INDLEDNING

Det er vigtigt at bekæmpe skatteunddragelse, hvis der skal sikres mere retfærdighed og økonomisk effektivitet i det indre marked, ligesom det fremgår af Kommissionens politiske topprioriteter[1]. At tackle selskabsskatteundgåelse er tæt forbundet med denne dagsorden.

Ulig skatteunddragelse, som er ulovlig, falder skatteundgåelse normalt inden for lovens rammer. Men mange former for skatteundgåelse er ikke i overensstemmelse med lovens ånd og strækker fortolkningen af, hvad der er “lovligt”, så langt som muligt for at mindske selskabets samlede skattebidrag. Nogle selskaber benytter aggressive skatteplanlægningsteknikker til at udnytte lovlige smuthuller i skattesystemerne og divergenser mellem nationale regler for at undgå at betale deres del af skatterne. Desuden giver skatteordninger i mange lande selskaberne mulighed for kunstigt at lade fortjeneste overgå til deres jurisdiktioner, hvilket yderligere medvirker til denne aggressive skatteplanlægning.

Disse aktiviteter er underminerende for en retfærdig fordeling af byrderne blandt skatteyderne, for en fair konkurrence mellem virksomheder og for fairplay mellem medlemsstaterne ved opkrævning af skat på fortjeneste, som med rette tilkommer dem. Skattepolitik fastlægges primært på nationalt plan. Men for at sikre en mere fair beskatning og opretholde princippet om, at beskatningen bør afspejle, hvor den økonomiske aktivitet foregår, intensiverer Kommissionen sine bestræbelser på at hjælpe medlemsstaterne med at bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse i det indre marked.

Ud over en nødvendig indsats fra medlemsstaternes side for at forenkle og strømline skattesystemerne, er det afgørende med gennemsigtighed på skatteområdet, hvis disse mål skal kunne nås. Aggressiv skatteplanlægning, skadelige skatteordninger og skattesvig bygger alt sammen på, at der er et miljø, som er kendetegnet ved kompleksitet og manglende samarbejde. At bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse kræver derfor mere åbenhed mellem skattemyndighederne og større samarbejde mellem regeringerne. Der skal også være en større forpligtelse for selskaberne til at benytte en skattepraksis, som er gennemsigtig og fair.

EU har konsekvent indtaget en ledende rolle inden for god forvaltning i skattesager og har i mange år arbejdet på at fremme principper på dette område, og de er nu ved at vinde indpas over hele verden. Det seneste, nye fremstød i kampen mod skatteunddragelse og skatteundgåelse er i vid udstrækning blevet bestyrket af offentlighedens krav om fair beskatning i vanskelige tider. Dette nye fremstød for at sikre, at alle betaler deres del, er ved at give betydelige resultater, på EU-plan såvel som på internationalt plan. EU har aktivt bidraget til arbejdet inden for OECD/G20 med at revidere standarder for gennemsigtighed og tackle lyssky skattepraksis på verdensplan. BEPS-projektet[2], som skal være klar i 2015, vil kunne føre til en grundlæggende reform af det globale skattemiljø og gøre det langt vanskeligere at undgå at betale skat og at foretage aggressiv skatteplanlægning i fremtiden.

Selv om der således er gjort fremskridt, er det nødvendigt med yderligere foranstaltninger, hvis medlemsstaterne skal kunne beskytte deres skattegrundlag og virksomhederne skal kunne konkurrere på rimelige vilkår i det indre marked, når der samtidig også skal sikres efterlevelse af grundlæggende rettigheder, bl.a. retten til beskyttelse af personoplysninger.

