KOMMI SS IONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
K0M(90) 610 ©ndelig udg. 
Bruxelles, den 7 . december 1990 
Forslag ti I 
RAPETS FQRQRPNING (EØF) 
OM el levte andring 
af forordning (EØF) nr. 3094/86 
fast leggelse af teknleke foranstaltninger 
til bevarelse af fiskeressourcerne 
(forelagt af Kommissionen) 

BEGRUNDELSE 
Formalet Med dette forslag er at mndre Rådets forordning (EØF) nr. 
3094/86 af 7. oktober 19861* om fastlæggelse af tekniske 
foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne, senest endret ved 
forordning (EØF) nr. 4056/892>. 
Der er foreslået følgende endringer: 
1. Regulering af fiskeri ned drivgarn 
Anvendelsen af drivgarn l visse former for fiskeri har l den senere 
tid givet anledning til nogen uro I det Internationale samfund. De 
Forenede Nationers Generalforsamling har vedtaget resolution nr. 
44/225 OM fiskeri med store pelagiske drivgarn og dets konsekvenser 
for havenes biologiske ressourcer. 
Drivgarnene udgør en let anvendelig og højtydende fangstmetode, ved 
h Je lp af hvilken fiskeriet efter en bestemt ressource hurtigt kan 
udvides. Deres grad af IntraspeclfIk selektivitet er endvidere 
begramset, hvilket fører til fangster af andre arter end Målarterne. 
Bifangster af havpattedyr og havfugle ved fiskeri Med drivgarn har 
påkaldt sig det Internationale samfunds opmcrksomhed. 
Mange lande har både Individuelt og kollektivt truffet 
foranstaltninger til at forhindre en ukontrolleret spredning af 
dette fiskeri og har reguleret fiskeri med drivgarn. 
F*llesskabsbestemmelserne Indeholder allerede en røkke forbud mod at 
anvende drivgarn. Forbuddene er delvise, fordi de henger sammen med 
den seneste udvidelse af Fællesskabet. 
En rmkke medlemsstater har allerede taget Initiativ til at forbyde 
eller begramse anvendelsen af drivgarn for deres egne fiskere. Nogle 
tredjelande har reguleret eller er I fsrd med at lovgive om 
anvendelsen af drivgarn. 
I Fællesskabets farvande anvendes der drivgarn Inden for ret 
forskelligartede former for fiskeri og deres udviklingsniveau er ret 
begrcnset. Men denne type redskabers lette anvendelse og 
effektivitet og den hurtige udbredelse I andre områder på Jorden 
giver anledning til at tro, at det er nødvendigt at regulere 
anvendelsen af drivgarn. 
1) EFT nr. L 288 af 11.10.1986. 
2) EFT nr. L 389 af 30.12.1989. z 
- 2 -
Erkler Ingen fra De Forenede Natlonere Generalforsamling vedrører 
store pelagleke drivgarn. Det anføres, at resolutionen Ikke vedrører 
det flekerl med emå drivgarn, der traditionelt anvendes i 
kystfarvandene. Der findes Ikke nogen International definition af 
"store" drivgarn, og landenes praksis er derfor heller ikke 
ensartet. Den Videnskabelige og Tekniske Komité for Fiskeri blev dog 
på sit sidste møde dog enig om skønsmssslgt og I praksis at betragte 
drivgarn med en lengde på over 1 km som "store" drivgarn. 
For at forhindre en ukontrolleret udvidelse af anvendelsen af 
drlygarn forekommer det nødvendigt at regulere og begrense denne 
anvendelse. 
2. Bomtrawl / region 3 
Fiskeri med bomtrawl har en Indvirkning på ressourcerne I denne 
region, som Indeberer en risiko for de benthI ske økosystemer. 
Konsekvenserne af flekerl med bomtrawl for fangster af kommercielle 
arter på denne type bund er endnu Ikke blevet vurderet. I mangel af 
beviser for de ovenncvnte konsekvenser bør anvendelsen af denne type 
redskab forbydes. 
3. Indstilling af trawlfiskeri I visse epanske og portugisiske 
kystområder 
Den formentlig mest effektive metode til at begrense fangsterne af 
småfisk til et minimum er at Indstille fiskeriet I de områder, hvor 
der forekommer store koncentrationer af sådanne småfisk. 
