Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse — Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union

(2018/C 461/02)

Medordførere: Karl-Heinz LAMBERTZ (BE/PES), formand for Det Europæiske Regionsudvalg, medlem af parlamentet for det tysksprogede fællesskab i Belgien, medlem af senatet Markku MARKKULA, 1. næstformand for Det Europæiske Regionsudvalg og medlem af byrådet i Espoo Basisdokument: Anmodning fra Donald TUSK, formand for Det Europæiske Råd, af 8. november 2016 om Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om »Overvejelser om Europa: de regionale og lokale myndigheders stemme for at genopbygge tilliden til Den Europæiske Union«

I. POLITISKE ANBEFALINGER

DET EUROPÆISKE REGIONSUDVALG

Præambel: baggrunden for de lokale og regionale repræsentanters bidrag til at genopbygge tilliden

1. Det Europæiske Regionsudvalg, der henviser til Det Europæiske Regionsudvalgs (RU) hensigtserklæring, som blev vedtaget i Bruxelles den 21. april 2009: »Vi er en politisk forsamling, der består af regionalt og lokalt folkevalgte, som arbejder for at fremme den europæiske integration. Samtlige territorier, regioner, byer og kommuner i Den Europæiske Union er sikret institutionel repræsentation i kraft af vores politiske legitimitet. Vores opgave går ud på at inddrage de regionale og lokale myndigheder og dermed også borgerne i den europæiske beslutningsproces (…). Vi værner om subsidiaritets- og proportionalitetsprincippet for at sikre, at beslutningerne i EU træffes og gennemføres så tæt på borgerne som muligt og på det mest hensigtsmæssige niveau (…). Vi opretholder en direkte dialog med vores medborgere om EU's resultater og fremtidige udfordringer og bidrager til at forklare og redegøre for gennemførelsen og de territoriale virkninger af fællesskabspolitikkerne«;

2. der henviser til RU's fem politiske prioriteter for 2015-2020 (»en ny start for den europæiske økonomi«, »den territoriale dimension af EU-lovgivningen«, »et mere enkelt og tættere sammenknyttet Europa«, »stabilitet og samarbejde både internt i og uden for Den Europæiske Union« og »borgernes Europa er fremtidens Europa«);

3. der henviser til anmodningen fra formanden for Det Europæiske Råd af 8. november 2016 om Det Europæiske Regionsudvalgs udtalelse om de regionale og lokale myndigheders syn på Europas fremtid og forslag til, hvordan tilliden til det europæiske projekt kan genopbygges ( 1 )

4. der henviser til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid: EU-27 i 2025: overvejelser og scenarier af 1. marts 2017 og de efterfølgende fem arbejdsdokumenter;

5. der henviser til Romerklæringen, der blev undertegnet den 25. marts 2017, hvori de underskrivende parter erklærer følgende: »Vi forpligter os til at lytte til og reagere på de bekymringer, som vores borgere giver udtryk for (…). Vi vil samarbejde på de niveauer, der gør en reel forskel, hvad enten det er Den Europæiske Union, eller det er på nationalt, regionalt eller lokalt plan, og i en ånd af tillid og loyalt samarbejde, både medlemsstaterne imellem og mellem dem og EU-institutionerne, i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Vi vil give mulighed for den manøvremargen på de forskellige niveauer, der er nødvendig for at styrke Europas innovations- og vækstpotentiale. Vi ønsker, at Unionen skal være stor i store sager og lille i små sager. Vi vil fremme en demokratisk, effektiv og gennemsigtig beslutningsproces og bedre resultater«;

6. der henviser til hensigtserklæringen fra formanden for Kommissionen ( 2 ) , som ønsker at videreføre debatten om hvidbogen om Europas fremtid helt frem til valget i juni 2019 i form af debatter, borgerdialoger, interaktion med nationale parlamenter og samarbejde med regionerne;

7. der henviser til rapporten »Reaching out to EU citizens: a new opportunity« ( 3 ) , hvori det slås fast, at regionerne spiller en stadig større rolle i arbejdet med at omdefinere forvaltningsstrukturen i Unionen og dens medlemsstater. Med deres solide samfundsøkonomiske base og fælles kulturelle identitet udgør de det rette forum for politiske retningslinjer og passende formidling inden for mange politiske områder, eftersom de er vigtige aktører og mellemled i bestræbelserne på at nå ud til borgerne. Udvalget henviser ligeledes til »Rapporten om unionsborgerskab 2017« ( 4 ) , hvor det anerkendes, at det er afgørende at styrke de europæiske borgeres følelse af at høre til og deltage i integrationsprojektet;

8. der henviser til Europa-Parlamentets tre beslutninger om EU's fremtid ( 5 )

9. der henviser til lanceringen af »borgerhøringer« i EU-medlemsstaterne fra april 2018.

Indsigt i og formidling af borgernes og de lokale og regionale repræsentanters syn på og forventninger til EU

a) Lokale og regionale repræsentanter arbejder på at sikre, at borgernes stemme bliver hørt

10. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at RU som led i sit »Overvejelser om Europa«-initiativ, der blev lanceret i marts 2016, har arbejdet på at opbygge tilliden mellem EU og de europæiske borgere gennem dialog med borgere og byrådsmedlemmer og møder med sammenslutninger og forsamlinger af lokale og regionale politikere samt en række græsrodsbevægelser ( 6 ) og nationale og europæiske territoriale sammenslutninger med det formål at lytte til og formidle borgernes synspunkter, idéer og bekymringer vedrørende det europæiske projekt;

11. bemærker, at over 176 politiske repræsentanter for udvalget indtil videre har deltaget i processen ved at tage initiativ til og deltage i borgerdialoger som led i »Overvejelser om Europa«-initiativet. Over 40 000 personer har deltaget personligt eller digitalt i disse arrangementer i 110 regioner i alle medlemsstaterne. Over 22 000 borgere har deltaget via en onlineundersøgelse og en mobilapplikation i form af en feedbackmekanisme, der har givet deltagerne adgang til drøftelser og borgerne mulighed for at bidrage til debatten, også på afstand;

