v ; 
tf 
(i, 1,' KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.07.1995 
KOM(95) 302 endelig udg. 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, 
DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG 
OG REGIONSUDVALGET 
DEN FÆLLES TRANSPORTPOLITIK 
HANDLINGSPROGRAM 
1995-2000 

I. DEN FÆLLES TRANSPORTPOLITIK PROGRAM 1990-2000: ET 
HANDLINGSPROGRAM FOR BÆREDYGTIG MOBILITET I EUROPA 
II. FTP's MÅL 
ffl. POLITIK OG AKTIONER: OVERSIGT 
A. KVALITETSFORBEDRING 
1. Sy stemudvikling (4) 
2.Miljø (5) 
3.Sikkerhed (5) 
B. DET INDRE MARKED 
1. Markedsadgang og markedsstruktur (6) 
2.Omkostninger, afgifter og prisfastsættelse (8) 
3.Den sociale dimension (8) 
C. DEN EKSTERNE DIMENSION 
Bilag 1 FTP-HANDLINGSPROGRAMMET 
Forslag og aktioner for tidsrummet 1995-1996 
Bilag II EFT-HANDLINGSPROGRAM 
Spørgsmål, som skal behandles i tidsrummet 1997-2000 (og derefter) 
Bilag III VERSERENDE FORSLAG 
Bilag IV ANDRE OMRÅDER, HVOR FÆLLESSKABETS KOMPETENCE 
ER AF SÆRLIG BETYDNING FOR TRANSPORTEN 
BILAG V DEN EUROPÆISKE UNIONS BUDGETMIDLER TIL 
GENNEMFØRELSE AF DEN FÆLLES TRANSPORTPOLITIK 
3-
I. DEN FÆLLES TRANSPORTPOLITIK PROGRAM 1990-2000: ET 
HANDLINGSPROGRAM FOR BÆREDYGTIG MOBILITET I EUROPA 
Kommissionens hvidbog om den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling var det første 
skridt mod opstilling af målsætninger og udarbejdelse af et arbejdsprogram for deres 
opfyldelse. Der blev foreslået en samlet indsats, der både skulle gøre Fællesskabets 
transportsystem effektivt og sikre miljøbeskyttelsen: et grundlag for bæredygtig mobilitet. 
Den politiske drøftelse af hvidbogen fastslog dens hovedsigte og bekræftede de øvrige 
fællesskabsinstitutioners interesse i at udarbejde et løbende program, som skulle revideres 
regelmæssigt, og kunne skabe enighed om FTP's mål og prioriteter. 
Maastricht-traktatens ratificering var indledningen til en ny fase i den fælles transportpolitik. 
Maastricht-traktaten fastholdt den målsætning, at det indre marked skulle sikres og udvikles, 
men understregede samtidig andre målsætningers betydning, det gælder således sikker og 
bæredygtig, men miljøvenlig udvikling og forbedring af transportinfrastrukturens effektivitet 
og kvalitet (transeuropæiske net - TEN). Desuden indførte den nærhedsprincippet, der 
indebærer, at beslutningerne skal træffes og udføres på det mest hensigtsmæssige niveau. 
På denne baggrund kræver det en grundig økonomisk og politisk analyse og en omhyggelig 
udvælgelse af de spørgsmål, der kan behandles på fællesskabsplan. Effektive 
transportsystemer er vigtige for det europæiske erhvervslivs konkurrencedygtighed og for 
væksten og beskæftigelsen. Samtidig skal transportpolitikken afspejle de enkelte borgeres 
behov og interesser i deres egenskab af forbrugere, transportbrugere og ikke mindst beboere 
og erhvervsudøvere i områder, der berøres af transportaktiviteter. En præcist udformet 
transportpolitik skal tage hensyn til faktiske problemer som transportinfrastrukturens 
manglende omfang og kvalitet i en række nøgleområder, nye infrastrukturers indflydelse på 
miljøet, transportaktiviteters generelle miljøpåvirkning, en række tilbageværende hindringer 
for det indre transportmarkeds funktion og den offentlige mening, som i stigende grad 
betragter begrundelsen for at afgøre tingene på europæisk plan med kritiske øjne. 
Dette handlingsprogram er en bekræftelse på de transportinitiativer, Kommissionen bebudede 
i arbejdsprogram for 1995, og giver et fingerpeg om de aktioner, der planlægges for 1996. 
Så vidt muligt angives også, hvilke foranstaltninger der skal iværksættes fra 1997 og 
fremefter. Foruden disse initiativer vil Kommissionen videreføre og udbygge sit arbejde med 
at håndhæve Fællesskabets transportlovgivning. I denne forbindelse er det vigtigt at sikre, 
at Fællesskabets transportforanstaltninger anvendes og håndhæves med samme strenghed i 
alle medlemsstaterne. 
Formålet med dette handlingsprogram er at give alle Den Europæiske Unions institutioner 
og alle interesserede parter et klart fingerpeg om Kommissionens hensigter på baggrund af 
den bredt anlagte debat om hvidbogen og om de nye traktatbestemmelsers følger for 
transporten. Kommissionen ønsker hermed at bidrage til at den politik, som er under 
forberedelse, bliver mere overskuelig. 
IL FTP's MÅL 
Effektive, lettilgæng» nôw, konkurrencedygtige transportsystemer er livsvigtige for samfundet 
og for Unionens økonomi. De sikrer borgernes velfærd og livskvalitet og erhvervslivets 
trivsel. De knytter de forbindelser, som er nødvendige for Unionens regionale og sociale 
samhørighed. Samtidig skal transpoitpolitikken på en gang opfylde behovet for 
forbrugervenlig mobilitet og behovet for at sikre miljøbeskyttelsen og et højt 
sikkerhedsniveau. 