Foranstaltninger af denne art er meget lette at kontrollere. Den 
Videnskabelige og Tekniske Komité for Fiskeri har på grundlag af de 
seneste videnskabelige udtalelser opgjort de potentielle fordele ved 
et forbud mod trawlfiskeri I visse spanske og portugisiske 
kystområder I perioderne med stor koncentration af ungkulmuler3). 
4. Anvende Iee af det nye begreb vedrørende tungefiskeriet 
Det nye begreb vedrørende tungefiekerlet er medtaget I forordning 
(EØF) nr. 4047/89 af 19. december 19894>. I forbindelse med dette 
nye begreb tages der Ikke hensyn til de maksimale procentsatser for 
målarterne, men derimod til flekerlmetoden (bomtrawl) og 
motorkraft»). 
Formålet er at overføre det nye begreb vedrørende tungefiskeri fra 
Rådets forordning (EØF) nr. 4047/89 til Rådets forordning (EØF) nr. 
3094/86. 
3) DVTKF's 17. rapport, september 1990. 
4) EFT nr. L 389 af 30.12.1989. 
5) DvTKF's 15. rapport, oktober 1989 (ti I leg 3). 
- 3 -
5. Større Maskestørre lee i region 3 
Flekerl Med trawl Med emå maskestørreleer giver en dårlig udnyttelse 
af fIskereeeourcerne og vedvarende etore fangster af undermålefisk 
(Iser kulmule) og genudsetnInger. 
En forhøjelse af maskestørrelsen I region 3 (Med undtagelse for 
Jomfruhummerflekeriet) vil kunne medføre en etor forhøjelee af 
fangsternes verdl. 
Forslag ti I 
RÅDETS FORORDNING (EØF) 
om ellevte endrIng 
af forordning (EØF) nr. 3094/86 
om fast leggel se af tekniske foranstaltninger 
til bevarelse af fiskeressourcerne 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -
under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europe I ske 
Økonom 1 ske Fe 11esskab, 
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 170/83 af 25. Januar 
1983 om en fællesskabsordning for bevarelse og forvaltning af 
fiskeressourcerne1), senest endret ved akten vedrørende Spaniens og 
Portugals tiltrædelse, ser Hg artikel II, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, og 
ud fra følgende betragtninger: 
I henhold til artikel 2 I forordning (EØF) nr. 170/83 skal de 
bevarelsesforanstaltninger, der er nødvendige til gennemførelse af 
méI setnIngerne I artikel 1 I samme forordning, udarbejdes på grundlag af 
fore 11ggende vIdenskabe11g rådgIvnIng; 
I Rådets forordning (EØF) nr. 3094/862), senest endret ved forordning 
(EØF) nr. 4056/893>, er der fastlagt generelle regler for fangst og 
landing af biologiske ressourcer I Fællesskabets farvande; 
1) EFT nr. L 24 af 27. 1.1983. S. 1. 
2) EFT nr. L 288 af 11.10.1986, s. 1. 
3) EFT nr. L 389 af 30.12.1989, S. 75. 