12. fremhæver, at valgte repræsentanter fra alle RU's politiske grupper deltager i disse aktiviteter og, når det er muligt, deler platforme med repræsentanter for Det Europæiske Råd, medlemmer af de nationale parlamenter og medlemmer af Europa-Parlamentet, Kommissionen og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg. Udvalget understreger, at yderligere koordinering er nødvendig for at øge synligheden og virkningen af institutionernes og medlemsstaternes opsøgende arbejde;

13. fremhæver resultaterne af den undersøgelse, som RU iværksatte blandt lokale og regionale myndigheder, herunder medlemmer af Regionsudvalget og suppleanter samt deres sammenslutninger ( 7 )

14. bemærker, at borgerne i de fleste dialoger betragter emnerne med deres regionale, bymæssige eller lokale briller og påpeger i den sammenhæng, at EU-politikere fra regioner og byer dermed er på forkant med borgernes bekymringer og forventninger.

b) Hvad borgerne fortalte os: De ønsker et EU-projekt, som bygger på solidaritet, samhørighed og nærhed

15. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at de største bekymringer, der blev givet udtryk for i forbindelse med RU's borgerdialoger ( 8 ) , vedrører den langsomme gennemførelse af løsninger, navnlig på områderne arbejdsløshed, migration og den almindelige samfundsøkonomiske situation;

16. gør i den sammenhæng opmærksom på, at mange borgere har givet udtryk for, at de ønsker mere solidaritet i EU. Det kalder i høj grad på tiltag til at mindske de eksisterende og i mange tilfælde voksende uligheder på forskellige områder, primært ved at øge samhørigheden og solidariteten mellem og internt i medlemsstater og regioner. For at leve op til denne generelle forventning kan det være nødvendigt at give en række politikker i Den Europæiske Union en ny retning og en ny balance;

17. bemærker en udbredt frustration, hvad angår EU, idet Unionen ofte opfattes som for fjern og utroværdig. Samtidig føler mange stadig, at de ikke ved, hvad EU er, og hvad EU gør. Det giver anledning til en betydelig kløft mellem borgernes forventninger og EU's evne til at indfri dem. EU opfattes ikke som nyttig i forbindelse med håndteringen af lokale problemer, hvilket også skyldes en svag kommunikation og vildledende fortællinger og sprogbrug i forbindelse med kommunikationen over for borgerne samt ringe inddragelse af disse i beslutningsprocessen;

18. bemærker, at Eurobarometerundersøgelser ( 9 ) viser, at over to tredjedele af respondenterne er overbeviste om, at deres land har draget fordel af EU-medlemskabet;

19. minder i den forbindelse om, at medlemsstaterne har et medansvar for både at finde løsninger på europæisk plan, for at gøre EU funktionsdygtig på de store dagsordner, hvor EU kan skabe en reel merværdi og samtidig gennemføre de nødvendige nationale reformer, herunder finde tilstrækkelig finansiering til at sikre et velfungerende lokal og regionalt styre, hvor borgerne oplever, at der bliver taget hånd om problemerne;

20. understreger, at personer under 30 år i mange lokale debatter og også ifølge undersøgelsens resultater er den generation, der er mest begejstret for EU, og at de sætter stor pris på den frie bevægelighed og uddannelsesmulighederne i EU. Udvalget er dog også klar over, at det i mange lande er denne generation, der er hårdest ramt af den økonomiske krises varige virkninger og af ungdomsarbejdsløshed, og som forholder sig meget kritisk til Den Europæiske Unions rolle i denne sammenhæng. Udvalget insisterer derfor på, at det er nødvendigt i langt højere grad at fremtidsorientere EU-politikkerne, og at dette bør indbygges i EU's beslutningstagning i form af konkrete tiltag og flere øremærkede ressourcer til at tackle specifikke problemer hos unge;

21. understreger, at borgernes bekymring for, at de ikke i tilstrækkelig grad inddrages i beslutningsprocessen, ofte fører til forskellige former for mistillid over for demokratiske institutioner, herunder EU-institutionerne;

22. understreger, at tilliden til de lokale og regionale forvaltningsniveauer gennemsnitligt er større end tilliden til de nationale regeringer og i de fleste medlemsstater også større end tilliden til EU;

23. fremhæver, at det for at genoprette tilliden til EU er vigtigt at gøre det klart for borgerne, hvem der har det endelige ansvar for EU's beslutninger, og efterlyser derfor større demokratisk ansvarlighed;

24. minder om, at den europæiske integration er et projekt, der består i at give de universelle værdier og rettigheder et politisk udtryk, men at mange borgere er skuffede over det, de opfatter som EU's manglende evne til at leve op til og forsvare sine egne værdier. Udvalget anerkender, at det er af afgørende betydning fortsat at bekræfte EU-borgernes fælles værdier, der er et uundværligt grundlag for gensidig tillid og kompromis;

25. mener, at der er et betydeligt potentiale til udvikling af en »europæisk borgeridentitet« blandt EU-borgerne med vigtige rettigheder og forpligtelser, der påvirker deres dagligdag. Udvalget mener, at en sådan identitet, der er baseret på Europas rige historiske og kulturelle arv, er vigtig for at styrke de enkelte borgeres tilhørsforhold til det »europæiske projekt« og bør supplere og berige de nationale, regionale og lokale identiteter, som danner en persons identitet. Udvalget mener endvidere, at selv om man hverken kan eller skal påtvinge nogen en identitetsfølelse, kan den støttes og styrkes gennem aktivt medborgerskab, kulturelle aktiviteter og uddannelse, hvilket bør støttes ved hjælp af passende tiltag og ressourcer;

26. anerkender, at borgere i videnbaserede og fremtidsorienterede samfund bedre kan afdække deres lokalsamfunds behov og derfor i højere grad kan gennemføre forsøg med og udvikle prototyper på innovative løsninger, der kan opfylde de lokale behov;