Handlingsprogrammet for tidsrummet 1995-2000 omfatter derfor politik og initiativer inden 
for tre hovedområder: 
udvikling af integrerede transportsystemer på grundlag af avancerede teknologier, som 
bidrager til opfyldelse af miljømæssige og sikkerhedsmæssige målsætninger, for at 
opnå bedre kvalitet 
fremme af mere effektive og mere brugervenlige transporttjenester, samtidig med at 
valgmuligheder og sociale standarder sikres, for at forbedre det indre markeds 
funktion 
udvidelse af den eksterne dimension ved at forbedre transportforbindelserne med 
tredjelande og fremme EU-virksomheders adgang til andre transportmarkeder. 
III. POLITIK OG AKTIONER: OVtiRSIGT 
A. KVALITETSFORBEDRING 
Disse foranstaltninger tager sigte på at forbedre det europæiske transportsystems kvalitet i 
videste forstand og drejer sig derfor on systemets udvikling hen imod større integration, om 
dets sikkerhed, om miljøbeskyttelsen og om bedre betjening af brugere og forbrugere. 
1. Systemudvikling 
1) Bedre integrering af transportformerne er af afgørende vigtighed. Det vil 
betyde anvendelse af mere miljøvenlige og energibesparende transportformer 
med uudnyttet eller potentiel kapacitet, større indbyrdes forbindelse mellem 
transportformerne og større samkøring. Der skal også tages hensyn til 
udvikling af økonomiske sektorer som turisme, der er stærkt afhængige af 
transporttjenester. 
2) Der er et stadigt behov fc~ at stimulere nye teknologier og anvendelser. Det 
fjerde FU-rammeprogram udgør et nyt grundlag for en samordnet indsats for 
forskning i tilknytning til transporten, herunder forskning i nye 
transportteknologier. Der er blevet oprettet særlige arbejdsgrupper med 
deltagelse fra industrien og brugerne, for at fastlægge FU-prioriteringerne og 
målrette og koordinere FU-arbejdet bedre.Telematik, herunder satellitbaserede 
navigationsteknikker, og teknologier til bedre samdrift og samkøring af 
forskellige transportformer har særlig betydning. 
-5 
3) Hvad transportinfrastruktur angår, udgør de transeuropæiske netværk (TEN) 
instrumenter, hvormed Unionen kan sikre, at transportnetværket gradvis 
integreres, således at alle Fællesskabets regioner betjenes ved hjælp af 
koordineret investeringsplanlægning, herunder økonomisk støtte fra 
Fællesskabet, og ved fremme af partnerskab mellem offentlige og private og 
teknisk harmonisering. Fremme af europæiske projekter for bedre 
trafikregulering, f.eks. regulering af lufttrafikken, er et vigtigt led i 
udviklingen af disse net. Både inden for og uden for TEN skal den nødvendige 
omlægning fra landevejstrafik til andet imidlertid ledsages af andre 
infrastrukturforbedringer (f.eks. investering i havne, omladningsfaciliteter og 
landevej/jernbanefragtcentre). 
4) Den offentlige passagertransport må kunne tilbyde attraktive alternativer til 
den private bil, der bør betragtes som et enkelt led i et større system og ikke 
som den eneste løsning på personlige mobilitetsproblemer. Udvikling af et 
borgernetværk, der kan fremme udviklingen af kollektiv transport af alle typer 
og af høj kvalitet, herunder relevante berøringspunkter med bilisterne, er et 
vigtigt bidrag i denne forbindelse. 
5) De erhvervsmæssige og private transportbrugeres interesser sikres først og 
fremmest af de valgmuligheder, de får i kraft af den konkurrence mellem de 
forskellige transportformer og blandt dem indbyrdes, som det indre marked 
har skabt. Der er imidlertid tilfælde, hvor indgreb for at beskytte 
transportbrugernes interesser kan være nødvendige. Regler for ansvar er et 
vigtigt eksempel for alle transportformers vedkommende. 
2. Miljø 
1) Transportens og trafikmængdens stadige vækst har skabt miljøproblemer, som 
forværres yderligere af stærk overtrafikering i trafiksystemernes flaskehalse. 
Transportpolitikken skal forene voksende mobilitetsbehov med en stærkt øget 
bevidsthed om de miljømæssige konsekvenser af en stadig udvidelse af de 
konventionelle infrastrukturer og en øget transportaktivitet. Det indebærer 
større opmærksomhed på de faktorer, som er afgørende for 
transportefterspørgselen, f.eks. virksomhedsplacering og udvikling af 
boligkvarterer, med de følger, det må få for jordudnyttelsesplanlægningen. 
2) Bestemmelse af de miljømæssige følger af transportpolitikken og de dertil 
knyttede aktiviteter er en integrerende del af den fremtidige politiske 
planlægning. Det kræver nøje koordinering af politikken for andre områder, 
som er afhængige af transporten. I overensstemmelse med forpligtelsen til at 
medtage miljøbeskyttelse i udarbejdelsen og udførelsen af Fællesskabets politik 
tager mange af foranstaltningerne i dette programs øvrige dele sigte på at 
forbedre transportens indflydelsen på miljøet, det gælder især de dele af 
programmet, der beskæftiger sig med systemudvikling, sikkerhed og beregning 
af omkostninger, herunder eksterne omkostninger. Strategisk vurdering af det 
europæiske transportnets miljøpåvirkning bliver et vigtigt led i beslutningen 
om de enkelte projekter, og aktiviteter til fordel for offentlig passagertransport 
(borgernetværket) vil bidrage til at forbedre balancen mellem 
transportformerne. Desuden er der behov for bedre tekniske standarder for at 
reducere transportens skadelige virkninger, f.eks. støj og emissioner, ved 
kilden. 