Med dette in mente forelægges der i denne meddelelse en pakke om gennemsigtighed på skatteområdet, hvor der er fokuseret på de mest påtrængende problemer, som der skal gribes fat om på dette område. Dette er første skridt i Kommissionens ambitiøse dagsorden for 2015 for bekæmpelse af skatteunddragelse og skatteundgåelse. Den vil inden sommeren blive efterfulgt af en detaljeret handlingsplan om selskabsbeskatning, hvor Kommissionen forelægger sine synspunkter om fair og effektiv selskabsbeskatning i EU og foreslår en række idéer til, hvordan dette mål kan nås, bl.a. ved at drøftelserne i Rådet intensiveres, og at forslaget om et fælles konsolideret skattegrundlag relanceres. Et sådant skattegrundlag kan tjene som et effektivt værktøj til bekæmpelse af selskabsskatteunddragelse i EU og også til at skære i omkostninger og administrative byrder for virksomheder i det indre marked.

ØGET GENNEMSIGTIGHED PÅ SKATTEOMRÅDET: MEGET ER NÅET, MEN DER ER MEGET MERE, DER SKAL NÅS

Der er gjort store fremskridt hen imod større gennemsigtighed og samarbejde mellem skatteadministrationerne i EU i de senere år.

Siden 1997 har medlemsstaterne politisk forpligtet sig til at overholde principperne om fair skattekonkurrence i adfærdskodeksen om erhvervsbeskatning. De arbejder sammen i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen om at se på skatteordninger og prøve at sikre principperne om god forvaltning i skatteanliggender i det indre marked. Denne kodeks, som medlemsstaterne politisk har givet deres tilslutning til, er ikke retligt bindende, men har dog været medvirkende til, at der har kunnet udryddes en række skadelige former for skattepraksis i årenes løb.

I 2012 forelagde Kommissionen en handlingsplan med over 30 foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelse. Mange af dem fokuserede specifikt på at skabe større gennemsigtighed på skatteområdet og på informationsudveksling. Der er gjort vigtige fremskridt med disse foranstaltninger, og en række nøgleinitiativer er allerede færdige.

Revisionen af direktivet om administrativt samarbejde, der blev vedtaget af Rådet i december 2014[3], var et væsentligt resultat heraf. Hermed sikres det, at EU har en solid lovgivningsramme for den automatiske udveksling af oplysninger, og det betyder en endelig afslutning på bankhemmelighed af skattemæssige hensyn i hele EU. Det kræves af medlemsstaterne, at de automatisk udveksler en bred vifte af finansielle oplysninger med hinanden, i overensstemmelse med OECD/G20’s nye globale standard for automatisk informationsudveksling mellem jurisdiktioner.

Vedtagelsen af forhandlingsmandater for stærkere skatteaftaler med Schweiz, Andorra, Monaco, San Marino og Lichtenstein markerede også et vigtigt fremskridt på EU’s dagsorden for gennemsigtighed på skatteområdet. Kommissionen er for øjeblikket ved at færdiggøre disse forhandlinger med de fem nabolande og regner med at forelægge et forslag til undertegnelse heraf i sommeren 2015. Aftalerne vil være betydeligt mere ambitiøse end oprindeligt forudset, da de vil blive tilpasset den nye globale standard og skal sikre, at omfanget af den automatiske informationsudveksling mellem parterne bliver så bredt som muligt.

Der er andre resultater af 2012-handlingsplanen, bl.a. vedtagelsen af det reviderede direktiv om moder- og datterselskaber, der skulle forebygge visse former for lyssky skattepraksis i selskaber, oprettelsen af en platform for god forvaltning på skatteområdet og lanceringen af momsforummet for dialog mellem virksomheder og skattemyndigheder. Der er også gennemført nogle praktiske initiativer, som skal gøre det lettere at opnå gennemsigtighed på skatteområdet, f.eks. standardformularer til udveksling af information og computerbaserede formater til automatisk informationsudveksling i forbindelse med ikke-finansiel indkomst. Hvad angår opsporing af pengestrømme, så samarbejder skatte- og toldmyndigheder nu om at gøre bedre brug af oplysninger om pengebevægelser.

Det fjerde direktiv om bekæmpelse af hvidvaskning af penge, som lovgivningsmyndighedens parter netop er blevet enige om, giver også næring til målet om større gennemsigtighed med hensyn til kapitalstrømme. Selv om de centrale registre med oplysninger om egentligt ejerskab, der er tilgængelige for finansielle efterretningsenheder i hele Europa, specifikt er indført for bedre at kunne bekæmpe hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, så vil de indirekte kunne udnyttes i kampen mod skatteunddragelse.