- 2 -
De Forenede Nationers Generalforsamling vedtog den 22. december 1989 
resolution nr. 44/225 om fiskeri med store pelagiske drivgarn og dets 
koneekvenser for havenes biologiske ressourcer; 
I forekel lige Internationale forsamlinger er der ført forhandlinger og 
vedtaget reeolut Ioner om anvende Ieen af dleee garn; 
Feilesskabet har undertegnet De Forenede Nationers Havretkonvent ion, som 
pålegger alle medlemmer af det Internationale samfund at samarbejde om 
bevarelee og forvaltning af de biologiske havressourcer; 
den kraftige og ukontrollerede stigning i fiskeriet med drivgarn kan 
medføre alvorlige ulemper med hensyn til en udvidelse af fiskeriet og 
bifangster af andre arter end målarten; flekerl med drivgarn bør derfor 
reguleres; 
de for tiden etore genudsetnInger medfører et meget etort og uønskeligt 
spild; forbud mod anvendelse af fiskerimetoder, der er utlletrekkeligt 
selektive og anvendes I områder med etore bestande af ungflek, eamt 
forhøjelser af maskestørre leerne, vil vere et første ekrldt I retning af 
en endelig afskaffelse af metoder, der er uforenelige med bevarelee og 
korrekt anvendelee af ressourcerne; det er nødvendigt at Indføre en 
sammenhængende forvaltnings- og udnytteleesordnlng, der begrenser 
genudsetnIngerne til et minimum; 
Ifølge de nyeste videnskabelige udtalelser er det nødvendigt at 
faetsette sesonmesslge restriktioner I visse områder ud for Spaniens og 
Portugals kyster for at begrenee fangsterne af ungkulmule; 
Ifølge de nyeste videnskabelige udtalelser er det hensigtsmæssigt at 
opretholde definitionen af tungefiskeriet for etore fartøjer; 
Ifølge de nyeste videnskabelige udtalelser er det nødvendigt at øge 
mindstemaskestørrelsen 1 region 3 for at forbedre udnyttelsen af 
ressourcerne; 
ned henblik på en bedre forvaltning af fiskeressourcerne I region 3 er 
det nødvendigt at begrense brugen af vieee flekeredskaber -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
f 
- 3 -
Artikel 1 
I forordning (EØF) nr. 3094/86 foretages følgende ændringer: 
1) Som artikel 9a Indsættes: 
"Artikel 9a 
1. Det er for ethvert fartøj forbudt at have ombord eller drive 
fiskeri med et eller drivgarn, hvis Individuelle eller samlede 
lengde er større end 2,5 kilometer. 
2. Når der fiskes som omhandlet i stk. 1, skal garnet, hvis det har 
en længde på over 1 km, være fastgjort til fartøjet. 
3. Som undtagelse fra artikel 1, stk. 1, finder denne artikels 
bestemmelser anvendelse i alle farvande, der henhører under 
medlemsstaternes højheds- eller JurIsdiktlonsomrâde, og uden for 
disse farvande, på alle fiskerfartøjer, der fører en 
medlemsstats flag eller er Indregistreret l en medlemsstat." 
2) I artikel 9 indsættes som stk. 14: 
"14. Fiskeri med bomtrawl er forbudt I region 3." 
3) l artikel 9 indsættes som stk. 15: 
"15. a) Det er forbudt at anvende alle former for trawl, snurrevod 
og lignende slæberedskaber fra den 1. september til den 31. 
december i de geografiske områder, der afgrænses af en linje 
gennem følgende skæringspunkter: 
-^ 
- 4 -
punktet Cabo Prior på Spaniens nordkyst (43°34' N, 
8°19' V), 
- 43°50* N, 8°19' V. 
- 43°25* N, 9°12' V, 
punktet Cabo Vlllano på Spaniens vestkyst (43°10* N, 
9°12' V). 
b) Det er forbudt at anvende alle former for trawl, snurrevod 
og lignende eleberedekaber fra den 1. oktober til den 31. 
december I de geografleke områder, der afgrenees af en linje 
gennem følgende skæringspunkter: 
punktet Cabo Corrubedo på Spaniens vestkyst (42°35* N, 
9°05* V), 
- 42°35' N, 9°25* V, 
- 43°00' N, 9°30' V, 
et punkt på Spaniens vestkyst ved 43°00' N. 
c) Det er forbudt at anvende alle former for trawl, enurrevod 
og lignende eleberedskaber fra den 1. Januar til den 28. 
februar og fra den 1. oktober til den 31. december i de 
geografiske områder, der afgrænses af en linje gennem 
følgende skæringspunkter: 
et punkt på Portugale vestkyst ved 37°50' N, 
- 37°50' N, 9°03' V, 
- 37°00' N, 9°06' V, 
et punkt på Portugale vestkyst ved 37°00' N." 
4) I bilag I, region 2, Nordsøen, eretattes angivelserne for tunge 
(Soiea vulgaris) med teketen og anglve leerne I bilag I til denne 
forordning. 
<* 
- 5 -
5) I bilag I, region 3, eretattes angiveleerne for hele regionen og de 
ti I ladte målarter: 
- alle 
- Jomfruhummer (NCDhrQPB nOTVflglCUa) 
med angiveleerne I bilag II til denne forordning 
Artikel 2 
Denne forordning treder I kraft dagen efter offentliggørelsen I De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
Artikel 1, punkt 5, anvendes fra den 1. april 1991. 