3) For at forbedre transportens virkning på miljøet vil en omlægning til mere 
miljøvenlige transportformer aktivt blive søgt fremmet ved hjælp af 
afgiftspolitik, lovgivning, teknisk harmonisering og infrastruktur. 
3. Sikkerhed 
1) Transportens sikkerhed, som er i både brugernes og den øvrige befolknings 
interesse, er et vigtigt anliggende for dem, der er ansvarlige for 
transportpolitikken i Fællesskabet. 
I forbindelse med erhvervsvirksomhed, betyder forskellige sikkerhedsregler 
og håndhævelsesordninger desuden forvridning af konkurrencen og kan føre 
til, at mulighederne for bedre standarder og bedre praksis undergraves. 
2) Gennemførelsen af det indre marked for transport og den fortsatte 
sammenknytning af medlemsstaternes økonomier medfører nødvendigvis øget 
transport på tværs af grænserne og i andre medlemsstater end 
transportvirksomhedens hjemland. Alt dette understreger behovet for relevante 
fællesskabsforanstaltninger for sikkerhed, og det er uden tvivl derfor, 
unionstraktaten i artikel 75 indeholder en ændring af transportkapitlet, som for 
første gang fremhæver, at FTP bør omfatte "foranstaltninger til forbedring af 
transportsikkerheden". 
3) At forbedre sikkerheden for landevejstransport er et særligt vigtigt område i 
betragtning af det store antal dødsfald og kvæstelser, som stadig forekommer 
hvert år. Der er behov for en samlet indsats, som omfatter både lovgivning 
og andre foranstaltninger og drejer sig om bedre systemer til overvågning og 
til analyse af ulykkesårsagerne og vurdering af omkostninger og fordele ved 
forskellige modforanstaltninger; tekniske standarder for køretøjer og 
håndhævelse af dem; forbedring af infrastrukturerne, herunder relevante 
telematiksystemer; og, hvor Fællesskabets indsats kan være til nytte, den 
menneskelige faktor, der ofte er et af de vigtigste elementer i forbindelse med 
ulykkestilfælde. 
4) Med hensyn til søfart vil Kommissionen videreføre det program, den 
opstillede i sin meddelelse om sikkerhed til søs og lægge hovedvægten på 
passagerfartøjer, især Ro-Ro-færger. 
5) Hvad luftfarten angår, vil hovedvægten blive lagt på harmonisering af reglerne 
og eventuel oprettelse af en fælles europæisk myndighed for sikkerhed i 
luften. 
6) Let tilgængelighed er en væsentlig forudsætning for transportsikkerhed, især 
for bevægelseshæmmede. 
B. DET INDRE MARKED 
1. Markedsadgang og markedsstruktur 
1) Det er stadig særdeles vigtigt, at gennemførelsen af bestemmelserne for 
oprettelse af det indre marked for transport overvåges. På et liberaliseret 
marked er det desuden særlig vigtigt, at de almindelige konkurrence- og 
statsstøtteregler håndhæves strengt samtidig med, at der tages hensyn til 
transportaktiviteternes særlige karakter. 
2) Yderligere udvikling af politikken på dette område skal omfatte en vurdering 
af, hvorledes 1992-lovgivningen fungerer i praksis, således som det 
udtrykkeligt kræves i en række retsakter. Dette er vigtigt for alle 
transportsektorer, men især for søtransporten, hvor der kræves en mere 
gennemgribende strategisk vurdering, for at det fremtidige grundlag for en 
stærk og konkurrencedygtig europæisk søfartssektor k'm lægges. 
Erfaringerne viser, at der er behov for nye lovgivningsinitiativer på en række 
områder, heriblandt yderligere liberalisering af jernbanesektoren, 
slotallokering i lufthavnene, gradvis afvikling af "taxi holdepladssystemet" i 
forbindelse med markederne for en række indre vandveje og betingelserne for 
adgang til landevejstransportmarkedet samt forbedring af ordningerne for 
håndhævelse og ansvar i denne sektor. 
3) På en række områder er den strukturtilpasning, som kræves i forbindelse med 
overgangen fra en national ordning til det indre marked, en vanskelig proces. 
Skønt demie proces normalt skulle styres af markedskræfterne, er 
ledsageforanstaltninger på nationalt plan somme tider nødvendige for at undgå 
uacceptable forstyrrelser. Kommissionen vil følge de retningslinjer, som 
allerede er vedtaget, hvis sådanne ledsageforanstaltninger indebærer statsstøtte. 
4) Desuden er der i nogle tilfælde behov for indsats fra Fællesskabets side for at 
medvirke til at fjerne strukturbetinget overkapacitet som f.eks. den, der 
præger sektoren for indre vandveje. 
2. Omkostninger, afgifter og prisfastsættelse 
1) Den bedst mulige balance mellem transportformerne kan ikke opnås, hvis der 
T betydelige forskelle på de forskellige transportformers infrastruktur og 
eksterne omkostninger. Også forskelle på de enkelte medlemsstaters 
afgiftsordninger kan forvride konkurrencen, selv inden for den samme 
transportform, således at nogle nationale virksomheder får fordele frem for 
andre. Dette problem er især vigtigt på baggrund af de nye 
vejafgiftsordninger, som nogle medlemsstater har indført. 