Arbejdet fortsætter med andre initiativer under handlingsplanen for yderligere at øge gennemsigtigheden i skatteanliggender. For eksempel er muligheden for at skabe et europæisk skatteregistreringsnummer (TIN) ved at blive undersøgt for øjeblikket, da det i høj grad vil kunne lette arbejdet for skatteadministrationerne med at identificere skatteydere i forbindelse med automatisk udveksling af information. Kommissionen er endvidere ved at se på muligheden for at udvide EUROFISC, som er et værktøj til hurtig udveksling af oplysninger om momssvig, til også at omfatte direkte beskatning. Det vil kunne hjælpe medlemsstaterne til at opspore og hurtigt informere hinanden om tilbagevendende former for svig og tendenser inden for aggressiv skatteplanlægning.

Kommissionen vil også rapportere om de fremskridt, som gøres i medlemsstaterne med gennemførelse af henstillingen fra 2012 om skattely, hvor der er minimumsstandarder for god forvaltning i skatteanliggender, som EU’s internationale partnere vil skulle tilslutte sig. På grundlag af denne rapport vil Kommissionen overveje, om det kan være nødvendigt med yderligere foranstaltninger for at sikre, at EU har en politik om gennemsigtighed på skatteområdet over for tredjelande, som er sammenhængende og konsekvent.

HEN IMOD STØRRE GENNEMSIGTIGHED PÅ SKATTEOMRÅDET I EU OG UDEN FOR EU

Selv om der er gjort fremskridt, så er det stadigvæk nødvendigt med yderligere tiltag på EU-plan på grund af omfanget af skatteundgåelse[4], de resterende huller med hensyn til gennemsigtighed og samarbejde, skattesystemernes kompleksitet og de udspekulerede former for praksis inden for aggressiv skatteplanlægning.

De nationale administrationer mangler navnlig ofte nødvendig information om indvirkningen af andre landes skatteordninger og ‑praksis på deres egne skattesystemer. Indledende undersøgelser foretaget af Kommissionen, arbejde udført af Gruppen vedrørende en Adfærdskodeks for Erhvervsbeskatning og nylige, offentligt tilgængelige afsløringer viser med al tydelighed, at det er nødvendigt at indføre større gennemsigtighed i medlemsstaternes selskabsskatteordninger af hensyn til en fair skattekonkurrence.

Det er især skatteafgørelser, der kræver nøje opmærksomhed i den forbindelse. Skatteafgørelser bliver primært udstedt for at give retssikkerhed og er i princippet ikke problematiske. Men hvis de benyttes til at tilbyde selektive skattefordele eller for kunstigt at flytte fortjeneste til områder med lav eller ingen skat, så fordrejer de konkurrencen og udhuler medlemsstaternes skattegrundlag. Kommissionen er allerede ved at foretage undersøgelser af, om der er tale om statsstøtte i en række medlemsstaters afgørelser om skatteafgørelser, og har bedt alle medlemsstater om at give oplysninger om deres praksis med hensyn til skatteafgørelser for at kunne fastslå, om de giver selektive skattefordele, som skaber konkurrencefordrejning i det indre marked[5].

Ved at øge kravene om gennemsigtighed inden for egne grænser vil EU også få større troværdighed, når det presser på for at få en ambitiøs dagsorden for gennemsigtighed på globalt plan. 2015 er året, hvor OECD/G20’s BEPS-projekt skal være klart, og EU bør fortsætte med at være en aktiv aktør i denne internationale reformproces.

Med denne pakke om gennemsigtighed på skatteområdet forelægger Kommissionen således en række foranstaltninger, som kan sættes i gang inden for kort tid og fremme gennemsigtighed på skatteområdet med henblik på at kæmpe mod skatteunddragelse og selskabsskatteundgåelse, at sikre forbindelsen mellem beskatning og stedet for reel økonomisk aktivitet og at fremme tilsvarende standarder på globalt plan.