27. bakker op om borgernes krav om flere muligheder for demokratisk deltagelse og bedre kommunikation med de europæiske institutioner via permanente og strukturerede dialogmuligheder. Udvalget opfordrer i den forbindelse til, at Kommissionen styrker sin kommunikationsstrategi via sine informationsnetværk. De regionale myndigheder kan koordinere Europe Direct-informationscentrenes indsats på deres territoriale område, hvilket ville øge virkningen af deres aktiviteter mange gange.

c) De lokale og regionale repræsentanters store ønske om fuld inddragelse i definitionen og gennemførelsen af EU-projektet (10)

28. Det Europæiske Regionsudvalg er enig med repræsentanterne for de lokale og regionale myndigheder i, at de områder, som EU bør prioritere, primært vedrører samhørighedspolitikken, fulgt af socialpolitikken (herunder uddannelse og mobilitet), økonomiske politikker (beskæftigelse og vækst), migration og integration, miljøspørgsmål, herunder klimaforandringer, og sikkerhed;

29. understreger, at der både af borgerdialogerne og undersøgelsen med deltagelse af lokale og regionale myndigheder kan udledes en stor bekymring for de unge og for, hvordan de kan sikres passende muligheder, og hvordan deres forventninger kan indfries;

30. understreger, at ligesom for borgerne er solidaritet også et prioriteret spørgsmål for repræsentanterne for de lokale og regionale myndigheder som en af EU's vigtige grundlæggende værdier;

31. understreger, at et flertal af respondenterne fra de lokale og regionale myndigheder mener, at øget decentralisering og en bedre fordeling af beføjelserne er afgørende elementer i en god forvaltningspraksis, fordi de øger gennemsigtigheden, ansvarligheden og kvaliteten i den politiske beslutningsproces, og dermed giver mulighed for direkte inddragelse af og samarbejde med borgerne og for stedbaserede løsninger. Udvalget bemærker, at de lokale og regionale myndigheders inddragelse i EU's beslutningstagningsproces tilfører de førte politikker merværdi;

32. bemærker, at de lokale og regionale myndigheder er meget bevidste om det stadig stigende behov for samarbejde på tværs af de nationale grænser for at løse vor tids største udfordringer, herunder klimaforandringer og naturkatastrofer, globaliseringen i alle dens udtryksformer, digitalisering og dens sociale konsekvenser, ustabile forhold verden over, demografiske forandringer, fattigdom og social udstødelse osv. De lokale og regionale myndigheder spiller også en vigtig rolle med hensyn til at gennemføre samhørighedspolitikken, herunder grænseoverskridende samarbejdsinitiativer såsom en lang række mindre og mellemfolkelige projekter, der er særlig vigtige som et konkret dagligt udtryk for solidaritet;

33. understreger, at de lokale og regionale myndigheder også ønsker, at EU i højere grad fokuserer på EU-borgerrettigheder, såsom retten til at bo, arbejde og studere frit på medlemsstaternes område. I den forbindelse er det arbejde, der kan udføres af de regionale og lokale myndigheder i samarbejde med EU-institutionerne, vigtigt for, at borgerne får kendskab til de reelle muligheder, som den fri bevægelighed kan tilbyde med hensyn til at studere eller skabe en karriere i en anden medlemsstat.

Lokal forankring af EU-politikkerne for at gøre en forskel i borgernes liv

a) Håndtering af de samfundsmæssige udfordringer på lokalt niveau

34. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at EU-politikkerne skal give borgerne mulighed for at tage hånd om de problemer, der er vigtige i deres liv, og som alle forvaltningsniveauer, fra det europæiske til det lokale, skal arbejde på at løse;

35. bemærker, at de samfundsmæssige udfordringer, vi står over for, skal løftes globalt, men at der skal handles lokalt;

36. minder om, at byer og regioner sikrer forbindelsen mellem FN's mål for bæredygtig udvikling og borgerne ved at reagere på opfordringen i målene til handling via de redskaber, som EU stiller til rådighed. De 17 mål for bæredygtig udvikling vil ikke blive nået uden inddragelse af og koordinering med lokale og regionale myndigheder. I den forbindelse bør alle instrumenter, der har til formål at støtte det decentraliserede samarbejde, politikkohærens og den territoriale tilgang, styrkes, idet de mobiliserer de regionale og lokale myndigheder samt civilsamfundets potentiale til at fremme partnerskaber og synergier mellem alle forvaltningsniveauer.

b) Fremme af økonomisk, social og territorial samhørighed til fordel for borgerne

37. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at håndteringen af de vedvarende økonomiske, sociale og territoriale forskelle fortsat er en stor udfordring for EU's fremtid;

38. minder om, at social, økonomisk og territorial samhørighed er målsætninger i EU-traktaten, og at opnåelse heraf kræver, at der tages hånd om både strukturelle og nye udfordringer ved at fremme modstandsdygtige samfund og økonomier og en ramme for udnyttelse af globaliseringens muligheder;

39. fremhæver den syvende rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed »Min region, mit Europa, vores fremtid«, som viser, hvor vigtig samhørighedspolitikken er for Europa, borgerne, økonomien samt byer og regioner. Indsatsen for at forene bæredygtig økonomisk vækst med sociale fremskridt, som samhørighedspolitikken bidrager til, er vigtigere end nogensinde før ( 11 )

40. opfordrer til en stærk samhørighedspolitik efter 2020 for alle regioner baseret på princippet om europæiske partnerskaber, delt forvaltning og flerniveaustyring som efterlyst i #CohesionAlliance-erklæringen;

41. beklager, at kun et mindretal af borgerne er bevidste om de positive virkninger af samhørighedspolitikken. Udvalget opfordrer derfor til en samordnet indsats på alle forvaltningsniveauer for at øge kendskabet til virkningerne af de forskellige elementer i EU's politikker og finansiering;

42. understreger, at EU's dagsorden for byerne bidrager til at håndtere spørgsmål fra bytrafik til luftkvalitet og fra cirkulær økonomi til integration af migranter og flygtninge. Udvalget understreger endvidere vigtigheden af partnerskaber mellem by- og landområder med henblik på at afhjælpe disse problemer på den mest effektive måde. Dagsordenen bistår også byerne og regionerne med udviklingen af stedbaserede innovative økosystemer og gennemførelsen af intelligente specialiseringsstrategier;

43. understreger, at tjenesteydelser af almen interesse og tjenesteydelser af almen økonomisk interesse er en integreret del af den europæiske sociale model og sociale markedsøkonomi og sikrer, at alle har ret og adgang til nødvendige varer og offentlige tjenester af høj kvalitet. Udvalget er fortaler for, at begrebet tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udvides til at omfatte nye sociale tjenester, såsom modtagelse og integration af flygtninge og indvandrere, socialt boligbyggeri, minimumsindkomst eller digital infrastruktur;

44. opfordrer til flere europæiske partnerskaber mellem kommuner, byer og regioner, herunder via venskabsprojekter, i bestræbelserne på at føre an i gennemførelsen af bedste praksis for håndtering af de samfundsmæssige udfordringer og den seneste videnskabelige viden på globalt plan.

c) Håndtering af migrationsudfordringen og integration

45. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at de europæiske borgere er af den opfattelse, at migrationsudfordringen er en prøvesten for, hvordan »solidaritet« omsættes til praksis, men at man endnu ikke er nået til en fælles forståelse af, hvad solidaritet betyder i denne sammenhæng. Udvalget understreger den vigtige rolle, som de lokale og regionale myndigheder skal spille, når det gælder modtagelse og integration af migranter, men også når det gælder tilrettelæggelsen af en åben, rationel og human debat om disse følsomme emner;

46. fastholder, at kommuner, byer og regioner skal støttes i deres rolle i både krisestyring og langsigtet integration. EU skal sikre sammenhængende politiske rammer for migration og tilstrækkelig finansiel og teknisk støtte ud over medlemsstaternes støtte for at bidrage til integration af migranter på lokalt niveau;

47. understreger, at integrationspolitikker for migranter skal udvikles i partnerskaber mellem alle forvaltningsniveauer og støttes via hensigtsmæssige finansielle instrumenter på EU-niveau som del af en overordnet migrationspolitik i EU. Med henblik på at sikre de bedste chancer for en vellykket integration, hvilket er i både migranternes og værtssamfundets interesse, bør der tages højde for flere faktorer, herunder migranternes faglige og sproglige færdigheder, eksisterende familiemæssige bånd samt migranternes præferencer og eventuelle forudgående kontakter med værtslandet;

48. bemærker, at en effektiv og menneskelig forvaltning af EU's ydre grænser og udviklingen af en fælles EU-migrationspolitik og et fælles asylsystem med høje fælles standarder er afgørende for alle kommuner, byer og regioner, især dem, der modtager flygtninge, og ved grænser, der i særlig høj grad rammes af migrationsbølger. Udvalget understreger også, at en sådan politik skal omfatte en samordnet tilgang til humanitær beskyttelse, nye muligheder for lovlig migration, herunder cirkulære migrationsordninger, samt en indsats for at modvirke årsagerne til migration og bekæmpe alle former for menneskehandel, navnlig med kvinder og børn i seksuelt øjemed, og at dette både kræver et hidtil uset politisk engagement på alle planer og passende midler.

d) Beskyttelse af de sociale rettigheder og adgang til uddannelse samt fremme af kulturarven

49. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at borgerne i høj grad føler et behov for, at EU's sociale dimension udvikles i alle EU-politikker og -programmer som supplement til de eksisterende nationale eller regionale ligestillings- og socialsikringsordninger. Artikel 8 og 9 i TEUF udgør et retsgrundlag herfor og bør derfor håndhæves. Udvalget støtter endvidere gennemførelsen af den sociale søjle, hvori de lokale og regionale myndigheder bør spille en afgørende rolle, og opfordrer til indarbejdelse af en protokol om sociale fremskridt i EU-traktaterne. Udvalget mener, at sociale rettigheder bør sidestilles med økonomiske rettigheder og glæder sig over, at den sociale søjle er blevet indføjet i det europæiske semester. RU støtter ideen om en social resultattavle i det europæiske semester og er desuden fortaler for, at bindende sociale mål skal medtages i EU's primære ret;

50. fastholder, at sociale investeringer ikke blot bør betragtes som en omkostning for de offentlige finanser. Finansieringen af socialpolitikker og beskyttelsen af de sociale rettigheder, som det blev konstateret på topmødet i Göteborg i november 2017, har en klar europæisk merværdi, som er grundlæggende for at genopbygge borgernes tillid til integrationsprocessen;

51. understreger, hvor vigtigt det er at give borgerne adgang til lokale og retfærdige arbejdsmarkeder og iværksætte særlige foranstaltninger til at udrydde arbejdsløshed blandt de grupper der er hårdest ramt. Udvalget ønsker at udarbejde en plan for indarbejdelse af sociale mål i et fremadrettet program for socialpolitiske tiltag, der indeholder specifikke foranstaltninger til og konkret lovgivningsmæssig opfølgning på investeringer i mennesker, færdigheder, viden, social beskyttelse og inklusion;

52. efterlyser et fuldt ud engageret EU, for så vidt angår fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder, navnlig med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder, som er et universelt, strukturelt og flerdimensionelt problem, der medfører uoverskuelige personlige, sociale og økonomiske omkostninger;

53. fastholder, at det er afgørende at investere i unge, og opfordrer EU til at støtte de lokale og regionale myndigheder i deres bestræbelser på at dække efterspørgslen efter færdigheder og uddannelse. Udvalget efterlyser en ny »alliance for færdigheder og uddannelse« med det formål at fremme offentlige investeringer i uddannelse, mobilitet (Erasmus+), tværregionalt samarbejde, navnlig inden for grænseoverskridende områder, og tilskynde til mellemfolkelige udvekslinger, ikke bare i en erhvervsmæssig sammenhæng, men også på det kulturelle område;

54. opfordrer i overensstemmelse med nærheds- og proportionalitetsprincippet til, at de regionale myndigheder deltager i forvaltningen af instrumenter som Den Europæiske Socialfond og fonde til støtte for ungdomsgarantien, da det ofte er på regionalt plan, at disse aktive beskæftigelsespolitikker, herunder social innovation og ligestillingspolitikker, gennemføres;