2) For at det indre transportmarkeds ressourcer kan fordeles mere effektivt, vil 
der blive sat yderligere ind på at tilnærme afgiftsordningerne for de forskellige 
transportformer til hinanden. Samtidig vil man søge at begrænse uacceptable 
uoverensstemmelser mellem transportformerne og fremme aktiviteter, der 
-8-
omfatter flere transportformer, således at presset på de mere belastede dele af 
transportsystemet formindskes. Kommissionen har i sinde at forelægge en 
grønbig uifi internationaliseringen af de eksterne omkostninger, hvori der skal 
foretages overvejelser og opstilles prioriteringer for udviklingen på dette 
område. 
3. Den sociale dimension 
1) Fra begyndelsen har et af Det Europæiske Fællesskabs mål været bedre 
arbejdsvilkår og bedre levestandard for arbejdstagerne. Dette mål skulle nås 
ved hjælp af traktatens bestemmelser og procedurer, f.eks. bestemmelserne for 
det fælles markeds funktion og for FTP, og ved hjælp af de særlige 
bestemmelser i afsnittet om socialpolitikken. 
Den europæiske fælles akt udbyggede dette ved at foreskrive harmonisering 
af sundheds- og sikkerhedsbetmgelserne på arbejdsdpladsen ved hjælp af 
mindstekrav og ved at skabe et tydeligt grundlag for dialog på europæisk plan 
mellem arbejdsmarkedets parter, herunder også muligheden for kollektive 
forhandlinger. I 1989 blev Fællesskabets charter for arbejdstagernes 
fundamentale sociale rettigheder vedtaget sammen med et handlingsprogram, 
der indeholder initiativer for det sociale område, og underskrevet af samtlige 
medlemsstater undtagen Det Forenede Kongerige. Efter en indgående 
samrådsproces med grøn- og hvidbøger om socialpolitikken vedtog 
Kommissionen sit sociale handlingsprogram for 1995-1997 i april 1995. Dette 
handlingsprogram er særlig relevant for arbejdsvilkårene i transportsektorer 
som luftfart og søfart. 
2) Desuden kræver det yderligere indsats til fordel for transportarbejdernes leve-
og arbejdsvilkår, hvi? det indre marked for transport skal fungere 
tilfredsstillende. Da disse foranstaltninger berører transportmarkedets funktion, 
ikke mindst transportvirksomhedernes konkurrencevilkår, bør de i videst 
muligt omfang vedtages af Fællesskabet som helhed. 
3) Der vil blive lagt stor vægt på at udarbejde arbejdstidsbestemmelser, der 
svarer til de forskellige transportaktiviteters særlige behov. 
4) En række initiativer for at fremme brugen af offentlige transportmidler til 
personbefordring, ikke mindst spørgsmålet om deres tilgængelighed for 
bevægelseshæmmede, vil blive behandlet i grønbogen om borgernettet. 
C. DEN EKSTERNE DIMENSION 
1) Medlemsstaterne vil som regel stadig opretholde et net af traditionelle, 
bilaterale gensidighedsaftaler med tredjelande. Det betyder, at der stadig 
forskelsbehandles efter nationale kriterier med fare for betydelige 
forvridninger. Yderligere udvikling af de bilaterale forbindelser vil også gøre 
lovgivningen om det indre marked mindre effektiv og undergrave dets 
økonomiske fordele. Desuden svækkes Europas muligheder for effektivt at 
fremme sine økonomiske interesser af manglen på fælles europæisk fasthed 
over for handelspartnerne. 
-9-
2) Prioriteringerne på dette område skal bygge på en ubestridelig påvisning af 
værditilvæksten i forbindelse med fælles optræden og omkostningerne ved 
passivitet på baggrund af den nuværende markedsopsplitning. Desuden kræver 
den gradvise udvikling hen imod et større Europa og de politiske forpligtelser, 
som er blevet indgået i forbindelse med en række associerings- og 
samarbejdsaftaler, at der arbejdes med de eksterne transportforbindelser. 
3) De politiske initiativer på dette område omfatter hurtig afslutning af Rådets 
behandling af forhandlingsmandaterne om landevejs- og lufttransport i 
forbindelse med de central- og østeuropæiske lande og opfølgning af mandatet 
til forhandling af en luftfartsaftale med USA samt aktioner inden for søfart, 
især færdiggørelse af WTO's forhandlinger om liberalisering af søfarten. 
Desuden vil Kommissionen arbejde på at styrke EU's rolle i internationale 
organisationer, der beskæftiger sig med transportspørgsmål. 
Konklusion: 
Dette handlingsprogram for den fælles transportpolitik forelægges Rådet, Europa-
Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget ti! oplysning. 
- 10-
Bilagl 
FTP-HANDLINGSPROGRAMMET 
Jburslag og aktioner for tidsrummet 1995-1996 
AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT 
Del A: Kvalitetsforbedring \ 1995 1996 
Afsnit 1: Systemudvikling 
1.1.: 4. FU-rammeprogram 
Gennemførelse af transportafsnit Programledelse Programledelse 
Revision af 4. 
rammeprogram 
Anvendelse af forsknings- Fremme af ibrugtagning 
resultater af forskningsresultater 
fra EURET, APAS og 
DRIVE II 
FU-arbejdsgrupper (jernbane, Oprettelse og styring Opfølgning 
forbindelser mellem forskellige 
transportformer) 
1.2.: Transeuropæiske net Afholdelse af workshops Alle prioriterede 
(TEN) / (10) om de prioriterede projekter iværksat 
Iværksættelse, arbejde med projekter 
prioriterede projekter, Forpligtelser ifølge Forpligtelser ifølge 
videreudvikling af Î 995-budgettet 1996-budgettet 
planlægningsmetoder 
Projektevaluering Fælles handlingspro- Ajourført prioriterings-
gram liste 
Vurdering af miljøpåvirkninger Metodeundersøgelser Iværksættelse af miljø-
Korridorundersøgelser analysesystem 
Offentlig privat finansiering Undersøgelser af GIEE i PPP-planer for London-
partnerskab) forbindelse med nogle Tunneltilkørsel, vestkyst 
projekter (Lyon-Torino, 
Brenner, PBKAL) 
Ibrugtagning af nye teknologier Telten-undersøgelser; Positionsbestemmelses-
DEFI: Første iværksæt- og navigationssystem, 
telsesfase eller færdig- Demonstrationsfase i 
gøreise af vejtelematik fuld skala 
11 
AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT 
Del A: Kvalitetsforbedring 1995 1996 
1.3: Integrering af 
transportsystemer - forbindelser 
mellem forskellige 
transportformer 
Borgernet: Grønbog om Forelæggelse af grønbog Første politiske 
passagertransport konklusioner efter 
drøftelse af grønbogen 
Samdrift af almindelige Meddelelse 
jernbaner 
Globalt navigationssatellitsystem Opfølgning af 
(GNSS) meddelelse KOM(94) 
275 endelig udg. 
Kombineret transport: Meddelelse Opfølgning 
Yderligere udvikling af 
pilotaktion (PACT) med sigte på 
fuldstændigt 
fællesskabsprogram, inkl. 
statsstøtteregler , 
1.4: Problemer i forbindelse 
med de enkelte transportformer 
Lufttrafikstyring: Meddelelse Opfølgning 
Meddelelse om styring af 
overbelastningssituationer med 
forslag 
Europæiske ATM-systemer Hvidbog Opfølgning 
Samarbejdsaftale Mandat 
EU/Eurokontrol 
Søtransport: transport over Meddelelse Opfølgning 
kortere afstande 
Strategisk dokument om Meddelelse Opfølgning 
søtransport 
Lufttransport: ajourføring af Lovgivningsinitiativ Opfølgning 
reglerne for ansvar og erstatning 
i forbindelse med ulykker 
Lufttransport: forbedring af Lovgivningsinitiativ 
passagerernes rettigheder 
(Bonding-ordninger, kodedeling, 
passagerafvisning) 
12 
AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT 
Del A: Kvalitetsforbedring 1995 1996 
Afsnit 2: Miljø 
Forbedring af vejtransportens 
indflydelse på miljøet: 
- Konsolidering og forbedring Direktivforslag 
af eksisterende regler på 
forskellige områder 
(emissionsniveauer, kontrol, 
testmetoder) 
Landevejstransport: Meddelelse 
Ramme for miljøpåvirkning 
Lufttransport: Europæiske Direktivforslag 
standarder for luftfartøjers 
NOx-emissioner på grundlag af 
ICAO's henstillinger 
Internationalisering af eksterne 
omkostninger: se kapitel B, 
afsnit 2) 
Afsnit 3: Sikkerhed ' 
Lovgivningsmæssig opfølgning Meddelelse 
af arbejdet i den højtstående 
gruppe for trafiksikkerhed 
(alkohol, unge motorførere, 
kampagner og infrastruktur) 
Uddannelseskrav til Initiativ vedrørende Opfølgning 
lastbilchauffører, som tilpasning til ADR-
transporterer farligt gods aftalen 
(landevej) 
Uddannelseskrav til Meddelelse 
lastbilchauffører, som 
transporterer almindeligt gods 
Minimale uddannelseskrav til Lovgivningsinitiativ 
luftfartens kabinepersonale 
Integrering af fælles krav til Lovgivningsinitiativer Lovgivningsinitiativer 
luftdygtighed i Fællesskabets 
lovgivning 
Oprettelse af en europæisk Forslag til mandat 
myndighed for luftfartssikkerhed 
(på grundlag af JAA) 
13 
i : ' 1 1 
J AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT 
Del A: Kvalitetsforbedring 1995 1996 
Godkendelsesordning for drift af Lovgivningsinitiativ 
Ro-Ro-færger 
Passagerlister på Ro-Ro-færger Lovgivningsinitiativ 
Arbejdstid (alle 
transportformer): se del B, 
afsnit 3 
Ændring af beslutning Lovgivningsiniatiativ 
92/143/EØF om 
radionavigationssystemer 
Søfartsudstyr Lovgivningsinitiativ0 
ISM-kodeks (sikker drift af Ro-
Ro-færger) 
Passagerfartøjer i indenlandsk Lovgivningsinitiativ 
trafik 
EU's tiltrædelse af STCW- Lovgivningsinitiativ 
konventionerne 
Søfolks kvalifikationer: Lovgivningsinitiativ 
godkendelse og tilpasning af den 
reviderede IMO/STCW-
konvention, herunder kriterierne 
for tredjelandes søfolks beviser 
Fiskefartøjer over 24 m Lovgivningsinitiativ 
Ratificering af protokollerne til Lovgivningsinitiativ 
de internationale konventioner 
om søfartssikkerhed (SOLAS, 
MARPOL) 
Indre vandveje: transport af Lovgivningsinitiativ 
farligt gods 
l) KOM(95) 28 endelig udg. 
