatter meddelelser 
til importører61, suspension af præfe -
rencer62, hvis dette er foreskrevet, samt 
indførelse af muligheden for at gøre det 
forsømmelige land finansielt ansvarligt63.
97 
Medlemsstaterne skal meddele Kommis -
sionen64 de beløb i traditionelle egne 
indtægter, som er blevet godtgjort/er 
fritaget, eller de beløb i efteropkræv -
ninger, der var afstået som følge af 
administrative fejl begået af det præfe -
renceberettigede lands/partnerlandets 
myndigheder. I perioden 2007 til 2012 
gik mere end 5 millioner euro i tradi -
tionelle egne indtægter tabt på denne 
måde. Dette er et endeligt tab for 
EU-budgettet.98 
For at tackle denne situation har Kom -
missionen indført en klausul om hånd -
tering af administrative fejl i alle de 
PTA’er, som den har forhandlet siden 
2006. Dette er et positivt skridt med 
hensyn til beskyttelsen af EU’s finansielle 
interesser.
99 
Tekstboks 3  indeholder andre ek -
sempler på utilstrækkelig brug af 
forebyggende foranstaltninger og 
modforanstaltninger.
De retlige bestemmelser 
vedrørende PTA indehol -
der ikke tilstrækkelige 
sikkerhedsforanstaltnin -
ger til at sikre EU’s finan -
sielle interesser
Kumulationsreglernes 
kompleksitet
100  
Kumulation åbner mulighed for, at pro -
dukter, der stammer fra land A, forarbej -
des yderligere eller lægges sammen med 
produkter, der stammer fra land B, som 
hvis de havde haft oprindelse i land B. 
Det produkt, der er resultatet heraf, får 
oprindelse i land B. Den bearbejdning 
eller forarbejdning, som produkterne med 
oprindelsesstatus undergår i de enkelte 
præferenceberettigede lande/partnerlan -
de, behøver ikke at være en »tilstrækkelig 
bearbejdning eller forarbejdning« som 
fastsat i standardoprindelsesreglerne65.61  I henhold til artikel 220, stk. 2, 
litra b, i EF -toldkodeksen in 
fine kan importører i deres 
ansøgninger om dispensation 
for efterfølgende bogføring 
ikke påberåbe sig at have 
handlet i god tro, hvis Kommis -
sionen har offentliggjort en 
meddelelse i Den Europæiske 
Unions Tidende om, at der 
foreligger begrundet tvivl om, 
at det præferenceberettigede 
land eller område har anvendt 
præferenceordningen korrekt.
62  Kaldet klausulen om bekæm -
pelse af svig.
63  Kaldet klausulen om håndte -
ring af administrative fejl. Den 
er normalt affattet således: »Så -
fremt de kompetente myndig -
heder begår fejl i forvaltningen 
af præferenceordningen for 
eksport og særlig i anvendel -
sen af bestemmelserne i den til 
denne aftale knyttede protokol 
om definition af produkter med 
oprindelsesstatus og metoder 
til administrativt samarbejde, 
og den pågældende fejl får 
følger med hensyn til import-  
afgifter, kan den kontraherende 
part, der står over for disse føl -
ger, anmode det (institutionelle 
organ i henhold til den pågæl -
dende aftale) om at undersøge 
mulighederne for indførelse af 
alle passende foranstaltninger 
til løsning af problemet« .
64  I henhold til artikel 871 og 905 
i gennemførelsesbestem -
melserne til toldkodeksen 
(REM -REC-sager), artikel 870, 
stk. 1, og 904a, stk. 1, i gen -
nemførelsesbestemmelserne 
til toldkodeksen (tilfælde med -
delt til GD for Budget) og 
artikel 870, stk. 2 og 904a, stk. 2, 
i gennemførelsesbestemmel -
serne til toldkodeksen (tilfælde 
meddelt til GD for Beskatning 
og Toldunion).
65  Normalt tilføjes der en vis 
procentdel af de eksporterede 
varers endelige værdi.
Eksempler på told, der ikke er opkrævet, fordi medlemsstaterne ikke har iværksat 
forebyggende foranstaltninger og modforanstaltninger:
I 2007 skulle de polske toldmyndigheder opkræve told for en indførsel af hvidløg fra Tyrkiet, som var omfattet af 
falske varecertifikater. Toldskylden kunne ikke inddrives, da importøren var insolvent. Et beløb på 0,4 millioner euro 
blev i 2012 erklæret uinddriveligt og tabt for EU -budgettet.
Denne situation kunne have været undgået, hvis der havde været stillet en garanti.Tekstboks 2
31 Bemærkninger
66  F.eks. OLAF’s 
tun-undersøgelser 
i Seychellerne, Colombia, El 
Salvador, Ecuador og Thailand. 
Undersøgelse i Curaçao 
vedrørende indførsler af 
rårørsukker angivet med 
oprindelse i De Nederlandske 
Antiller. Undersøgelse 
i Cambodia vedrørende 
eksport af cykler til EU under 
GSP- ordningen.101  
De præferenceberettigede lande/part -
nerlandene anmoder om anvendelse 
af kumulation under handelsforhand -
lingerne, således at deres eksport kan 
drage fuld fordel af PTA’en, navnlig 
når de ikke har en passende industriel 
infrastruktur til at foretage den for -
arbejdning, der kræves i henhold til 
standardoprindelsesreglerne.102  
Kumulationsreglerne er meget komplek -
se og forudsætter, at myndighederne 
i de præferenceberettigede lande/part -
nerlandene har et højt ekspertiseniveau 
og et indgående kendskab til disse kom -
plekse regler. Flere OLAF- undersøgel -
ser66 har således også vist, at en række 
modtagerlande ikke har tilstrækkelig 
administrativ kapacitet til at forstå de 
komplicerede GSP -kumulationsreglerne.
Retten konstaterede, at Kommissionen ikke havde gjort tilstrækkelig brug af 
forebyggende foranstaltninger og modforanstaltninger til at bekæmpe svig og 
beskytte EU’s finansielle interesser:
a) GD for Beskatning og Toldunion offentliggjorde først en meddelelse til importører vedrørende indførsler af tun 
fra Thailand to år efter, at OLAF havde anmodet herom. Ifølge OLAF bør det endvidere overvejes at foreslå at 
suspendere præferenceordningen for forarbejdede tunprodukter angivet med oprindelse i  Thailand . Kommis -
sionen foreslog ikke at suspendere ordningen.
b) Kommissionen offentliggjorde hverken på slovakisk eller ungarsk en meddelelse til importørerne vedrørende 
indførsler af sukkerprodukter fra Kroatien67. Hvis denne meddelelse var blevet offentliggjort på disse sprog, 
kunne importøren ikke have påberåbt sig at have handlet i god tro68, hvilket var en af årsagerne til den mang -
lende inddrivelse af en million euro69.
c) Kommissionen har ikke iværksat foranstaltninger efter offentliggørelsen af meddelelsen til importørerne vedrø -
rende indførsler af tun fra El Salvador70. Og dette på trods af en meddelelse71, der foreskrev, at der skal følges op 
på den efterfølgende kontrol af den indførte tuns oprindelse. I forlængelse af denne opfølgning skal Kommis -
sionen beslutte, om den skal foreslå at tilbagetrække toldpræferencerne.
d) Klausulen om bekæmpelse af svig er ikke medtaget i PTA’en med Republikken Korea. OLAF har udsendt flere 
meddelelser om gensidig bistand72 vedrørende forkert oprindelsesangivelse for indførsler fra dette land.
67  Kroatien tiltrådte Den Europæiske Union den 1. juli 2013.
68  I henhold til EF -toldkodeksens artikel 220, stk. 2, litra b, femte afsnit.
69  Kommissionens afgørelse af 21. oktober 2010 i henhold til hvilken det er berettiget at undlade efterfølgende bogføring af importafgifter under 
særlige omstændigheder (REC 03/2010).
70  EUT C 132 af 21.5.2006, s. 15.
71  EUT C 348 af 5.12.2006, s. 4.
72  Blandt andre meddelelse om gensidig bistand (MA) 2007/002, 2007/022, 2007/047 og AMA 2010/027.Tekstboks 3
32 Bemærkninger
103  
Kumulationen bør desuden ske mellem 
produkter fra lande, der har identiske 
oprindelsesregler, for at forhindre, 
at reglerne omgås. I den nuværende 
GSP -ordning er de eksisterende kumu -
lationsmuligheder mellem produkter 
fra lande i den samme regionale gruppe 
imidlertid bibeholdt, selv om der i visse 
tilfælde er forskellige oprindelsesregler 
for de mindst udviklede lande og for 
andre præferenceberettigede lande.
Udskiftningen af 
oprindelses- og 
varecertifikater 
med eksportørers 
selvcertificering
104  
I sin årsberetning for 2003 anførte Retten, 
at en øget brug af selvcertificering i form 
af fakturaerklæringer til at attestere op -
rindelse ville indebære visse fordele for så 
vidt angår egne indtægter. Importørerne 
kan nemlig ikke i henhold til de gælden -
de bestemmelser anmode om fritagelse/
godtgørelse eller om undladelse af efter -
opkrævning som følge af administrative 
fejl73 begået af det præferenceberetti -
gede lands/partnerlandets myndigheder, 
når der er anvendt en fakturaerklæring 
eller en anden form for selvcertificering. 
Det ville i høj grad begrænse de handlen -
des retstvister vedrørende PTA’er.105  
Anvendelsen af oprindelses- og varecer -
tifikater er imidlertid stadig udbredt.
Begrænsede retlige 
beføjelser til bekæmpelse af 
svig
106  
Mulighederne for at bekæmpe svig er 
begrænsede i forbindelse med gensidige 
PTA’er. For at kunne inddrive de toldaf -
gifter, der har relation til OLAF’s resul -
tater, skal myndighederne i det part -
nerland, hvor uregelmæssighederne er 
konstateret, acceptere disse og erklære 
de uretmæssigt udstedte certifikater 
ugyldige (jf. tekstboks 4 ).73  Jf. toldkodeksens artikel 220, 
stk. 2, litra b, og 236, stk. 1.
»Mexicansk« hvidløg?
På baggrund af resultaterne af en laboratorietest, som på anmodning af OLAF blev foretaget på en stikprøve af en 
forsendelse af hvidløg, konstateredes det, at forsendelsen, der blev indført i Spanien i marts 2012 og var angivet 
med oprindelse i Mexico, havde oprindelse i Kina. De spanske toldmyndigheder kunne ikke foretage efteropkræv -
ning af toldafgifterne i relation til indførslen af hvidløg fra Kina, fordi de mexicanske myndigheder i august 2013 
i deres svar på de spanske myndigheders anmodning om administrativt samarbejde bekræftede gyldigheden af 
oprindelsescertifikaterne.
I andre medlemsstater (f.eks. Det Forenede Kongerige) er der for øjeblikket andre tilfælde af indførsler af hvidløg, 
som er angivet med oprindelse i Mexico, men hvor der er bevis for, at varen har oprindelse i Kina, men Kommis -
sionen har foreslået medlemsstaterne ikke at suspendere eller afslå præferencebehandlingen uden at anmode de 
mexicanske myndigheder om at kontrollere de relevante oprindelsesbeviser.Tekstboks 4
33
 Konklusioner  
og anbefalinger
107  
Retten har konstateret, at Kommissionen 
ikke på passende vis har vurderet alle de 
økonomiske virkninger af PTA’erne, og at 
det ikke er sikret, at indtægterne inkas -
seres med det fulde beløb. Der bliver 
imidlertid i stadigt højere grad anvendt 
konsekvensanalyser, og kvaliteten af de 
gennemførte analyser er blevet bedre.
Vurdering af de økonomiske 
virkninger af PTA’er
108  
Kommissionen har ikke altid foretaget 
forudgående og efterfølgende evalu -
eringer for at vurdere de økonomiske 
virkninger af PTA’er. De politiske be -
slutningstagere, de berørte parter og 
de europæiske skatteydere har derfor 
ikke tilstrækkelige oplysninger om de 
vigtigste fordele og ulemper ved de 
forskellige handelspolitiske muligheder, 
og om hvorvidt den gennemførte politik 
giver de ønskede resultater. Der er kun 
foretaget en evaluering af de udeblevne 
indtægter i forbindelse med GSP . Kom -
missionen har ikke oplysninger om de 
indtægter, der er udeblevet i de enkelte 
regnskabsår som følge af de gældende 
PTA’er, eller et skøn over de indtægter, 
som vil udeblive i fremtiden (jf. punkt 26 
til 31).
109  
Retten konstaterede svagheder med 
hensyn til, hvor pålideligt virkningerne 
var kvantificeret, og med hensyn til ba -
sisdataenes pålidelighed i både de for -
udgående og de efterfølgende vurderin -
ger. Hertil kommer, at anvendeligheden 
og fuldstændigheden af den analyse, 
der gennemføres i såvel konsekvens -
analyserne som i bæredygtighedsvur -
deringerne, har været begrænset. Disse 
mangler kan indvirke på kvaliteten af de 
oplysninger, der er til rådighed for dem, 
der skal forhandle PTA’erne, og de politi -
ske beslutningstagere (jf. punkt 32 til 53).Opfyldelsen af GSP -målene
110  
Interimsevalueringen af GSP viser, at 
politikken endnu ikke fuldt ud har 
resulteret i alle de tilsigtede fordele. 
(jf. punkt 54 og 55).
Anbefaling 1 til 4
Med henblik på at forbedre vurde -
ringen af de økonomiske virkninger 
af PTA’er og den forsvarlige øko -
nomiske forvaltning af PTA’er bør 
Kommissionen:
1) medmindre andet er behørigt 
begrundet gennemføre en konse -
kvensanalyse og en bæredygtig -
hedsvurdering for hver enkelt PTA 
for at få en dybdegående, dækken -
de og kvantificeret analyse af de 
forventede økonomiske virkninger, 
herunder et skøn over udeblevne 
indtægter
2) rutinemæssigt inddrage Euro -
stat i kvalitetsvurderingen af de 
statistiske datakilder, der anvendes 
i bæredygtighedsvurderinger, og 
sikre, at der rettidigt gennemføres 
analyser til brug for de personer, 
der skal forhandle aftalerne
3) gennemføre interimsevalueringer 
og efterfølgende evalueringer for 
at vurdere i hvilket omfang PTA’er 
med væsentlige virkninger op -
fylder politikmålene, og hvordan 
deres performance kan forbedres 
i centrale økonomiske sektorer, 
herunder et skøn over udeblevne 
indtægter
4) overvåge den GSP -ordning, der be -
gynder 1. januar 2014, for at sikre 
sig, at den i højere grad opfylder 
sine politikmål om at bidrage til 
at bekæmpe global fattigdom og 
fremme bæredygtig udvikling.
34 Konklusioner og anbefalinger 
Myndighedernes toldkontrol 
i de udvalgte medlemsstater
111 
Inkasseringen af indtægter er i fare, ef -
tersom der er svagheder i toldkontrollen 
af PTA’er i de udvalgte medlemsstater, 
hvilket kan have resulteret i et skønnet 
tab for EU -budgettet på 655 millio -
ner euro i 2009. Det svarer til ca. 6 % af 
bruttobeløbet for de toldafgifter, som er 
opkrævet i de fem udvalgte medlemssta -
ter i det pågældende år (jf. punkt 56-73 
og 76 og 77).
112  
Medlemsstaternes risikoforvaltningssy -
stemer omfatter ikke altid meddelelser 
om gensidig bistand, hvilket bevirker, at 
medlemsstaterne ikke kan sikre et ensar -
tet beskyttelsesniveau for EU’s finansiel -
le interesser (jf. punkt 74 og 75).
Kommissionens overvågning 
af medlemsstaterne og de 
præferenceberettigede lande/
partnerlandene
113  
REM -REC -systemet har en række svag -
heder, fordi de nationale myndigheder 
og Kommissionen kan træffe forskellige 
beslutninger om det samme forhold 
(jf. punkt 78-80).114  
Kommissionen har kun sjældent evalu -
eret de præferenceberettigede landes 
kapacitet til at forvalte ordningerne. Der 
er heller ikke foretaget kontrolbesøg. 
Kommissionen har derfor ingen sikker-  
hed for, at disse lande er i stand til at 
sikre, at kun varer, der er berettigede til 
en præferencebehandling, eksporteres 
under PTA’er (jf. punkt 81-86).
115  
Kommissionen har gjort en indsats for at 
sikre, at de administrative samarbejds -
ordninger i de præferenceberettigede 
lande/partnerlande fungerer gnidnings  - 
løst, men der er fortsat problemer 
(jf. punkt 87-89).
116  
I nogle tilfælde har den finansielle op -
følgning på OLAF’s undersøgelser ikke 
været effektiv, og det har resulteret i, at 
skyldige beløb er gået tabt, fordi de blev 
forældede (jf. punkt 90-92).
117  
Der er ikke i tilstrækkelig grad gjort 
brug af modforanstaltninger til at 
beskytte EU’s finansielle interesser 
(jf. punkt 93-99).
Retlige bestemmelser
118  
Kumulationsreglerne er komplekse, hvil -
ket gør det vanskeligt for de præferen -
ceberettigede lande/partnerlandene at 
gennemføre dem (jf. punkt 100 til 103).
35 Konklusioner og anbefalinger 
119  
Oprindelsescertifikater og varecertifi -
kater er en kilde til retstvister, men de 
anvendes stadig i vidt omfang, hvilket 
vanskeliggør den efterfølgende opkræv -
ning af toldafgifter (jf. punkt 104 og 105).
120  
EU’s position i gensidige PTA’er beskytter 
ikke på passende vis Unionens finan -
sielle interesser (jf. punkt 106).
Anbefaling 5 til 13
Med henblik på at forbedre beskyt -
telsen af EU’s finansielle interesser bør 
Kommissionen:
5) opstille EU -risikoprofiler for PTA’er, 
så medlemsstaterne har en fæl -
les tilgang til risikoanalyse med 
henblik på at reducere tabene for 
EU-budgettet
6) kontrollere, at medlemsstaterne 
gør deres risikoforvaltningssy -
stemer og kontrolstrategi mere 
effektive for at reducere tabene for 
EU-budgettet
7) tilskynde medlemsstaterne til at 
vedtage hensigtsmæssige rets -
bevarende foranstaltninger, når 
de modtager en meddelelse om 
gensidig bistand
8) evaluere og foretage risikobase -
rede overvågningsbesøg i lande, 
som er berettigede til præferen -
cebehandling, navnlig for så vidt 
angår reglerne vedrørende oprin -
delse og kumulation9) kræve, at medlemsstaterne forbed -
rer kvaliteten af de oplysninger, 
som de fremlægger vedrørende 
administrativt samarbejde
10) følge op på de præferenceberet -
tigede lande/partnerlandene, hvor 
der er problemer med det admini -
strative samarbejde
11) forbedre den finansielle opfølg -
ning af OLAF- undersøgelser for at 
forhindre tab for EU -budgettet på 
grund af forældelse
12) styrke EU’s position i de gensidige 
PTA’er og i højere grad gøre brug 
af retsbevarende foranstaltninger 
og sikkerhedsforanstaltninger ved 
at inkludere dem i alle fremtidige 
handelsaftaler, og
13) tilskynde til, at oprindelses- og 
varecertifikater erstattes af ekspor -
tørernes selvcertificering.
36 Konklusioner og anbefalinger 
Vedtaget af Afdeling IV, som ledes af Louis GALEA, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 18. marts 2014.
På Revisionsrettens vegne
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Formand

37
 Bilag
Statistiske data om PTA’er i 2011
Oversigt over de medlemsstater, som importerede mest under PTA’er i 2011
MedlemsstatVærdi af de indførte varer 
(milliarder euro)Procent
Tyskland 55 23 %
Frankrig 30 12 %
Italien 29 12 %
Det Forenede Kongerige 27 11 %
Nederlandene 22 9 %
Spanien 19 8 %
Belgien 12 5 %
Sverige 7 3 %
Østrig 7 3 %
Polen 5 2 %
Andre 30 12 %
I alt 243 100  %
Oversigt over de præferenceberettigede lande/partnerlande, som eksporterede mest 
under PTA’er i 2011
Præferenceberettiget land/
partnerlandVærdi af de eksporterede 
varer (milliarder euro)Procent
Schweiz 38 16 %
Tyrkiet 37 15 %
Indien 18 8 %
Norge 13 6 %
Bangladesh 8 3 %
Rusland 7 3 %
Tunesien 7 3 %
Sydafrika 6 3 %
Marokko 6 3 %
Thailand 6 2 %
Andre 97 38 %
I alt 243 100  %
Kilde:  Comext.Bilag I
38 Bilag
Oversigt over Kommissionens forudgående evalueringer af PTA’er
Standarder:
Forudgående evalueringer : I artikel  21 under overskriften »Princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning« 
i Kommissionens forordning nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets 
forordning nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, 
hedder det: »Forud for fremsættelsen af forslag til programmer eller aktiviteter, som medfører udgifter eller 
nedsatte indtægter for budgettet, foretages der en forudgående evaluering« . Denne bestemmelse var i kraft fra 
den 1. januar 2003 til den 21. august 2006.
Konsekvensanalyser (IA’er) : I 2003 indførte Kommissionen et krav om, at der skal foretages integrerede kon -
sekvensanalyser i forbindelse med alle dens vigtigste politiske initiativer: »Konsekvensanalyse gælder for alle 
væsentlige initiativer, dvs. initiativer, der fremlægges af Kommissionen i den årlige politikstrategi eller i ar -
bejdsprogrammet, uanset om det er lovgivningsforslag eller andre forslag, der måtte have økonomiske, sociale, 
arbejdsmarkedsmæssige og miljømæssige virkninger (...) såsom forhandlingsdirektiver i forbindelse med inter -
nationale aftaler, der har økonomiske, sociale, arbejdsmarkedsmæssige eller miljømæssige virkninger«1. Siden 
2005: »Konsekvensanalyser, også vedrørende konkurrenceevne, før iværksættelsen af initiativer og gennem hele 
lovgivningsprocessen skal gøres til noget helt selvfølgeligt «2.
Disse konsekvensanalyser er nødvendige for de vigtigste kommissionsinitiativer og for dem, som vil få den mest 
vidtrækkende virkning. Det vil være tilfældet for alle lovforslag i Kommissionens lovgivnings- og arbejdspro -
gram (CLWP) og for lovforslag uden for CLWP , som har tydeligt identificerbare økonomiske, sociale og miljø -
mæssige virkninger, og for ikkelovgivningsmæssige initiativer, som definerer fremtidige politikker3.
1  KOM(2002) 276 endelig.
2  KOM(2005) 12 endelig.
3  SEC(2009) 92 — Retningslinjer for konsekvensanalyser.Bilag II
39 Bilag
Tilfælde, hvor der var krav om en konsekvensanalyse eller forudgående evaluering
PTA med Konsekvensanalyse/ forudgående 
evalueringsrapport Evalueringens hensigtsmæssighed
Montenegro Ingen forudgående evaluering I/R
Bosnien-Hercegovina Ingen forudgående evaluering I/R
Serbien Ingen forudgående evaluering I/R
Centralamerika Konsekvensanalyse X
Det Andinske Fællesskab Konsekvensanalyse X
Republikken Korea Konsekvensanalyse X
Indien Konsekvensanalyse X
Canada Ingen konsekvensanalyse I/R
Marokko (vidtgående og bred frihandelsaftale) Ingen konsekvensanalyse I/R
GSP -forordning nr. 980/2005 Ingen forudgående evaluering I/R
GSP -forordning nr. 732/2008 Konsekvensanalyse X
GSP -forordning nr. 978/2012 Konsekvensanalyse √
Moldova Ingen konsekvensanalyse I/R
Tegnforklaring:
I/R = Ikke relevant √ = Hensigtsmæssig X = Generelt uhensigtsmæssig
I følgende PTA’er var der ikke krav om en forudgående evaluering:
Andorra, Tyrkiet, San Marino, Færøerne, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Island, Norge og 
Lichtenstein), Schweiz, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Kroatien, Albanien, Algeriet, Egypten, 
Israel, Jordan, Libanon, Marokko, de besatte palæstinensiske områder, Syrien, Tunesien, Chile, Mexico, Sydafrika, 
Mercosur, Cariforumlandene, Elfenbenskysten, Cameroun, ØSA (Comorerne, Madagaskar, Mauritius, Seychel -
lerne, Zambia og Zimbabwe), SADC (Botswana, Lesotho, Mozambique og Swaziland), Stillehavsstaterne, forord -
ningen om markedsadgang for AVS -landene, oversøiske lande og territorier, Ceuta og Melilla.Bilag II
40 Bilag
Standard:
Bæredygtighedsvurdering (SIA) : I 1999 besluttede Europa -Kommissionen at integrere bæredygtig udvikling 
i handelsforhandlingerne ved at udvikle et nyt vurderingsredskab kaldet Trade SIA4.
Tilfælde, hvor der var krav om en bæredygtighedsvurdering:
PTA med Evalueringens hensigtsmæssighed
Kroatien Ingen bæredygtighedsvurdering I/R
Albanien Ingen bæredygtighedsvurdering I/R
Montenegro Ingen bæredygtighedsvurdering I/R
Bosnien og Hercegovina Ingen bæredygtighedsvurdering I/R
Serbien Ingen bæredygtighedsvurdering5I/R
Algeriet Bæredygtighedsvurdering X
Egypten Bæredygtighedsvurdering X
Israel Bæredygtighedsvurdering X
Jordan Bæredygtighedsvurdering X
Libanon Bæredygtighedsvurdering X
Marokko Bæredygtighedsvurdering X
De besatte palæstinensiske områder Bæredygtighedsvurdering X
Syrien Bæredygtighedsvurdering X
Tunesien Bæredygtighedsvurdering X
Centralamerika Bæredygtighedsvurdering √
Tegnforklaring:
I/R = Ikke relevant √ = Hensigtsmæssig X = Generelt uhensigtsmæssig
4  Forord til Kommissionens praktiske håndbog i bæredygtighedsvurderinger vedrørende handel (Handbook for Trade Sustainability Impact 
Assessment (Trade SIA)) af P. Mandelson, tidligere kommissær med ansvar for handel.
