KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 20.05.1997 
KOM(97) 223 endelig udg. 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og 
Enropa-Parlamentet 
om en 
FÆLLESSKABSSTRATEGI OG RAMME 
FOR UDBYGNING AF VEJTELEMATIK 
IEUROPA 
og 
- Forslag til indledende foranstaltninger 

1. INDLEDNING 4 
2. RAMME FOR UDBYGNING AF VEJTELEMATIK I EUROPA 5 
2.1 Bæredygtig mobilitet 5 
2.2 Informationssamfundet og europæisk erhvervsliv 6 
2.3 Behovet for en EU-indsats 6 
2.4 Fremgangsmåden på EU-plan 7 
2.4.1 Målsætninger 7 
2.4.2 Nærhedsprincippet 7 
3. OMRADER MED FØRSTEPRIORITET 9 
3.1 Trafikoplysningstjenester på grundlag af RDS-TMC 10 
3.2 Elektronisk afgiftsopkrævning 12 
3.3 Udveksling af transportdata og informationsstyring 14 
3.4 Brugergrænseflader 16 
3.5 Systemarkitektur 18 
4. ANDRE ANVENDELSESOMRÅDER PÅ EU'S DAGSORDEN 20 
4.1 Information og vejledning før og under rejse 20 
4.2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer 22 
4.2.1 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer 22 
4.2.2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikkontrol i byer 23 
4.3 Andre telematiktjenester for bytransport 23 
4.4 Kollektiv transport 24 
4.5 Avancerede sikkerheds- og styringssystemer for køretøjer 25 
4.6 Drift af erhvervskøretøjer (logistikkæder) 25 
5. KONKLUSIONER 26 
2/29 
SAMMENFATNING 
1. Vejtelematik er en teknik der kna komme den enkelte trafikant, 
transportvirksomheder og andre virksomheder der skal styre en bilpark, 
vejmyndigheder, politiske belutningstagere og endelig miljøet tilgode. Den kan 
desuden skabe afsætningsmuligheder for europæisk industri og tjenesteudbydere. 
2. Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg1 har erkendt vej telematikkens muligheder. Med denne meddelelse 
sigter Kommissionen mod at tilvejebringe en ramme for indsatsen i EU og på 
nationalt, regionalt og lokalt plan. Den gør rede for de enkelte indledende 
foranstaltninger i perioden 1997-1999 på fem højt prioriterede områder: 
• Trafikoplysningstjenester på grundlag af RDS-TMS2 
• Udveksling af trafikdata/informationsforvaltning 
Hovedindsatsen på disse to områder bliver at tilrettelægge en ramme for brugen af 
tekniske standarder og driftsprotokoller. Dette bør gøres i frivilligt indgåede 
aftalememoranda mellem de involverede parter3. Hvis de ikke er indgået inden 
oktober 1997, vil Kommissionen overveje at fremsætte forslag til retsforskrifter. 
• Elektronisk afgiftsopkrævning: Den afgørende indsats bliver at udforme og 
gennemføre en konvergensstrategi for eksisterende og nye systemer så det sikres 
at der opnås tilstrækkelig interoperabilitet på europæisk plan. 
• Brugergrænseflade: Der vil blive udformet en kodeks for brugergrænseflader for 
at sikre at telematikudstyr i køretøjer ikke forstyrrer chaufføren under kørslen 
eller giver gener i øvrigt. 
• Systemarkitektur: Målet er at fastlægge en åben europæisk systemarkitektur. 
3. Herudover vil der blive arbejdet videre med at analysere andre anvendelsesområder 
for at finde frem til om der er behov for en særlig indsats her og i givet fald hvilken, 
hvordan den skal prioriteres og hvad der eventuelt bør tilføjes. 
4. Kommissionen vil forelægge detaljerede forslag mellem 1997 og 1999. Den vil 
overvåge overvåge hvordan udbygningen skrider frem og aflægge årlige rapporter. 
Desuden vil den videreudvikle disse foranstaltninger og fremlægge nye forslag der 
fører ind i næste årtusind. 
1 EFTC309af5.11.1994,s. 1; EFT C 264 af 11.10.1995, s. 1; EP 212.659, endelig udgave; ØSU CES 
1160/95 og Rådets resolution af 11.3.1997, nr. 6321/97 Trans 33. 
2 RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel: radiodatasystemets trafikmeldingskanal) 
er et system der bygger på radiospredning af meddelelser til bilister om den seneste trafiksituation på 
et sprog valgt af modtageren eller på et skærmbillede der svarer til den relevante rute. 
3 I dette dokument omfatter betegnelsen 'parter' ikke Kommissionen. 
3/29 
DI 
1. INDLEDNING 
Vejtelematik vil gavne den enkelte borger vil at gøre færdsel på vejenesikrere, 
lettere og med færre forsinkelser. Transportvirksomheder og andre virksomheder der 
skal styre en bilpark kan få gavn af støtte til logistik og forvaltning. 
Vejmyndigheder kan benytte vejtelematik til at regulere trafikken mere effektivt, 
øge fremkommeligheden og udnyttelsen af infrastrukturen. Vejtelematik giver 
politiske beslutningstgere et alternativ til vejbyggeri. Desuden kan vejtelematik fa 
positive virkninger for miljøet ved at øge tilskyndelsen til at bruge kollektiv 
transport, bidrage til at sikre en bed, e balance mellem transportformerne, mindske 
forureningen og effektivisere energiudnyttelsen. Samtidig vil der opstå 
afsætningsmuligheder for industrien og for udbydere af tillægstjenester i takt med 
informationssmfundets fremvækst. 
Størst effekt får vejtelematik dog hvis den indlejres i transportstrategier med 
bestemte politiske mål. 
Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og 
Sociale Udvalg har erkendt mulighederne i vej telematik.4 Denne meddelelse er 
udarbejdet som svar på Rådets opfordring til Kommissionen5 om at foreslå en 
generel strategi og en ramme for implementering af telematikapplikationer for 
vejtransport. Den er udarbejdet med bistand fra en gruppe højtstående 
repræsentanter for medlemsstaterne under hensyntagen til rapporten om aktiviteter 
inden for EU på området vejtelematik6 og efter drøftelser med repræsentanter for 
industri og brugere. Den udgør første del af en generel strategi for udbygning af 
transporttelematik i Europa. Strategien skal omfatte alle transportformer og 
forbindelserne mellem dem under hensyntagen til informationssamfundets hastige 
udvikling.7 Sigtet er at tilvejebringe en handlingsramme for indsatsen på EU-niveau, 
i de enkelte lande og på regionalt og lokalt plan. Desuden fastlægges en indledende 
fase, for 1997-1999, af en rullende handlingsplan for udbygning af vej telematik i 
Europa. 
Rådets resolution af 24.10.1994, EFT C 309 af 5.11.1994, s. 1; Rådets resolution af 28.9,1995, EFT C 
264 af 11.10.1995, s. 1 ; Europa-Parlamentets beslutning af 29.6.1995 PE 212.659, endelig udgave; 
udtalelse fra ØSU om KOM(94) 469, endelig udgave af 25.10.1995 CES 1160/95 og Rådet; resolution 
af 11.3.1997, nr. 6321/97 Trans 33. 
EFT C 264 af 11.101995, s. 1. 
Arbejdspapir fra Kornmissionens tjenestegrene SEC (97) 475 af 7.3.1997, nr. 6634/97 Trans 42. 
Kommissionen er ved at udarbejde en særskilt handlingsplan for et globalt navigarionssateJhtsystem 
(GNSS), som også vil få virkninger for vejtransporten. 
4/29 
2. RAMME FOR UDBYGNING AF VEJTELEMATIK I EUROPA 
2.1 Bæredygtig mobilitet 
Et effektivt vejtransportsystem kan yde et betragteligt bidrag til den 
økonomiske vækst i EU, øge den personlige mobilitet og fremme 
beskæftigelsesmulighederne. Medaljens bagside er, at vejtrafikken hvert år 
kræver over 44.000 dødsofre i EU, at den giver alvorlige trængselsproblemer 
i og omkring mange storbyer, og at den forurener. 
EU's fælles transportpolitik søger at maksimere det førstnævnte sæt af 
faktorer og at minimere det sidstnævnte: målet er bæredygtig mobilitet. 
Dette mål styrkes yderligere af de specifikke mål i EF's retningslinjer for 
transeuropæiske transporptnet8: at bidrage til at det indre marked kan 
fungere uden gnidninger, at styrke den økonomiske og sociale 
samhørighed, at sikre personer og gods bæredygtig mobilitet på de 
bedst mulige sociale, miljømæssige og sikkerhedsmæssige vilkår. 
Nye applikationer og pilotprojekter har vist hvordan vejtelematik som led i 
et intelligent transportsystem kan bidrage til at den eksisterende 
infrastrukturs kapacitet udnyttes bedst muligt, til at sammenknytte net og 
tjenester, øge sikkerheden og mindske vejtransportens negative 
miljøvirkninger9 (se nærmere i kapitel 3 og 4). 
Det transeuropæiske transportnet 
Ifølge definitionen i retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet 
består det transeuropæiske vejnet af motorveje og landeveje af høj standard; 
det omfatter infrastruktur til trafikstyring og trafikantoplysning og bygger på 
et aktivt samvirke mellem europæiske, nationale og regionale 
trafikstyringssystemer. Retningslinjerne lægger særlig vægt på udvikling 
og etablering af systemer til trafikstyring og -kontrol på nettet og til 
trafikantoplysning for at optimere udnyttelsen af infrastrukturen. 
Projekter af fælles interesse i det transeuropæiske vejnet kan få støtte fra 
budgettet for det transeuropæiske transportnet efter reglerne i Rådets 
forordning (EF) nr. 2236/95. 
8 Beslutning om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, 23. juli 
1996, EFT L 228, 9.9.96. 
9 Rådets direktiv 92/72 EØF fastsætter bl.a. regler om overvågning af luftforurening med ozon og 
underretning af befolkningen hvis visse grænseværdier overskrides. I Rådets direktiv 96/62/EF 
fastsættes det at luftkvaliteten skal overvåges i forhold til grænseværdier, som EF skal fastsætte i løbet 
af de kommende år. Det påhviler desuden medlemsstaterne at udarbejde handlingsplaner, som normalt 
vil indeholde trafikrelaterede bestemmelser. 
5/29 
2.2 Informationssamfundet og europæisk erhvervsliv 
Udviklingen af informationssamfundet spiller en afgørende rolle i næsten 
alle erhvervsgrene i og med at det stiller nye produkter og tjenesteydelser til 
rådighed. Men transporten bliver måske det erhverv hvor bedre adgang til 
rettidig og pålidelig information far størst umiddelbar betydning for 
dagligdagen: Det er påvist at øget viden om hvordan transportnettene 
fungerer, og hvordan de bør styres, giver effektivitets- og 
sikkerhedsgevinster; on-line-tjenester til rejse- og trafikbrug åbner 
forretningsmuligheder med nye "tillægstjenester", der kan være nyttige for 
rejsende og transportvirksojiheder; teletjenester vil påvirke mobiliteten, og 
endelig vil bil- og transportindutrien kunne få udbytte af markedets 
efterspørgsel efter nye produkter. 
Interoperabilitet, siK^erhed, ansvar og beskyttelse af 
kommunikationshemmeligheden er fælles problemområder for 
informationssamfundets infrastruktur og en intelligent transportinfrastruktur, 
som begge vil få gavn af løsninger på sådanne spørgsmål. Der er imidlertid 
behov for at regeringerne og andre parter engagerer sig mere formelt i 
udviklingen af informationssamfundet og transporttelematikken. Det er 
bl.a. det man sigter mod med denne meddelelse. 
Transeuropæiske telenet 
Europa-Parlamentet og Rådet er nået til principiel enighed om 
retningslinjerne for etableringen af de transeuropæiske telenet. En del af 
arbejdsprogrammet for transeuropæiske telenet bliver at fremme projekter 
af fælles interesse for brugerorienterede tjenester inden for 
transportsektoren. Dette omfatter: 
• logistisk støtte til transportoperationer 
• forretningsmæssigt eller offentligt finansierede tjenester til 
turplanlægning, rutevejledning og andre oplysningstjenester, gods- og 
flådestyring, integrerede betalings- og reservationssystemer osv. 
• transporttelematiktjenester i byområder. 
Etableringen af disse tjenester på grundlag af faste og mobile telenet bør i 
alle relevante tilfælde opfylde de krav der stilles om komplementaritet og 
interoperabilitet i forhold til det transeuropæiske transportnet. 
2.3 Behovet for en EU-indsats 
De nuværende erfaringer tyder på at europæiske investeringer i 
vejtelematik vil blive splittet op i forskelligartede systemer hvis ikke der 
opnås enighed om nogle fælles rammebetingelser. Resultatet bliver i 
bedste fald tjenester med dårlig kontinuitet, i værste fald øer af uforenelig 
teknologi. Dette indebærer følgende risici, hvis applikationerne for 
vejtelematik ikke udvikles efter fornuftige principper: 
6/29 
telematikinfrastrukturen bliver usammenhængende og produkt- og 
tjenestemarkedet inden for vejtelematik i EU derfor svagt 
udviklingen af nødvendige støtteordninger for de prioriterede 
applikationer for vejtelematik kommer til at gå langsomt 
markedets får ikke den kritiske masse der kan gøre applikationerne for 
vejtelematik omkostningseffektive 
dermed bliver vejtelematik kun i ringe grad den støtte det skulle have 
været for de transportpolitiske mål 
europæiske leverandører får et svagere grundlag for - i konkurrence med 
leverandører fra Japan og USA - at betjene produkt- og tjenestemarkedet 
inden for vejtelematik i Østeuropa. 
2.4 Fremgangsmåden på EU-plan 
2.4.1 Målsætninger 
Kommissionens har følgende mål med denne EU-strategi og de dertil 
hørende udbygningsforanstaltninger er: 
at tilvejebringe en smidig ramme for udvikling af et bredt spektrum af 
tjenester og systemer for vejtelematik med udgangspunkt i de behov der 
registreres lokalt og på EU-plan; 
at holde mulighederne åbne for alle teknologier (selvom de prioriterede 
foranstaltninger nødvendigvis må bygge på gennemprøvede applikationer, 
teknologier eller procedurer som f.eks. RDS-TMC); 
at tilskynde myndighederne til at inddrage vejtelematik i deres projekter 
når de planlægger transportinfrastruktur; 
at udnytte TEN-projekterne og finansieringen af dem som en vigtig 
drivkraft for udbygningen; 
at tilskynde den private sektor til at deltage og investere, herunder som 
partnere for det offentlige; 
at tilvejebringe stabile forhold for små og mellemstore virksomheder som 
brugere af vej telematiktjenester ved at tage behørigt hensyn til dem i de 
foreslåede foranstaltninger 
at sikre et passende niveau af interoperabilitet mellem infrastrukturen og 
tjenesterne så trafikanterne kan få tilbudt en optimal service. 
2.4.2 Nærhedsprincippet 
I overensstemmelse med nærhedsprincippet bør strategien bygge på at der 
gøres en indsats på EF-plan når det giver de bedste muligheder for at gøre 
fremskridt, eller hvis der ikke kan opnås tilstrækkelige fremskridt gennem 
tiltag på nationalt plan. Tabel 1 viser de forskellige aktørers roller og 
ansvarsområder. 
7/29 
Tabel 1 : Roller og ansvarsområder 
Juridisk, organisatorisk og administrativt er der stor forskel på vejtransportens 
rammevilkår i de forskellige dele af Europa. I det følgende opridses kort fordelingen af 
ansvarsområder inden for vejtelematik. De nærmere enkeltheder varierer fra region til 
region. 
Den Europæiske Union's ansvarsområder omfatter: teknisk harmonisering; samordning 
af forskning og teknisk udvikling; samordning af EF's og medlemsstaternes indsats for 
indførelse af vejtelematik; fremme af strndarder (gennemførelse afstandarder, offentligt 
tilgængelige specifikationer, protokoller, referencedokumenter osv); finansieringsstøtte 
fra budgetterne for forskning og udvikling på relevante områder af europæisk interesse, 
transeuropæiske net osv. samt i givet fald fornøden lovgivning. 
Medlemsstaterne: I overensstemmelse med nærhedsprincippet vil medlemsstaterne 
udvikle deres egne strategier for implementering af vej telematik ud fra det enkelte lands 
prioriteringer, behov og foretrukne retslige og institutionelle ordninger. De skal navnlig 
afgøre hvilke vej telematikapplikationer der bør tilbydes som tjenester af almen interesse 
(uanset om de fremføres af den offentlige sektor, den private eller begge i partnerskab), 
og hvilke der skal overlades til rent forretningsmæssig udnyttelse i den private sektor. 
Regionale og lokale forvaltningsinstanser bliver også vigtige parter i den praktiske 
udbygning af vejtelematik. Det bliver vigtigt at få disse instansers støtte til og 
engagement i fælles europæiske mål. 
Europæiske standardiseringsorganisationer forventes at udarbejde og vedtage 
europæiske standarder for således at lægge grunden til driftskompatible systemer og 
tjenester. Det er afgørende at alle deltagende parter (erhvervslivet, myndighederne osv.) 
bidrager aktivt til dette arbejde. 
Forretningsmæssige udbydere af vej telematiktjenester forventes på forskellige måder at 
spille en stadig større rolle for udviklingen af et produkt- og tjenestemarked for 
vejtelematik og for finansieringen af vej telematikprojekter enten direkte i partnerskab 
med det offentlige. 
Bilindustrien, udstyrsfabrikanter. systemkonstruktører og leverandører vil gå i spidsen for 
denne udvikling som reaktion på markedsmuligheder og kundekrav. 
8/29 
3. OMRÅDER MED FØRSTEPRIORITET 
På linje med resolutioner fra Rådet for Den Europæiske Union10 og Europa-
Parlamentet, anbefalinger fra højniveaugruppen samt industriens og forbrugernes 
synspunkter har Kommissionen foreslået at der der først og fremmest bør sættes ind 
på følgende områder: 
Trafikoplysningstj enester (RDS-TMC) 
Elektronisk afgiftsopkrævning 
Dataudveksling og informationsforvaltning på transportområdet 
Brugergrænseflade 
Systemarkitektur 
Overalt hvor det har været muligt, er det anført hos hvilke parter 
handlingskompetencen skal ligge. Foranstaltningerne er inddelt i fem forskellige 
kategorier11: 
A. Forskning og udvikling, som er omfattet af det fjerde FTU-rammeprogram og 
nævnt i Kommissionens forslag til det femte rammeprogram (1998-2002) 
under temaet 'Udvikling af et brugervenligt informationssamfund', samt 
nationale indsatser. 
B. Teknisk harmonisering, herunder standardisering, offentligt tilgængelige 
specifikationer, protokoller, referencedokumenter osv. samt udarbejdelse af 
aftalememoranda mellem de berørte parter (se fodnote 3). 
C. Samordning af indførelsen på europæisk plan, herunder samordning af 
indsatsen med medlemsstaterne. 
D. Finansiering, især over budgetterne for transeuropæiske transport- og telenet.12 
E. I givet fald fornødne EU-forskrifter, f.eks. harmoniseringsforanstaltninger 
(tabel 2, side 28, viser hvilke EF-instrumenter der kan spilles på inden for 
vejtelematik). Eksisterende forskrifter, f.eks. om forbrugerbeskyttelse, vil blive 
anvendt og i givet fald styrket. 
10 Rådets resolution af 28. september 1995, EFT C 95/C 264. 
1 1 => Dette symbol er brugt i kapitel 3 til at vise hvor der er brug for en indsats. 
12 EF-bevillinger vil hovedsagelig blive brugt som igangsættende middel. 
9/29 
3.1 Trafikoplysningstjenester på grundlag af RDS-TMC 
RDS-TMC (Radio Data System - Traffic Message Channel) bygger på 
radiospredning. Systemet giver bilister oplysninger om den seneste 
trafiksituation. Med særlige anordninger i bilerne kan oplysningerne 
præsenteres som tale eller visuelt, og der kan endda vælges sprog, så 
oplysningerne passer til en bestemt rejse. EU's mål er at sikre 
interoperabilitet på tværs af grænserne og at lette fremkomsten af et 
europæisk marked for produkter og tjenester. Disse foranstaltninger vil 
også lægge grunden til senere opgradering og indførelse af andre teknologier 
efterhånden som de komme, frem, f.eks. tjenester der bygger på GSM eller 
DAB!3. 
A. Forskning og udvikling 
=^> RDS-TMC-teknologien er lige ved at nå aflutningen af FoU-fasen. 
Arbejdet fortsætter med udvikling af protokoller til 
informationsudveksling. 
B. Teknisk harmonisering 
For at sikre kontinuitet og interoperabilitet for rejse- og 
trafikoplysningstjenester til intermodal brug er der behov for teknisk 
harmonisering på forskellige nøgleområder (f.eks. referencesystem for 
geografiske lokaliteter, dataordbog, hændelsesliste, applikations- og 
dataudvekslingsprotokoller). 
=> Kommissionen vil tilskynde til hurtig vedtagelse afstandarderne i de 
europæiske standardiseringsorganer. 
=> I mellemtiden bør medlemsstaterne, som henstillet i Rådets 
resolutioner fra september 1995 og marts 1997, fremme indførelsen af 
RDS-TMC etablere deres tjenester i overensstemmelse med de 
foreslåede præstandarder eller specifikationer for at sikre kontinuitet 
og interoperabilitet. 
=> Kommissionen vil lette tilvejebringelsen af en fælles ramme 
(muligvis i form af et "aftalememorandum") som skal etableres af 
de berørte parter, f.eks. vejmyndigheder, 
radiospredningsvirksomheder, udstyrsleverandører og 
tjenesteudbydere. Denne ramme vil bl.a. omfatte en forpligtelse til 
tjenesteudbud og til anvendelse afstandarder for det 
transeuropæiske vejnet. Et sådant aftalememorandum bør indgås 
inden verdenskongressen i Berlin om intelligente 
transportsystemer i oktober 1997. Kommissionen kan naturligvis 
når som helst fremsætte lovgivningsforslag. Hvis der ikke er 
indgået et aftalememorandum inden Berlin-kongressen, vil 
13 GSM: Global System for Mobile communications. DAB: Digital Audio Broadcasting. 
10/29 
Kommissionen inden udgangen af 1997 fremlægge forslag om 
brug af de nødvendige tekniske specifikationer for en sådan 
tjeneste. 
=> I nogle lande misbruges visse egenskaber ved RDS til reklameformål. 
Det kan true trafiksikkerheden. De nationale myndighedsorganer må 
gennemtvinge anvendelsen af CENELEC's standard for udnyttelse af 
RDS-systemets egenskaber. 
C. Samordning af indførelsen 
Der er brug for en samordningsindsats for at fastlægge en fælleseuropæisk 
politik og strategi for indførelse af RDS-TMC og for at sikre at alle 
involverede parter forpligter sig til at følge den. 
Kommissionen agter at gøre følgende: 
=> Den vil omstrukturere styringsudvalget for RDS-TMC så det kommer 
til at omfatte repræsentater for radiospredningsvirksomheder og 
industrien med det formål at fremme engagementet hos alle parter i 
aftalememorandummet. Memorandummet bør indeholde 
minimumskrav til en fælles transeuropæisk RDS-TMC-baseret 
trafikoplysningstj eneste. 
=> Den vil lette dialogen mellem industrien og medlemsstaterne om 
sprogmoduler for mindre udbredte sprog i overensstemmelse med 
Rådets resolution af 11. marts 1997. 
=> Den vil foreslå procedureregler for nationale lokalitetsdatabaser til det 
transeuropæiske vejnet. 
=> Den vil tilskynde til konsensusdannelse og udbygning via projekter til 
det transeuropæiske vejnet. 
=> Den vil fremhæve RDS-TMC-systemets potentielle fordele og 
egenskaber for at fremskynde systemets indførelse. 
Medlemsstaterne bør gøre følgende: 
=> De bør sikre at deres organisatoriske rammer indeholder en klar rolle-
og ansvarsfordeling for de forskellige parter der er med til at stille 
tjenesterne til rådighed. 
=> Etablere og forbedre dataudveksling over grænserne med deres 
nabolande. 
D. Finansiering 
På det transeuropæiske vejnet må der etableres et minimum af intelligent 
basisinfrastruktur (overvågning, trafikmeldingscentraler, dataudveksling) for 
at sikre at tjenesten dækker hele Europa. 
11/29 
=> Udvalgene for de transeuropæiske net bør være meget opmærksomme 
på den store betydning der tillægges etableringen af en intelligent 
basisinfrastruktur. Allerede i 1995-96 og 1996-97 har man prioriteret 
store demonstrations- og udbygningsprojekter højt. 
=> Medlemsstaterne bør tage højde for RDS-TMC i deres 
infrasrtukturplåner og oprette/vedligeholde de fornødne 
lokalitetsdatabaser. 
E. Forskrifter 
Lovgivningen gennemgås sonere (se 3.1. B). 
3.2 Elektronisk afgiftsopkrævning 
Elektronisk afgiftsopkrævning omfatter ikke kun automatisk opkrævning af 
bompenge, men giver også mulighed for at indføre elektronisk 
differentierede afgifter for at løse trængsels- og forureningsproblemer og for 
at påvirke balancen mellem forskellige transportformer14. Der skal være en 
passende grad af interoperabilitet så der kan ydes trafikanterne en optimal 
service for en rimelig pris; trafikanterne bør altså kun have brug for én type 
udstyr i hele Europa. 
Nogle lande har allerede investeret kraftigt i elektroniske afgiftssystemer. 
Imidlertid ligger der andre specifikationer til grund for de 
præstandardforslag til DSRC-forbindelsen (Dedicated Short Range 
Communications) som CEN arbejder på. Derfor må der laves en strategi 
for hvordan alle elektroniske afgiftssystemer kan tilnærmes hinanden så 
der kan opnås interoperabilitet på europæisk plan. 
Vedtagelsen af en teknisk standard for kommunikationsforbindelsen er ikke 
det eneste problem. Spørgsmål om klassificering af køretøjer, anvendelse på 
flersporede veje, trafikanter uden udstyr og retslige og institutionelle forhold 
står stadig tilbage at løse. 
A. Forskning og udvikling 
EU's projekter bør præge følgende aktiviteter: 
=> Validering af DSRC-forbindelsen i CEN/TC278's forslag til 
præstandard for DSRC som egnet teknologi til automatisk opkrævning 
af bompenge og andre vej telematiktjenester. 
14 Det politiske spørgsmål om differentierede vejbenyttelsesafgifter som middel til at mindske trængsel 
og forurening er behandlet i Kommissionens grønbog: "Mod fair og effektiv prissætning på 
transportområdet", og Kommissionens forslag til afløser for direktiv 93/89 indeholder bestemmelser 
om større differentiering af lavere skatter og brugerafgifter. 
12/29 
=> Tilrettelæggelse af en strategi for overgangen fra de eksisterende 
systemer. 
=> Harmonisering af finansielle, insitutionelle og forretningsmæssige krav 
for at nå frem til kontraktlig interoperabilitet mellem operatørerne. 
=> Tilvejebringelse af større præcision i de væsentlige parametre og 
mekanismer i forbindelse med bompenge og differentierbare 
vejbenyttelsesafgifter. 
=> EU bør støtte forsknings- og udviklingsprojekter og multinationale 
feltforsøg for at demonstrere og validere tekniske løsninger til 
flersporede veje (herunder klassificering af kørtøjer og gennemførelse 
af opkrævningen samt de tekniske kommunikationsløsningers 
kompatibilitet). EU vil desuden følge Rådet opfordring i resolutionerne 
af 28. september 1995 og 11. marts 1997 til at fremme 
interoperabilitetsstrategien. 
B. Teknisk harmonisering 
=> De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at 
fastlægge tekniske standarder og specifikationer for 
interoperabilitet mellem elektroniske afgiftssystemer på europæisk 
plan. Herunder skal der tages hensyn til forholdene på flersporede 
veje og til at der skal kunne indføres flere telematiktjenester på 
med samme teknologi, nemlig reservations- og betalingsfaciliteter. 
Målet er at afslutte arbejdet senest i år 2000. 
=> Kommissionen vil hos de relevante myndigheder undersøge hvilken 
yderligere båndbredde der kan afsættes til DSRC i det frekvensbånd 
der allerede er afsat til vejtelematik.15 
C. Samordning af indførelsen 
=> Kommissionen og medlemsstaterne vil udvikle en 
konvergensstrategi for de elektroniske afgiftssystemer således at 
der kan opnås interoperabilitet på europæisk plan under 
hensyntagen til de systemer der allerede findes, og til arbejdet i de 
europæiske standardiseringsorganer. 
;=> Styringsudvalget for CARD-ME (Concerted Action for Research on 
Demand Management in Europe) er blevet bedt om at fremskynde 
arbejdet med kontraktlige og proceduremæssige 
interoperabilitetsproblemer på områder som f.eks.: 
15 Den Europæiske Konference af Post- og Teleadministrationer (CEPT). ERC beslutning af 22.10.92 
(DEC/92/02) 
13/29 
* klassificering af køretøjer (på grundlag af igangværende arbejde i 
CEN) 
* pålidelig og rimelig gennemførelse af opkrævningen 
* trafikanter uden det nødvendige udstyr 
* retslige og institutionelle spørgsmål (dvs. databeskyttelse, 
kommunikationshemmelighed og ansvar) 
=> Andre samordnede indsatser vil blive gjort efter behov, for eksempel 
for at nå frem til en sammenhængende europæisk strategi for 
differentierbare vejbenyttelsesafgifter. 
=> Befolkningens opfattelse af situationen er særdeles vigtig. Derfor 
bliver det nød\ endigt at gøre en indsats for at oplyse om de potentielle 
fordele ved elektroniske afgiftssystemer både på EU-plan og i 
medlemsstaterne. 
D. Finansiering 
=> Det Europæiske Fællesskab vil f.eks. via budgettet for det 
transeuropæiske transportnet støtte projekter til gennemførelse af 
driftskompatible elektroniske afgiftssystemer. 
E. Forskrifter 
=> De retslige aspekter af opkrævningen forudsætter som første skridt at 
de relevante bestemmelser i medlemsstaternes lovgivning identificeres; 
de operationelle aspekter af tværeuropæisk opkrævning vil blive 
undersøgt; om nødvendigt vil der blive stillet forslag om 
harmonisering. Også andre forhold, som f.eks. klassificering af 
køretøjer, kan vise sig at kræve vedtagelse af forskrifter. 
Under udformningen af eventuelle forslag vedrørende elektroniske 
afgiftssystemer vil Kommissionen tage hensyn til bestemmelserne i og 
erfaringerne fra Kommissionens forordning 1524/96 (økomærkater i DSRC-
teknologi). 
3.3 Udveksling af transportdata og informationsstyring 
Indsamling og udveksling af trafikdata er en forudsætning for de fleste 
vej telematiktjenester. Udbygning af vejtelematiktjenester i Europa vil kræve 
et tæt samarbejde mellem forskellige lande og regioner. Samarbejdet vil 
især omfatte udveksling af trafikdata og etablering af trafikoplysnings- og 
trafikstyringstjenester på tværs af grænserne. 
Også i den private sektor forventes det at der vil opstå større leverandører af 
telematikbaserede tjenester som f.eks. rutevejledning og rejseoplysninger til 
vejtransportsektoren ud over dem der allerede udbydes af det offentlige. 
14/29 
En stabil og harmoniseret europæisk ramme for udbud af tjenester på 
tværs af grænserne vil hjælpe med til at sikre àt tjenesterne bliver 
driftskompatible på det transeuropæiske vejnet og lette udbygningen med 
tjenester på tværs af grænserne uden mærkbare overgange. En sådan ramme 
kan eventuelt også bruges som model for udvidelse af tillægstjenesterne til 
andre dele af vejnettet. 
A. Forskning og udvikling 
=> I DATEX-initiativet og i FoU-projekter arbejdes der for tiden på at 
harmonisere og validere specifikationerne for dataudveksling. 
B. Teknisk harmonisering 
=> Kommissionen vil tilskynde til vedtagelse af fælles standarder for 
udveksling af trafikdata over grænserne, herunder dataordbog og 
hændelsesliste, meddelelsesformat og protokoller, digitale vejkort og 
referencer for geografiske lokaliteter. 
=> Kommissionen vil anmode de europæiske standardiseringsorganer om 
at vedtage fælles grænseflader for udveksling af trafikdata officielt, 
herunder også oplysninger om multimodal trafik. 
=> Kommissionen vil lette opstillingen af en fælles ramme (muligvis i 
form af et "aftalememorandum") som skal etableres af de berørte 
parter, f.eks. vejmyndigheder og tjenesteudbydere. Rammen vil 
omfatte anvendelse af standarder for det transeuropæiske vejnet. 
Ligesom for RDS-TMC bør et sådant aftalememorandum bør 
indgås inden verdenskongressen i Berlin om intelligente 
transportsystemer i oktober 1997. Hvis der ikke er indgået et 
aftalememorandum inden Berlin-kongressen, vil Kommissionen 
om nødvendigt fremlægge forslag der skal sikre at data- og 
informationsudveksling gennemføres i overensstemmelse med de 
nødvendige tekniske specifikationer. 
C. Samordning af indførelsen 
Effektiv udveksling af trafikdata over grænserne mellem de relevante 
myndigheder og organisationer er ikke kun et spørgsmål om tekniske forhold 
(procedure, format og betydningen af de udvekslede data). Der må også 
tages hensyn til forhold som dataenes pålidelighed, gensidige forpligtelser, 
dataudvekslingsprocedure, ansvarsforhold og omkostninger/betaling. 
=> Efter at have tilvejebragt en oversigt over situationen i 
medlemsstaterne vil Styringsudvalget vedrørende Trafikcentraler og 
Dataudveksling fremsætte anbefalinger om: 
* finansiering af dataudveksling over grænserne 
* integration af andre transportformer 
* proceduretekniske interoperabilitetsforhold for datauudveksling 
mellem trafikcentraler. 
15/29 
=> En række andre spørgsmål, bl.a. nedenstående, må 
medlemsstaterne løse for at stimulere udviklingen af 
vejtelematiktjenester: 
* Principper for hvordan udbydere af vej telematiktjenester kan fa 
adgang til det offentliges trafikdata, og for udveksling af trafikdata 
mellem det offentlige og private. 
* Tilvejebringelse af gunstige rammevilkår for oprettelse af 
partnerskaber mellem det offentlige og private og i almindelighed 
for den private sektors deltagelse i udviklingen af 
vejtelematiktj eneste. Der skal tages stilling til spørgsmål som 
forenklede licensprocedurer, forpligtelser til at følge politisk 
fastlagte retningslinjer, og en konsekvent og ensartet praksis mht. 
transeuropæiske tjenester. 
* Tilvejebringelse af rammevilkår der giver uafhængige 
transportvirksomheder (i den offentlige eller den private sektor eller 
partnerskaber) mulighed for at overvåge trafikken, herunder 
mulighed for at installere og vedligeholde trafikovervågningsudstyr 
langs vejene. 
* Ret for udbydere af vej telematik (offentlige eller private) til at 
udsende og formidle rejse- og trafikoplysninger gratis eller mod 
betaling, rettet til almenheden eller til bestemte trafikantgrupper. 
* Principper for sammenkobling af transportmyndighedernes 
databaser over bilister, køretøjer og transportvirksomheder. 
=> Kommissionen vil holde øje med medlemsstaternes ordninger og om 
nødvendigt forelægge forslag om harmonisering inden udgangen af 
1998. 
D. Finansiering 
=> Kommissionen vil undersøge hvilke muligheder der er for at støtte 
infrastruktur for trafikdataudveksling i hvert land og på tværs af 
grænserne gennem nationale eller europæiske samordningsprojekter 
over budgetposterne for transeuropæiske net. Desuden vil den 
undersøge muligheden af at benytte EF's finansieringsinstrumenter 
(f.eks. bevillingen til dataudveksling mellem administrationerne) til at 
finansiere aktiviteter i forbindelse med dataudveksling mellem 
medlemsstater om bilister, køretøjer og transportvirksomheder. 
E. Forskrifter 
Lovgivningen gennemgås senere (se 3. 3.B og C). 
3.4 Brugergrænseflader 
Når telematikanordninger skal anbringes i biler, må der tages hensyn til 
trafiksikkerheden. Der findes to typer af anordninger: 1) 
informationsskærme, som skal hjælpe bilisten med at træffe beslutninger, og 
16/29 
2) styringsanordninger (f.eks. autonome, intelligente anordninger til 
hastighedsregulering, kollissionsforebyggende systemer), som ændrer 
bilistens opgaver. De positive sikkerhedsmæssige virkninger af disse 
anordninger bør kunne maksimeres og problemer undgås ved at indføre to 
særskilte adfærdskodekser for parterne. Den europæiske 
transportministerkonference har støttet en sådan fremgangsmåde. 
Sikkerheden må naturligvis komme i første række, men der bør ikke skabes 
unødige hindringer eller begrænsninger for den frie udvikling af fremtidens 
innovative produkter. 
A. Forskning og udvikling 
Der bør løbende gøres en forsknings- og udviklingsindsats for at løse 
problemerne med bilistgrænsefladen: informationsskærme, 
styringsanordninger og multimedieapplikationer til anvendelse under kørsel. 
B. Teknisk harmonisering 
=> Kommissionen vil sammenkalde en taskforce som skal udarbejde 
en kodeks for brugergrænseflader til informationsanordninger 
med udgangspunkt i transportministerkonferencens 
principudtalelse (i "New Information Technologies in the Road 
Transport Sector", side 35-42, den europæiske 
transportministerkonference 1995), suppleret med retningslinjer 
for hvordan den bør anvendes. 
=> De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at 
fortsætte arbejdet med ergonomi for systemer i køretøjer og udvide det 
til at omfatte styringssystemer for køretøjer. 
=> Kommissionen vil sammen med de relevante parter undersøge hvordan 
man kan komme videre med: 
* en grænsefladekodeks for styringssystemer for køretøjer 
* metoder til vellykket integration af bilistgrænseflader når der er tale 
om mere end én anordning i køretøjet 
* fælles metoder til sikkerhedsvurdering. 
C. Samordning af indførelsen 
=> Når taskforcen for en kodeks for informationsanordninger har 
udarbejdet et forslag, vil Kommissionen efter at have hørt industrien 
forelægge det for grupperne af højtstående repræsentanter vedrørende 
vejtelematik og færdselssikkerhed. 
D. Finansiering 
Ingen planer for tiden. 
17/29 
E. Lovgivning 
=> Hvis det efter en prøveperiode viser sig at grænsefladekodeksen for 
informationsanordninger ikke følges af de berørte parter, vil 
Kommissionen stille forslag om enten at tilpasse direktivet af 18 juni 
1992 (92/53/EØF, EFT L 225 af 10.8.1992) om tilnærmelse af 
medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne 
køretøjer og påhængskøretøjer dertil - eller at indføre et supplerende 
direktiv på grundlag af CEN/ISO-standarder. 
3.5 Systemarkitektur 
Mulighederne i vejtelematik kan kun udnyttes til bunds hvis de systemer og 
applikationer der indføres, kan gøres tilstrækkelig kompatible i drift. Der er 
behov for en tilbundsgående forståelse af de forskellige 
vej telematikapplikationers funktioner og af strukturer og grænseflader i og 
mellem de forskellige elementer, organisationer og aktører inden for 
udbuddet af vej telematik. Som grundlag herfor skal der etableres en 
systemarkitektur som på længere sigt kan tilvejebringe interoperabilitet og 
vejlede standardiseringsarbejdet. Denne arkitektur bør være "åben" så der 
kan anvendes forskellige teknologier og konstruktioner inden for en 
overordnet ramme, således at: 
• udbyttet af at integrere vejtelematiksystemer maksimeres, 
• der kan etableres et bredt spektrum af forretningsmæssigt drevne 
tillægstjenester, 
• der bliver mulighed for at imødekomme mange forskellige insitutionelle 
krav, 
• der bliver mulighed for integration skridt for skridt med maksimalt 
udbytte af eksisterende systemer. 
De foreløbige resultater af Kommissionens undersøgelse af en tilsvarende 
systemarkitektur i USA (National ITS (Intelligent Transport Systems) 
Architecture) viser at det ikke vil være hensigtsmæssigt simpelthen at 
overtage det amerikanske system. I Europa skal vejtelematik opfylde en lang 
række behov og krav som man ikke er gået i dybden med i USA, f.eks. 
kollektiv transport og integreret betaling. 
A. Forskning og udvikling 
=> Europa-Kommissionen vil færdiggøre en oversigt over europæiske og 
amerikanske resultater vedrørende vejtelematikarkitektur. Herunder 
bør der også blive trækkes på resultaterne af europæisk forskning i 
system-arkitektur for vej telematik under tredje og fjerde 
rammeprogram og TELTEN216. Der vil blive arbejdet videre med at 
integrere de foreliggende resultater i en overordnet arkitektur og 
16 TELTEN2 - implementering af telematik i det transeuropæiske vejnet. 
18/29 
trænge dybere ned på de områder der anses for vigtigst i denne første 
fase. 
B. Teknisk harmonisering 
=> CEN bliver sandsynligvis en central aktør. Kommissionen vil drøfte 
nærmere med CEN hvilket bidrag denne organisation skal yde, 
herunder hvordan arbejdsplanen for de relevante komitéer kan 
revideres under hensyntagen til FoU inden for systemarkitektur og til 
hvordan situationen i øvrigt udvikler sig på internationalt plan. 
C. Samordning af indførelsen 
=> Kommissionen vil konsultere de relevante parter (nationale, 
regionale og lokale myndigheder, standariseringsorganer, 
bilindustrien, elektronikindustrien, teleoperatørerne samt 
udbydere og operatører af vejtelematik) for at tilrettelægge en 
fremgangsmåde for en europæisk systemarkitektur der kan lægge 
de nødvendige rammer for interoperabilitet uden at kvæle 
innovationen. 
D. Finansiering 
=> Tages op når tiden er inde. 
E. Lovgivning 
Ingen planer på nuværende tidspunkt. 
19/29 
4. ANDRE ANVENDELSESOMRÅDER PÅ EU'S DAGSORDEN 
De fem højt prioriterede applikationer der er beskrevet i det foregående, er et første 
skridt i til indførelse af vej telematik i Europa. EU's handlingsplan må imidlertid 
række videre, så i dette kapitel præsenteres en række andre mulige prioriterede 
applikationer. Dermed imødekommes Rådets opfordring til Kommissionen om "at 
definere de øvrige applikationer, hvis udvikling bør prioriteres".17 Udvælgelsen er 
foretaget på grundlag af tilkendegivelser fra medlemsstaterne, faglige 
organisationer, FoU-resultater og internationale erfaringer. 
De i de følgende beskrevne applikaaoner fremlægges som en åben liste, der vil 
blive revideret og ajourført efterhånden som prioriteringen på europæisk plan tager 
form. Disse øvrige prioriterede applikationer er følgende: 
Information og vejledning før og under rejse 
Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer 
Andre telematiktjenester i bymæssig transport 
Kollektiv transport 
Avancerede sikkerhed-/styringssystemer for køretøjer 
Drift af forretningskøretøjer (logistikkæder) 
Den her fremlagte foreløbige liste over behov og aktiviteter bygger på 
Kommissionens første analyse af om der er behov for en særlig indsats og i givet 
fald hvilken. Denne analyse vil blive videreført for at opstille en prioriteringsorden 
og fremsætte yderligere specifikke forslag. Højniveaugruppen og industriforummet 
vil blive bedt om hjælp med at nå frem til endelige afgørelser. 
FoU nævnes ikke særskilt under hver de følgende overskrifter i dette kapitel, for der 
vil sandsynligvis blive gjort en løbende indsats under nationale initiativer og, med 
forbehold af den endelige beslutning, under det femte rammeprogram. 
4.1 Information og vejledning før og under rejse 
En af topprioriteterne i EU er multimodal transport18. Rejseinformationer 
forud for rejsen og turplanlægning danner grundlag for udvælgelse af den 
mest velegnede transportform. Dynamiske systemer for intermodal 
rejseinformation (turplanlægninssystemer) kan tænkes at fa stor udbredelse i 
hele EU inden for rejsebranchen, i trafikcentraler og til navigationssystemer. 
Her skal der gøres en indsats for at sikre interoperabilitet og kontinuitet 
17 Rådets resolution om implementering af telematik inden for vejtransportsektoren. (EFT C 264, 
11.10.1995). 
18 Retningslinjer for det transeuropæiske transportnet, EFT L 228 af 9.6.1996, og grønbogen om 
borgernes transportnet, KOM (95) 601. 
20/29 
for meddelelser og protokoller mellem transportformer og mellem lande 
samt et fælles adgangssystem over hele Europa. Rejsende og 
forretningsdrivende (f.eks. speditører) kan så foretage et objektivt og 
personligt valg mellem alle de transportformer der kan benyttes på ruten. Et 
system af den art ville have en gunstig indvirkning på trafiksikkerheden, 
miljøet (korteste rute, overgang til andre transportformer) og på lokale 
trængselsproblemer. Desuden har lokalmyndigheder en interesse i 
information og vejledning før og under rejse som middel til at fremkalde 
adfærdsændringer og påvirke valget af transportform, f.eks. for at overholde 
visse luftkvalitetsnormer. 
Rejseinformationstjenester er også et område hvor der kan fremstå et stort 
marked for forretningsmæssige produkter (som f.eks. bærbare 
informationsanordninger) og informationstjenester til brug under rejsen 
(f.eks. navigation og rutevejledning). På europæisk plan er der stor interesse 
i at tilrettelægge en ramme som kan opmuntre den private sektor til at 
investere. 
Teknisk harmonisering 
• Standardisering af informationsakitektur og brugergrænseflader, især 
harmoniserede og konsekvente systemer for henvisning til lokaliteter. 
Samordning af indførelsen 
• Kommissionen vil udarbejde og indgå aftale med relevante parter om 
vejledende retningslinjer for køb og salg af informationer mellem ejere og 
tjensteleverandører, herunder en adfærdskodeks med hensyn til 
kvalitetskontrolprocedurer og betragtninger vedrørende virkninger for 
trafikregulering og trafiksikkerhed 
• Kommissionen vil tilskynde til og opbygge partnerskaber mellem det 
offentlig og det private sektor tjenester (for rejse- og trafikoplysning) i 
europæisk, national, regional og lokal skala. 
Finansiering 
• Undersøgelse af det forretningsmæssige grundlag for en Europa-
dækkende multimodal turplanlægningsapplikation. 
Undersøgelse af mulighederne for innovativ finansiering af organisationer 
der kan udbyde intermodale rejseinformationstjenester på nationalt eller 
europæisk plan. 
Overvejelse af indledende finansieringsstøtte over budgettet for 
traneuropæiske net. 
Forskrifter 
Analyse af eksisterende regler om databeskyttelse og beskyttelse af 
kommunikationshemmeligheden og udstedelse af flere bestemmelser om 
nødvendigt. 
Medlemsstaterne bør udstede retningslinjer om ansvar, forpligtelser og 
rettigheder for udbydere af informationsindhold og tillægstjenester. 
21/29 • 
• 
4.2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer 
Vej transporttelematik har i mange år været anvendt til trafikregulering, 
trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer. Applikationer for 
transporttelematik byder på avancerede løsninger som kan gøre 
trafikafviklingen mere flydende, og øge sikkerhed og komfort i trafikken. 
Udviklingen vil gå i retning af mere integrerede løsninger. Kommissionens 
mål er fremlagt i retningslinjerne for det transeuropæiske transportnet og i 
grønbogen "Borgernes trans'portnet"; de sigter mod at tilvejebringe et 
sammenligneligt kvalitetsniveau for tjenesterne og mod kontinuitet i 
trafikregulerings- og informationstjenester. 
4.2.1 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer 
Målet er at fremme et europæisk perspektiv når det er relevant, f.eks. for at 
sikre en vis minimumskvalitet, kontinuitet og samordning af 
trafikregulerings- og trafikinformationstjenesterne i hele det transeuropæiske 
transportnet. 
Teknisk harmonisering 
• Kommissionen vil overveje hvordan man bedst kan fastlægge en fælles 
brug af piktogrammer til variable færdselstavler, herunder fremme 
anvendelsen af den pikrogramkodeks der allerede er udviklet under EF's 
rammeprogram, samt hvilke ændringer der er brug for i 
Wienerkonventionen af 1968 om færdselstavler og signaler med senere 
ændringer. 
Samordning af indførelsen 
• Udvikling af yderligere transeuropæiske projekter for trafikregulering der 
omfatter net og flere korridorer (omdirigering i større områder, oplysning 
om hændelser, vejr- og miljørelateret trafikregulering og netkontrol. 
• Anvendelse af automatisk detektering af trafikforsyrrelser og 
rampetælling. 
• Harmonisering af måden hvorpå rejsende, især bilister, får fat i assistance 
i forskellige medlemsstater (for at overvinde sprogproblemer). Navnlig 
anvendelse i medlemsstaterne af det fælles alarmnummer (112) på den 
faste infrastruktur og de mobile net som forudsat i Rådets beslutning 
91/39619. 
Finansiering 
• Udvikling af innovative finansieringsmetoder for implementering og drift 
af avancerede telematiksystemer, herunder et finansielt grundlag for 
offentligt-private partnerskaber. 
19 Rådets beslutning af 29. juli 1991 om indførelse af et fælleseuropæisk alarmnummer. 
22/29 
• Medlemsstaterne opfordres til at forelægge projektforslag inden for 
rammerne af de transeuropæiske net, men også til at benytte andre af EF's 
finansieringsinstrumenter (f.eks. Samhørighedsfonden, Regionalfonden) 
når disse er relevante. 
Forskrifter 
• Gennemgang af lovgivningen for at finde egnede modeller til 
håndhævelse af trafikregulering. 
4.2.2 Trafikregulering, trafikafvikling og trafikkontrol i byer 
Målet er at udvikle en åben europæisk systemarkitektur for 
telematikapplikationer til anvendelse i byområder (se også afsnit 3.5) og at 
udforme retningslinjer der kan være til hjælp ved udformning og anskaffelse 
af systemer og tjenester i byer. 
Teknisk harmonisering 
• Fastlæggelse af de nødvendige grænseflader til integration af 
trafikinformations- og trafikstyringssystemer i byområder med 
forkørselsret for busser, andre beslægtede foranstaltninger til styring af 
efterspørgslen og 
• systemer til overvågning af luftkvaliteten med det formål at tilvejebringe 
optimerede og integrerede trafikreguleringssystemer. 
• Fastlæggelse af specifikationer for sammenkobling afregulerings- og 
styringscentraler i byer og regioner/mellem byer for at lette 
trafikafviklingen i bycentre (datudvekslingskodeks). 
• Støtte til udvikling af driftskompatible adgangskontrolsystemer til 
efterspørgselsstyring i bycentre. 
Samordning af indførelsen 
Udveksling af praktiske erfaringer med: 
• dynamisk signalkontrol 
• telematiksystemer til sårbare trafikanter (f.eks. detektering af fodgængere 
ved signalanlæg) 
• implementering af bedre faciliteter til dataindsamling og -håndtering så 
alle 'vigtige' veje er med 
• tidstro overvågning af netforhold på en 'rejse- og 
trafikinformationscentral'. 
Finansiering 
• Applikationer på dette område vil blive støttet som led i projekter for de 
transeuropæiske net, (f.eks. sammenkobling af bytrafikstyring og 
luftkvalitetsovervågning). 
4.3 Andre telematiktjenester for bytransport 
På området eletronisk betaling og reservation har man demonstreret et antal 
effektive anvendelser af vej telematik, som afventer fuld implementering. 
23/29 
Mange af disse vinder terræn lokalt og regionalt forskellige steder i Europa, 
men på en række områder kræves der enighed mellem medlemsstaterne før 
der kan opstå et stærkt europæisk marked. 
Teknisk harmonisering 
• Der skal opnås enighed om strategier for etablering af teknisk 
kompatibilitet og interoperabilitet mellem betalingssystemer for kollektiv 
transport og parkering i forskellige egne af Europa. 
• Der skal udvikles fælles kommunikationsplatforme, som f.eks. GSM eller 
internet, for forudbetaling af information og tjenester (f.eks. oplysninger 
om kollektiv transport or priser, parkeringsoplysninger og priser, 
hoteloplysninger og reservation). 
Samordning af indførelsen 
• Foranstaltninger til bekæmpelse af svig og betalingsunddragelse, især 
ordninger der går på tværs af grænserne. 
4.4 Kollektiv transport 
Virksomheder der driver kolletiv transport, har brug for specifikationer for 
omkostningseffektive vejtelematikapplikationer. Herunder hører 
betalingssystemer, systemer til lokalisering af køretøjer og til driftsstøtte, 
bl.a. prioritering af bustrafik, sikerhed, kørselsplanlægning, vedligehold og 
tidstro passagerinformation (dvs. terminaler, elektroniske køreplansystemer) 
Teknisk harmonisering 
• Fremme af anvendelsen af en fælles datamodel for telematikkomponenter 
til kollektiv transport. 
• Sikring af at der står databaser til rådighed og at de er tilgængelige (til 
turplanlægning). 
• Fremme af harmonisering af brugergrænseflader til 
informationsterminaler. 
Samordning af indførelsen 
• Fremme af elektronisk sammenkobling af nationale og regionale 
databaser til turplanlægning (ved hjælp af internet eller GSM til 
håndbårne terminaler). 
• Fremme af integration af informationstjenester for rejsende med andre 
tillægstjenester (reservation, turistinformation). 
Finansiering 
• Det forventes at der vil være projekter for transeuropæiske net der 
arbejder på dette område. 
24/29 
4.5 Avancerede sikkerheds- og styringssystemer for køretøjer 
Avancerede sikkerheds- og styringssystemer for køretøjer omfatter en lang 
række systemer hvis formål er at øge sikkerheden og førerkomforten i 
overensstemmelse med EU's fælles transport- og industripolitik. De 
støtter føreren i udførelsen af visse opgaver under kørslen, hjælper med at 
undgå farlige situationer, bistår under vanskelige kørselsforhold (f.eks. ved 
nedsat sigtbarhed) og aflaster i almindelighed føreren. Som eksempler på 
førstegenerationssystemer kan nævnes intelligente anordninger til 
hastighedsregulering, støtte til at holde sig i den rette vejbane, 
kollissionsforebyggelse, sigtforbedrende anordninger, dynamisk 
hastighedstilpasning, overvågning af føreren, automatisk styring i 
nødsituationer og tyverisikringsanordninger. Systemer der stadig er under 
udvikling, sigter mod autonome køretøj sfunktioner der kædes sammen med 
automatiske vejbaserede systemer, som f.eks. autonom hastighedsregulering, 
stop-and-go automatik, autonom sideværts afstandskontrol, eletronisk 
slæbetov og bundtvis trafikafvikling. Nogle af disse systemer vil komme på 
markedet i løbet af de næste 3-5 år. 
Teknisk harmonisering 
• Systemer for førerbistand i nødsituationer på grundlag af GPS/GSM 
(automatisk udløsning af nødsignal med præcis lokalisering). 
• Tyverisikringssystemer på biler må standardiseres så de kan bruges i hele 
Europa. 
• Standardisering af diagnosesystemer i biler med henblik på tilkaldelse af 
rettidig og effektiv hjælp. 
Lovgivning 
Kommissionen vil sammen med relevante parter overveje etablering af et 
mindstesæt af fælleseuropæiske regler for udbygningen med disse systemer, 
herunder: 
• Opstilling af rammer/retningslinjer for eksperimentel vurdering, herunder 
sikkerhedskrav, teststrategier og metoder til vurdering af kontrolerbarhed; 
krav til afprøvning på, vejnettet under realistiske forhold. 
• Retningslinjer for fabrikanterne, kodekser eller standarder samt 
procedurer for certificering og/eller typegodkendelse med gensidig 
anerkendelse i hele Europa. 
• Forbrugerbeskyttelse, herunder mulighed for at afgrænse førerens, 
ejerens, systemleverandørens og fabrikantens ansvar. 
4.6 Drift af erhvervskøretøjer (logistikkæder) 
Herunder hører elektronisk sporing af gods ("tracking and tracing", særlig 
vigtigt for farligt gods) og kombineret transport (f.eks. vej/bane). Større 
brug af elektroniske dokumenter og journaler, herunder elektronisk 
fartskriver, smartkortbaseret kørekort og stopfri grænsepassage vil 
understøtte de transportpolitiske mål, især sikkerhed og effektivitet. 
25/29 
Teknisk harmonisering 
• Udvikling af midler til at integrere godsstyringssystemer så 
transportvirksomhedernes interne telematiksystemer kan kobles sammen. 
Det ville gøre det muligt at automatisere anmeldelser af farligt gods og 
grænsepassageprocedurer. 
• Støtte til de europæiske standardiseringsorganers arbejde på en åben 
systemarkitektur for gods- og flådestyring. 
Samordning af indførelsen 
• Udvikling af et telematiknet som kan yde bistand i tilfælde af ulykker 
med farligt gods i overensstemmelse med KEMLER-kodeksen20, der 
gælder i EU, og for Det Forenede Kongeriges vedkommende 
undtagelsesvis "HAZCHEM-kodeksen"21. 
Finansiering 
• Overvejelse af finansieringsmuligheder for kombitransportprojekter, især 
tracking and tracing. 
5. KONKLUSIONER 
Vej transporttelematik kan bidrage til at gøre europæiske veje sikrere, udnytte dem 
mere effektivt og samtidig mindske vejtransportens negative virkninger for miljøet. 
Udbygningen med denne teknologi vil også sikre europæisk industris 
konkurrenceevne på verdensmarkedet, og alt dette til gavn for europæiske borgere 
og forbrugere. 
I denne meddelelse fremlægges der en strategi og en ramme samt en række 
indledende foranstaltninger til udbygning af af vej telematik i Europa. Der peges på 
fem hovedområder for indsatsen, nemlig RDS-TMC-baserede informationstjenester, 
elektronisk opkrævning af afgifter, udveksling af trafikdata / 
informationsforvaltning, brugergrænseflade og systemarkitektur. På hvert område er 
der brug for en hurtig indsats: 
- Indgåelse af aftalememoranda mellem de involverede parter for at tilvejebringe 
en ramme for udbygning af RDS-TMC og dataudveksling på det transeuropæiske 
vejnet. Hvis ikke sådanne aftalememoranda er indgået inden oktober 1997 vil 
Kommissionen fremlægge forslag inden udgangen af 1997. 
- De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at fastlægge 
standarder for interoperabilitet mellem systemer for elektronisk afgiftsbetaling på 
europæisk plan. Kommissionen og medlemsstaterne vil tilrettelægge en 
20 Direktiv 94/55/EF. 
21 HAZCHEM: "HAZardous and CHEMical Goods" (farligt og kemisk gods). 
26/29 
22 konvergensstrategi for elektroniske afgiftssystemer for at opnå interoperabilitet 
på europæisk plan. Herunder vil der blive taget hensyn til eksisterende systemer 
og til arbejdet i de europæiske standardiseringorganer. 
- Kommissionen vil sammenkalde en taskforce som skal hjælpe den med at 
tilrettelægge en kodeks for udformning af brugergrænseflader til køretøj sbaseret 
informationsudstyr. 
- De europæiske standardiseringsorganer vil blive anmodet om at tage deres 
relevante arbejdsplaner op til fornyet overvejelse, og Kommissionen vil sammen 
med relevante parter udforme en europæisk systemarkitektur for vej telematik. 
Som andre væsentlige anvendelsesområder nævnes information og vejledning før og 
under rejsen, trafikregulering, trafikafvikling og trafikstyring i og mellem byer, 
andre telematiksystemer for bytransport, kollektiv transport, avancerede sikkerheds-
/styringssystemer for køretøjer og drift af erhvervskøretøjer. Analysen af disse andre 
væsentlige anvendelsesområder vilblive videreført med bistand fra 
højniveaugruppen og industriforummet for at afgøre om der er behov for en særlig 
indsats og i givet fald hvilken, hvordan den skal prioriteres og hvad der eventuelt 
bør tilføjes. 
Der vil blive lagt særlig vægt på indarbejdelse af telematikprincipper i integrerede 
transportstrategier med henblik på at understøtte bestemte politiske målsætninger 
(transport, miljø osv.). 
Kommissionen vil forelægge detaljerede forslag mellem 1997 og 1999 som anført i 
denne meddelelse for at fremme en hurtig udbygning af vej telematiksystemer. Den 
vil endvidere overvåge hvordan udbygningen skrider frem og aflægge årlige 
rapporter herom. Desuden vil den arbejde videre med de her skitserede 
foranstaltninger og fremlægge nye forslag under overskrifterne forskning og 
udvikling, teknisk harmonisering, samordning af indførelsen, finansiering og 
forskrifter - forslag der skal føre ind i det nye årtusind. 
Under hensyntagen til Rådets resolutioner om vejtransporttelematik fra 1994, 
1995 og 199722 anmoder Kommissionen Rådet og Europa-Parlamentet 
anmodes om at tilslutte sig denne meddelelse som ramme for EU's indsats for 
udbygning af vejtelematik. 
EFT 94/C 309/01, EFT 95/C 264/01, EP (95) 212.659/endelig udgave, ØSU CES 1160/95 og Rådets 
resolution af 11.3.1997, nr. 6321/97 Trans 33. 
27/29 
Tabel 2: EF-instrumenter der kan benyttes i forbindelse med vejtelematik 
På grundlag af traktatens bestemmelser kan Det Europæiske Fællesskab iværksætte 
følgende: 
Forskning og udvikling 
> Støtte til forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter ydes gennem et flerårigt 
rammeprogram. De omhandlede FTU-aktiviteter for udvikling af værktøjer og tjenester til 
transporttelematik er omfattet af det nuværende fjerde rammeprogram og nævnt i Kommissionens 
forslag til femte rammeprogram (1998-2002). 
• EF-traktatens afsnit XV, Forskning og teknologisk udvikling (artikel 130 F, H og I) finder anvendelse 
Teknisk harmonisering 
> Foranstaltninger som kan vise sig nødvendige for at sikre telematiksystemernes interoperabilitet på 
tværs af nationale grænser og for at lette forholdene på det indre marked, herunder støtte til de 
europæiske standardiseringsorganer.s arbejde (CEN/CENELEC/ETSI). Denne indsats kan eventuelt 
suppleres med EF-retsforskrifter og aftalememoranda. 
• EF-traktatens afsnit V, Fælles regler om konkurrence, fiskale spørgsmål og indbyrdes tilnærmelse af 
lovgivningerne (artikel 100 A) og afsnit XII, Transeuropæiske net (artikel 129 C), finder anvendelse. 
Samordning 
> Samordning af de enkelte landes politik. Kan ogå omfatte samarbejde med tredjelande. 
• EF-traktatens afsnit XII, transeuropæiske net (artikel 129 C, stk. 2), finder anvendelse. 
Finansieringsstøtte 
> Støtte fra budgetposterne for det transeuropæiske transportnet og det transeuropæiske telenet til 
projekter af fælles interesse23 der er fastlagt i retningslinjerne for de transeuropæiske net. Det 
Europæiske Fællesskab kan desuden bidrage gennem strukturinstrumenterne, dvs. 
Samhørighedsfonden og budgetter for for regionalpolitikken, til finansiering af specifikke projekter i 
medlemsstaterne inden for transport og telekommunikation når de fører frem mod reginalpolitiske 
mål. 
• EF-traktatens afsnit XII, Transeuropæiske net (artikel 129 C), og afsnit XIV, Økonomisk og social 
samhørighed (artikel 130 A-E), finder anvendelse. 
23 Rådets forordning (EF) Nr. 2236/95 af 18. september 1995 om generelle regler for Fællesskabets 
finansielle støtte inden for transeuropæiske net, EFT L 228 af 23.9.1995, s. 1. 
28/29 
Forskrifter 
> Vedtagelse af forskrifter der letter forholdene på det indre marked gennem udvikling og anvendelse 
af transporttelematik. 
> Vedtagelse af forskrifter om etablering af et indre marked for transporttelematiktjenester, -net og 
-udstyr. 
• EF-traktatens afsnit III, Den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital (artikel 59-66), 
og afsnit V (artikel 100 A), finder anvendelse. 
> Vedtagelse af forskrifter om retningslinjer for transeuropæiske net hvori anvendelsen af 
telematiksystemer i forskellige transportformer sættes i fokus24. 
• EF-traktatens afsnit XII, Transeuropæiske net (artikel 129 C), finder anvendelse. 
> Medtagelse i det reguleringsmæssige grundlag for informationssamfundets udvikling af 
foranstaltninger for udvikling af telematiksystemer og -tjenester. 
• EF-traktatens afsnit III, Den frie bevægelighed for personer, tjenesteydelser og kapital (artikel 59), 
finder anvendelse 
> Vedtagelse af forskrifter til forbedring af transportsikkerheden. 
• Afsnit IV, Transport (artikel 75 C). 
24 Beslutning nr. 1692/96 af 23.7.1996. 
29/29 

ISSN 0254-1459 
KOM(97) 223 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 07 
Katalognummer : CB-CO-97-213-DA-C 
ISBN 92-78-19684-3 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
3D