14-
Bilagl 
FTP-HANDLINGSPROGRAMMET 
i ^i slag og aktioner for tidsrummet 1995-1996 
AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT I 
_ . J __—_- __ , 
Del B: Pet indre marked i 1995 1996 
Afsnit 1: Markedsadgang og 
markedsstruktur 
Transportstatistik/transport- Forslag til en oprettelse af 
prognoser fællesskabsordning for databasenetværk, 
luftfrrtsstatistik herunder infrastruktur­
udgifter 
Udlejningskøretøjer Lovgivningsinitiativ2* 
Udbygning af håndhævelses- Lovgivnings- og/eller 
ordningerne for landevejstrans- andre forslag 
portsektoren 
Landevejstransport: Forslag til en 
passagerkabotage rådsforordning 
Yderligere liberalisering og Forslag til en 
forenkling af forordning 684/92 rådsforordning 
(international personbefordring 
med bus) 
Fælles definition af Forslag til et 
godstransport ad landevej for rådsdirektiv 
egen regning 
Jernbaner: udvidelse af Lovgivningsinitiativ 
adgangsrettighederne 
Kombineret transport: Beslutning om 
retningslinjer for statsstøtte og retningslinjer 
skattefordele 
Indre vandveje: adgang til trafik Lovgivningsinitiativ3* Lovgivningsinitiativ 
mellem medlemsstater 
Harmonisering af tekniske 
standarder 
2) KOM(95) 2 endelig udg. 
3) KOM(95) 167 endelig udg. 
-15-
AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT 
Del B: Det indre marked 1995 1996 
Yderligere liberalisering og Meddelelse og 
ledsageforanstaltninger lovgivningsinitiativer 
Landevejstransport Meddelelse 
(jernbane/landevej): fornyet 
behandling af statsstøttereglerne 
Lufttransport: Revision af det 
indre marked for luftfart 
Revision og ændring af Rådets Meddelelse med 
forordning (EØF) 95/93 (slots) eventuelt lovgivnings­
initiativ 
——-———_______________________________________________________________ ' 
Lufttransport: Meddelelse og eventuelt 
Revision af Rådets forordning lovgivningsinitiativ 
(EØF) nr. 3922/89 og nr. 
3089/93 (edb-
reservationssystemer) 
Afsnit 2: Omkostninger, 
afgifter og 
prisfastsættelse 
Alle transportformer: principper Grønbog 
for omkostningsberegning i 
forbindelse med transportinfra­
strukturer og internationalisering 
af eksterne omkostninger 
Landevejstransport: Lovgivningsinitiativ 
Genbehandling af de maksimale 
satser for brugerbetaling 
Lufttransport: Lovgivningsinitiativ 
Principper for lufthavnsafgifter 
Afsnit 3: Den sociale 
dimension 
Landevejstransport: Opfølgning af dialog 
Arbejdstid og hviletider med arbejdsmarkedets 
parter 
Indre vandveje: Opfølgning af dialog 
Bemandingskrav, sejltider, med arbejdsmarkedets 
hviletider parter 
16-
AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT 
Del B: Det indre marked 1995 1996 
Lufttransport: Opfølgning af dialog 
Tjenestetider med arbejdsmarkedets 
parter og JAA-
drøftelserne 
Jernbaner: Opfølgning af dialog 
Arbejdstid: med arbejdsmarkedets 
parter 
- 17 
Bilag 1 
FTP-HANDLINGSPROGRAMMET 
Forslag og aktioner for tidsrummet 1995-1996 
AKTION PLANLAGT TIDSPUNKT 
Del C: Den eksterne 1995 1996 
dimension 
Transeuropæiske net: Meddelelse Opfølgning 
Tredjelandsdimensionen 
Indre vandveje Forhandlinger Aftaler 
Forhandlinger med Schweiz Forhandlinger Aftale 
(landevejstransport, luftfart) 
Lufttransport: Forslag til mandat 
Forbindelser med USA 
Forbindelser med de Forslag til mandat 
centraleuropæiske lande 
Forbindelser med andre Forslag til mandat 
ansøgerlande (Cypern, Malta..) 
Søtransport: Meddelelse og 
Eksterne forbindelser, herunder lovgivningsinitiativ 
ændringer af Rådets beslutning 
77/587 og ajourføring af 
forordning EØF/4057/86 og 
EØF/4058/86 om illoyal 
priskonkurrence og sikring af fri 
adgang til fragter i oceanfart 
Forbindelser med ansøgerlande 
(Malta, Cypern osv...) 