5  Bæredygtighedsvurderingen om Euro -Middelhavs-frihandelsområdet vedrører PTA’er med Algeriet, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Marokko, de 
besatte palæstinensiske områder, Syrien og Tunesien.Bilag II
41 Bilag
Tilfælde, hvor der var krav om en bæredygtighedsvurdering:
PTA med Evalueringens hensigtsmæssighed
Chile Bæredygtighedsvurdering X
Det Andinske Fællesskab Bæredygtighedsvurdering X
Republikken Korea Bæredygtighedsvurdering √
Indien Bæredygtighedsvurdering X
Canada Bæredygtighedsvurdering √
Marokko
(vidtgående og bred frihandelsaftale)Bæredygtighedsvurdering X
Mercosur Bæredygtighedsvurdering X
Cariforumlandene Bæredygtighedsvurdering6X
Elfenbenskysten Bæredygtighedsvurdering X
Cameroun Bæredygtighedsvurdering X
ØSA  
Comorerne, Madagaskar, Mauritius, Seychellerne, 
Zambia, ZimbabweBæredygtighedsvurdering X
SADC  
Botswana, Lesotho, Mozambique, SwazilandBæredygtighedsvurdering X
Stillehavslande  
Papua -Ny Guinea, FijiBæredygtighedsvurdering X
Tegnforklaring:
I/R = Ikke relevant √ = Hensigtsmæssig X = Generelt uhensigtsmæssig
I følgende PTA’er var der ikke krav om en bæredygtighedsvurdering:
Andorra, Tyrkiet, San Marino, Færøerne, Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Island, Norge og Lich -
tenstein), Schweiz, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Mexico, Sydafrika, forordningen om mar -
kedsadgang for AVS -landene, oversøiske lande og territorier, GSP -forordning (EF) nr. 980/2005, GSP -forordning 
(EF) nr. 732/2008, GSP -forordning (EU) nr. 978/2012, unilateral PTA med Moldova og Ceuta og Melilla.
6  Bæredygtighedsvurderingen om de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS -staterne vedrører partnerskabsaftaler med Cariforumlandene, 
Elfenbenskysten, Cameroun, ØSA (Comorerne, Madagaskar, Mauritius, Seychellerne, Zambia, Zimbabwe), SADC (Botswana, Lesotho, Mozambique, 
Swaziland) og Stillehavslandene (Papua -Ny Guinea, Fiji).Bilag II
42 Bilag
Oversigt over Kommissionens mellemliggende og/eller efterfølgende evalueringer 
af PTA’er
Standard:
Efter Rettens opfattelse bør der foretages interimsevalueringer og efterfølgende evalueringer af alle PTA’er med 
væsentlige økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger tre år efter deres ikrafttræden. Disse evalueringer 
vil gøre det muligt for politiske beslutningstagere, berørte parter og europæiske skatteydere at vurdere, om 
PTA’erne reelt opfylder deres politiske mål i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk for -
valtning og offentlig ansvarlighed.
I sin meddelelse om »Handel, vækst og verdensanliggender — Handelspolitikken som et centralt element i EU’s 
2020-strategi«1 anførte Kommissionen, at den med henblik på at overvåge virkningerne af de eksisterende 
PTA’er vil gennemføre efterfølgende evalueringer mere systematisk.
Tilfælde, hvor der var krav om en interimsevaluering og/eller  
en efterfølgende evaluering (EFE)
PTA medInterimsevaluering og/eller efterfølgende 
evalueringEvalueringens hensigtsmæssighed
Tyrkiet Ingen efterfølgende evaluering I/R
Det Europæiske Økonomiske 
Samarbejdsområde
(Island, Norge og Lichtenstein)Ingen efterfølgende evaluering I/R
Schweiz Ingen efterfølgende evaluering I/R
Den Tidligere Jugoslaviske Republik 
MakedonienIngen efterfølgende evaluering I/R
Kroatien Ingen efterfølgende evaluering I/R
Albanien Ingen efterfølgende evaluering I/R
1  KOM(2010) 612.Bilag III
43 Bilag
Tilfælde, hvor der var krav om en interimsevaluering og/eller  
en efterfølgende evaluering (EFE)
PTA medInterimsevaluering og/eller efterfølgende 
evalueringEvalueringens hensigtsmæssighed
Montenegro Ingen efterfølgende evaluering I/R
Bosnien-Hercegovina Ingen efterfølgende evaluering I/R
Serbien Ingen efterfølgende evaluering I/R
Algeriet Efterfølgende evaluering2X
Egypten Efterfølgende evaluering X
Israel Efterfølgende evaluering X
Jordan Efterfølgende evaluering X
Libanon Ingen efterfølgende evaluering I/R
Marokko Efterfølgende evaluering X
De besatte palæstinensiske områder Ingen efterfølgende evaluering I/R
Syrien Ingen efterfølgende evaluering I/R
Tunesien Efterfølgende evaluering X
Chile Efterfølgende evaluering √
Mexico Efterfølgende evaluering af seks frihandelsaftaler X
Sydafrika Efterfølgende evaluering af seks frihandelsaftaler X
Cariforumlandene Ingen efterfølgende evaluering I/R
Stillehavslande  
Papua -Ny Guinea, FijiIngen efterfølgende evaluering I/R
Oversøiske lande og territorier Ingen efterfølgende evaluering I/R
GSP -forordning nr.  980/2005 Interimsevaluering √
GSP -forordning nr.  732/2008 Interimsevaluering √
Moldova Ingen efterfølgende evaluering I/R
Tegnforklaring:
I/R = Ikke relevant √ = Hensigtsmæssig X  = Generelt uhensigtsmæssig
I følgende PTA’er var der ikke krav om en efterfølgende evaluering:
Andorra, San Marino, Færøerne, Centralamerika, Det Andiske Fællesskab, Republikken Korea, Indien, Canada, 
Marokko (vidtgående og bred frihandelsaftale), Mercosur, Elfenbenskysten, Cameroun, ØSA (Comorerne, Mada -
gaskar, Mauritius, Seychellerne, Zambia og Zimbabwe), SADC (Botswana, Lesotho, Mozambique og Swaziland), 
forordning om markedsadgang for AVS -landene, GSP -forordning (EU) nr. 978/2012 og Ceuta og Melilla.
2  Den efterfølgende evaluering om Euro -Middelhavs -frihandelsområdet omhandler PTA’er med Algeriet, Egypten, Israel, Jordan, Marokko og 
Tunesien.Bilag III
44 Bilag
Revisionsmetode i udvalgte medlemsstater
Revisorerne gennemgik de nationale instruktioner og procedurer, risikoforvaltningen og risikoprofiler, 
forudgående og efterfølgende kontroller og administrativt samarbejde. Retten gennemgik den overord -
nede kontrolstrategi, som toldmyndighederne i fem medlemsstater anvendte på PTA’er. Værdien af ind -
førslerne under PTA’er repræsenterede mere end to tredjedele af den samlede import, der var omfattet af 
præferencetoldforanstaltninger.
Toldkontrollen i de fem udvalgte medlemsstater blev evalueret gennem test af følgende tilfældigt udvalgte 
stikprøver:
a) 60 indførsler under PTA’er, der var foretaget i 2009, og som på tidspunktet for revisionen var forældede, 
for at undersøge, om varerne reelt var berettigede til præferencetoldforanstaltninger, og for at gennemgå 
de forebyggende, afskrækkende og korrigerende foranstaltninger, som toldmyndighederne har indført 
for at sikre disse fordringer og for at opkræve tolden, når det ikke var tilfældet. For de beløb, hvor man 
i stikprøven havde konstateret, at der var blevet betalt for lidt i told, blev der foretaget en ekstrapolation 
med henblik på at udarbejde et skøn over de beløb i traditionelle egne indtægter, der kunne være tabt for 
EU-budgettet.
b) 30 indførsler under PTA’er i 2011 for at undersøge, om varerne reelt var berettigede til præferencetoldfor -
anstaltninger, og for at gennemgå de forebyggende, afskrækkende og korrigerende foranstaltninger, som 
toldmyndighederne har vedtaget for at sikre disse fordringer og for at opkræve tolden, når det ikke var 
tilfældet.
c) 30 indførsler i 2009, som var genstand for en meddelelse om gensidig bistand, for at kontrollere, om med -
lemsstaterne konsekvent havde indført automatiserede risikoprofiler i deres risikoforvaltningssystemer.
d) 30 anmodninger sendt i 2011 af medlemsstaterne til de præferenceberettigede lande/partnerlande som 
led i det administrative samarbejde for at teste, om tolden opkræves rettidigt i tilfælde, hvor varerne ikke er 
berettigede til præferencetoldforanstaltninger.Bilag IV
45 Bilag
CGE -modellens begrænsninger
1 
I henhold til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg1 er »resultaterne af modelopstillingen i bæredyg -
tighedsvurderingerne (...) uden nogen informationsværdi for hverken forhandlere eller interesserede parter, 
eftersom de ikke konstaterer nogen særlig eller tilstrækkeligt målrettet virkning. Bæredygtighedsvurderinger 
kan ikke tage tilstrækkeligt hensyn til eventuelle følger for den uformelle sektor, fordi vurderingerne i denne 
sektor vanskeliggøres af fraværet eller manglen på pålidelige statistiske data«.
2 
Kommissionen og de eksterne konsulenter har også påpeget CGE- modellens iboende begrænsninger:
a) CGE- modellen kan udelukkende anvendes til simuleringsformål og ikke til prognoser2, og dens simulering af 
de langsigtede virkninger er svag3.
b) Dens noget tautologiske konstruktion, dvs. at alle resultater implicit er knyttet til de anførte antagelser og 
kalibreringer4.
c) Varerne grupperes inden for brede kategorier, hvilket gør, at det er umuligt at fastslå virkningen på speci -
fikke produkter inden for de enkelte kategorier, f.eks. hvede af middelkvalitet inden for rammerne af den 
skønnede virkning på »hvede«5.
d) En række lande, f.eks. Rusland, Norge, Schweiz og Tyrkiet, er lagt sammen i en enkelt gruppe, hvilket be -
grænser anvendeligheden af fortolkningen af CGE- overslagene for denne gruppe6.
e) Den formelle model gør det ikke muligt at redegøre for virkningen af liberaliseringen af investeringer og 
foranstaltninger til fremme af erhvervsudøveres frie bevægelighed7.
f) CGE- modelresultaterne er ikke velegnede til sociale konsekvensanalyser, fordi der ikke er disaggregerede 
data på hustandsniveau8.
1  Punkt 2, stk. 6, i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse nr. 818/2011.
2  Punkt 11, stk. 5, i bilag 8 til Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyser.
3  I henhold til Kommissionens tjenesters positionspapir om bæredygtighedsvurderingen af frihandelsaftalen mellem EU og Republikken Indien 
af marts 2010 er vurderingen af de langsigtede virkninger blandt de svageste dele af CGE -modellen, fordi kapitalakkumuleringsprocessen 
nødvendigvis bygger på de grundlæggende antagelser og ikke tager de dynamiske virkninger af øget integration og konkurrence i betragtning.
4  Punkt 11, stk. 5, i bilag 8 til Kommissionens retningslinjer for konsekvensanalyser.
5  EU-Canada SIA Final Report Briefing Document, juni 2011.
6  Jf. fodnote 95.
7  Jf. fodnote 95.
8  EU-Andean Trade Sustainability Impact Assessment. Endelig rapport, oktober 2009.Bilag V
46
Kommissionen har anvendt forskellige modelbe -
regningsteknikker, primært (men ikke udelukkende) 
CGE- modelberegning (den beregnede generelle lige -
vægtsmodel) og trukket på data fra GTAP -databasen 
(Global Trade Analysis Project)3. Disse er indtil videre 
de bedste disponible værktøjer, der gør det muligt 
for os bedst muligt at kvantificere den økonomiske 
virkning af handelspolitiske ændringer.
III b)
Den generelle præferenceordning er en ensidig 
ordning, der gennem toldnedsættelser søger at tackle 
mangeårige økonomiske, sociale og andre strukturelle 
behov i udviklingslandene. Kommissionen accepterer 
bemærkningen, men påpeger, at GSP kun er et af de 
elementer, der bidrager til, at man kan få fuldt udbytte 
af de tilsigtede fordele.
Med den nye GSP -forordning, der trådte i kraft den 
1. januar 2014, er der blevet gennemført væsentlige 
reformer med henblik på bedre at koncentrere indsat -
sen om de lande, der har størst behov.
III c)
Rettens vigtigste konklusioner vedrører punktuelle 
fejl, der omfatter manglende dokumenter eller bevis, 
som importørerne burde have ligget inde med.
III d)
Med hensyn til kontrolbesøg handler Kommissionen 
inden for rammerne af det eksisterende retsgrundlag 
og i overensstemmelse med de respektive bestem -
melser i de gensidige handelsordninger, der er god -
kendt af Rådet og medlemsstaterne og, hvor det er 
relevant, Europa -Parlamentet.
3 Anvendelsen af GTAP -databasen i forbindelse med CGE- 
modelberegning er almindeligt accepteret på verdensplan 
af så godt som alle tilsvarende organisationer såsom WTO, 
Verdensbanken, OECD, FN, IMF og de amerikanske myndigheder.Resumé
I
De økonomiske gevinster, der er forbundet med 
handelsliberalisering, er velkendte og grundigt doku -
menterede i hele den økonomiske litteratur, der er til 
rådighed. Det er f.eks. blevet påvist, at en afslutning 
af alle igangværende forhandlinger (Doharunden og 
bilaterale forhandlinger) ville føre til en stigning i EU’s 
BNP på mere end 1 % i forhold til, hvad der ellers ville 
være tilfældet. Forbrugerne forventes at få gavn af 
adgangen til en bredere vifte af varer og tjenesteydel -
ser. Endelig afhænger mere end 36 millioner arbejds -
pladser i Europa direkte eller indirekte af vores evne til 
at handle med resten af verden1.
Endvidere er GSP -ordningen faktisk EU’s våben til 
udvikling gennem handel: For det første giver den 
gennem EBA -initiativet (»alt undtagen våben«) de 50 
fattigste lande i verden told- og kvotefri adgang til 
EU-markedet for alle produkter (undtagen våben); for 
det andet ansporer den gennem de yderligere fordele, 
der følger af GSP+ -underordningen, udviklingslan -
dene til at arbejde for bæredygtige udviklingsmål.
III a)
Siden 1999 har alle multilaterale og bilaterale han -
delsforhandlinger været ledsaget af en bæredygtig -
hedsvurdering. Endvidere er der forud for alle vigtige 
handelsforhandlinger med én undtagelse2 siden  2010 
også blevet foretaget en konsekvensanalyse.
Alle EU’s handelsordninger har kunnet trække på en 
analyse af økonomiske og andre virkninger af høj 
kvalitet. Dermed har Kommissionen altid bestræbt 
sig på at overholde de gældende standarder, der har 
udviklet sig over tid.
1 »Handel, vækst og verdensanliggender  — Handelspolitikken som 
et centralt element i EU’s 2020-strategi«.
2  I 2011 reagerede Rådet for Udenrigsanliggender og Det 
Europæiske Råd på Det Arabiske Forår ved at opfordre 
til indledning af forhandlinger med Marokko, Tunesien, 
Egypten og Jordan. Denne politiske beslutning gjorde det 
overflødigt at udføre en konsekvensanalyse og ville have 
medført uforholdsmæssigt store forsinkelser i indledningen af 
forhandlingsprocessen.Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 47
IV a)
Kommissionen accepterer Rettens anbefalinger med 
hensyn til at udføre en konsekvensanalyse og en 
bæredygtighedsvurdering i forbindelse med præfe -
rencehandelsordninger og til behørigt at begrunde de 
situationer, hvor dette ikke er muligt. Den vil gøre dette 
i overensstemmelse med de eksisterende retningslinjer 
for konsekvensanalyser og håndbogen i bæredygtig -
hedsvurderinger og har anslået de udeblevne indtæg -
ter i sin seneste konsekvensanalyse for Japan og USA.
Kommissionen udfører allerede konsekvensanalyser og 
bæredygtighedsvurderinger i overensstemmelse med 
såvel de indgåede forpligtelser som bedste praksis. 
Siden 1999 har alle multilaterale og bilaterale handels -
forhandlinger været ledsaget af en bæredygtigheds -
vurdering, og siden 1999 er der forud for alle vigtige 
handelsforhandlinger (med én undtagelse, jf. Kommis -
sionens svar på punkt III a)) også blevet foretaget en 
konsekvensanalyse .
IV b)
Med hensyn til analysernes rettidighed er Kommissio -
nen forpligtet til at foretage bæredygtighedsvurderin -
ger senest seks måneder efter indledningen af forhand -
linger for at sikre, at de kan indgå i forhandlings- og 
godkendelsesprocessen på hensigtsmæssig vis.
Eurostat opfordres nu systematisk til at være 
medlem af de styringsgrupper, der overvåger 
bæredygtighedsvurderinger.
Kommissionen søger at intensivere samarbejdet om 
statistiske datakilders kvalitet som led i en løbende 
ajourføring af det serviceniveau, der er aftalt mellem 
GD for Handel og Eurostat.
IV d)
Kommissionen accepterer Rettens anbefaling vedrø -
rende PTA’er med betydelige økonomiske, sociale og 
miljømæssige virkninger.
Den afspejler de tilsagn, som Kommissionen allerede 
har givet, om at udføre efterfølgende evalueringer af 
PTA’er med betydelige økonomiske, sociale og miljø -
mæssige virkninger på et mere systematisk grundlag 
for at bidrage til overvågningen af EU’s handelsaftaler5.
5  KOM(2010) 612 — Meddelelse om handel, vækst og 
verdensanliggender.Mens retsgrundlaget for udførelse af kontrolbesøg 
i præferenceberettigede lande kun har været på 
plads siden den 1. januar 2012, har Kommissionen selv 
inden da sørget for at træffe en række kontrolforan -
staltninger og har givet de præferenceberettigede 
lande nogle forklaringer som led i det administrative 
samarbejde, navnlig i GSP -sammenhæng.
Kommissionen har ikke desto mindre udarbejdet en 
handlingsplan for overvågning af præferenceoprindel -
sesregler, ifølge hvilken besøg i et præferenceberet -
tiget land er en af de foreslåede aktiviteter. Handlings -
planen vil både omfatte ensidige ordninger såsom 
GSP og bilaterale aftaler med partnerlande.
III e)
Kommissionen tager Rettens konklusioner til 
efterretning.
Siden 2001 har Kommissionen foreslået, at alle 
EU-præferencehandelsordninger, uanset om de er 
autonome elle konventionelle, skal give mulighed 
for midlertidig tilbagetrækning af præferencerne 
i tilfælde af særlige problemer med forvaltningen af 
præferencerne og/eller andre væsentlige overtræ -
delser af toldlovgivningen eller manglende samar -
bejde. Kommissionen finder, at disse beskyttelses -
foranstaltninger har vist sig at være tilstrækkelige og 
vil fortsat foreslå, at de medtages i alle fremtidige 
præferencehandelsordninger.
Kommissionen bemærker, at de beskyttelsesforan -
staltninger, der i sidste ende blev aftalt, kun i for -
bindelse med én præferencehandelsordning (PTA), 
nemlig med Sydkorea, ikke rummer mulighed for 
midlertidig tilbagetrækning af præferencer, selv om 
disse bestemmelser indeholder en obligatorisk kon -
sultationsmekanisme. Kommissionen bekræftede på 
tidspunktet for Rådets afgørelse om undertegnelse af 
aftalen4, at kompromisteksten til de beskyttelsesbe -
stemmelser, der er aftalt med Sydkorea, er af usæd -
vanlig karakter.
4  EUT L 127 af 14.5.2011, s. 4.
Kommissionens svar 48
V f)
Kommissionen bemærker, at finansiel inddrivelse er 
medlemsstaternes ansvar.
OLAF vil fortsat give medlemsstaternes kompetente 
myndigheder alle nødvendige oplysninger for at lette 
deres inddrivelsesprocedurer.
I henhold til de nye bestemmelser, der er indført 
i forordning 883/2013 om OLAF- undersøgelser6, skal 
medlemsstaterne give OLAF oplysninger om de foran -
staltninger, de har truffet som følge af henstillinger fra 
OLAF vedrørende bl.a. inddrivelse af skyldige beløb. 
Dette styrker overvågningen af medlemsstaternes 
inddrivelsesprocedure og forbedrer yderligere den 
finansielle opfølgning af OLAF- undersøgelser.
Kommissionen følger konsekvent op på alle sager om 
medlemsstaternes finansielle ansvar som følge af for -
sinkelser i inddrivelsesprocedurerne. Den vil fortsætte 
med at gøre dette.
V g)
Siden 2001 har Kommissionen foreslået, at alle 
EU-præferencehandelsordninger, uanset om de er 
autonome elle konventionelle, skal give mulighed for 
midlertidig tilbagetrækning af præferencer i tilfælde 
af særlige problemer med forvaltningen af præfe -
rencerne og/eller andre væsentlige overtrædelser 
af toldlovgivningen eller manglende samarbejde. 
Kommissionen finder, at disse beskyttelsesforan -
staltninger har vist sig at være tilstrækkelige og 
vil fortsat foreslå, at de medtages i alle fremtidige 
præferencehandelsordninger.
Ved udgangen af 2013 var muligheden for midlertidig 
tilbagetrækning af præferencer allerede medtaget 
i fire autonome ordninger (herunder GSP), der omfat -
tede næsten 200 lande, og præferenceaftaler med 
mere end 30 lande.
6  Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 
nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der 
foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig 
(OLAF), og om ophævelse af Europa -Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) 
nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013).V a)
Kommissionen vil yderligere evaluere, i hvilke særlige 
tilfælde sådanne risikoprofiler er nyttige, og hvordan 
de skal gennemføres i forbindelse med oprindelses -
regler under PTA’er.
V b)
Kommissionen har som led i sine kontrolbesøg i de 
senere år sat særlig fokus på effektiviteten af med -
lemsstaternes risikoforvaltningssystemer og kontrol-  
strategier. Den har udarbejdet tematiske rapporter 
om sin kontrol af toldkontrolstrategien (2009), hjem -
stedsordningen (2011) og transitforsendelser (2012) og 
har forelagt disse rapporter for medlemsstaterne i Det 
Rådgivende Udvalg for Egne Indtægter og i Toldpoli -
tikgruppen. Den vil fortsat kontrollere, at medlemssta -
terne forbedrer effektiviteten af deres risikostyrings -
systemer og kontrolstrategier.
V c)
Kommissionen vil fortsat opfordre medlemsstaterne 
til at træffe alle hensigtsmæssige sikkerhedsforanstalt -
ninger ved modtagelsen af meddelelser om gensidig 
bistand.
V d)
Evalueringen af det præferenceberettigede lands 
kapacitet er en integrerende del af forhandlings -
processen med hver partner. Den har dog ikke form 
af en formel evalueringsrapport. Kommissionen vil 
medtage en vurdering af denne kapacitet i de for -
melle screeningsundersøgelser, der går forud for nye 
forhandlinger.
Generelt udgør forhandlingerne den relevante ramme 
for Kommissionens vurdering af, om myndighederne 
i partnerlandene har kapacitet til at administrere 
aftalen korrekt.
V e)
Kommissionen vil tage dette spørgsmål op med med -
lemsstaterne (under overvågningen) med henblik på 
at forbedre kvaliteten af de oplysninger, som med -
lemsstaterne giver om det administrative samarbejde. 
Rapporteringsproceduren vil også blive forenklet.
Kommissionens svar 49
10
Tilsagnet om at udføre bæredygtighedsvurderinger 
blev givet i 1999 af kommissæren med ansvar for han -
del og blev fast praksis i handelsforhandlinger under 
efterfølgende kommissærer med ansvar for handel.
12
Kommissionen er enig i, at det er vigtigt at fore -
tage evalueringer for alle PTA’er med betydelige 
konsekvenser.
Ved evalueringen af en handelsaftale skal der være 
gået tilstrækkelig tid, før der kan drages pålidelige 
konklusioner af de disponible data.
I handelsaftaler er der ofte fastsat en gradvis indfas -
ning af gensidige forpligtelser over en periode på fem 
til syv år7. Ved planlægningen af en evaluering bør der 
tages hensyn til den periode, hvor konsekvenserne 
mærkes. Derfor finder Kommissionen, at det normalt 
er for tidligt at foretage en evaluering allerede tre år 
efter, at en aftale er trådt i kraft, sådan som Retten 
foreslår.
14
Kommissionen finder ikke, at en forudgående og 
efterfølgende evaluering af udeblevne indtægter 
ville give budgetmyndighederne et tilstrækkeligt 
præcist årligt overslag over toldopkrævningen med 
henblik på at forbedre den finansielle forvaltning af 
EU-budgettet.
PTA’er indgår i lovgivningsstrukturen, på grundlag af 
hvilken toldskylden opkræves og stilles til rådighed 
for EU -budgettet. Derfor kan indtægter ikke betragtes 
som udeblevne, når der er indgået en PTA, og der er 
heller ingen budgetmæssige omkostninger. Kommis -
sionen må med hensyn til sine budgetoverslag over 
traditionelle egne indtægter hovedsagelig basere sig 
på makroøkonomiske metoder. Denne metode er dog 
for øjeblikket ved at blive revideret, og Kommissionen 
vil undersøge, hvorvidt andre elementer, såsom kon -
sekvenserne af nye PTA’er, kan tages i betragtning.
7  Se også COM(2013) 686 «Strengthening the foundations of Smart 
Regulation  — improving evaluation» (styrkelse af grundlaget af 
intelligent regulering  — forbedring af evalueringen).Kommissionen forhandler for øjeblikket om medta -
gelsen af bestemmelser med henblik på midlertidig 
tilbagetrækning af præferencer i præferencehan -
delsaftaler (PTA’er) med en række partnere, herunder 
Japan, Vietnam, Marokko, Thailand og Canada.
Kommissionen vil fortsat foreslå, at der medtages 
en klausul om håndtering af administrative fejl i alle 
fremtidige handelsaftaler, såfremt der ikke er aftalt 
selvcertificering.
V h)
Kommissionen vil fortsat fremme erstatningen af 
oprindelses- og varebevægelsescertifikater med eks -
portørers selvcertificering.
Indledning
07
Retten fremhæver med rette konsekvensanalyser og 
bæredygtighedsvurderinger. Den anerkender dog 
ikke værktøjer såsom feasibilityundersøgelser og 
andre økonomiske analyser, der hidtil også har været 
et vigtigt element i beslutningstagningen vedrørende 
nogle af de aftaler, der indgår i Rettens stikprøve.
08
Ordningen med konsekvensanalyser blev indført 
i 2002, men dens anvendelsesområde har udviklet sig 
gradvist, og PTA’er med betydelige konsekvenser blev 
først medtaget fuldt ud i ordningen i 2009.
09
Kommissionen har en anden fortolkning af den retlige 
forpligtelse til at udføre forudgående evalueringer af 
PTA’er mellem 2002 og 2006.
Kravet om gennemførelse af konsekvensanalyser er 
blevet indført gradvist siden 2003.
Siden 2005 er der blevet krævet konsekvensanalyser 
for alle initiativer, der er omhandlet i Kommissionens 
lovgivnings- og arbejdsprogram (CLWP), og siden 
2009 for de fleste vigtige kommissionsinitiativer og 
initiativer med de mest vidtrækkende konsekvenser.
Kommissionens svar 50
27
Kommissionen finder, at det ikke var nødvendigt at 
udføre konsekvensanalyser eller forudgående evalu -
eringer af de syv PTA’er, som Retten har identificeret. 
I de fleste af disse sager ville en konsekvensanalyse 
eller forudgående evaluering kun have haft lille 
merværdi og medført et uforholdsmæssigt stort 
forbrug af ressourcer, f.eks. fordi der allerede var 
truffet politiske valg på højeste plan om at arbejde 
for en aftale, eller fordi de påtænkte foranstaltninger 
havde mere begrænsede virkninger eller karakter af 
overgangsforanstaltninger.
28
Kommissionen har vurderet de udeblevne indtægter 
i alle konsekvensanalyser i forbindelse med handelsaf -
taler, som er kommet i stand siden 2010.
29
Kommissionen finder ikke, at der var nogen forplig -
telse til at udføre bæredygtighedsvurderinger for 
de fem aftaler, som Retten har identificeret. Det var 
kommissæren med ansvar for handel, der i 1999 oprin -
deligt forpligtede sig til at udføre bæredygtighedsvur -
deringer i forbindelse med handelsforhandlinger, som 
han førte. Den udbredte brug af bæredygtighedsvur -
deringer i forbindelse med forhandlinger, der blev ført 
af andre kommissærer på Kommissionens vegne, er 
aldrig blevet besluttet i kommissærkollegiet. Det er 
grunden til, at der ikke er foretaget en bæredygtig -
hedsvurdering i de fem sager.
30
Siden 2010 har Kommissionen styrket sin ordning 
med evaluering af lovgivning og politikker og går 
fuldt og helt ind for at udføre evalueringer på et mere 
systematisk grundlag. Der skal fastsættes prioriteter 
i forbindelse med gennemførelsen af et evaluerings -
program, idet princippet om »evaluering først«, dvs. 
evaluering inden revisionen af et initiativ, tillægges 
første prioritet; herefter kommer de initiativer, der 
har størst virkning, og endelig tages der hensyn til de 
knappe ressourcer, der er til rådighed.Der er medtaget et overslag over udeblevne ind -
tægter i de konsekvensanalyser, der er blevet udført 
siden 2011. En sådan forudgående beregning kan 
dog kun give et skøn over den sandsynlige nedgang 
i egne indtægter i form af told baseret på de mest 
sandsynlige scenarier, der kan opstilles på grundlag 
af den endelige aftale. Med hensyn til de økonomiske 
virkninger skal det bemærkes, at selv om der gælder 
lavere toldsatser for PTA’er, medfører de også fordele 
i form af øgede handelsstrømme, der endog kan føre 
til en øget toldopkrævning.
Revisionens omfang og revisionsmetode
21
Rettens konklusion er baseret på analysen af en 
periode, i hvilken Kommissionens konsekvensanalyse -
ordning blev indført gradvist, og i hvilken den syste -
matiske evaluering af politikkerne endnu ikke var fuldt 
udviklet. Derfor kunne en række aftaler, der indgik 
i stikprøven, ikke have været omfattet af enten en 
konsekvensanalyse eller en bæredygtighedsvurdering 
på grund af det tidspunkt, hvor de blev foreslået og/
eller trådte i kraft.
22
Arbejdsmetoderne i forbindelse med konsekvensana -
lyser blev gradvist fastlagt af Kommissionen i form af 
de retningslinjer, der blev indført i 2005 og revideret 
i 2009. De nuværende strengere retningslinjer bør ikke 
anvendes til vurdering af tidligere konsekvensanaly -
ser, som blev udført, da ordningerne var under udvik -
ling. For at bygge videre på erfaringen fra de første 
fem år blev retningslinjerne for bæredygtighedsvur -
deringer indført gennem Kommissionens tjenestegre -
nes offentliggørelse af håndbogen i bæredygtigheds -
vurderinger i 2006.
Bemærkninger
26
Kommissionen er enig i, hvor vigtigt det er, at der 
på korrekt vis foretages både en forudgående og 
efterfølgende vurdering af de økonomiske og andre 
virkninger af PTA’er. Den mener, at dette har været 
tilfældet siden 1999.
Kommissionens svar 51
35
Af de seks konsekvensanalyser, som retten gennem -
gik, blev fire udført i 2006/2007, da metoden til ana -
lyse af virkningen af handelsaftaler endnu var under 
udvikling. Alle konsekvensanalyser, der er blevet 
udført siden 2010, indeholder en dækkende analyse af 
de økonomiske virkninger i de præferenceberettigede 
lande.
36
Kommissionen vurderer de økonomiske virkninger 
ved hjælp af de mest avancerede økonomiske model -
beregninger og datasæt, som er på højde med den 
allerseneste udvikling i den teoretiske og empiriske 
litteratur vedrørende virkningerne af frihandelsaftaler.
38
GSP -ordningen består af en generel ordning og to 
særlige ordninger. Den generelle ordning indrømmes 
alle udviklingslande, der har det samme udviklings -
behov og befinder sig på samme økonomiske udvik -
lingstrin, uden at det er nødvendigt at ratificere eller 
gennemføre nogen internationale konventioner.
EU’s GSP+-underordning er blevet udformet med 
henblik på at medtage supplerende incitamenter for 
sårbare lande, der er villige til at tage ekstra skridt til 
bæredygtig udvikling og god regeringsførelse, idet 
det overlades til disse lande, om de vil søge de sup -
plerende fordele eller ej. Denne fremgangsmåde, der 
er godkendt af Rådet og Parlamentet, er et politisk 
valg. Nødvendigheden af at ratificere og effektivt 
gennemføre internationale konventioner om menne -
skerettigheder, arbejdstagerrettigheder, miljø og god 
regeringsførelse er kun blevet taget i betragtning for 
disse ti lande og ikke for de andre præferenceberetti -
gede lande, der er omfattet af den generelle ordning.I overensstemmelse med sin forpligtelse til at udføre 
forudgående evalueringer på et mere systematisk 
grundlag udførte Kommissionen i 2012 en forudgå -
ende evaluering af handelssøjlen i associeringsaftalen 
mellem EU og Chile og iværksatte i 2013 en efterføl -
gende evaluering af gennemførelsen af frihandelsaf -
talen mellem EU og Mexico og en omfattende revision 
af Cariforum -EU-ØPA. Der er i 2014 planlagt yderligere 
to forudgående evalueringer (af de autonome han -
delspræferencer for Moldova og landene i det vestlige 
Balkan).
31
Evalueringen af virkningen for EU -budgettet i den 
statistiske rapport for GSP for 2006-2009 fulgte Kom -
missionens standardprocedure8.
Da beregningen fandt sted efterfølgende, blev de 
mistede indtægter beregnet på grundlag af reelle 
statistikker, dvs. GSP -præferencehandel i perioden 
2006-2009.
34
Der er gjort en betydelig indsats for at udarbejde 
konsekvensanalyser af høj kvalitet ved hjælp af den 
bedste tilgængelige modelberegning. Kommissionen 
bemærker endvidere, at Rettens analyse bygger på 
konsekvensanalyser, der blev foretaget for flere år 
siden på et tidspunkt, hvor konsekvensanalyseme -
toderne endnu ikke var fuldt udviklet. Kun én af de 
fem konsekvensanalyser til støtte for en handelsaf -
tale, som Retten har analyseret, blev udført efter de 
seneste retningslinjer for konsekvensanalyser. Som 
følge heraf har Retten ikke anerkendt den væsentlige 
udvikling i konsekvensanalyser til støtte for PTA’er, 
som har fundet sted siden 2010.
8  De udeblevne indtægter udtrykker forskellen mellem 
den MFN -told, der ville skulle betales for al GSP -handel 
i mangel af GSP -ordningen, OG den faktisk betalte told, dvs. 
(hele mestbegunstigelsestolden beregnet på grundlag af 
GSP -præferencehandel)  – (hele præferencetolden beregnet på 
grundlag af GSP -præferencehandel).
Kommissionens svar 52
42
Konsekvensanalysen afdækkede ikke svig eller told -
unddragelser som en iøjnefaldende mangel ved den 
tidligere anvendte GSP -ordning. Derfor har der ikke 
fundet nogen større tilpasning sted af bestemmel -
serne om bekæmpelse af svig i forbindelse med den 
reformerede ordning.
På den anden side blev det fremhævet i konsekvens -
analysen, at beskyttelsesmekanismerne i GSP -ordnin -
gen (hvor indførsler kan skabe elle true med at skabe 
alvorlige vanskeligheder for EU -producenter) ikke 
fungerede efter hensigten og kunne bevirke, at præ -
ferenceindførsler kommer til at skade den europæiske 
industris finansielle og økonomiske interesser. Der 
blev indkredset muligheder for at afhjælpe mang -
lerne i mekanismerne, og som følge heraf har den nye 
GSP -ordning, der har været i kraft siden 1. januar 2014, 
styrket disse mekanismer.
Senest i november 2017 skal Kommissionen aflægge 
rapport til Europa -Parlamentet og Rådet om anven -
delsen af GSP -forordningen. Med henblik på rappor -
ten vil Kommissionen vurdere spørgsmål vedrørende 
svig og toldunddragelser og eventuelt overveje 
foranstaltninger til tackling heraf.
44
Kommissionen er enig i, at der som i alle modelbe -
regninger gælder begrænsninger, men finder, at 
CGE -modellen er det bedste instrument, som er til 
rådighed. Alle modelberegningsrammer har mangler, 
men CGE -modellerne er bedst egnet til at kvantificere 
de økonomiske virkninger af PTA’er. Alt andet lige er 
målet at kvantificere virkningen af handelspolitiske 
ændringer på grundlag af de mest robuste og rele -
vante metodologiske metoder, der er til rådighed 
for handelspolitisk analyse inden for den økono -
miske videnskab. Sådanne økonomiske analyser er 
ikke baseret på én CGE -model, men på forskellige 
CGE -modeller, der er tilpasset, så de egner sig bedst til 
det relevante politiske spørgsmål i hver enkelt konse -
kvensanalyse og bæredygtighedsvurdering.Tekstboks 1
Bangladesh er et godt eksempel på, at GSP -fordelene 
har bidraget betydeligt til udviklingen af landet, der 
er et LDC -land (mindst udviklede lande), hvilket har 
ført til vækst, fattigdomsreduktion og øgede beskæf -
tigelsesmuligheder, navnlig for kvinder. GSP -fordelene 
skaber politiske muligheder for EU for at påvirke 
udviklingen inden for menneskerettigheder og 
arbejdstagerrettigheder, sådan som Rana Plaza -hæn -
delsen har vist. Derudover har Kommissionen nøje 
fulgt ILO’s arbejde i landet med henblik på at forbedre 
arbejdsforholdene. Det er tvivlsomt, om Bangladesh 
ville have accepteret betingelserne i Compactinitiati -
vet, hvis det ikke havde været et GSP -præferenceland.
40
Kommissionen anerkender, at den i lyset af erfaringen 
har strammet kravene til overvågning og evaluering, 
så der fokuseres mere effektivt på dem i konsekvens -
analyserne. Dette afspejlede den gradvise udvikling 
i ordningen med konsekvensanalyser.
I alle de konsekvensanalyser, der er blevet udført 
siden 2010 på handelsområdet, er der blevet afdæk -
ket klare og kvantificerbare indikatorer, som opfylder 
retningslinjerne for konsekvensanalyser fra 2009. 
Dette bekræftes af IAB’s (konsekvensanalysepanelet) 
positive udtalelser om disse konsekvensanalyser.
41
En indgående undersøgelse af den art, der er skitseret 
i EØSU’s anbefalinger vedrørende Indien, ville sand -
synligvis ikke føre til pålidelige resultater, da de fleste 
af de sårbare sektorer i samfundet henhører under 
den uformelle økonomi, hvor det ikke er let at opnå 
kvantitative data.
Resultaterne af bæredygtighedsvurderingen i for -
bindelse med frihandelsaftalen med Indien er dog 
relevant for EØSU’s anbefalinger. Konklusionen af 
bæredygtighedsvurderingen var, at en frihandelsaf -
tale med Indien (i alle de analyserede scenarier) burde 
føre til betydelige stigninger i reallønnen for både 
faglærte og ufaglærte arbejdstagere samt moderate 
fattigdomsorienterede virkninger. Derudover fører for -
handlerne regelmæssige konsultationer med civilsam -
fundet, hvilket gør det muligt at drøfte de spørgsmål, 
der er nævnt i EØSU -anbefalingerne.
Kommissionens svar 53
48
I konsekvensanalyserne og bæredygtighedsvurde -
ringerne analyseres den sandsynlige virkning af selve 
handelsaftalen på de relevante sektorer under hensyn 
til eksistensen af alle de relevante EU -politikker. I den 
forbindelse kan den fælles landbrugspolitik eventuelt 
nævnes (som det var tilfældet med de caribiske lande).
49
Kommissionen anerkender, at bæredygtighedsvurde -
ringen vedrørende ØPA’er ikke har samme omfang og 
dybde som de senere bæredygtighedsvurderinger. 
Dette afspejlede delvist den meget brede geografiske 
og tematiske dækning af denne specifikke bæredyg -
tighedsvurdering  — mere end 75 lande. Ingen bære -
dygtighedsvurdering har i fuldt omfang medtaget alle 
potentielle signatarer.
52
Undersøgelsen var en økonometrisk vurdering af 
virkningen af seks PTA’er. Dens erklærede mål var at 
analysere, om aftalerne har haft en målelig og stati -
stisk signifikant indvirkning på EU’s ud- og indførsler. 
Det var ikke hensigten, at den skulle have et bredere 
omfang eller være en fuldstændig efterfølgende 
evaluering. Kommissionen har senere gennemført 
fuldstændige efterfølgende evalueringer for to af de 
pågældende lande (Mexico og Chile).
53
Mens den efterfølgende evalueringsrapport om 
landene i Euro -Middelhavs-området ikke indeholder 
ordninger om fremtidig evaluering, kan Kommis -
sionen bekræfte, at en sådan efterfølgende evalu -
ering sandsynligvis vil blive udført, når de igangvæ -
rende forhandlinger er afsluttet og aftalerne fuldt 
gennemført.
55
Som følge af interimsevalueringen af GSP blev der 
foretaget væsentlige ændringer af ordningen, der 
trådte i kraft den 1. januar 2014, med henblik på at 
afhjælpe de mangler, der blev afdækket ved interims-  
evalueringen af ordningen.45
GTAP -databasen bygger på de mest pålidelige 
internationale datakilder (herunder Eurostatdata for 
EU-landene), og den undersøges løbende af forskel -
lige interessenter (Verdensbanken, OECD, IMF, WTO, 
De Forenede Nationer, FAO). De fleste økonomiske 
data i GTAP -databasen (såsom handelsstrømme, 
beskyttelsesmønstre, BNP , endeligt forbrug) ajour -
føres med data for det seneste år, som der foreligger 
data om. I dette tilfælde henviser forældede data kun 
til tekniske koefficienter i EU’s tilgangs- og anvendel -
sestabeller. Eurostats rådata viser, at ændringen i de 
tekniske koefficienter i EU’s tilgangs- og anvendelses -
tabeller er minimale i perioden 2000-2009.
Kommissionen vil som medlem af GTAP -konsortiet 
søge at sikre, at GTAP anvender ajourførte oplysninger 
fra EU’s tilgangs- og anvendelsestabeller og input -out-
put-tabeller, når de er til rådighed, og at det i GTAP’s 
metadata for hvert land angives, hvad kilderne er, og 
fra hvilket år dataene anvendes.
Som det fremgår af rapporten fra Europa -Kommis -
sionens Fælles Forskningscenter fra januar 2014, har 
ajourføringen af EU’s tekniske koefficienter med data 
for det seneste år, som der foreligger data om, kun 
marginalt ændret den simulerede virkning af frihan -
delsaftalen mellem EU og Korea.
46
Da kilden til de fleste EU -data i GTAP -databasen først 
og fremmest er Eurostat eller de nationale statisti -
ske kontorer, kunne det være overflødigt at invol -
vere Eurostat i en sekundær kvalitetsvurdering af 
GTAP -data.
47
Kommissionen er enig i, at det er meget vigtigt, at der 
foreligger en bæredygtighedsvurdering i rette tid, 
således at man er sikker på, at den kan være til nytte 
for forhandlerne. Kommissionens tjenestegrene er 
fast besluttet på at iværksætte bæredygtighedsvur -
deringer senest seks måneder efter indledningen af 
forhandlingen for at sikre, at rapporterne kan indgå 
i forhandlingerne. Af de 18 bæredygtighedsvurderin -
ger, der er blevet udført siden 1999, var bæredygtig -
hedsvurderingen vedrørende Chile den eneste, hvor 
den endelige rapport først blev afleveret efter parafe -
ringen af associeringsaftalen.
Kommissionens svar 54
Kommissionen bemærker endvidere, at de ikkeeks -
trapolerede potentielle tab, som Retten har rappor -
teret om til de tre medlemsstater i forbindelse med 
de afslørede punktuelle fejl, beløb sig til 1 mio. EUR, 
hvoraf 91 % vedrører én medlemsstat.
64
Nogle af de manglende dokumenter eller beviser 
kan endnu fremlægges som følge af Kommissionens 
opfølgning af Revisionsrettens konklusioner. Derfor 
kan slutresultatet godt vise betydeligt lavere fejlpro -
center. Derudover viste Kommissionens kontrol af 
forenklede procedurer i 21 medlemsstater ikke høje 
fejlprocenter i den stikprøve af oprindelseserklærin -
ger, der blev kontrolleret, og den finansielle virkning af 
fejlene var lille.
Resultaterne af den undersøgelse af originalerne til 
oprindelsesdokumenterne, som Kommissionen har 
foretaget i forbindelse med sine kontrolbesøg i Det 
Forenede Kongerige, er ikke i overensstemmelse med 
Rettens konklusioner.
66
De fejl, som Retten konstaterede, omfatter primært 
manglende dokumentation eller bevis. Såfremt oprin -
delsescertifikaterne er forsynet med et stempel eller 
er udstedt af et kontor, som myndighederne i præfe -
rence- eller partnerlandet ikke har givet Kommissio -
nen meddelelse om, kan de sendes til disse myndig -
heder til kontrol.
Også i forbindelse med punkt 64 ovenfor påpeger 
Kommissionen, at næsten al dokumentation i dag 
opbevares af importørerne og stilles til rådighed for 
toldmyndighederne i overensstemmelse med arti -
kel 77 i EU’s toldkodeks. Ikke alle dokumenter kan 
kontrolleres, og kontrollen skal udføres på grundlag af 
en risikoanalyse, jf. artikel 13 i EU’s toldkodeks.F.eks. blev antallet af GSP -præferencelande væsentligt 
reduceret for at koncentrere fordelene om de lande, 
som har størst behov (fra over 170 til ca. 90 lande). 
Endvidere er eksportmulighederne for de fattigere 
lande blevet øget ved at fjerne de fordele, som meget 
konkurrencedygtige sektorer i visse lande har, f.eks. 
tekstiler fra Kina og Indien.
61
Kommissionen finder, at det er endnu mere effektivt 
at medtage oprindelse i kombination med andre risi -
koelementer, fordi den er mere målrettet.
62
Retten konstaterede kun tre fejl i indførselsangivelser, 
hvor der blev påberåbt præferencehandling i henhold 
til forenklede procedurer. Det Forenede Kongerige har 
lovet at revidere sin kontrolstrategi for præference -
oprindelse. Selv om PTA’er ikke er blevet udvalgt som 
et revisionsemne i Det Forenede Kongerige, betyder 
dette dog ikke, at der ikke er blevet udført oprindel -
seskontrol i forbindelse med andre revisioner efter 
opkrævningen. De spørgsmål, som Retten har rejst, vil 
blive taget op af Kommissionen.
63
Rettens ekstrapolering finder sted på grundlag af 
punktuelle fejl, der omfatter manglende dokumenter 
eller bevis, som importørerne burde have ligget inde 
med på tidspunktet for Rettens revision. Det kan dog 
ikke uden videre udledes af disse fejl, at de importe -
rede varer ikke havde den præferenceoprindelse, der 
blev angivet på indførselstidspunktet. Kommissionen 
vil ved sin opfølgning af de punktuelle fejl, som Retten 
har konstateret, give de pågældende medlemsstater 
mulighed for at godtgøre, at dokumenterne og/eller 
beviset for oprindelse forelå på tidspunktet for efter -
opkrævningen, og at de fortsat kan fremlægges. Kun 
når der ikke fremlægges bevis, er det sandsynligt, at 
medlemsstaterne vil skylde traditionelle egne indtæg -
ter, hvis de fremgår af deres administrative fejl.
Kommissionens svar 55
75
I alle de nævnte tilfælde har medlemsstaterne analy -
seret oplysningerne og taget hensyn til dem i deres 
risikovurderinger. Det er medlemsstaten, der efter 
en analyse af sit handelsmønster skal beslutte, om 
oplysninger fra meddelelserne om gensidig bistand 
skal medtages i dens risikoforvaltningssystem i form af 
risikoprofiler, men den er ikke forpligtet til at gøre det. 
Frankrig har forklaret, at oprettelsen af en risikopro -
fil i forbindelse med den pågældende meddelelse 
om gensidig bistand ikke ville have nogen virkning, 
fordi oplysningerne ikke havde nogen konsekven -
ser for Frankrig. I forbindelse med Spanien vedrørte 
stikprøven erhvervsdrivende, der var udelukket fra 
»forhånds«-kontrol. Kommissionen havde allerede 
anmodet de spanske myndigheder om at korrigere 
denne praksis. Kommissionen finder, at det kun er 
nødvendigt at etablere en risikoprofil baseret på 
oplysninger, som er indeholdt i en anmodning om 
meddelelse om gensidig bistand, hvis oplysningerne 
har konsekvenser for medlemsstaten.
77
Alle disse inddrivelsessager følges op af Kommissio -
nen med medlemsstaternes myndigheder, og såfremt 
der skyldes traditionelle egne indtægter som følge af 
administrative fejl, vil de blive anmodet om at stille 
disse beløb til rådighed, i givet fald med renter.
Det Forenede Kongerige er blevet anmodet om at 
stille traditionelle egne indtægter til rådighed ved -
rørende de pågældende meddelelser om gensidig 
bistand, som det har anerkendt er blevet forældede 
på grund af ineffektiv intern kontrol. Frankrig har 
anfægtet denne konklusion, og Kommissionen har 
udbedt sig supplerende oplysninger.
78
Kommissionen understreger, at den pågældende 
medlemsstat i dette tilfælde allerede har truffet for -
anstaltninger til at undgå, at der opstår en lignende 
situation i fremtiden.
Se Kommissionens svar på punkt  79.67
De fejl, som Retten har konstateret, vil blive fulgt op af 
Kommissionen, og konstateres det, at der skyldes tra -
ditionelle egne indtægter, vil medlemsstaterne blive 
anmodet om at træffe foranstaltninger til at inddrive 
disse beløb og i givet fald betale påløbne renter.
71
De 11 anmodninger, som Spanien har sendt til Filip -
pinerne, og som er blevet returneret med angivelse 
af, at de ikke kunne leveres til modtageren, er på ny 
blevet sendt til Filippinerne til de rette adresser.
72
Kommissionen følger disse sager om efteropkrævning 
op med de italienske myndigheder. Der vil i givet fald 
blive opkrævet renter.
73
Kommissionen vil følge de tilfælde, hvor efteropkræv -
ning ikke er blevet påbegyndt, efter at det er blevet 
bekræftet, at certifikaterne ikke er gyldige eller ægte, 
op med de franske myndigheder og vil kræve inddri -
velse af eventuelle skyldige traditionelle egne indtæg -
ter og i givet fald betaling af påløbne renter.
74
Kommissionen finder, at medlemsstaterne bør tage 
hensyn til oplysningerne i dens overordnede toldri -
siko- og kontrolstrategi og, i det omfang oplysnin -
gerne fra meddelelsen om gensidig bistand har kon -
sekvenser for medlemsstaten, træffe foranstaltninger 
til at inddrive skyldige traditionelle egne indtægter og 
til at forhindre fremtidige tab.
Kommissionens svar 56
84
I den dom fra Domstolen, som Revisionsretten har 
nævnt, vedrører den omstændighed, at Kommissio -
nen ikke gjorde fuld brug af de rettigheder og pligter, 
der er tillagt den ved associeringsaftalen med Tyrkiet, 
kun en konkret sag og kan derfor ikke føre til en gene -
rel konklusion.
Artikel 220, stk. 2, litra b), og artikel 239 i toldkodeksen 
fastsætter undtagelser fra det generelle princip om 
inddrivelse af indførselstold. Til trods for eksistensen 
af en toldskyld og den omstændighed, at betingel -
serne for præferencebehandling af varerne ikke var 
opfyldt, anmoder ansøgeren (der støttes af sine natio -
nale myndigheder, når sagen forelægges for Kommis -
sionen til afgørelse) i disse sager om en undtagelse fra 
princippet om inddrivelse eller manglende godtgø -
relse af/fritagelse for indførselstold.
Bestemmelserne om disse undtagelser skal fortolkes 
snævert og vurderes i hvert enkelt tilfælde.
Undtagelserne fra princippet om inddrivelse kræver 
enten, a) at der foreligger en fejl begået af toldmyn -
dighederne, som ikke med rimelighed kunne være 
blevet opdaget af den ansvarlige person, der handler 
i god tro og overholder bestemmelserne i toldangivel -
sen, eller b) at der foreligger en særlig situation, hvor 
der ikke kan tilskrives debitor forsømmeligheder eller 
urigtigheder.
85
Kommissionen vil omhyggeligt overveje et sådant 
periodisk rapporteringssystem i sine nye og forbed -
rede overvågningsforanstaltninger.
89
Kommissionen vil se på dette spørgsmål inden for 
rammerne af sine nyligt planlagte overvågningsfor -
anstaltninger for at forbedre kvaliteten af de oplys -
ninger, medlemsstaterne forelægger, og for bl.a. at 
sikre, at medlemsstaternes rapportering fokuserer 
mere effektivt på mangler, som kræver afhjælpende 
foranstaltninger.79
Kommissionen er allerede blevet underrettet af den 
pågældende medlemsstat om, at dens toldmyndig -
heder førte drøftelser på højt plan med de nationale 
retlige myndigheder, og at de er i færd med at ændre 
den nationale skattelovgivning for at forhindre, at der 
opstår en lignende situation i fremtiden.
Kommissionen vil følge dette spørgsmål op med de 
spanske myndigheder.
80
Se Kommissionens svar på punkt  78.
82
Evalueringen af det præferenceberettigede lands 
kapacitet er en integrerende del af forhandlings -
processen med hver partner, herunder screenings -
undersøgelsen. Den har dog ikke form af en formel 
evalueringsrapport.
Generelt udgør forhandlingerne en hensigtsmæssig 
ramme for Kommissionens vurdering af, om partner -
landenes myndigheder har kapacitet til at admini -
strere aftalen på korrekt vis, f.eks. under hensyntagen 
til erfaringerne med eksisterende toldsamarbejds -
aftaler og andre samarbejdsmekanismer. Der har 
fundet flere detaljerede forudgående drøftelser sted 
om stabiliserings - og associeringsaftalerne med de 
baltiske lande.
83
Kommissionen har udarbejdet en handlingsplan for 
overvågning af præferenceoprindelsesregler, ifølge 
hvilken besøg i et præferenceberettiget land er en af 
de foreslåede aktiviteter. Handlingsplanen vil både 
omfatte ensidige ordninger, såsom GSP , og bilaterale 
aftaler med partnerlande.
Kommissionens svar 57
94
Meddelelsen om gensidig bistand har primært til 
opgave at advare medlemsstaterne om identificerede 
risici for svig og få dem til at samarbejde effektivt om 
håndteringen af dem. OLAF anvender fuldt ud kra -
vene i den gældende forordning 515/9710 (som ændret 
ved forordning 766/200811). Det er medlemsstaternes 
ansvar at analysere risikoen for deres territorium på 
grundlag af de meddelte oplysninger og træffe alle 
nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med 
bestemmelserne i EU’s toldkodeks.
95
De beløb, der erklæres uinddrivelige af medlems -
staterne, udgør ikke nødvendigvis de endelige tab 
for EU -budgettet, da Kommissionen undersøger 
den omhu, som medlemsstaterne udviser ved ind -
drivelsen af disse beløb i henhold til artikel 17, stk. 2, 
i forordning 1150/2000, og holder dem ansvarlige, når 
der ikke udvises fornøden omhu i forbindelse med 
inddrivelsesprocedurer.
Tekstboks 2
Kommissionen har allerede undersøgt denne sag 
i 2013 i overensstemmelse med proceduren i artikel 17 
i Rådets forordning 1150/2000.
Polen blev efterfølgende anmodet om at stille disse 
beløb til rådighed, fordi der ikke var truffet sikker -
hedsforanstaltninger ved indførslen, sådan som OLAF 
kræver i sin meddelelse om gensidig bistand.
10  Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig 
bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder 
og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik 
på den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne 
(EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1).
11  Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 766/2008 
af 9. juli 2008 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 515/97 
om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative 
myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen 
med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og 
landbrugsbestemmelserne (EUT L 218 af 13.8.2008, s. 48).90
Kommissionen ser med tilfredshed på, at Retten 
har konkluderet, at OLAF var i stand til påvise, at de 
importerede varer ikke var berettiget til præference -
toldforanstaltninger, bortset fra ved én undersøgelse.
91
Inddrivelsesproceduren som følge af OLAF’s undersø -
gelser i toldsager er en sag for de nationale myndig -
heder og ligger uden for OLAF’s kontrol.
Det faktisk inddrevne beløb afspejler således med -
lemsstaternes og ikke OLAF’s effektivitet, og det er 
ikke hensigtsmæssigt at bruge dette beløb som en 
resultatindikator for OLAF.
OLAF giver medlemsstaternes kompetente myndig -
heder alle nødvendige oplysninger for at lette deres 
inddrivelsesprocedurer.
I henhold til de nye bestemmelser, der er indført 
i forordning 883/2013 om OLAF- undersøgelser9, skal 
medlemsstaterne give OLAF oplysninger om de foran -
staltninger, de har truffet som følge af henstillinger fra 
OLAF vedrørende bl.a. inddrivelse af skyldige beløb. 
Dette styrker overvågningen af medlemsstaternes 
inddrivelsesprocedure og forbedrer den finansielle 
opfølgning af OLAF- undersøgelser yderligere.
92
Kommissionen følger konsekvent op på alle sager om 
medlemsstaternes finansielle ansvar som følge af for -
sinkelser i inddrivelsesprocedurerne. Den vil følge Ret -
tens konklusioner op og kræve inddrivelse af traditio -
nelle egne indtægter og i givet fald betaling af renter. 
Det toldbeløb, der fremgår af OLAF’s rapport, er det 
beløb, der anbefales for inddrivelser, og det faktiske 
beløb, der kan inddrives, kan kun fastslås endeligt, når 
det følges op.
9 Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 
nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der 
foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig 
(OLAF), og om ophævelse af Europa -Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) 
nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013).
Kommissionens svar 58
Tekstboks 3 c)
Med hensyn til opfølgningen af meddelelsen til 
importørerne vedrørende indførsler af tun fra El 
Salvador har Kommissionen i mellemtiden reageret på 
Rettens revisionsresultat og sendt et brev med detal -
jerede spørgsmål til El Salvador.
Tekstboks 3 d)
Se svaret på punkt III e).
102
De OLAF- undersøgelser, som Retten henviser til, 
og som viser, at præference- eller partnerlandene 
mangler ekspertise i anvendelsen af disse regler, 
vedrører perioden før reformen af GSP -oprindelses -
reglerne. I forbindelse med reformen er de regionale 
GSP -kumulationsregler blevet forenklet, hvilket gør 
det lettere for partnerlandene at forvalte dem.
103
Retten har kortlagt en særlig udfordring med kumu -
lation, hvor der gælder forskellige regler for landene 
i samme region. Den fleksibilitet, der blev indført 
i GSP -reglerne, skulle lette kumulation af oprindelse 
mellem udviklingslande, selv i tilfælde, hvor der gæl -
der forskellige oprindelsesregler. Dette er især vigtigt 
for de mindst udviklede lande, der er underlagt for -
skellige regler sammenlignet med andre GSP -begun -
stigede lande. Der er mekanismer i GSO -forordningen, 
som skal forhindre omgåelse.
Tekstboks 4
Præferencehandelsforbindelserne mellem EU og 
Mexico er omfattet af en aftalebaseret præference -
ordning, hvorefter udførselslandet er forpligtet til at 
anmode om efterfølgende kontrol af præferenceop -
rindelsen, inden det overvejer at afvise præferencen. 
Kommissionen overvejer de videre foranstaltninger, 
som det måtte være nødvendigt at træffe i disse 
tilfælde.96
Siden 2001 har Kommissionen foreslået, at alle 
EU-præferencehandelsordninger, uanset om de er 
autonome eller konventionelle, skal give mulighed 
for midlertidig tilbagetrækning af præferencerne 
i tilfælde af særlige problemer med forvaltningen af 
præferencer og/eller andre væsentlige overtrædelser 
af toldlovgivningen eller manglende samarbejde. De 
omfatter også en mulighed for at udstede medde -
lelser til importører. Kommissionen vil fortsat foreslå, 
at disse beskyttelsesforanstaltninger medtages i alle 
fremtidige præferencehandelsordninger.
Kommissionen foreslår, at klausulen om håndtering af 
administrative fejl medtages i alle handelsaftaler, hvor 
der ikke er aftalt selvcertificering, og vil fortsætte med 
at gøre det i alle fremtidige handelsaftaler og i dem, 
der ikke genforhandles.
97
Se svaret på punkt 84. De sager, som Kommissionen 
er blevet underrettet om, vedrører undtagelser fra det 
generelle princip om inddrivelse af indførsels- eller 
udførselstold og kræver, at toldmyndighedens fejl ikke 
kunne afsløres af en debitor, der handler i god tro og 
overholder de gældende bestemmelser, eller at der 
foreligger en særlig situation, forudsat at denne debi -
tor ikke handlede uagtsomt. Det er toldmyndigheden, 
der skal vurdere, om disse betingelser er opfyldt.
98
Kommissionen vil fortsat foreslå, at der medtages 
en klausul om håndtering af administrative fejl i alle 
fremtidige handelsaftaler, hvor der ikke er aftalt 
selvcertificering.
Tekstboks 3 b)
Den manglende offentliggørelse vedrørte oversættel -
sesproblemer i perioden op til tiltrædelsen.
Kommissionens svar 59
Anbefaling 1 til 4
1) Kommissionen accepterer Rettens anbefalinger 
med hensyn til at udføre en konsekvensanalyse 
og en bæredygtighedsvurdering i forbindelse 
med PTA’er og til behørigt at begrunde de si -
tuationer, hvor dette ikke er muligt. Den vil gøre 
dette i overensstemmelse med de eksisterende 
retningslinjer for konsekvensanalyser og hånd -
bogen i bæredygtighedsvurderinger og har an -
slået de udeblevne indtægter i sin seneste kon -
sekvensanalyse for Japan og USA.
2) Med hensyn til analysernes rettidighed er Kom -
missionen forpligtet til at foretage bæredygtig -
hedsvurderinger senest seks måneder efter ind -
ledningen af forhandlinger for at sikre, at de kan 
indgå i forhandlings- og godkendelsesprocessen 
på hensigtsmæssig vis.
 Eurostat opfordres nu systematisk til at være 
medlem af de styringsgrupper, der overvåger 
bæredygtighedsvurderinger.
 Kommissionen søger at intensivere samarbejdet 
om statistiske datakilders kvalitet som led i en 
løbende ajourføring af det serviceniveau, der er 
aftalt mellem GD for Handel og Eurostat.
3) Kommissionen accepterer Rettens anbefaling 
vedrørende PTA’er med betydelige økonomiske, 
sociale og miljømæssige virkninger.
 Den afspejler de tilsagn, som Kommissionen al -
lerede har givet om at udføre efterfølgende eva -
lueringer af PTA’er med betydelige økonomiske, 
sociale og miljømæssige virkninger på et mere 
systematisk grundlag for at bidrage til overvåg -
ningen af EU’s handelsaftaler12.
12  KOM(2010) 612 — Meddelelse om handel, vækst og 
verdensanliggender.Konklusioner og anbefalinger
108
Selv om Kommissionens forudgående og efter -
følgende evalueringer med henblik på at vurdere 
virkningerne af PTA’er har udviklet sig over tid, finder 
Kommissionen, at de politiske beslutningstagere, 
interessenter og europæiske skatteydere i dag er fuldt 
informeret om de vigtigste fordele og ulemper ved de 
forskellige handelspolitiske løsningsmodeller.
Siden 1999 har alle vigtige multilaterale og bilaterale 
handelsforhandlinger været ledsaget af en bære -
dygtighedsvurdering, der i detaljer analyserede de 
forventede økonomiske (samt sociale og miljømæs -
sige) virkninger af PTA’en. Siden 2010 er der (med én 
undtagelse, jf. Kommissionens svar på punkt III a)) 
forud for indledningen af alle vigtige handelsforhand -
linger blevet foretaget en konsekvensanalyse, der 
har vurderet de sandsynlige økonomiske virkninger 
af PTA’en, herunder en evaluering af de sandsynlige 
udeblevne indtægter.
109
Selv om Kommissionen anerkender, at der er plads til 
forbedringer, er den ikke helt enig i Rettens vurdering. 
Der vil fortsat blive udfoldet betydelige bestræbelser 
på at udarbejde konsekvensanalyser og bæredygtig -
hedsvurderinger af høj kvalitet fremadrettet. Kom -
missionen bemærker Rettens valg af en stikprøve, 
som kun omfattede én konsekvensanalyse i henhold 
til de nye retningslinjer for konsekvensanalyser, der 
blev udstedt i 2009. Som følge heraf anerkendes den 
væsentlige udvikling i konsekvensanalyser til støtte 
for PTA’er, som har fundet sted siden 2010, ikke til -
strækkeligt i Rettens analyse.
Der er kun blev afsluttet forholdsvis få forudgående 
evalueringer, hvilket afspejler de lange perioder, der 
går, før PTA’erne er fuldt ud i kraft. Kommissionen er 
nu ved at fremskynde denne proces.
110
En ordning som GSP er kun ét værktøj til tackling af 
udviklingslandenes behov, og man bør ikke over -
vurdere dets kapacitet til at løse udviklingslandenes 
problemer. Ordningen er  — inden for rammerne af 
WTO -reglerne  — netop blevet reformeret på grund -
lag af resultaterne af interimsanalysen.
Kommissionens svar 60
112
Oplysningerne fra meddelelser om gensidig bistand 
fører ikke altid til udarbejdelse af en risikoprofil, da 
oplysningerne muligvis ikke har konsekvenser for 
medlemsstaten.
I alle de nævnte tilfælde har medlemsstaterne analy -
seret oplysningerne og taget hensyn til dem i deres 
risikovurderinger.
113
Retten baserede sine konklusioner vedrørende 
REM -REC-systemets svagheder på et konkret tilfælde 
i Spanien. Kommissionen er allerede blevet underret -
tet af den pågældende medlemsstat om, at dens told -
myndigheder har haft drøftelser på højt plan med de 
nationale retlige myndigheder, og at de er i færd med 
at ændre den nationale skattelovgivning for at forhin -
dre, at der opstår en lignende situation i fremtiden.
Kommissionen vil følge dette spørgsmål op med de 
spanske myndigheder.
114
Der er andre midler end formelle evalueringsrappor -
ter til at forvisse sig om tredjelandets kapacitet til at 
forvalte PTA’en korrekt. Der finder en evaluering sted 
under forhandlingerne om bilaterale aftaler.
Med hensyn til overvågning benytter Kommissionen 
forskellige værktøjer, såsom meddelelser til importø -
rer, rådgivning af præferenceberettigede lande osv., 
navnlig inden for rammerne af GSP . Kommissionen 
har udarbejdet en handlingsplan for overvågning af 
præferenceoprindelsesregler, ifølge hvilken besøg 
i et præferenceberettiget land er en af de foreslåede 
aktiviteter. Handlingsplanen vil både omfatte ensi -
dige ordninger, såsom GSP , og bilaterale aftaler med 
partnerlande.
Derudover henviser Kommissionen også til sine svar 
i punkt 81 og 86.
115
Kommissionen vil følge op på de tilfælde, som Retten 
har afdækket, og tackle problemerne i samarbejde 
med medlemsstaterne og de præferenceberettigede 
lande inden for rammerne af såvel ensidige ordninger 
som bilaterale aftaler.4) Kommissionen accepterer Rettens anbefaling.
 Se Kommissionens svar på punkt 55 ovenfor. 
Som følge af interimsevalueringen af GSP blev 
der foretaget væsentlige ændringer af ordnin -
gen med henblik på at afhjælpe disse mangler. 
Da toldpræferencerne under den nye GSP -for -
ordning (forordning 978/2012) først finder an -
vendelse fra 1. januar 2014, vil Kommissionen 
gennemgå ordningen og aflægge rapport til 
Europa -Parlamentet og medlemsstaterne senest 
i 2016 om virkningerne af ordningen og senest 
i 2017 om, hvordan den nye forordning samlet 
set fungerer.
111
Rettens ekstrapolering finder sted på grundlag af 
punktuelle fejl, der omfatter manglende dokumenter 
eller bevis, som importørerne burde have ligget inde 
med på tidspunktet for Rettens revision. Det kan dog 
ikke uden videre udledes af disse fejl, at de importe -
rede varer ikke havde den præferenceoprindelse, der 
blev angivet på indførselstidspunktet. Kommissionen 
vil ved sin opfølgning af de punktuelle fejl, som Retten 
har konstateret, give de pågældende medlemsstater 
mulighed for at godtgøre, at dokumenterne og/eller 
beviset for oprindelse forelå på tidspunktet for efter -
opkrævningen, og at de fortsat kan fremlægges. Kun 
når der ikke fremlægges bevis, er det sandsynligt, at 
medlemsstaterne vil skylde traditionelle egne indtæg -
ter, hvis de fremgår af deres administrative fejl.
Kommissionen påpeger, at næsten al dokumentation 
i dag opbevares af importørerne og stilles til rådighed 
for toldmyndighederne i overensstemmelse med 
artikel 77 i EU’s toldkodeks. Ikke alle dokumenter kan 
kontrolleres, og kontrollen skal udføres på grundlag af 
en risikoanalyse, jf. artikel 13 i EU’s toldkodeks.
Kommissionen bemærker endvidere, at de ikkeekstra -
polerede potentielle tab, som Retten har rapporteret 
om til de tre medlemsstater i forbindelse med de 
afslørede punktuelle fejl, beløb sig til 1 million euro, 
hvoraf 91 % vedrører én medlemsstat.
Kommissionens svar 61
7) Kommissionen vil fortsat opfordre medlemssta -
terne til at træffe alle hensigtsmæssige sikker -
hedsforanstaltninger ved modtagelsen af med -
delelser om gensidig bistand.
8) Evalueringen af kapaciteten i et land, der er 
omfattet af præferencebehandling, er en in -
tegrerende del af forhandlingsprocessen med 
hver partner. Den har dog ikke form af en formel 
evalueringsrapport. Kommissionen vil medtage 
en vurdering af denne kapacitet i de formelle 
screeningsundersøgelser, der går forud for nye 
forhandlinger.
 Generelt udgør forhandlingerne den relevante 
ramme for Kommissionens vurdering af, om myn -
dighederne i partnerlandene har kapacitet til at 
administrere aftalen korrekt.
9) Kommissionen vil tage dette spørgsmål op med 
medlemsstaterne (under overvågningen) med 
henblik på at forbedre kvaliteten af de oplysnin -
ger, som medlemsstaterne giver om det admini -
strative samarbejde. Rapporteringsproceduren 
vil også blive forenklet.
10) Kommissionen vil følge op på lande, der er om -
fattet af præferencebehandling, og i hvilke Ret -
tens revision har afsløret problemer med det 
administrative samarbejde. Kommissionen har 
udarbejdet en handlingsplan for overvågning af 
præferenceoprindelsesregler, hvori der foreslås 
forskellige afhjælpende aktiviteter.
11) Kommissionen bemærker, at finansiel inddrivelse 
er medlemsstaternes ansvar.
 OLAF vil fortsat give medlemsstaternes kompe -
tente myndigheder alle nødvendige oplysninger 
for at lette deres inddrivelsesprocedurer.116
Selv om Kommissionen accepterer, at forældelse vol -
der vanskeligheder for inddrivelsen, minder den om, 
at det er medlemsstaternes opgave at træffe passende 
foranstaltninger til i videst muligt omfang at sikre ret -
tidig inddrivelse af indførselstold.
Kommissionen følger konsekvent op på alle sager 
om medlemsstaternes finansielle ansvar som følge af 
forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne. Den vil følge 
op på Rettens konklusioner og kræve betaling af tradi -
tionelle egne indtægter og renter, såfremt de skyldige 
beløb skyldes administrative fejl.
117
Se fælles svar på punkt 96 og 99.
Kommissionen vil fortsat foreslå, at der medtages 
en klausul om håndtering af administrative fejl i alle 
fremtidige handelsaftaler, hvor der ikke er aftalt 
selvcertificering.
120
Se svar på punkt III  d) og e), punkt V d) og g), punkt 82, 83, 
96, 99 d), punkt 106 og 1 14 og anbefaling 12.
Anbefaling 5 til 13
5) Kommissionen vil yderligere evaluere, i hvilke 
særlige tilfælde sådanne risikoprofiler er nyttige, 
og hvordan de skal gennemføres i forbindelse 
med oprindelsesregler under PTA’er.
6) Kommissionen har som led i sine kontrolbesøg 
i de senere år sat særlig fokus på effektiviteten 
af medlemsstaternes risikostyringssystemer og 
kontrolstrategier. Den har udarbejdet tematiske 
rapporter om sin kontrol af toldkontrolstrategien 
(2009), hjemstedsordningen (2011) og transitfor -
sendelser (2012) og har forelagt disse rapporter 
for medlemsstaterne i Det Rådgivende Udvalg for 
Egne Indtægter og i Toldpolitikgruppen. Den vil 
fortsat kontrollere, at medlemsstaterne forbedrer 
effektiviteten af deres risikostyringssystemer og 
kontrolstrategier.
Kommissionens svar 62
13) Kommissionen vil fortsat fremme erstatningen af 
oprindelses- og varebevægelsescertifikater med 
eksportørers selvcertificering.
Svar på bilag V
1
CGE- modeller er avancerede værktøjer, og i mod -
sætning til andre modeller, som er til rådighed, er de 
bedst egnet til at måle virkningen for hele økonomien 
af handelspolitiske ændringer, der skaber resultater 
for en lang række sektorafgrænsede socioøkonomi -
ske indikatorer (toldindtægter, indførsler, udførsler, 
produktionspriser, lønninger, CO2-emissioner osv.). 
Dette er af afgørende betydning for forhandlerne og 
interessenterne. Bæredygtighedsvurderinger sup -
plerer resultaterne af CGE -modellerne med kvalitative 
analyser og sektoranalyser, herunder af den uformelle 
sektor, når dataene giver mulighed for det. Dataene 
vedrørende den uformelle sektor har hidtil ikke været 
tilstrækkeligt pålidelige til, at de kunne bruges.
2
a) De langsigtede virkninger af handelspolitiske 
ændringer er blevet vurderet af talrige akademi -
kere og internationale organisationer, og resul -
taterne anvendes i vidt omfang og er anerkendt 
af myndighederne.
b) CGE-modellerne benyttes i simulationsøjemed, 
ikke til prognoser. De bygger på et stærkt teo -
retisk fundament, men er samtidig baseret på 
realøkonomiske data, der afspejler aktørernes 
økonomiske adfærd.
c) Aggregeringen af råvarer og lande i større kate -
gorier besluttes på grundlag af de særlige for -
hold, der kendetegner de undersøgte økonomier. 
Hvis CGE-resultaterne skønnes nyttige, supple -
res de med delvise ligevægtsanalyser, hvor der 
f.eks. kan skelnes mellem forskellige kategorier 
af hvede. I henhold til de nye bestemmelser, der er indført 
i forordning 883/2013 om OLAF-undersøgelser13, 
skal medlemsstaterne give OLAF oplysninger om 
de foranstaltninger, de har truffet som følge af 
henstillinger fra OLAF vedrørende bl.a. inddrivel -
se af skyldige beløb. Dette styrker overvågningen 
af medlemsstaternes inddrivelsesprocedure og 
forbedrer den finansielle opfølgning af OLAF -un-
dersøgelser yderligere.
 Kommissionen følger konsekvent op på alle sa -
ger om medlemsstaternes finansielle ansvar som 
følge af forsinkelser i inddrivelsesprocedurerne. 
Den vil fortsætte med at gøre dette.
12) Siden 2001 har Kommissionen foreslået, at alle 
EU-præferencehandelsordninger, uanset om de er 
autonome eller konventionelle, skal give mulig -
hed for midlertidig tilbagetrækning af præferen -
cerne i tilfælde af særlige problemer med forvalt -
ningen af præferencer og/eller andre væsentlige 
overtrædelser af toldlovgivningen eller manglen -
de samarbejde. Kommissionen finder, at disse be -
skyttelsesforanstaltninger har vist sig at være til -
strækkelige og vil fortsat foreslå, at de medtages 
i alle fremtidige præferencehandelsordninger.
 Ved udgangen af 2013 var muligheden for mid -
lertidig tilbagetrækning af præferencer allerede 
medtaget i fire autonome ordninger (herunder 
GSP), der omfattede næsten 200 lande, og præ -
ferenceaftaler med mere end 30 lande.
 Kommissionen forhandler for øjeblikket om med -
tagelsen af bestemmelser med henblik på midler -
tidig tilbagetrækning af præferencer i præferen -
cehandelsaftaler (PTA’er) med en række partnere, 
herunder Japan, Vietnam, Marokko, Thailand og 
Canada.
 Kommissionen vil fortsat foreslå, at der medtages 
en klausul om håndtering af administrative fejl 
i alle fremtidige handelsaftaler, hvor der ikke er 
aftalt selvcertificering.
13  Europa -Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 
nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der 
foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig 
(OLAF), og om ophævelse af Europa -Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) 
nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013).
Kommissionens svar 63
d) Ligesom ved aggregering af råvarer tilpasses ag -
gregeringen af regioner til den særlige situation 
i forbindelse med hver foreliggende konsekvens -
analyse/bæredygtighedsvurdering, og målet her -
med er at fokusere på, hvad der anses for at være 
af størst interesse.
e) Der er i de senere år gjort betydelige fremskridt 
på disse områder. Kommissionen finansierede 
opbygningen af en database for globale uden -
landske direkte investeringer, som nu benyt -
tes til CGE-modelberegninger, og støtter som 
medlem af bestyrelsen for GTAP en ny global 
migrationsdatabase.
f) CGE-modelberegningerne suppleres også af 
yderligere kvantitative modelberegninger (navn -
lig af sociale og miljømæssige virkninger) og 
mere detaljerede sektoranalyser.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
•  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
•  flere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de fleste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
• via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Betalingsabonnementer:
•  via Den Europæiske Unions Publikationskontors salgskontorer  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_da.htm).
QJ-AB-14-002-DA-C ISSN 1831-0796
Præferencehandelsordninger er et afgørende 
instrument for EU’s handelspolitik. Handel giver 
både EU og partnerlandene økonomiske fordele 
og fremmer bæredygtig udvikling og udryddelse 
af fattigdom i udviklingslande. I beretningen 
undersøger Retten, om Kommissionen og 
medlemsstaterne forvalter præferencehandels-  
ordningerne hensigtsmæssigt. Retten 
konstaterede, at Kommissionen ikke på passende 
vis har vurderet alle de økonomiske virkninger af 
præferencehandelsordningerne, og at det ikke er 
sikret, at indtægterne inkasseres med det fulde 
beløb, fordi der er svagheder i medlemsstaternes 
toldkontrol og i  Kommissionens overvågning.