Der er tale om:

1. Indførelse af fuldstændig gennemsigtighed for skatteafgørelser

Hvis der i en medlemsstat er skatteafgørelser, som giver et lavt beskatningsniveau, kan det forlede selskaber til kunstigt at flytte deres fortjeneste til dennes jurisdiktion. Ikke alene kan det føre til en betydelig udhuling af skattegrundlaget i andre medlemsstater, men det kan også give yderligere incitament til aggressiv skatteplanlægning og selskabsskatteundgåelse.

For øjeblikket er der kun lidt informationsudveksling mellem nationale myndigheder om skatteafgørelser. De medlemsstater, som ser deres indtægter blive mindsket på grund af skatteafgørelser i andre medlemsstater, kan ikke gøre noget. Ligesom med de fælles bestræbelser på at bekæmpe selskabsskatteundgåelse er der et påtrængende behov for større gennemsigtighed og informationsdeling om grænseoverskridende skatteafgørelser, herunder ordninger for interne afregningspriser.

Derfor forelægger Kommissionen et forslag om automatisk udveksling af oplysninger om grænseoverskridende skatteafgørelser. De nationale skattemyndigheder vil blive forpligtet til automatisk og med jævne mellemrum at dele basal information med alle andre medlemsstater om deres grænseoverskridende skatteafgørelser. Medlemsstater, som modtager denne information, kan så i givet fald anmode om flere detaljer. Kommissionen foreslår, at disse nye krav bliver indarbejdet i den eksisterende lovgivningsmæssige ramme for informationsudveksling, ved at der foretages ændringer i direktivet om administrativt samarbejde. Hermed vil automatisk udveksling af oplysninger om skatteafgørelser hurtigt kunne gennemføres, eftersom procedurer og processer hertil allerede er på plads.

2. Strømlining af lovgivning om automatisk udveksling af information

Vedtagelsen af det reviderede rentebeskatningsdirektiv i marts 2014 var et vigtigt fremskridt. Med det blev anvendelsesområdet for information, som medlemsstaterne automatisk skal udveksle med hinanden, udvidet til at omfatte opsparingsrelateret indkomst. Ambitionerne i EU-direktivet om rentebeskatning blev imidlertid hurtigt overhalet på grund af det reviderede direktiv om administrativt samarbejde fra december 2014. Med dette direktiv har alle medlemsstater forpligtet sig til automatisk at udveksle information om hele spektret af skattemæssige finansielle oplysninger, på linje med den nye internationale standard fra OECD.

Bestemmelserne om indhold og procedure, som tidligere var at finde i EU-direktivet om rentebeskatning, er nu dækket af det meget bredere anvendelsesområde i direktivet om administrativt samarbejde. For at undgå gentagelser og overlapning af EU-lovgivning på dette område foreslår Kommissionen, at rentebeskatningsdirektivet ophæves som led i denne pakke om gennemsigtighed på skatteområdet. Hermed kan der sikres en mere enkel og strømlinet lovgivningsramme for virksomheder og skatteadministrationer.

3. Vurdering af potentielle yderligere initiativer om gennemsigtighed

Kommissionen vil vurdere, om der bør indføres yderligere offentliggørelse af visse oplysninger om selskabsskat, som går videre end rammerne for det administrative samarbejde og giver offentligheden adgang til en begrænset række af skatteoplysninger for multinationale selskaber.

Sådanne krav om gennemsigtighed eksisterer for øjeblikket for bankerne (i kapitalkravsdirektiv IV) og for store udvindings- og skovbrugsindustrier med hensyn til især betalinger til landene (i regnskabsdirektivet) i form af "landeopdelt rapportering". Ved at udvide forpligtelsen til at offentliggøre visse skatteoplysninger til at gælde for multinationale selskaber inden for alle sektorer vil selskaberne kunne komme under nærmere offentlig kontrol, og der vil kunne skabes mere opmærksomhed om deres skattepraksis. Det vil også skabe lige vilkår mellem EU-selskaber med hensyn til krav om gennemsigtighed, og problemet med sektordefinition i retlig henseende kan undgås.