Denne forordning er bindende I alle enkeltheder og gælder umiddelbart I 
hver medlemsstat. 
Udferdlget I Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
BILAG 
REGION 
2 GEOGRAFISK OMRÅDE 
Nordsøen, syd for 
55* nordlIg bredde 
Nordsøen YDERLIGERE 
BETINGELSER 
Fra den 1. apr 11 
ti 1 den 31. decei-
ber fartøjer aed 
boatrawl på 221 kW 
og derover (1) 
Fartøjer på under 
221 kW MINDSTE­
MASKE­
STØRRELSE 
(••) 
80 
75 TILLADTE 
MÅLARTER 
Tunge 
(solea vulgaris) 
Tunge 
(solea vulgaris) MINDSTEPROCENT 
AF MÅLARTER 
5 STØRSTEPROCENT AF 
MÅLARTER 
100, heraf højst 
15* torsk, kuller, 
hvl11Ing og sej 
100 
(1) Det er forbudt på fartøjer at aedbrlnge trawl eller garnstykker aed Baskestørrelser, soi er lindre end easkestørrelsen 
på det garn, hvoried der fiskes. 
S tLAO M 
REGION 
3 GEOGRAFISK OMRÅDE 
Hele regionen 
Hele regionen YDERLIGERE 
BETINGELSER 
Selektivt trawl 
Ikke-selektlvt 
trawl MINDSTE­
MASKE­
STØRRELSE 
(••) 
80 
80 (3) 
60 (3) 
70 TILLADTE 
MÅLARTER 
Alle 
Joifruhuuer 
( Ëi&lILS. P.* 
norvegiçus) 
«Joif ruhuiier 
(Neghrggs 
norvegiçus MINDSTEPROCENT 
AF MÅLARTER 
30 (4) 
30 (4) STØRSTEPROCENT AF 
MÅLARTER 
100 
70 
60 (5) 
(3) Ost selektive trawl skal have en øvre pose ied en ilndsteiaskestørrelse på 80 n og en nedre pose ied en ilndsteiaskestørrelse 
pa 80 II. adsk111 af et vandret stykke netvig. 
(4) 25X lellei 1. Januar og 31. aarts. 
(5) Uanset artikel 2, stk. 4, og Indtil 31. deceiber 1991, bedøiies denne procentdel først efter det tredje trawlertrtk. 
FICHE P'IMPACT SUR LA COMPETITIVITE ET L'EMPLOI 
I. Quelle est la Justification principale de la mesure 7 
Assurer la stabilité des opérations de pèche å long terme. 
II. Caractéristiques des entreprises concernées. En particulier : 
- Y a-t-ll un grand nombre de PME 7 
Oui. 
- note t'on des concentrations dans des réglons : 
- é iIglb les aux aides régionales des E.M. 7 
pas de concentration particulière mais disséminée, par des 
réglons de développement 
- éllglbles au Feder ? 
Oui. 
III. Quelles sont les obligations Imposées directement aux 
entreprises 7 
Certaines restrictions et réglementations pour réaliser 
certaines opérations de pèche. 
IV. Quelles sont les obligations susceptibles d'être Imposées 
Indirectement aux entreprises via les autorités locales 7 
Aucune sauf le respect du règlement. 
V. Y a-t-ll des mesures spéciales pour les PME 7 Lesquelles 7 
Non. 
VI. Quel est l'effet prévisible 7 
- sur la compétitivité des entreprises 7 
Les .restrictions possibles auraient des conséquences 
positives à long terme pour le secteur de la pèche, avec 
une augmentation des rendements. 
- sur I'emploi 7 
Pas de conséquences quant i fiables à court terme. Maintien 
de l'emploi é long terme. 
Vil. Les partenaires sociaux ont-Ils été consultés 7 
Non. 
ISSN 0254-1459 
KOM(90) 610 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 
Katalognummer : CB-CO-90-622-DA-C 
ISBN 92-77-66919-5 
SALGSPRIS tU og med 30 sider: 3,50 ECU for hver 10 sider derndover: 1,25 ECU 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg