.*. KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
ir ir 
ir ir 
ir** 
Bruxelles, den 08 11.1995 
KOM(95) 486 endelig udg. 
95/0263 (CNS) 
DET FLERSPROGEDE INFORMATIONSSAMFUND 
MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN 
Forslag til 
RÅDETS BESLUTNING 
om vedtagelse af et flerårigt program 
til fremme af Fællesskabets sproglige 
mangfoldighed i informationssamfundet 
(forelagt af Kommissionen) 

DET FLERSPROGEDE INFORMATIONSSAMFUND 
INDHOLDSFORTEGN ELSE 
1. POLITISK KONTEKST 
2. EUROPAS SPROGLIGE ARV 
2.1 Den tredje sprogrevolution 
2.2 Europas sproglige arv 
2.3 Sprogets forskellige roller 
3. DET KOMMENDE INFORMATIONSSAMFUND 
3.1 En ny teknisk revolution 
3.2 En dobbelt udfordring for Europa 
3.3 Markedskræfterne rækker ikke 
3.4 Løsninger for industrien 
4. BEVARELSE AF DEN SPROGLIGE MANGFOLDIGHED I EUROPA 
4.1 Medlemsstaternes rolle 
4.2 Den Europæiske Unions rolle 
4.3 Uddannelsesinstitutionernes rolle 
4.4 Den private sektors rolle 
4.5 Forsknings- og udviklingsarbejdets rolle 
5. ET FLERSPROGET INFORMATIONSSAMFUND I EUROPA: BEHOVET FOR 
SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER 
5.1 Skabelse, validering og distribution af europæiske sprogressourcer 
5.2 Styrkelse af sprogteknologiindustrien 
5.3 Udvikling af en avanceret oversættelsesindustn 
5 4 Etablering af et brugersamfund af trænede og erfarne brugere 
5.5 Udvikling af en ramme for koordinering og projektfremme 
6. KOORDINERING MED BESLÆGTEDE EU-AKTIONER 
6.1 En europæisk indsats for sprogindlæring 
6.2 Fremme af det flersprogede medieindhold 
6.3 Udvidelse og udnyttelse af teknologigrundlaget 
7. AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
Bilag I: Oversigt over aktioner under M.LIS 
DET FLERSPROGEDE INFORMATIONSSAMFUND 
1. POLITISK KONTEKST 
Europas rige kulturarv er tæt knyttet til de mange europæiske sprog, der forener be­
folkningerne i nationale eller regionale samfund og giver dem adgang til at deltage 
fuldt ud i det sociale, erhvervsmæssige og politiske liv01 
Kommissionens h vidbog(2), Bangemann-rapporten(3) og Kommissionens handlingsplan(4! 
evaluerer potentialet i informationssamfundet og giver politiske retningslinjer for ud­
viklingen heraf. De transeuropæiske net(5), FTU-aktiviteterne under det fjerde ramme-
program(<>), særlig informationsteknologi, ACTS(7) og telematikprogrammet(M, samt de 
seneste forslag i lNFO2000-programmet(y) viser, hvor store bestræbelser man har ud­
foldet i retning af en gennemførelse. Disse bestræbelser er knyttet til initiativer i den 
audiovisuelle sektor(10) og programmer inden for uddannelse og undervisning 
Det Europæiske Råd, forsamlet på Korfu i juni 1994, fremhævede betydningen af de 
sproglige aspekter af informationssamfundet, og på mødet i Cannes i juni 1995 under­
stregede det betydningen af sprogenes mangfoldighed i Den Europæiske Union. 
(3J 
w 
«>) 
(7) 
(8) 
(<>) 
(10) Rådets resolution om sproglig mangfoldighed og flersprogethed i Den Europæiske 
Union af 12 juni 1995 (dok. 7755/95). 
Vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse: Udfordringer og veje ind i det 21. år­
hundrede, hvidbog af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, 1994. 
Bangemann, M. (red.) Europa og det globale informationssamfund: Anbefalinger til 
Det Europæiske Råd 26.5 1994 
Europa på vej mod informationssamfundet - En handlingsplan KOM(94) 347 af 
19.7.1994 
Under Maastricht-traktaten findes særlige bestemmelser for transeuropæiske net til 
udveksling af data mellem myndighederne, EFTnr. C 224 af 31.8.1992. 
Det Fjerde Rammeprogram for Fællesskabsaktiviteter inden for forskning og tekno­
logisk udvikling og demonstration. EFT nr. L 126 af 18.5.1994. 
Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester, KOM(94) 243. 
Program for anvendt telematik, EFT nr. L 334 af 22.12 1994, s. L 
INFO2000 Forslag til program, Stimulering af multimedie-informationsindhold for 
erhvervsliv, myndigheder og borgere i det europæiske informationssamfund Medde­
lelse fra Kommissær Bangemann til Kommissionen, marts 1995. 
Strategiske muligheder for at styrke programindustrien i forlængelse af Den Europæ­
iske Unions audiovisuelle politik. Grønbog af Kommissionen for De Europæiske Fæl­
lesskaber, 1994. 
3 
1 dag oplever vi dybtgående ændringer i kommunikationen mellem mennesker som 
følge af fremkomsten af globale netværksbaserede tjenester for information og kom­
munikation af tekst, lyd og billeder. Samtidig med, at disse udgør spændende udfor­
dringer, vil de også kunne få en betydelig indvirkning på de sprog, vi anvender. I vær­
ste fald vil borgere, som ikke er fortrolige med at kommunikere på de mest udbredte 
sprog, kunne blive udelukket fra fuld deltagelse i vort i stigende grad informationsba­
serede samfund. 
Sådanne farer kunne undgås, hvis vi kunne sikre fuld assistance på flere sprog ved 
brugen af elektronisk information og dermed imødekomme opfordringen til mangfol­
dighed i indhold, herunder det kulturelle og sproglige indhold, som blev udtrykt på 
G7-topmødet om informationssamfundet00. Medens denne mangfoldighed fortsat i vid 
udstrækning vil afhænge af nationale initiativer inden for uddannelse og kultur, kan 
den til gengæld drage betydelig fordel af arbejdet med at etablere bedre faciliteter, som 
tillader adgang til informationer på vore forskellige sprog. Desuden vil bestræbelserne 
på at fremme flersprogede informationstjenester være til gavn for de transeuropæiske 
telenetværk023, som i øjeblikket oprettes for diverse an vendel sessektorer. 
Mere generelt vil støtte til sprogmangfoldigheden gavne del indre marked ved at lette 
kommunikationen på de forskellige sprog og desuden styrke den økonomiske og so­
ciale samhørighed ved at stimulere samarbejdet mellem de forskellige sprogområder 
i Europa. Den vil desuden sætte Europas borgere i stand til i højere grad at deltage i 
vort mere og mere informationsbaserede samfund og give de små og mellemstore 
virksomheder nye muligheder for at komme ind på det flersprogede informations­
marked. Øget interesse for udfordringerne og mulighederne ved de flersprogede aspek­
ter af informationssamfundet vil anspore industrien i al almindelighed til at opsøge nye 
markeder, idet de sproglige hindringer begrænses. 
Der er først og fremmest behov for praktiske løsninger på de problemer, som indu­
strien kommer ud for, når den skal introducere produkter på fremmedsprogede mar­
keder Det er ikke usædvanligt med flere måneders forsinkelse som følge af behovet 
for oversættelse af tekniske produktbeskrivelser, brugermanualer og pr-materiale. I 
forbindelse med edb-produkter og -tjenester er den sproglige tilpasning af software en 
endnu større byrde for sælgeren, hvilket ofte gør, at man viger tilbage for at anvende 
flere sprog. Egnede værktøjer og procedurer, der kan begrænse disse vanskeligheder, 
kan derfor forventes at have en væsentlig indflydelse på handelen på tværs af græn­
serne i en lang række industrisektorer. 
(12) G7-ministerkonference om informationssamfundet, Bruxelles, 25. og 26 februar 1995, 
formandskabets konklusioner. 
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for 
transeuropæiske telenet (KOM(95) 224 af 16. juni 1995). 
Kommissionen selv og i øvrigt også de øvrige EF-institutioner vil ikke blot kunne bi­
drage med betydelig ekspertise og erfaring ved udviklingen af flersprogede værktøjer 
og tjenester som følge af dens egne behov for oversættelse, tolkning og flersprogede 
publikationer, men vil få direkte fordel af resultaterne Initiativer på EU-plan vil i 
videst muligt omfang blive formidlet videre til medlemsstaterne med henblik på at 
fremme udviklingen af flersprogede værktøjer på nationalt plan 
Denne meddelelse analyserer problemerne og beskriver, hvordan man i Europa kan 
gøre fremskridt med udviklingen af et flersproget informationssamfund gennem ko­
ordinering af medlemsstaternes og de offentlige og private sektorers arbejde, så der 
kan tilbydes tilstrækkelig sproglig støtte for borgerne, herunder omkostningseffektiv 
oversættelse og tilpasning til flere sprog. 
Selve teknologierne, hvis omsiggribende anvendelse kan udgøre en trussel mod den 
sproglige og kulturelle mangfoldighed i informationssamfundet, kan også bidrage til 
at overvinde sprogbarriererne i Europa(13) ved at reducere omkostningerne til at udvikle 
flere sprogversioner af, oversætte og tilpasse informationsprodukter og -tjenester. 
Men markedskræfterne alene vil ikke i sig selv være nok til at realisere det flerspro­
gede informationssamfund i Europa. Der kræves positiv handling på medlemsstatsligt 
plan og EU-plan for at skabe basis for den nødvendige udvikling 
De kommercielle muligheder vil følge efter: i medieindustrierne (med forbedringer i 
eftersynkronisering og tekstning), i udarbejdelsen af dokumenter (takket være elektro­
nisk stave- og grammatikkontrol) og, naturligvis, inden for alle aktiviteter, hvor over­
sættelse indgår Flersprogede ressourcer vil endvidere bane vej for forskellige taJesty-
rede applikationer, fra systemer, der konverterer tekst til tale, til stemmestyret ma­
skineri til brug i fabrikkerne. 
Europa vil således kunne bevæge sig frem mod et flersproget informationssamfund, 
idet der skabes nye sprogindustrier og åbnes nye erhvervsmæssige og kulturelle mu­
ligheder for borgerne. Dette vil siden føre til etablering af nye arbejdspladser og nye 
markeder, der rummer et potentiale for udveksling af flersprogede produkter og tjene 
ster i hele Europa og over hele verden. 
2. EUROPAS SPROGLIGE ARV 
2.1 Den tredje sprogrevolution 
Tre på hinanden følgende revolutioner har forvandlet kommunikationen mellem men­
nesker, og hver af dem har ført til væsentlige funktionelle ændringer i anvendelsen af 
sprog. 
O ') Santers tale til Furopa-Parlamentet, Strasbourg, den 17 januar 1995 
5 
Den fors te skek med opfindelsen af alfabetet, der gav adgang til viden gennem 
muligheden for at læse og skrive. Men for den almindelige borger var det dog fortsat 
den personlige, mundtlige kommunikation, der forblev normen. 
Den anden revolution, opfindelsen af mekaniseret /tykning, betød en dramatisk ud 
videlse af den almindelige borgers horisonter. Den generelle udbredelse af læsefær­
digheder blev ikke alene et grundlag for at konsolidere adgangen til viden og kultur, 
men blev selve redskabet for den første demokratiske deltagelse i den nationale stats­
ledelse. 
Vi oplever nu den tredje og mest radikale revolution af dem alle, hvor computer­
baserede teknologier giver den private borger omgående adgang til information over 
hele verden. I dette begyndende informationssamfund ændres sprogets rolle endnu en 
gang, men nu mere dybtgående end før, som et resultat af skærmbaseret kommuni­
kation, der kombinerer tekst, billede og lyd. 
De nye informationsteknologier er på afgørende vis i færd med at ændre kommu­
nikationens natur med betydelig indvirkning på sprogenes rolle til følge. 
2.2 Europas sproglige arv 
Der tales over 45 nationale og regionale sprog og større regionale dialekter af de 
380 millioner indbyggere i Den Europæiske Union De fleste sprog er af romansk, 
germansk eller keltisk afstamning, de øvrige omfatter blandt andet græsk, finsk og 
baskisk(H). 
Men mangfoldigheden i de europæiske sprog er dog relativt begrænset sammenholdt 
med andre områder i verden. Globalt varierer skønnet over det samlede antal forskel­
lige, indbyrdes uforståelige, talte sprog mellem 5.000 og 25 000, afhængigt af hvad 
man opfatter som henholdsvis sprog og dialekt. 
Men mange minoritetssprog er i vanskeligheder, ofte under indflydelse af ændrede 
kommunikationsmønstre. De nye teknologiers gennemslagskraft vil kunne accelerere 
denne proces og dermed være en trussel mod den sproglige og kulturelle05* mangfol­
dighed i det europæiske samfund. 
Den europæiske integration skal baseres på gennemsigtighed for den enkelte borger 
De væsentligste elementer i lovgivning og kommunikation skal således fortsat være 
tilgængelige på unionssprogene for at sikre fuld forståelighed og bred anvendelse. 
Europa besidder en rig mangfoldighed af sprog. Den løbende integrationsproces vil 
tage fart, hvis der gives fri adgang til lovtekster og tilhørende materiale for alle bor­
gere på de forskellige sprog, som anvendes. 
P.M. Hearn og D F Button (red.) (1994) Language Industries Atlas, Amsterdam: IOS 
Press for CEC, Bruxelles og Luxembourg. 
Eurobarometer nr. 41, juli 1994, indeholder data om sprogfærdighed i Europa. 
2.3 Sprogets forskellige roller 
Sprogene har gennemgribende, men komplekse indvirkninger på mange samfunds­
mæssige aspekter. 
De tjener til at skabe social samhørighed i vore lande eller regioner ved at fremme 
fælles værdier. Et fælles sprog letter åben kommunikation på alle samfundsniveauer 
Omvendt vil sprogforskelle besværliggøre kommunikationen og skabe vanskeligheder 
for minoritetsgrupper. 
Sproget er endvidere et redskab til sikring af demokratiet. Samfundet lever og gror 
gennem åben debat og diskussion: talefriheden er en hjørnesten i vore demokratiske 
systemer, den frie presse er det demokratiske udtryks vogter og sproget er det middel, 
som bruges af hver eneste borger i hans eller hendes bidrag til demokratiet. Gennem­
sigtigheden i EF-institutionernes drift kan derfor kun sikres ved at yde støtte til flere 
sprog. 
Vort kulturliv er tæt knyttet til sproget. Hvert land har en digter eller forfatter, hvis 
værker symboliserer dets folks kulturelle identitet, og en stor del af vor kulturelle arv 
er grundfæstet i vore forskellige sprog. 
Endelig er der de økonomiske aspekter. Sprogene bestemmer markederne, ofte i hense­
ende til omkostningerne ved oversættelse eller tilpasning, som kan udgøre en betydelig 
faktor i den internationale handel, uanset hvilke produkter eller tjenesteydelser der er 
tale om. I softwareindustrien bidrager den sproglige tilpasning af softwareprodukterne 
væsentligt til deres pris, selv om denne tilpasning også vil udvide markedet for så­
danne produkter. Og de europæiske film- og tv-industrier må i modsætning til deres 
amerikanske kolleger afsætte midler til eftersynkronisering og tekstning, hvis de ønsker 
at nå ud til et bredt publikum. 
Der vil være behov for øget opmærksomhed om såvel sprogenes politiske som deres 
kulturelle og økonomiske indvirkning i opbygningen af det europæiske informati­
onssamfund. 
3. DET KOMMENDE INFORMATIONSSAMFUND 
3.1 En ny teknisk revolution 
Det teknologiske sammenfald mellem informations- og telekommunikationsindustrierni 
er ved at forandre kommunikationens art i alle samfundslag 
Ikke alene kan disse teknologier tilbyde nye måder at indsamle, distribuere og be­
handle information i alle dens forskellige former (tekst, lyd, billeder, video), deres an­
vendelse er allerede i færd med at forvandle den måde, hvorpå vi lever og arbejder, 
idet de fører os fra et samfund baseret på materielle goder mod et samfund, der i sti­
gende grad er centreret om viden og information. 
Informationssamfundet vinder stadig hastigere frem på fabrikker, kontorer, skoler og 
i hjemmene i alle medlemsstater. Nye veje til information fører mod et mere åbent 
samfund med en stigende strøm af viden, information, dokumentation og underhold­
ning inden for og på tværs af grænserne. 
Økonomiske aktiviteter, som tidligere har været koncentreret om de lokale markeder, 
har nu fået internationalt potentiale. Kulturspecifikke markeder som forlagsvirksomhed, 
softwareproduktion og udbud af tjenester til brugere af hjemmecomputere antager i 
stadig højere grad en multinational dimension. 
Globale informationsled, herunder satelitter og kabel-tv, er godt i gang med at blive 
helt almindelige. Verdensomspændende datanet som for eksempel Internet tiltrækker 
hver måned massevis af nye brugere. 
Informationsrevolutionen er på afgørende vis ved at ændre arten og anvendelsen af 
kommunikation i hele samfundet og skabe nye muligheder for erhvervsliv, kultur og 
uddannelse. 
3.2 En dobbelt udfordring for Europa 
Da informationen påvirker hvert niveau i samfundslivet, udgør skabelsen af lige mu­
ligheder for adgang til den et væsentligt aspekt. Faktisk vil informationsrevolutionen, 
hvis den får frit spil, kunne føre til et samfund delt i to klasser, hvor den ene består 
af dem, der kan udnytte teknologierne fuldt ud, medens den anden består af dem, der 
ikke har mulighed for det, ofte på grund af sprogfaktoren. 
Den dobbelte udfordring for Europa i det kommende informationssamfund består der­
for i at fastholde vor rige sproglige og kulturelle mangfoldighed, samtidig med, at vi 
sikrer lige muligheder til såvel virksomheder som private borgere for at deltage i den 
nye informationsalder og udnytte dens fordele. 
Industrien må tilpasse sig for at forblive konkurrencedygtig i Europa og på verdens­
markederne. Virksomheder må være meget opmærksomme på sproglige og kulturelle 
faktorer, når de planlægger deres produktudvikling og markedsføringsstrategier. 
SMV'er, som har svært ved at skaffe sig en sådan viden og ved at tilpasse deres pro­
duktlinjer og markedsføring, vil først høste udbyttet, når de har forstået problemets 
karakter. 
For at kunne leve op til disse udfordringer, må det europæiske informationssamfund 
forblive flersproget. Borgere i hele EU skal være i stand til at kommunikere fuldt ud, 
ikke kun med andre europæere, men med partnere over hele verden. De skal have red­
skaberne til at kunne leve og arbejde effektivt sammen i en ånd præget af tolerance, 
demokrati og socialt fællesskab. 
Et flersproget udgangspunkt for kommunikation vil sikre private og virksomheder lige 
muligheder for, uanset sprog, at deltage i den nye informationsalder. 
3.3 Markedskræfterne rækker ikke 
Den hastige vækst i brugen af informations- og kommunikationsteknologien vil af 
gode grunde favorisere sprog, som kan behandles tilfredsstillende Sprog, som under­
støttes af væsentlige softwareprodukter, der tilbyder effektive faciliteter til behandling 
af tekst, giver endvidere praktisk talt ubegrænset adgang til infbrmationsydelser på de 
pågældende sprog. 
I denne sammenhæng har markedskræfterne tendens til at koncentrere sig om et be­
grænset antal sprog for at bringe produkter og ydelser ud til flest mulige brugere på 
kortest mulig tid. Effekten af denne tendens er udelukkelse af et stort antal europæere, 
som ikke mestrer de pågældende sprog, samt virksomheder, SMV'er i særdeleshed, 
som ikke skaffer sig den sproglige kompetence, hvorfor de ikke får adgang til at be­
nytte sig af fordelene ved den nye informationsalder. Den langsigtede levedygtighed 
for de sprog, som ikke nyder specifik støtte, bringes dermed i fare. 
Der er et klart behov for foranstaltninger, der sikrer balance mellem hovedsprogene 
og de sprog, der bruges af mindre nationale eller regionale samfund i Europa. 
3.4. Løsninger for industrien 
I det kommende informationssamfund vil produkter i stadig højere grad være ledsaget 
af komplekst dokumentationsmateriale i form af brugermanualer eller, når der er tale 
om software, skærmmeddelelser på brugerens sprog. Hvis denne flersprogede støtte­
dokumentation ikke leveres, støder man på en række formelle og praktiske hindringer 
på de markeder, som det ellers er muligt at komme ind på Når der ikke foreligger 
flersproglig støttedokumentation for produkterne, vil det ofte være meget frustrerende 
for brugeren. 
Både små og store virksomheder er udmærket klar over den tid og de omkostninger, 
der er forbundet med at markedsføre produkter på fremmedsproglige markeder. Alt for 
ofte beslutter producenterne at begrænse deres marketingstrategi til de områder, hvor 
oversættelse kan undgås eller reduceres til et minimum. 
Som følge deraf fungerer det europæiske marked ikke godt for en lang række produk­
ters vedkommende, specielt de produkter som er informationsintensive, eller niche­
markeder, som SMV'er normalt står stærkt på. 
Først og fremmest har industrien brug for at få klarlagt, hvilke sproglige krav mar­
kedet stiller, således at de kan være forberedt og være sprogligt på højde med deres 
konkurrenter. 
For det andet er de nødt til hurtigere at tilpasse deres sproglige kompetence og mar­
kedsføringsstrategier, herunder anvendelsen af avancerede sprogværktøjer, oversættel-
sestjenester og menneskelig sprogekspertise. 
For det tredje må værktøjerne, tjenesterne og den bedst mulige praksis udvikles i over­
ensstemmelse med de specifikke behov. Sprogteknologiindustrien må klart se det som 
sin opgave at udvikle og markedsføre produkter, som forbedrer omkostningseffektivi­
teten. 
I lyset af problemets tværeuropæiske og flersprogede natur er det nødvendigt at handle 
på fællesskabsplan, således at markedet, den leverende industri og sprogindustrien be­
arbejdes på en ensartet måde. 
En koordineret strategi på EU-plan vil gøre det lettere at løse nogle af de problemer, 
som enkeltfirmaer i øjeblikket finder det umuligt at løse alene. 
4. BEVARELSE AF DEN SPROGLIGE MANGFOLDIGHED I EUROPA 
4.1 Medlemsstaternes rolle 
Bevarelse af de forskellige sprog i Europa er primært en opgave for de enkelte lande, 
hvoraf nogle har etableret en konkret sprogpolitik. Inspireret af borgernes ønsker, til­
lægger hver medlemsstat og region eget eller egne sprog særlig værdi og insisterer på 
at opretholde sprogenes status i den europæiske sammenhæng. Udviklingen og tilgæn­
geligheden af værktøjer, som er specifikke for det eller de sprog, der tales i en med­
lemsstat eller en region, bør hovedsagelig være den pågældende medlemsstats eller re­
gions ansvar. 
Alle medlemsstater og regioner har således en fælles interesse i at bevare den sprog­
lige mangfoldighed i Den Europæiske Union, når denne træder ind i informationsal­
deren. 
Hver medlemsstat og region spiller i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet 
en afgørende rolle for bevarelsen af sit eller sine sprog. 
10 
4.2 Den Europæiske Unions rolle 
EF-institutionerne, i særlig grad Kommissionen, kan fungeie som katalysator og øge 
værdien af de nationale bestræbelser ved: 
at sikre de officielle sprogs status i overensstemmelse med reglerne for sprog-
anvendelsen i EF-institutionerne(l(>) 
at informere offentlige og private organisationer om betydningen af informa­
tionsalderens sproglige aspekter med henblik på at påpege fælles problemer og 
mulige løsninger 
at stimulere sprogindustrien og brugerindustrien til at følge egentlige europæ­
iske eller globale markedsføringsstrategier og integrere flersprogethed i deres 
strategier, således at de får en konkurrencemæssig fordel 
at stille resultaterne af sit forsknings- og udviklingsarbejde til rådighed for 
brugere og udviklere af sprogteknologiske tjenesteydelser og -produkter 
at fremme udviklingen af værktøjer, standarder og infrastrukturer, som i det 
store og hele er sproguafhængige, om end de er væsentlige for behandlingen 
af sprog 
at fremme bevidstheden om og anvendelsen af en flersproget indgangsvinkel 
til informationssamfundet i Europa i henseende til indhold, brugerflader, over­
sættelse, tolkning og sprogindlæring. 
EF-institutionerne kan tilbyde støtte til at fremme og sikre den sproglige mangfoldig­
hed i informationsalderen 
4.3 Uddannelsesinstitutionernes rolle 
Uddannelsesinstitutionerne spiller en vital rolle for bevarelsen af den sproglige mang­
foldighed i Europa. Fortrolighed med modersmålet er selve fundamentet for alle voie 
kulturer og uddannelsessystemer. At erhverve sig færdigheder i fremmedsprog er ved 
at blive en nødvendighed for alle europæere i det globale informationssamfund, som 
er under udvikling 
På linje med konklusionerne fra G7-topmødet om informatiomsamfundet er der behov 
for fornyelse i den tværkulturelle uddannelse og undervisning, særlig for studerende 
og ansatte i alle virksomhedstyper, herunder SM Ver. 
Baseret på artikel 217 og 248 i Romtraktaten og første gang gennemført i Rådets for­
ordning nr 1, EFT nr. 17 af 6.10.1958, og siden ændret ved de nye medlemsstaters 
tiltrædelse 
4.4 Den private sektois rolle 
Den private sektor spiller en nøglerolle i bestræbelserne på at realisere informati­
onssamfundet i Europa, således som det er blevet understreget i Kommissionens hvid­
bog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, Bangemann-rapporten og G7-mødet 
om informationssamfundet. 
I praksis vil produktionen af flersproget indhold og flersprogede brugerflader blive 
forestået af private virksomheder. Inden for området sprogindlæring vil private orga­
nisationer i stadig stigende grad supplere offentlige uddannelsesinstitutioner Oversæt­
telse, tolkning og sproglig støtte for software og medier er vigtige områder for den pri­
vate sektor i arbejdet frem mod det flersprogede informationssamfund. 
Sproglig mangfoldighed, som i lang tid udelukkende blev betragtet som en omkost­
ningsfaktor, ses nu som en mulighed for industrien, idet den skaber nye industriakti­
viteter og giver anledning til en større mængde produkter, som opfylder kundernes in­
dividuelle behov. 
Private virksomheder kommer til at spille en væsentlig rolle i udviklingen af det fler­
sprogede informationssamfund. 
4.5 Forsknings- og udviklingsarbejdets rolle 
Nye teknologier kan bidrage til at bevare flersprogetheden ved at tilbyde telekommu­
nikations- og edb-driften stadig mere plads- og behandlingskapacitet. 
Europæisk forskning og udvikling inden for sprogteknologi har skabt et solidt viden­
skabeligt grundlag. Men teknologioverførselen er kun lykkedes i begrænset omfang, 
da de salgbare produkter har haft en tendens til at være énsprogede snarere end fler­
sprogede og som regel er blevet lanceret af USA Det er først nu, at europæiske virk­
somheder er begyndt at markedsføre produkter 
Det europæiske forskningsarbejde har skabt et solidt grundlag for forberedelse af 
teknologioverførsel til markedet. 
5. ET FLERSPROGET INFORMATIONSSAMFUND I EUROPA: BEHOVET FOR 
SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER 
Fremme af flersprogetheden i Europa indebærer en lang række initiativer på forskellige 
områder, der imidlertid er elementer i en sammenhængende strategi. 
Flere allerede planlagte initiativer skal hjælpe med til at berede Europas vej til det 
flersprogede informationssamfund, men der mangler visse elementer i strategien. Hvis 
disse initiativer skal lykkes til fulde, må de suppleres af flere andre foranstaltninger. 
12 
Initiativet vedrørende det flersprogede informationssamfund gar derfor ind på tre nye 
aktivitetsområder, som vil styrke den generelle strategi. Disse omfatter støtte til op­
bygningen af en infrastruktur for sprogressourcerne i Europa (aktionslinje I), mobi­
lisering og styrkelse af sprogindustrierne (aktionslinje 2) og fremme af brugen af 
avancerede sprogværktøjer i den offentlige sektor (aktionslinje 3). For at man skal 
kunne finde frem til emner, der har relation til sproglige aspekter ved informati­
onssamfundet, er det tanken at etablere et forum for koordinering, hvor offentlige og 
private organisationer bringes i kontakt med hinanden (ledsageforanstaltninger). 
Antallet af aktører er så stort og varieret, at Kommissionen kun kan handle effektivt 
gennem bevidstgørelses- og støtteaktiviteter, sproginfrastrukturudvikling, pilot- og 
demonstrationsprojekter med støtteeffekt og et begrænset antal målrettede aktioner for 
sprogindustrien. I praksis vil der som regel være tale om indkaldelse af forslag i for­
bindelse med projekter med omkostningsdeling og udbud i forbindelse med særlige 
udviklinger under aktionslinje 3. 
De nye aktiviteter vil være et supplement til de eksisterende EU-initiativer inden for 
sprogindlæring, flersprogligt indhold og sprogteknologi 
Foranstaltningerne skal skabe de rette betingelser for et flersproget informations­
samfund ved at hygge på de igangværende europæiske initiativer og ved at stimulere 
til samarbejde. 
5.1 Skabelse, validering og distribution af europæiske sprogressoureer 
Udvikling af sprogteknologier til salgbare produkter og tjenesteydelser afhænger ikke 
alene af et solidt teknologigrundlag, men også af ressourcer såsom elektroniske ordbø­
ger, termbanker, taledatabaser og grammatiksystemer. Der kræves en betydelig indsats 
på disse områder, hvilket stiller krav om investeringer, som går langt ud over mulig­
hederne hos aktørerne i den private sektor, så meget mere. som at de fleste af de in­
volverede firmaer hører til blandt de små og mellemstore virksomheder 
Der er allerede investeret betydelige summer fra medlemsstaternes, Kommissionens 
og private virksomheders side i produktion af sprogressourcer som online-ordbøger og 
termbanker Disse ressourcers potentiale hæmmes aktuelt af det faktum, at de for del 
meste er énsprogede. Desuden er de udviklet uden skyldig hensyntagen til kompati­
biliteten og er derfor vanskelige at følge op og genanvende Der kræves en oversigt 
over potentielt genanvendelige sprogressourcer som grundlag for, at de kan gøres fler­
sprogede, kompatible og bredt tilgængelige. 
13 
Subsidiaritetsprincippet kan bringes til at fungere effektivt på dette område, idet den 
konkrete udvikling afdækkende ressourcer for et hvilket soin helst sprog påhviler den 
eller de medlemsstater, hvor sproget tales, medens Fællesskabet beskæftiger sig med 
de generelle spørgsmål som for eksempel standarder og deres anvendelse, lige adgang 
for alle virksomheder og borgere, Europa-dækkende net af databanker, sammenligne­
lige kvalitetsniveauer for alle sprog. Med hensyn til flersprogede ressourcer, der er så 
afgørende for skabelsen af et virkelig flersproget informationssamfund, deles ansvaret 
for at tage initiatier af Fællesskabet og de pågældende medlemsstater, idet der skelnes 
mellem det generiske og det specifikke. 
En sammenslutning af leverandører og brugere skal tjene til at fremme opbygningen 
af en ressourceinfrastruktur, hvis etablering og drift skal varetages af offentlige og pri­
vate operatører i de forskellige sektorer. I USA og Japan har regeringerne stimuleret 
etablering, distribution og standardisering af sproglige ressourcer. 
Nationale leksikale organisationer vil blive opmuntret til at koordinere deres ressourcer 
og resultater for at sikre, at den europæiske sprogindustri kan drage den fulde nytte 
heraf Endvidere skal bidrag fra forlagsindustrien inddrages 
Inden for området taleteknologi er der behov for tæt samarbejde forskningsinstitutio­
nerne indbyrdes og med industrien i arbejdet på at opbygge standardiserede databaser 
til udvikling og afprøvning aftalebehandlingssystemer, der fører til avancerede tale-
teknologiapplikationer. Da et stort antal talte europæiske sprog skal dækkes, vil Kom­
missionen sammen med medlemsstaterne undersøge muligheden for støtte til bestræ­
belserne inden for udvikling af taledatabaser, særlig inden for sprog med begrænset 
økonomisk potentiale. 
Vigtigheden af terminologien i informationsbehandlingen over hele Europa er stor nok 
til at retfærdiggøre etableringen af en fælles terminologisk infrastruktur. Der findes i 
dag millioner af specifikke termer inden for henved 200 forskellige sektorer. Der er 
derfor behov for store distribuerede eller netværksbaserede databanker, som kan til­
byde let adgang til terminologi på flere sprog, baseret på hensigtsmæssige standarder 
Industrier og institutioner, som arbejder med flersproget terminologi i Europa, kan 
danne grundlag for et kooperativt terminologiprojekt. Med den rette stimulering og 
tilstrækkelig finansiel og organisatorisk opbakning kan dette udvikle sig til et europæ­
isk koordinations- og informationscenter for terminologi, der samarbejder med nati­
onale og regionale centre og med de forskellige industrielle, administrative, juridiske, 
videnskabelige og medicinske sektorer. 
Det skal nøje overvejes, hvordan man mest effektivt kan sikre ensartet adgang til disse 
ressourcer og til deres anvendelse. For at sikre et vidt udbredt fælles grundlag kunne 
de nødvendige værktøjer til adgang til netværket stilles umiddelbart til fri afhentning 
(download) og afbenyttelse (som "freeware", dvs. gratis software) 
14 
Der vil opstå et større udbud af bredt tilgængelige flersprogede ressourcer som følge 
af tættere samarbejde mellem nationale og regionale organisationer, der arbejder med 
leksikografi og terminologi. Kommissionen vil under aktionslinje I støtte opbygningen 
af strukturer og fremgangsmåder for samarbejdet og søge at stimulere dette. 
5.2 Styrkelse af sprogteknologiindustrien 
Et væsentligt aspekt ved den private sektors rolle i etableringen af det flersprogede in­
formationssamfund er engagementet i såkaldt sprogteknologiske industrier, hvis pri­
mære aktivitetsområde er udviklingen af salgbare produkter til computerbaseret sprog­
behandling. 
Disse industrier, som vil komme til at spille en nøglerolle, nar Europas adgang til in­
formationssamfundet skal forbedres, har ikke haft mulighed for at udvikle sig i fuldt 
omfang som følge af de hindringer, som omkostningerne ved udvikling af de omfat­
tende sprogressourcer, der er så nødvendige for produktets gennemslagskraft, medfører 
Eksempler er tekstforfatnings- og redigeringværktøjer, baseret på stave- og gramma­
tikkontrolsystemer, hjælpemidler til brug i oversættelsesarbejde, såsom elektroniske 
ordbøger og termbanker, computerbaserede oversættelsessystemer tilpasset forskellige 
emneområder og teksttyper, samt udvikling af talegenkendelse og talesyntese. 
Der er et klart behov for en effektiv sprogteknologisk industri, der kan danne rygraden 
i Europas flersprogede informationssamfund. Den vil senere kunne spille en vigtig 
rolle for eksporten af europæiske sprogprodukter til andre dele af verden. Dens udvik­
ling vil afhænge af, at europæisk ekspertise koncentreres, så der skabes et større po­
tentiale for udvikling af programmer, og af en udvidelse og forøget udnyttelse af det 
europæiske forsknings- og teknologigrundlag inden for dette område 
Dette er i alt væsentligt en opgave for de private virksomheder Men medlemsstaterne 
og EF-institutionerne skal fungere som en stimulerende katalysatoi t den støtte, de 
yder, ved at pege på potentielle markeder og aktionsområder og ved at anspore indu­
strien til at tage udfordringer op, som de enkelte virksomheder ikke vil kunne klare 
alene. 
Der er gode grunde hertil. I Europa skal erhvervslivet arbejde på markeder, som er 
mere fragmenterede end for eksempel i USA. De fleste aktører er ret små virksom­
heder, der ikke har kræfterne til at overvinde sproglige og kulturelle barrierer på uden­
landske markeder. Hertil kommer, at de europæiske markeder for nye produkters og 
tjenesteydelsers vedkommende er mindre dynamiske end USA og Østasien. Denne 
dobbelte udfordring er en væsentlig ulempe for de europæiske virksomheder, og der 
bør kompenseres herfor ved foranstaltninger på infrastrukturområdet og gennem sti­
mulerende foranstaltninger. 
15 
Inden for sprogteknologien er mange metodologier, standarder, funktionsspecifikationer 
og grundteknologier i det store og hele sproguafhængige. I disse tilfælde skaber initia­
tiver på fællesskabsplan stordriftsfordele. Når det drejer sig om tværsproglige værk 
tøjer, for eksempel til brug ved oversættelse, spiller EU en naturlig rolle i et samar­
bejde med de pågældende medlemsstater. 
Medlemsstaterne er fortsat ansvarlige for de aspekter af værktøjer, ressourcer og ap­
plikationer, som specifikt vedrører deres sprog. 
EUs stimulerende rolle vil blandt andet bestå i at fremme de sprogteknologiske indu­
strier som led i aktionslinje 2, således at de kan få gavn af en mere sammenliœngende 
strategi for flersprogethed. 
5.3 Udvikling af en avanceret oversættelsesindustri 
Oversættelsessektoren repræsenterer et af de mest fremtrædende anvendelsesområder 
for sprogteknologiske produkter og er selv leverandør af sproglige produkter, nemlig 
oversættelser. Det anslås, at der alene inden for EU bliver oversat omkring 
100 mio sider tekst, svarende til en arbejdsstyrke på 100 000 og en omsætning på 
10 miaECU(,7). 
Men oversættelse er ikke blot oversættelse som sådan, idet det også involverer så for­
skellige aktiviteter som tolkning, lokalisering af software, eftersynkronisering og 
tekstning samt versionering af audiovisuelle produkter og multimedieprodukter. 
Softwareproduktsalget i Europa, som allerede ligger på ca. 25 mi a ECU pr. år, er i be­
tydelig vækst. En nøglesektor på dette område er tilpasningen af programmerne til 
lokale markeder, som omfatter udarbejdelsen af dokumentation, produktstøtte, manu­
aler, emballering og lagerfaciliteter samt distribution og logistik De fleste af disse 
elementer involverer sprogbaserede aktiviteter, også hvor der ikke er direkte behov for 
oversættelse. 
I oversættelsesindustrien lægges der stigende vægt på computerbaserede hjælpemidler 
i oversættelsesarbejdet, såsom elektroniske ordbøger, "translator's workbench" og kom­
munikationssystemer, som oversætteren kan få adgang til fra sin arbejdsstation. For­
trolighed med computere er således ved at blive en uundværlig færdighed for den 
praktiserende oversætter og vil bidrage til at etablere en mere industrialiseret frem­
gangsmåde, baseret på omfattende anvendelse af relevante netværkstjenester. 
(17) Kilde Praetorius Ltd., Nottingham, England. 
16 
Loi adgang til flersprogede hjælpemidler, herunder store leksikalske ressourcer og 
termbanker, vil få stadig større betydning. Netværksaktiviteter for individuelle over­
sættere og oversættelsesvirksomheder vil forøge effektiviteten og fleksibiliteten og øge 
den europæiske konkurrenceevne på verdensmarkedet I tæt samarbejde med oversæt-
telsesindustrien skal der iværksættes foranstaltninger, der omfatter uddannelse og be­
vidstgørelse med det formål at mobilisere og styrke det europæiske potentiale for over­
sættelse. 
I sidste ende bør alle borgere i Unionen have adgang til brugervenlige oversættel­
sesværktøjer. Disse dækker endnu ikke alle de mindre udbredte sprog, da afkastet på 
den nødvendige investering er for ringe for de mindre virksomheder. Dette er klart 
et område, hvor der er behov for samarbejde. 
Stimuleringen af en mere industrialiseret indfaldsvinkel til oversættelsesarbejdet 
baseret på omfattende anvendelse af netværk og adgang til oversættelseshjadpemidler 
og -ressourcer skal fremmes for at forbedre Europas effektivitet og konkurrenceevne 
på verdensmarkedet for oversættelse. 
5.4 Etablering af et biugersamfund af trænede og erfarne brugere 
Incitamenterne til at bringe teknologierne ud på markedet vil kun få den ønskede 
virkning, så længe der findes en stor og voksende efterspørgsel efter flersprogede in­
formationsprodukter og -tjenester. Denne efterspørgsel vil komme fra borgerne (under­
holdning, information), erhvervslivet (information, tolkning, oversættelse) og den of­
fentlige sektor (information, oversættelse, tolkning, dokumentation). Alle skal bevidst­
gøres om det informationssamfund, som er under udvikling, Og om de aktuelle og 
fremtidige muligheder for en flersproget indfaldsvinkel til information i Europa. 
EF-institutionerne kan ligeledes spille en ganske bestemt rolle i denne sammenhæng 
Kommissionen har i nogen tid som led i en række handlingsprogrammer for fler-
sprogethed(18) eksperimenteret med brugen af flersprogede værktøjer, såsom maskin-
oversættelse og termbanker. For nylig har der været initiativer i retning af at udvide 
disse aktiviteter til andre EF-institutioner og til myndighederne hos visse medlems­
stater. Disse initiativer skal intensiveres. 
Der skal iværksættes foranstaltninger til at informere virksomlieder, myndigheder og 
de enkelte borgere om udbuddet af sprogværktøjer og -tjenester. Under aktionslinje 3 
kan EF-institutionerne tjene som prøvesten for de europæiske industrier ved at stimu­
lere til efterspørgsel på højt niveau og direkte bidrage til udviklingen af Europas fler­
sprogede informationssamfund 
(18) Sjette handlingsprogram for flersprogethed 1994-1995. 
17 
5.5 Udvikling af en i;imme for koordinering og projektfremme 
Hvis den private sektor skal deltage aktivt i etableringen af det flersprogede infor­
mationssamfund, vil det naturligvis være nødvendigt med en klar politik, som skal få 
EF-institutionerne, medlemsstaterne og de private virksomheder til at samarbejde. 
I forbindelse med internationale initiativer vedrørende det globale informationssamfund 
vil Kommissionen lægge vægt på behovet for at tage hensyn til sproglige og kulturelle 
aspekter. Der vil især blive samarbejdet med tredjelande i Central- og Østeuropa, EØS 
og Middelhavsområdet samt lande, hvor europæiske sprog er meget udbredt. 
Til at koncentrere arbejdet med at definere centrale spørgsmål med relevans for de 
sproglige aspekter af det europæiske informationssamfund er det tanken at skabe et 
koordinerings forum, hvor offentlige og private organisationer, som har ansvar eller 
opgaver i forbindelse med flersprogethed og samfundsspørgsmål, bringes i forbindelse 
med hinanden Blandt forummets opgaver hører; 
at forbedre forståelsen af sproglige emner i tilknytning til informationssam­
fundet 
at analysere de relevante økonomiske, samfundsmæssige og kulturelle aspekter 
at finde frem til de væsentligste hindringer for etablering af et flersproget in­
formationssamfund 
at fremme koordineringen mellem nationale myndigheder og EF-institutioneme 
at vurdere fremskridtene hen imod det flersprogede informationssamfund 
at samarbejde og udveksle sproglige ressourcer med lande uden for EU. 
Der vil blive etableret et forum for koordinering af offentlige og private flersprogede 
initiativer som en ledsageforanstaltning, der skal målrette de politiske beslutnings­
processer. 
6. KOORDINERING MED BESLÆGTEDE EU-AKTIONER 
De ovenfor beskrevne aktioner er omhyggeligt målrettet til at supplere det arbejde, 
som allerede er i gang som led i en række eksisterende EU-initiativer. At fremme fler­
sprogetheden i Europa kræver koordinering af en lang række initiativer på forskellige 
områder, som imidlertid skal betragtes som elementer i en sammenhængende strategi. 
Supplerende EU-aktioner, der styrker sprogkompetencen og teknologigrundlaget vil 
spille en central rolle ved etableringen af Europas flersprogede informationssamfund. 
6.1 En europæisk indsats for sprogindlæring 
Det stigende behov for støtte af flersprogetheden i kommunikationen af information 
og viden anerkendes af erhvervslivet, myndighederne og de enkelte borgere. Der læg­
ges derfor nu større vægt på initiativer inden for sprogindlæring 
Udgangspunktet er naturligvis at mestre sit modersmål, men det er ved at være af 
næsten lige så stor vigtighed at være fortrolig med fremmedsprog Kun ved at udvide 
deres sprogkundskaber vil borgerne kunne drage nytte af de stadigt mere omfattende 
informationstjenester, som tilbydes over de globale netværk. Dette vil til dels kunne 
opnås gennem udvikling af produkter til fjernundervisning i sprog, beregnet for net-
værksmiljøet 
LINGUA'S09' opfølgningsprogrammer SOCRATES og LEONARDO er fuldt ud op­
mærksomme på sprogindlæringen, idet de er udvidet til også at omfatte praktisk vide­
reuddannelse Inden for det nye program for anvendt telematik omfatter såvel under­
visnings- og kursussektoren som den sprogteknologiske sektor også udvikling af værk­
tøjer til sprogindlæring. 
Rådet (forskning) har for nylig accepteret at etablere et antal arbejdsgrupper, som far 
til opgave nærmere at undersøge bestemte tværfaglige forskningsemner. Den arbejds­
gruppe, der skal arbejde med multimediesoftware til undervisningsbrug, skal undersøge 
aspekter med relation til sprogindlæring. 
Der skal fokuseres mere på sprogindlæring i alle uddannelsesforløbets faser og i er­
hvervslivet. Fællesskabsprogrammer som LEONARDO og S OCRA TES samt telema­
tikprogrammet vil bidrage hertil 
6.2 Fremme af det flersprogede medieindhold 
På vejen mod informationsalderen kan Europa drage stor fordel af sin omfattende 
"åndelige bagage" inden for områderne forlagsvirksomhed, audiovisuelle materialer og 
sprog. Moderne produktions-, emballerings- og distributionsmetoder vil åbne interna­
tionale markeder for en bred vifte af ydelser til såvel fritid som arbejde, der ofte kræ­
ver en flersproget tilgang til indholdet. 
Dette vil omfatte teknikker til begrænsning af udgifterne til fremstilling af ind-
holdsprodukter til Europas mange sprogmarkeder. Nye teknologier vil muliggøre en 
mere integreret fremgangsmåde, der nedsætter omkostningerne til oversættelse og til­
pasning, samtidig med, at den flersprogede kvalitet forbedres 
LINGUA: Handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Euro 
pæiske Fællesskab, Rådets afgørelse, EFT nr. L 239 af 16.8.1989. 
19 
Den europæiske indholdsindustri ("content industry") vil være en af de væsentligste 
industrielle deltagere i skabelsen af informationssamfundet som følge af behovet for 
at offentliggøre materiale på forskellige sprog på det flersprogede marked. Dette behov 
vil ligeledes blive behandlet under det foreslåede INFO2000-program og Media II-pro-
grammet. 
På samme måde vil man under FTU-programmerne, særlig inden for informations- og 
sprogteknologisektorerne i telematikprogrammet, være tilstrækkeligt opmærksom på 
eksisterende teknologier til nedsættelse af de yderligere omkostninger og til reduktion 
af produktionstiden ved fremstilling af det flersprogede materiale, herunder efter­
synkronisering, og software-støtte af flere sprog. Et vigtigt område vil her være værk­
tøjer til produktion af CD-ROM'er og CDI'er på en lang række forskellige sprog. 
Udviklingen af værktøjer og metoder beregnet på at nedsætte omkostningerne til 
produktion af det flersprogede materialeindhold, samtidig med at kvaliteten forøges, 
vil blive stimuleret inden for rammerne af FTU-programmerne. INFO 2000- og 
MEDIA I I-programmet vil fremme produktionen af flersproget indhold. 
6.3 Udvidelse og udnyttelse af teknologigrundlaget 
På trods af betydelige fremskridt i løbet af de seneste 10 år har sprogteknologien 
endnu ikke nået et modent stadium og kræver fortsat forskning og udvikling. En hin­
dring er manglen på store, bredt tilgængelige computer-baserede ressourcer til de for­
skellige teknologier: 
Naturlig sprogbehandling dækker sproggenkendelse, dialogstyring, syntaktisk, 
morfologisk og semantisk analyse, computerbaseret oversættelse, dokument­
indeksering og -indlæsning, samt teknikker til evaluering. Disse teknologier er 
nødvendige for at opbygge systemer til grammatikkontrol, sætningsanalyse til 
brug i oversættelses- og forfattersystemer samt værktøjer til lokalisering og 
klassifikation af netværksinformation. 
Taleteknologi kan inddeles i signalbehandling, automatisk talegenkendelse, 
sprogforståelse, talergenkendelse, talegenerering og tekst-ti 1-tale-syntese, samt 
evaluering aftaleteknologi. Taleteknologi kan anvendes på synteseniveauet, for 
eksempel til udvikling af tekst-til-tale-systemer for blinde, medens der kræves 
taleanalyseteknikker til udvikling af stemmestyret udstyr og til automatiske 
dikteringssystemer. Alle disse teknologier er tæt knyttede til deres modstykker 
inden for behandling af skriftlig kommunikation. 
Sprogteknologiens ergonomiske aspekter omfatter udformningen af effektive 
brugerflader til håndtering af såvel talt som skrevet sprog. Dette omfatter 
skærmbilleder og hjælpemeddelelser på alle de nødvendige sprog samt kom­
ponenter, der understøtter talte kommandoer på flere sprog. 
20 
Sprogteknologien bygger på disse elementer i udviklingen af applikationer, hvor be­
handlingen af skrevet eller talt sprog indgår. Potentielle anvendelser kunne for ek­
sempel være systemer, der foretog råoversættelse af uddrag af videnskabelige databaser 
eller konverterede tale til tekst, feks. rapporter, indtalt af medicinske specialister 
Europas videnskabelige grundlag for sprogteknologien er konsolideret gennem FTU-
programmer som ESPRIT, Telematics, Eurotra(20) og sprogforskning og -teknologi2'1 
Udnyttelsen af dette solide videnskabs- og teknologigrundlag halter imidlertid noget 
bagefter. 
Der vil blive udfoldet sierlige bestræbelser såvel indenfor de specifikke programmer 
som gennem fortsat støtte til udnyttelse og udbredelse af resultater til sikring af, at 
industrien holdes ajour med landvindingerne inden for området sprogteknologi. 
AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
Det kan konkluderes, at man med det foreslåede program for det flersprogede informa­
tionssamfund kan tage fat på en række problemer, som skal løses ved udviklingen af 
en koordineret strategi for et flersproget informationssamfund I mange tilfælde skorter 
det ikke blot på ideer i Europa, men også på bedre koordinering, tempo og hensigts­
mæssig gennemførelse. Den foreslåede rådsbeslutning til iværksættelse af et handlings­
program til fremme af det flersprogede informationssamfund tager højde for disse pro­
blemer. 
Den sproglige mangfoldighed har været og vil vedblive at være en hjørnesten i euro­
pæisk kommunikation og samarbejde. Den vil blive så meget desto mere vigtig i lyset 
af udviklingen af det globale informationssamfund, hvor de enkelte lande vil forsøge 
at udnytte deres stærke position inden for visse områder for informations- og kommu­
nikationstjenester ved at eksportere produkter og tjenesteydelser til hele verden 
I udviklingen af det globale informationssamfund, må Europa være parat til at spille 
sin rolle og høste det fulde udbytte til gavn for sine borgere, virksomheder og myndig­
heder Den europæiske identitet skal bevares, kendetegnet, som den er, af et frugtbart 
samarbejde mellem forskellige folkeslag med forskellige sprog og kulturer. 
Eurotra, et avanceret europæisk maskinoversættelsessyslem Iværksat ved Rådets af­
gørelse nr. 82/752 af 4 1 1.1982 og senest omhandlet i Rådets beslutning nr 90/664 af 
26 11.1990 
Rådets beslutning af 7 6 1991. EFT nr L 192 af 16.7.1991, s. 18. 
21 
Europas sproglige mangfoldighed er betydelig, sammenlignet med situationen hos de 
væsentligste konkurrenter, USA og Japan, om end den er mindre udtalt end i mange 
andre dele af verden. Europa har den videnskabelige og teknologiske kompetence, den 
økonomiske styrke og den politiske vilje til at opretholde sin sproglige mangfoldighed 
i informationsalderen, således som Europas borgere ønsker det Erhvervslivet har mær­
ket behovet for at indstille sig på et samfund med flere sprog og flere kulturer og er 
parat til at påtage sig sin del af opgaven. Små virksomheder, som står over for store 
og diversificerede markeder har også brug for tilstrækkelig støtte. 
Således vil det flersprogede informationssamfund gøre det lettere for borgerne at kom­
munikere på et sprog efter eget valg, både på arbejdet og i hjemmet. Det vil også sikre 
Europa en stærk position ved overførslen af egne erfaringer og modenhed i omgangen 
med et kulturelt og sprogligt forskelligartet Europa til et endnu mere forskelligartet 
globalt informationssamfund. 
22 
BILAG 1: Oversigt over aktioner under programmet for det flersprogede informationssamfund (MLIS) 
TITEL BESKRIVELSE BEGRUNDELSE 
Støtte til opbygningen 
af en infrastruktur for 
sprogressourcerne i 
Europa Indkaldelse af forslag (projekter med omkost­
ningsdeling) til: 
- støtte til igangsættelse af europæisk sprog-
ressourcesammenslutning med hensyn til 
validering og formidling af sprogressourcer 
- etapevis udvikling af en netværkssammen-
koblingssektor og sprogbaserede 
terminologibaser 
- udvælgelse og drift af et informationscenter 
for terminologi 
- etapevis udvikling af et netværk af kompatible 
elektroniske korpora og leksika bedre anvendelse af sprogressourcer, som 
udvikles uafhængigt i forskellige medlems­
stater 
der er behov for at "udvikle sprogres­
sourcer i overensstemmelse med fælles 
vedtagne standarder 
netværkssamarbejde mellem disse ressour­
cer sikrer kompatibilitet 
aktiviteter fra EU's side fremmer udvikling 
af flersprogede ressourcer 
TITEL BESKRIVELSE BEGRUNDELSE 
Mobilisering og 
styrkelse af 
sprogindustrierne Indkaldelse af forslag (projekter med omkost­
ningsdeling) til: 
- demonstration af effektiv anvendelse af 
kontrolleret sprog og sprogværktøjer i et 
begrænset antal miljøer inden for industri og 
erhverv 
- demonstration af avancerede værktøjer og 
metoder til lokalisering af multimediasoftvvare 
- udvikling af elektroniske oversættelses-
søgesystemer 
- demonstration af teleoversættelse og tele­
tolkning under anvendelse af tværeuropæiske 
netværk SMV'er har i stigende grad behov for at 
komme ind på fremmedsprogede markeder 
der er mangel på kompetence og erfaring 
inden for tlersprogethed 
en indsats fra EU's side vil forbedre 
SMV'ernes chancer på det indre marked 
direkte adgang til flersprogede tjenester vil 
gøre, at SMV'er hurtigere kommer ind på 
markedet 
sprogindustrien, navnlig SMV'er, vil fa 
gavn af samarbejde på europæisk plan 
J. TITEL 
Fremme af brugen af 
avancerede 
sprogværktøjer i 
Europas offentlige 
sektor BESKRIVELSE 
Udbud vedrørende: 
- udvikling af en flersproget informations­
infrastruktur til den offentlige sektor (værk­
tøjer, ressourcer, standarder, grænseflader) 
- udvikling af oversættelsesværktøj er i bilateralt 
samarbejde med medlemsstaterne og 
regionerne 
- udarbejdelse af ensartet terminologi, der er 
specifik for den europæiske offentlige sektor BEGRUNDELSE | 
- behovet for flersproglig kommunikation 
mellem offentlige myndigheder i Europa er 
kraftigt stigende 
- anvendelse af sprogværktøjer kan i høj 
grad forbedre effektiviteten 
- EF-institutionernes erfaringer med fler-
sprogethed bør deles med myndighederne i 
medlemsstaterne 
- den europæiske offentlige sektor vil være 
en prøvesten for den europæiske sprog-
industri 
ro TITEL 
Ledsageforanstalt­
ninger BESKRIVELSE 
Udbud (hovedsagelig vedrørende undersøgelser 
og bevidstgørelsesaktioner): 
- tilrettelæggelse af koordinering mellem de 
vigtigste aktører 
- undersøgelser til vurdering af behov og 
fremskridt med hensyn til flersprogethed 
- støtte til sprogligt standardiseringsarbejde 
- - forskellige befordrende aktiviteter, specielt 
med sigte på den brede offentlighed og for­
skellige erhvervssektorer 
- tilrettelæggelse af samarbejde med tredje­
lande BEGRUNDELSE 
- samordnede aktioner på europæisk plan vil 
forbedre handlingsplanernes effektivitet 
- standardisering er afgørende, når der er tale 
om udnyttelse og genanvendelse i større 
målestok 
- bevidstheden om sproglige emner og 
potentielle muligheder er ikke særlig stor i 1 
Europa 
- international erfaringsudveksling kan ud- 1 
vide foranstaltningerne på europæisk plan [ 
og styrke forbindelserne med udvalgte j 
tredjelande | 
Forslag til 
RÅDETS BESLUTNING 
om vedtagelse af et flerårigt program 
til fremme af Fællesskabets sproglige 
mangfoldighed i informationssamfundet 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130, 
stk. 3, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet01, 
under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2', og 
ud fra følgende betragtninger: 
Det fremtidige informationssamfund byder industrien på nye perspektiver for kommunikation 
og udvekslinger på både de europæiske markeder og verdensmarkederne, der er karakteriseret 
ved en høj grad af sproglig og kulturel mangfoldighed; 
industrien må udarbejde specifikke og hensigtsmæssige løsninger til overvindelse af sprogbar­
riererne med det formål til fulde at kunne drage nytte af fordelene ved det indre marked og 
fortsat være konkurrencedygtige på verdensmarkederne; 
det er nødvendigt at stimulere anvendelsen af teknologier, værktøjer og metoder, som redu­
cerer omkostningerne ved overførsel af information sprogene imellem, samtidig med at man 
sikrer oversættelsernes kvalitet, navnlig når det drejer sig om litterære oversættelser, som 
kræver en særlig kreativ indsats; 
Det Europæiske Råd, forsamlet på Korfu den 24. og 25. juni 1994, understregede vigtigheden 
af de kulturelle og sproglige aspekter ved informationssamfundet, og Det Europæiske Råd, 
forsamlet i Cannes den 26. og 7. juni 1995, mindede om, hvor stor betydning den sproglige 
mangfoldighed har for Fællesskabet; 
informationssamfundets opståen kan øge borgernes adgang til informationer og dermed frem­
byde en enestående mulighed for at udnytte den sproglige og kulturelle rigdom og mangfol­
dighed i Fællesskabet; 
EFT nr 
EFT nr 
25 
ansvaret for sprogpolitikken påhviler medlemsstaterne under overholdelse af EF-retten, imid­
lertid er fremme af udviklingen af moderne værktøjer til sprogbehandling og deres anvendelse 
et aktivitetsområde, hvor en fællesskabsaktion er berettiget, eftersom en hensigtsmæssig ko­
ordinering mellem de pågældende aktører fra forskellige sprogområder kan give betragtelige 
stordriftfordele; foranstaltninger på fællesskabsplan skal være afpasset efter de mål, der skal 
nås, og udelukkende dreje sig om de områder, hvor der kan opnås en værditilvækst for Fæl­
lesskabet, 
det er i Fællesskabets interesse at støtte bestræbelserne på at skabe en infrastruktur, der til­
skynder til at skabe og udnytte de fælles sprogressourcer, der er nødvendige for at forbedre 
sproglige værktøjer og tjenester samt vilkårene for forsknings- og udviklingsarbejde; 
Fællesskabet bør ligeledes mobilisere sprogindustrierne og bidrage til at skabe et miljø, der 
styrker disse; 
industrierne på det informations- og kommunikationsteknologiske område bør opmuntres til 
at udarbejde standarder, som tager højde for den sproglige mangfoldighed, og indarbejde disse 
i produkter og applikationer; 
EF-institutionerne og de berørte myndigheder i medlemsstaterne bør styrke deres samarbejde 
for at reducere udgifterne til udvikling og udnyttelse af de sproglige værktøjer, der er nødven­
dige for udøvelsen af deres opgaver; 
der bør sikres en tæt koordinering mellem aktioner under nærværende program og initiativer 
under andre fællesskabsprogrammer, der bidrager til at skabe et informationssamfund; 
med udgangspunkt i den respekt for overordnede politikker, som Fællesskabet udviser over 
for disse organisationer, kan deltagelse af internationale organisationer og retlige enheder fra 
tredjelande i gennemførelsen af hele eller dele af programmet være til fordel for alle parter -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Et fællesskabsprogram, der tager sigte på: 
a) at stimulere anvendelsen af teknologier, værktøjer og metoder, som reducerer omkost­
ningerne ved informationsoverførsel sprogene imellem og oprettelsen af flersprogede 
tjenester, 
b) at fremme styrkelsen af sprogindustrierne, 
c) at opmuntre udviklingen af flersprogede tjenester, 
d) at fremme Fællesskabets sproglige mangfoldighed i et globalt informationssamfund, 
vedtages for en periode, der løber fra den dato, fra hvilken nærværende beslutning får virkning 
indtil den 31. december 1998. 
26 
Artikel 2 
Kommissionen er ansvarlig for nedenstående aktioner i overensstemmelse med aktionslinjerne 
i bilag I og gennemførelsesbestemmelserne for programmet i bilag II: 
a) støtte til bestræbelserne på at opbygge en infrastruktur for de sproglige ressourcer i 
Fællesskabet og stimulere de pågældende aktører, 
b) mobilisering og styrkelse af sprogindustrierne ved at fremme anvendelsen af moderne 
sprogteknologier og sprogværktøjer og deres integrering i informatikapplikationer, 
c) fremme af brug af avancerede sprog værktøj er, navnlig i den offentlige sektor i Fælles­
skabet. 
Ingen af disse aktioner må overlappe initiativer under andre nationale programmer eller fæl­
lesskabsprogrammer på disse områder. 
Artikel 3 
1 Budgetmyndigheden fastlægger bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de 
rådige ressourcer inden for rammerne af de finansielle overslag. 
2 Fællesskabets finansielle deltagelse i projekter med omkostningsdeling vil generelt 
være 50%. 
Artikel 4 
I Kommissionen er ansvarlig for programmets iværksættelse. 
2. Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for med­
lemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 
Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der 
skal træffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som for­
manden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster, 
i givet fald ved afstemning. 
Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at an­
mode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. 
Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter ud­
valget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 
27 
Artikel 5 
Proceduren i artikel 4, stk. 2, finder anvendelse på: 
a) arbejdsprogrammet for gennemførelse af de i bilag I anførte aktionslinjer 
indholdet af indkaldelserne af forslag b) 
c) 
d) 
e) 
0 udvælgelsen af de aktioner, hvortil der søges om fællesskabsfinansiering, og 
det beløb, der anslås at være nødvendigt til denne finansiering for hver aktion, 
hvis dette beløb er lig med eller overstiger 0,5 mio ECU 
procedurerne for evaluering af resultaterne af programmet 
tilpasning af de i bilag II anførte gennemførelsesmetoder for programmet 
beslutningen om deltagelse af internationale organisationer og retlige enheder 
fra tredjelande. 
Artikel 6 
Ved programmets afslutning forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det 
Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om de resultater, der er opnået ved 
gennemførelse af de i artikel 2 nævnte aktioner. 
Artikel 7 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 
På Rådets vegne 
Formand 
28 
BILAG I 
AKTIONSLINJER 
1. Aktionslinje 1 : Støtte til opbygningen af en infrastrukturforsprogiessourcerae i Europa 
Sprogressourcer såsom ordbøger, termbanker, grammatikker, indsamling af tekster og 
stemmeoptagelser er en vigtig råvare for sprogforskning, udvikling af værktøjer til 
sprogbehandling i edb-systemer og forbedring af oversættelsesarbejde. Medlemssta­
terne, Kommissionen og private selskaber har investeret store summer i frembringelsen 
af sproglige ressourcer af forskelligt omfang og forskellig kompleksitet. Udnyttelsen 
af disse ressourcer hindres for indeværende af, at de hovedsagelig forefindes på el 
sprog, og deres grundspecifikationer er undertiden forskellige, hvilket begrænser deres 
genanvendelse. Desuden kan de være vanskelige at lokalisere Formålet med denne ak­
tionslinje er at støtte indsatsen for at opbygge en europæisk infrastruktur for sproglige 
ressourcer. 
I 1 Kommissionen støtter igangsættelse af aktiviteter under ELRA - European Language 
Resources Association - hvis formål er: 
at udfærdige en opgørelse over sproglige ressourcer i Fællesskabet 
at iværksætte mekanismer til sikring af spredning deraf i Fællesskabet 
at fremme anvendelse af fælles normer for at sikre kompatibilitet og foretage en 
certificering af kvaliteten deraf. 
\.l Terminologiarbejde dækker et stort aktivitetsområde, der har stor betydning for handel 
kultur, videnskab, teknologi og gennemførelse af Fællesskabets beslutninger, afgørelser, 
direktiver og forordninger. Dette arbejde udføres af mange forskellige offentlige og 
private aktører, der ofte ikke har tilstrækkelige midler til rådighed til at koordinere 
deres indsats med kolleger i andre medlemsstater. 
Kommissionen tilskynder til at iværksætte samordnede aktioner på prioriterede områder 
mellem interesserede parter fra medlemsstaterne med henblik på at gennemføre Fæl­
lesskabets politiske målsætninger. Til den ende deltager Kommissionen i nødvendigt 
omfang i finansieringen af omkostninger ved etableringen af et samarbejde på europæ­
isk plan mellem de berørte instanser, specielt i forbindelse med standarder, informa­
tionsformidling og netværk. 
29 
13 Leksikografiske term- og stemmebanker, der er tilpasset udviklingen af edb-applikati-
oner, og som dækker alle Fællesskabets sprog, er af afgørende betydning for skabelse 
af en europæisk sprogindustri. De fleste eksisterende ressourcer i Europa er ensprogede 
og indbyrdes inkompatible, hvilket gør det umuligt at udnytte dem til fremstilling af 
flersprogede værktøjer. På dette område tilskynder Kommissionen ligeledes til al 
iværksætte samordnede aktioner mellem aktører fra den offentlige og private sektor i 
medlemsstaterne, som skal have til formål at udvikle kompatible leksikografiske og vo­
kale ressourcer, der overholder generelt accepterede normer 
14 Kommissionen er ansvarlig for, at de samordnede aktioner, som den yder støtte til, 
sikrer hensigtsmæssig forbindelse til andet internationalt arbejde på området. 
2. Aktionslinje 2: Mobilisering og styrkelse af sprogindustrieme 
Den private sektor skal fremstille og markedsføre moderne værktøjer, der letter udvik­
lingen af flersprogede edb-applikationer og informationsoverførsel mellem sprogene 
Der findes i Europa et solidt videnskabeligt og teknologisk grundlag på området, der 
er blevet styrket af Fællesskabets forsknings- og udviklingsprogrammer. Imidlertid er 
det europæiske marked bagud med hensyn til udnyttelsen af fremskridtene inden for 
forskning i sprogteknologier. Der bør gøres en særlig indsats, navnlig inden for ram­
merne af spredning og udnyttelse af forskningsresultaterne fra rammeprogrammerne og 
særprogrammerne for at fremskynde overførsel af ny teknologi inden for sprogbe­
handling til markedet. Alle de aktionslinjer, der er stillet forslag om under nærværende 
program, har til formål at bidrage til at skabe et gunstigt miljø for sprogindustnen, 
herunder sprogteknologi- og oversættelsessektoren. 
Formålet med denne aktionslinje er at mobilisere sprogindustrierne ved at fremme tek­
nologioverførsel og -efterspørgsel gennem et begrænset antal demonstrationsprojekter 
med omkostningsdeling, der også kan få en afsmittende virkning på nøglesektorer. 
2 1 En række industrier har eksperimenteret med kontrolleret sprog for at lette udform­
ningen af tekniske dokumenter og brugerstøtteinformation. En sådan strategi forbedrer 
den generelle dokumenthåndtering og gør det muligt effektivt at anvende maskinover-
sættelse. Et begrænset antal projekter med omkostningsdeling vil kunne demonstrere 
omkostningseffektiviteten ved integrering af kontrolleret sprog, tekstforfatnings- og 
oversættelsesværktøj er i operationelle dokumenthåndteringssystemer til forskellige 
miljøer inden for industri og erhverv. 
2.2 Der er i informationssamfundet et voksende behov for lokalisering af multimedie­
software, herunder oversættelse af det talte og skrevne ord, til fremme af professiona­
lismen, og for at forbedre lokaliserings- og multimedieindustriernes konkurrenceevne, 
vil der blive indkaldt forslag vedrørende et mindre antal projekter med omkostnings­
deling, som skal demonstrere integreringen af lokaliseringsmetodologi og -værktøjer, 
uddannelse af lokaliseringspersonale og udvikling af retningslinjer for bedste praksis 
af særlig betydning for SMV'er. 
30 
2 3 Kommissionen vil fremme anvendelsen af netværk i oversættelses- og tolkeindustrien 
Disse netværk giver adgang til avancerede værktøjer, herunder elektroniske ordbøger, 
forbedrer logistikken, giver mulighed for integration med andre funktioner og forbedrer 
generelt oversættelsesmarkedets effektivitet. I en indkaldelse af forslag vil der blive an­
modet om udformning og implementering af europæiske oversættelsessøgesystemer. 
fastlæggelse af et åbent oversættelsesmiljø i Europa og demonstration af tværeuropæisk 
teleoversættelse og teletolkning i samarbejde med oversættelsesmdustrien og -erhvervet 
3. Aktionslinje 3: Fremme af brugen af avancerede sprogværktøjer i Europas offentlige 
sektor 
EF-institutionerne og navnlig Kommissionen har på grund af sine sproglige forplig­
telser måttet bruge betragtelige beløb på at erhverve og forbedre avancerede værktøjer, 
der er nødvendige for effektivt at kunne behandle et stigende antal oversættelser og 
flersprogede dokumenter. De bidrager endvidere gennem deres daglige oversættelses-
aktiviteter til etableringen af væsentlige flersprogede sprogressourcer på forskellige 
aktivitetsområder i Fællesskabet. Med indførelsen af det indre marked og afskaffelsen 
af de indre grænser vil der ske en stigning i antallet af informationsoverførsler mellem 
medlemsstaternes administrationer. Disse vil i stigende grad stå over for behovet for 
avancerede sproglige værktøjer til nedbringelse af udgifterne til kommunikation med 
kolleger i de øvrige medlemsstater. Overførsel til medlemsstaternes myndigheder af 
EF-institutionernes erfaringer med flersprogethed samt deling af sprogressourcerne 
mellem de forskellige institutioner kan bidrage til besparelser og nedbringelse af ud­
gifterne til flersproget kommunikation. 
Formålet med denne aktionslinje er at tilskynde til samarbejde mellem medlemssta­
ternes myndigheder og EF-institutionerne for at nedbringe udgifterne til flersproget 
kommunikation i den offentlige sektor i Europa, specielt ved anvendelse af avancerede 
sprogværktøjer. På denne måde kan EF-institutionerne være en vigtig katalysator for 
udviklingen af Europas sprogindustri gennem en efterspørgsel fra det offentlige, der 
er baseret på fælles standarder eller tekniske specifikationer 
3 1 Målet på lang sigt er at skabe en effektiv sprogbehandlingstjeneste, der kan opfylde 
behovene hos institutionerne og medlemsstaternes myndigheder Dette sikrer opbyg­
ningen en infrastruktur, der gør det muligt i fællesskab at udnytte de forskellige sprog­
værktøjer hos myndighederne og i EF-institutionerne uden at mindske den eksisterende 
brugsværdi, samt at sikre en samordnet udvikling i fremtiden Der vil blive offentlig­
gjort udbud vedrørende værktøjer og systemer, der muliggør besparelser i oversættel-
sestid ved at gøre det lettere at finde og genbruge tekster eller passager i allerede 
oversatte dokumenter og giver adgang til termbanker. Ligeledes vil man navnlig være 
opmærksom på værktøjer og applikationer, som letter tolkearbejdet. 
3 2 Samarbejde med omkostningsdeling mellem medlemsstaterne til forbedring af termi-
nologiværktøjer og eksisterende edb-oversættelsessystemer vi! blive søgt fremmet og 
udvidet til at omfatte andre interesserede medlemsstater 
3.3 Der vil blive gjort en særlig indsats for at udarbejde sproglige værktøjer, der kan 
bringe de nye officielle sprog i Fællesskabet på niveau med de tidligere. 
31 
Ledsageforanstaltninger 
Gennemførelsen af et flersproget informationssamfund nødvendiggør, at konvergerende 
strategier udarbejdes af offentlige myndigheder, sammenslutninger og organisationer, 
som arbejder med udviklingen af sproglige ressourcer og værktøjer, banebrydende 
brugere og markedets aktører, som producerer og formidler informationstjenester, eller 
som leverer værktøjer, tjenester og systemer til sprogbehandling. Kommissionen vil 
bidrage hertil ved at iværksætte følgende ledsageforanstaltninger: 
iværksættelse af samordning og koordinering mellem de hovedaktører, som arbej­
der i samme retning for udviklingen af et flersproget informationssamfund, 
evaluering af de fremskridt, der gøres hen imod det flersprogede informations­
samfund og identificering af tilbageværende hindringer, 
fremme af tekniske standarder, som svarer til brugernes sproglige behov, 
iværksættelse af aktioner til bevidstgørelse af brugerne og støtte til udveksling af 
erfaringer om bedste praksis, 
undersøgelse af muligheder for frugtbart samarbejde med tredjelande og interna­
tionale, flersprogede organisationer. 
32 
BILAG II 
GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER FOR PROGRAMMET 
I Kommissionen iværksætter programmet i overensstemmelse med de tekniske bestem­
melser i bilag I. 
2. Programmets aktionslinjer vil, hvor det er relevant, blive gennemført i form af projek­
ter med omkostningsdeling, bortset fra udviklinger som udelukkende er til brug for 
EU's institutioner, for hvilke finansieringen vil kunne foregå med 100% fællesskabets 
finansiering vil ikke overstige 50% af projektets omkostninger med faldende deltagelse 
i takt med projektets færdiggørelse. Universiteter og andre institutioner, der ikke fører 
et analytisk regnskab, får godtgjort 100% af de supplerende udgifter 
3 Udvælgelse af projekter med omkostningsdeling baseres i princippet på den alminde­
lige procedure for indkaldelse af forslag, der offentliggøres i De Europæiske Fælles­
skabers Tidende. Målene findes defineret i arbejdsplaner, der tilrettelægges i tæt sam­
arbejde med markedets aktører og det af beslutningens artikel 4 omfattede udvalg. 
4 Efter at have indhentet det i artikel 4 omhandlede udvalgs udtalelse kan Kommissionen 
undtagelsesvis tage hensyn til projektforslag, der ikke indkommer i forbindelse med 
indkaldelsen af forslag, men som virker særligt lovende for opfyldelsen af programmets 
mål, og som ikke kunne forelægges inden for rammerne af den normale procedure for 
indkaldelse af forslag. 
5 Støtte til opbygning af en infrastruktur for de europæiske sproglige ressourcer kan tage 
form af samordnede aktioner, navnlig gennem "samordningsnet", så at udviklingen af 
flersprogede sprogressourcer koordineres. Fællesskabets deltagelse kan være op til 
100%o af udgifterne til samordningen. 
6 Projekter, der finansieres 100% af Kommissionen inden for rammerne af undersøgel-
ses- og tjenestekontrakter gennemføres i form af udbud i overensstemmelse med Kom­
missionens finansforordning. Gennemsigtigheden sikres ved offentliggørelse og regel­
mæssig formidling af arbejdsprogrammet til faglige sammenslutninger og andre inter­
esserede parter. 
7. Med henblik på iværksættelsen af programmet vil Kommissionen endvidere gennem­
føre aktiviteter, der udformes ud fra programmets generelle mål og særmålene for den 
enkelte aktionslinje. Sådanne aktiviteter omfatter workshops, seminarer, konferencer, 
undersøgelser, udgivelser, bevidstgørelseskampagner, uddannelseskurser, deltagelse i 
fælles projekter med medlemsstaternes myndigheder, Fællesskabets institutioner og 
internationale organisationer, bistand til de nationale sprogobservatorier og særlig støtte 
til udvikling af sproglige værktøjer og ressourcer for de af Fællesskabets sprog, der har 
størst behov herfor. 
33 
FINANSIERINGSOVERSIGT 
1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE 
Fremme af det flersprogede informationssamfund (MLIS): flerårigt handlingsprogram 
til bevarelse og udnyttelse af den sproglige mangfoldighed i Europa 
2. BUDGETPOST 
B5-403 
3. RETSGRUNDLAG 
EF-traktaten, art. 130, stk. 3 
4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 
4.1 Foranstaltningens generelle formål 
Grundlaget for det foreslåede program er de erfaringer, Europa-Kommissionen har ind­
høstet ved forvaltningen af forskningsprogrammer om sprogteknologi og ved udvikling 
af egne værktøjer til sprogbehandling, der letter oversættelsesarbejdet og nedbringer 
de dermed forbundne omkostninger. 
Det nye program har følgende fire hovedformål: 
at stimulere anvendelsen af teknologier, værktøjer og metoder, som reducerer om­
kostningerne ved informationsoverførsel sprogene imellem og oprettelsen af 
flersprogede tjenester, 
at fremme styrkelsen af sprogindustrierne, 
at anspore til udvikling af flersprogede tjenester, 
at fremme EU's sproglige mangfoldighed i et globalt informationssamfund. 
De teknologiske revolutioner inden for menneskelig kommunikationsform og -måde 
påvirker sprogudvikling og sprogbrug. Det verdensomspændende informationssamfund 
er en udfordring for den sproglige sammenhæng og mangfoldighed i Europa; det øko­
nomiske pres (omkostninger forbundet med flersprogethed) tilskynder til brug af do­
minerende sprog på de forskellige net. Borgere, der ikke er i stand til at klare sig til­
fredsstillende på disse sprog, risikerer at blive udelukket fra informationssamfundets 
fordele. 
34 
Der er imidlertid gjort fremskridt inden for sprogteknologi og sprogbehandlingstek-
nologi, så der i dag er adgang til værktøjer, der nedbringer udgifterne til oversættelse 
og flersprogethed og letter sprogindlæring. 
De væsentligste aktionslinjer i det nye program sigter mod 
at støtte opbygningen af en infrastruktur for de sproglige ressourcer i Europa samt 
at stimulere de pågældende aktører, 
at mobilisere og styrke sprogindustrierne ved at stimulere anvendelsen af de mo­
derne sprogteknologier og -værktøjer og deres integrering i informatikapplikati-
oner, 
at fremme brugen af avancerede sprogværktøjer i Europas offentlige sektor. 
4.2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse 
3 år (fra 1.1.1996 til 31.12.1998). 
5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE 
5.1 Ikke-obligatoriske udgifter 
5.2 Opdelte bevillinger 
5.3 Indtægtstype 
Eventuelle indtægter vil blive genbrugt i overensstemmelse med artikel 27 i finans­
forordningen af 21. december 1977, senest ændret ved forordning nr 610/90 af 
13 marts 1990 
6. UDGIPIERNES/INDTÆGTERNES ART 
6.1 Tjenesteydelser 
De projekter, der udelukkende finansieres af Kommissionen inden for rammerne af 
undersøgelses- og tjenestekontrakter, iværksættes ved hjælp af indkaldelser af forslag 
i overensstemmelse med Kommissionens finansielle bestemmelser. Disse tjeneste­
ydelser vedrører generelt undersøgelser, organisering af samordningsmøder, seminarer, 
demonstrationer af sprogværktøjer til EF-institutionerne De udspringer nærmere be­
stemt af iværksættelsen af aktionslinje 2 og 3 samt ledsageforanstaltningerne. Gennem­
sigtighed sikres ved offentliggørelse af arbejdsprogrammet og formidling til faglige 
sammenslutninger og andre interesserede instanser. 
35 
6.2 Støtte til fælles finansiering med andre kilder i den offentlige og private sektor 
Projekter med omkostningsdeling og samordnede aktioner udvælges normalt ifølge de 
almindelige procedurer for indkaldelse af forslag, der offentliggøres i De Europæiske 
Fællesskabers Tidende. Denne finansieringsform finder navnlig anvendelse på aktivi­
teter under de tre aktionslinjer for fællesprojekter. Indholdet af indkaldelser af forslag 
udformes i tæt samarbejde med markedsaktører og programudvalget. Hovedkriteriet for 
tildeling af støtte til projekter, der indkommer efter indkaldelser af forslag, er deres 
mulige bidrag til gennemførelsen af programmets målsætning. Kommissionens økono­
miske bidrag til projekter med omkostningsdeling kan normalt ikke overstige 50% 
Fællesskabets økonomiske deltagelse kan naturligvis beløbe sig til 100?/o af omkost­
ningerne til projekter, som udelukkende vedrører Den Europæiske Unions institutioner 
Der kan ligeledes tildeles supplerende særydelser som tilskyndelse til udviklingen af 
en europæisk infrastruktur for sproglige ressourcer, SMV'ers deltagelse og initiativer 
vedrørende de af fællesskabssprogene, hvis avancerede sproglige værktøjer er mindst 
udviklet Kommissionens økonomiske bidrag til samordnede aktioner kan dække op til 
100%) af udgifterne forbundet med denne samordning. 
7. FINANSIELLE VIRKNINGER 
7.1 Beregningsmetode forde samlede omkostninger ved foranstaltningen (forholdet mellem 
gennemsnitsomkostningerne og de samlede udgifter) 
Der vil ved fastsættelsen af de bevillinger, der er nødvendige for at finansiere Kom­
missionens bidrag til gennemførelse af MLIS-programmet blive taget hensyn til de 
økonomiske parametre, der er afledt af tidligere erfaringer og aktiviteter, samt arten af 
de foreslåede aktioner til gennemførelse af de særmål, der er beskrevet under 
punkt 9.1. 
7.2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer 
Forpligtelse pr. aktionslinje (løbende omkostninger i mio ECU): 
Støtte til opbygningen af en infrastruktur for 
sprogressourcerne i Europa 
Mobilisering og styrkelse af sprogindustrierne 
Fremme af brugen af avancerede sprogværktøjer i 
Europas offentlige sektoi 
Ledsageforanstaltninger 
I ALT 1996 
0,5 
1,0 
2,0 
0,5 
4,0 1997 
0,5 
1,0 
2,5 
1,0 
5,0 1998 
1,0 
1,5 
2,5 
1,0 
6,0 lait 
2,0 
3,5 
7,0 
2,5 
15 
36 
8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG (OG FORVENTEDE RESULTATER HERAF) 
Den overordnede kontrol varetages af et udvalg bestående af repræsentanter fra med­
lemsstaterne 1 de særlige kontrolkriterier og -procedurer skal der tages hensyn til arten 
af aktionslinjerne; de vil blive udarbejdet ved programmets begyndelse og anvendt re­
gelmæssigt under programmets gennemførelsesfase. Kommissionens personale vil før 
betaling, om nødvendigt med bistand fra uafhængige eksperter, kontrollere, at projekter 
og undersøgelser gennemføres korrekt, idet der tages hensyn til kontraktlige forplig­
telser og principper for god forvaltning. Kommissionens tjenestegrene vil gennemføre 
en administrativ kontrol. Endvidere vil Revisionsretten i henhold til traktaten foretage 
revision. Efter programmets afslutning vil uafhængige eksperter udarbejde en evalue­
ringsrapport om resultaterne af de gennemførte aktionslinjer. 
9. OPLYSN INGER OM COST/EFFECTIVENESS 
9.1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe 
Specifikke mål 
Slotte til opbygningen af en infrastruktur for sprogressourcerne i Europa 
Sproglige ressourcer som ordbøger, termbanker, grammatikker, leksika osv. er en afgø­
rende råvare for sprogforskning, udvikling af operationelle værktøjer til sprogbe­
handling og forbedring af oversættelsesprogrammer. Medlemsstaterne, Kommissionen 
og enkelte private virksomheder har allerede investeret betragtelige summer for at få 
udarbejdet sprogressourcer af forskellig dimension og kompleksitet. Udnyttelsen af 
disse ressourcer begrænses for indeværende af, at de hovedsagelig er ensprogede, deres 
grundspecifikationer er undertiden divergerende, hvilket begrænser anvendelsen deraf, 
og endvidere er de ofte vanskelige at lokalisere. Formålet med denne aktionslinje er 
at støtte koordinering mellem producenter og brugere af ressourcerne med henblik på 
at lette identifikation, strukturering, distribution og brug heraf på fællesskabsplan 
Mobilisering og styrkelse af sprogindustrierne 
Denne aktionslinje vedrører navnlig fremme af moderne værktøjer til sprogbehandling 
i de aktivitetssektorer, de er særligt velegnede til, og hvor de kan nedbringe oversættel-
sesomkostmngerne i betragtelig grad: varemærkning, edb-oversættelser af dokumen­
tation og brugervejledninger, tilpasning af edb-programmer til forskellige sprogmar­
keder osv Den har ligeledes til formål at fremme brug af sprogværktøjer og kommu­
nikationsmidler, der kan bidrage til at styrke den europæiske oversættelsesindustris og 
tolketjenesternes konkurrenceevne og effektivitet. 
37 
Fremme af brugen af a\'ancerede sprogværktøjer i Europas offentlige sektor. 
Formålet med denne aktionslinje er at øge værdien af tidligere investeringer, der sig­
tede mod at opfylde Kommissionens behov inden for edb-oversættelse og flersprogede 
værktøjer og dermed fremme markedets udvikling gennem offentlig efterspørgsel 
Målet er at gøre det muligt for de øvrige EF-institutioner og interesserede myndigheder 
i medlemsstaterne at bruge disse værktøjer og etablere samarbejde med henblik på at 
dele nødvendige udviklingsomkostninger til dækning af de nye arbejdssprog i Fælles­
skabet. 
/, edsage foranstaltninger 
Ud over de foranstaltninger, der sigter mod at styrke koordineringen mellem de for­
skellige initiativer inden for sprogudvikling under de forskellige fællesskabspro­
grammer og at øge deres virkning, kan der gennemføres ledsageforanstaltninger inden 
for: organisering af samordningsmøder for strategi med markedets hovedaktører, 
iværksættelse af undersøgelser og strategiske rundspørger med henblik på at følge 
markedsudviklingen og evaluere programmets betydning, fremme af standardiserings­
arbejdet, iværksættelse af bevidstgørelsesaktioner over for brugerne, tilskyndelse til 
samarbejde og udveksling af erfaringer om bedste praksis i de offentlige og private in­
stitutioner, som er tilpasset et flersproget samfund og marked. Disse foranstaltninger 
omfatter også undersøgelse af mulighederne for frugtbart samarbejde med tredjelande 
og internationale, flersprogede organisationer. 
Målgruppe 
Målgrupperne omfatter: 
nationale sprogdepartementer eller -institutioner, der har et strategisk og udøvende 
ansvar i medlemsstaterne og regionerne, 
sproglige "fagfolk": oversættere, terminologer, redaktører af grammatikker og ord­
bøger, sproglærere og specialorganer og -institutioner i medlemsstaterne, 
ophavsmænd til sproglige ressourcer og specialorganer, der behandler og giver 
dem endelig form, 
edb-virksomheder og programmører, der er specialiserede i udarbejdning af sprog­
værktøjer, 
store grupper af brugere af disse værktøjer (eksportindustrier, serviceudbydere 
inden for international informations- og kommunikationsvirksomhed, udgivere af 
edb-programmer, myndigheder og institutioner, der skal kommunikere på flere 
sprog osv). 
38 
9.2 Begrundelse for foranstaltningen 
Subsidiaritet 
Politikker på sprogområdet er medlemsstaternes kompetenceområde. Fremme af ud­
viklingen af moderne værktøjer til sprogbehandling og anvendelse deraf er derimod el 
aktivitetsområde, hvor en fællesskabsindsats er berettiget til muliggøreise af besparelser 
ved fremme af samarbejdet mellem berørte aktører fra forskellige sprogområder. Ak­
tiviteterne under programmet vil blive gennemført i forhold til de mål, der skal nås, 
og vil kun berøre områder, hvor der kan opnås en europæisk værditilvækst. 
Valg af støtteform 
Omkostningerne til støtte vil blive holdt på et så lavt niveau som muligt gennem udbud 
og indkaldelser af forslag. Kommissionens bidrag til aktioner med omkostningsdeling 
vil normalt ikke overstige 50%. Støtte til samordnede aktioner begrænser sig til ud­
gifter til selve samordningen. Høringer om arbejdsprogram og samordningsmøder om 
strategi vil gøre det muligt at undgå overlapning mellem opgaver og fremme synergi­
effekten. Ved valg àf støtteform tages der hensyn til de retningslinjer, der er fastlagt 
i Bangemann-rapporten og Kommissionens handlingsplan (KOM(94) 347) samt resul­
taterne af dialoger med industri, brugere og repræsentanter for medlemsstaterne til 
forberedelse af programmet. 
Afledte fordele og multiplikatoreffekt 
Fremme af udviklingen af sprogindustrier og brug af moderne sprog værktøj er medfører 
mange positive fordele for Fællesskabet-
fremme af en jobskabende industri og tjenesteydelsessektor, 
nedbringelse af omkostninger ved oversættelse og overførsel af information mel­
lem sprogene (det anslås, at mere end 100 millioner sider blev oversat i Fælles­
skabet i 1988), 
nye markeder gennem en sproglig tilpasning af produkter og tjenester til lokal -
markeder, 
styrkelse af samhørigheden i Fællesskabet i dettes sproglige mangfoldighed, 
/ 
bevaring af Fællesskabets sproglige og kulturelle identitet i det verdensomspæn­
dende informationssamfund. 
Fællesskabets støtteformer - aktioner med omkostningsdeling og støtte til samordnede 
aktioner - har en multiplikatoreffekt på grund af den supplerende finansiering fra de 
parter, der deltager i aktionerne. Desuden har de en multiplikatoreffekt, da de fremmer 
selvstændige investeringer fra markedsaktørernes side. 
39 
Usikkerhedsfaktorer 
De væsentligste usikkerhedsfaktorer, der kan påvirke programmets resultater, er, om 
den private sektor er parat til at investere i udviklingen af moderne værktøjer til sprog­
behandling, før dette marked er udviklet. 
9.3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen 
En del af aktionerne vil beta i udvikling af indikatorer til overvågning af det flerspro­
gede markeds udvikling i Europa, både for så vidt angår udviklingen af produktudbud 
og efterspørgsel. 1 programmets første år vil der blive udarbejdet metodologiske ram­
mer for systematisk indsamling af data på forskellige områder. 
Analysen af disse indikatorer, der årligt vil blive ajourført, gør det muligt at vurdere 
aktionernes effektivitet. Før programmets afslutning vil der blive udarbejdet en evalue­
ringsrapport af uafhængige eksperter om resultaterne af aktionslinjerne 
10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS DEL 3) 
Udgifterne beregnes på årsbasis. 
10.1 Indebærer foranstaltningen en forøgelse af Kommissionens personale? I bekræftende 
fald med hvor mange ansatte? 
Iværksættelsen af den foreslåede aktion indebærer en forøgelse af personalet med 
2 funktionærer ( 1 A-stilling, 1 C-stilling, udgifter = 160.000 ECU). Den faktiske mo­
bilisering af de nødvendige administrative ressourcer foregår ved, at Kommissionen en 
gang om året træffer beslutning om tildeling af ressourcer, idet der navnlig tages højde 
for personale og supplerende beløb, som er bevilget af budgetmyndigheden. De supple­
rende ansøgninger kan i intet tilfælde foregribe den beslutning, som Kommissionen 
træffer vedrørende tildeling af ressourcer. 
10.2 Hvor store drifts- og personaleudgifter medfører foranstaltningen? 
Der forventes nedenstående driftsudgifter årligt: 
40 
10.2.1 Nationale eksperter 
A-1520 
Samlede udgifter: 70.000 ECU 
To nationale offentligt ansatte skal tilknyttes med henblik på al koordinere MLIS-
aktioner mellem EU og de nationale/regionale niveauer. 
10.2.2 Ekspertmøder 
A-250 
Samlede udgifter: 120.000 ECU 
Med henblik på udarbejdelse af arbejdsprogrammet konsulterer Kommissionen 
eksterne eksperter såvel som repræsentanter for brugerne, industrien, offentlige 
administrationer og forskningen. 
Der er planlagt 9 møder med 1 deltager pr. medlemsstat (udgift •= 880 x 15x9 
= 118.800, rundet op til 120.000 ECU) 
10.2.3 Udvalgsmøder 
A-2510 
Samlede udgifter: 40.000 ECU 
MLIS-programudvalget, der er omfattet af Rådels beslutning afholder gennem­
snitligt 3 møder/år med I deltager pr medlemsstat (udgift 880 x 15x3- 39.600, 
rundet op til 40.000 ECU.) 
10.2.4 Tjenesterejser 
A-130 
Samlede udgifter: 50.000 ECU 
Samlede udgifter til tjenesterejser for Kommissionens personale og nationale eks­
perter anslås til 50.000 ECU og finansieres inden for det budget, som er bevilget 
GD XIII 
41 
MUS' SAMMENHÆNG MED ANDRE EU-PROGRAMMER 
PROGRAMKARAKTERJSTKA 
MLIS MLIS er et program til fremme af den sproglige mangfoldighed i det kommende informationssamfund. Det omfatter horisontale aktioner, som f.eks. sproginfrastrukturudvikling og 
standardisering i forbindelse hermed, fremmer anvendelsen af sprogteknologi i sprogindustrien for at forbedre dens omkostningseffektivitet og stimulerer markedet for flersprogede 
produkter og tjenester. Det vertikale marked, der sigtes på, er den offentlige sektor, til hvilken MLIS vil udvikle flersprogede løsninger og metodologier for bedste praksis. Om MLIS bliver 
en succes, vil i vidt omfang.afhænge af, hvordan andre initiativer inkorporerer flersprogethed i deres målsætninger og konkrete aktioner. . 
6ESLÆGTEDE PROGRAMMER 
INFO 2000 INFO2000 er et EU-program, der skal tilskynde Europas indholdsudbydere til at udvikle nye multimedieprodukter og -tjenester samt stimulere brugernes efterspørgsel efter disse produkter 
og tjenester. INFO2000 har til formål at skabe gunstige betingelser for udvikling al den europæiske multimedieindholdsindustri. Med INFO2000 ønsker man at fokusere på overgangen fra 
trykt til elektronisk forlagsvirksomhed samt på de interaktive medier, der dukker frem i disse år. MLIS bidrager til målsætningerne for INFO2000 ved at være rettet mod de flersprogede 
aspekter af multimedieindholdet, f.eks. ved at anspore sprogindustrien til at anvende sprogteknologi med henblik på omkostningseffektive tjenester og ved at sikre, at der skabes egnede 
informations- og kommunikationsinfrastrukturer og menneskelige grænseflader for.de forskellige sprog. ; 
rr og ACTS IT og ACTS dækker programmer vedrørende infrastruktur-orienteret forskning og teknologisk udvikling inden for informationsteknologier (henvender sig til software-teknologier, 
teknologier til informationsteknologiske komponenter og undersystemer samt multimedieteknologier) og avancerede kommunikationsteknologier (henvender sig til den teknologiske basis 
for interaktive digitale multimedietjenester, fotonbaseret dataoverførsel og -behandling, netværksarbejde med høj hastighed, mobilitet og personlig kommunikation, intelligente netværk og 
service engineering samt kvalitet og sikkerhed inden for kommunikationstjenester og -systemer). MLIS bygger på resultaterne af IT- og telekommunikationsprogrammerne og vil fremme 
anvendelsen af sprogspecifikke teknologier og værktøjer. Specielt vil MLIS fremme den systematiske lokalisering (oversættelse) af software i lyset af de væsentlige økonomiske gevinster, 
der kan ligge heri. ; ' ___________ 
TELEMATICS Telematiksystemprogrammet stimulerer anvendt forskning inden for telematik og demonstrationsaktiviteter på en række offentlige omrader, f.eks. sundhed, uddannelse, transport og 
biblioteker. MLIS vil bidrage til telematikapplikationer, især hvis de er beregnet på multinational eller multiregional anvendelse, ved at sikre, at flersprogethed tages i betragtning fra 
planlægnings- til pilotfasen på en omkostningseffektiv måde. MLIS vil sikre, at den nødvendige sproginfrastruktur er til rådighed. Sprogteknologiafsnittet under 
telemâtikapplikationsprogrammet støtter udvikling og demonstration af sprogværktojer. MLIS vil sikre, at disse resultater anvendes i operationelle miljøer. 
rv> MEDIA H& 
RAPHAEL MEDIA II er rettet mod de specifikke behov i det audiovisuelle segment (fjernsyn, video, radio, audio- og biografer) inden for indholdsindustrien, mens RAPHAEL er et vertikalt program, 
der specielt er rettet mod kulturarvssektoren. Indholdsindustrien i vid forstand består af virksomheder, som beskæftiger sig med indholdsskabelse, udvikling, emballering og distribution. 
MEDIA II vil yde et meget bidrag til flersprogetheden gennem sprogversioneringaktionerne. Disse aktioner kommer til at bygge på arbejdet under MLIS' aktionslinje 2.2 vedrørende 
omkostningseffektiv anvendelse af versioneringsmetodologief. MLIS vil anspore oversættelsesindustrien til at tage udfordringerne op i den audiovisuelle sektor og vil fremme 
sproginfrastrukturen, . _ - - . . 
SOCRATES OG 
LEONARDO Programmerne SOCRATES og LEONARDO afstikker generelle EU-rammer for politiske aktioner vedrørende teoretisk og praktisk uddannelse inden for de sektorer, der berører 
uddannelsessystemerne, og for en lang række økonomiske sektorer, mens MLIS er koncentreret om sprogindustriens specifikke behov. Meget vigtigt i denne sammenhæng er 
opfølgningsaktionerne til LINGUA, der skal fremme fremmedsprogsindlæring. Disse bidrager til den generelle MLIS-målsætning om at fremme flersprogethed og international 
kommunikation. MLIS og specielt SOCRATES supplerer således hinanden fuldt ud i forfølgelsen af det samme strategiske mål. 
SMVER OG 
HÅNDVÆRKS­
FAGENE Inden for rammerne af I Ividbogen er formalet med det integrerede program til fordel for SMV'er og håndværksfagene at træffe samlede foranstaltninger, der skal lette det gensidige samråd 
mellem medlemsstaterne og om nødvendigt koordinering mellem medlemsstater med henblik på at forbedre erhvervsmiljøet gennem en forenkling af de administrative procedurer, fremme 
af støtteforanstaltninger for virksomheder og identificering af måder, hvorpå Fællesskabet kan bidrage til virksomhedsudviklingen. MLIS er henvendt til sprogindustrien, som bortset fra et 
begrænset antal internationale aktører, hovedsagelig består af SMVer. MLIS-programmet har til formål at stimulere denne sektor og dens brugere, hvoraf mange er SMVer. Resultaterne af 
MLIS vil give SMVeme nye muligheder på det indre marked. Kort sagt supplerer det integrerede program og MLIS hinanden til,fulde ved at forbedre SMVernes konkurrencevne i Europa. 
IDA IDA har til formål at forbedre kommunikationen mellem de forskellige myndigheder i medlemsstaterne og mellem dem og EF-institutionerne. Aktionerne under IDA kompliceres af de 
forskellige sprog, som myndighederne anvender i deres kommunikation og i love og bestemmelser. Mangelen på europæiske terminologiske standarder i denne sektor er en yderligere 
hindring. MLIS bidrager til IDA på en afgørende måde gennem aktionerne vedrørende terminplogunfrastruktur og flersprogede tjenester i den offentlige sektor, hvor Kommissionens 
betydelige erfaring inden for flersprogethed vil indgå. 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 486 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 
Katalognummer: CB-CO-95-559-DA-C 
ISBN 92-77-95283-0 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
43