Målene for og omfanget af et sådant eventuelt initiativ vil dog skulle justeres nøje. Det er nødvendigt med en indgående analyse for at kunne fastslå fordele, omkostninger og nødvendige beskyttelsesforanstaltninger med hensyn til f.eks. databeskyttelse, beskyttelse af forretnings­hemmeligheder osv. og at se på den sandsynlige indvirkning, herunder den internationale dimension for konkurrenceevnen, også under hensyntagen til det arbejde, der er gjort med allerede gældende sektorlovgivning. Der vil derfor blive igangsat arbejde med konsekvensanalyse for at samle og analysere alle faktuelle forhold for at fastslå, hvilke løsninger der måtte være. Spørgsmålet om kravene til gennemsigtighed i aggressive skatteplanlægningsordninger, som er en del af OECD’s BEPS-arbejde, må også tages op til overvejelse, idet der for eksempel skal tages hensyn til omkostninger og fordele ved at gennemføre sådanne regler i EU-retten.

4. Revision af adfærdskodeksen om erhvervsbeskatning

Adfærdskodeksen om erhvervsbeskatning har været et vigtigt værktøj til tackling af skadelige skatteordninger. Selv om den er frivillig og mellemstatslig, så har den været effektiv med hensyn til at få udryddet visse former for skadelig skattepraksis i medlemsstaterne. Men de seneste sager har vist, at kodeksens anvendelsesområde er begrænset, og at Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen har begrænset handlemulighed. I debatten om, hvorvidt tre medlemsstaters patentbokse var skadelige eller ikke, var gruppen for eksempel i begyndelsen ude af stand til at nå frem til en afgørelse, fordi kriteriet i kodeksen ikke var fyldestgørende nok til, at denne moderne form for skatteincitament kunne evalueres. At tackle komplekse, nye udfordringer for fair beskatning og sikre gennemsigtighed på skatteområdet kræver en mere beslutsom indsats fra Kodeksgruppens side og en mere stringent overvågning for at sikre, at medlemsstaterne overholder deres forpligtelser. Kommissionen er derfor ved at se på, hvordan Kodeksgruppens arbejde kan forbedres, og hvordan den kan komme til at fungere mere effektivt. Disse overvejelser vil blive sendt til medlemsstaterne og vil blive medtaget i handlingsplanen om selskabsbeskatning, som skal vedtages inden sommeren.

5. Arbejde hen imod bedre kvantificering af skattegabet

Skattegabet er den forskel, der er mellem skyldig skat og det beløb, der rent faktisk opkræves af nationale myndigheder. Skatteunddragelse og skatteundgåelse er ikke det eneste, der medvirker til skattegabet. Også andre faktorer som administrative fejl og konkurser spiller en rolle. Statistikkerne giver dog en vigtig indikator for, hvor omfattende forsætlig manglende efterlevelse af reglerne er inden for beskatning.

Der er klare beviser på, at skatteunddragelse og selskabsskatteundgåelse er vedvarende fænomener i EU, og de anslås til at koste offentlige budgetter milliarder af euro hvert år. Men da disse aktiviteter er hemmelige, og der mangler overslag fra flere medlemsstater, kan der ikke gives præcise tal herfor. Hvis der er pålidelige statistikker over tilfælde og indvirkning af skatteunddragelse og skatteundgåelse, vil der kunne iværksættes mere målrettede politiske foranstaltninger, og der vil være en målestok til at vurdere, om foranstaltningerne virker.

Derfor vil Kommissionen, herunder Eurostat, arbejde sammen med medlemsstaterne for at se på, hvordan der kan samles mere sammenlignelige og pålidelige data om omfanget og den økonomiske indvirkning af skatteunddragelse og skatteundgåelse. Til det formål er der blevet nedsat en FISCALIS-projektgruppe, som skal medvirke til at opnå større gennemsigtighed mellem medlemsstaterne, hvad angår data over deres nationale skattegab og til at opstille metoder til beregning heraf.

6. Fremme af større gennemsigtighed på skatteområdet på internationalt plan

EU har længe været forkæmper for standarder for god forvaltning i skatteanliggender verden over og har været en stærk fortaler for OECD/G20’s BEPS- projekt om tackling af selskabsskatteundgåelse på internationalt plan. BEPS skal være klar i 2015. EU må fortsætte med at investere kraftigt i dette projekt og skubbe på for at få indført en ambitiøs, ny international skatteramme.

Med BEPS-projektet forventes der at blive indført foranstaltninger til spontan udveksling af oplysninger mellem skattemyndigheder om begunstigede skatteafgørelser. Sådanne bestemmelser vil være mindre ambitiøse end de foranstaltninger, der bliver foreslået i dag for EU, og de vil i modsætning til EU-reglerne ikke være retligt bindende. EU vil derfor fortsætte med at fremme idéen om global automatisk udveksling af oplysninger om skatteafgørelser.

Kommissionen arbejder også sammen med OECD og andre internationale partnere om at sikre, at der i BEPS-handlingsplanen bliver taget hensyn til kapacitetsbegrænsninger for udviklingslandene, og at støtte dem i at styrke deres skattesystemer og bekæmpe ulovlige finansielle strømme. Større finansiel gennemsigtighed og retfærdighed er helt afgørende for vore partnerlande, hvis de skal nå deres udviklingsmål og gennemføre den globale udviklingsdagsorden for tiden efter 2015.

Desuden vil Kommissionen som led i sit arbejde med konsekvensanalysen af andre mulige initiativer om gennemsigtighed se på, om større gennemsigtighed også vil kunne gøre medlemsstaterne bedre i stand til at tage fat om skadelig skattepraksis og flytning af fortjeneste uden for EU’s grænser, og hvordan dette vil kunne opnås, samt hvilken indvirkning det kan få for EU-selskabers internationale konkurrenceevne.

KONKLUSION

Med de initiativer, der er anført i denne meddelelse, er Kommissionen begyndt på at opfylde sine tilsagn om at ville gøre mere for at få en stærk og ambitiøs dagsorden til kamp mod skatteunddragelse og selskabsskatteundgåelse.

Europa-Parlamentet, Rådet og mange aktører fra civilsamfundet har ønsket en snarlig og effektiv indsats for at øge gennemsigtigheden på skatteområdet, navnlig inden for selskabsbeskatning. Denne pakke om gennemsigtighed på skatteområdet er det første svar herpå. Foranstaltningerne i denne pakke kan være et væsentligt bidrag til at mindske skatteunddragelse og skatteundgåelse og til at sikre en mere fair skattekonkurrence blandt medlemsstaterne. De kan også være en støtte for EU’s position i forreste linje for den globale dagsorden for gennemsigtighed på skatteområdet.

Kommissionen opfordrer Rådet til at vedtage disse lovgivningsforslag og se dem som et anliggende, der har høj politisk prioritet. Som det næste vil Kommissionen inden sommeren forelægge andre foranstaltninger, der skal modvirke skatteundgåelse og skadelig skattekonkurrence, i en handlingsplan om selskabsbeskatning.

[1] En ny start for Europa: Politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (juli 2014).

[2] Udhuling af grundlag og flytning af fortjeneste.

[3] Rådets direktiv 2014/107/EU om ændring af direktiv 2011/16/EU.

[4] Der er mange forskellige overslag og rapporter fra skatteadministrationer, NGO’er, forskere og medierne om omfanget af skatteunddragelse generelt, og for visse selskaber især. Der er ingen definitive tal på omfanget af selskabsskatteundgåelse, men det er den almindelige opfattelse, at det må være betydeligt. Et af de højeste overslag lyder på 860 mia. EUR om året for skatteunddragelse og 150 mia. EUR om året for skatteundgåelse. Undersøgelsen kan ses på:

http://europeansforfinancialreform.org/en/system/files/3842_en_richard_murphy_eu_tax_gap_en_120229.pdf.

[5] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-2742_en.htm.