Søfartsaftaler med Indien og Forslag til mandat Forslag til mandat 
Kina (Indien) (Kina) 
Alle transportformer: Meddelelse 
Forbindelser med internationale 
organisationer, der beskæftiger 
sig med transportspørgsmål 
- 18-
Bilag II 
EFT-HANDLINGSPROGRAM 
Spørgsmål, som skal behandles i tidsrummet 1997-2000 (og derefter) 
AKTION 
Del A: KVALITETSFORBEDRING 
Afsnit 1: Systemudvikling 
1.1. F&U: 
Udarbejdelse og tilpasning af det femte F&U-rammeprogram 
(transportafsnit) 
Opfølgning af F&U-arbejdsprogam 
1.2. Transeuropæiske net 
TEN-retningslinjer - revision 
TEN-finansiering - ny forordning 
Finansielle udsigter for TEN 
Iværksættelse af GNSS-handlingsplan 
Trafikreguleringssystemer, herunder telematik 
Samkøring af TERN 
1.3. Integrering af transportsystemer 
Offentlig passagertransport: Opfølgning af grønbogen om borgernet 
1.4. Problemer i forbindelse med de enkelte transportformer 
Lufttransport: 
Opfølgning af hvidbogen om lufttrafikstyring 
Revision af transportbetingelserne i international luftfart 
Kabineluftens kvalitet 
Vejtransport: 
Ansvarsproblemer - supplement til CMR-konventionen 
Søtransport: 
Opfølgning af strategisk dokument og meddelelse om transport over 
kortere afstande 
Opfølgning af undersøgelser om 
lystfartøjer 
"Hamborg-reglerne" (ansvar) 
Forpligtelser til offentlig tjeneste 
Afsnit 2: Miljø 
- 19-
AKTION 
Del A: KVALITETSFORBEDRING 
Lufttransport: 
Opfølgning af arbejdet med udvikling af metode til omkostningsanalyse af 
miljøforanstaltninger i forbindelse med støj (aktionsforslag) 
Fælles grundlag for regler for jordudnyttelse omkring lufthavne 
Lovgivningsinitiativ vedrørende lufttransport af farligt gods 
Søtransport: 
Adgang til og brug af olie og affaldsopsamlingsanlæg 
Afsnit 3: Sikkerhed 
Søtransport: 
Sanktioner over for fragtejere, som benytter usødygtige skibe 
Sikkerhed hos fragtfartøjer under 500 BT 
Standardisering af VTMIS-udstyr, procedurer og operatørkvalifikationer 
Rednings-/hjælpefaciliteter i europæiske kystfarvande, herunder lodstjeneste 
Undersøgelse af søfartsulykker 
Anvendelse af opsamlingsanlæg (MARPOL) 
-20-
AKTION 
DEL B: DET INDRJb MARKED 
Afsnit 1: Markedsadgang og markedsstruktur 
Alle transportformer: 
Vurdering af systemfunktion, heiunder sikkerheds- og 
håndhævelsesmekanismers effektivitet 
Søtransport: 
Oversigt over statsstøtte 
Jernbaner: 
Retningslinjer for statsstøtte 
Afsnit 2: Omkostninger, afgifter og prisfastsættelse 
Alle Transportformer: 
Opfølgning af meddelelsen om internationalisering af eksterne omkostninger og 
beregning af infrastrukturafgifter 
Jernbaner: 
Yderligere udvikling af de nuværende retningslinjer for opkrævning af 
infrastrukturafgifter 
Afsnit 3: Den sociale dimension 
Jernbaner: 
Sammenlignende analyse af situationen, herunder betydningen af arbejde på 
tværs af grænserne 
Lufttransport: 
Opfølgning af undersøgelse af de sociale følger af strukturomlægning i 
luftfartselskaberne 
Søtransport: 
Opfølgning af ILO/IMO's drøftelser af arbejdstiden 
21 
AKTION 
DEL C: DEN EKSTERNE DIMENSION 
De transeuropæiske nets tredjelandsdimension: 
Opfølgning af den næste fælleseuropæiske transportkonference 
De centraleuropæiske lande: 
Opfølgning af hvidbogen om det indre marked (transportafsnit) 
Lufttransport: 
Forberedelse af forhandlinger med forskellige regioner (Lomé, ASEAN, 
Sydamerika, osv...) 
Søtransport: 
Opfølgning af meddelelse om eksterne relationer 
22-
BilaglII 
VERSERENDE FORSLAG 
_ AKTION BEMÆRKNINGER 
Social harmonisering - indre vandveje Trækkes tilbage til fordel for et nyt 
KOM(75) 465 endelig udg. initiativ 
KOM(79) 363 endelig udg. . • 
Havneprocedure Trækkes tilbage til fordel for et nyt 
KOM(80) 809 endelig udg. initiativ 
Forbindelser med tredjelande - Trækkes tilbage, nyt initiativ allerede 
landtransport taget 
KOM(80) 809 endelig udg. 
Ratificering af Torremolinos-koventionen Revideres i forbindelse med nyt initiativ 
(Søtransport) om fiskefartøjer 
KOM(84) 340 endelig udg. ' 
Søtransport: Forbindelser med tredjelande Revideres i forbindelse med strategisk 
KOM(85) 90 endelig udg. dokument 
EF-søtransportselskab Revideres i forbindelse med strategisk 
KOM(85) 90 dokument 
Landevejstransport: Kontrol Delvis vedtaget 
KOM(88) 21 endelig udg. Nyt initiativ under forberedelse 
KOM(89) 52 endelig udg 
Lufttrafikstyring Revideres i forbindelse med hvidbogen 
KOM(88) 577 endelig udg. 
Hastighedsgrænser Revideres 
(landevejstransport) 
KOM(88) 706 
KOM(91) 066 
Spiritusprøver Under behandling 
KOM(88) 707 endelig udg. 
KOM(89) 640 endelig udg. 
EUROS (EF-skibsregister) Revideres i forbindelse med strategisk 
KOM(89) 266 endelig udg. dokument 
KOM(91) 54 endelig udg. 
KOM(91) 483 endelig udg. 
EF-skibsreder Revideres i forbindelse med strategisk 
KOM(89) 266 endelig udg. dokument 
KOM(91) 54 endelig udg. 
KOM(91) 483 endelig udg. 
-23-
_ _ AKTION BEMÆRKNINGER 
Forbindelser med tredjelande Under behandling 
(lufttransport) 
KOM(92) 434 endelig udg. 
Samråd lufthavne/brugere Revideres i forbindelse med nyt initiativ 
KOM(90) 100 endelig udg. 
Vægt og dimensioner (vejtransport) Under behandling (herunder følgerne af 
KOM(90) 488 endelig udg. udvidelsen) 
KOM(91) 417 endelig udg. 
KOM(93) 679 endelig udg. 
Erhvervsadgang (landevejstransport Under behandling 
SEC(90) 1884 endelig udg. 