55. understreger, at det på uddannelsesområdet ville være relevant at inkorporere de forskellige fælles elementer, som vi europæere deler inden for forskellige områder som historie, kultur, kulturarv og/eller hele det europæiske projekt, i pensum. Udvalget fremhæver i alle tilfælde vigtigheden af arbejdet med at udbrede den viden om det europæiske projekt til elever og studerende, der jævnligt udføres af de regionale og lokale myndigheder;

56. minder om, at de mange forskellige former for kulturarv er et værdifuldt aktiv for Europa, nemlig et instrument, som har potentiale til at fungere som løftestang for mere sammenhængende og bæredygtige regioner i EU, som kan bidrage til at styrke identiteten i en region og i hele Europa, og som i høj grad er udtryk for EU's motto »forenet i mangfoldighed«;

57. understreger, at turisme og kreative industrier kan omdanne regionernes kulturarv til en mulighed for jobskabelse og have afsmittende økonomiske virkninger, herunder via innovation og intelligente specialiseringsstrategier;

58. understreger, at Den Europæiske Union bør fremme og tilskynde til sproglig og kulturel diversitet, hvilket omfatter fremme af viden, innovation og interregionalt samarbejde på alle kulturelle områder samt nye forretningsmodeller inden for de kulturelle og kreative industrier.

e) Fremme af forskning, innovation og digital omstilling

59. Det Europæiske Regionsudvalg mener, at europæiske finansieringsprogrammer baseret på forskning, innovation, udveksling, partnerskab og mobilitet, der udbydes i intelligente byer, kan sikre bedre tjenester for borgerne og dermed forbedre deres livskvalitet. Udvalget understreger, at samhørighedspolitikken og den fælles landbrugspolitik også kan blive dynamiske og fremadskuende i kraft af forskning og innovation;

60. opfordrer til at øge graden af innovation i den offentlige sektor og i erhvervslivet, herunder ved hjælp af initiativer som »Science meets regions«, hvor politikere og forskere kan drøfte evidensbaseret beslutningstagning og give europæerne mulighed for sammen at skabe deres fremtid;

61. understreger, at digital omstilling og e-governance er en støtte for de lokale offentlige myndigheder. Borgerne og erhvervslivet sætter pris på den europæiske merværdi af sådanne investeringer, der ofte foretages som led i et grænseoverskridende eller tværregionalt samarbejde (herunder bredbånd for alle), fordi de øger den lokale økonomis modstandsdygtighed og bidrager til at forbedre livskvaliteten på lokalt og regionalt niveau;

62. understreger, at byer er steder — både fysisk og digitalt — hvor borgerne kan mødes, få nye idéer, udnytte nye muligheder, designe fremtiden på en innovativ måde og få oplysninger om forandringer i samfundet og deres konsekvenser for borgerne. Byerne kan fremskynde processen med at gøre lokalsamfund i Europa mere digitalt forbundne;

63. minder derfor om, at den digitale omstilling repræsenterer et nyt redskab til sikring af samhørighed og et effektivt instrument til at afhjælpe de demografiske udfordringer. Det er nødvendigt, at de fjerntliggende områder, landdistrikterne og regionerne i den yderste periferi forbliver digitalt forbundne og omdanner deres naturlige ulemper til fordele i overensstemmelse med princippet om territorial samhørighed. Innovationscentre, levende laboratorier, produktionslaboratorier, designbureauer, biblioteker, væksthuse og innovationslejre støttet af EU og lokale aktører sikrer lokaløkonomisk vækst og letter interessenternes adgang til digitale teknologier.

f) Støtte til udvikling af landdistrikter, sikring af den fælles landbrugspolitik og fremme af lokal produktion

64. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at landdistrikter og områder på grænsen mellem land og by dækker 91 % af EU's territorium og er hjem for 60 % af den europæiske befolkning. Udvalget påpeger, at der er et betydeligt udviklingsefterslæb mellem byerne og landdistrikterne, hvor en følelse af forladthed i sidstnævnte kommer til udtryk i stigende euroskepsis. Udvalget mener derfor, at både den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken skal fortsætte med at fungere som solidaritetsbaserede redskaber til at fremme fornyelse inden for bæredygtigt og innovativt landbrug og udvikling af landdistrikterne, og at der bør tages højde for landdistrikterne i alle EU's politikker;

65. påpeger, at det interregionale samarbejde kan være et afgørende element med hensyn til optimering af intelligente specialiseringsstrategier, da de skaber synergier og maksimerer udbyttet af den globale innovationsindsats;

66. understreger, at den måde, hvorpå vi producerer og forbruger fødevarer, har enorme lokale og globale konsekvenser, ikke blot for den enkelte borgers velvære, miljøet, biodiversiteten og klimaet, men også for vores helbred og økonomi. Udvalget opfordrer til udvikling og fremme af lokale markeder og korte fødevarekæder i form af fødevaresystemer med en specifik lokal dimension og insisterer på at fremme europæisk produktion af høj kvalitet;

67. anser nedskæringerne i den fælles landbrugspolitiks anden søjle for at være uforholdsmæssige og er bekymret for, at dette indgreb vil ske på bekostning af landdistrikterne og modarbejde Kommissionens ønske om at styrke miljø- og naturbeskyttelsen samt bidraget til målene for klima- og ressourcebeskyttelse.

g) Bæredygtighed, miljøbeskyttelse og bekæmpelse af klimaforandringer

68. Det Europæiske Regionsudvalg påpeger, at borgerne forventer globale og lokale tiltag til bekæmpelse af klimaforandringer og fremme af energieffektivitet. Bæredygtighed bør derfor integreres i alle EU-politikker, navnlig for så vidt angår reduktion af drivhusgasemissioner, energieffektivitet, renere mobilitet, produktion af vedvarende energi, kulstofdræn, bæredygtig produktion og bæredygtigt forbrug. Udvalget opfordrer EU til at indføre passende retlige og politiske rammer, inden for hvilke regionerne og byerne kan udvikle deres egne initiativer til fremme af opnåelsen af Parismålene;

69. minder om, at den globale borgmesterpagt for klima og energi og bottom up-gennemførelsesinitiativer spiller en afgørende rolle for opfyldelsen af målene i Parisaftalen, og opfordrer EU til at støtte udviklingen af lokale tiltag til at nedbringe CO 2 -emissioner. Bæredygtighed og miljøbeskyttelse bør således integreres i alle EU-politikker i tråd med FN's mål for bæredygtig udvikling og EU's andre internationale forpligtelser;

70. understreger nødvendigheden af større synergier mellem netværk, projekter og aftaler, der har til formål at tackle klimaændringerne, og dem, der omhandler modstandsdygtighed over for katastrofer, såsom Sendairammen for katastrofeforebyggelse.

h) Samarbejde ud over EU's grænser med henblik på at fremme stabilitet og udvikling

71. Det Europæiske Regionsudvalg minder om, at de lokale og regionale myndigheders rolle i det grænseoverskridende samarbejde og i bydiplomatiske aktiviteter uden for EU, især i udvidelsesprocessen og i EU's umiddelbare nærhed, er afgørende for at fremme græsrodsdemokrati, bæredygtig udvikling og stabilitet;

72. minder om, at de lokale myndigheder spiller en vigtig rolle i beskyttelsen af borgernes sikkerhed ved at forebygge voldelig radikalisering og beskytte det offentlige rum. Idet kriminalitet og terror foregår på tværs af grænserne, er borgerne og de lokale og regionale myndigheder nødt til at samarbejde, og dette samarbejde vil nyde godt af merværdien ved fælles EU-tiltag;

73. minder om, at det er udvalgets holdning, at alle forslag om handelsliberalisering skal ledsages af en forudgående territorial konsekvensanalyse. Udvalget gentager også, at der bør iværksættes mekanismer på nationalt og lokalt plan, så aktørerne kan få adgang til relevant information om handelspolitik. Derudover bør handelsforhandlinger ledsages af en formel og deltagelsesbaseret dialog mellem de ansvarlige nationale myndigheder og de lokale og regionale myndigheder. Dette har afgørende betydning, især hvis handelsforhandlingerne også omfatter områder med delt kompetence med medlemsstaterne, idet det i disse sager ofte er tilfældet, at beslutningerne har indflydelse på de lokale og regionale myndigheders kompetencer.

Sikring af det nødvendige råderum for byer og regioner: et EU-budget for tiden efter 2020, der indfrier ambitionerne, med den nødvendige fleksibilitet til at træffe foranstaltninger og foretage investeringer

74. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at den flerårige finansielle ramme (FFR) skal afspejle EU's prioriteter og ambitioner med det formål at opfylde Unionens forpligtelser i henhold til traktaten og indfri borgernes forventninger. Udvalget er fortaler for en FFR, der udgør 1,3 % af EU-27's bruttonationalindkomst (BNI);

75. understreger, at EU's budget ikke skal forstås som et kompromis mellem nettobetalere og nettomodtagere, men derimod som et fælles redskab til at nå EU's fælles mål ved at bidrage med merværdi i hele Europa. Udvalget støtter derfor Kommissionens konklusioner om, at vi alle nyder godt af den flerårige finansielle ramme, fordi de positive virkninger af et fælles marked, sikkerhed og samhørighed opvejer den enkeltes økonomiske bidrag til EU;

76. understreger, at EU's fremtid afhænger af et ambitiøst og effektivt EU-budget, der lever op til princippet om, at yderligere opgaver til EU skal gå hånd i hånd med yderligere ressourcer og udfasning af rabatter på nationale bidrag;

77. understreger, at enhver fornyet centralisering af EU's budget, især ved underminering af programmer med delt forvaltning og stedbaserede tilgange, risikerer at bringe samhørigheden i EU i fare, hvilket skal undgås;

78. minder om, at offentlige tjenester af høj kvalitet er afgørende for tilliden til institutionerne, eftersom borgerne bedømmer myndighederne ud fra deres erfaringer med leveringen af tjenesterne, og understreger — i lyset af at over en tredjedel af alle offentlige udgifter og over halvdelen af de offentlige investeringer foretages på subnationalt niveau — at niveauet af offentlige investeringer i EU fortsat er for lavt til at sikre passende offentlig infrastruktur og offentlige tjenester. Det er derfor afgørende at sikre tilstrækkelige offentlige investeringer;

79. påpeger, at det ti år efter den finansielle krise, som i høj grad har haft en negativ indvirkning på de lokale og regionale myndigheders offentlige investeringer, er nødvendigt at styrke de lokale og regionale myndigheders investeringskapacitet ved at give dem det nødvendige skattemæssige råderum til at støtte offentlige investeringer og fremme lokale løsninger ved at styrke princippet om delt forvaltning baseret på partnerskab og flerniveaustyring og ved at udelukke offentlig medfinansiering af EU-programmer fra gældsberegningerne som led i stabilitets- og vækstpagten.

Opbygning af Unionen nedefra: Tilliden til EU's demokratiske værdier skal genoprettes gennem græsrodsdeltagelse

a) Fremme af EU-tiltag: De rette foranstaltninger skal træffes på det rette niveau

80. Det Europæiske Regionsudvalg er overbevist om, at passende anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er afgørende for at bringe EU tættere på borgerne. Udvalget minder om, at det er vigtigt, at beslutningerne træffes så tæt på borgerne som muligt, og at der er behov for et fuldt ud ansvarligt og gennemsigtigt system for beslutningstagning i EU, hvor borgerne klart kan se, hvem der har det politiske ansvar for de beslutninger, der træffes ( 12 )

81. understreger, at det delte ansvar og den tætte forbindelse mellem princippet om flerniveaustyring og nærhedsprincippet er afgørende elementer i et reelt demokratisk EU;

82. understreger, at en konsekvent anvendelse af nærhedsprincippet skal være en fremtidig ledetråd for EU. Dette betyder »mere EU, hvor der er behov for mere EU« og »mindre EU, hvor behovet for EU er mindre«, hvilket skal sikre et mere effektivt og vellykket EU. Argumentet om beskyttelse af medlemsstaternes interesser mod EU's indblanding i sig selv er ikke konstruktivt i forbindelse med drøftelserne om Europas fremtid. Udvalget er bevidst om sin egen rolle som en af nærhedsprincippets »vogtere« og mener, at nærhedsprincippet bør opfattes som et dynamisk politisk og retligt begreb i den politiske beslutningsproces og i gennemførelsen af politikkerne med det formål at sikre, at de rette foranstaltninger træffes på det mest passende niveau og på det rigtige tidspunkt i borgernes bedste interesse. Udvalgets holdning støttes i den endelige rapport fra taskforcen om nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, som fremhæver en ny tilgang baseret på »aktiv nærhed«. Udvalget vil i et tæt samarbejde med de øvrige EU-institutioner, nationale parlamenter samt lokale og regionale myndigheder i hele Unionen arbejde for at gennemføre taskforcens anbefalinger;

83. gentager sin opfordring til at kodificere og gennemføre principperne om flerniveaustyring og partnerskab i en interinstitutionel adfærdskodeks og til at tilføje dem i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning. Ud over samhørighedspolitikken skal forvaltning på flere niveauer indarbejdes i alle lovgivningsmæssige bestemmelser i politikker med regional indvirkning ( 13 )

84. mener, at det er afgørende at modvirke enhver ændring i retning mod centralisering og støtte udviklingen af passende stedbaserede og effektive løsninger på lokalt plan, navnlig i den fremtidige samhørighedspolitik, der fungerer som model i forvaltningsmæssig henseende — også inden for andre politikområder;

85. er fortaler for videreudvikling af de eksisterende territoriale konsekvensanalyser med henblik på at skabe effektive tilbagemeldingssløjfer, der tager højde for de europæiske regioners mangfoldighed og EU-politikkernes meget forskellige konsekvenser for de forskellige lokale og regionale myndigheder.

b) Inddragelse af regioner og byer: fornyelse af det europæiske demokrati ved hjælp af medejerskab og effektivitet

86. Det Europæiske Regionsudvalg understreger, at EU's politikker skal give borgerne indflydelse på de spørgsmål, der er vigtige i deres liv. Borgerne søger løsninger på lokalt niveau og ønsker, at de lokale myndigheder i højere grad bidrager til at definere problemerne og hjælper med at løse dem. Denne personcentrerede, borgerstyrede tilgang kan løse mange lokale udfordringer og viser, hvordan EU er relevant for borgerne. Det betyder også, at EU's politik skal fokusere på at styrke byernes og regionernes rolle ved at inddrage borgerne i partnerskaber mellem offentlige myndigheder, private virksomheder og borgere;

87. understreger, at de lokale og regionale myndigheder bidrager med merværdi til EU's politikker og fungerer som laboratorier for udvikling og gennemførelse af de samfundsmæssige nyskabelser, solidaritetspolitikker og inkluderende politikker, som borgerne forventer af EU;

88. bemærker, at ikke alle borgernes problemer kan løses ved detailregulering via EU-lovgivning. Nærhedsprincippet handler ikke kun om, hvorvidt det er juridisk muligt for EU at lovgive men også om, hvorvidt løsningerne giver mening for borgerne. Hvis borgerne oplever, at EU kommer med løsninger, som ikke giver mening i hverdagen, vil det blot skabe større modstand mod EU;

89. er overbevist om, at EU's institutionelle system er nødt til at fortsætte med at udvikle og tilpasse sig til nye udfordringer med det formål at opnå en inkluderende, gennemsigtig, demokratisk og effektiv beslutningstagning. Udvalget understreger, at de lokale og regionale myndigheders rolle, som repræsenteret i RU, i højere grad bør anerkendes bredt, både i den daglige forvaltning af EU-anliggender og i fremtidige tilpasninger til EU-traktaterne, hvor RU bør være repræsenteret med fulde rettigheder i et eventuelt kommende konvent;

90. er overbevist om, at den lokale og regionale dimension skal anerkendes i det europæiske semester, og at de lokale og regionale myndigheder derfor fra begyndelsen af forberedelserne til den årlige vækstundersøgelse skal inddrages i udarbejdelsen af landerapporterne og i de nationale reformprogrammer. Udvalget mener, at resultattavlen for proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU) til dette formål bør forbedres ved at tilføje regionale indikatorer, som vil bidrage til at fremme og opretholde den regionale dimension af arbejdet med det europæiske semester;

91. mener, at EU's demokratiske legitimitet, og især Den Økonomiske og Monetære Unions legitimitet, bør styrkes ved at sætte principperne om sociale fremskridt og lige muligheder i fokus i EU's beslutningsproces, således at beskæftigelsesmæssige og sociale standarder ikke behandles som perifere i forhold til den makroøkonomiske tilpasningsproces;

92. mener, at bedre inddragelse af regioner og regionale parlamenter i EU's beslutningsproces kan sikre bedre demokratisk kontrol og ansvarlighed.

c) Fremme af borgernes deltagelse i EU's politikker og fælles etablering af en permanent dialog med befolkningen efter 2019

93. Det Europæiske Regionsudvalg minder desuden om, at EU kun vil opnå tillid og troværdighed, hvis og når Unionen giver borgerne en bedre forklaring på den europæiske merværdi og det argument og de nødvendige kompromiser, der ligger til grund for EU's beslutninger. Udvalget anmoder i den forbindelse om en større indsats for at støtte flersprogede, europæiske medier og informationsformater, herunder let forståelige fortællinger, og for udvikling og udbredelse af europæiske undervisningsmoduler om medborgerskab til forskellige uddannelsesniveauer såvel som en væsentligt større støtte til møder mellem borgere på tværs af de europæiske grænser (udvekslingsordninger på uddannelses- og erhvervsuddannelsesniveau, venskabsprogrammer osv....);

94. understreger, at deltagelsesbaserede instrumenter, såsom det europæiske borgerinitiativ ( 14 ) , bør styrkes. Som et supplerende redskab til de eksisterende strukturer i det repræsentative demokrati på EU-plan og med henblik på innovative yderligere elementer af deltagelsesbaseret beslutningstagning og permanent dialog kan europæiske borgerinitiativer hjælpe med at mobilisere borgerne omkring en fælles sag, fremhæve den europæiske dimension af vigtige politiske spørgsmål samt fremme afholdelsen af fælleseuropæiske debatter og den tilsvarende offentlige mening;

95. opfordrer sine medlemmer til fortsat at gå i dialog med borgerne og lytte til dem i forbindelse med lokale arrangementer, »rådhusmøder« og borgerdialoger med henblik på at nå ud til alle regioner i EU-27 og opfordrer de andre institutioner til at bakke op om en fælles indsats. Udvalget fremhæver i den forbindelse målet om at tilrettelægge borgerdialoger i alle EU's regioner inden valget til Europa-Parlamentet i 2019 og opfordrer sine medlemmer til at afholde særlige møder i deres lokale eller regionale forsamlinger sammen med de lokale borgere og deres foreninger for at samle input til de spørgsmål om Europas fremtid, der er medtaget i RU's eget og i Kommissionens spørgeskema. Udvalget understreger den afgørende betydning af decentraliseret information om EU-politikkerne og de politiske beslutninger, der ligger til grund for dem, samt nødvendigheden af at EU-institutionerne støtter de lokale og regionale bestræbelser og initiativer i den retning;

96. fremhæver, at borgerhøringer også bør nå ud til de borgere, der ofte overses i forbindelse med eller ikke er interesserede i høringsprocessen. Det er vigtigt at sikre en ægte inkluderende og repræsentativ dialog med borgerne for at undgå, at debatten domineres af dem, der allerede er tilhængere eller modstandere af EU eller et bestemt politisk anliggende;

97. understreger, at kommunikation og permanent dialog med borgerne er afgørende i alle politiske systemer og derfor afgørende for at øge EU's demokratiske legitimitet og bringe Europa tættere på borgerne;

98. minder i den forbindelse om, at dialogen med borgerne ikke må være begrænset til perioderne op til valget til Europa-Parlamentet;

99. forpligter sig til inden valget til Europa-Parlamentet i 2019 at foreslå en metode til et permanent og struktureret system for dialog mellem borgerne og EU's politikere og institutioner, som involverer de lokale og regionale myndigheder i RU's regi og bygger på en gennemsigtig proces for opnåelsen af borgernes input, således at de får den nødvendige mulighed for og information til at identificere og drøfte de spørgsmål, de lægger mest vægt på. Resultaterne bør indarbejdes i EU's beslutningsproces, hvorefter der bør gives en reel feedback om indvirkningen af borgernes bidrag;

100. er overbevist om, at udvalgets medlemmer ved at give feedback til borgerne i forbindelse med deres politiske arbejde kan styrke forbindelsen med græsrødderne og øge borgernes tillid til »EU-politikkerne«.

Bruxelles, den 9. oktober 2018. Karl-Heinz LAMBERTZ Formand for Det Europæiske Regionsudvalg

(1) Brev fra formanden for Det Europæiske Råd til formanden for Det Europæiske Regionsudvalg, 8. november 2016, http://www.cor.europa.eu/en/events/Documents/Letter%20Tusk%20Markkula_Reflecting%20on%20the%20EU_081116.pdf.

(2) Hensigtserklæring til formand Antonio Tajani og premierminister Jüri Ratas, 13. september 2017, https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/letter-of-intent-2017_da.pdf.

(3) Luc Van den Brande — formand Junckers særlige rådgiver, Reaching out to EU citizens: a new opportunity, oktober 2017.

(4) RU’s udtalelse om Rapport om unionsborgerskab 2017, COR-2017-01319, ordfører: Guillermo Martínez Suárez.

(5) Europa-Parlamentets beslutninger fra 2017 om forbedring af Den Europæiske Unions funktionsmåde ved at drage fordel af Lissabontraktatens potentiale, P8_TA (2017)0049, om mulige udviklingstendenser og justeringer i Den Europæiske Unions nuværende institutionelle struktur, P8_TA (2017)0048, og om budgetmæssig kapacitet for euroområdet, P8_TA (2017)0050.

(6) Såsom Why Europe, Pulse of Europe, Stand up for Europe, Committee for the Defence of Democracy, 1989 Generation Initiative.

(7) London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, marts 2018, https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Future-EU.pdf.

(8) Det Europæiske Regionsudvalg, Reflecting on Europe: how Europe is perceived by people in regions and cities, april 2018, https://cor.europa.eu/en/events/Documents/COR-17-070_report_EN-web.pdf.

(9) Eurobarometer — Public opinion in the European Union, bilag, nr. 88, november 2017, http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/ResultDoc/download/DocumentKy/81142. Eurobarometer — Future of Europe, nr. 467, september-oktober 2017 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/survey/getsurveydetail/instruments/special/surveyky/2179. Eurobarometerundersøgelse bestilt af Europa-Parlamentet, Democracy on the move one year ahead of European election, nr. 89.2, maj 2018, http://www.europarl.europa.eu/pdf/eurobarometre/2018/oneyearbefore2019/eb89_one_year_before_2019_eurobarometer_en_opt.pdf.

(10) London School of Economics, Reflecting on the future of the European Union, marts 2018.

(11) Kommissionen, Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Bypolitik, Min region, mit Europa, vores fremtid: Den 7. rapport om økonomisk, social og territorial samhørighed, september 2017.

(12) Det Europæiske Regionsudvalgs resolution om Kommissionens hvidbog om Europas fremtid: EU-27 i 2025: overvejelser og scenarier (2017/C 306/01).

(13) RU's udtalelse, Oplæg om fremtiden for EU's finanser, COR-2017-03718, ordfører: Marek Woźniak.

(14) RU's udtalelse, Forordning om det europæiske borgerinitiativ, COR-2017-04989, ordfører: Luc Van den Brande.