KOM(93) 586 endelig udg. 
Europæisk jernbanenet for HHT Afløst af arbejdet med TEN 
SEC(9Q) 2402 
Sikkerhedsrådgiver i forbindelse med Politisk enighed om fælles holdning 
transport af farligt gods 
(landevej stransport 
KOM(92) 004 endelig udg. 
KOM(92) 327 endelig udg. 
Transport af farligt gods (rammedirektiv Under behandling 
for jernbanetransport) 
KOM(94) 573 endelig udg. 
Statsstøtte og skattefordele til Revideres i forbindelse med nyt samlet 
landevejstransport og kombineret initiativ 
transport 
KOM(92) 230 endelig udg. 
KOM(92) 538 endelig udg. 
Sikkerhed til søs Under behandling 
KOM(93) 66 
EUROREP (indberegningssystem for Under behandling 
skibe) 
KOM(93) 647 endelig udg. 
KOM(94) 22^ endelig udg. 
TEN-retningslinjer Under behandling 
KOM(94) 106 endelig udg. 
HHT-samdrift Under behandling 
| KOM(94) 107 endelig udg 
Satellitnavigation i luftfarten Under behandling 
KQM(94) 248 endelig udg. |__ | 
24 
AKTION BEMÆRKNINGER 
Statistikker over passager- og Under behandling 
godstransport 
KOM(94) 275 endelig udg. 
Tachograf (landevejstransport Under behandling 
KOM(94) 323 endelig udg. __ 
Bådførercertifikater (indre vandveje) Under behandling/fælles holdning opnået 
KOM(94) 359 endelig udg. 
Telematik og transport Under behandling 
KOM(94) 469 endelig udg. 
Transport af farligt gods på færger Under behandling 
KOM(94) 573 endelig udg. 
ISM-kodeks (sikkerhedsledelse af ro-ro- Under behandling 
færger) 
KOM(95) 028 endelig udg. 
Mandat til forhandling af luftfartsaftale Under behandling 
med de centraleuropæiske lande 
Mandat til forhandling af aftale om Under behandling 
landevejstransport med de 
centraleuropæiske lande 
Liberalisering af groundhandling- Under behandling 
markederne i Fællesskabets lufthavne 
KOM(94) 590 endelig udg. 
TEN: finansieringsbestemmelser Under behandling, fælles holdning opnået 
KOM(95) 
Udlejningskøretøjer til vejtransport Under behandling 
KOM(94) 469 endelig udg. 
Mandat til forhandling af en luftfartsaftale Under behandling 
med USA L_ 
25 
Bilag IV 
Andre områder, hvor Fællesskabets kompetence 
er af særlig betydning for transporten 
OMRADE 
Eksterne handelsforbindelser, GATS, 
herunder søfart 
Forbindelser med de central- og 
østeuropæiske lande, associeringsaftaler 
Standardiseringsforanstaltninger for 
transport MARIS (Maritime Information 
Society) 
Konkurrenceregler (artikel 85, 86, 90, 
fusionskontrol), anvendelse på 
transportmarkederne 
Dialog mellem arbejdsmarkedets parter, 
støtte til arbejdskraftens tilpasning, 
sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 
Miljøstandarder (emissioner, herunder 
C02, støj osv.) 
Telekommunikation og telematik 
Det indre marked, fremme af gensidig 
håndhævelsesbistand mellem 
myndighederne 
Regional- og samhørighedsfonden: 
anvendelse til transportinfrastruktur 
Energipolitik 
Afgifter og skattefordele (moms, told, 
C02/energiafgifter) 
SMV og tunsme 
Forbrugerbeskyttelse, gennemsigtig 
prisoplysning 
-26 
DEN EUROPÆISKE UNIONS BUDGETMIDLER TIL 
GENNEMFØRELSE AF DEN FÆLLES TRANSPORTPOLITIK BILAG V 
Forpligtelsesbevillinger i mio. ECU 
Budgetpost 
B2-702 
B2-704 
B2-705 
B2-706 
B2-708 
B5-7O0 
B6-7161 
B7-840 Titel 
Særlige interventioner, især på trafiksikkerhedsområdet 
Gennemførelse og udvikling af den fælles transportpolitik 
Særlige foranstaltninger på søtransportområdet 
Pilothandlingsprogram for kombineret transport 
foranstaltninger til strukturel sanering inden for indlandsskibsfarten 
Transeuropæiske transportnet 
Særprogram for forskning inden for transport 
Eksterne aspekter af den fælles transportpolitik Budget 
1995 
7,2 
7,0 
1.2 
4,1 
5,0 
240,0 
39,3 
1,0 FBF 1996 
6,7 
5,5 
-
3,8 
20,0 
282,0 
112,0 
1,5 1997"* 
N.A. 
N.A. 
N.A. 
10,C 
352,0 
75,0 
N.A. 1998*** 
N.A. 
N.A. 
N.A. 
10,0 
431,0 
30,7 
N.A. !999*** 
N.A. 
N.A. 
N.A. 
N.A. 
495,0 
N.A. 
N.A. 
N.A. ikke relevant 
Eksklusive betydelige midler fra EFRU, Samhørighedsfonden og TACIS-programmerne til transportinfrastruktur og tilknyttede områder 
Omfatter ikke andre særprogrammer under det 4. rammeprogram, der kan vedrøre transport, specielt programmerne vedrørende telematik, avancerede 
industrimaterialer og energi. 
**" Vejledende 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 302 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 07 
Katalognummer : CB-CO-95-398-DA-C 
ISBN 92-77-92150-1 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg