KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 16.09.1996 
KOM(96) 410 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
COMETT II 
Endelig evalueringsrapport 
(Forelagt af Kommissionen) 

1. Indledning 
Denne rapport omhandler anden fase af COMETT-programmet, COMETT II (1990-1994), 
der efterfulgte COMETT I (1986-1989), Fællesskabets handlingsprogram for uddannelse 
i teknologi COMETT II blev vedtaget ved Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. december 
1988, EFT nr. L 13/28 af 17.1.1989.1 afgørelsens artikel 6 hedder det, at Kommissionen 
senest 30. juni 1995 skal forelægge en endelig evalueringsrapport om erfaringerne med og 
resultaterne af COMETT II for Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale 
Udvalg. 
Dette dokument er Kommissionens rapport til opfyldelse af ovenstående krav. Det er 
hovedsagelig baseret på en syntese af en lang række evaluerings- og 
overvågningsdokumenter, der er udarbejdet i hele programmets løbetid og især over de 
seneste to år. I betragtning af det spektrum af aktiviteter, der er udviklet under COMETT-
programmet, kan denne rapport kun give et kortfattet overblik over det, som rent faktisk 
har været et meget omfattende og varieret fællesskabsinitiativ, hvoraf hovedelementerne er 
bevaret i det nye LEONARDO da VINCI-program. 
De vigtigste resultater af COMETT II 
Der har mellem 1990 og 1994 været afholdt fem indkaldelser af ansøgninger; de fremsendte projekter har 
tegnet sig for bevillinger fra Fællesskabet på i alt næsten 1,2 mia. ECU. 
Udvælgelsesproceduren førte til, at omkring 3.000 projekter blev godkendt, hvilket førte til: 
• oprettelse af over 200 uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder, som dækkede 
næsten samtlige europæiske regioner samt mange teknologiske og sektorspecifikke områder 
• omkring 40.000 tværnationale udvekslinger af studerende, kandidater og medarbejdere 
• afholdelse af næsten 10.000 efter- og videreuddannelseskurser med deltagelse af en kvart million 
europæere 
• udvikling af over 4.500 undervisningsmaterialer, hvoraf over en tredjedel var software- eller 
videobaseret. 
Disse projekter har 
• involveret over 30.000 organisationer fra 19 europæiske lande, herunder hele den højere 
uddannelsessektor, over 20.000 virksomheder (hvoraf 3/4 var små og mellemstore) og ca. 5.000 
andre typer af organisationer 
• dækket uddannelsesbehov inden for omtrent alle teknologiske og hertil knyttede områder 
• ofte fungeret som katalysatorer for samarbejde og innovation langt ud over COMETT-programmet. 
Desuden 
• er der blevet etableret en enestående, europæisk netværksstruktur, hvorigennem det er muligt årligt 
effektivt at gennemføre tusinder af tværnationale udvekslinger mellem virksomhed og universitet -
især praktikophold for studerende - og kortvarige, internationale efter- og videreuddannelseskurser 
• har samarbejde med andre europæiske programmer inden for uddannelse, F&U og innovation været 
en rød tråd gennem programmet 
• er der opstået en meget større bevidsthed om og forståelse for fordelene for den højere uddannelse 
og teknologioverførsel ved samarbejdet mellem virksomhed og universitet 
• er både kvantiteten og kvaliteten i udbuddet af højere uddannelse øget, især i randområderne, hvilket 
således har bidraget til at øge den europæiske konkurrenceevne 
• er merværdien ved samarbejdet med et europæisk program som COMETT blevet anerkendt af 
universiteterne og i mindre grad af virksomhederne. 
2. COMETT - en oversigt 
Et af de vigtigste spørgsmål for Den Europæiske Unions fremtidige økonomiske og sociale 
udvikling er, hvorvidt den er i stand til at udnytte resultaterne af sine 
forskningsbestræbelser til fordel for udvikling af nyskabende muligheder og kvalitet i sine 
industrier. COMETT, Den Europæiske Unions program for samarbejde mellem universiteter 
og erhvervsliv med henblik på uddannelse inden for teknologi har udviklet sig, siden det 
blev iværksat i 1986 med disse og tilknyttede spørgsmål i centrum. Dets budskab har været, 
at højere uddannelse og fremme af samarbejdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv 
er centrale mekanismer i teknologioverførsel til fordel for industriel værdiforøgelse af vore 
F&U-bestræbelser. 
COMETT I løb fra 1986 til 1989 med et budget på 50 mio. ECU og COMETT II fra 1990 
til 1994 med et budget på ca. 230 mio. ECU. Begge programmer var centreret om 
tværnationalt samarbejde mellem universiteter og virksomheder inden for højere uddannelse 
i teknologi. Hovedmålene med COMETT II var, således som de blev udstukket i Rådets 
afgørelse, at: 
• forbedre bidraget fra uddannelse i højteknologi til Fællesskabets økonomiske og sociale 
udvikling 
• støtte fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og optimal udnyttelse af 
uddannelsesressourcer via oprettelse af tværnationale, sektorspecifikke og regionale net 
af højteknologiske uddannelsesprojekter 
• imødekomme små og mellemstore virksomheders kvalifikationskrav 
• fremme lige muligheder for mænd og kvinder inden for efter- og videreuddannelse i 
teknologi 
• Give samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden for efter- og 
videreuddannelse en europæisk dimension. 
COMETT bestod af fire tæt forbundne strenge: 
• Streng A: uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er), 
der fungerede både på regionalt og/eller sektorspecifikt grundlag. Der var hovedsagelig 
tale om fælles konsortier af højere uddannelsesinstitutioner, virksomheder og andre 
relevante organisationer. 
• Streng B: de tværnationale mobilitetsprogrammer. Streng Ba omfattede praktikophold 
for studerende i virksomheder i andre lande; streng Bb dækkede langvarige 
praktikophold på højt niveau for kandidater, og streng Bc støttede udvekslinger af 
universitetsmedarbejdere, der udstationeredes i virksomheder og omvendt. 
• Streng C: efter- og videreuddannelsesprojekterne. Under streng Ca støttedes kortvarige 
kurser, under streng Cb fælles uddannelsesprojekter og under streng Ce de store 
uddannelsespilotprojekter. 
• Streng D: supplerende foranstaltninger som f.eks. undersøgelser, evaluering og 
overvågning. 
COMETT var det første større europæiske uddannelsesprogram, som EFT A-landene deltog 
Der foregik en tæt overvågning af programmet, og der er gennemført adskillige eksterne 
evalueringer i dets løbetid. Denne endelige evaluering af COMETT er hovedsageligt baseret 
på disse og tilsvarende dokumenter fra de igangværende, interne overvågningsaktiviteter. 
3. Netværkssamarbejde 
I henhold til Rådets afgørelse skulle der etableres et europæisk net af 
uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (UPUV'er), som kunne (1) 
bidrage til afdækningen af uddannelsesbehov og løsningen herpå, (2) opfylde disse behov 
på et struktureret og koordineret grundlag, (3) oprette en støttestruktur til aktiviteter som 
praktikophold for industrifolk, medarbejdere og studerende, (4) styrke samarbejdet og inter­
regional overførsel inden for Europa ved at udvikle og anvende teknisk efter- og 
videreuddannelse, (5) udvikle tværnationale sektorspecifikke net. 
Det derved skabte europæiske net består af ca. 200 UPUV'er, der tegnede sig for ca. 12% 
af de samlede programbevillinger. Det gennemsnitlige UPUV-budget var i størrelsesordenen 
180.000 ECU, hvoraf 25% blev dækket af COMETT. UPUV'erne kan inddeles i to 
hovedtyper. Regionale UPUV'er består af universiteter, virksomheder og andre interesserede 
parter inden for et bestemt geografisk område. Sektorspecifikke UPUV'er bringer partnere 
fra forskellige medlemsstater, men inden for en bestemt teknologi eller industri sammen. 
Begge UPUV-typer forventedes at knytte forbindelser og samarbejde med lignende 
projekter over hele Europa. Således er der udviklet to typer af net. Interne partnerskaber 
inden for UPUV'et og eksterne, europæiske samarbejdsnet. 
De regionale UPUV'ers to væsentligste bidrag har været (1) at udvikle lokale og regionale 
bindeled og infrastrukturer i forbindelse med samarbejdet mellem universitet og virksomhed 
og (2) at integrere denne regionale infrastruktur i det første samarbejdsnet, der dækker hele 
Europa med det formål at fremme udviklingen af samarbejdet mellem universitet og 
virksomhed inden for efter- og videreuddannelse. De sektorspecifikke UPUV'er har mere 
direkte bidraget til teknologioverførsel og udvikling af efter- og videreuddannelse i 
industrien. Deres klientel blev betragtet som en mere homogen gruppe med mere ensartede 
tekniske krav. Dette har gjort arbejde som uddannelsesbehovsanalyser, udarbejdelse af 
situationsrapporter og dannelsen af "europæiske arbejdsgrupper" særligt relevante og lettere 
at foretage for disse UPUV-typer. 
Virksomhederne var positivt indstillede over for UPUV'ernes rolle som formidlere af 
information, som et organ, der forbandt virksomheder og højere uddannelse og fungerede 
som rådgivere om europæiske programmer. I denne forbindelse peger nogle på, at 
UPUV'erne har fungeret som en slags "clearingcentral" ved at sammenfatte eksisterende 
undersøgelser, definere metodiske fremgangsmåder, vælge uddannelsesmuligheder osv. samt 
styrke og definere efterspørgslen fra de små og mellemstore virksomheder. Særlig vigtig 
har UPUV'ernes indsats været med hensyn til at stimulere en tværnational indstilling hos 
partnerne. I den højere uddannelsessektor har der fundet en international udveksling af 
uddannelsesmetodikker og uddannelsessystemer sted, ligesom der er etableret kontakter med 
virksomheder i udlandet, som har været værter for studerende. For virksomhederne har 
resultatet været en bredere adgang til europæisk uddannelsespotentiale og en større 
bevidsthed om den europæiske dimension i F&U samt teknologi. 
Den europæiske dimension i både regionale og sektorspecifikke UPUV'er har været deres 
største styrke. Denne europæiske dimension strækker sig fra UPUV'ernes direkte kontakt 
med Kommissionen og deres viden om Kommissionens programmer til ekspertise i at 
ansøge om og forvalte europæiske projekter og deres centrale styrke som en del af et 
velstruktureret, dedikeret, europæisk, operationelt net. Den anden del af deres styrke ligger 
i deres net af nationale, regionale eller sektorspecifikke medlemmer. Regionale UPUV'er 
specialiserer sig ofte i bestemte sektorer, og sektorspecifikke UPUV'er og deres 
knudepunkter er ofte involveret i regional infrastruktur. 
Generelt har UPUV'erne nu en accepteret rolle (nogle stærkere, nogle svagere) som lokalt 
bindeled mellem højere uddannelse og erhvervsliv og i hvert fald som bindeled i det 
bredere kvalifikationsudbud og -efterspørgselsforhold. 
De to største vanskeligheder, UPUV-netværket stod overfor, var det skrøbelige økonomiske 
grundlag og erhvervslivets manglende engagement. Dette svage og usikre økonomiske 
grundlag for de fleste UPUV'er ses som den største svaghed. Det medfører, at UPUV'erne 
bliver for små, får begrænset antal medarbejdere og får vanskeligheder med realistisk 
langtidsplanlægning. 
Endelig udvikledes netværkssamarbejdet i COMETT på to planer. På projektniveau blev 
der udviklet net mellem partnere i et UPUV eller fælles uddannelsesprojekt. Men også 
mellem projekter opstod der en netværkseffekt. Her samarbejdede UPUV'er og deres 
partnere med andre UPUV'er, og et gensidigt frugtbart samarbejde mellem projekter fandt 
sted. Således var UPUV'erne kun det mest synlige aspekt af COMETT's netværksaktiviteter. 
4. Efter- og videreuddannelsesaktioner 
I Rådets afgørelse om COMETT II blev der udtrykt støtte til efter- og 
videreuddannelsesaktiviteter på tre bestemte områder: 
• til kortvarige, intensive kurser med en europæisk dimension i højteknologi 
• til planlægning, udvikling og afprøvning på europæisk plan af fælles 
uddannelsesproj ekter 
• til fjernundervisning med brug af ny undervisningsteknologi, og/eller hvor resultatet er 
uddannelsesprodukter, der kan overføres 
Der blev indkaldt ansøgninger til kortvarige kurser (streng Ca) hvert år. Fra 1991 skete 
indkaldelserne på "puljebasis", dvs. at kun UPUV'erne samlede og fremsendte 
ansøgningerne. Indkaldelser af fælles uddannelsesprojekter (streng Cb) fandt sted i 1990 
og 1992. En række fælles uddannelsesprojekter blev opfordret til at fremsende detaljerede 
ansøgninger for eventuelt at blive pilotprojekter. Der blev i alt fremsendt lidt over 2.000 
ansøgninger ligeligt fordelt mellem "puljer" og fælles uddannelsesprojekter. Der blev søgt 
om over 400 mio. ECU, men der kunne kun bevilges 101 mio. ECU. De hovedområder, 
der blev dækket af COMETT II-uddannelsesprojekterne, var avanceret fremstilling, 
informations- og kommunikationsteknologi, miljø, materialer, sundhed og sikkerhed, 
uddannelse (metodik og teknologi) og styring af innovationer. 
Der er etableret to typer partnerskaber til gennemførelse af COMETT-efter- og 
videreuddannelsesaktiviteter: 
• UPUV'er, der fungerede som koordinatorer for projektfremsendelser og kontrakter i 
forbindelse med Ca-puljer 
• konsortier, der blev etableret med henblik på et bestemt efter- og 
videreuddannelsesprojekt. 
COMETT-efter- og videreuddannelsesprojekter havde et bredt spektrum af internationale 
partnere og arbejdede typisk på to eller flere europæiske sprog. Over 80% af kurserne 
omfattede undervisere fra andre europæiske lande. Mere generelt var den europæiske 
dimension grundlaget for ægte, europæisk merværdi, der især var et resultat af den 
forbedrede kvalitet, der skyldtes åbningen af kursusudvikling for et bredere forum af 
eksperter på tværs af nationale grænser. Nogle af de første mekanismer til kvalitetssikring 
på tværs af nationale grænser er blevet udviklet. Regionale kompetencepoler for efter- og 
videreuddannelse i Europa er blevet bedre kendt og mere tilgængelige for alle europæere. 
Alt i alt opfattede kursisterne COMETT-kurserne som direkte relevante, som en måde at 
opdatere deres tekniske viden på og som relevante for deres arbejde. I de endelige, 
nationale evalueringer understregedes forbedringen af kursuskvaliteten, der blev sikret 
gennem adgangen til internationale ressourcer og inddragelse af erhvervslivet på et tidligt 
stadium. 
5. Mobilitet 
Formålene med COMETT's mobilitetsaktiviteter var samtidigt at fremme (1) tværnationalt 
samarbejde, (2) samarbejde mellem virksomhed og universitet, (3) teknologioverførsel og 
(4) uddannelse og efter- og videreuddannelse på højt niveau. For at opfylde disse formål 
støttede COMETT tre aktivitetstyper: 
• Streng Ba: studerende eller unge kandidater, der fik uddannelsesophold ("praktikophold") 
i en virksomhed i en anden deltagerstat. 
• Streng Bb: langvarige uddannelsesophold på højt niveau for kandidater. 
• Streng Bc: stipendier til universitetsmedarbejdere, der blev udstationeret i virksomheder 
eller omvendt. 
Den største tildeling af bevillinger gik til praktikopholdene under streng Ba. I alt modtog 
ca. 36.000 studerende støtte under COMETT II; det årlige antal steg fra 3.800 i 1990 til 
næsten 8.000 (ud af 33.700 ansøgninger) i 1994. Anslået har omkring 15.000 virksomheder 
én eller flere gange haft gavn af disse praktikophold, hvilket svarer til et input på 20.000 
arbejdsår af menneskelige ressourcer. 
Det typiske praktikophold varede 5 til 6 måneder, og der blev bevilget et gennemsnitligt 
stipendium på 430 ECU månedligt. Disse fungerede under "puljesystemet" fra 1991. Den 
gennemsnitlige puljestørrelse i 1994 var 50 praktikophold til regionale UPUV'er og 30 til 
sektorspecifikke UPUV'er. Omkring 80% af samtlige praktikophold gik igennem regionale 
UPUV'er. 
Streng Bb omfattede støtte - på forsøgsbasis til langvarige praktikophold - i op til to år til 
industrielle udviklings- og uddannelsesprojekter på højt niveau med overvågning fra både 
et universitet og virksomheden. Der var ikke mange ansøgninger, og de få godkendte 
praktikophold blev omhyggeligt overvåget. I 1992 blev det klart, at de ikke i nævneværdig 
grad adskilte sig fra streng Ba eller Bc, og der blev ikke indkaldt flere ansøgninger. 
Streng Bc, der omfattede medarbejdermobilitet mellem universiteter og virksomheder fik 
i alt 1.900 ansøgninger, og omkring 800 blev godkendt under COMETT II's løbetid. De 
varede i gennemsnit 4,5 måned med en gennemsnitlig støtte på 7.000 ECU for perioden. 
Omkring 2/3 var universitetsmedarbejdere; og omkring 2/3 af modtagervirksomhederne var 
små og mellemstore. Strengen blev organiseret efter puljesystemet fra 1991. 
COMETT-studentermobilitets-programmet har været en stor succes. Det har i høj grad 
været til gavn for: 
• virksomheder, som har udviklet en praktikplads-kultur og har fået del i 
teknologioverførsel gennem den studerende. Små og mellemstore virksomheder har ofte 
været inddraget i deres første europæiske program 
• studerende, som har forbedret deres sprogkundskaber, kulturelle forståelse, 
erhvervsmuligheder og deres evner til nyskabelse 
• højere uddannelsesinstitutioner, som har fået et incitament til at udvikle praktikpladskrav 
og -mekanismer og har fået tilbagemeldinger, der har tilskyndet dem til at ajourføre 
kurser og undervisningsteknikker. 
Resultaterne af streng Bc, medarbejdermobilitet, har været opmuntrende, skønt den ikke har 
haft samme succes eller vakt samme interesse som praktikopholdene for studerende. 
Forbindelserne mellem europæiske universiteter og virksomheder er blevet styrket. 
Programmet har bevist, at det kan bruges på små og mellemstore virksomheder, og i de 
fleste projekter har der været en høj grad af overførsel af ideer, koncepter og teknologier 
mellem deltagerne. 
Mere generelt har COMETT-praktikophold bidraget til at udvikle nye måder at overføre 
teknologi på og har opstillet nye modeller for ajourføring af menneskelige ressourcer og 
omskoling, hvilket er så vigtigt i livslang uddannelse. På et organisatorisk niveau udviklede 
COMETT det enestående puljesystem, som er en effektiv og decentral mekanisme til at 
forvalte praktikophold. 
6. Tværgående emner 
I denne endelige COMETT-evalueringsrapport er der også set på otte tværgående emner: 
(1) Samarbejde og forbindelser med andre europæiske programmer. Dette er vigtigt, 
hvis COMETT skal være en sammenhængende del af europæiske politikker for 
menneskelige ressourcer. Denne forbindelse har i stor udstrækning fundet sted langs to 
akser: 
• forbindelser med F&U-programmer som DELTA, ESPRIT, BRITE-EURAM og 
SPRINT; det var et betydeligt antal, men på politisk plan følte man behov for en bedre 
og mere struktureret koordinering med disse programmer. 
• forbindelser med uddannelsesprogrammer som ERASMUS, FORCE, LINGUA og 
TEMPUS, som både er mere udbredte og direkte. 
(2) F&U, efter- og videreuddannelse & innovation. Ifølge Rådets afgørelse om COMETT 
skulle programmet udvikle effektive mekanismer til udvikling af F&U gennem efter- og 
videreuddannelse til virksomheder, der kan drage nytte herafog udnytte det økonomisk. De 
enheder, institutioner eller UPUV'er, som har haft størst succes, er dem, der har været i 
stand til at tilbyde virksomheder hele spektret af teknologioverførselsaktiviteter. COMETT's 
bidrag til social og organisatorisk innovation bør også anerkendes, herunder udviklingen 
af netværk samt de organisatoriske og operationelle forandringer, der er sat i gang i 
deltagende universiteter og virksomheder. 
(3) Deltagelse i COMETT. Over 30.000 organisationer i Europa har været direkte 
involveret i projekter: 
• universiteter har deltaget mest, idet universitetsfolk har været drivkraften bag de fleste 
projekter inden for alle strenge 
• 20.000 virksomheder har været involveret i COMETT, over halvdelen via praktikpladser 
til studerende; de virksomheder, der var mest direkte involveret i efter- og 
videreuddannelsesprojekter, var hovedsageligt udbydere af tjenesteydelser 
• omkring 5.000 andre organisationer såsom offentlige myndigheder, faglige organisationer 
osv., som generelt er nærmere på virksomheds- end universitetskulturen; denne ikke-
restriktive fortolkning af begrebet "universitet" og "virksomhed" har beriget programmet 
ved at øge projektets kvalitet og multiplikatorrolle, især for små og mellemstore 
virksomheder. 
(4) COMETT's betydning for små og mellemstore virksomheder. 15.000 ud af de 
20.000 virksomheder, der deltog i COMETT er små og mellemstore virksomheder med 
under 500 medarbejdere. Halvdelen af disse har under 50 ansatte. Mobilitetsaktionerne har 
været særligt attraktive for små og mellemstore virksomheder. Graden af engagement i 
efter- og videreuddannelsesprojekter og UPUV'er varierede. De mange forskellige 
aktiviteter inden for COMETT var medvirkende til at øge små og mellemstore 
virksomheder deltagelse. Det bør bemærkes, at mindst 20 til 30.000 andre små og 
mellemstore virksomheder også drog fordel af COMETT gennem kursusdeltagelse. 
(5) COMETT's regionale effekt. Denne har gjort sig gældende på to niveauer: inden for 
en region og mellem regioner: 
• Især i mindre gunstigt stillede regioner og hovedsagelig gennem UPUV'erne har 
COMETT tilvejebragt et fælles udgangspunkt, hvor højere uddannelse, erhvervsliv og 
andre interesserede private og offentlige organer kunne mødes. Med udgangspunkt i 
dette forum er der udviklet andre regionale initiativer, som yderligere har styrket den 
lokale infrastruktur. 
• Tværregionalt samarbejde er blevet styrket på områder, der går langt ud over COMETT-
aktiviteter. Igen har UPUV'erne spillet en central rolle i processen, idet de har været et 
velstruktureret, lydhørt og let identificerbart kontaktpunkt for dem, der søgte partnere. 
Endviderehar mobilitetsaktionerne åbnet regionerne for en meget bredere europæisk 
indflydelse. 
(6) Lige muligheder for mænd og kvinder. Skønt der ikke i Rådets afgørelse var 
specificeret en bestemt aktivitet til fremme af lige præcis dette formål, skete der en stigning 
i kvinders deltagelse i praktikophold for studerende fra 36% i COMETT I til 43% i 
COMETT II. På kurserne svingede kvinders deltagelse omkring 22%, hvilket afspejlede den 
grundliggende kønsfordeling hos virksomhedernes ansatte. Der var en god repræsentation 
af kvindelige projektmedarbejdere i streng A og B. 
(7) Samarbejde mellem universitet og virksomhed. Fremme af dette samarbejde har 
været en central succes for COMETT, idet der er sket en stigning af virksomhedernes 
anvendelse af F&U, en forbedring af de kvalifikationer, universiteterne giver, og øget 
overførsel af teknologier mellem sektorer og regioner. I nogle tilfælde er 
samarbejdsrelationer sat i gang og i mange andre systematiseret. COMETT har skabt en 
fælles bevidsthed hos begge parter om, hvor vigtigt et sådant samarbejde er, og mere 
generelt om den væsentlige, europæiske merværdi ved sådanne aktiviteter på tværeuropæisk 
plan. 
(8) Den sektorspecifikke bottom up-fremgangsmåde. COMETT vedtog dette princip om 
ikke at prioritere for at sikre fuld udnyttelse af universiteters og virksomheders potentiale 
i de deltagende stater. Dette har resulteret i udvælgelse af projekter, som overvejende var 
teknologibaserede fremfor rettede mod en bestemt industri. Dette skyldes formentlig den 
stærke universitetsdeltagelse og programmets vægt på F&U-overførsel. Endvidere har denne 
fremgangsmåde givet mulighed for fortsat forandring og innovation i de projekter, der er 
blevet foreslået. 
7. Konklusioner 
Den primære konklusion er, at programmet har været en stor succes, idet de vigtigste, 
strategiske krav i Rådets afgørelse om COMETT II er blevet opfyldt. COMETT har: 
• forbedret indsatsen for efter- og videreuddannelse i teknologi ved at indarbejde den i 
erfaringsbaseret indlæring i forbindelse med praktikophold i en virksomhed, forbedret 
kvaliteten af kurserne og udvidet tilgængeligheden af dem, udviklet lokale og regionale 
bindeled i samarbejdet mellem universitet og virksomhed samt oprettet et bindeled på 
europæisk plan og har fremmet økonomisk og social samhørighed i Europa 
• sikret fælles udvikling og optimal brug af uddannelse ved at integrere erhvervslivet i den 
fælles udvikling af kurser, forbedret brugen af teknisk uddannelse som en integrerende 
del af teknologioverførselsprocessen og forbedret uddannelsens kvalitet og 
tilgængelighed 
• udviklet aktiviteter til støtte for kvinders lige muligheder inden for uddannelses- og 
teknologiudvikling 
• givet et vigtigt, direkte bidrag til små og mellemstore virksomheder gennem (1) 
aktiviteter som praktikophold for studerende, som har fremskyndet virksomhedernes 
tekniske og økonomiske udvikling og deres integration i det bredere europæiske marked 
og (2) kortvarige kurser, som har forbedret udviklingen og forvaltningen af deres 
tekniske kvalifikationer 
• skabt en væsentlig europæisk merværdi gennem udvikling og internationalisering af 
praktikopholdsaktiviteter, udvikling og oprettelse af internationale netværk med henblik 
på at forbedre samarbejdet mellem universiteter og virksomheder og den stærke 
integrations- og samhørighedsskabende effekt, både økonomisk og socialt set, i hele den 
højere uddannelsesverden i Europa. 
Selv om COMETT II har været en uomtvistelig succes, viser der sig, når man ser på 
svaghederne, en række fremgangsmåder, områder og aktiviteter, som man via initiativer på 
europæisk plan kan overveje: 
• overgangen fra en uddannelses- til en indlæringsbaseret fremgangsmåde 
• initiativet til at anlægge en bredere strategi for kvalifikationserhvervelse ved at tilføre 
tekniske elementer i indlæringen 
• den voksende betydning af anvendelse af kvalitetssikring i uddannelse 
• integrationen af uddannelse i teknologi i en bredere teknologioverførselsstrategi 
• fordelen ved et mere struktureret samarbejde mellem europæiske programmer 
• behovet for at bistå projektkoordinatorer med at opnå kvalitet i 
uddannelsesprojektstyringen. 
10 
Bilagt 
COMETT II 
Endelig evalueringsrapport 
11 

Indholdsfortegnelse 
Indholdsfortegnelse 13 
COMETT Terminologi 15 
1. Introduktion til COMETT 17 
1.1 Sammenhæng 17 
1.2 Starten på COMETT-programmet 18 
1.3 Programmets enkelte dele og praktiske gennemførelse 19 
1.3.1 Strengene i COMETT 19 
1.3.2 EFTA-landenes deltagelse 20 
1.3.3 Indkaldelser af ansøgninger 20 
1.4 Programevaluering 23 
2. Netværkssamarbejde 25 
2.1 Indledning 25 
2.1.1 Begrebet netværkssamarbejde 25 
2.1.2 Netværkssamarbejde i COMETT 25 
2.2 UPUV'ernes funktioner og opbygning 26 
2.2.1 Rådets afgørelse og gennemførelsen heraf 26 
2.2.2 Udvikling af nettet 27 
2.2.3 Økonomiske aspekter 28 
2.2.4 Partnerskabernes styrke og juridiske status 29 
2.5.5 Den europæiske dimension 30 
2.2.6 Informationsstyring 31 
2.3 UPUV'ernes indsats 31 
2.3.1 De regionale UPUV-net 31 
2.3.2 De sektorspecifikke UPUV-nets indsats 32 
2.3.3 Definition af erhvervsuddannelsesbehov 33 
2.3.4 Stimulering af partnernes tværnationale holdning 34 
2.4 UPUV'ernes styrker og svagheder 34 
2.4.1 Styrker 34 
2.4.2 UPUV'ernes svagheder 35 
2.4.3 UPUV'ernes billede af sig selv 36 
3. Efter- og videreuddannelsesaktioner 37 
3.1 Indledning 37 
3.1.1 Uddannelsesaktiviteter i COMETT 37 
3.1.2 Nøgledata om uddannelsesprojekter, til hvilke der er ydet COMETT-støtte 38 
3.2 Uddannelse i højteknologi 39 
3.2.1 Hvad er uddannelse i højteknologi? 39 
3.2.2 Partnerskaber og konsortier til efter- og videreuddannelse 41 
3.3 Den europæiske dimension i efter- og videreuddannelse 42 
3.4 Nøglebudskaber i uddannelseserfaringer fra COMETT 43 
13 
4. Personmobilitet 45 
4.1 Mobilitet inden for COMETT 45 
4.1.1 Mobilitetsstipendiernes typologi 45 
4.1.2 Nøgledata om praktikophold for studerende (streng Ba) 46 
4.1.3 Streng Bb og Bc 47 
4.2 Bemærkninger i kvalitativ henseende 48 
4.2.1 Streng Ba 48 
4.2.2 Streng Bb og Bc 49 
4.2.3 Hovedbudskaber for fremtiden 50 
5. Tværgående temaer 51 
5.1 Samarbejde og samspil med andre europæiske programmer 51 
5.1.2 Forbindelser til F&U-programmer 51 
5.1.3 Samspil med uddannelsesprogrammer 53 
5.2 F&U, efter- og videreuddannelse & innovation 55 
5.2.1 Indledning: innovation i Den Europæiske Union 55 
5.2.2 COMETT's rolle i teknologioverførselssystemet 55 
5.2.3 COMETT's sociale og organisatoriske innovation 56 
5.3 Deltagelse i COMETT efter organisationstype 57 
5.3.1 Indledning 57 
5.3.2 Universitetsdeltagelse 58 
5.3.3 Virksomhedsdeltagelse 58 
5.3.4 Andre organisationers deltagelse 59 
5.4 COMETT's betydning for små og mellemstore virksomheder 60 
5.5 COMETT's regionale indvirkning 62 
5.5.1 Udvikling af regional infrastruktur 62 
5.5.2 Interregional integration 64 
5.6 Lige muligheder for mænd og kvinder 64 
5.7 Samarbejde mellem virksomhed og universitet 66 
6. Konklusion og hovedresultater 71 
6.1 Gennemførelse af Rådets afgørelse 71 
6.2 Fremtidig strategiudvikling 72 
6.3 Fremtidig operationel udvikling 72 
6.4 Projektgennemførelse 73 
14 
COMETT Terminologi 
Nedenfor anføres de væsentligste COMETT-specifikke termer, 
Forklaringer af andre udtryk gives i løbet af rapporten. der anvendes i dette dokument. 
Indkaldelse Denne term bruges til at henvise til indkaldelse af ansøgninger. Under COMETT II blev 
der udsendt fem indkaldelser (1990, 1991, 1992, 1993, 1994). Kun i 1990 kunne en 
hvilken som helst organisation indsende projekter inden for alle COMETT-kategorier; 
indkaldelserne fra 1991 til 1994 blev begrænset til visse projekttyper og/eller visse 
organisationstyper. 
Streng Udtrykket bruges i COMETT til at henvise til en programkategori og en projekttype. Der 
findes fire enkelte strenge (A, B, C og D), som hver især indeholder to eller flere 
underkategorier eller projekttyper (der også almindeligvis kaldes som strenge). 
Tværnational Bruges synonymt med "international", når der henvises til europæiske lande. 
Projekt Alle initiativer, der støttes under en af COMETT-programmets strenge, kaldes projekter. Et 
projekt skal som minimum involvere én højere uddannelsesinstitution og én virksomhed fra 
to forskellige EU-lande. De typer af projekter, der støttes er: 
Streng A Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og Virksomheder ( "UPUV'er") 
Streng Ba Tværnationale praktikophold i virksomheder for studerende 
Streng Bb Tværnationale, langvarige praktikophold for kandidater 
Streng Bc Udvekslinger af medarbejdere fra den højere uddannelsessektor og erhvervslivet 
Streng Ca Kortvarige efter- og videreuddannelseskurser 
Streng Cb Fælles efter- og videreuddannelsesprojekter (udvikling af kurser og undervisningsmaterialer) 
Streng Cc Efter- og videreuddannelsesprojekter med vægten lagt på den strukturelle indvirkning 
( "pilotprojekter") 
Streng D Supplerende foranstaltninger (undersøgelser, rapporter, konferencer, evaluering og overvågning 
osv.). 
Puljesystem En operationel mekanisme under COMETT-programmet, hvorved små projektansøgninger 
samles til én fremsendelse og derefter får én kontrakt til et helt sæt af ansøgninger og 
efterfølgende decentraliseret, administrativ styring. 
Virksomhed Bruges i flæng med udtryk som "selskab", "firma", "industri" for at angive en hvilken 
som helst organisation, der udøver en vis økonomisk aktivitet (især de, der beskæftiger 
personale med et vist behov for efter- og videreuddannelse. 
Små og Dækker med den enkle definition, der bruges i COMETT på linie med Kommissionens 
mellemstore praksis, virksomheder med under 500 ansatte. 
virksomheder 
Universitet En hvilken som helst type organisation, der giver anerkendt uddannelse på et højt 
niveau. 
Kursus Et struktureret efter- og videreuddannelsesforløb, der typisk indebærer direkte, personlig 
undervisning. 
Materiale (eller "undervisningsmateriale") Et støttemedium til kurser eller indlæring gennem 
selvstudium. 
Sektor Anvendes som en fællesbetegnelse til at klassificere projekter efter fagområde eller 
disciplin. COMETT-sektorer omfatter både teknologiområder og industrielle sektorer. 
15 

1. Introduktion til COMETT 
1.1 Sammenhæng 
1990'erne vil blive husket som et dynamisk tiår med politiske og økonomiske udviklinger 
og forandringer, som ændrede Europa-kortet. Parallelt hermed oplever vi, at de teknologiske 
forandringer sker med en hidtil uset og stadigt stigende hastighed. I lyset af det voksende 
konkurrencemæssige pres og globaliseringen af markederne er det blevet endnu vigtigere 
at udnytte resultaterne af forskningsbestræbelserne og sikre, at de anvendes effektivt til 
gavn for det europæiske samfund. Europas økonomiske og samfundsmæssige model, 
hvormed man søger at forene relativt høje lønninger med en positiv holdning til sociale 
krav, kræver en højeffektiv og konkurrencedygtig industri. Dette vil i stadig stigende grad 
afhænge af virksomhedernes evne til at sikre fortsat innovation og systematisk 
kvalitetsforbedring. 
Nøglen hertil ligger i uddannelse. Der kræves på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk 
plan øget opmærksomhed om udvikling af menneskelige ressourcer, effektiv anvendelse af 
uddannelsesressourcer og at gøre efter- og videreuddannelse tilgængelig, hvor der er behov 
for det. På europæisk plan indebærer dette, at der skal tilskyndes til samarbejde mellem 
uddannelses- og efter- og videreuddannelsesorganisationer fra forskellige medlemsstater, 
og at der skal opnås større synergi mellem forsknings- og udviklingsbestræbelserne og 
efter- og videreuddannelse. Det kræver også, at virksomheder og højere 
uddannelsesinstitutioner arbejder tæt sammen om at udvikle og tilrettelægge passende 
uddannelses- og efter- og videreuddannelsesaktiviteter. Og endelig kræver det, at 
enkeltpersoner, organisationer og uddannelsessystemer accepterer og aktivt søger at 
gennemføre ideen om livslang uddannelse. 
Disse og andre lignende vigtige udfordringer for Europa understreges i Kommissionen for 
De Europæiske Fællesskabers hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse. I dette 
dokument lægges der rent faktisk stor vægt på, hvor vigtigt det er at udvikle menneskelige 
ressourcer med henblik på at forbedre Europas konkurrenceevne. I hvidbogen understreges 
betydningen af anvendelse, overførsel og formidling af F&U-resultater, og der fokuseres 
på behovet for et intensiveret samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder. 
Lignende temaer er også blevet udviklet af IRDAC, Kommissionens rådgivende udvalg for 
industriel forskning og udvikling. IRDAC understreger i sin seneste publikation om 
udfordringerne for Europas uddannelsessystemer, Quality and Relevance, hvor vigtigt det 
er at sikre tæt forbindelse mellem F&U og uddannelsesinitiativerne både på nationalt og 
europæisk niveau. Allerede i sin 1991-rapport, Skills Shortages in Europe argumenterede 
IRDAC for, at europæiske F&U-investeringer ikke ville give det forventede økonomiske 
afkast, hvis de ikke blev modsvaret af lige så betydelige og relevante 
uddannelsesbestræbelser. I Quality and Relevance udvidede IRDAC sin analyse til 
virksomhedernes videre behov for fortsat at være konkurrencedygtige i et miljø i hastig 
forandring. Samarbejde mellem erhvervsliv og uddannelse fremstår som den overordnede 
henstilling sammen med en indtrængende opfordring til at fremme livslang uddannelse og 
forbinde F&U med uddannelsesbestræbelser. 
Det europæiske COMETT-program har beskæftiget sig med disse og lignende anliggender, 
17 
siden det blev iværksat i 1986. Europæiske virksomheders konkurrenceevne står i centrum 
af programmet. Det hedder om COMETT II i Rådets afgørelse, artikel 3: 
COMETT li-programmet har til formål at styrke uddannelsen i teknologi, navnlig 
højteknologi, udviklingen af de højt kvalificerede menneskelige ressourcer og dermed den 
europæiske industris konkurrenceevne. 
I midten af firserne var det blevet klart for europæiske planlæggere, at utilstrækkelig efter-
og videreuddannelse risikerede at blive en væsentlig blokerende faktor for Europas fulde 
udnyttelse af sine F&U-bestræbelser. Det Europæiske Fællesskab lancerede COMETT I 
1986 med det klare budskab, at en sådan efter- og videreuddannelse var en effektiv og 
konkret måde at sikre teknologioverførsel og -formidling på, og at det var nødvendigt med 
mere dialog og samarbejde mellem virksomheder og universiteter over hele Europa, for at 
denne efter- og videreuddannelse skulle blive en succes. 
1.2 Starten på COMETT-programmet 
Da COMETT I-programmet startede i slutningen af 1986, var det den første større 
europæiske støttemekanisme for uddannelsesprojekter. Den overordnede målsætning for 
programmet var - og har været gennem hele COMETT I/II-perioden - at fremme og støtte 
tværnationalt samarbejde mellem virksomheder og universiteter indenfor uddannelse og 
efter- og videreuddannelse i højteknologi. Programmet blev til, samtidig med at man så 
de første resultater af større, europæiske F&U-programmer som ESPRIT, hvor man 
understregede den altovervejende betydning af efter- og videreuddannelse som et 
supplement til F&U-bestræbelser og som en afgørende faktor for europæisk 
konkurrenceevne. Der var mange, der med rette frygtede, at mangel på kvalifikationer på 
højt niveau ellers ville underminere værdien af europæisk F&U og sandsynligvis true 
Europas konkurrencemæssige stilling. Som svar på disse bekymringer blev COMETT 
udformet som et program, der fokuserer på udvikling af menneskelige ressourcer med et 
højt kvalifikationsniveau samt levering af efter- og videreuddannelse i teknologi. Det 
krævede, at projekterne blev baseret på europæisk samarbejde og samarbejde mellem 
partnere inden for erhvervslivet og den akademiske verden. 
Til trods for udfordringerne i målsætningerne og kompleksiteten i de projekter, der blev 
støttet, vakte COMETT I kolossal interesse i hele Det Europæiske Fællesskab. Der var en 
overvældende tilslutning til programmet, og de første bevillinger på 55 mio. ECU var helt 
utilstrækkelige. Det blev meget snart klart, at en anden fase ville være på sin plads. 
Allerede midtvejs i COMETT I, den 16. december 19881, godkendte Rådet afgørelsen om 
COMETT Il-programmet for perioden 1990-1994 med et oprindeligt budget på 200 mio. 
ECU. COMETT II medførte ikke en radikal kursændring i forhold til COMETT I, men var 
overvejende en uddybelse og udvidelse af den første fase. 
Programmets hovedformål er som angivet i Rådets afgørelse om COMETT II: 
[COMETT] ...er koncentreret om virksomhedernes og de ansattes udviklingsbehov, behov 
der kræver en yderligere indsats både i de enkelte medlemsstater og på fællesskabsplan. 
Programmet bidrager gennem de uddannelsesinitiativer, det støtter, til anvendelse og 
1 Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. december 1988, EFT nr. L 13/28 af 17.1.1989 
18 
udnyttelse af de teknologiske resultater, metoder og redskaber, der er udviklet i kraft af 
Fællesskabets forsknings- og udviklingspolitik. Det fremmer innovation og 
teknologioverførsel samt en afbalanceret økonomisk og social udvikling inden for 
Fællesskabet. 
I denne forbindelse er formålene med COMETT II: 
(i) at øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de forskellige 
berørte niveauer, og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets 
økonomiske og sociale udvikling; 
(ii) at fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af 
erfaringer samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne på 
fællesskabsplan, især ved at skabe sektorspecifikke og regionale net af projekter for 
uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, på tværs af grænserne; 
(iii) at tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret 
arbejdskraft på baggrund af de højtprior iter ede foranstaltninger, der er anført i 
bilaget; 
(iv) at fremme lige muligheder for mænd og kvinder indenfor grunduddannelse og efter-
og videreuddannelse i teknologi, navnlig højteknologi; 
(v) at føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 
inden for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til 
anvendelsen og overførslen af denne teknologi. 
1.3 Programmets enkelte dele og praktiske gennemførelse 
1.3.1 Strengene i COMETT 
COMETT-programmet støtter mange forskellige tværnationale aktiviteter, der indebærer 
samarbejde mellem virksomheder og højere uddannelsesinstitutioner. Der ydes støtte til 
adskillige typer uddarmelsesrelaterede aktiviteter, som alle har det til fælles, at de har til 
formål at fremme uddannelse i teknologi på tværeuropæisk plan. COMETT-programmet 
består af fire indbyrdes forbundne hovedelementer, som hver især betegnes som en særlig 
streng med egen finansieringsordning. Disse aktivitetsområder omfatter: 
• Streng Â: Udvikling af Uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og 
virksomheder (UPUV'er) både på regionalt og/eller sektorspecifikt plan. Disse UPUV'er 
er enestående strukturer, der hver omfatter adskillige snese højere 
uddannelsesinstitutioner, virksomheder og andre organisationer i et fælles konsortium. 
Ud over deres specifikke efter- og videreuddannelsesaktiviteter har UPUV'erne været 
rygraden i COMETT-programmet gennem deres støtte og aktive engagement i projekter, 
der støttes under de andre strenge og gennem deres tværnationale netværkssamarbejde 
og udvekslingsaktiviteter. 
• Streng B: tværnationale mobilitetspxogrammer med henblik på praktikophold for 
studerende i virksomheder i andre europæiske lande (streng Ba), praktikophold på højt 
niveau for kandidater (streng Bb) og tværnationale udvekslinger af medarbejdere, der 
udstationeres fra universiteter til virksomheder eller omvendt (streng Bc). Disse 
mobilitetsaktiviteter blev næsten udelukkende styret af UPUV-netværket. 
• Streng C: udvikling og tilrettelæggelse af kortvarige kurser (streng Ca), fælles 
uddannelsesprojekter (streng Cb) og pilotprojekter (streng Cc) inden for teknologi og 
anvendelsen heraf. 
19 
• Streng D: et program bestående af supplerende foranstaltninger, som er blevet støttet 
gennem hele COMETT-programmet (information, evaluering, projektovervågning, 
undersøgelser, uddannelse til støtte for projekter, konferencer, workshops osv.). I 
programmets løbetid er der sket en ændring i disse foranstaltningers art og fokus, således 
at de har kunnet afspejle start-, midtvejs- og slutfase i programmet. F.eks. blev der i 
begyndelsen af COMETT II lagt megen vægt på at informere om og øge bevidstheden 
om programmet, hvorimod det hen imod slutningen har været evaluerings- og 
overvågningsforanstaltningerne, der har fået større betydning. Desuden er der givet støtte 
til bestemte UPUV-initiativer, hvilket styrkede deres administrative kapacitet. 
Med undtagelse af enkelte foranstaltninger under streng D modtog alle projekter bevillinger 
på et konkurrencemæssigt grundlag gennem indkaldelser af ansøgninger. På linie med de 
i Rådets afgørelse fastsatte specifikationer var fællesskabsstøtten: 
• begrænset til 50% af projektomkostningerne i streng A og C 
• baseret på et loft og et fast bidrag pr. udveksling i streng B 
• varierende mellem 50% og 100% af omkostningerne i projekterne under streng D. 
1.3.2 EFT A-landenes deltagelse 
COMETT var det første større, europæiske ' uddannelsesprogram, hvori der deltog 
organisationer fra EFT A-landene (Østrig, Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Sverige og 
Schweiz). På grund af det økonomiske bidrag fra disse lande steg COMETT li-budgettet 
fra 200 til 230 mio. ECU. 
Aftalerne mellem Det Europæiske Fællesskab og hvert af EFT A-landene blev (bortset fra 
Liechtenstein) ratificeret i tide til, at universiteter og virksomheder fra disse lande kunne 
komme med i programmet og fremsende projekter allerede ved den første indkaldelse i 
1990. Østrig, Finland, Sverige og Island var ganske aktive fra starten og indsendte 
adskillige projekter af høj kvalitet; de øvrige tre lande var lidt for sent ude i starten, men 
indhentede dette fra 1991 og frem. Fra 1992 var EFT A-landenes engagement på samme 
niveau som EU-landenes. 
Der blev pålagt organisationer fra disse lande visse restriktioner med hensyn til deres 
deltagelse, især fordi de fleste projekter skulle involvere organisationer fra mindst to EU-
medlemsstater. I virkeligheden var dette ikke et særlig vanskeligt kriterium, eftersom de 
fleste COMETT-projekter omfatter mange partnere fra adskillige lande. Da EØS-aftalen 
trådte i kraft den 1. januar 1994, forsvandt de fleste små forskelle i deltagelsesreglerne 
mellem EU- og EFTA-lande. 
1.3.3 Indkaldelser af ansøgninger 
Støtte til COMETT-projekter blev tildelt efter en konkurrencebaseret udvælgelse af 
ansøgninger. Under COMETT II (1990-1994) blev der gennemført fem indkaldelser af 
ansøgninger. Nogle af disse indkaldelser var "åbne", mens andre var underlagt 
begrænsninger: 
• Den første indkaldelse i 1990 var en åben indkaldelse af ansøgninger, hvor europæiske 
organisationer blev opfordret til at fremsende forslag under alle programmets strenge. 
Forhandlingerne med EFTA-landene var netop blevet afsluttet, så organisationer fra disse 
lande i tide kunne komme i betragtning i programmet. 
20 
• I 1991 var indkaldelsen af ansøgninger begrænset til de 158 UPUV'er, som var blevet 
godkendt under COMETT II ved indkaldelsen i 1990. Ifølge betingelserne for denne 
indkaldelse kunne hvert UPUV fremlægge projekter under strengene Ba, Bc og Ca under 
det såkaldte puljesystem (se nedenfor). Der opstod yderligere muligheder for bevillinger, 
da ordningen "positive aktioner" (se nedenfor) blev iværksat, og der blev sat fokus på 
de nye tyske delstater med henblik på hurtigt at integrere disse i COMETT-nettet. 
• Indkaldelsen af ansøgninger i 1992 var åben for projekter inden for strengene A og Cb 
og havde i vid udstrækning til formål at supplere allerede udviklede net. Med hensyn 
til streng A var eksisterende regionale og sektorspecifikke mangler blevet afdækket og 
offentliggjort, og gennem indkaldelsen blev næsten alle disse huller fyldt op. 
Puljesystemet blev videreført for de andre strenge med mulighed for, at nye UPUV'er 
kunne fremlægge projekter også inden for disse strenge. 
• Indkaldelserne af ansøgninger i 1993 og 1994 var endnu engang begrænsede til 
eksisterende UPUV'er. Konsortier, der var blevet etableret i 1990, og som ikke kunne 
få nogen streng A-bevilling, blev bedt om at vurdere deres udviklingspotentiale og fik 
mulighed for at ansøge om støtte til et begrænset antal kritiske udviklingsaktiviteter 
under programmet for supplerende foranstaltninger (streng D). 
Puljesystemet 
En del af COMETT-budgettet blev sat til side til den såkaldte "puljeprocedure". I henhold 
til dette system fik udvalgte UPUV'er tildelt bloktilskud til decentraliseret geimemførelse 
af en række mindre projekter. Puljeproceduren blev indført under COMETT I med henblik 
på administrationen af kontrakter om praktikophold for studerende; på grund af systemets 
succes og administrative fleksibilitet blev det under COMETT II udvidet til at dække 
praktikophold for studerende (streng Ba), udvekslinger af medarbejdere (streng Bc) og korte 
kurser (streng Ca - fra 1991 og frem). 
Puljesystemet er karakteriseret ved følgende træk: 
• For det første var puljesystemet udelukkende beregnet til UPUV'er. Det medførte, at det 
for alle indkaldelser (undtagen streng Ca i 1990) kun var Ba-, Bc- og Ca-projekter 
fremsendt via UPUV'er, der blev godkendt. I praksis krævede dette, at kontrahenten i 
disse projekter også var den organisation, der var ansvarlig for UPUV'et. Denne eneret 
var kun mulig takket være de godkendte UPUV'ers kvalitet, deres evne til at etablere og 
gennemføre tværnationale projekter og deres næsten fuldstændige geografiske og 
sektorspecifikke dækning. 
• Ved den årlige indkaldelse af ansøgninger samler UPUV'erne alle individuelle 
ansøgninger fra medlemmer og interesserede under ét. 1 løbet af denne forberedende 
proces fungerer UPUV'erne som et mellemled og filtrerer projekter fra, således at kun 
de projekter, der lever op til alle COMETT's krav, bliver tilbage. Alle disse forslag 
fremsendes herefter samlet som én projektansøgning. 
• Under udvælgelsesprocessen vurderes UPUV-forslag til puljeprojekter, og der foretages 
en kvalitetssammenligning. Dette resulterer i bevilling af et puljetilskud til UPUV'erne -
i almindelighed med mindre støtte end det ansøgte beløb - som kan anvendes fleksibelt 
i løbet af det akademiske år til tilrettelæggelse af praktikophold for studerende, 
21 
udvekslinger af medarbejdere og kortvarige kurser. Kontrakten kan imidlertid indeholde 
en udelukkelse af visse projekter, hvis disse anses for at ligge under COMETT-standard. 
• I kontraktens løbetid fik UPUV'erne mulighed for at afslutte puljeaktivitetsprogrammet 
og eventuelt - under visse betingelser - ændre det, hvis de blev nødt til det på grund af 
ændrede betingelser i omgivelserne. 
Puljeproceduren blev indført for at lette og decentralisere den praktiske forvaltning af de 
mange mindre projekter i COMETT. En anden målsætning var at hjælpe UPUV'erne med 
at udvikle internationalt samarbejde og således styrke COMETT-nettet som helhed. Begge 
formål ser i høj grad ud til at være blevet opfyldt. 
Positive aktioner 
I 1991 lancerede Kommissionen en række aktioner, positive aktioner, der havde som 
hovedformål at forbedre den samlede COMETT-dækning og overvinde nogle af de 
økonomiske og sociale forskelle i de lande og regioner, der er med i programmet. Den 
første opgave var at analysere huller og svagheder i udviklingen af COMETT-nettet og på 
grundlag af denne analyse formulere aktioner, der kunne styrke og forøge værdien af de 
regionale og sektorspecifikke UPUV-net. De aktioner, der blev iværksat, kan opføres under 
følgende overskrifter: 
• Nationale undersøgelser og fremmende foranstaltninger, der hovedsagelig havde til 
formål at fremme COMETT's dækning og gennemslagskraft i særlige lande og regioner, 
hvor resultaterne af indkaldelsen af ansøgninger i 1990 ikke havde været fuldt 
tilfredsstillende. Det drejede sig især om Spanien, Grækenland, Syditalien, Portugal, 
Schweiz og Norge. Som et resultat heraf var indkaldelsen i 1992 meget tilfredsstillende 
for de fleste af disse regioners vedkommende, især fordi der opstod regionale UPUV'er 
i områder, der indtil da ikke var dækket. 
• UPUV-netværkssamarbejde og uddannelse af UPUV-ledere. En række aktiviteter blev 
sat i gang for at fremme udviklingen af UPUV-nettet og uddannelsen af UPUV-ledere 
(inklusive en omfattende analyse af deres uddannelsesbehov). Dette markerede 
begyndelsen af en række særlige støtteforanstaltninger for UPUV'erne, som fortsatte ud 
over de positive aktioner. 
• Afholdelse af to specifikke konferencer vedrørende praktikophold for studerende, en 
i Lappeenranta, Finland, og den anden i Segovia, Spanien. Hovedformålet med disse 
konferencer var at fremme og styrke tværnationale praktikophold for studerende over 
hele Europa, en COMETT-aktivitet, hvor efterspørgslen var høj. Resultaterne blev 
efterhånden indarbejdet i en Håndbog i europæiske praktikophold for studerende. Man 
undersøgte også brugen af elektronisk post og databaser for at lette det daglige arbejde 
for administratorer af praktikophold. 
• I forbindelse med den generelle tilskyndelse af erhvervslivets og små og mellemstore 
virksomheder til at deltage blev der givet støtte til tre projekter med henblik på at 
undersøge og forbedre erhvervslivets deltagelse i COMETT. Skønt disse undersøgelser 
hovedsageligt blev baseret på bestemte tilfælde og regioner, gav de værdifuld indsigt i, 
hvordan COMETT kunne blive gjort mere attraktiv for virksomhederne. 
22 
• Inden for rammerne af de positive aktioner blev der gjort en særlig indsats for at 
forbedre forståelsen for COMETT-programmets sektorspecifikke og teknologiske 
kontekst. Med henblik herpå blev der foretaget ti større sektorspecifikke undersøgelser 
blandt projekter på de vigtigste COMETT-områder. Adskillige af disse undersøgelser 
blev fulgt op af workshops, hvor resultaterne blev diskuteret. 
I forbindelse med de positive aktioner blev der i 1991 truffet foranstaltninger til at integrere 
de nye tyske delstater i Det Europæiske Fællesskab. Der blev bevilget en mio. ECU til 
forberedelse af uddannelsespartnerskaber mellem universiteter og virksomheder (ved 
indkaldelsen i 1992), yderligere stipendier til tværnationale praktikophold for studerende 
til og fra disse regioner samt til forskellige initiativer med henblik på at inddrage 
mennesker og organisationer fra de nye delstater i COMETT-miljøet. 
1.4 Programevaluering 
I hele programmets løbetid fandt der en betydelig programovervågning og -evaluering sted. 
I dette afsnit fokuseres der på de formelle, eksterne evalueringer, som er foretaget; i bilag 
4 findes der flere oplysninger om de forskellige programovervågningsaktiviteter. 
Den første eksterne evaluering af COMETT-programmet vedrørte de første år af COMETT 
I (1986-1988) og blev foretaget af Coopers & Lybrand og the Science Research Unit of the 
University of Sussex. Den anden eksterne evaluering dækkede både de to sidste år af 
COMETT I (1988-1989) og de tidlige stadier af COMETT II (1990-1991). Den blev udført 
af ECOTEC og afsluttet i august 1991. Rapportens samlede konklusion var, at COMETT 
havde haft succes med at opfylde sine forskellige mål. Det blev især bemærket, at 
"analysearbejdet med henblik på at afdække uddannelsesbehov [der blev støttet af 
COMETT] ofte har haft karakter af pionerarbejde og har bidraget til at forbedre 
kommunikationen mellem arbejdsgivere og universitetslærere". I kommentarerne til de 
tværnationale studenterudvekslingsprogrammer blev det bemærket, at fordelene ved denne 
aktivitet "... rækker langt ud over COMETT. Især er der betydelige langsigtede fordele for 
de involverede praktikanter. Aktiviteten har bidraget stærkt til samarbejdet mellem 
universiteter og virksomheder og udviklingen af tværnationale net. " 
Den tredje evaluering, der blev iværksat i 1992 og afsluttet medio 1993, bestod af tre 
forskellige typer evaluering: 
• En evaluering, der i sin ait lignede de to første COMETT-evalueringer og blev udført 
af GMV Conseil i samarbejde med andre konsulenter. Deres rapport vil blive omtalt som 
"GM V-evalueringsrapporten". 
• Nationale evalueringer, der blev foretaget af myndigheder i medlemsstaterne og EFTA-
landene. 
• En strategisk evaluering, der blev udført af et panel bestående af syv uafhængige 
eksperter, der blev udvalgt af Kommissionen for deres kendskab til dialogen om 
teknologiuddannelse i Europa mellem universiteter og virksomheder. Dette 
ekspertudvalgs endelige rapport vil blive omtalt som "ekspertpanelets 
evalueringsrapport". 
GMV-evalueringsrapporten, ekspertpanelets evalueringsrapport og et resumé af de nationale 
evalueringer blev udgivet i ét bind i 1993. 
Ekspertpanelets rapport var generelt meget positiv. COMETT-programmet blev heri rost 
for at være: "... den fremherskende mekanisme for fællesskabsaktioner, der indebærer 
23 
tværnationalt samarbejde mellem universiteter og virksomheder i forbindelse med 
uddannelse (grund- samt efter- og videreuddannelse) med henblik på og som følge af 
teknologiske forandringer. " Imidlertid afdækkede eksperterne også områder, der kunne 
forbedres, som f.eks. små og mellemstore virksomheders adgang til programmet, tættere 
forbindelser med andre fællesskabsprogrammer og -initiativer og behovet for en mere aktiv 
deltagelse fra virksomhedernes side i projekterne. Fra GMV-evalueringsrapporten kan man 
erfare, at COMETT: "... globalt set opfattedes som et politisk vigtigt program, der tilføjede 
reel merværdi og havde en katalyserende multiplikatoreffekt. " Med hensyn til programmets 
virkning var rapportens konklusion, at: "... COMETT i høj grad har bidraget til at 
omforme, udvide og internationalisere projektkontrahenternes samarbejdsnet. " Det fremgik 
også af rapporten, at erhvervslivets opfattelse af programmet og graden af dets engagement 
i projekterne varierede en hel del. Et fælles emne, der blev taget op i disse rapporter, 
vedrører den administrative byrde af procedurer og papirarbejde, og det blev kraftigt 
anbefalet at mindske og forenkle dette arbejde eller at yde bistand og støtte til at lette det. 
Disse rapporter viste sig at være til betydelig hjælp for Kommissionen ved forberedelsen 
af forslag til det nye LEONARDO da VINCI-program. 
Endelig blev alle medlemsstater og EFTA-lande i 1994 bedt om at foretage en anden og 
endelig evaluering af COMETT-programmet i deres land. Selv om der naturligvis er 
forskelle landene imellem med hensyn til gennemførelse, fremskridt og opfattelse af 
COMETT, kunne der afdækkes visse fælles elementer i medlemsstaternes meninger. En 
opsummerende rapport, der blev offentliggjort i 1995, bekræftede i vid udstrækning 
resultaterne af de foregående, nationale evalueringer. Det blev især konkluderet, at "... 
COMETT's væsentligste bidrag til debatten om højere uddannelse/erhvervsliv har været at 
gøre opmærksom på de fordele, der er ved tværnationalt samarbejde på dette område. " Det 
fremgik også, at: "... COMETT's væsentligste operationelle succes har ligget i den 
europæiske merværdi, som det har skabt gennem formalisering og fremskyndelse af 
tværnationale aktiviteter med henblik på praktikophold for studerende og i mindre grad 
udvikling af højere uddannelsesinstitutioners tekniske undervisning." 
24 
2. Netværkssamarbejde 
/ dette kapitel fokuseres der hovedsagelig på UPUV'ernes bidrag og resultater, med andre 
ord de konsortier, der har modtaget støtte under streng A. Da netværkssamarbejde 
imidlertid er et fælles træk for alle typer COMETT-projekter, diskuteres emnet i en noget 
bredere sammenhæng. 
2.1 Indledning 
2.1.1 Begrebet netværkssamarbejde 
Netværk er lige så gamle som det menneskelige samfund. Det er tilstrækkeligt at se på 
dannelsen af ikke blot politiske partier, kliker og insider-grupper, men også på mange 
forskellige "selskabers" og "usynlige forsamlingers" betydning for udviklingen af moderne 
videnskab. Det kan ikke overraske, at sådan en effektiv og endda nødvendig struktur for 
menneskelig kommunikation bør formaliseres, finansieres og bruges i arbejdet for Europas 
økonomiske udvikling via mange europæiske programmer, herunder også COMETT. 
I det store og hele forbindes netværk med ydelse af en eller anden form for "tjeneste". De 
er en måde, hvorpå brugere og udbydere af denne tjeneste sættes i forbindelse med 
hinanden. Sædvanligvis er udformningen af netværket et kompromis mellem dets evne til 
at yde et hvilket som helst muligt forbindelsesmønster samtidigt, hvis brugerne kræver det, 
og omkostningerne ved etablering og vedligeholdelse af netværket. Der skelnes ofte i 
netværkssamarbejde mellem lokale (inden for en region) områdenet og net, der dækker 
store områder (interregionale/internationale). Formerne for en optimal løsning på 
netværkssamarbejde er muligvis forskellige i de to situationer. Man kunne ligeledes være 
opmærksom på, hvor ofte informationer bør formidles, hvilken type adgangsnet, 
medlemmerne ønsker, og hvilken pris den kan distribueres til. 
2.1.2 Netværkssamarbejde i COMETT 
I GMV-evalueringsrapporten blev det bemærket: 
Et af de hyppigst omtalte indtryk af programmet var etableringen af et netværk på 
europæisk plan. De, der drager nytte af dette netværk, får unægtelig et merværdi-element 
takket være europæisk integration, koncentration af evner, let adgang til at finde partnere 
samt supplerende elementer, synergi, stordrijtsbespar eiser, tilstrækkeligt europæisk 
potentiale til at skabe et projekt osv. ... COMETT har i høj grad bidraget til at omforme 
og udvide projekt-initiativtagernes samarbejdsnet. I dag kan man, når man ser bort fra de 
fælles UPUV-partnerskaber, se, at halvdelen af partnerskaberne under COMETT-
programmet er tværnationale, og at halvdelen er etableret takket være COMETT. 
Mens UPUV'erne således er COMETT-nettenes strukturelle ramme og også er emnet for 
dette afsnit, har man under programmets andre strenge ofte videreudviklet deres egne 
specialiserede net. 
25 
Hvad betyder "COMETT-nettet"? 
Udtrykket "net", således som det bruges i COMETT, har to betydninger: 
• Det kan betyde selve projektpartnerskabet eller konsortiet, generelt et der har modtaget 
støtte under strengene A, Cb eller Cc. Udtrykket net er på sin plads her, eftersom 
sådanne partnerskaber omfatter mellem 15 og 200 deltagende organisationer. De største 
UPUV'er har faktisk nogle sekundære net, der fungerer inden for deres 
konsortialstruktur. 
• Det kan også betyde samarbejdet mellem COMETT-projekterne selv, egentlig et net af 
net. Således betegner "UPUV-net" samarbejds- og udvekslingsmekanismer mellem 
UPUV'er; også her er der opstået mange overlappende sekundære net. Der var også 
mange net under streng C-projekter i gang på lignende områder. 
"COMETT-nettet" omfatter således skønsmæssigt 900 sekundære net, og her er ikke 
medregnet de adskillige tusinder bi- eller trilaterale mini-net til udvekslinger af studerende 
og medarbejdere. 
2.2 UPUV'ernes funktioner og opbygning 
2.2.1 Rådets afgørelse og gennemførelsen heraf 
Nettet af Uddannelsespartnerskaber mellem Universiteter og Virksomheder (UPUV'er) blev 
lanceret under COMETT I og videreudviklet og udbygget under COMETT II. Det blev 
udtrykkeligt etableret for at fungere som strukturel støtte med henblik på at få opfyldt 
programmets fem overordnede målsætninger (jvf. afsnit 1.2 ovenfor). Især kræves der i 
Rådets afgørelse følgende af "det europæiske net": 
Udvikling og styrkelse afuddannelsespartnerskaberne mellem universiteter og virksomheder 
(UPUV) samt udvidelse af det europæiske net såvel på regionalt plan som indenfor enkelte 
sektorer for yderligere at fremme samarbejdet tværs over grænserne og navnlig for: 
• at bidrage til fastlæggelsen af behovene for teknologiuddannelsen og opfyldelsen af disse 
behov i samarbejde med de kompetente organer 
• at støtte og lette udviklingen og anvendelsen af projekter, som henhører under 
COMETT li-programmets øvrige strenge 
• at styrke samarbejdet og de interregionale overførsler mellem medlemsstaterne inden 
for udvikling af grunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi samt 
anvendelse og overførsel af denne teknologi 
• at udvikle et samspil i form af sektorspecifikke net på tværs af grænserne mellem 
projekter henhørende under programmets forskellige strenge inden for samme 
uddannelsesområde. 
Ud fra dette udarbejdede Kommissionen COMETT Il-Vademecum og Ansøgningspakken 
som grundlag for gennemførelse af UPUV'erne og effektiv indkaldelse af ansøgninger om 
økonomisk støtte til sådanne projekter. I henhold til Vademecum kunne UPUV'erne 
defineres: "som kooperative initiativer mellem universiteter og virksomheder, som: 
• indebærer en aftale mellem universiteter og virksomheder, der er udformet med henblik 
på at bidrage til at afdække uddannelsesbehov inden for teknologi og at iværksætte 
aktioner for at imødekomme de bestemte uddannelsesbehov for højt kvalificerede 
menneskelige ressourcer 
• sigter mod at imødekomme disse behov på et struktureret og koordineret grundlag i 
samarbejde med relevante organer og agenturer 
26 
• tilvejebringer en støttestruktur for gennemførelsen af nogle af de følgende aktiviteter 
eller dem alle (hvad enten de ligger indenfor rammerne af COMETT eller støttes under 
andre ordninger): (a) praktikophold i virksomheder for studerende og akademiske 
medarbejdere, (b) udstationering af virksomhedsmedarbejdere på universiteter med et 
uddannelsesformål, (c) samarbejde om udvikling og gennemførelse af omskolings- og 
ajourføringsprogrammerfor medarbejdere i virksomheder og for undervisningspersonale 
(især medarbejdere under deres karriereforløb) herunder navnlig medarbejdere i små 
og mellemstore virksomheder. 
• styrker samarbejdet og de interregionale overførsler mellem medlemsstaterne indenfor 
udvikling afgrunduddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi samt anvendelse 
og overførsel af denne teknologi 
• udvikler et samspil i form af sektorspecifikke net på tværs af grænserne mellem 
projekter henhørende under programmets forskellige strenge inden for samme 
uddannelsesområde. 
Det Europæiske Net består således af to typer UPUV'er: 
• regionale UPUV'er: partnerskaber på regionalt plan, der inden for et bestemt geografisk 
område samler grupper af universiteter og virksomheder i et fælles uddannelsesprojekt 
med støtte fra relevante private og offentlige myndigheder og af en sådan karakter, at 
det har betydelig indflydelse på uddannelsesindsatsen i det pågældende område. 
• sektorspecifikke UPUV'er; partnerskaber på tværs af grænserne inden for et givet 
teknologisk område eller en industriel sektor, som bringer universiteter, virksomheder 
og andre relevante organisationer, der er specialiserede i det pågældende område, 
sammen, med; det mål at forbedre uddannelsen i den pågældende sektor. 
Begge disse UPtJV-typer bør indeholde en aktiv forpligtelse til at holde kontakt med 
lignende initiativer i andre medlemsstater. Der er således to karakteristiske træk ved UPUV-
strukturen: 
• Et internt partnerskab mellem regionsbaserede aktører: lokale højere 
uddannelsesinstitutioner, virksomheder, andre erhvervsuddannelsesinstitutioner, 
handelskamre, fagforeninger osv. I tilfælde af et sektorspecifikt UPUV kunne aktørerne 
være de samme, men baseret i forskellige regioner og med en fælles industriel eller 
teknologisk interesse. 
• Et Europa-dækkende net for samarbejde inden for højere uddannelses- og 
virksomhedsforhold, især inden for efter- og videreuddannelse i højteknologi. Dette net 
giver så partnerne i sektorspecifikke eller regionale UPUV'er mulighed for at udvide 
deres uddannelses- og mobilitetsaktiviteter i hele Europa gennem samarbejde med andre 
UPUV'er i COMETT-nettet. 
Der blev ikke krævet en speciel juridisk status af UPUV'erne. Det varierede i forhold til 
lokale, regionale og nationale omstændigheder. I det store og hele spillede højere 
uddannelsesinstitutioner den største rolle i tilrettelæggelsen og administrationen af 
UPUV'erne i kraft af deres eksisterende eller hastigt udviklende direkte interesse i 
mobilitetsaktiviteter samt udvikling af efter- og videreuddannelse baseret på deres F&U og 
udbyggelse af eksisterende kurser. 
2.2.2 Udvikling af nettet 
COMETT II arvede et stærkt net fra COMETT I. Halvdelen af de 158 UPUV'er, der var 
godkendt til finansiering efter indkaldelsen af forslag i 1990, var allerede blevet finansieret 
under det første program. Imidlertid viste resultaterne i 1990 de vanskeligheder, som nogle 
27 
regioner havde ved at deltage i COMETT-aktiviteter. Dette gjaldt adskillige randområder 
samt EFT A-landene, der deltog for første gang - sammen med de nye tyske delstater, der 
var blevet en del af Fællesskabet. I denne forbindelse gennemførte man programmets 
positive aktioner i løbet af 1991 for at udvikle grundlaget for indkaldelsen i 1992. Dette 
initiativ var specifikt rettet mod de regioner, lande og sektorer, der udviste anerkendte 
svagheder i COMETT's UPUV-struktur. De positiver resultater af denne velplanlagte 
fremgangsmåde anerkendes i de endelige nationale rapporter og evalueringer, hvor 
Tysklands - og også de nye delstaters - fulde deltagelse skal ses i sammenhæng med, at 
UPUV'erne blev stærkt integreret i den norske og schweiziske infrastruktur, samt at der 
skete en forbedring i den sektorspecifikke dækning. I 1992 var det store flertal af Europas 
regioner dækket af et regionalt UPUV med undtagelse hovedsageligt af visse dele af Italien 
og Spanien. 
De sektorspecifikke UPUV'er strukturerede sig i det store og hele i henhold til fælles 
teknologiske specialer frem for traditionelle industrisektorer. Hovedområderne var: 
• Anvendelsesområder for software og informationsteknologi (9 UPUV'er) 
• Avanceret produktions- og fremstillingsteknologi (7 UPUV'er) 
• Miljø og lignende områder (7 UPUV'er) 
• Landbrugsfødevarer og bioteknologi (7 UPUV'er) 
• Materialeteknologi (6 UPUV'er) 
• Maskinteknik, design og anvendt matematik (6 UPUV'er) 
• specifikke fremstillingssektorer (6 UPUV'er) 
• Telekommunikation og lignende områder (5 UPUV'er) 
Det bør erindres, at mange regionale UPUV'er selv har sektorspecifikke specialer. 
Resultatet af indkaldelsen i 1992 var, at omkring 207 UPUV'er blev etableret, heraf var 130 
regionale og 77 sektorspecifikke. Det største antal regionale UPUV'er var i Frankrig (21) 
efterfulgt af Tyskland (19), UK (17) og Italien (13). De sektorspecifikke UPUV'er har pr. 
definition en stærkt europæisk karakter, og der kan ofte ikke tales om et specielt førende 
land. 
2.2.3 Økonomiske aspekter 
Samlet udgjorde støtten til UPUV'ernes arbejdsprogram inden for COMETT omkring 12% 
af det samlede programbudget. Men det bør huskes, at UPUV'erne også modtog 
finansiering fra de andre strenge, især gennem administrationen af puljeordningen, som 
diskuteres senere i rapporten. Hvad finansieringsprincipper angår, hedder det i COMETT-
Vademecumet: 
Formålet med Fællesskabets finansiering af UPUV'erne er fremfor alt at støtte: 
• aktiviteter med en europæisk dimension 
• aktiviteter, der er udformet med det mål, at de fører til samarbejde, udvekslinger og 
kommunikation både indenfor UPUV'erne selv og via UPUV'ernes funktion indenfor 
det europæiske net. 
Fællesskabet kan give et fast bidrag til de ovennævnte aktiviteter på op til maksimalt 50% 
af UPUV'ernes udgiftsbudget. Støtten vil gradvis blive mindsket med et finansier ingsloft pr. 
UPUV på henholdsvis 70.000 ECU, 60.000 ECU og 50.000 ECU i løbet af de første tre 
driftsår. 
Der blev imidlertid sørget for en vis fleksibilitet i denne finansiering, navnlig med hensyn 
28 
til de UPUV'er, der blev etableret under COMETT I. Med et samlet antal på 207 i 1992 
blev der faktisk finansieret flere UPUV'er, end det oprindeligt var planlagt, og 
finansieringsniveauet blev nedsat tilsvarende. 
Det gennemsnitlige UPUV-budget lå på 180.000 ECU i 1992, hvoraf 25% blev dækket af 
COMETT. Bidrag i naturalier tegnede sig for 38% af deres budget: halvdelen kom fra 
kontrahent eller koordinator og halvdelen fra partnere. Kontante bidrag tegnede sig for 
andre 13%: igen en næsten lige fordeling mellem koordinator/kontrahent og de øvrige 
partnere. De andre betydningsfulde indtægtskilder var regional støtte (7% - især de 
regionale UPUV'er) og national støtte (4%). Franske UPUV'er var i sjælden grad heldige 
med at opnå støtte fra disse kilder. Andre kilder omfattede indtægter fra styringen af andre 
COMETT-projekter, seminarer osv. Overordnet set kommer således en tredjedel af 
finansieringen fra EU-støtte og en tredjedel fra bidrag i naturalier. Dette er et kraftigt 
fingerpeg om de vanskeligheder med levedygtig selvfinansiering, som UPUV'erne kan få, 
hvis de skal fungere under lignende betingelser i fremtiden. 
2.2.4 Partnerskabernes styrke og juridiske status 
Den juridiske status for de 147 UPUV'er, som havde fungeret i tre år, omfattede: 
• 64 som simple aftaler mellem partnere 
• 33 som nye uafhængige stiftelser eller sammenslutninger 
• 21 som uafhængige erhverv, sædvanligvis på et almennyttigt grundlag 
• 20 som dele af eksisterende organisationer eller sammenslutninger, f.eks. i faglige 
forbund, industriråd eller handelskamre og 
• 9 andre former for juridisk status. 
I betragtning af det oprindelige krav orn, at UPUV'erne skulle blive selvfinansierende i 
løbet af en treårig periode og af størrelsen på den typiske UPUV-årsomsætning (300-
400.000 ECU), giver det anledning til bekymring, at 44% af partnerskaberne ikke havde 
afklaret spørgsmålet om en egentlig juridisk status - til trods for at de havde eksisteret i 
mindst 3 år, nogle endda i 5 eller 6 år (siden COMETT I). Skønt UPUV'erne ikke kunne 
pålægges en sådan status, har Kommissionen i sine dokumenter eksplicit gjort 
bemærkninger om de risici, en kontrahent løber i en sådan situation, eftersom partnere 
muligvis trækker sig ud ved programmets udløb. Når nye juridiske strukturer er etableret, 
er der naturligvis større mulighed for at indgå andre kontrakter og forhold, men det betyder 
også, at helheden skal markedsføre sig selv og gøre sig kendt. 
Personalesituationen i UPUV'erne afspejler både deres ret løse juridiske strukturer og 
aktivitetsforskellen mellem regionale og sektorspecifikke UPUV'er. I de 147 UPUV'er var 
der kun 75 overordnede fuldtids-ansatte medarbejdere, der indrapporterede tilstrækkeligt 
detaljerede beskrivelser af deres personaleudnyttelse. Disse er koncentreret i regionale 
UPUV'er. Det høje antal overordnede deltids-ansatte medarbejdere i sektorspecifikke 
UPUV'er svarer til en organisation, der ofte har én overordnet koordinator "pr. landecenter" 
med andre deltids-ansatte som støtte. Yderligere kræver sektorspecifikke UPUV'er generelt 
overordnet teknisk input sammenholdt med den større generelle viden i regionale UPUV'er. 
På samme måde som de juridiske strukturer giver UPUV'ernes beskæftigelsesmønstre 
anledning til nogen bekymring for deres langsigtede levedygtighed. Selv om afhængighed 
af deltids-medarbejdere kan være usikker, kan UPUV'ets udvikling være lige så skrøbelig, 
når den - meget ofte - kun afhænger af en enkelt persons indsats. I nogle af de endelige 
29 
nationale evalueringer peger man på, at gode medarbejdere har sagt op fra UPUV'er på 
grund af deres usikre fremtid, hvilket yderligere øger UPUV'ernes svage stilling. 
Beslutningstagningen i UPUV'erne afspejler de forskellige juridiske og driftsmæssige 
strukturer, der er udviklet. Af de UPUV'er, der har fungeret i over tre år, har 58% et 
uafhængigt ledelsesudvalg eller en bestyrelse, 27% har et sådant udvalg, men som er 
ansvarligt over for en anden organisation, sædvanligvis den kontraherende organisation, og 
7% havde stadig intet beslutningstagende organ. Ser man på ledelserne for de regionale 
UPUV'er, er 32% ansvarlige over for en anden organisation, sammenholdt med 17% af de 
sektorspecifikke UPUV'er. Dette viser muligvis UPUV'ernes integration i den regionale 
infrastruktur. Kun 44% af UPUV'erne havde nedsat en styringsgruppe til den mere daglige 
ledelse. Blandt UPUV'erne havde 57% nedsat arbejdsgrupper med henblik på særlige 
emner. Omkring 30% af UPUV'erne havde lavet aftaler med underleverandører eller 
uddelegeret et betydeligt arbejde til partnere eller udenforstående. De sektorspecifikke 
UPUV'er har nødvendigvis tendens til at have mere decentraliserede ledelsesstrukturer. 
Deres ledelsesstrukturer er mindre udviklede. Omvendt holder regionale UPUV'er, der ikke 
har problemet med rejseornkostninger og flere møder, og som har en mere udviklet 
ledelsesstruktur. 
Blandt de UPUV'er, der har fungeret i tre år eller mere, er der gennemsnitligt ca. 50 
partnere pr. UPUV (hvor andre UPUV'er udgør 10% af disse partnere). Sektorspecifikke 
UPUV'er har gennemsnitligt 17 universiteter som partnere sammenholdt med 10 i de 
regionale UPUV'er. Forklaringen på dette kan være, at sektorspecifikke UPUV'er udgør en 
struktur baseret på et teknologisk område i modsætning til en industriel sektor, hvor 
universiteterne er de grundlæggende medlemmer. Det er interessant at bemærke, at 73% 
af alle UPUV'ernes industrielle partnere er små og mellemstore virksomheder, dvs. med 
under 500 ansatte. 
Samlet kan det siges, at UPUV'ernes medlemmer, partnere og associerede ofte er af en ret 
uklar art og spiller en ret uklar rolle. På grund af de forskellige UPUV-strukturer er 
begrebet "medlem" af et UPUV aldrig blevet defineret. Nogle definerer det som deltagelse 
i samtlige aspekter, andre som deltagelse i ledelsen, og atter andre blot som udtryk for 
interesse. Således kan virksomheders og andres grad af aktiv deltagelse i COMETT være 
betydeligt lavere, end nogle af de ubearbejdede data synes at antyde. Igennem hele 
programmet blev der truffet en række foranstaltninger for at forbedre erhvervslivets 
deltagelse og styrke og uddybe partnerskabsstrukturen (udstedelse af formelle henstillinger 
til projekter og en række initiativer under ordningen positive aktioner). 
2.5.5 Den europæiske dimension 
Den europæiske dimension er betydelig, navnlig i de sektorspecifikke UPUV'er, som 
gennemsnitligt har deltagere fra 10 lande. Deres aktiviteter går umiddelbart og direkte på 
tværs af europæiske grænser. Deres ledelsesform varierer fra en demokratisk, decentraliseret 
model til en centraliseret pyramideform. Regionale UPUV'er er mindre umiddelbart 
europæiske, idet denne dimension skabes over et længere tidsrum gennem praktikophold, 
undervisnings- og andre samarbejdsaktiviteter. Efter 3 år hævder de at have partnerskab 
med gennemsnitligt 4 UPUV'er i udlandet. 
Den senest tilgængelige fuldstændige undersøgelse af UPUV'erne viste deres 
forbindelsesmønstre med andre COMETT-aktiviteter, og det fremgik, at 54% havde stærke 
30 
forbindelser med andre UPUV'er, hvilket understreger betydningen af aktiviteter mellem 
UPUV'erne og deres styrke som en europæiserende kraft. Der var andre stærke forbindelser 
til aktiviteter i forbindelse med praktikophold for studerende, korte kurser og fælles 
uddannelsesprojekter. 
UPUV'ernes forbindelser til andre europæiske programmer er vokset, navnlig til andre 
uddannelsesinitiativer. Gennemsnitligt rapporterede to ud af tre UPUV'er, at forbindelser 
til andre programmer vedrørte uddannelse; den tredje til F&U. Der er kun lidt forskel på 
sektorspecifikke og regionale UPUV'er. Hovedforbindelserne rapporteres at være til 
TEMPUS, ERASMUS, FORCE, SPRINT, LINGUA, EUROFORM, ESPRIT og 
BRITE/EURAM i nævnte rækkefølge. Dette underbygger igen UPUV'ets rolle som en 
europæiserende kraft, idet det støtter langt bredere aktiviteter end angivet i det oprindelige 
COMETT. 
2.2.6 Informationsstyring 
Over 50% af UPUV'erne udgiver et regelmæssigt nyhedsbrev, og en lignende andel bruger 
elektronisk post regelmæssigt. På den anden side var der omkring 10% af UPUV'erne, som 
ikke har udgivet en brochure om sig selv. Det ser ud til, at informationsaktiviteterne er 
koncentreret om traditionelle metoder: postforsendelser, besøg og informationsdage. Dog 
sørger tre fjerdedele af UPUV'erne for information om det fulde spektrum af emner fra 
COMETT over andre COMETT-projekter til EU-forskningsprogrammer. Andre 
informationsaktiviteter omfatter udvikling af en liste over uddannelsesmuligheder og andre 
uddannelsesrelaterede databaser. Igen øges det europæiserende aspekt ved UPUV'erne. 
Halvdelen af UPUV'erne har etableret forbindelser med Euro-Informationscentre med 
nationale og regionale net. Der har imidlertid været nogen bekymring over spredningen af 
net, der henvender sig til den samme kunde med de samme tjenester. I en tid med 
rationalisering kan det være nødvendigt med fornyede overvejelser om UPUV'ernes rolle, 
især som informationskilder. 
2.3 UPUV'ernes indsats 
UPUV'erne er ofte blevet kaldt COMETT-programmets "rygrad". I ekspertpanelets 
evaluering hed det: "Panelet ser UPUV'erne som en væsentlig del af det europæiske net til 
udvikling af forbindelser mellem virksomheder og universiteter, og de er vitale for selve 
COMETT's funktion. I dette afsnit undersøges UPUV'ernes specifikke indsats under fire 
overskrifter: regionale UPUV'er, sektorspecifikke UPUV'er, aktiviteter i forbindelse med 
uddannelsesbehovsanalyser og aktiviteter på tværs af grænserne. 
2.3.1 De regionale UPUV-net 
De regionale UPUV'ers to hovedbidrag har været: 
• at fungere som lokale og regionale mellemled og etablere en infrastruktur i tilknytning 
til samarbejde mellem universiteter og virksomheder og 
• at integrere denne regionale infrastruktur i det første samarbejdsnet, der dækker hele 
Europa med det formål at fremme europæisk udvikling af samarbejdet mellem 
universiteter og virksomheder inden for efter- og videreuddannelse. 
På lokalt og regionalt plan har UPUV'erne udviklet en berøringsflade inden for 
31 
organisation, information og ledelse mellem højere uddannelse, hjemlige virksomheder på 
lokalt plan, offentlige myndigheder og andre institutioner engageret i regional og national 
udvikling (især, men ikke udelukkende i uddannelse). Dette har fundet sted gennem 
informationsbegivenheder, workshops, uddannelseskurser, projekter osv. De har navnlig 
fungeret som informations- og ledelsesstrukturer for EU-programmer (jvf. ovenfor). I nogle 
lande har en række UPUV'er spillet en stærkere rolle, idet de har medvirket i 
planlægningen af regionale og endda nationale, teknologiske og industrielle 
udviklingsstrategier. Deres succes i denne bredere udviklingsrolle kan eventuelt tilskrives 
deres institutions oprindelige position og status. 
Imidlertid har UPUV'ernes mest værdsatte bidrag været at integrere de ovennævnte 
aktiviteter med lignende og parallelle aktiviteter i regioner i andre europæiske lande 
gennem etablering af internationale samarbejdspartnerskaber. UPUV'erne har ikke blot skabt 
en ramme for aktiviteter inden for international uddannelse og praktikophold, men også, 
som et land kommenterede i sin nationale evalueringsrapport "skabt en international vision 
om uddannelse i teknologi", idet rent regionale projekter ofte er blevet internationaliseret. 
UPUV'ernes væsentligste bidrag som udviklere af det tværeuropæiske bindeled synes at 
gælde både for regioner, hvor der allerede var et stærkt udviklet bindeled mellem højere 
uddannelse og virksomheder og for mindre erfarne regioner. De sidstnævnte regioner har 
naturligvis draget relativt større nytte af UPUV'ernes virkning på den hjemlige infrastruktur. 
Imidlertid kunne UPUV'ernes effektivitet variere stærkt fra region til region inden for ét 
deltagerland. Italien fremhæver f.eks. deres effektivitet og betydning i den sydlige del af 
landet. 
Den generelt positive holdning til UPUV'erne skal imidlertid nuanceres, idet det skal 
bemærkes, at bidraget - uden for direkte involverede universiteter og virksomheder - i nogle 
regioner kan være lille. På samme måde kunne virksomheder måske ikke se så stor en 
merværdi i UPUV'ernes arbejde som regionale eller europæiske myndigheder. 
Universiteternes holdninger var meget forskellige, hvilket afspejler, at UPUV-nettets 
merværdi i høj grad afhænger af institutionernes størrelse, tidligere erfaring med 
praktikophold for studerende og efteruddannelse samt de eksisterende forbindelser med 
industrielle og tværnationale partnere. 
2.3.2 De sektorspecifikke UPUV-nets indsats 
Sektorspecifikke UPUV'er synes at have haft færre identitetsproblemer end regionale 
UPUV'er og har mere direkte og i større målestok bidraget til teknologioverførsel og 
udvikling af erhvervsuddannelse. Deres klientel opfattedes som langt bedre defineret og i 
det store og hele som en mere homogen gruppe med ensartede tekniske krav. Dette samt 
UPUV-personalets mere målrettede ekspertise har gjort arbejde som f.eks. 
uddannelsesbehovsanalyser, rapporter over avanceret teknologi og etablering af "europæiske 
arbejdsgrupper" både mere relevant for UPUV-aktiviteterne og lettere at håndtere. 
Af lignende årsager har det også været lettere at udvikle det erhvervsmæssige grundlag for 
UPUV-nettet. Nogle har ikke blot evnet at udvikle et stærkt net, men er også i nogen grad 
blevet et talerør for sektoren i uddannelsesspørgsmål på europæisk niveau. En del har også 
udviklet uddannelsesprogrammer, der anerkendes over hele Europa, og har således haft en 
mere synlig virkning på uddannelse. Det blev bemærket, at sådanne specialiserede kurser 
på højt niveau passede bedre med det højere uddannelsessystem. Ligesom de regionale 
32 
UPUV'er er sektorspecifikke partnerskaber også blevet effektive arrangører af 
mobilitetsprogrammer og koordinatorer af andre EU-programmer uden for 
uddannelsesområdet. 
Som for de regionale UPUV'ers vedkommende bør det samlede omfang af deres indsats 
imidlertid ikke overdrives: COMETT er et lille program. En sammenligning mellem 
regionale og sektorspecifikke UPUV'ers samlede effektivitet er ikke praktisk; de behandler 
forskellige udviklingsspørgsmål. I ekspertpanelets evaluering bemærkes: "Sektorspecifikke 
UPUV'er er generelt bedre placeret i de teknologisk mere avancerede regioner, og 
regionale UPUV'er er nødvendige, hvor de teknologiske kvalifikationer ikke er 
tilstrækkelige". På samme måde foretages der ikke i de endelige nationale evalueringer 
nogen samlet bedømmelse af, hvorvidt sektorspecifikke eller regionale UPUV'er er bedre 
eller mere værdifulde til opfyldelse af COMETT's formål, men deres analyse støtter 
generelt ekspertpanelets holdning. 
2.3.3 Definition af erhvervsuddannelsesbehov 
Direkte uddannelsesbehovsanalyse er et meget vanskeligt område for regionale UPUV'er 
og endnu vanskeligere for sektorspecifikke UPUV'er. Det ser ud til, at virksomheder og 
endda UPUV'er og regionale myndigheder ikke ser det som UPUV'ets hovedopgave. Det 
er en virksomhedsfunktion, og UPUV-personale har ikke ofte den nødvendige ekspertise. 
Virksomhederne var langt mere positive over for UPUV'ernes rolle som 
informationsformidlere, der kunne sætte virksomheder i forbindelse med højere 
uddannelsesinstitutioner og rådgive om europæiske programmer og projekter. I denne 
forbindelse peger nogle på, at UPUV'erne har fungeret som en slags "clearing-center", hvor 
eksisterende undersøgelser er blevet samlet, metodiske fremgangsmåder defineret, 
uddannelsesmuligheder valgt osv. Endvidere er efterspørgslen fra små og mellemstore 
virksomheder blevet styrket og koordineret. Nyskabende fremgangsmåder blev ligeledes 
taget i anvendelse af nogle UPUV'er, der tilrettelagde rundbordssamtaler, sektorspecifikke 
workshops og grupper til behandling af fremtidige spørgsmål som en effektiv metode til 
at gøre virksomhedernes efterspørgselskrav kendt. Når dette er sagt, foretog de fleste 
UPUV'er uddannelsesbehovsanalyser som deres væsentligste metode til at bistå i 
formuleringen af virksomhedernes behov, og mange har haft stor succes. 
UPUV'erne og kvalifikationsbehovsprojektet 
En væsentlig konsekvens af at UPUV'erne skulle koordinere virksomhedernes behov, har 
faktisk vist sig uden for selve COMETT II's rammer. I 1990 var Europa-Parlamentet 
bekymret over de eventuelle kvalifikationsmangler, der kunne forsinke Europas økonomiske 
udvikling, og bad derfor Kommissionen om at undersøge kvalifikationssituationen i alle 
Fællesskabets regioner. Idet man i vid udstrækning benyttede COMETT's net af UPUV'er 
til at foretage analysen, forelå de første regionale resultater inden for seks måneder, og 
inden for endnu to år var man færdig og allerede ved at opdatere et omfattende billede af 
kvalifikationsbehov i Europa. På grundlag af dette arbejde blev der taget mange regionale 
initiativer for at afhjælpe lokale vanskeligheder, og der blev foretaget forbedringer af 
regionale net og observatorier til løbende overvågning af kvalifikationsbehov. 
I forskellige UPUV'er har gennemførelsen af uddannelsesbehovsanalyser affødt en proces, 
gennem hvilken universitet og virksomhed er blevet ført sammen, ikke blot for at diskutere 
uddannelse, men også for at danne grundlaget for et mere generelt fremtidigt samarbejde 
inden for området udvikling af menneskelige ressourcer og videre. 
33 
2.3.4 Stimulering af partnernes tværnationale holdning 
Alle evaluerings- og overvågningsrapporter har anerkendt UPUV'ernes indflydelse med 
hensyn til at stimulere en tværnational holdning blandt partnerne. Dette har været tilfældet 
for både universiteter og virksomheder. På højere uddannelsesinstitutioner har man haft en 
international udveksling om uddannelsesmetodikker og undervisningssystemer samt 
kontakter med virksomheder i udlandet, der var værter for deres studerende. For de 
deltagende virksomheder har resultatet været en bredere adgang til europæisk 
uddannelsespotentiale og en større bevidsthed om den europæiske dimension i F&U samt 
teknologi. Man har også observeret, at der er et specifikt udbytte ved at 
førstegangsintegrere små og mellemstore virksomheder i europæiske programmer gennem 
praktikophold for studerende og lokalisering af partnere i udlandet. Gennem disse aktioner 
er virksomheder blevet meget mere opmærksomme på de mulige fordele ved samarbejde 
i Europa, ikke blot med hensyn til uddannelse, men også i forhold til F&U-programmer og 
erhvervsvirksomhed generelt. Kvantitative evalueringer bekræfter studerendes og 
virksomheders positive holdning. 
Endvidere har UPUV'er bistået med at gøre rent nationale projekter europæiske. Dette har 
ført til udvikling af stærke, internationale net af universiteter, institutter og virksomheder 
med henblik på korte kurser og uddannelsesprojekter. UPUV'erne har opnået denne 
holdningsændring gennem forskellige former for tværnationale foranstaltninger; nogle har 
lagt vægt på bestemte teknologiske sektorer, andre har omfattet et meget bredt spektrum 
af organisationer fra deres region, mens atter andre har været koncentreret om at udvikle 
deres uddannelsesinstitutioner til at blive katalysatorer. Alt i alt har COMETT således 
bidraget betydeligt til udvikling af en kollektiv indgangsvinkel til uddannelse på tværs af 
grænserne. 
2.4 UPUV'ernes styrker og svagheder 
2.4.1 Styrker 
Den europæiske dimension ved både regionale og sektorspecifikke UPUV'er har uden tvivl 
været deres største styrke. Denne europæiske dimension går fra UPUV'ernes direkte kontakt 
med Kommissionen og kendskab til europæiske programmer til ekspertise i at ansøge om 
og styre europæiske projekter, til deres centrale styrke som en del af et velstruktureret, 
engageret, europæisk, operationelt net. UPUV'erne kan også drage nytte af forbindelser til 
andre europæiske net og informationskilder. 
Igen gælder det for både sektorspecifikke og regionale UPUV'er, at den anden del af deres 
styrke ligger i deres net af hjemlige, regionale eller sektorspecifikke medlemmer. Regionale 
UPUV'er har ofte sektorspecifikke specialer, og sektorspecifikke UPUV'er og deres 
knudepunkter er ofte involveret i regional infrastruktur. Generelt har UPUV'erne nu en 
accepteret rolle (nogle stærkere, andre svagere) som hjemligt bindeled mellem universitet 
og virksomhed og i hvert fald som bindeled i det bredere udbud og efterspørgsel efter 
kvalifikationer. 
UPUV'ets første placering er ganske vigtig i denne forbindelse. En stærk placering omfatter 
forbindelser til eller fysisk placering i forbindelse med folkeuniversiteter eller 
forbindelseskontorer, udbydere af efter- og videreuddannelse, kontraktforskningsinstitutter, 
handelskamre osv. Adgangen til supplerende finansiering kan ofte lettes af en sådan stærk 
34 
placering og/eller af det etablerede net. 
En anden dimension har også forbindelse med UPUV'ets institutionelle lokalisering (eller 
sektorspecifikke UPUV-knudepunkt). Lokalisering i forbindelse med eller i institutioner 
med det formål at overføre F&U til virksomheder har bidraget til at skabe en direkte 
arbejdskontakt med lokale virksomheder. Dette har forbedret opfattelsen af 
universitetskandidater, vakt virksomhedernes interesse for universitetsforskning og forskere 
og åbnet effektive kanaler for virksomheder til højere uddannelsesinstitutioner. Lokalisering 
af UPUV'er på institutioner, som hovedsageligt havde akademisk orienterede målsætninger, 
synes mindre heldig. Her har UPUV'erne sat større fokus på praktikophold for studerende, 
men har også haft større vanskeligheder på grund af en manglende stabil struktur for 
virksomhedernes engagement. 
På et lavere plan ligger UPUV'ernes styrke i faktorer som ledernes engagement, deres 
meget motiverede personale, deres omdømme, deres "uafhængige status som grundlag for 
et demokratisk partnerskab", deres tekniske troværdighed, deres forbindelser til F&U-
programmer osv. Indførelsen af rekrutteringsaktiviteter for nylig har forbedret nogle 
UPUV'ers position. Fuld geografisk UPUV-dækning i en stat blev også anset for vigtig. 
2.4.2 UPUV'ernes svagheder 
Det skrøbelige økonomiske grundlag og det manglende engagement fra virksomhedernes 
side er de to hovedvanskeligheder, som UPUV-nettene står overfor. Svagheden og 
usikkerheden i det økonomiske grundlag for de fleste UPUV'er opfattes som den største 
svaghed. Det medfører en utilstrækkelig størrelse og et begrænset antal medarbejdere samt 
vanskeligheder med at foretage en realistisk, langsigtet planlægning. Nogle UPUV'ers 
stærke afhængighed af europæisk finansiering som supplement til deres egne ressourcer og 
deres manglende evne til at skaffe andre midler gjorde denne usikkerhed større. 
Virksomhedspartneres, især små og mellemstore virksomheders, begrænsede engagement 
og vanskeligheden i at fastholde virksomhedernes interesse i projekter har vist sig som en 
anden central vanskelighed. Disse spørgsmål kan yderligere forværres i mindre 
begunstigede regioner af det svage erhvervsmæssige grundlag og af mange virksomheders 
ikke-innovative og traditionelle karakter. Endvidere har UPUV-medarbejderne måske også 
kun lille reel teknisk eller erhvervsmæssig viden. 
I nogle regioner kan det højere uddannelsesgrundlag også være årsag til problemer. Dette 
kunne opstå, når universiteterne selv har et svagt teknisk og organisatorisk grundlag. Nogle 
højere uddannelsesinstitutioner virkede hovedsageligt interesserede i praktikophold for 
studerende og deltog kun lidt i uddannelsesudvikling. Ligeledes kan nogle universiteters 
traditionelle holdning forårsage vanskeligheder med at indføre og anerkende praktikophold 
i virksomheder. 
Andre svagheder omfatter ringe udvikling af nettene og dårlig koordinering med andre 
nationale og lokale uddannelsesorganer, hurtig udskiftning i UPUV-personale, for store 
regioner, der skal dækkes, offentlige myndigheders ligegyldige holdning osv. Dårlig 
planlægning, manglende markedsføringsstrategi og manglende tid til at uddanne sig inden 
for et komplekst område blev også anført som svagheder i nogle UPUV'er. Den nødvendige 
tid til at blive kendt og accepteret er også en vanskelighed. 
35 
En yderligere svaghed i EFT A-landene er, at deres UPUV'er på nuværende tidspunkt ikke 
så let kan få adgang til synergien mellem COMETT og andre EU-programmer 
sammenlignet med EU-medlemsstaterne. Denne vanskelighed vil forsvinde i de kommende 
år. 
2.4.3 UPUV'ernes billede af sig selv 
UPUV'ernes billede af sig selv afspejler disse svagheder. Det viser dem som kompetente, 
når det gælder forholdet mellem universiteter og virksomheder på europæisk plan, især den 
europæiske dimension, og som betydelige bidragydere til efter- og videreuddannelse i 
højteknologi. De opfatter deres struktur som effektiv og mener sig i stand til at udvikle 
projekter eller net på tværs af grænserne med et godt samarbejde inden for UPUV-nettet. 
De er sikre inden for den højere uddannelsesverden, men deres tillid bliver mindre, når de 
skal have med repræsentative organisationer at gøre, og dette gælder i endnu højere grad 
med virksomheder, navnlig de små og mellemstore. De er ikke fuldstændig sikre på, om 
og hvordan de bidrager til den regionale økonomiske udvikling. Direkte efter- og 
videreuddannelse, uddannelsesbehovsanalyse og direkte formidling og markedsføring af 
uddannelse giver dem anledning til yderligere bekymring. 
Selv om sådanne kvalitative synspunkter fra UPUV'erne og nationale myndigheder er 
vigtige indikatorer for UPUV'ernes sundhedstilstand og strategiske udvikling, vækker det 
nogen bekymring, at der ikke i tilstrækkelig grad er udviklet et system af operationelle 
målsætoinger og kvantitative indikatorer enten for eller af individuelle UPUV'er, hvilket 
blev betragtet som et problem for forbedringen af deres arbejde. 
36 
3. Efter- og videreuddannelsesaktioner 
3.1 Indledning 
3.1.1 Uddannelsesaktiviteter i COMETT 
Efter- og videreuddannelse kan, når det defineres bredt som erhvervelse eller ajourføring 
af viden og kvalifikationer, gives: 
• gennem formelle efter- og videreuddannelsesaktiviteter, dvs. klasseundervisning eller 
fjernundervisning 
• gennem selvstudium eller indlæring på arbejdspladsen 
• ved at bringe mennesker i kontakt med hinanden, hvilket kan bruges som en uformel 
måde til at lade dem lære af hinanden på 
• ved at overføre mennesker til et andet arbejde eller sted. 
Formålet med COMETT-programmet var at fremme efter- og videreuddannelse, især i 
højteknologi, i en europæisk sammenhæng. Som det allerede blev belyst i afsnit 1.2, findes 
der i Rådets afgørelse om COMETT II eksplicitte henvisninger til en række 
uddannelsesmål, der skal nås under COMETT II. Forholdet mellem disse mål og de 
formelle uddannelsesaktiviteter, der støttes under COMETT, vil blive behandlet nedenfor2. 
Under programmet blev der tilvejebragt en række operationelle mekanismer til den ende. 
Det er dog vigtigt at erindre, at de mange partnerskaber og net - UPUV'er og andre - der 
blev dannet og støttet under programmet, har givet mange mennesker et uformelt 
udgangspunkt for kontakt og dermed for udveksling af viden og erfaring. Samtidig har 
COMETT givet en række muligheder for tilrettelæggelse af praktikophold og udveksling 
af mennesker (jvf. afsnit 4 længere fremme i denne rapport). Når det gælder 
uddannelsesaktiviteter, blev den mest synlige og efterhånden største andel af COMETT-
budgettet imidlertid bevilget til mere formelle uddannelsesudviklingsbestræbelser. Disse 
aktiviteter vil blive diskuteret i de følgende afsnit. 
Under COMETT II blev der bevilget støtte til uddannelsesprojekter under streng C, Fælles 
uddannelsesaktioner. Denne programkategori blev opdelt i 3 kategorier eller del-strenge: 
• Kortvarige uddannelseskurser (Ca) 
• Fælles uddannelsesprojekter (Cb) 
• Pilotprojekter (Cc) 
Denne underinddeling var den operationelle gennemførelse af de krav, der er fastlagt i 
Rådets afgørelse om COMETT II (se nedenfor). 
2 Forskellige emner såsom samarbejdet mellem virksomhed og universitet, synergi med andre europæiske 
programmer og lige muligheder for mænd og kvinder vil imidlertid blive diskuteret som en del af de tværgående 
temaer i afsnit 5. 
37 
Støtte til efter- og videreuddannelsesaktiviteter som specificeret i Rådets afgørelse om 
COMETT II 
"(a) Støtte til kortvarige, intensive kurser i teknologi, navnlig højteknologi, der har en 
europæisk dimension, med henblik på hurtig formidling - gennem og på 
universiteterne og i og gennem virksomhederne - af resultaterne af forskning og 
udvikling indenfor ny teknologi og dens anvendelse, samt med henblik på navnlig i 
de små og mellemstore virksomheder at fremme overførsel af teknologisk innovation 
inden for de sektorer, hvor denne innovation ikke har været anvendt tidligere. 
(b) Støtte til planlægning, udvikling og afprøvning på europæisk plan af fælles projekter 
vedrørende uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, som forskellige 
virksomheder slutter sig sammen om og gennemfører i samarbejde med de 
involverede universiteter fra mindst to forskellige medlemsstater i Fællesskabet inden 
for områder, der vedrører ny teknologi og dens anvendelse. 
(c) Assistance til multilaterale systemer for uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, 
der udarbejdes i fællesskab af forskellige virksomheder i forbindelse med de 
involverede universiteter med henblik på opbygning af fjernundervisningssystemer, 
der benytter sig af ny uddannelsesteknologi og/eller som udmunder i overførbare 
uddannelsesprodukter. " 
3.1.2 Nøgledata om uddannelsesprojekter, til hvilke der er ydet COMETT-støtte 
Til de kortvarige kurser, der støttes under streng Ca, har der været indkaldelser af 
ansøgninger hvert af de fem år, COMETT II har eksisteret; fra 1991 og frem har disse 
indkaldelser været underlagt puljeordningen (jvf. afsnit 1.3). I 1990 og 1992 kunne der 
indgives forslag til fælles uddannelsesprojekter. Der har ikke været nogen indkaldelse som 
sådan af pilotprojekter (streng Cc). I stedet blev der fra ansøgningerne under streng Cb i 
1990 udtaget en række projekter (eller kombinerede projekter), som blev opfordret til at 
indgive en mere detaljeret ansøgning. Dette resulterede i udvælgelse af 30 pilotprojekter. 
Mellem 1990 og 1994 modtog man ikke mindre end 2.036 ansøgninger under streng C: 
1.017 til tilrettelæggelse af puljer af kortvarige kurser og 1.019 til fælles 
uddannelsesaktiviteter. Efterhånden blev over 50% af ansøgningerne godkendt; dette relativt 
høje tal skyldes i vid udstrækning puljesystemet (jvf. afsnit 1.3), hvor de fleste projekter 
blev godkendt, generelt dog kun med hensyn til en del af forslaget. 
I COMETT IPs femårige løbetid ansøgte samtlige ansøgere under streng C om ca. 500 mio. 
ECU til deres uddannelsesaktioner. Der blev til sidst bevilget ca. 101 mio. ECU. Tre 
fjerdedele af de godkendte projekter var kortvarige kursusprojekter; fra et økonomisk 
synspunkt tegner de sig imidlertid kun for en fjerdedel af den støtte, der blev givet under 
streng C. Det meste af uddannelsesbudgettet gik til de fælles uddannelsesprojekter under 
streng Cb med en gennemsnitlig bevilling på 200.000 ECU, og til pilotprojekterne, der hver 
modtog 500.000 ECU. Gennemsnitligt modtog de fælles uddannelsesprojekter støtte 
svarende til 30 - 50% af de samlede projektomkostninger; for pilotprojekternes 
vedkommende kom tallet tæt på de 50%. Under streng Ca var støtten oftere et fast bidrag 
baseret på antal og type af de kursusforløb, der skulle tilrettelægges - men under alle 
omstændigheder under 50% af projektomkostningerne. 
38 
Mange organisationer har deltaget som partnere i streng C-uddannelsesprojekter. Alt i alt 
er der anslået 8.500 forskellige organisationer, som er eller har været engageret i 
udviklingen af efter- og videreuddannelsesprojekter under COMETT, hvilket formentlig gør 
det til det største efter- og videreuddannelsesnet i hele verden. 
Fordelingen på hovedtyper af organisationerne under streng C-projekter er omtrent som 
følger: 
• over 5.500 forskellige virksomheder, heraf ca. 4.000 små og mellemstore 
• 1.200 universiteter og andre højere uddannelsesinstitutioner (som gennemsnitligt er 
involveret i 2 projekter) 
• over 1.500 andre organisationer (faglige organisationer, forskningsinstitutioner, offentlige 
myndigheder, almennyttige foreninger osv.) 
• 200 UPUV'er (de fleste UPUV'er indgav puljeansøgninger under streng Ca, og mere end 
hvert andet UPUV deltog i gennemsnitligt 3-4 Cb/Cc-projekter). 
Under strengene Cb og Cc er det gennemsnitlige antal projektpartnere 19, herunder 
gennemsnitligt 7 virksomheder, 5-6 universiteter, 1-2 UPUV'er og 4-5 andre organisationer. 
Partnerorganisationerne kommer også typisk fra 6 forskellige lande. 
Der er mange forskellige resultater af disse uddannelsesprojekter. Opsummerende kan det 
anslås, at der ved udløbet af COMETT II's funktionsperiode (slutningen af 1995): 
• vil have været 9.500 kursusforløb, 
• fulgt af ca. 260.000 kursister, 
• med et samlet antal uddannelsestimer på 280.000 (hvilket er summen af 
uddannelseskursernes varighed). 
Der vil også: 
• være blevet fremstillet omkring 4.600 undervisningsmaterialer og 
• skønsmæssigt være 250.000 mennesker, der har brugt et eller flere af disse 
undervisningsmaterialer. 
Angående de fremstillede undervisningsmaterialers art kan det nævnes, at ca. 60% af dem 
hovedsagelig er tekst- eller papirbaseret, 30% er software og 8% er videoer. 
3.2 Uddannelse i højteknologi 
3.2.1 Hvad er uddannelse i højteknologi? 
I Rådets afgørelse om COMETT II anføres der adskillige gange et krav om, at COMETT 
støtter uddannelse i teknologi, navnlig højteknologi, især inden for målsætningerne: 
"(...) at øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de forskellige 
berørte niveauer, og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets 
økonomiske og sociale udvikling (...)" 
Imidlertid blev der ikke givet nogen definition på, hvad der skulle forstås ved højteknologi, 
hverken i Rådets afgørelse eller i COMETT Il-vademecumet. Ikke desto mindre er det 
indlysende, at kriteriet om anvendelighed af de omhandlede teknologier er vigtigt. 
Jo mere avanceret et område er, jo vanskeligere bliver det at udvikle uddannelsesaktioner, 
der er baseret på en grundig analyse af uddannelsesbehov. I bedste fald vil der være en 
repræsentativ gruppe af forsknings- og udviklingsmedarbejdere, der føler, at den type 
39 
emner, der behandles godt kunne være interessante. Denne situation udgør en del af det 
logiske grundlag for rammerne for COMETT: ved at fremme samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder kombineret med en kraftig vægt på samspil med andre 
europæiske programmer gøres der et forsøg på at skabe de bedst mulige betingelser for et 
optimalt valg af efter- og videreuddannelsesemner, som kunne bidrage til Fællesskabets 
økonomiske udvikling. 
Hvad der i sidste ende blev anset for "højteknologiske", nyskabende og vigtige områder 
under COMETT, kan aflæses af, hvilken position de teknologiområder, der hyppigst 
optræder i COMETT-projekter, har. I COMETT I (1986-1989) fremstod tre sektorer som 
de vigtigste: innovationsforvaltning, avanceret fremstillingsteknik og mikroelektronik 
Under COMETT II (1990-1994) var der høj efterspørgsel efter mange flere områder, men 
ikke samtidig: 
• den eneste sektor, som der under hele COMETT II var stærk efterspørgsel efter, var 
innovationsforvaltning 
• i 1990 var der stærk efterspørgsel efter projektstøtte på områderne materialer, sundhed 
og sikkerhed og innovationsforvaltning 
• i 1992 var der en nedgang i interessen for materialer, sundhed og sikkerhed og 
innovationsforvaltning, men miljø og uddannelse (teknologi og metodik) gjorde sig stærkt 
gældende; nye områder øverst på listen var ofte baserede på informationsteknologi: data-
og informationsbehandling, softwareteknik og i mindre grad emner inden for 
telekommunikation og generel informationsteknologi 
• i 1994 var det blevet meget vanskeligt at afdække noget dominerende sektorspecifikt 
mønster i betragtning af UPUV'ernes betydelige frihed ved den endelige udvælgelse af 
del-projekter og kurser, der skulle gennemføres som en del af deres streng Ca-
puljeprojekt. 
Den undersøgelse, der blev foretaget i forbindelse med udarbejdelsen af GMV-
evalueringsrapporten, viste klart, at både projektkoordinatorer og kursister fremhævede den 
direkte anvendelighed af den teknologiundervisning, der blev givet på COMETT-
uddannelseskurserne. Over 90% af projektkoordinatorerne støttede denne erklæring og 
bekræftede, at undervisningen havde været et effektivt bidrag til teknologioverførslen. Og 
90% af kursisterne, der deltog i undersøgelsen, var enige i, at de COMETT-
uddannelseskurser, de havde været på, i overvejende grad blev betragtet som et værktøj og 
en støttemekanisme, der øgede eller ajourførte deres tekniske viden. 
I ekspertpanelets evalueringsrapport blev der udtalt en vis kritik af begrænsningen til 
uddannelse i teknologi. Det blev anbefalet at: "Uddannelsen ikke kun skulle omfatte tekniske 
kvalifikationer, men også udvikling af kvalifikationer indenfor ledelse, sociale forhold og 
virksomhedsforhold ... Disse kvalifikationer er et afgørende element i rigtig 
teknologiudnyttelse for at maksimere effektiviteten og konkurrenceevnen i en moderne 
virksomhed". Det bør bemærkes, at det er et af de få kritikpunkter fra panelet om 
programmets rækkevidde. I tråd med denne henstilling har Kommissionen udvidet 
rækkevidden af støttemuligheder inden for rammerne af det nye LEONARDO da VINCI-
program. 
I de endelige nationale evalueringsrapporter anføres det, at COMETT har været en 
uomtvistelig succes, når det gælder forbedring af teknologiuddannelsens økonomiske bidrag. 
Det bør imidlertid understreges, at dette ikke kun er opnået gennem de under streng C 
støttede aktiviteter, men også gennem den erfaringsbaserede indlæring, der sker i 
40 
tilknytning til studerendes praktikophold. De mere formelle undervisningsmetoder under 
streng C er også blevet forbedret til fordel for kursernes kvalitet, mest på grund af det 
tværnationale aspekt og erhvervslivets engagement samt deres bredere tilgængelighed. 
COMETT-budgettets begrænsede omfang sammenlignet med nationale udgifter på efter-
og videreuddannelsesområdet har også betydet, at COMETT's direkte katalysatoreffekt 
relativt set har været beskeden. Det fremgår således klart, at COMETT's bidrag til 
forbedring af udbudskvaliteten har været mere tydelig og vigtigere end dets bidrag til at øge 
udbuddet. Det er ikke desto mindre også sandt, at programmet har sat gang i pionerarbejde 
i mange af de mindre udviklede regioner i Fællesskabet. 
3.2.2 Partnerskaber og konsortier til efter- og videreuddannelse 
Et væsentligt træk ved de uddannelsesaktiviteter, der støttes under COMETT, er, at de er 
baseret på samarbejde mellem forskellige partnere: de er fælles uddannelsesprojekter. Det 
specificeres i Rådets afgørelse blandt målsætningerne: 
"(...) at fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af 
erfaringer samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne på fællesskabsplan er 
Med henblik på udvikling og gennemførelse af uddannelsesaktiviteter har der været to typer 
af partnerskaber: 
• de under streng A godkendte UPUV'er, som skulle være mere strukturerede og 
langsigtede partnerskaber, der har været involveret i uddannelsesbehovsanalyse og som 
kontrahent for Ca-puljeprojekterne (fra 1991 og frem) 
• partnerskaber og konsortier, der blev etableret med specifikt henblik på et særligt 
uddannelsesprojekt under streng C; i princippet var disse af midlertidig art. 
Det bør imidlertid bemærkes, at grænserne ikke er skarpe. Nogle UPUV'er havde et ret 
snævert sigte, mens mange af de mere vellykkede projekter under streng C oprindeligt 
fungerede som rigtige UPUV'er med mål og handlingsplaner, der gik langt ud over den 
oprindelige projektspecifikation. Dette viser, at effektivt samarbejde og den deraf 
resulterende indlæringsproces virkelig er et incitament for yderligere fælles aktioner. 
Skønt hvert partnerskab består af forskellige organisationer, der typisk omfatter adskillige 
virksomheder, har universiteterne ofte være drivkraften bag initiativet til og koordineringen 
af projektet. Virksomhedernes rolle har været langt mere koncentreret, især om at skaffe 
bidrag i naturalier (personaletid, udstyr og tjenester) til bestemte aspekter af projektet og 
allervigtigst at angive, på hvilke teknologiområder der var behov for uddannelse både ud 
fra et kvalitativt og kvantitativt synspunkt. Når projektet så er i gang, får mange 
universiteter ofte et væsentligt input med hensyn til udvikling af kurser og 
undervisningsmaterialer med virksomhederne som styrende instans, for så vidt angår 
indhold, levering af lærere og udsendelse af praktikanter. 
Den overvågnings- og evalueringserfaring, COMETT har indsamlet, tyder på, at 
virksomhederne i stigende grad er kommet til at sætte pris på, hvor meget brugerkrav er 
blevet integreret i uddannelsesprodukterne. Tilfredsheden var størst, hvor disse overvejelser 
var blevet inddraget i projektets tidlige udviklingsfase. Således har et af de fremtrædende 
karakteristiske træk ved COMETT været at bidrage til at gå fra uddannelse styret af udbud 
til uddannelse styret af efterspørgsel, hvilket blev lettet af programmets stærke vægt på 
41 
samarbejdet mellem virksomheder og universiteter. Samtidig afspejler denne udvikling den 
voksende betydning af principperne om total kvalitet, hvor der lægges stærk vægt på 
forbrugerbehov. 
Universiteterne har også erkendt den positive virkning ved samarbejde med virksomheder, 
ikke blot med henblik på et bestemt fælles projekt, men også på deres ordinære læseplaner 
for uddannelserne. Samarbejdet i et COMETT-projekt har tilsyneladende givet store 
muligheder for uformel indlæring, både for personale fra universiteter og virksomheder -
en merværdi ved uddannelsesprojektet, der nok ikke fuldt ud var forventet fra starten. 
Gennem internationalt samarbejde og ved at udvikle forhold mellem universiteter og 
virksomheder har partnerne fået lejlighed til at forstå andre kulturer og forskellige 
indgangsvinkler til uddannelsesprocesser og projektstyring. Når samarbejde og interaktion 
styres rigtigt, kan partnerskaber blive en reel platform for indlæring og kreativitet. 
3.3 Den europæiske dimension i efter- og videreuddannelse 
Udtrykkene "europæisk dimension" og "europæisk merværdi" optræder hyppigt i mange 
dokumenter vedrørende COMETT og andre europæiske uddannelses- og efter- og 
videreuddannelsesprogrammer. I Rådets afgørelse om COMETT specificeres det især blandt 
målsætningerne: 
"(...) at føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 
inden for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til 
anvendelsen og overførslen af denne teknologi (...)" 
Hvad betyder dette i forbindelse med efter- og videreuddannelse? En mulig definition er, 
at et projekt giver europæisk merværdi, hvis det behandler spørgsmål, som ikke kunne være 
blevet behandlet (eller ikke i tilstrækkelig grad) inden for nationale rammer. En sådan 
beskrivelse kommer tæt på subsidiaritetsprincippet og er i al væsentlighed baseret på 
økonomiske overvejelser. Et lignende argument for at fremme projekternes europæiske 
dimension er, at mange organisationer og enkeltpersoner i hele Europa står over for fælles 
problemer, og at alle kan få noget ud af at udvikle og gennemføre løsninger i fællesskab. 
Begge argumenter gælder for efter- og videreuddannelsesprojekter. Den europæiske 
dimension eller europæiske merværdi kunne tage form af: 
• tilrettelæggelse af kurser med forelæsere og undervisere, som ikke er til stede i det 
pågældende land 
• tilrettelæggelse af uddannelseskurser for et internationalt publikum (f.eks. når nationale 
markeder er for små til, at det kan blive rentabelt, eller når interaktionen mellem 
kursusdeltagerne bliver bedre af det) 
• samling af knappe ressourcer, viden og ekspertise for at udforme og udvikle kurser og 
længerevarende programmer 
• overførsel af viden og ekspertise fra én region til en anden, f.eks. gennem specifikke 
udviklinger eller gennem gentagelse af et eksisterende kursus i en anden region 
• etablering af uddannelsessystemer, som kunne dække over to lande og endda måske 
være pan-europæiske 
• brug, oversættelse og/eller forbedring af eksisterende undervisningsmaterialer af høj 
kvalitet med henblik på udbredelse i andre lande. 
Der er en række perspektiver ved vurderingen af denne europæiske dimension og merværdi 
42 
ved COMETT II: 
• europæisk spredning af partnere inden for projektkonsortierne 
• intern brug af forskellige europæiske sprog 
• national spredning af forelæsere og undervisere 
• synergi mellem andre europæiske programmer3. 
Hvad angår den internationale spredning af partnere, skal det huskes, at det gennemsnitlige 
fælles uddannelsesprojekt omfatter partnere fra 6 forskellige lande. Dette tal betyder, at 
typisk en tredjedel af de støtteberettigede, europæiske lande er involveret i hvert fælles 
uddannelsesprojekt. Efter en hvilken som helst målestok er dette særdeles et højt tal. 
Konsortiernes europæiske dimension ses også af den interne brug af forskellige sprog. De 
tilgængelige data i projektrapporterne har afsløret, at kun 20% af uddannelseskonsortierne 
holdt sig til ét sprog. Et typisk COMETT-konsortium var i stand til effektivt at bruge to 
eller tre sprog, 20% brugte endda fire eller flere sprog. Dette afspejler partnerskabernes 
stærke sproglige kompetence, som er en nøglebetingelse for at opnå kvalitet og succes på 
det europæiske marked. 
Et andet målbart, karakteristisk træk ved den europæiske dimension er den internationale 
spredning af de involverede undervisere. Skønt der ikke findes fuldt pålidelige data om 
antal og andel af forelæsere og undervisere fra andre lande, end dér hvor kurset afvikles, 
vil et sikkert skøn være, at mindst 80% af de af COMETT-støttede uddannelsesprojekter 
involverede sådanne "udenlandske" undervisere. En kendsgerning, der støtter den høje 
internationalisering af kurserne og den meget hyppige tilstedeværelse af udenlandske 
forelæsere er, at kun en tredjedel af de udbudte kurser blev afviklet fuldt ud på kursisternes 
modersmål. 
Disse og andre resultater fører til den konklusion, at COMETT II rent faktisk giver en høj 
europæisk merværdi og har bidraget kraftigt til at bringe en europæisk dimension ind i 
efter- og videreuddannelse i teknologi. Meget af kvalitetsforbedringen i de efter- og 
videreuddannelser, der udbydes på det europæiske marked, skyldes, at kursusudviklingen 
er blevet åbnet for en bredere gruppe af ekspertise på tværs af nationale grænser. 
Kursusudviklere har lært at sammenligne deres egne indgangsvinkler og institutionelle 
miljøer med avancerede metoder og viden andre steder. Regionale kompetencepoler i 
Europa er blevet bedre kendt. Denne åbning er også blevet vigtig, når opmærksomheden 
skal rettes mod kvalitetssikring, navnlig i slutningen af COMETT II. 
3.4 Nøglebudskaber i uddannelseserfaringer fra COMETT 
Et altoverskyggende resultat af analysen er, at COMETT-programmet har været en højst 
effektiv mekanisme til fremme af den europæiske dimension og merværdi i 
uddannelsesprojekter. Programmet har bidraget betydeligt til udviklingen af mange nye og 
nyskabende europæiske partnerskaber og har som sådan bidraget til en øget europæisering 
af efter- og videreuddannelsesmarkedet. 
Programmet har også kunnet vise både erhvervsliv og den akademiske verden, at 
samarbejde inden for efter- og videreuddannelse (og endnu længere) kan være til gavn for 
3 Dette emne vil blive diskuteret som en del af de tværgående temaer i afsnit 5. 
43 
begge parter. Programmet har bidraget til at fremskynde overførslen af europæiske F&U-
resultater gennem målrettede uddannelsesaktioner, men manglede tilstrækkelige ressourcer 
til at gøre dette i et omfang, der kunne have en påviselig effekt. Hvis programmets formål 
var at fungere som en katalysator i denne proces, kan det imidlertid anses for at være en 
succes. 
Igennem hele programmets levetid er kvalitetsstyrings- og kvalitetssikringsspørgsmål blevet 
stadigt mere vigtige. I denne forbindelse bør det understreges, at COMETT klart har 
demonstreret, at vellykket netværkssamarbejde og projektstyring på dette område kræver 
en hel del viden, kompetence og personligt engagement. Tilstedeværelsen af disse 
kompetencer i partnerskabet er en væsentlig forudsætning for en vellykket opfyldelse af de 
særlige projektformål. Dette er et stærkt argument for, at der i fremtiden skal lægges mere 
vægt på støtte, information og uddannelse af uddannelsesprojektkoordinatorer. Som 
forberedelse til de nye uddannelsesprogrammer har Kommissionen allerede støttet adskillige 
projekter for at udvikle en række praktiske håndbøger til brug for initiativtagere til 
projekter. De fleste af disse dokumenter, som i allerhøjeste grad trækker på erfaringerne 
fra COMETT, er nu ved at være klar, således at de kunne bruges inden for programmer 
som LEONARDO da VINCI. 
44 
4. Personmobilitet 
4.1 Mobilitet inden for COMETT 
4.1.1 Mobilitetsstipendiernes typologi 
Støtte til personers mobilitet er et fælles træk ved mange europæiske programmer inden for 
uddannelse, efter- og videreuddannelse og forskning. Det anerkendes faktisk i stadig 
stigende grad, at en person, der i en vis periode opholder sig i en anden organisation, kan 
gavne sig selv, men også værtsorganisationen og sin egen organisation. Det er nemlig 
gennem mennesker, der sker en overførsel af ideer, viden og teknologi, og 
mobilitetsordninger er en glimrende ordning til at opnå dette. Eftersom Det Europæiske 
Fællesskab som helhed på mellemlangt og langt sigt vil drage fordel af disse udvekslinger, 
kan det ikke overraske, at betydelige beløb til europæiske stipendier bliver brugt til 
mobilitet; yderligere er udvekslinger på tværs af grænserne fortrinlige mekanismer til at 
gøre mennesker bevidste om hinandens kultur og lære dem at forstå fordelene ved at 
arbejde hen mod en tættere europæisk integration. 
Naturligvis bruger hvert program også de mobilitetsaktiviteter, det støtter for at fremme 
opfyldelsen af sine bestemte målsætninger. I COMETT er der mange af disse, men det kan 
let ses, at udvekslinger af personer især kan være til gavn for eller forbedre: 
• samarbejde på tværs af grænserne 
• samarbejde mellem virksomheder og universiteter 
• teknologioverførsel 
• efter- og videreuddannelse 
I denne forbindelse er der tre typer stipendier til tværnationale udvekslinger ("streng B"): 
• Streng Ba: støtte til studerende eller nyuddannede kandidater, der gennemgår 
praktikperioder i en virksomhed i en anden medlemsstat eller et EFT A-land som en del 
af eller et supplement til deres universitetsuddannelse 
• Streng Bb: tilskud til praktikophold på et højt kvalifikationsniveau; disse adskiller sig 
fra streng Ba ved, at deltagerne skal være i gang med det højeste uddannelsesniveau 
(men ikke med forskningsaktiviteter) 
• Streng Bc: stipendier til medarbejdere på universiteter, der udstationeres i virksomheder 
eller i et andet land for at bibringe værtsinstitutionen deres kompetence. 
Det store flertal af projekter og tilskud vedrører tværnationale praktikophold for studerende 
i virksomheder (streng Ba), og disse aktiviteter vil være hovedemnet for nedenstående 
diskussion. 
Det bør huskes, at alle tværnationale udvekslinger under COMETT II siden 1991 blev styret 
af UPUV'erne i henhold til puljeordningen (jvf. afsnit 1.3). Denne styrede, effektive 
decentralisering af programmet har uden tvivl været afgørende for programmets succes 
under denne streng. 
45 
COMETT-håndbog i praktikophold for studerende 
Med støtte fra Kommiser 'lenblev COMETT's studentervejledning "Transnational student 
placements: the COMETT experience" udgivet i foråret 1993. Denne vejledning inddrager 
i vid udstrækning COMETT's erfaringer med at tilrettelægge tværnationale praktikophold 
i Europa. Formålet med den var hovedsagelig at hjælpe UPUV'erne med at gennemføre 
programmer med tværnationale praktikophold for studerende. Vejledningen skulle være et 
praktisk arbejdsredskab og fungere som en hjælp ved tilrettelæggelsen af effektive 
praktikophold i virksomheder. 
Vejledningen er imidlertid blevet sammensat med en bredere målgruppe for øje, og enhver, 
der tilrettelægger eller ønsker at starte et europæisk udvekslingsprogram burde kunne finde 
generel vejledning om aspekter med hensyn til gennemførelse samt nyttige eksempler på 
god praksis. I vejledningen behandles nogle af de barrierer, der forhindrer vellykkede 
udvekslinger mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Disse barrierer omfatter 
adgangsrestriktioner, sprogproblemer, udstedelse af arbejdstilladelser, indkvartering og 
praktiske problemer, anerkendelse af kvalifikationer og økonomiske ordninger. 
4.1.2 Nøgledata om praktikophold for studerende (streng Ba) 
Praktikophold i virksomheder for studerende under COMETT skulle opfylde følgende 
kriterier: 
• være en udveksling fra et universitet til en virksomhed i et andet EU- eller EFTA-land 
• vedrøre studerende i deres studieforløb eller lige efter deres afsluttende eksamen 
• vare mellem 3 og 12 måneder 
• have et arbejdsprogram i forbindelse med teknologi eller tilknyttede områder. 
Der skulle yderligere opfyldes kvalitetskriterier i forbindelse med forberedelse, planlægning, 
overvågning og evaluering af praktikopholdet. 
Sammenlagt har over 36.000 europæiske studerende nydt gavn af denne mulighed i den 
femårige COMETT-periode. Det årlige tal er steget fra 3.800 praktikophold i 1990 til 
næsten 8.000 i 19944; dette resulterer i et årligt gennemsnit på over 7.000 af disse 
praktikophold. For at sætte dette tal i perspektiv kan man tage i betragtning, at der 
sammenlagt blev støttet ca. 4.000 praktikophold for studerende i de tre år under 
COMETT I. 
I virkeligheden var efterspørgslen efter praktikophold meget højere end antallet af de 
tildelte stipendier. I 1994 var der f.eks. en efterspørgsel efter 33.700 tværnationale 
praktikophold, men der kunne kun gives støtte til det, der svarer til omkring 8.000 
stipendier. Så tre ud af fire potentielle praktikophold kunne ikke få støtte. Dette tal 
illustrerer den betydelige ekspansion, der er sket i aktiviteterne omkring praktikophold for 
studerende i Europa, som er blevet stimuleret gennem COMETT-programmet. 
Skønsmæssigt har 15.000 virksomheder, hovedsageligt små og mellemstore, haft adgang 
til det, der svarer til næsten 20.000 mandeår i menneskelige ressourcer. 
Et typisk praktikophold varede 5-6 måneder, idet en studerende modtog et månedligt 
4 Det faktiske antal studerende på praktikophold er ca. 10% højere, eftersom stipendierne af og til blev fordelt 
på et større antal studerende (hvilket var muligt takket være supplerende finansiering). 
46 
mobilitetsstipendium på 430 ECU i gennemsnit (det faktiske beløb afhang af 
rejseomkostninger og leveomkostninger i værtslandet). I alt blev der brugt ca. 80 mio. ECU 
på praktikophold for studerende, hvilket udgør 35% af programbudgettet. 
Næsten alle regionale UPUV'er og det store flertal af sektorspecifikke UPUV'er har deltaget 
aktivt i puljeordningen for tilrettelæggelse af praktikophold for studerende. 80% af 
praktikopholdene for studerende blev tilrettelagt af regionale UPUV'er med en 
gennemsnitlig puljebevilling (i 1994) på 50 studerende; for de sektorspecifikke UPUV'er 
var gennemsnittet på 30. 
Ca. 2/3 af deltagerne var studerende, og resten var nyuddannede kandidater og kandidater 
på videregående studier. Det er vigtigt at bemærke, at 40% af det samlede antal var 
kvinder. 
4.1.3 Streng Bb og Bc 
Streng Bb var en forsøgsudveksling, som ikke havde eksisteret under COMETT I. 
Initiativet havde til formål at støtte langsigtede praktikophold (op til to år) ved avancerede, 
industrielle udviklingsprojekter, der involverede overvågning fra et universitet og en 
værtsvirksomhed. Ved indkaldelsen i 1990 blev der indgivet relativt få ansøgninger, og kun 
13 blev godkendt (hvoraf 10 ansøgere i sidste instans accepterede kontrakten). På grund af 
den svage respons blev det besluttet at foretage en tæt overvågning af udviklingen af disse 
projekter, før der igen ville blive udsendt en indkaldelse. I 1992 var projektresultaterne ikke 
helt overbevisende, især ikke det logiske grundlag for eksistensen af en separat ordning. 
Det blev besluttet ikke at fortsætte denne del-streng af to årsager: 
• efterspørgslen i streng B var overvældende og af høj kvalitet, især under streng Ba, og 
der skulle satses mest på disse aktiviteter 
• analysen af de igangværende Bb-projekter havde også vist, at disse projekter ikke var 
så forskellige fra de projekter, der allerede modtog støtte under streng Ba eller Bc; der 
var derfor intet reelt behov for en separat støttemekanisme. 
Streng Bc var imidlertid meget mere vellykket, og et stigende antal stipendier blev bevilget 
ved hver indkaldelse. Under denne streng ydes der støtte til avancerede udvekslinger med 
det formål at uddanne universitetsmedarbejdere i virksomheder og omvendt, naturligvis 
altid på tværs af grænserne. Hvad praktikophold for studerende angår, blev de fra 1991 og 
frem tilrettelagt gennem puljeordningen, der administreres af UPUV'erne. 
Der blev indgivet omkring 1.900 ansøgninger for disse udvekslinger, og efterhånden blev 
over 800 godkendt. Stipendiernes gennemsnitlige varighed var 4,5 måned med et 
gennemsnitligt økonomisk bidrag pr. udveksling fra COMETT i størrelsesordenen 7.000 
ECU. I alt brugte COMETT omkring 6 mio. ECU på denne type aktiviteter. 
Omkring 2/3 af de udvekslede personer var universitetsmedarbejdere, idet resten kom fra 
erhvervslivet. Interessant er det at bemærke, at 2/3 af de deltagende virksomheder var små 
og mellemstore. Over halvdelen af stipendiaterne kom fra lande i randområder; UK, 
Frankrig og Tyskland var de mest efterspurgte værtslande. 
47 
4.2 Bemærkninger i kvalitativ henseende 
4.2.1 Streng Ba 
De erfaringer, der er indsamlet indtil i dag, lader antyde, at på området praktikophold for 
studerende har COMETT i høj grad opfyldt sine målsætninger, ikke blot kvantitativt, men 
frem for alt kvalitativt, navnlig med hensyn til: 
• praktikophold for studerende som en effektiv teknologioverførselsmekanisme 
• indsatsen for at etablere netværk på tværs af grænserne 
• tilvejebringelsen af en meget klar og håndgribelig europæisk dimension for samarbejde 
mellem universiteter og virksomheder 
• merværdi for alle direkte involverede og for det europæiske samfund som helhed. 
Således er den samlede opfattelse af streng B positiv, hvad angår dens bidrag og 
effektiviteten af mobilitetsaktionerne. Dette er i sig selv et væsentligt resultat af COMETT-
programmet, hvis man sammenligner den nuværende situation med det beskedne antal 
tværnationale praktikophold for studerende i programmets start og de talrige organisatoriske 
og holdningsmæssige forhindringer, der skulle overvindes. Mobilitetsaktiviteter, især 
praktikophold for studerende, har haft en gavnlig virkning: 
• på virksomheder, idet små og mellemstore virksomheder ofte for første gang har været 
involveret i et europæiske program; i visse lande er der ved at udvikle sig en 
praktikopholdskultur, som tidligere slet ikke fandtes 
• på studerende, som er blevet bedre forberedt på deres erhvervsmæssige fremtid takket 
være deres forbedrede sprogkundskaber, bredere kulturelle forståelse og ide- og 
produktudviklende evner 
• på højere uddannelsesinstitutioner, hvor der er opstået krav og mekanismer med henblik 
på praktikophold og sket en holdningsbearbejdning og ajourføring af kurser og 
undervisningsmetoder. 
Mere generelt har mobilitetsaktionerne inden for COMETT bidraget til udvikling af nye 
modeller for teknologioverførsel inden for viden, teknikker og modeller, hvilket ikke var 
forventet i fuld udstrækning. COMETT-aktionerne betragtes også i stigende grad som 
skabere af en ny form for ajourføring og omskoling af menneskelige ressourcer. 
I lande, hvor praktikophold i virksomheder er en veletableret aktivitet, synes COMETT 
hovedsagelig at have haft en positiv, operationel virkning frem for at have spillet en 
nyskabende rolle ved at ændre politikker og praksis. I andre lande, hvor praktikophold 
endnu ikke var udbredt, har det øget bevidstheden om de potentielle fordele både for 
universiteter og virksomheder; i adskillige har det også ført til lovmæssige ændringer med 
henblik på at lette mobilitetsordningerne. 
Den enestående puljeprocedure har demonstreret, at UPUV'erne er i stand til at spille en 
aktiv rolle i tilrettelæggelsen af praktikophold. UPUV-nettene har efterhånden udviklet en 
enestående know-how og kompetence. Til trods for juridiske, økonomiske og andre 
forhindringer har nettet udviklet evnen til effektivt at tilrettelægge næsten ti tusind 
praktikophold og udvekslinger om året. Alle involverede har opbygget en tro på og tillid 
til det. Det har også fungeret som bro mellem mobilitetsaktioner og 
uddannelsesudviklingsaktiviteter. UPUV-nettet vil sandsynligvis fremstå som en værdifuld 
ressource inden for LEONARDO da VINCI-programmet og sandsynligvis også andre 
europæiske initiativer. 
48 
Derfor har streng Ba alt i alt været den største drivkraft i netværksetablering og 
europæisering inden for COMETT-programmet. Det har bragt flere virksomheds- og 
universitetsfolk i kontakt med hinanden end nogen anden COMETT-streng - og 
sandsynligvis noget andet europæisk program. Og det har været en særdeles effektiv 
mekanisme til at involvere de små og mellemstore virksomheder, både de traditionelle og 
avancerede, i europæisk samarbejde om uddannelsesforsøg. 
Virksomhedernes syn på værdien af praktikophold for studerende 
En undersøgelse, der blev udført i slutningen af 1994 blandt 199 virksomheder, som til 
sammen havde modtaget omkring 500 COMETT-studerende i praktik, bekræftede 
europæiske virksomheders voksende anerkendelse af værdien af praktikophold for 
studerende på tværs af grænserne af den type, COMETT har fremmet. Det hedder i 
rapportens konklusion: 
" [...] Europæiske virksomheder, som har deltaget i COMETT, er generelt tilfredse med 
streng Ba, programmet for tværnationale praktikophold for studerende. De er villige til at 
fortsætte med at rekruttere studerende - mindst samme antal som de har gjort i de sidste 
få år af COMETT. De accepterer også, at de studerende skal aflønnes. [...] Streng Ba er 
en passende måde, hvorpå virksomhederne kan opfylde målsætningerne i tilknytning til den 
europæiske dimension [...] og COMETT's specifikke målsætninger i særdeleshed[...]. Disse 
målsætninger afspejler virksomhedernes behov, især små og mellemstore virksomheders (op 
til 500 ansatte). Virksomhederne ser generelt de studerende som problemløsere. [...]" 
4.2.2 Streng Bb og Bc 
Hvad angår udvekslinger af medarbejdere (streng Bc) er den samlede COMETT-erfaring 
opmuntrende. Skønt ordningen ikke har haft den samme succes og mødt den samme 
interesse som praktikophold for studerende, var kvaliteten af de støttede projekter generelt 
høj og er blevet højere i programmets løbetid - hvilket bestemt kan tilskrives den 
vejledning, UPUV'erne har givet. Europæiske forbindelser mellem universiteter og 
virksomheder er blevet styrket og udvidet. De fleste projekter har resulteret i en 
gnidningsløs overførsel af ideer, koncepter og teknologi. Ordningen har demonstreret, at 
den egner sig til små og mellemstore virksomheder, samt at der er fordele ved at få de 
praktiske aspekter administreret af en effektiv og velinformeret organisation som mellemled 
som f.eks. et UPUV. 
Et muligt konfliktområde ligger mellem stipendiatens personlige interesser i sin egen 
professionelle karriere og interesserne hos afsender- og modtagerorganisationerne; i 
betragtning af det stærke personlige engagement, der kræves, synes dette uundgåeligt i 
denne type projekter. I lyset af det relativt beskedne antal, der har været involveret, er der 
heller ikke sket de store strukturelle forandringer som følge af disse udvekslinger. 
Vedrørende den begrænsede succes ved indførelsen af streng Bb-ordningen kan man lære, 
at der er behov for klart at målrette sådanne aktiviteter med en klar differentiering fra andre 
støtteordninger, både for så vidt angår aktivitetstype og de potentielle støttemodtagere, som 
ordningen rettes mod. 
49 
4.2.3 Hovedbudskaber for fremtiden 
Tilrettelæggelse og administration af tværnationale praktikophold for studerende og 
udveksling af medarbejdere mellem virksomheder og højere uddannelsesinstitutioner er ikke 
nogen let opgave. Det har taget megen tid og krævet en stor indsats at udvikle en effektiv -
og dog stadig langt fra perfekt - netværksmekanisme, der kan bringe udbuds- og 
efterspørgselssiden sammen og sikre, at de tre berørte parter (den enkeltperson, der tager 
til udlandet, afsender- og modtagerorganisationen) vil få fordel af udvekslingen. 
Inden for LEONARDO bør den know-how og kompetence, der er til rådighed i dette net, 
fastholdes, videreudvikles og udbredes. Det vil kræve effektiv og hurtig formidling af 
informationer, værktøjer og know-how over hele Europa. Selv om betydningen af 
elektronisk kommunikation uden tvivl vil øges, vil direkte kontakter mellem de involverede 
personer fortsat være vigtig. Det nuværende årlige antal praktikophold for studerende og 
udvekslinger af medarbejdere medfører faktisk tusindvis af forhandlinger og diskussioner 
hver måned, ofte mellem mennesker, som prøver dette for første gang. Det vil derfor fortsat 
være en vigtig udfordring at sikre, at denne type aktivitet fortsat står for troværdighed og 
høj kvalitet. 
Kvaliteten af udvekslingsprogrammet afhænger delvis af de studerendes og medarbejdernes 
forberedelse (sproglig, kulturel eller faglig), før de tager til udlandet. Medlemsstaterne og 
Kommissionen skal undersøge lidt nærmere, hvordan dette kunne klares på en mere 
struktureret måde, for således at forbedre udbyttet for både individet og 
værtsorganisationen. Udvikling af retningslinier for de medarbejdere, der overvåger 
praktikophold, ville også være en værdifuld investering. 
Mere forskning i de mest effektive netværksstrukturer og samarbejdsprocedurer ville også 
være på sin plads. Erfaringen med COMETT har også vist, at disse små mobilitetsprojekter 
sænker tærsklen for samarbejde mellem virksomhed og universitet og ofte åbner en vej for 
andre former for samarbejde. Det ville også være nyttigt at foretage en mere dybdegående 
undersøgelse af dette spørgsmål med henblik på at fastslå, om netværksstrukturen muligvis 
kunne bruges til andre former for mobilitet - eller at lade andre udvekslingsinitiativer nyde 
gavn af de rige UPUV-erfaringer. 
Et sidste punkt angår juridiske spørgsmål og spørgsmål om sygesikring for studerende på 
praktikophold, især når de er på længere praktikophold, som generelt betragtes som den 
mest værdifulde investering for alle involverede parter. 
50 
5. Tværgående temaer 
5.1 Samarbejde og samspil med andre europæiske programmer 
5.1.1 Indledning 
Den første vigtige henstilling, som ekspertpanelet fremsætter i sin evalueringsrapport er: 
"COMETT-programmets målsætninger skal være en sammenhængende del af EF'spolitikker 
for menneskelige ressourcer, økonomisk, teknologisk, social og kulturel udvikling og skal 
tage højde for Maastricht-traktaten, den dertil knyttede strukturfond og rammeprogrammet 
for forskning og udvikling." "En sammenhængende del af EF's politikker" betyder 
sammenhæng med europæiske uddannelsesprogrammer (Erasmus, Tempus og Force), 
Forsknings- og Udviklingsprogrammer (Esprit, Brite-Euram og Delta)5 samt andre 
europæiske initiativer (f.eks. Sprint og socialfonden). 
De fleste inden for erhvervsliv og uddannelse ville uden tvivl være enige i den ovenstående 
henstilling. I de fleste nationale evalueringsrapporter er der næsten konsensus om dette 
spørgsmål. Både i EFT A-landene og i Fællesskabets randområder er COMETT ofte blevet 
opfattet og brugt som en genvej til større integration og en mulighed for at overvinde 
nationale og regionale handicap i forbindelse med samarbejdet. 
Den logiske begrundelse for at søge samspil med europæiske forsknings- og 
udviklingsprojekter er klar. I lyset af det konkurrencemæssige pres, globaliseringen af 
markederne og den teknologiske udvikling bliver det stadig vigtigere at udnytte resultaterne 
af forskningsindsatsen og sikre, at disse anvendes effektivt til gavn for det europæiske 
samfund og økonomien. Den logiske begrundelse for at forbinde COMETT med andre 
uddannelsesprogrammer er ønsket om en sammenhængende uddannelsespolitik og rammer 
for uddannelsessamarbejde i Den Europæiske Union på tværs af alle personkategorier og 
uddannelsesniveauer. Denne samme logiske begrundelse anerkendes nu eksplicit i de nye 
LEONARDO- og SOCRATES-programmer. 
Det samlede resultat er, at COMETT har haft større succes med at skabe forbindelser og 
samspil end noget andet europæisk program, men derimod var synergien "beskeden". Da 
COMETT fokuserede stærkt på uddannelse i teknologi, har der i evaluerings- og 
overvågningsrapporterne ofte været lagt vægt på forbindelser og sammenhæng med 
forsknings- og udviklingsprogrammer, men i dette afsnit vil uddannelsesprogrammerne også 
blive behandlet. Diskussionen omhandler hovedsageligt streng C (efter- og 
videreuddannelsesprojekter) og streng A (konsortier). 
5.1.2 Forbindelser til F&U-programmer 
Tallene i de kvantitative data om forbindelser mellem COMETT-strengene og andre 
europæiske programmer er imponerende. Følgende tal giver gennemsnitsantallet af 
forbindelser mellem COMETT-projekter og Forsknings- og Udviklingsprogrammer: 
• 1 forbindelse pr. UPUV støttet under streng A 
• 1 forbindelse pr. 3 projekter i kategorien kortvarige kurser (streng Ca) 
Bemærk venligst, at disse programmers efterfølgere har fået andre navne i det fjerde rammeprogram. 
51 
• 1 forbindelse pr. 3 projekter inden for de fælles uddannelsesprojekter (strengene Cb, Cc). 
Ved at gange disse gennemsnitstal med antallet af UPUV'er og efter- og 
videreuddannelsesprojekter og dertil lægge de noget mindre hyppige forbindelser under 
streng B (praktikophold for studerende og udveksling af medarbejdere) kan man se 
tusindvis af forbindelser mellem COMETT-projekter og andre europæiske F&U-initiativer. 
De hyppigst rapporterede F&U-programmer med forbindelse til COMETT er: 
• Adaptiv Undervisning og Fjernundervisning (DELTA) (især strengene Cb og Cc) 
• ESPRIT 
• BRITE EURAM 
• SPRINT (især under streng A) 
mens der også rapporteres om forbindelser til RACE, STRIDE, IMPACT og VALUE. 
Samarbejde mellem COMETT og europæiske F&U-programmer 
Adaptiv Undervisning og Fjernundervisning (DELTA). Et område, hvor der på 
projektniveau har været et stærkt og langvarigt samarbejde, var med DELTA-programmet, 
som beskæftigede sig med udvikling af teknologier og sytemer beregnet til design, 
distribution og levering af undervisningsmateriale. I en vis udstrækning kan DELTA siges 
at danne rammen for nyskabende indgangsvinkler til uddannelse, mens COMETT-
projekterne så på indholdssiden. En række DELT A-projekter har brugt COMETT-
resultaterne i deres aktiviteter, og omvendt har DELT A-projekter lettet udvikling og 
gennemførelse af COMETT-projekter. 
ESPRIT. Dette store F&U-program om informationsteknologi består af mange 
delprogrammer, hvoraf der for de flestes vedkommende er blevet rapporteret om mange 
forbindelser med COMETT. Af særlig relevans var ESPRIT VLSI Design-programmet, der 
blev udformet sideløbende med COMETT, navnlig ved at rette støtten hertil mod den 
grundlæggende uddannelse ved universiteterne. Men samtidig drog programmet fordel af 
COMETT's erfaring og uddannelsesprodukter ved etablering af uddannelsesområder. Et 
eksempel på samarbejde med ESPRIT på et mere strukturelt niveau har været analysen af 
uddannelsesbehov inden for IT. 
BRITE-EURAM. Et eksempel på den synergi, COMETT arbejdede på at opnå, har været 
støtten til efter- og videreuddannelsesaktiviteter på det flyvetekniske område, som BRITE-
EURAM-programmet, især beskæftiger sig med. Skønt administrative procedurer ikke 
gjorde direkte samarbejde lettere, blev der givet støtte til ca. 20 COMETT-
uddannelsesprojekter på dette område, hvilket man også ved og til dels har fulgt i GD XII. 
Det bedste eksempel på samarbejde er COMETT's pilotprojekt ECATA om efter- og 
videreuddannelse for den flyvetekniske industri, der udsprang af et GD XII-initiativ. 
SPRINT. Der er etableret mange kontakter og udvekslet synspunkter, og man har deltaget 
i hinandens arrangementer i både SPRINT's og COMETT's levetid. Et af de første resultater 
var en række fælles undersøgelser, blandt andet i forbindelse med den rolle 
forbindelseskontorerne til erhvervslivet (de såkaldte ILO'er) på universiteterne spiller. 
IMPACT. Inden for rammerne af IMPACT programmet har projekter verdrørende 
undervisning af formidlere af elektronisk informations service og universitetslærere fået 
teknisk assistance fra COMETT programmet. 
52 
Man skal imidlertid være forsigtig med fortolkningen af de kvantitative data. En mere 
detaljeret analyse har afsløret, at en "forbindelse", som et COMETT-projekt rapporterede 
med et andet program, ikke nødvendigvis er det samme som sammenhæng. I mange 
tilfælde betyder det blot, at den samme organisation er involveret i adskillige europæiske 
programmer med en løs forbindelse på emneniveau. Det er blevet anbefalet i evaluerings-
og overvågningsrapporter, at sammenhængen mellem programmer som COMETT og andre 
europæiske programmer forbedres. 
Så til trods for de mange rapporterede gode eksempler på reel sammenhæng og samarbejde 
på programniveau, er resultatet ikke helt igennem tilfredsstillende. Ofte tjener deltagelse 
i andre programmer til at cementere og styrke COMETT-samarbejdet, selv om 
forbindelserne kun indirekte var relevante for den uddannelsesaktivitet, der var i gang. Ikke 
desto mindre er der stærke argumenter for et bedre og mere struktureret samarbejde mellem 
programmer med det formål at formidle, valorisere og overføre EU-sponsorerede F&U-
programmer. 
Det bør imidlertid også anerkendes, at COMETT gjorde meget mere end blot at støtte 
overførslen af F&U-resultater i forbindelse med europæiske programmer. I virkeligheden 
bliver kun omkring 5% af F&U i Europa støttet gennem europæiske initiativer. Mange 
COMETT-projekter fokuserede rent faktisk på overførsel af lokalt udviklet viden og 
teknologi mellem regioner. 
Et andet aspekt, man bør huske, er, at COMETT ikke kun beskæftiger sig med avanceret 
forskning. Over halvdelen af COMETT-projekterne ligger sandsynligvis nærmere ved de 
endelige stadier i teknologiudviklingsforløbet, allerede med en vis afstand til anvendt 
forskning og især til europæiske F&U-programmer, som pr. definition ligger før 
konkurrencestadiet. Denne "teknologiprofil" i COMETT-projekterne var resultatet af 
udvælgelsesprocessen, som i forhold til uddannelsens relevans og direkte anvendelighed er, 
hvad man kan forvente. 
Et forbedret samarbejde mellem uddannelses- og F&U-programmer kommer ikke af sig 
selv: der er behov for strukturel støtte. Ved adskillige lejligheder har både initiativtagere 
til projekter og eksperter samt evalueringskonsulenter fremsat den ide at anerkende 
UPUV'erne mere formelt som en mekanisme for teknologisk samarbejde om uddannelse 
og F&U på europæisk plan. Inden for det nye LEONARDO-program vil de strukturer af 
UPUV-typen, der støttes, kunne regne med formel anerkendelse af F&U-programmerne, 
således at de kan fungere som mellemled til fremme af samarbejdet mellem forsknings- og 
uddannelsesprojekter. Det ville også opfylde det klare ønske om samarbejde på 
projektniveau, som er blevet udtrykt af aktørerne på området. Det er meget sandsynligt, at 
der - hvis en sådan koordinering skal blive effektiv - kræves langt større samarbejde 
mellem programmerne på europæisk plan. 
5.1.3 Samspil med uddannelsesprogrammer 
Når man ser på antallet af forbindelser mellem COMETT og andre europæiske programmer 
på uddannelsesområdet, er tallene igen imponerende. Der er endda gennemsnitligt flere 
forbindelser end med F&U-programmer: 
• 2 forbindelser pr. UPUV 
• 1 forbindelse pr. 3 projekter inden for kortvarige kurser (streng Ca) 
• 2 forbindelser pr. 5 projekter inden for fælles efter- og videreuddannelsesprojekter 
53 
(strengene Cb, Cc). 
Der er også mange forbindelser under streng B, især mellem praktikophold for studerende, 
der støttes under COMETT, og studenterudvekslingsprogrammer, der støttes af ERASMUS. 
Overordnet set er der ikke blot udviklet flere relationer med europæiske 
uddannelsesprogrammer, men de ser ud til at være meget mere direkte, end det er tilfældet 
med F&U-programmerne. Dette forekommer logisk, eftersom COMETT fremfor alt er et 
uddannelsesprogram, og det er mere naturligt for et ERASMUS- eller FORCE-projekt at 
skabe forbindelse til COMETT (eller omvendt) end for f.eks. et BRITE-EURAM-projekt. 
Det er vigtigt at mærke sig, at antallet af forbindelser i COMETT's levetid er vokset støt. 
Dette skyldes både COMETT's egen dynamik og de øgede muligheder og 
deltagelsesniveauer i de andre programmer. Der er nu næppe nogen højere 
uddannelsesinstitution i Europa, som ikke har deltaget i enten ERASMUS, COMETT, 
LINGUA eller TEMPUS. 
Hovedforbindelser mellem COMETT og andre europæiske uddannelsesprogrammer 
Vedrørende UPUV'erne under streng A: 
• 3 ud af 5 angiver en forbindelse med TEMPUS 
• 2 UPUV'er ud af 5 har forbindelser med FORCE 
• 2 UPUV'er ud af 5 har forbindelser med ERASMUS 
Andre programforbindelser omfatter LINGUA, EUROFORM, PETRA, NOW, 
EUROTECNET, IRIS og aktiviteter under SOCIALFONDEN. 
Der gælder lavere antal for de kortvarige kursusprojekter under streng Ca: 
• 1 Ca ud af 8 har forbindelse til TEMPUS 
• 1 Ca ud af 10 har forbindelser til ERASMUS 
• 1 Ca ud af 20 har forbindelser til FORCE. 
Man finder et lignende mønster under streng Cb/Cc: 
• 1 Cb ud af 8 har forbindelser med ERASMUS 
• 1 Cb ud af 8 har forbindelser med TEMPUS 
• 1 Cb ud af 9 har forbindelser med FORCE (dette tal har været stigende gennem årene). 
Andre programforbindelser under denne streng omfatter blandt andre EUROFORM, 
EUROTECNET og LINGUA. 
Et fælles kritikpunkt fra projektdeltagere er, at europæiske støtte- og 
finansieringsmekanismer på uddannelsesområdet er så varierede og undertiden komplekse. 
Det er ikke altid indlysende, hvilket program et projekt kunne komme i betragming under 
og/eller at forstå de undertiden hårfine forskelle mellem elementer i et program. Som svar 
på denne kritik har Kommissionen strømlinet hele processen ved at reducere antallet af 
større uddannelsesprogrammer til to, SOCRATES og LEONARDO. 
54 
5.2 F&U, efter- og videreuddannelse & innovation 
5.2.1 Indledning: innovation i Den Europæiske Union 
Alle levende samfund, alle blomstrende økonomier oplever en stadig innovation. Ikke at 
innovere er at stagnere og med tiden at dø. Europas universiteters og 
forskningsinstitutioners F&U-potentiale er kernen i en sådan innovation. I Kommissionens 
hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse hedder det: "Forskning og 
teknologisk udvikling kan bidrage til at forny væksten, styrke konkurrenceevnen og øge 
beskæftigelsen i Unionen. For at opnå dette må en række betingelser imidlertid opfyldes: 
et passende finansieringsniveau; et passende spektrum af forskningsaktiviteter; og effektive 
mekanismer til overførsel af resultaterne. " 
Bangemann-rapporten til Det Europæiske Råd går længere end blot til innovation. Her 
tales der om: "Denne revolution, (der) føjer enorm ny kapacitet til menneskelig intelligens 
og udgør en ressource, som ændrer den måde vi arbejder sammen på, og den måde hvorpå 
vi lever sammen ... Europas evne til aktivt at tilpasse og udnytte de nye teknologier og de 
muligheder, de skaber, vil kræve partnerskab mellem individer, arbejdsgivere, 
fagforeninger og regeringer, der vil gøre en indsats for at styre forandringen. " 
Da COMETT blev etableret i midten af 80'erne, blev programmet faktisk bedt om at 
behandle centrale aspekter af disse udfordringer, der nu har en så fremtrædende plads på 
Den Europæiske Unions dagsorden. COMETT blev bedt om at udvikle effektive 
mekanismer til overførsel af F&U-resultater gennem uddannelse og efter- og 
videreuddannelse og samtidig opbygge et kooperativt partnerskab mellem forskere, 
universiteter og virksomheder. I dette afsnit af den endelige evalueringsrapport diskuteres 
det kort, hvor effektivt denne centrale teknologioverførselsaktivitet - omdannelsen af F&U 
til social og økonomisk innovation - er blevet gennemført, og hvad nuværende og nye 
europæiske programmer kan lære heraf. 
5.2.2 COMETT's rolle i teknologioverførselssvstemet 
I mange europæiske lande afholdes mange, undertiden de fleste F&U-udgifter på 
universiteterne. Overførslen af viden herfra til virksomheder og andre organisationer, som 
enten kan udnytte den kommercielt eller drage nytte af den - eller begge dele - er kernen 
i COMETT. Imidlertid er overførsel af F&U-resultater fra den højere uddannelse til 
virksomheder, fra én institution til en anden, ikke en ukompliceret overdragelse af en 
"pakke". En institutions F&U-resultater er som oftest en dårligt defineret og muligvis en 
ikke-definerbar samling kompetencer, viden, teknikker og uskrevne informationer. At 
overføre dette fra laboratoriet til en virksomhed, der er under kommercielt pres, med 
begrænset tid og kortsigtede økonomiske horisonter rejser mange problemer. 
De deltagere i COMETT-programmet, der bedst har klaret disse problemer, har i det store 
og hele været i stand til at anlægge en system-indgangsvinkel. Her opfattes de forskellige 
teknologioverførselsaktiviteter lige fra overfladisk informationsindsamling eller 
opdateringsaktiviteter til kontraktlig F&U eller endda igangsættende aktiviteter i 
virksomheden som en del af et kontinuert spektrum, som virksomheder kan deltage i på et 
hvilket som helst niveau, de finder passende på det pågældende tidspunkt. Dette system 
kunne kaldes teknologioverførselsaktiviteternes "familie". Inden for systemet undervurderer 
virksomhederne selv ofte stærkt den faktiske mængde og betydningen af den nødvendige 
55 
tilknyttede efter- og videreuddannelse. Således er den indlysende konsekvens af denne 
"system"indgangsvii±r1i it COMETT-uddannelsesaktiviteter helst bør knyttes institutionelt 
til andre, der tilbyder tekniske overførselsfaciliteter. 
Der er en tæt forbindelse mellem spørgsmålet om fremme af en systemindgangsvinkel til 
teknologioverførsel og den reelle forbindelse mellem COMETT-projekter og 
virksomhederne. Virksomheder er forskellige i størrelse og opbygning. Den teknologi, der 
skal overføres, varierer grundlæggende fra sektor til sektor, på samme måde som den plads, 
som teknologien indtager fra grundforskning til anvendt udviklingsarbejde. Disse forskelle 
kræver en tilsvarende fleksibilitet i den måde, COMETT gennemfører aktiviteter i 
samarbejde med virksomhederne på. 
I afsnit 2.4.1 om UPUV'ernes styrker blev det anført, at konsortier, som er placeret i 
dedikerede teknologioverførselsenheder måske ikke overraskende stort set er mest effektive 
på teknologioverførselsområdet. Den fleksibilitet og lydhørhed, som COMETT-aktiviteter 
kan tilbyde virksomheder i en sådan situation, er afgørende. Projekter, der gennemføres fra 
en universitetsinstitution, kan være stærkt knyttede til akademiske aktiviteter og krav, og 
det kan være vanskeligt uden videre at leve op til kommercielle nødvendigheder. 
Forbindelsen til universitets-F&U og teknologi er måske ikke så lydhør som i en dedikeret 
teknologioverførselsenhed eller et tilknyttet forskningsinstitut. På lignende måde fremgår 
det af evalueringerne, at udvikling af pilot- og fælles uddannelsesprojekter mest effektivt 
gennemføres via en partner, som kunne sørge for det erhvervsmæssige bindeled til 
potentielle kundevirksomheder. 
Betydningen af at sætte COMETT-aktiviteter vedrørende efter- og videreuddannelse ind i 
et passende system med en fleksibel forbindelse styrkes yderligere af behovet for en 
indgangsvinkel, der sikrer en gradvis teknologioverførsel til virksomheder, navnlig små og 
mellemstore. I arbejdet med små og mellemstore virksomheder er det nødvendigt med en 
trinvis fremgangsmåde, hvor virksomhederne kommer igennem en række aktiviteter, som 
gør det muligt for de potentielle partnere at lære hinanden at kende. Hvis man starter med 
aktiviteter i mindre målestok, som f.eks. informationer og rådgivning på lavt plan, der kun 
medfører små risici og lave investeringer, kan de involverede siden fortsætte med efter- og 
videreuddannelsesaktiviteter og dernæst til mere intensive teknologioverførselsprojekter og 
kontraktforskning. 
Erfaringen med COMETT antyder, at hvis man adskiller europæisk efter- og 
videreuddannelse i teknologi fra en sammenhæng, hvor en sådan integreret og trinvis 
fremgangsmåde er mulig, vil dette resultere i to særligt negative aspekter. For det første 
skaber det behov for afbrydelser i arbejdsforholdet med virksomhederne. For det andet, 
hvilket er mest vigtigt, afbryder det informationsstrømmene mellem de personer, der 
arbejder med universitetet og virksomheden. Det bliver sværere at give informationer om 
virksomhedsaktiviteter og -behov som resultat af arbejdet på uddannelsesområdet for at 
støtte rådgivning, kontraktforskning eller joint venture-aktiviteter - og omvendt. 
5.2.3 COMETT's sociale og organisatoriske innovation 
Det er nu alment accepteret, at en effektiv udnyttelse af F&U kræver parallel social og 
organisatorisk innovation. Det er vigtigt, at vi husker på, at en af COMETT's største 
succeser har været at skabe og formidle denne innovation. Hovedstrengene i denne sociale 
og organisatoriske innovation omfatter: 
56 
• udvikling af europæiske og regionale netværk for F&U-strømme og tilknyttede 
kompetencer og informationer; og på den måde bidrage til udvikling af et europæisk 
videnskabeligt og teknologisk rum 
• de organisatoriske forandringer, der er indført på mange højere uddannelsesinstitutioner 
med henblik på at tilpasse og bekræfte den erfaringsbaserede indlæring, der følger af 
studerendes praktikophold; det samme gælder den nødvendige organisatoriske udvikling, 
der er sket i virksomheder for at integrere den studerende og vedkommendes tekniske 
kompetence, der er under udvikling, til at blive en produktiv del af selskabet 
• integration af brugervirksomheder i den tidlige fase af udvikling og afprøvning af 
undervisningsmaterialer. 
Innovationen har også fundet sted på individplan, og eftersom al F&U og innovation til 
syvende og sidst er indarbejdet i menneskelig tankegang og praksis, har holdningsændringer 
også været væsentlige. 
Det er vigtigt at gøre sig klart, at disse ikke strengt teknologiske innovationer, som har 
været særlig talrige i COMETT, er lige så afgørende for udnyttelsen af teknologien som 
udviklingen af selve den tekniske innovation. 
5.3 Deltagelse i COMETT efter organisationstype 
5.3.1 Indledning 
Når man ser på, at COMETT direkte involverede over 30.000 organisationer fra hele 
Europa i sine projekter, viser det alene, at programmet har haft ret stor succes som 
katalysator og bevidstgørende faktor - i forhold til de budgetmæssige betingelser, det skulle 
gennemføres under. Mobiliseringen af et så stort antal organisationer er et andet bevis på 
programmets europæiske merværdi, især når man ser på, at deltagelsen i COMETT for 
mange af disse var det første engagement i et europæisk program. Samtidig bør det 
erkendes, at det gennemsnitlige niveau for projektdeltagelse typisk ikke var særlig højt -
hvilket ikke kan overraske, når man tager det enorme antal involverede organisationer og 
det relativt beskedne finansieringsniveau i betragtning. 
Da COMETT's hovedmålsætning var at skabe europæisk samarbejde mellem universiteter 
og virksomheder - i bredeste forstand - har resultatet været etablering af et ekstremt varieret 
spektrum af partnerskaber bestående af alle slags deltagende organisationer. I hvert 
partnerskab er der mindst én højere uddannelsesinstitution; til en vis grad har de været en 
stabil faktor i COMETT-projekterne. På den anden side har virksomheders og andre 
organisationers engagement været meget mere varieret. Virksomheder findes i alle typer og 
størrelser. Deres hovedaktivitet kan være yderst forskelligartet fra traditionel fremstilling 
til high-tech forskning eller rådgivning. Billedet er endnu mere varieret for de "andre" 
organisationstyper (se nedenfor). Når partnerne og deres centrale målsætninger er 
forskellige, medfører det således forskellige deltagelsesmodeller. Niveauerne for deltagelse 
vil variere fra en meget aktiv deltager til en "sleeping" partner. Og engagementet i projektet 
kan gå fra koncentration om en enkelt del af en aktivitet til en række bidrag, der spredes 
over hele projektets levetid. 
Resultaterne af de mange partneres bestræbelser er også forskellige. COMETT skabte 
forskelligartede resultater inden for mange teknologiske og sektorspecifikke områder; det 
betød, at mange mennesker kunne samarbejde og udvikle og bruge uddannelsesmuligheder. 
I de næste afsnit vil det kort blive diskuteret, hvor meget de forskellige organisationstyper 
57 
deltog i tilvejebringelsen af disse resultater: 
• universiteter og f-^re højere uddannelsesinstitutioner 
• virksomheder 
• andre organisationer. 
5.3.2 Universitetsdeltagelse 
Skønt universiteterne ikke er den største undergruppe af organisationer, der har været 
involveret i COMETT - hvilket er forståeligt, eftersom der er under 4.000 højere 
uddannelsesinstitutioner i EU og EFTA - har graden af deres deltagelse været højst 
betydningsfuld. Nogle enkelte universiteter var endda med i over 100 forskellige COMETT-
projekter. Det mere almindelige og karakteristiske træk var deres aktive engagement i 
projekterne, idet universitetsfolk var drivkraften i de fleste projekter under alle COMETT-
strengene. 
Dette er ikke overraskende, idet de fleste typer af aktiviteter, der har modtaget støtte under 
COMETT, er en del af eller har stærk tilknytning til universiteternes hovedopgaver. 
COMETT gav universiteterne en glimrende mulighed for at formidle deres viden og 
forskningsresultater gennem mekanismer, de generelt kendte. Udformningen af COMETT-
programmet og den højere uddannelsesverdens kultur var kompatible. Endvidere blev den 
disponible finansiering betragtet som et velkomment tilskud af mange universiteter, der var 
ivrige efter at udforske nye samarbejdsformer eller i tilfælde af praktikophold for 
studerende at imødekomme den voksende interesse og efterspørgsel fra studerende. 
Nogle yderligere årsager til at universiteterne spillede en ret aktiv rolle i COMETT, var: 
• universitetsverdenen har altid været international; europæisk samarbejde indebar kun få 
ekstra forhindringer 
• den relativt åbne universitetskultur letter samarbejde, mens man i virksomheder skal tage 
højde for fortrolighed og kommercielle aspekter 
• behovet for at blive mere imødekommende over for markedets behov og regeringernes 
budgetrestriktioner tvang mange universiteter til at søge nye veje netop på det tidspunkt, 
da COMETT blev iværksat. 
Universiteternes aktive rolle afspejles af den række projektfunktioner, de har påtaget sig. 
I mobilitetsaktioner var universiteterne ofte drivkraften - skønt virksomhedernes stigende 
interesse som et resultat af COMETT også bør bemærkes. I uddannelsesprojekter tog 
universitetsmedarbejdere som oftest det første initiativ og fortsatte derefter koordineringen 
og ledelsen gennem udformnings- udviklings- og afviklingsfaserne. Deres vigtige - men 
bestemt ikke eneste - rolle som leverandører af forelæsere og undervisere bør også 
understreges. Et svagt punkt i universiteternes deltagelse har generelt været deres ofte 
dårlige markedsføring og formidling af projektresultater. For de fleste universiteter har disse 
aktiviteter været nye; gennem COMETT er mange blevet klar over, at en fortrinlig forsker 
eller forelæser ofte ikke er særlig god, når det gælder markedsføringsopgaverne. 
Kort sagt har de højere uddannelsesinstitutioners deltagelse derfor været væsentlig for 
COMETT, og deres bidrag til programmets succes har været meget betydelig. 
5.3.3 Virksomhedsdeltagelse 
Skønsmæssigt har 20.000 virksomheder deltaget som partnere i COMETT-projekter, hvoraf 
58 
over halvdelen var værtsvirksomheder for studerende under praktikophold. En virksomheds 
hovedargument for at gå ind i et COMETT-projekt vil altid være det udbytte, den vil kunne 
få af det, hvad enten det er her og nu eller på langt sigt. Udbyttet kan både være at bidrage 
til projektets udvikling som aktiv partner eller blot at bruge og udnytte resultaterne. Dette 
er mest iøjnefaldende i tilfælde af praktikophold for studerende og udvekslinger af 
medarbejdere, hvor de direkte fordele for virksomhederne er meget synlige og ofte ledsages 
af fordele på længere sigt. Som et resultat heraf var graden af direkte 
virksomhedsengagement generelt højere under streng B end under de andre strenge. 
De tilgængelige data antyder samlet, at omkring 20% af de deltagende virksomheder 
udviste en ret stærk deltagelse, 40% var middel-engagerede, og 40% udviste en svag 
deltagelse. Skønt denne fordeling næppe kan betragtes som optimal, bør man gøre sig klart, 
at 20% stærkt involverede virksomheder stadig betyder omkring 4.000. I alle strengene 
under COMETT var det meget usædvanligt, at virksomheder koordinerede et projekt. Når 
man mere specifikt betragter uddannelsesprojekter og partnerskaber, har de fleste 
virksomheders hovedinteresse i COMETT-projekterne ikke overraskende ligget i deres 
resultater frem for i deres udvikling. Imidlertid har et betydeligt antal af de virksomheder, 
der deltog i COMETT-projekter, været en "leverandør" - en direkte leverandør af 
tjenesteydelser - til projektet. Dette gælder navnlig for adskillige små og mellemstore 
virksomheder inden for software-, rådgivnings- eller erhvervsuddannelsessektorerne. 
Naturligvis har et vigtigt motiv for deltagelse her været muligheden for at levere deres 
tjenesteydelser. 
Hvad angår de virksomheder, der mere var interesserede i resultater som en måde at 
ajourføre deres arbejdskrafts viden og kompetence på, har hovedbidragene været: 
• tilvejebringelse af praktikpladser til studerende (og undertiden universitetsmedarbejdere) 
• input til uddannelsesbehovsanalyser 
• tilvejebringelse af specialiseret viden og ekspertise 
• forelæsninger 
På den anden side har "brugervirksomhedernes" bidrag til udformning og udarbejdelse af 
undervisningsmaterialer været relativt begrænset. 
Endelig er det risikabelt at drage generelle konklusioner af disse og andre resultater. 
Erfaringerne fra COMETT har vist, at der er meget stor forskel på virksomhedernes 
engagement, både med hensyn til type og art. Forskellen er meget større end f.eks. i 
europæiske F&U-programmer, og engagementet antager mange forskellige former. Det 
ændrer sig og svinger desuden i løbet af projektets levetid. 
5.3.4 Andre organisationers deltagelse 
Skønt man i gennemførelsen af COMETT satte samarbejdet mellem virksomheder og 
universiteter i centrum, blev begge begreberne "virksomhed" og "universitet" fortolket 
meget bredt. Som et resultat heraf er adskillige tusinde andre, forskellige organisationer 
gået ind i programmet - i alt over 5.000. Der kan udskilles følgende hovedgrupper: 
• økonomisk aktive organisationer, der beskæftiger mennesker, men som generelt ikke 
betragtes som "virksomheder": hospitaler, offentlige selskaber, osv. 
• offentlige myndigheder og halvstatslige organisationer på lokalt, regionalt, nationalt og 
internationalt plan 
• faglige organisationer som handelskamre, arbejdsgiverorganisationer, fagforeninger, 
erhvervssammenslutninger osv. 
59 
• videnskabelige og undervisningsmæssige organisationer: forskningsinstitutioner, 
forskningssamm. Irminger, uddannelseskonsortier osv. 
Alle disse grupper har været involveret som partnere i COMETT-projekter inden for alle 
strenge og i alle lande. 
I forhold til COMETT er det yderst hensigtsmæssigt at foretage en omorganisering, så man 
opererer med to hovedgrupper: 
• de organisationer, der ligger tæt på virksomhedskonceptet og -kulturen, herunder alle 
former for private og offentlige arbejdsgivere samt organisationer, der repræsenterer eller 
fungerer sammen med virksomheder (faglige organisationer) 
• de organisationer, der ligger tæt op af den (højere) uddannelsesverden og 
forskningsverdenen som f.eks. forskningsinstitutioner. 
Omkring 2/3 af de "andre organisationer", der har været involveret i COMETT, tilhører den 
første gruppe. 
Der er forskellige begrundelser for at deltage i COMETT-programmet: 
• for den første gruppes vedkommende ligner motivet ofte virksomhedernes, idet projektet 
giver en platform, hvorfra der kan knyttes andre virksomheder til udviklingen; faglige 
organisationer som handelskamre findes især under streng A, mens "andre arbejdsgivere" 
også ofte findes under streng C-projekter (f.eks. et hospital, der er involveret i et 
uddannelsesprojekt om lægevidenskabelig teknologi) 
• for den anden kategoris vedkommende er hoveddrivkraften ofte muligheden for via 
projektet at overføre og udveksle viden og forskningsresultater; disse organisationer har 
været aktive inden for alle strengene af COMETT. 
Overordnet set har den ikke-restriktive fortolkning af begrebet "virksomhed-universitet" 
beriget programmet både med hensyn til projekternes kvalitet og den multiplikatorrolle, de 
har spillet i forhold til andre organisationer, især små og mellemstore virksomheder. 
5.4 COMETT's betydning for små og mellemstore virksomheder 
Rådets afgørelse om COMETT II har som en af sine målsætninger: 
"(...) at tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret 
arbejdskraft (...)" 
Det er vanskeligt at vurdere, hvorvidt denne målsætning er opfyldt. Ved mange lejligheder 
er det blevet sagt, at små og mellemstore virksomheders deltagelse i COMETT ikke var 
særlig tilfredsstillende. Panelet af uafhængige eksperter sagde endda i deres 
evalueringsrapport: "COMETT-programmet er, som mange andre fællesskabsaktioner, ikke 
tilstrækkeligt skræddersyet til at imødekomme små og mellemstore virksomheders behov... 
det ser ikke ud til, at de har let adgang til programmet. " Hvis dette var sandt, ville der 
være en alvorlig brist mellem programmets målsætninger og den måde, hvorpå 
gennemførelsesmekanismerne er blevet udformet og anvendt. 
Det er imidlertid meget vanskeligt at få et klart billede af, hvordan et europæisk program 
som COMETT indvirker på små og mellemstore virksomheder af en række årsager: 
• der er millioner af små og mellemstore virksomheder i Europa, hvoraf kun et begrænset 
antal kunne være interesseret i et (teknologi)program som COMETT 
• der er meget store forskelle på små og mellemstore virksomheders aktiviteter, der går 
60 
fra rådgivning til fremstilling og fra F&U til undervisning 
• i forbindelse med COMETT defineres små og mellemstore virksomheder som 
virksomheder med under 500 ansatte; ikke desto mindre vil en virksomhed med 10 
ansatte have behov, der er meget forskellige fra en virksomhed med 450 ansatte 
• mange små og mellemstore virksomheder er datterselskaber af eller stærkt knyttet til 
andre virksomheder og følger disse virksomheders uddannelses- og andre politikker. 
Så det er farligt at generalisere om små og mellemstore virksomheder, og man skal være 
meget forsigtig med at drage konklusioner. 
Et første spørgsmål er, i hvor høj grad små og mellemstore virksomheder deltager i 
programmet. Følgende tal - hvor COMETT's definition af en lille eller mellemstor 
virksomhed er anvendt - taler for sig selv: 
• omkring tre fjerdedele af alle virksomheder, der deltager i COMETT er små og 
mellemstore - eller omkring 15.000 små og mellemstore virksomheder ved programmets 
slutning 
• omkring halvdelen af disse små og mellemstore virksomheder har under 50 ansatte 
• i 80% af COMETT-projekterne er mindst en af partnerne en lille eller mellemstor 
virksomhed 
• et UPUV har typisk over 10 små og mellemstore virksomheder blandt sine medlemmer 
• for de kortvarige kurser er gennemsnitsantallet af små og mellemstore virksomheder pr. 
projekt omkring 4; for de større uddannelsesprojekter er antallet omkring 5-6. 
Disse tal er imponerende. Imidlertid afslører en nærmere analyse, at 40% af de små og 
mellemstore virksomheder i COMETT-projekter hovedsagelig spiller en leverandør-rolle. 
Dette betyder, at deres hovedmotiv for at deltage er at yde et bidrag, ikke at nyde gavn af 
projektet. Især under streng C (uddannelsesaktioner) er dette klart, idet 2/3 af de små og 
mellemstore deltagende virksomheder under denne streng hovedsagelig fungerer som 
leverandører til projektet. Software-virksomheder udgør den mest fremtrædende 
"leverandør"-sektor. Skønt resultaterne således ikke er så markante, som de ubearbejdede 
data kunne antyde, er det samlede indtryk stadig meget positivt, navnlig i lyset af 
COMETT's katalysatorfunktion og programmets begrænsninger, herunder at projekterne 
ikke nødvendigvis er direkte økonomisk eller kommercielt attraktive, og at de kræver 
tværnationalt samarbejde mellem virksomheder og universiteter. 
Således må programmet til trods for sine begrænsninger indebære en række andre attraktive 
faktorer for små og mellemstore virksomheder. Det kunne se ud til, at kompleksiteten i 
COMETT med dets varierede spektrum af foranstaltninger, kriterier og aktiviteter har vist 
sig at være et inspirerende forum for alle slags forskellige uddannelsesaktiviteter for små 
og mellemstore virksomheder. Et mere målrettet program ville sandsynligvis have fået 
deltagelse af langt færre og mindre forskellige små og mellemstore virksomheder. Til trods 
for disse betragtninger er det fortsat vigtigt at reflektere over, hvordan man kan forenkle 
små og mellemstore virksomheders adgang til programmer og deres resultater. 
En anden iagttagelse er, at selv om deltagerantallet er højt, er små og mellemstore 
virksomheders rolle som projektpartnere som regel beskeden. Under streng C kunne det 
f.eks. konstateres, at de kun i 20% af tilfældene var aktivt involverede i projektudvikling, 
og kun i nogle få tilfælde spillede de en vigtig rolle i beslutningstagningen. Det skal 
imidlertid erkendes, at adskillige af COMETT-programmets kriterier og krav i en vis 
udstrækning er uforenelige med små og mellemstore virksomheders arbejdsmåder. Små og 
mellemstore virksomheders perspektiv er som regel ikke langsigtet, og det er derfor langt 
61 
fra indlysende for dem at blive involveret i den risikofyldte type 
projektudviklingsalw '.< :-,J-»r, der støttes af COMETT. 
Aktiv projektdeltagelse er imidlertid ikke en betingelse for at drage nytte af et vellykket 
projekt. Mange små og mellemstore virksomheder har været i kontakt med programmet 
uden at deltage i nogen af projekterne. Skønsmæssigt har 40.000 små og mellemstore 
virksomheder direkte eller indirekte draget fordel af COMETT II. Dette betyder, at ca. 
200.000 ansatte i små og mellemstore virksomheder på den ene eller anden måde har draget 
fordel af resultaterne af COMETT-projekter. 
Små og mellemstore virksomheder og efter- og videreuddannelse i teknologi: potentielt 
modstridende målsætninger under COMETT 
I forbindelse med COMETT's "højteknologiske natur" er det hensigtsmæssigt at understrege 
en vigtig forskel mellem små og mellemstore virksomheder og store virksomheder. De 
fleste store virksomheder har forskningsfaciliteter og højt specialiserede F&U-medarbejdere. 
Det fremmer samarbejdet mellem virksomhed og universitet, eftersom det i al væsentlighed 
vil dreje sig om udveksling af viden og overførsel mellem forskningsgrupper. I sådan en 
sammenhæng kan selv samarbejde mellem virksomheder være værdifuld, hvilket fremgår 
inden for de mange præ-konkurrencemæssige europæiske F&U-projekter. 
Men små og mellemstore virksomheder har sjældent råd til at have egentlige, 
velorganiserede forskningsfaciliteter, især ikke i produktionssektoren. For de fleste små og 
mellemstore virksomheder er det en betingelse for overlevelse, at den viden og de 
kompetencer, der opnås, umiddelbart kan anvendes. Og hvad angår nye teknologier og 
opdatering af viden, er de i høj grad afhængige af, hvad der tilbydes udefra. Det er derfor 
ingen overraskelse at konstatere inden for COMETT, at jo mere anvendelsesorienteret og 
jo mindre F&U-orienteret en COMETT-aktivitet er, jo større succes har der været i 
tiltrækningen af små og mellemstore virksomheder. På trods af at der findes mange små 
og mellemstore virksomheder inden for high-tech, antyder dette resultat også, at 
fokuseringen på overførsel af højteknologi undertiden kan være uforenelig med ønsket om 
at inddrage et stort antal små og mellemstore virksomheder. 
Lad os endelig huske på, at små og mellemstore virksomheder, der går ind i et projekt som 
COMETT, har et naturligt træk til fælles: de ønsker at drage fordel af det, hvilket medfører 
øget rentabilitet på kort, mellemlangt eller langt sigt. Et europæisk programs succes i 
forhold til små og mellemstore virksomheder afhænger af, hvor effektivt de små og 
mellemstore virksomheder kan overbevises om det udbytte, de kan få af at engagere sig i 
projekterne. Det skal anerkendes som nødvendige betingelser for at sikre et stærkt 
engagement fra små og mellemstore virksomheder i et hvilket som helst europæisk 
program, at de ser på mulighederne for at tjene penge og forbedre deres konkurrenceevne. 
5.5 COMETT's regionale indvirkning 
5.5.1 Udvikling af regional infrastruktur 
Et af COMETT's største bidrag til regionerne har været det, som en repræsentant fra et 
deltagende land har kaldt: "etablering af et legitimt og demokratisk forum til diskussion af 
samarbejde mellem universitet og virksomhed". Dette forum har mest gjort sig gældende 
gennem de regionale UPUV'ers aktiviteter. I regioner med begrænset infrastruktur af denne 
62 
art - for det meste i de mindst begunstigede randområder i Den Europæiske Union - ser det 
ud til, at COMETT, undertiden for første gang, har skabt en legitim basis for møde mellem 
højere uddannelse, virksomheder og andre interesserede private og offentlige organer. Af 
dette forum er der udviklet mange regionale initiativer, der yderligere har styrket den lokale 
infrastruktur og udvikling. Styrken af denne effekt skal ses i den grad af medfinansiering 
og regional projektfinansiering, som nogle UPUV'er har opnået. 
Ser man på de enkelte UPUV'er, har de, der mest effektivt har kunnet fremme generelle, 
regionale udviklingsspørgsmål måske ikke overraskende haft sæde i regionale 
udviklingskontorer eller lignende organer. UPUV'er med succes i denne henseende har 
oftest som medlemmer haft større regionale beslutningstagere, som eksplicit brugte 
COMETT-udvekslings- og uddannelsesaktiviteter til støtte for regionale udviklingsplaner 
og til integration af disse aktiviteter i regionale ESF- og EFRU-projekter. Nogle få dusin 
regionale UPUV'er under COMETT kunne klassificeres i denne kategori, fortrinsvis i de 
mindre gunstigt stillede regioner. 
COMETT har også lejlighedsvis fungeret både som et forum og en model for udvikling 
afen regionalpolitik. Dette skete især, hvor regioner havde en større selvstændighed end 
gennemsnittet med hensyn til udvikling af uddannelsespolitik og mere generelt en regional, 
økonomisk politik. I ét land fungerede COMETT endog som grundlag for udvikling og 
gennemførelse af regionale og kommunale strategiske planer inden for samarbejde mellem 
den højere uddannelse og virksomheder. 
De specifikke udviklingsaktioner mellem regioner, der blev gennemført under COMETT, 
var: 
• at bringe regionale, højere uddannelsesinstitutioner sammen med henblik på at 
samarbejde og koordinere deres udbud af avanceret videreuddannelse til lokale 
virksomheder 
• at bringe regionale virksomheder og universiteter sammen med henblik på at diskutere 
relevante spørgsmål og muligt samarbejde om uddannelse på højere niveau samt efter-
og videreuddannelse 
• at etablere en platform for diskussion og handling om bredere perspektiver for lokal 
teknologioverførsel 
• at gennemføre regionale og lokale efter- og videreuddannelses- og 
færdighedsbehovsanalyse 
• at etablere og udvikle specialiserede, regionale net til behandling af bestemte, regionale 
spørgsmål på sektorspecifikt plan og på emneplan 
• at deltage aktivt i regionale udviklingsprogrammer 
• at udvikle og afvikle efter- og videreuddannelse for regionale virksomheder 
• at introducere nye teknikker til afvikling af efter- og videreuddannelse, således at efter-
og videreuddannelse bringes ud til et bredere publikum inden for regionen 
• at etablere et regionalt kontor med operationel ekspertise i europæiske programmer, især 
inden for uddannelse og efter- og videreuddannelse og i mindre omfang inden for F&U. 
Der skal fra afsnit 1.3.3 mindes om, at der i 1991 blev iværksat-en række "positive 
aktioner". Blandt andet skulle man gennem disse aktioner søge at afdække og korrigere 
strukturelle og funktionelle problemer ved gennemførelsen af COMETT på regionalt plan, 
og de var særligt vigtige i udviklingen af COMETT og samarbejdsaktiviteter mellem højere 
uddannelse og virksomheder i Europas mindre gunstigt stillede regioner og i de nye tyske 
delstater. 
63 
5.5.2 Interregional integration 
COMETT har i sæi*ig grad haft en positiv indflydelse på udviklingen af interregionalt 
samarbejde langt ud over de bestemte aktiviteter, der støttedes under programmet. Igen har 
UPUV'erne spillet en central rolle i denne proces, idet de har været en struktureret, 
imødekommende og let identificerbar, indledende kontakt for dem, der søger partnere i en 
region. De mange forskellige deltagere i UPUV'erne har gjort denne søgning efter partnere 
endnu mere effektiv. Det har også været vigtigt for det opnåede niveau af samarbejde og 
engagement, at de fleste europæiske regioner havde et UPUV. 
COMETT's mobilitetsaktiviteter har bidraget stærkt til at åbne regionerne for en meget 
bredere europæisk indflydelse med indstrømning af nye teknologier, nye kulturer, nye 
måder at se og gøre ting på. Dette er sket for højere uddannelsesinstitutioner, studerende 
og måske allervigtigst for små og mellemstore virksomheder. Det har ført til en række 
udviklinger, herunder: 
• teknologioverførsel mellem EU-regioner 
• forbindelser mellem universiteter, der udsendte og virksomheder, der modtog studerende 
på tværs af de deltagende lande 
• bevidstgørelse af virksomheder og etablering af fremtidige kontakter på andre 
europæiske, regionale markeder 
• udvikling af forsknings- og udviklingsmedarbejdere med et europæisk perspektiv og 
lokale virksomheders adgang til at ansætte disse medarbejdere. Dette omfatter forbedring 
af sprogkundskaber. 
I udviklingen af alle former for uddannelsesprodukter har den interregionale indgangsvinkel 
haft størst betydning ved at forbedre kursuskvaliteten. Endvidere anføres det i de nationale 
evalueringer, at COMETT har forbedret tilgængeligheden af specialiserede, tekniske kurser 
i randområderne. Disse regioner har ikke tilstrækkeligt mange virksomheder og højere 
uddannelsesinstitutioner til at sørge for det brede specialiseringsudbud, man finder i mere 
udviklede, centrale regioner. Konsolideringen i et mere integreret europæisk 
uddannelsesmarked sikrer disse regioner bedre adgang. 
Som konklusion kan det siges, at denne interregionale overførsel af teknologi (og kultur) 
har været en grundpille i COMETT med henblik på at opnå regional integration og øget 
europæisk samhørighed. Selv om den mest synligt har fundet sted gennem 
mobilitetsaktionerne og afvikling af efter- og videreuddannelseskurser, har der fundet andre 
og mindre iøjnefaldende former for teknologioverførsel sted gennem arbejdet med 
pædagogik og teknikker til gennemførelse af undervisning. På samme måde har 
organisatoriske og ledelsesmæssige strukturer, der var nødvendige i virksomheder og 
universiteter for at udnytte nye teknologier effektivt, været en del af den interregionale 
overførsel. 
5.6 Lige muligheder for mænd og kvinder 
Spørgsmålet om lige muligheder for mænd og kvinder omtales eksplicit i Rådets afgørelse 
om COMETT II. Målsætningerne indeholder erklæringen: 
"(...) at fremme lige muligheder for mænd og kvinder indenfor grunduddannelse og eft er-
og videreuddannelse i teknologi, navnlig højteknologi (...)" 
64 
Imidlertid står der hverken i Rådets afgørelse eller i COMETT Il-Vademecum nogen 
kriterier eller retningslinier for opfyldelsen af denne målsætning. Spørgsmålet overses i 
ekspertpanelets evalueringsrapport, og det samme gælder for de fleste nationale 
evalueringer. I GMV-evalueringsrapporten hedder det om dette emne: "COMETT har ikke 
haft nogen særlig virkning med hensyn til at styrke lige muligheder for mænd og kvinder 
i uddannelsessektoren, idet ingen af initiativtagerne til projekter omtalte en bevidst politik 
i den retning6. I undersøgelsesudvalget udgjorde kvinderne 31% af kursusdeltagerne og 
38% af de COMETT-studerende, hvilket imidlertid i henhold til eksperter synes at være en 
repræsentativ andel af den europæiske studenterpopulation på de videnskabelige og 
teknologiske områder. Der blev således ikke bemærket nogen diskrimination. " 
Denne iagttagelse er en udmærket opsummering af situationen, men det er stadig værd at 
tage nogle flere detaljer i betragtning. Især på området praktikophold for studerende bør 
den stadige stigning i kvindelig deltagelse nævnes. Under COMETT I var der 36% 
kvindelige studerende, der modtog tilskud til praktikophold; i slutningen af COMETT II 
vil tallet være steget til 43%. Dette procenttal kommer tæt på kvinders deltagelse i højere 
uddannelse og overstiger langt procentdelen af kvindelige studerende på ingeniørstudierne. 
De tilgængelige data viser faktisk, at den mandlige/kvindelige fordeling på COMETT-
praktikophold i høj grad afspejler fordelingen på det bestemte fag eller uddannelsesprogram 
(f.eks. ingeniørstudier, eksakte videnskaber, ledelse osv.) i de højere uddannelser. 
Det øgede antal kvinder på praktikophold under COMETT kan højst sandsynligt tilskrives 
det bredere spektrum af fagområder, der bruger praktikophold, hvilket reducerer den 
relative betydning af ingeniør-studerende (hvor kvinder kun udgør en fjerdedel). 
Når det gælder efter- og videreuddannelseskurser, har tallene for kvindelig deltagelse været 
ret stabile gennem årene. Siden 1987 har kvinders årlige deltagelse i COMETT-kurser 
svinget omkring 22%. Dette afspejler uden tvivl, at målgruppens sammensætning er ret 
stabil (i modsætning til de universitetsstuderende). For mange COMETT-kursers 
vedkommende skal kursisterne være personer med bestemte eksamensbeviser, f.eks. inden 
for ingeniør-uddannelserne og/eller personer i bestemte stillinger, navnlig mellemledere i 
produktions- og forsknings- og udviklingsområderne. Begge kategorier er stadig domineret 
af mænd - en situation, COMETT ikke kan gøre meget ved. Når 22% af kursisterne på 
COMETT li-kurserne således er kvinder, ser det ud til at være en realistisk repræsentation 
af målgruppen. 
Det kan også nævnes, at kvinder er udmærket repræsenteret i projekter som 
projektmedarbejdere, især under streng A og B. En anden iagttagelse, der skal nævnes, er, 
at projekter, som var særlig ihærdige med at fremme lighed mellem mænd og kvinder, 
hvilket for tiden svarer til positiv særbehandling af kvinder, er meget usædvanlige; desuden 
var de ofte svage i forhold til andre COMETT-kriterier. 
Konkluderende kan det siges, at målsætningen om at fremme lighed mellem mænd og 
kvinder sandsynligvis er den, som har fået mindst opmærksomhed både på program- og 
projektniveau. Det kan forklares ved, at COMETT-programmets udformning ikke omfattede 
nogen bestemt aktion, som kunne have fremmet den. Det fremgår også af udtalelser fra 
6 Der blev kun undersøgt et udsnit; der er naturligvis en række COMETT-projekter, der har en sådan bevidst 
politik, herunder et UPUV, der fokuserer på dette emne. 
65 
program- og projektmedarbejdere om, at et program som COMETT ikke kan gøre ret meget 
ved et problem, der h^ :ine rødder i pigers valg og holdninger i den sekundære 
uddannelse. Samtidig viser de tilgængelige tal klart, at der ikke har fundet nogen 
kønsdiskrimination sted. 
5.7 Samarbejde mellem virksomhed og universitet 
Et af de mest originale træk ved COMETT var formentlig det stærke krav om samarbejde 
mellem universiteter og virksomheder om projekter7. Som det er vist i de foregående afsnit 
og kapitler, kan dette samarbejde antage mange forskellige former. På trods af kritik af 
effektivitet og resultater, vil kun få nu til dags erklære, at dette samarbejde er nytteløst eller 
unødvendigt. Målsætoingeme for samarbejdet mellem virksomheder og universiteter 
varierer afhængig af situationen. Der fremsættes ofte tre væsentlige argumenter: 
• hurtigere industriel anvendelse af forskningsresultater 
• forbedrede tekniske kvalifikationer 
• mere effektiv teknologioverførsel mellem sektorer og regioner. 
I Europa er der vokset en bevidsthed frem om behovet for og betydningen af at styrke det 
teknologiske grundlag gennem samarbejde både på internationalt plan og mellem 
universiteter og virksomheder. For mange mennesker i virksomheder og den højere 
uddannelse har COMETT været en af de første større muligheder for at udvikle et sådant 
samarbejde på et systematisk og struktureret grundlag. Som et resultat af COMETT er der 
blevet skabt et antal langvarige partnerskaber mellem universiteter og virksomhedspartnere. 
I alle evalueringer af programmet understreges disse samarbejdsmuligheder og de deraf 
resulterende partnerskaber som et positivt og tilfredsstillende aspekt. 
På trods af disse generelt positive evalueringsresultater fremsættes der også nogle kritiske 
bemærkninger. Mange af de partnerskaber, der blev dannet gennem COMETT, havde 
vanskeligheder med at komme i gang, mens andre stod over for mange andre 
vanskeligheder. Blandt grundene til dette rapporteres det i forbindelse med virksomhederne: 
• hovedinteresse for kortsigtede problemer og løsninger 
• manglende kendskab til mulighederne i COMETT (og andre europæiske programmer) 
• uvillige til eller uforberedte på at deltage i udviklingsprocessen vedrørende 
uddannelsesprojekter gennem bidrag fra eksperter og støtte (en ofte hørt bemærkning er: 
"De vil kun have resultater") 
• uvante med at tænke og handle europæisk. 
Kritikken vedrørende universiteternes engagement i samarbejdsprojekter med virksomheder 
går hovedsagelig på, at: 
• de er for akademiske, dvs. for langt væk fra overvejelser over anvendelse 
• deres procedurer er for langsomme, hvilket resulterer i lang udviklingstid, før 
resultaterne bliver tilgængelige 
• de er ikke tilstrækkeligt fleksible. 
Der er imidlertid en række tendenser, som bidrager til at reducere problemerne med 
samarbejdet mellem virksomheder og universiteter om efter- og videreuddannelse: 
• bevidstheden hos virksomhederne om den gavn og de langsigtede fordele, der er ved et 
mere systematisk samarbejde, er voksende 
7 Der mindes om, at både "universitet" og "virksomhed" skal fortolkes i bredeste forstand. 
66 
• virksomhederne bliver stadigt mere bevidste om deres bredere ansvar både økonomisk 
og socialt med hensyn til grunduddannelse og efter- og videreuddannelse 
• på grund af begrænsede eller reducerede offentlige, økonomiske ressourcer bliver 
universiteterne mere tilbøjelige til at tænke i kundeorienterede aktivitetsbaner. 
COMETT har bidraget til disse tendenser og udviklinger, især ved at vise, at: 
• de fleste vellykkede tilfælde af samarbejde opstår, når samarbejdet indgås som en måde 
til at opnå bestemte mål 
• samarbejdet lykkes bedst, når de involverede er enige om, at samarbejdet giver 
resultater, der påviseligt er bedre, end hvis universiteteterne eller virksomhederne 
arbejdede alene 
• samarbejde er en effektiv måde at matche udbud og efterspørgsel på komplekse og nye 
områder. 
Det kan konkluderes, at COMETT har ydet et vigtigt bidrag ved at skabe bevidsthed både 
i virksomheder og i den akademiske verden om merværdien ved samarbejde på 
uddannelsesområdet. Dette har været særlig tydeligt i lande og regioner, hvor disse 
samarbejdsmekanismer næppe var udviklet. De tilgængelige informationer antyder også, at 
dette resultat er uigenkaldeligt, eftersom det store flertal af organisationer, der har været 
med i disse samarbejdsaktiviteter, til trods for de problemer der har været, har til hensigt 
fortsat at engagere sig i disse samarbejdsmekanismer i fremtiden. 
5.8 Den sektorspecifikke bottom up-fremgangsmåde under COMETT 
Rådets afgørelse om COMETT II indeholder en eksplicit erklæring om teknologiindholdet 
i COMETT-projekter. Nøgleudtryk i den forbindelse er: "... styrke uddannelsen i teknologi, 
navnlig højteknologi, ... COMETT II fremmer innovation og teknologioverførsel...". Den 
grundlæggende mekanisme, som dette mål skulle opfyldes ved, var samarbejde mellem 
virksomheder og universiteter i hele Europa. 
Det er måske overraskende, at der kun var få henvisninger til teknologi og sektorspecifikke 
spørgsmål i de officielle COMETT-papirer. Under alle omstændigheder var der ikke i de 
tilgængelige informationer noget fingerpeg om, i hvilken sektorspecifik eller teknologisk 
retning COMETT-programmet skulle gå. Det så rent faktisk ud til, at den valgte mulighed 
hovedsagelig var en bottom up-fremgangsmåde. 
I betragtning af målsætningerne for COMETT kunne et strategisk valg have været at satse 
på aktiviteter, der var mest relevante for særlige industrielle eller økonomiske sektorer (en 
sektorspecifik fremgangsmåde, der til dels følges i FORCE-programmet) eller på bestemte 
områder, der kunne anvendes under mange forskellige forhold og i industrier (en teknologi­
eller fagbaseret fremgangsmåde, der også følges i mange F&U-initiativer under 
rammeprogrammet). 
Der blev ikke foretaget sådanne eksplicitte valg i begyndelsen af COMETT. 
Projektaktiviteter kunne enten målrettes mod en industriel sektor, et teknologisk område 
eller begge dele. Et blandet sektorspecifikt klassificeringssystem, der er enestående for 
COMETT, blev udviklet med det formål, og udtrykkene "område", "felt" eller "sektor" er 
siden blevet benyttet i flæng for at henvise til emnet for uddannelsen i projekter. 
Den sektorspecifikke fordeling af de godkendte projekter afspejler i reglen profilen af de 
67 
indgivne forslag. Imidlertid havde nogle sektorer mere succes end andre, hvilket hang 
sammen med særlige kvaliteter ved projekter, der blev fremlagt inden for dette område. 
Tabellen på næste side viser en status over de 15 COMETT-sektorer, der i tre perioder 
modtog den højeste støtte8. Som det kan ses, er der både "teknologiområder" og 
"industrielle sektorer". 
Status over COMETT-sektorer (ifølge omfanget af den modtagne 
støtte) 
i 
2 
3 
4 
5 
6 
7 
8 
9 
10 
11 
12 
13 
14 
15 COMETT I 
(1987 - 1989) 
Avanceret produktion og 
fremstilling 
Innovationsforvaltning 
Mikroelektronik 
Informationsteknologi 
(generelt) 
Materialer 
Mekanisk design og 
analyse 
Arkitektur 
og regional planlægning 
Telekommunikation 
Data- og 
informationsbehandling 
Software-teknologi og -
udvikling 
Efter- og videreuddannelse 
(Teknologi og metodik) 
Bioteknologi 
Civilingeniørarbejde 
Landbrugsfødevarer 
Sundhed og sikkerhed COMETT II 
(1990) 
Efter- og videreuddannelse 
(Teknologi og metodik) 
Materialer 
Sundhed og sikkerhed 
Miljø 
Mekanisk design og analyse 
Informationsteknologi 
(generelt) 
Innovationsforvaltning 
Mikroelektronik 
Bioteknologi 
Bygningsingeniørarbej de 
Avanceret produktion og 
fremstilling 
Produktion og fremstilling 
(generelt) 
Telekommunikation 
Landbrugsfødevarer 
Arkitektur og regional 
planlægning COMETT II 
(1991 - 1992) 
Avanceret produktion og 
fremstilling 
Miljø 
Informationsteknologi (generelt) 
Mekanisk design 
og analyse 
Materialer 
Software-teknologi og -udvikling 
Bygningsingeniørarbejde 
Efter- og videreuddannelse 
(Teknologi og metodik) 
Telekommunikation 
Landbrugsfødevarer 
Produktion og fremstilling 
(generelt) 
Arkitektur og regional 
planlægning 
Produktionsstyring 
Sundhed og sikkerhed 
Bioteknologi 
Bottom up-fremgangsmåden har resulteret i en udvælgelse af projekter, der hovedsageligt 
8 1993-94 er ikke medtaget, eftersom der ikke blev godkendt nogen større A- og Cb-projekter, og eftersom 
det ikke reelt er muligt at klassificere puljeprojekter inden for bestemte områder. 
68 
er teknologibaserede fremfor orienterede mod en bestemt industriel sektor. Dette skyldes 
formentlig universiteternes stærke drivkraft og den vægt, der er lagt på forbindelsen med 
forsknings- og udviklingsprogrammer, således som det er anført i Rådets afgørelse. 
COMETT-bevillingerne angiver kvalitet og kvantitet i efterspørgslen på et bestemt område. 
Tal og tendenser viser, at: 
• kvaliteten i den brede gruppe i de vigtigste sektorer ikke har ændret sig væsentligt 
gennem årene 
• behovet for projektbaseret efter- og videreuddannelse i industrien kan svinge betydeligt 
og hurtigt 
• COMETT's udvælgelsesstrategi er baseret på et omfattende antal kriterier, der i deres 
helhed ikke synes at føre til prioritering af nogen bestemt sektor. 
Manglen på klare mønstre i tendenserne (med undtagelse af stigningen i Miljø og den 
relative stabilitet i nogle få sektorer) giver det vigtige budskab, at de nuværende 
sektorspecifikke tendenser inden for efterspørgslen efter efter- og videreuddannelse ikke kan 
bruges til at forudsige meget om fremtiden, selv ikke på mellemlangt sigt. Den bekræfter 
også, at COMETT's forsigtige bottom up-fremgangsmåde vedrørende sektorspecifikke 
prioriteter, har været helt igennem berettiget. Det ser således ud til at have været en klog 
beslutning at overlade det helt til virksomhederne og de højere uddannelsesinstitutioner i 
fællesskab at beslutte, hvilke emner de skulle samarbejde om frem for at opsætte 
"indsatsområder", hvilket også i sig selv har bidraget til succes'en og den fortsatte 
innovation. 
For fuldstændighedens skyld bør nogle såkaldte top down-initiativer nævnes. Under 
initiativet "positive aktioner" 1991-1992 blev der ydet bevillinger til en række 
sektorspecifikke undersøgelser af COMETT-projekter samt til nogle eksperimentelle 
workshops. Disse har bidraget stærkt til forståelsen af de sektorspecifikke spørgsmål i 
COMETT . En anden sektororienteret beslutning var prioritetsrammen for sektorspecifikke 
UPUV'er i indkaldelsen af ansøgninger i 1992, hvor hovedmålet var at sikre bred 
sektorspecifik COMETT-dækning på sektorspecifikt UPUV-niveau. Endelig har en rød tråd 
gennem styringen af programmet været den vægt, der blev lagt på at forbinde COMETT-
aktiviteter med andre europæiske programmer, navnlig F&U-initiativer, som undertiden har 
taget form af en samlet aktion. 
9 En syntese af undersøgelserne samt yderligere sektorspecifikke informationer kan ses i en rapport med titlen 
"A sectoral view on COMETT". 
69 

6. Konklusion og hovedresultater 
6.1 Gennemførelse af Rådets afgørelse 
Hovedkonklusionen på denne endelige evaluering af COMETT II må være den enkle, at 
programmet har været en stor succes. Dette betyder ikke, at der ikke er områder, der 
kræver fornyede overvejelser og ændringer. Imidlertid er de væsentlige, strategiske krav i 
Rådets afgørelse om etablering af COMETT II blevet opfyldt. 
COMETT II har øget det bidrag, efter- og videreuddannelse i højteknologi kan yde til 
Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling gennem: 
• udvikling af lokale og regionale bindeled mellem erhvervsliv og højere uddannelse og 
etablering af bindeled på europæisk plan 
• forbedring af kursuskvaliteten og udvidelse af kursernes tilgængelighed 
• fremme, udvikling og accept af erfaringsbaseret indlæring i tilknytning til højere 
uddannelsesinstimtioners tilrettelæggelse af praktikophold for studerende i virksomheder 
• samlet fremme af social og økonomisk samhørighed i Europa. 
COMETT II har støttet fælles udvikling og optimal brug af efter- og videreuddannelse 
ved at: 
• integrere virksomheder i den fælles udvikling af kurser 
• forbedre anvendelsen af uddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi som en 
integreret del af teknologioverførselsprocessen 
• øge kvaliteten af og forbedre adgangen til uddannelse. 
COMETT II har fastholdt og respekteret princippet om lige muligheder for mænd og 
kvinder gennem de projekter, det har støttet. 
COMETT II har på en vigtig og direkte måde bidraget til opfyldelse af små og 
mellemstore virksomheders behov gennem: 
• tilbud, især via UPUV'erne, om et grundlag for forbedrede forretningsforbindelser, 
hvilket øgede mulighederne for teknologioverførsel og udvidelse af deres europæiske 
horisont 
• praktikophold for studerende, hvilket har fremskyndet deres tekniske og økonomiske 
udvikling og deres integration i det større europæiske marked 
• efter- og videreuddannelseskurser og -materialer, der har forbedret udviklingen og 
styringen af deres tekniske kompetencer. 
COMETT II har skabt en væsentlig europæisk merværdi gennem: 
• sin udvikling og i de fleste tilfælde etablering af internationale net med det formål at 
forbedre samarbejdet mellem universiteter og virksomheder 
• sit vigtige bidrag til internationalisering af praktikophold 
• den europæiske dimension i de støttede uddannelsesaktiviteter 
• sin stærke integrations- og samhørighedsfremmende effekt, økonomisk og socialt set, på 
tværs af europæisk nøjere uddannelse og efter- og videreuddannelse i teknologi. 
71 
6.2 Fremtidig strategiudvikling 
Selv om COMETT II har været en uomtvistelig succes, er der en række indgangsvinkler, 
områder og aktiviteter, som lignende europæiske initiativer kunne videreudvikle på 
grundlag af de erfaringer, der er indhøstet gennem de seneste fem år: 
• Overgangen fra en undervisnings- til en indlæringsbaseret indgangsvinkel er set i 
COMETT II og mere generelt i erhvervsuddannelsen. Fremme af en "indlæringskultur" 
og skridt hen imod "indlæringsorganisationen" lægger mere vægt på indlæringsprocessen 
hos enkeltpersoner og hold. De kræver mere opmærksomhed om spørgsmål som 
indlæringsevne, motivation og arbejdstilrettelæggelse. Således bør et dybdegående, 
strategisk skifte overvejes fuldt ud i europæisk uddannelse og efter- og 
videreuddannelsesinitiativer. Det kræver også en ny type uddannelse af undervisere. 
• Tæt knyttet til skiftet over til indlæring frem for undervisning er den tendens, der er set 
i nogle COMETT li-projekter, hvor man har indlagt de rent tekniske elementer af 
indlæring i en bredere strategi med henblik på kompetenceerhvervelse. Her blev der 
behandlet spørgsmål som projektbaseret undervisning, tværfaglige kompetencer samt 
kernekompetencer for både enkeltpersoner, hold og virksomheder. Denne 
fremgangsmåde fortjener at blive videreudviklet. 
• COMETT II har gjort store fremskridt med hensyn til at forbedre og sikre kvaliteten af 
udbud af kurser og materialer. Det er vigtigt, at der bygges videre på dette fremskridt. 
En total kvalitet-indgangsvinkel skal integreres i uddannelses- og efter- og 
videreuddannelsesinitiativer. Igen er dette et nøgleelement i retning af etablering af en 
effektiv "indlæringskultur". 
• Udviklingen af efter- og videreuddannelse i teknologi som kernen i teknologioverførsel 
fra universiteter til virksomheder har været central i forbedringerne i samarbejdet mellem 
universiteter og virksomheder, som er skabt af COMETT. Erfaringerne fra COMETT har 
understreget fordelene ved en institution, der er i stand til at gennemføre en integreret 
teknologioverførsel lige fra rådgivning og korte workshops til større kontraktforskning 
og endda joint ventures. Denne integrerede indgangsvinkel kan så igen ses som et skridt 
fra "simpel undervisning" til udviklingen af en "indlæringsorganisation". 
• Den europæiske dimension er ofte blevet opfattet som en af COMETT-programmets 
vigtigste merværdier, idet den ofte har givet deltagerne mange indirekte fordele. Dette 
skal bevares og styrkes gennem et mere strukturelt samarbejde på tværs af forskellige 
europæiske programmer. 
• Det er vigtigt at vogte sig for "modeluner" i undervisning; hvad der undertiden fremmes 
af mindre grupper, er ikke nødvendigvis det, Europa har brug for. 
6.3 Fremtidig operationel udvikling 
COMETT-UPUV'erne er blevet kaldt programmets "rygrad" og en central årsag til 
programmets succes. COMETT II har peget på en række operationelle spørgsmål: 
• Erfaringen fra COMETT har vist vigtigheden af at kræve, at disse netværksknudepunkter 
hurtigt kan få en juridisk karakter. Dette giver et mere stabilt knudepunkt med bedre 
udviklingsudsigter. 
• Knudepunktets institutionelle placering er afgørende for dets succes. Tidlige diskussioner 
om et passende sted præciserer de forventninger, de forskellige involverede aktører 
stiller til knudepunktet. 
• De respektive fortjenester og fordele ved regionale og (europæiske) UPUV'er skal 
anerkendes, således at hver type partnerskab kan optimere sit bidrag til det europæiske 
net. 
72 
Med hensyn til studentermobilitet har COMETT her haft størst succes med at opfylde sine 
målsætoinger, især når det gælder inddragelsen af små og mellemstore virksomheder. 
• Dets "net for god praksis" kunne åbnes med henblik på at bistå andre initiativer, som 
ikke har haft samme succes med praktikophold i virksomheder. 
• I betragtning af at COMETT nu behersker mekanismerne i studentermobilitet, kunne der 
stilles yderligere krav til mobilitetsaktiviteten gennem udvikling af samarbejdet mellem 
universiteter og virksomheder. 
• Praktikophold for medarbejdere har fungeret særlig godt i nogle lande, og der bør 
bygges på denne positive erfaring i forbindelse med nye udvekslingsarrangementer. 
COMETT II har udviklet mange tusind efter- og videreuddannelseskurser, og en 
imponerende mængde materialer er udarbejdet og gjort tilgængeligt. Kvalitetsforbedringen 
inden for denne type uddannelse er konsekvent blevet bemærket. 
• Det er vigtigt, at mange flere organisationer og enkeltpersoner får adgang til disse 
ressourcer; der bør satses meget mere på markedsføring og formidling af materialer i 
fremtiden. 
• Programmerne bør overveje, hvordan de kan bidrage til udvikling af 
"indlæringsorganisationen", især ved at gøre plads til uddannelse "på jobbet" og on-line 
uddannelse, projektbaseret undervisning, salgsteknik for undervisningsleverandører osv. 
• Der bør udvikles flere professionelle bindeled for universitetsbaserede undervisere, der 
samarbejder med virksomheder. Dette kunne involvere universiteter i joint ventures med 
erhvervsuddannelseskonsulenter eller tættere forbindelse med 
teknologioverførselsenheder. 
6.4 Projektgennemførelse 
COMETT II har givet nogle værdifulde erfaringer med hensyn til projektstyring. Der er 
især tale om: 
• en hensigtsmæssig behovsanalyse, før projektet iværksættes fuldt ud, er væsentlig 
• tilstrækkelig projektforberedelse og -planlægning er nødvendig; især bør en fuldstændig 
og fælles forståelse af projektets målsætninger sikres 
• de iboende risici ved tværnationale uddannelsesprojekter bør anerkendes; der bør findes 
scenarier til at overvinde de problemer, der opstår ved omgruppering af 
projektmedarbejdere eller tabet af en partner 
• en større bevidsthed om de reelle og ofte undervurderede omkostninger ved de "faste 
europæiske omkostninger" er vigtig. 
Opmærksomhed om disse og tilknyttede spørgsmål vil bidrage til at forbedre kvaliteten af 
samarbejdsbaserede uddannelsesprojekter og resultaterne heraf. 
73 

Bilag 1. Statistisk oversigt 
Dette er kun et udvalg af de mange tilgængelige statistiske data. Der kan findes flere detaljer i de forskellige 
rapporter, som er blevet udarbejdet (jvf. Bilag 3). Den sammenfattende oversigt over COMETT land for land 
(Bilag 2) indeholder også en kort tabel pr. land. 
Tabel 1. Fordeling af indgivne projekter efter streng og år 
1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Streng 
A 366 | -j 114 j -| - 480 
Ba 351 | 148 j 194 j 181 j 176 1050 
Bb 99 | - | - j -| - 99 
Bc 138 | 55 i 89 i 96 ! 95 473 
Ca 328 | 131 j 182 I 194 j 182 1017 
Cb 726 ! - j 293 ! - j - 1019 
Cc 32 j - j -j -| - 32 
D 342 | 88 | - | 146 j 144 720 
I alt 2382 | 422 j 872 ; 617 | 597 4890 
Noter' 
(1) Betydning af strengene: se "COMETT-terminologi" i begyndelsen af denne rapport samt kapitlerne 2 
til og med 4. Streng D omfatter "forberedende besøg" i 1990-1991, nogle positive aktioner i 1992 og 
supplerende støtte for UPUV'er i 1993-1994. 
(2) Fra 1991 og frem kunne ansøgninger under strengene Ba, Bc og Ca kun indgives af UPUV'er 
(godkendt under streng A i 1990 eller 1992) -jvf. puljesystemet, der er beskrevet i kapitel 1. 
Fra 1993 og frem var de supplerende foranstaltninger under streng D forbeholdt UPUV'er, der blev 
godkendt i 1990 under streng A. 
(3) Begrebet "projekt" dækker ikke det samme, når man ser på de forskellige projekter og år. Især 
puljeprojekterne (streng Ba, Bc, Cafra 1991 og frem) omfatter adskillige del-projekter. 
(4) De 32 ansøgninger under streng Cc var genfremsættelser af forslag, der var blevet udelukket som 
potentielle pilotprojekter. 
Disse noter gælder også for mange af de andre tabeller. 
75 
Tabel 2. Fordeling af godkendte projekter efter streng og år 
1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Streng j • 
"•'"• •—•——^™ ——^^—mm^^^mm——^^^——• i n • •imn.y.. , i | •• HIBIII» — 4"« -' •" — ••'•"" ™^-"-• ""••— ' •"••• <"— 
A 158 | - | 49 | - I - 207 
Ba 246 ! 148 i 172 j 177 | 175 918 
•••••> • •••••••••• .......••« » # ...i.. i.. 
Bb 13 1 - 1 - ! - | - 13 
Bc 66 j 54 ! 67 ; 86 j 92 365 
Ca 123 | 130 | 154 i 188 j 179 774 
Cb 191 j - ! 113 I - | - 304 
Cc 30 ! -| -| -| - 30 
D 49 j 88 i - | 146 | 141 424 
I alt 876 | 420 | 555 j 597 j 587 3035 
Noter 
(1) Skønt de fleste forslag til puljeprojekter blev godkendt, blev projektet generelt kun delvis godkendt. 
(2) Tabellen afspejler status på beslutningstidspunktet. Efter kontraktforhandlingerne blev nogle projekter 
i sidste instans ikke sat i gang; nogle få projekter blev også standset efter nogen tid. 
Tabel 3. Udvikling i efterspørgsel og tildelinger af praktikophold (Ba) og 
udvekslinger (Bc) 
1990 | 1991 | 1992 1993 1994 I alt 
Efterspørgsel 
i i i i 
Praktikophold 16.130 j 14.558 j 26.525 j 31.820 j 33.744 122.777 
for studerende 
Udvekslinger af 420 j 215 j 512 j 427 j 327 1.901 
medarbejdere 
Tildelinger 
Praktikophold 3.777 j 5.272 j 6.926 j 7.725 j 7.940 31.640 
for studerende 
Udvekslinger af 95 j 124 j 140 j 228 j 252 839 
medarbejdere 
Note 
Antallet af studerende på praktikophold var rent faktisk noget højere end det godkendte antal (jvf. kapitel 4). 
76 
Tabel 4. Fordeling af økonomisk behov efter streng og år (i 1.000 ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Streng 
A 82.413 | - j 18.973 ; - j - 101.386 
Ba 103.429 j 51.413 j 101.765 i 128.538 i 128.365 513.510 
Bb 8.093 | - | - j - | - 8.093 
Bc 8.669 | 3.361 I 9.849 j 7.705 j 5.855 35.439 
Ca 19.204 I 17.496 j 24.400 j 35.840 i 24.919 121.859 
Cb 286.638 I - ! 89.163 j - i - 375.801 
Cc 17.607 j - | -j -| - 17.607 
D 2.976 | 1.570 j - j 6.279 j 3.715 14.540 
lait 529.029; 73.840 \ 244.150J 178.362 j 162.854 1.188.235 
Tabel 5. Fordeling af bevillinger på strenge og år (i 1.000 ECU) 
1990 1991 1992 1993 1994 lait 
Streng 
A 21.605 | - j 7.607 ; - ; - 29.212 
Ba 10.148 | 14.279 j 17.708 j 18.491 j 18.954 79.580 
Bb 99 ! -I -i -| - 99 
Bc 613 j 907 j 946 j 1.680 j 1.762 5.908 
Ca 2.123 | 6.212 | 7.119 j 5.161 j 6.282 26.897 
Cb 35.591 I - ! • 23-288 I " ! " 58.879 
Cc 14.770 ; - i - i - j - 14.770 
D 95 ! 248 | - | 3.461 ] 2.722 6.526 
I alt 85.044 | 21.646 ] 56.668 j 28.793 j 29.720 221.871 
Noter 
(1) Disse beløb er baseret på situationen på kontraktstadiet. 
(2) 
(3) For flerårige projekter (A, Cb og Cc) gælder de anførte beløb for det år, projektet godkendes; i 
virkeligheden blev bevillingerne fordelt over projektets forskellige år. 
På grund af afrundingsfejl er der nogle encifrede forskelle i forhold til de samlede beløb i tabellerne 
7 og 8. 
11 
Tabel 6. Fordeling af godkendte projekter på lande og år 
1990 j 1991 1992 1993 1994 lait 
Land 
• •"•"• • •••!•!.—.^ —^^—'»• '•4'- — '• • —^^—• I I » II j •• • •; «!• ••••-• IIIM.II I ••• -. i.ny .•—•!•• ! ! •!•! II III • ! I I M II I !•• III I II I 
B 49 | 17 | 70 | 7(5 | 75 //tf 
D 88 \ 43 \ 77 \ 76 j 77 555 
Z)A" 24 j 77 i 72 ; 75 i 74 76 
E 61 \ 30 | 47 | 55 j 57 250 
F 755 j 55 | 80 | 97 j 55 4«* 
Gi? 55 | 25 ! 29 \ 34 j 57 /52 
/ 75 j 57 ; 45 i 55 I , 57 285 
IRL 47 \ 16 | 75 I 75 I 77 //5 
I 4 ; - | 7 I - ; 5 5 
7VL 49 j 27 | 25 j 24 j 22 /59 
P 55 | 25 ! 50 j 34 j 34 161 
UK 128 | 57 | 77 | 75 j 54 422 
EF i alt 793 \ 349 j 455 j 504 j 497 2.595 
/4 25 i 75 | 77 | 75 i 79 93 
CH 5 \ -\ 23 I 75 i 72 55 
FL - j -| 2 \ 2 ! 7 5 
75 2 i 5 ! 4 | 4 I 4 77 
TV 6\ - j 20 | 75 ! 75 58 
• < • • i.......... ....i..... j i , 
S 28 | 74 | 77 j 20 ; 20 99 
•SF 20 | 79 | 77 j 20 j 20 96 
FF7M i «// 54 [ 52 j 700 j 95 ; 92 421 
lait 877 \ 401 j 555 \ 597 \ 589 3.019 
Noter 
(1) Forkortelsen EF (Det Europæiske Fællesskab) er anvendt, da denne var den officielle betegnelse i lobel 
af det meste af COMETT li-perioden. 
(2) Man har fastholdt adskillelsen mellem EF og EFTA, således som det var i programmets begyndelse 
(1990). 
(3) Landene henviser til hovedkontrahentens hjemland på kontraktstadiet. Det skal imidlertid erindres, at 
COMETT-projekter pr. definition er tværnationale, og at et typisk COMETT-projekt involverer 
forskellige partnere fra 3 til 6 lande. 
78 
Tabel 7. Fordeling af bevillinger efter lande og år (i 1.000 ECU) 
1990 j 1991 1992 1993 1994 lait 
Land 
B 4.374 \ 898 \ 1.895 \ 926 \ 1.085 9.178 
D 10.228 \ 2.498 \ 7.421 \ 3.851 \ 4.035 28.032 
DK 2.843 \ 742 \ 1.341 \ 718 \ 761 6.405 
E 6.188 \ 1.932 \ 4.325 \ 2.379 \ 2.497 17.321 
F 13.743 \ 3.250 \ 7.681 \ 4.383 \ 4.389 33.445 
GR 5.478 \ 1.271 \ 3.031 \ 1.861 \ 1.862 13.503 
I 8.414 \ 1.874 \ 4.746 1 2.671 \ 2.717 20.422 
IRL 3.633 \ 1.136 \ 2.280 \ 1.016 \ 1.213 9.278 
L 1.035 j - ! 750 ! - | 770 1.355 
NL 5.490 | 7.055; 2.765 \ 1.435 \ 1.487 12.235 
P 3.344 | 952 I 2.063 \ 1.196 \ 1.515 9.081 
UK 12.826 \ 3.748 j 7.979 j 4.294 j 4.752 33.009 
EF i alt 77.596 | 19.369 j 45.677 \ 24.730 \ 25.893 193.265 
A 1.196 \ 719 \ 2.069 \ 828 \ 896 5.708 
CH 572 \ -| 2.599 \ 858 \ 682 4.711 
FL -\ - | 350 j 72 | 70 432 
IS 179 I 42 \ 310 | 705 | 93 732 
N 1.107 | I 7.550 j 542 j 557 3.960 
S 2.558 I 557 ; 2.354 \ 817 \ 704 7.295 
SF 1.836 \ 656 j 7.529 j 557 j 577 5.768 
EFTA i alt 7.448 j 2.275 j 70.997; 4.062 j 5.527 25.606 
/aft 55.044 ] 21.6471 56.66« j 25.792; 29.720 22/.57/ 
79 
Tabel 8. Fordeling af bevillinger efter lande og strenge (i 1.000 ECU) 
Streng A j Ba/Bb/ ! Ca j Cb/Cc j D lait 
j Bc 
Land 
B 1.035 | 2.817 j 1.410 ) 3.745 ; 172 9.178 
D 3.937 i 11.504; 3.089 i 8.719 j 784 28.032 
DK 675 | 2.315 | 595 j 2.645 j 174 6.405 
E 2.505 I 7.510 j 2.088 j 4.633 j 584 17.321 
F 4.265 | 13.083 j 3.995 j 10.968 j 1.134 33.445 
GR 1.890 j 5.621 j 1.603 j 4.089 j 300 13.503 
I 2.753 | 7.496 j 2.575 j 7.015 j 583 20.422 
IRL 690 | 3.605 j 1.262 ; 3.518 ; 204 9.279 
L 120 | 105 | 45 | 1.065 j 20 1.355 
NL 1.455 j 3.804 ; 1.685 j 4.963 ) 328 12.235 
P 1.350 I 3.687 | 1.195 ] 2.470 j 379 9.081 
UK 3.860 | 14.036 j 3.347 j 10.679 j 1.087 33.009 
EF i alt 24.535 \ 75.584 \ 22.889 j 64.509 \ 5.748 193.265 
A 735 | 2.624 ; 826; 1.336; 187 5.708 
CH 1.130 j 1.321 | 867 j 1.390 j 2 4.711 
FL 150 | 52 j 30 j 200 ! - 432 
IS 159 | 210 | 70 j 240 j 53 732 
N 930 j 1.187; 477 j 1.318; 47 3.959 
S 888 | 2.357 | 998 j 2.811 j 241 7.295 
SF 685 | 2.251 j 740 j 1.845 j 248 5.768 
EFTA i alt 4.677 \ 10.003 \ 4.008 j 9.740 j 775 25.606 
I alt 29.212 ; 85.587 j 26.897 ; 73.649 ; 6.527 221.871 
80 
Bilag 2. Sammenfattende oversigt for hvert land 
De følgende sider indeholder en kort oversigt over COMETT for hvert af de deltagende lande. Der kan findes 
nærmere oplysninger i de nationale COMETT-evalueringer samt i de "nationale profiler" og "regionale 
profiler", der er blevet udarbejdet som en del af overvågningsaktiviteten. Landenes rækkefølge er den samme 
som i statistikkerne i Bilag 1. 
BELGIEN 
Befolkning: 10,02 mio., befolkningstæthed: 328,4, BNP pr. indb.: 16,2 kkp. 
OPSUMMERENDE TABEL BELGIEN (1990-94)' 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 3 
Sektorspecifikke 4 1.035.000 
Studerende 1.030 2.530.580 
Stipendiater 45 286.340 
Kurser 137 1.409.500 
Fælles uddannelsesprojekter 12 2.765.000 
Pilotprojekter 2 980.000 
Supplerende foranstaltninger 12 171.558 
I ALT 9.177.978 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Der findes ingen specifik lovgivning om samarbejde mellem højere uddannelse og erhvervsliv. I henhold 
til den forfatningsmæssige decentralisering har regionerne snarere end centralregeringen kompet icen til 
at tage sig af disse spørgsmål. Dette giver også anledning til betydelige uligheder mellem den faktiske 
lovgivning og muligheder på tværs af regioner. 
• Programmer og aktiviteter omfatter: (1) de, der tidligere blev drevet af Instituttet til fremme af 
videnskabelig forskning i industri og landbrug, hvoraf et enkelt står for 50% af støtten til anvendt forskning 
i industrien, som ofte omfatter akademisk deltagelse,(2) Erhvervsliv-universitetsfondensarbejdc, (3) efter-
og videreuddannelse, der gennemføres af ingeniørakademierne, (4) forskningsarbejdet i de 11 fælles 
forskningscentre, der delvis finansieres af erhvervslivetog arbejder tæt sammen med universiteterne, (5) 
Nationalrådet for videnskabspolitik, som består af medlemmer fra virksomheder og universiteter, (6) 
1 Rækkerne i denne tabel (og i de tilsvarende tabeller for de andre lande) henviser til følgende strenge: 
UPUV'er: Streng A; Fælles uddannelsesprojekter: Streng Cb 
Studerende: Strengene Ba + Bb; (omfatter efter- og videreuddannelseskurser og -materialer); 
Stipendiater: Streng Bc; Pilotprojekter: Streng Cc 
Supplerende foranstaltninger: Streng D (omfatter efter- og videreuddannelseskurser og -materialer); 
Kurser: Kurser, der støttes under streng Ca; 
81 
individuelle regioners teknologifremmeprogrammer. 
• Universitetslærere ka^ i op til 20% af deres arbejdstid beskæftige sig med ekstern rådgivning. Der findes 
ingen tilsvarende bestemmelse på tredje trin uden for universiteterne. I henhold til flamsk lovgivning skal 
der sørges for finansiering af efter- og videreuddannelse som en grundlæggende aktivitet. Hvert universitet 
har sit eget, normalt interne bindeled til erhvervslivet, som har udviklet sig til at opfylde bestemte behov. 
Planlagte praktikophold i virksomheder er ikke almindeligt forekommende i universitetskurser, men har 
stigende betydning i den højere uddannelse uden for universiteterne. 
• Industrisammenslutningerne er drivkraften bag fagligt baserede efter- og videreuddannelseskurser. Men 
bortset fra ingeniørfageter der kun lidt fokus på den højere uddannelse. Der er nogle repræsentanter for 
erhvervslivet i bestyrelserne for højere uddannelsesinstitutioner. Det er almindeligt at have 
virksomhedsmedarbejderesom undervisere på højere uddannelsesinstitutioner,især uden for universiteterne. 
Større virksomheder har medarbejdere, der sikrer forbindelsen med universiteter, hovedsageligt med 
henblik på forskning. Erhvervslivet sørger for omkring 10% af universiteternes forskningsbudget. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Det høje niveau for deltagelse, man kom op på under COMETT I, er faldet fra 10% til 3% i perioden 
1993-94. Virksomhedernes deltagelse er også faldet. Indtil for nylig deltog de fransksprogede universiteter 
stadig ikke fuldt ud i programmet, idet der kun var et UPUV i den fransktalende del begrænset til Liège-
regionen og til aktiviteterunder praktikophold for studerende. Det nye UPUV "Wallonie-Bruxelles" lover 
større integration af partnere i COMETT-aktiviteter. Sektorspecifikke UPUV'er er godt repræsenteret, 
navnlig i den flamsktalende region. UPUV'erne modtager kun lidt økonomisk støtte fra politisk side. 
Tværnationaliteten i projekterne har været god. 
3. Netværkssamarbejde 
• Både virksomheder og studerende, der medvirkede i undersøgelsen, var noget negative med hensyn til 
merværdien af det regionale, fransksprogede UPUV-net. Kun 9% af virksomhederne var positive over for 
aktiviteterne i forbindelse med uddannelsesbehovsanalyser, mens 35% var negative. Omkring 24% så 
UPUV'erne som en hjælp til at imødekomme uddannelsesbehov hos undervisere. I det store og hele ser 
virksomhederne UPUV'erne som rådgivere om europæiske projekter og som forbindelsesled til 
universiteter. 
• Det tværnationale element er UPUV'ernes væsentligste bidrag: 30% af respondenterne følte en større 
bevidsthed om fordelen ved internationale partnerskaber, 37% blev tilskyndet til at deltage i europæiske 
projekter. 57% af virksomhederne og 78% af de studerende følte, at COMETT øgede den europæiske 
dimension i virksomhedskulturen. 
• Sammenlignet med regionale UPUV'er betragtes sektorspecifikke UPUV'er som bedre udstyret til at 
gennemføre uddannelsesbehovsanalyser og arbejde på mobilitet og rekruttering. 
• UPUV'erne har arbejdet med og skabt synergi med de fleste institutioner inden for erhvervslivet og 
universitetsverdenen og bidraget til samarbejde, mens de også har arbejdet på regionale og nationale 
projekter. 
• UPUV'ernes væsentligste stærke sider ligger i, at de kan skaffe regulære informationer, sørge for 
mobilitetsaktiviteter,rådgive om europæiske projekter, svare på forespørgsler og fungere som bindeled 
mellem universiteter og virksomheder. Svaghederne er, at de ikke er tilstrækkelig kendt på grund af for 
få markedsføringsressourcer, mangler kompetence med hensyn til uddannelesbehovsanalyser og kun 
besidder lidt faktisk viden om teknologier. 
4. Mobilitet 
• Mobilitetskoncepteter ikke særligt udviklet i Belgien, og det samme gælder praktikophold for studerende 
i virksomheder som en del af deres uddannelse. Imidlertid er ideen ved at gribe om sig. I begyndelsen af 
COMETT kom der mange flere studerende til Belgien, men fra dette udgangspunkt er der nu ved at 
komme balance i tingene på grund af de belgiske studerendes voksende interesse for at tage til udlandet. 
De fleste studerende tager til Tyskland eller UK. 
• Der var en næsten 100% positiv respons fra virksomheder, universiteter og studerende med hensyn til 
mobilitetsaktiviteterne. Især mindre universiteter brugte praktikophold som et første skridt i 
internationaliseringen og som et middel til at blive kendte i Europa. Det hjalp dem til at bringe deres 
undervisning ajour og tilbyde potentielle studerende mere attraktive muligheder. 
82 
• Virksomhederne gik fra at se på praktikophold som "en tjeneste" til at se det som en lige kontrakt, som 
begge parter havde gavn af. Virksomheder tilbyder nu regelmæssigt praktikophold. Betingelserne for 
praktikophold, arbejdsplaner og varighed er blevet forbedret. 
• Til trods for en relativt god deltagelse betragtes medarbejdermobilitetstadig som utilstrækkeligt udnyttet. 
Praktikophold foregår mest fra belgiske institutter for anvendt videnskab i udenlandske virksomheder. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Hvad angår udvikling af efter- og videreuddannelseskurser, var 45% af undersøgelsessvarene positive. 
Merværdien af den internationale dimension var meget vigtig. Der var en nyskabende omformning af 
projekter, herunder brug af multimedier og uddannelses af undervisere. 
• Omkring 68% af respondenterne anførte, at uddannelsens kvalitet og niveau blev bedre, og 57%, at der 
var blevet føjet en europæisk dimension til virksomhedskulturen. 49% pegede på adgangen til en meget 
større informationsrigdom med henblik på kursusudvikling, 46% på bedre adgang til teknologier og 40% 
på forbedringer i arbejdskvalitet. COMETT forbedrede ikke blot kvaliteten, men også variationen i den 
udbudte efter- og videreuddannelse. 
6. Samlet effekt 
• Kun 15% af virksomhederne følte, at COMETT havde ændret deres adfærd over for universiteterne. 
Imidlertid havde 40% brugt arbejdet som en del af en internationaliseringsstrategi.Virksomhederne mente, 
at COMETT burde promoveres meget bredere; det var alt for lidt kendt. 
• 96% i praktikophold og 80% af dem, der deltog i efter- og videreuddannelse var tilfredse. 
Internationaliseringseffektenpå universiteterne (især små og specialiserede) var betydelig. 
• Samlet mente 54% af virksomhederne, at COMETT havde en positiv virkning på deres internationalisering, 
35% på deres teknologi og 28% på arbejdskvaliteten. Af virksomhederne mente 32%, at der var fordele 
ved COMETT på regionalt plan og 18% på nationalt plan. 
• Alt i alt gjorde COMETT deltagerne bevidste om mulighederne i Europa og potentialetved internationalt 
samarbejde. 
TYSKLAND 
Befolkning: 80,27 mio., befolkningstæthed: 224,9, BNP pr. indb. 18,3 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL TYSKLAND (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 19 
Sektorspecifikke 8 3.937.000 
Studerende 4.447 11.096-640 
Stipendiater 48 407.250 
Kurser 357 3.089.000 
Fælles uddannelsesprojekter 33 6.426.500 
Pilotprojekter 5 2.292.185 
Supplerende foranstaltninger 44 783.644 
I ALT 28.032.219 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• I den 3. rammelov om højere uddannelse bekræftes strukturen i de forskellige elementer i den højere 
83 
uddannelse. Megen højere uddannelse og F&U i forbindelse hermed finansieres af staten. 
• BMFT (det tyske forbundsministerium for forskning og teknologi) fremmer og støtter samarbejdsaktiviteter 
mellem højere uddannelse og erhvervsliv, herunder finansiering af uddannelse i teknologioverførsel og 
udvikling af samarbejdskonsortier mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Der gives også støtte til, at 
små og mellemstore virksomheder kan beskæftige F&U-medarbejdere. Delstaterne har også deres egne 
særlige programmer. 
• I løbet af det sidste tiår er højere uddannelsesinstitutioner blevet stadig mere involveret i 
teknologioverførsel, idet de ofte har centrale kontorer med fuldtidspersonaletil at rådgive og yde støtte til 
fakultet og virksomheder. Fachhochschulen har udviklet særligt gode regionale og industrielle aktiviteter. 
Praktikophold i virksomheder finder i stigende grad sted som led i uddannelsesplaner. Der er udbredte 
individuelle kontakter mellem universiteter og virksomheder. Fraunhofer-institutternehar bidraget til at 
bygge bro mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Der er blevet etableret regionale institutter på 
delstatsniveaumed ansvar for aktiviteter inden for teknologioverførsel. Fagforeninger har ofte sammen med 
deres øvrige kontorer særlige teknologioverførselskontorer. 
• Handels- og industrikamre har samarbejdsaftaler med højere uddannelsesinstitutioner, især 
Fachhochschulen, der dækker områder som forskning, teknologi og efter- og videreuddannelse. 
Erhvervslivet har taget initiativ til mange fonde og forskningssammenslutninger, der støtter og finansierer 
aktiviteter mellem universiteter og virksomheder. Virksomhederne yder 2 til 3% af den eksternt 
finansierede forskning på højere uddannelsesinstitutioner. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Tyskland var en meget tilbageholdende partner i COMETT I, hvilket resulterede i en dårlig geografisk og 
teknisk dækning på kun 2 regionale, 2 blandede og 7 sektorspecifikke UPUV'er. Ved indkaldelsen af 
ansøgninger i 1992 skete der en ændring i den tyske situation, idet 27 UPUV'er sørgede for fuldstændig 
regional dækning, og alle delstater etablerede direkte forbindelse med COMETT. I den tyske nationale 
profil hedder det, at det har været de sektorspecifikke UPUV'er, der har været ansvarlige for international 
viden og teknologioverførsel og en mere aktiv efter- og videreuddannelse. 
3. Netværkssamarbejde 
• Regionale UPUV'er har sikret et løbende samarbejde mellem universiteter, sammenslutninger og 
virksomheder. Dette sætter virksomhederne i en region i stand til få adgang til andre europæiske 
programmer for uddannelse, efter- og videreuddannelse, videnskab og teknologi. De fremmer også et mere 
forpligtende engagement hos de højere uddannelsesinstitutioner i efter- og videreuddannelse, udvikler et 
tredje trin, efter- og videreuddannelseskurser og kortvarige kurser. 
• Deres stærke sider omfatter: (1) deltagelse af partnere fra alle dele af Tyskland, (2) støtte, formidling og 
omsorg for studerende, (3) de giver mellemstore virksomheder mulighed for at få adgang til europæisk 
samarbejde, (4) de fremmer europæiske partneres øgede samarbejde- regelmæssige informationsskrivelser, 
deltagelse i messer osv., (5) de gennemfører Ca-kurser (kortvarige kurser) og koordinerer større 
tværnationale projekter. 
• Deres svage sider omfatter: (1) kun 1 af 27 UPUV'er har juridisk uafhængig status, (2) et større 
engagement fra små og mellemstore virksomheder er nødvendigt, hvilket også gælder for 
uddannelsesforbindelsermed F&U for små og mellemstore virksomheder. 
4. Mobilitet 
• Under COMETT II er antallet af stipendier nået op på niveau med andre større EU-medlemmer, og der 
er opnået balance mellem studerende, der kommer til Tyskland, og studerende, der rejser ud. På alle måder 
vurderes tysk deltagelse til at være mere vellykket. Imidlertid har der, hvad udveksling af medarbejdere 
angår, været lav interesse, navnlig fra virksomheder. 
• Det giver unge studerende positive indtryk fra deres europæiske praktikophold, hvilket vil give en 
multiplikatoreffekt,når det gælder samarbejde mellem universiteter og virksomheder. Disse studerende vil 
senere fremme indførelsen af nyskabende ideer, især i små og mellemstore virksomheder. Selv om der er 
en høj grad af gennemførelse af praktikophold i virksomheder mellem højere uddannelsesinstitutionerog 
virksomheder, er udvekslingen af medarbejdere (Bc) stadig ikke tilstrækkeligt udviklet. De studerendes 
tilbøjelighed til at gennemføre deres praktikophold i udlandet er øget betydeligt. 
84 
• Virksomheder har haft positive erfaringer med praktikanter fra europæiske universiteter. Dette vil sikre, 
at virksomhederne er villige til at tilbyde praktikpladser i fremtiden. Imidlertid kan de nye delstater kun 
tilbyde få praktikpladser. 
• Udveksling af medarbejdere mellem universiteter og virksomheder vanskeliggøres ikke blot på grund af 
en række rammebestemmelser, men også på grund af udformningen af praktikopholdets indhold. 
Udveksling af medarbejdereer ikke økonomisk attraktivfor ansatte i virksomheder, og på grund af behovet 
for længere frigørelser af ansatte er denne mobilitetsform nærmest ubetydelig. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Universiteters samarbejde med virksomheder på uddannelses- og videreuddannelsesområdeter stadig ikke 
tilstrækkeligtudviklet. Den øgede tyske deltagelse i koordineringen af europæiske kurser og pilotprojekter 
viser en stigende accept af COMETT. COMETT-projekter supplerer på en meningsfuld måde 
gennemførelse af eksisterende planer på bestemte områder som miljøbeskyttelse osv. 
• COMETT-initiativer i Tyskland udvider det eksisterende udbud af efter- og videreuddannelse, især 
vedrørende temaer om gennemførelsen af det indre marked. Tysk deltagelse i kortvarige kurser har været 
stabil under COMETT II. Til trods for et godt engagement fra virksomhederne har kurserne hvilet på 
traditionelle undervisningsmetoder. Der har været en god komplementaritet med andre EF-programmer. 
Der har været et fald i fælles uddannelsesprogrammer. Tyskland var vært for fire pilotprojekter. 
• Positive aktioner blev brugt til at integrere de nye delstater gennem bistand til udarbejdelse af tilbud, 
økonomisk støtte til praktikophold for studerende samt støtte til studiebesøg, konferencer, undersøgelser 
over samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder osv. 
6. Samlet effekt 
• Der er sket en markant opblomstring af debatten mellem universiteter og virksomheder. COMETT spillede 
en vis rolle heri. De centrale temaer og aktiviteter var: (1) fremtidige krav til højere 
uddannelsesinstitutioner i lyset af europæisk integration, (2) koncepter for samarbejde mellem højere 
uddannelsesinstitutionerog virksomheder til fordel for begge parter, (3) nye undervisningskoncepter i lyset 
af det stigende antal studerende, (4) omstrukturering af det akademiske system med henblik på nedsættelse 
af studieperioder, (5) stærkere orientering af uddannelse på tredje trin henimod opfyldelse af erhvervslivets 
krav til praktisk erfaring, (6) øget anerkendelse af studieperioder i udlandet og de kvalifikationer, der 
tilegnes i udlandet, (7) højere udddannelsesinstitutionersøgede betydning i efter- og videreuddannelse,(8) 
i teknologioverførselscentre stimulerede COMETT tværnationalt samarbejde i Europa, (9) gennem 
samarbejdet mellem UPUV'erne og teknologioverførselscentreneer det muligt at forbinde forskning og 
udvikling med efter- og videreuddannelse, især til gavn for små og mellemstore virksomheder. 
DANMARK 
Befolkning: 5,16 mio., befolkningstæthed: 119,8, BNP pr. indb.: 16,6 kkp 
85 
I OPSUMMERENDE TABEL DANMARK (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 3 
Sektorspecifikke 2 675.000 
Studerende 909 2.142.310 
Stipendiater 24 172.970 
Kurser 54 595.000 
Fælles uddannelsesprojekter 9 1.647.000 
Pilotprojekter 2 998.330 
Supplerende foranstaltninger 12 173.972 
I ALT 6.404.582 
1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Koncentrationen af den højere uddannelse i københavnsområdet endte efter 2. Verdenskrig, idet der blev 
etableretnye universiteter i Århus, Odense, Aalborg og Roskilde. Ingeniørstudier og -forskning blev spredt 
fra Danmarks Tekniske Universitet til Aalborg. Dansk Teknologisk Institut gennemfører også megen 
anvendt forskning. 
• Loven om virksomhedsfremme fra 1990 gav de juridiske rammer for øget samarbejde mellem privat 
industri og offentlige forskningsinstitutioner. 
• Uafhængige institutioner - f.eks. teknologiservicenet - tilbyder virksomhederne forskningsintensive 
tjenester. Industriens forskerordning tilbyder økonomisk støtte til årligt omkring 50 PhD-studerende, der 
arbejder på projekter om samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. Det danske 
forskningsakademi finansierer også studerende, der arbejder på PhD-afhandlinger i erhvervslivet. 
Forskellige F&U-programmer fremmer samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder på 
bestemte områder. 
• De fleste universiteter har en tæt forbindelse til erhvervslivet. Der findes fire videnparker. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Interessen for COMETT-aktiviteter var høj i 1990, men er faldet siden 1991 og er nu kun moderat. 
COMETT-informationskontoret har arbejdet godt sammen med højere uddannelsesinstitutioner og 
virksomheder. Den internationale konference i Aalborg i juni 1993 om samarbejde mellem højere 
uddannelse og virksomheder var en betydelig succes. 
3. Netværkssamarbejde 
• Fem UPUV'er var aktive under COMETT II (tre regionale og to sektorspecifikke- uddannelsesteknologier 
og transport) sammenlignet med to under COMETT I. UPUV'ernes succes syntes at afhænge af 
værtsorganisationens målsætninger; dvs. overførsel af F&U til virksomheder mod forskning og 
undervisning af studerende. 
- De UPUV'er, der har samarbejdetmed lokale virksomheder, har øget accepten af UPUV-medlemmernes 
kandidater, skabt interesse for universitetsforskeres arbejde i erhvervslivet gennemført efter- og 
videreuddannelsesprogrammer og åbnet kanaler for virksomheder, således at de kan få adgang til 
universitets viden samt udviklet et bredere samarbejde mellem den højere uddannelse og virksomheder. 
- UPUV'er, der kun har fokuseret på praktikophold for studerende og uden en stabil struktur i form af 
engagement fra virksomheder, har vist sig at være meget svagere, men den studerende og virksomheden 
har haft gavn af samarbejdet. 
• Regionale UPUV'er har ikke foretaget uddannelsesbehovsanalyser. Virksomhederne føler enten, at UPUV-
medarbejderne ikke er velegnede til løse denne opgave, eller at analysen bør foretages af virksomheden. 
Et af de sektorspecifikke UPUV'er har gennemført omfattende uddannelsesbehovsanalysersom et grundlag 
for aktiviteter. 
86 
• UPUV'ernes stærke sider var: (1) medlemskab af det europæiske inter-UPUV-net: gode forbindelser til 
Nordeuropa, svage til Sydeuropa. 
• De svage sider omfatter: (1) manglende økonomisk levedygtighed, (2) de fleste UPUV'er har kun nået 
virksomhederne indirekte og kun med få lejlighedsvise kontakter, (3) usikkerhed har medført stigende 
udskiftning af medarbejdere, hvilket svækker nettet, (4) virksomhedernes engagement er lavt og ofte på 
ad hoc-basis. 
4. Mobilitet 
88% af stipendierne gik til at sende studerende ud, kun 8% til at modtage studerende. Kun 24 
medarbejderudvekslingerfandt sted, hvor 87% blev sendt ud. Studenterudvekslingemehar i høj grad resulteret 
i, at virksomhederne er blevet mere åbne, skønt der kan være behov for en bedre kvalitetskontrol med de 
studerende. Udveksling af medarbejdere har, når en sådan har fundet sted, været meget vellykket. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Seksten kortvarige kurser (Ca) blev iværksat og 9 lange projekter (Cb). I den sidstnævnte gruppe var 
deltagelsen fra virksomheder og fagforeninger høj, og der blev i vid udstrækning anvendt åben uddannelse 
og fjernundervisning. Der blev iværksat to pilotprojekter (Cc); under det ene søgte man at udvikle brugen 
af informations- og kommunikationsteknologi i åben uddannelse og fjernundervisning, i det andet 
udvikledes undervisningsmaterialertil transportsektoren. 
• Efter- og videreuddannelsesprojekter,der er udviklet af organisationer med et bestemt uddannelsesbehov, 
har fungeret godt og har styrket forholdet mellem partnerne. Det har ikke været muligt at markedsføre 
kurserne uden for gruppen af partnere. For uddannelsesinstitutionernevar efterspørgslen efter kurser, når 
de én gang var iværksat, mindre end forventet. Konsulentvirksomheders projekter inden for deres egne 
interesseområderhar været mest vellykkede, fordi (a) projekterne er mere omfattende med større europæisk 
samarbejde, (b) lederne er kompetente og har et godt ry i forbindelse med undervisning, (c) de arbejder 
tættere sammen med slutbrugeren. 
• Efterspørgslen på efter- og videreuddannelse ændrer sig; virksomheder nedlægger uddannelsesafdelinger 
og bevæger sig fra generel uddannelse til mere jobspecifik og virksomhedstilpasset uddannelse med en 
mere resultatorienteretindgangsvinkel. Uddannelse bliver skræddersyet i virksomheden. Et UPUV er gået 
over til at udvikle efter- og videreuddannelse, efter at der var etableret en F&U-kontakt, hvilket medfører 
tættere samarbejde med virksomheden. 
• COMETT-kvaliteten er høj, men aktivitetsomfangeter ringe. Imidlertid støtter myndighederne på regionalt 
plan i stadig stigende grad efter- og videreuddannelse med henblik på økonomisk udvikling. COMETT har 
spillet en vis rolle i dette skifte. 
6. Samlet effekt 
• I den danske nationale rapport hedder det, at "Det har ikke været muligt at nå frem til et reelt gennembrud 
for programmet. ... Studenterudvekslingsprogrammet har været mest vellykket. Behovet for, at 
koordineringen foregik mere på nationalt plan, var også føleligt." I den endelige nationale evaluering 
bemærkes det ligeledes, at det specifikke, nationale engagement og den tilsvarende støtte har været "meget 
beskeden". Dette har haft indflydelse på COMETT-aktiviteter. Et ministerium burde tage ansvaret, og der 
burde udvikles klare retningslinier, ligesom der burde etableres et informationscenter. 
• COMETT har navnlig været til gavn for universiteterne og de tekniske uddannelsesinstitutioner. 
Hovedvægten har været behovet for opkvalificeringer i virksomhederne og betydningen af efter- og 
videreuddannelse i højteknologi. Imidlertid er COMETT kun et blandt flere regeringsværktøjcr. 
• I Danmark har COMETT både støttet og er blevet støttet af lov om efter- og videreuddannelse og 
erhvervsforskerprogrammet, således at der er opnået en vis synergi. 
SPANIEN 
Befolkning: 39,06 mio., befolkningstæthed: 77,4, BNP pr. indb.: 11,96 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL SPANIEN (1990-94) 
87 
I Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 12 
Sektorspecifikke 6 2.505.000 
Studerende 2.595 7.025.867 
Stipendiater 82 484.470 
Kurser 244 2.088.200 
Fælles uddannelsesprojekter 21 3.633.050 
Pilotprojekter 2 1.000.000 
Supplerende foranstaltninger 33 584.018 
I ALT 17.320.605 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Med ley de Reforma Universitaria(LRU), 1983, fik man afstukket rammerne for universiteternes samlede 
samarbejde med den private sektor om forskningsprojekter såvel som undervisning - men inden for den 
bestemte lovgivning, der gælder for hvert enkelt universitet. 
• Yderligere lovgivning i 1984 og 1986 gav det officielle blå stempel til, at undervisere deltog i fælles 
aktiviteter mellem universiteter og virksomheder. 
• I 1986 banede Ley de Fomento y Coordinaciôn General de la Investigaciôn Cientificay Técnica vejen for 
fælles offentlige og private aktioner på nationaltog internationaltplan. 
• Dette blev iværksat i henhold til Plan National de Investigaciôn Cientificay Desarollo Tecnolôgico, 1988, 
som 
- skabte 74 teknologioverførselskontorer, der for det meste var baserede i universiteter og offentlige 
forskningsorganer: OTRI'erne 
- etablerede PRTRI-programmet til fremme af hurtig industriel anvendelse af tekniske fremskridt 
- lancerede Proyectos Concertados-programmet for at fremme F&U-aktiviteter i virksomhederne 
- støttede aktioner med henblik på at tilskynde til udveksling af forskningsmedarbejdere mellem 
forskningscentre og virksomheder 
• Doktordisputatser udarbejdes i stigende grad på grundlag af arbejde i virksomhedernes F&U-afdelinger. 
Ligeledes indarbejdes der i stigende grad en praktikperiode i en virksomhed i universitetsuddannelserog 
diplomkurser. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Interessen for tværnationale praktikophold er vokset hurtigt. Interessen for efter- og 
videreuddannelseskurser og multimedieaktiviteterhar være noget mindre. I 1990 blev der indgivet færre 
projekter end under COMETT I, men takket være UPUV'ernes arbejde steg tallet igen i 1991 og 1992. 
Godkendelse og projektkvalitet synes at været steget i COMETT II's levetid. Spansk deltagelse i ikke-
spansk ledede projekter er også øget. 
• De fleste spanske universiteter har deltaget i COMETT II sammen med omkring 800 virksomheder; 
sidstnævnte har været mere aktive end under COMETT I. Fagforeninger er også blevet mere aktive. 
Geografisk set har den centrale-nordlige del været langt mere aktiv end den centrale-sydlige region; de 
regionale udviklingsorganisationer har været en særlig stærk rygrad i nord. Positive aktioner har søgt at 
udvikle aktiviteter i den centrale-sydlige del. 
3. Netværkssamarbejde 
Der er 12 regionale UPUV'er, 5 sektorspecifikke og et blandet i Spanien, og de er for størstedelens 
vedkommende koncentreret i nord og øst og afspejler således graden af regional industrialisering. Der er 
etableret 8 UPUV'er som almennyttige "stiftelser". 
88 
• De regionale UPUV'er fungerede som informations- og forvaltningsstrukturer for EF-programmer, navnlig 
inden for menneskelige ressourcer og uddannelse samt som tilrettelæggereaf internationalepraktikperioder 
for universitetsstuderende.De sektorspecifikke UPUV'er har udviklet en international vision på uddannelse 
i teknologi, praktikperioder i virksomheder, nyt og dynamisk undervisningsmateriale osv. 
• UPUV'erne har bistået virksomhederne med at definere deres uddannelsesbehov ved at lancere 
uddannelsesbehovsanalyser og definere den metodiske indgangsvinkel, ved at bistå med at definere 
uddannelsesplaner og vælge mellem uddannelsesmuligheder, idet de har samlet de forskellige 
virksomhedsundersøgelser og senere udviklet efter- og videreuddannelse på linie hermed. Disse aktiviteter 
har været særlig vigtige for spansk erhvervslivs små og mellemstore virksomheder. 
• UPUV'er har spillet en vigtig rolle i etableringen af internationale kontakter for deres medlemmer, især 
de små og mellemstore virksomheder. Virksomheder har også fået adgang til uddannelsesprodukter på 
europæisk niveau og til en bredere international horisont ved at være værter for udenlandske studerende. 
• Sektorspecifikke UPUV'er har sørget for: at give deltagerne, europæiske arbejdsgrupper, en tværnational 
vision, at etablere efter- og videreuddannelse på europæisk niveau og tredjetrinskurser, at udarbejde en 
analyse af sektorspecifik udbud af og efterspørgsel efter teknologi og uddannelse, at udfærdige en 
international sammenlignende undersøgelse af situationen i Spanien, et kommunikationsnet og en database 
til uddannelse og teknologi og en måde at fremme det teknologiske niveau hos virksomhederne i UPUV'et. 
• UPUV'ernes stærke sider er kvalitet i serviceydelserne, erfaring med og viden om styring af europæiske 
uddannelsesprojekter, fremme af nationale og internationale kontakter, europæisk billede af UPUV'erne, 
viden om virksomheders regionale og sektorspecifikke behov, kontakter til regionale regeringer og 
diversificering af tjenesteydelser. 
• De svage sider omfatter utilstrækkeligt personale, reducerede økonomiske ressourcer, manglende ensartet 
juridisk struktur, forskelle i akademiske regler vedrørende praktikperioder i virksomheder (kun nogle 
anerkender disse perioder), ikke-nyskabende virksomheder, hvilket fører til ringe efterspørgsel efter 
tjenesteydelser. 
4. Mobilitet 
• Studentermobilitetsprogrammernehar været meget vigtige. De har gjort COMETT kendt vidt og bredt og 
har bidraget til udvikling af en ny formel for studerendes forhold til højere uddannelse og virksomheder 
og forbedret deres erhvervsmæssige fremtidsmuligheder. Disse studerende vil blive en vigtig kilde til 
innovation i spanske virksomheder. 
• De har udviklet nye måder for teknologioverførsel i form af viden, teknikker og modeller og sat forholdet 
mellem højere uddannelse og erhvervsliv ind i en arbejdsmarkedskontekst gennem en indsats for 
praktikophold i virksomheder samt etableret nye former for ajourføring og omskoling af menneskelige 
ressourcer. 
• De har bidraget til et sammenlignende aspekt i forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv i 
Europa, forbedret de sproglige kompetencer og således lettet andre former for tværnationalt samarbejde 
mellem højere uddannelse og virksomheder. 
• Der er imidlertid kun sket få reelle forandringer, selv om nogle universiteter har vedtaget gensidig 
validering og accept af praktikperioder. Generelt har universiteterne ikke etableret mekanismer til 
akademisk anerkendelse af praktikperioder. På samme måde har virksomheder brug for et klart juridisk 
grundlag for samarbejde om disse akademisk anerkendte praktikperioder. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Stigningen i antallet af kurser har været begrænset. Imidlertid var kursuskvaliteten under COMETT II 
betydeligt bedre, hvilket skyldtes en bedre definition af efterspørgslen gennem behovsanalyser. 
• COMETT har også bidraget til at dække et behov for undervisning på et højt niveau i specialiseret 
teknologi. Og i nogle tilfælde har det hjulpet med at fremme uddannelsesaktioner på regionalt plan samt 
skaffet tilsvarende finansiering til yderligere uddannelsesaktioner. 
• COMETTs rammer for efter- og videreuddannelsesaktioner(tværnationalitet,evaluering, kvalitet osv.) er 
blevet indarbejdet i andre aktioner, undertiden i regionale aktioner. 
6. Samlet effekt 
• COMETT har øget debat og handling i forbindelse med spørgsmål som tværnational udvikling, 
kompetencebehovsanalyse og brug af nye undervisningsteknologier. I visse regioner har det givet 
89 
inspiration til det første formelle samarbejde mellem universitet og virksomhed. I andre har det bragt et 
internationalt aspekt ind i debatten. 
COMETT har haft indflydelse på forholdet mellem virksomheder og universiteter på følgende områder: 
(1) forbindelse mellem uddannelsesbehovsanalysertil udvikling af undervisningtil virksomheder, (2) bedre 
beslutninger i virksomheder gennem bedre information om efter- og videreuddannelse, (3) bistand til 
virksomheder, især små og mellemstore, i deres første kontakt med universiteter, (4) forståelse for 
virkningen af uddannelsesaktioner på virksomheder, (5) den akademiske værdi af praktikperioder i 
virksomheder og brug af kurser i teknologioverførsel til virksomheder. På nationalt plan har COMETT 
bidraget til at "europæisere" disse aktiviteter inden for samarbejde mellem universiteter og virksomheder. 
FRANKRIG 
Befolkning 57,21 mio., befolkningstæthed: 105,2, BNP pr. indb.: 17,25 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL FRANKRIG (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 21 
Sektorspecifikke 10 4.265.000 
Studerende 5.831 12.624.370 
Stipendiater 71 459.430 
Kurser 469 3.995.000 
Fælles uddannelsesprojekter 49 9.468.000 
Pilotprojekter 3 1.500.000 
Supplerende foranstaltninger 65 1.133.614 
I ALT 33.445.414 
1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter 
• I Edgar Faure-loven fra 1969 og Savary-loven fra 1984 blev der opstillet rammer for forholdet mellem 
universiteterog virksomheder. Universiteter kan danne offentlige eller private organisationer med partnere 
fra erhvervslivet. Universitetsmedarbejdere kan udstationeres i virksomheder. Medarbejdere kan arbejde 
for en tredje part. Groupements d'Intérêt Public (GIP'er) sigter specielt på fælles forskningsprogrammer. 
• Siden 1967 har ANVAR været aktiv med hensyn til at hjælpe universiteterne med at etablere 
virksomheder. Forskellige højtstående udvalg arbejder på at tilskynde til og fremskynde samarbejdet 
mellem universiteterog virksomheder. 
• Adskillige universiteter, især Grenoble og Compiègne, har etableret partnerskaber eller sponsoraftaler med 
henblik på udvikling af erhvervsuddannelseskurser. Der er en stærk repræsentation af virksomheder i 
pædagogiske udvalg. Praktikophold i virksomheder er allerede obligatoriske på det store flertal af tekniske 
uddannelser, ingeniør- og handelsstudier. Lovene af 1971 og oktober 1985 har fremmet en stor mængde 
efter- og videreuddannelse, som universiteterne bistår med støtte. 
• Store virksomheder har udviklet en universitetskontakt, der skal varetage kontakten med universiteterne, 
navnlig i forbindelse med praktikophold. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Støtten fra det nationale COMETT-udvalg og COMETT-informationscentret har været central i den 
fuldstændige udvikling af COMETT i Frankrig. Lovgivningen om efter- og videreuddannelse, der nu har 
90 
været gældende i over 20 år, har også været afgørende. Den stærke mobilisering af de højere 
uddannelsesinstitutionerog virksomheder, ofte gennem UPUV'erne, har også været vigtig. 
• Frankrigs deltagelse i COMETT faldt (fra 28% til 21 %) i indkaldelsen af forslag i 1990, for det meste fordi 
andre lande skulle indhente det forsømte. I 1993 og 1994 fremsendte Frankrig imidlertid det højeste antal 
forslag blandt de deltagende stater. 
3. Netværkssamarbejde 
• Af de 31 UPUV'er, der blev etableret efter indkaldelserne i 1990 og 1992, er 21 regionale og 10 
sektorspecifikke. Af de 21 regionale UPUV'er er 7 baseret i et regionalråd og 9 i handels- og 
industrikamre. I det store og hele fungerer UPUV-nettet godt og burde overleve langt ud i fremtiden. 
Informationscentret og de nationale myndigheders aktive støtte har været en vigtig faktor i denne succes. 
• UPUV'ernes væsentligste stærke sider er, at de har fungeret som et koordinerings- og referencepunkt for 
programbrugerne. De har bearbejdet nye ideer, så de blev egentlige europæiske projekter: nettet af 
europæiske partnere har været vigtigst her. 
• De væsentligste svage sider ligger i deres skrøbelige økonomiske strukturer, som skyldes deres ringe 
størrelse og manglende flerårige budgetlægning. De har haft begrænsede menneskelige ressourcer. Deres 
synlighed har været lav. 
4. Mobilitet 
• Universiteter har haft mange flere problemer end ingeniørskoler med at deltage i aktiviteter i forbindelse 
med praktikophold for studerende. Institutioner med toårige uddannelser efter studentereksamen har 
deltaget i meget begrænset grad. 
• Nytten og enkelheden i praktikophold for studerende har været til stor gavn for virksomhederne, især små 
og mellemstore. De har skabt et europæisk perspektiv, føjet nye kompetencer til virksomheden og øget 
bevidstheden om spørgsmålet om menneskelige ressourcer, samt sørget for ekspertise til bestemte projekter 
som f.eks. teknologioverførsel. Praktikopholdet har hjulpet den studerende med at få beskæftigelse og 
forbedrede sprogkundskaber. 
• Praktikopholdenebliverkildertil nye handelsforbindelserog grundlag for fremtidige partnerskaber,navnlig 
med henblik på F&U-programmer. Imidlertid er fristerne for udvælgelsesprocedurerne for lange. 
• COMETTs politikker og praksis har bidraget til normalisering og systematisering af praktikophold i 
udlandet, især ved at specificere kvalitetsparametresom f.eks. opholdets længde, begge parters rettigheder 
osv. 
• Praktikophold for medarbejdere har ikke været vellykkede og bør overvejes på ny. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Der har været visse vanskeligheder på grund af et for højt ambitionsniveau. Der har ikke været meget 
genbrug af eksisterende seminarmateriale. Markedsføring og formidling af produkter har været svag. 
• Imidlertid har COMETT skabt en tværnational dimension og merværdi i arbejdet og har integreret den 
menneskelige faktor i teknologisk uddannelse. Nye forbindelser er blevet knyttet mellem efter- og 
videreuddannelse og F&U. 
• COMETT har åbnet et europæisk marked for teknisk efter- og videreuddannelse som en integreret del af 
forbedringen af teknologioverførsel. Det har også bidraget til at skabe bevidsthed om regionale 
kompetencepoler. Imidlertid er der gået for lang tid med at lancere uddannelsesinitiativer, og den 
økonomiske støtte har været for lille. 
6. Samlet effekt 
• COMETT's samlede effekt har været langt større, end man blot kan aflæse i et beløb i ECU. Der har været 
en stærk regional synergi, hvor lokale organer har støttet projekter økonomisk og skabt deres egne 
programmer. Det har både på nationalt og europæisk plan været en succes. 
• I begyndelsen var national politik og programmer tæt forbundet med COMETT. Imidlertid ligger de to nu 
med økonomiske og politiske forandringer mere fjernt fra hinanden: COMETT er lidt "forældet". 
91 
GRÆKENLAND 
Befolkning: 10,25 mio., befolkningstæthed: 77,7, BNP pr. indb.: 7,4 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL GRÆKENLAND 
(1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 7 
Sektorspecifikke 6 1.890.000 
Studerende 1.957 5.150.903 
Stipendiater 77 469.690 
Kurser 152 1,603,000 
Fælles uddannelsesprojekter 17 3.088.850 
Pilotprojekter 2 1.000.000 
Supplerende foranstaltninger 18 300.414 
I ALT 13.502.857 
1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Der findes ingen generelle lovgivningsmæssige rammer til fremme af samarbejde med erhvervslivet bortset 
fra det specifikke forskningsprojektområde. Der er ved at blive skabt et nyt miljø for samarbejde mellem 
universiteter og virksomheder. 
• Grækenlands 17 universiteterhar formelle, strukturerede studieordninger, der administreres ifølge en intra-
muros-politik, i henhold til hvilken erhvervslivets behov ikke let anerkendes. Igennem de seneste 25 år 
er der blevet opbygget et system af polytekniske uddannelsesinstitutionermed et praktisk sigte. Et nationalt 
erhvervsuddannelsessystemer blevet udviklet på disse institutioner. 
• Erhvervslivet har tendens til at se på den akademiske verden med en vis mistro. Dens omskiftelige natur 
skaber vanskeligheder i et langsigtet samarbejde med virksomheder. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Vanskeligheder blandt partnerne forårsagede en langsom start for COMETT-programmet. Nationale og 
lokale myndigheder ydede støtte, erhvervslivet og faglige sammenslutninger var åbne, men deltog ikke 
særlig meget. Adskillige universiteter var fjendtligt indstillede. Som tiden gik, forbedredes deltagelsen 
imidlertid, idet virksomhederne gik i spidsen. 
• Der fandtes ingen lignende programmer i Grækenland, og der var kun beskeden tradition for samarbejde 
mellem universiteterog virksomheder. 
• Projekternes tværnationale karakter viste sig at være en vanskelighed i starten, men dette blev stadig bedre 
i løbet af programmet. 
• Af de 900 græske organisationer, der deltog i COMETT II, var der 600 virksomheder og 200 
erhvervssammenslutninger, kamre osv. 
.3. Netværkssamarbejde 
• Af de 13 græske UPUV'er er 11 aktive og i god udvikling, idet de samarbejder med andre EU-programmer 
i henhold til nationale, politiske retningslinier. Den regionale dækning betragtes som god. De modtager 
imidlertid ingen national eller regional sam-finansiering. 
• Udvikling af tværnationalt samarbejde gennem UPUV'er og andre COMETT-projekter anses for at være 
92 
den mest positive erfaring for græske organisationer. Sektorspecifikke UPUV'er er baseret på erhvervslivets 
aktive deltagelse, navnlig inden for sektorerne fødevarer, kemikalier, tekstiler og metalprodukter. 
• UPUV'ernes væsentligste stærke sider er: (1) den udstrakte geografiske dækning (undtagen de Ægæiske 
Øer), (2) virksomhedernes opmuntrende deltagelse, (3) udvikling af nye samarbejdsmåder mellem 
universiteterog virksomheder, og (4) deres bidrag til tværnationalt samarbejde og udvekslinger. 
• De væsentligste svagheder er: (1) vanskeligheder med at opnå økonomisk selvforsyning, (2) UPUV-
koordinatorer har fungeret som undervisningsbrugere og meget sjældent som undervisningsleverandører, 
(3) de deltagende universiteter er hovedsagelig interesseret i praktikophold for studerende og har sjældent 
deltaget i udvikling af uddannelsespakker. 
4. Mobilitet 
• Praktikophold i udlandet er en ny tanke for græske studerende. UPUV'er, især sektorspecifikke UPUV'er 
har spillet en vigtig rolle med hensyn til at finde disse praktikpladser. Virksomhedernes holdninger over 
for praktikophold er også blevet bedre. 
• Generelt har universiteterne ikke anerkendt praktikophold i virksomheder. De polytekniske 
uddannelsesinstitutionerkræver imidlertid sådanne praktikophold. 
• Puljesystemet har fungeret godt og bidraget til, at UPUV'erne kunne udvikle tætte forhold til de 
polytekniske uddannelsesinstitutioner. Styringssystemer for praktikophold er blevet forbedret i løbet af 
COMETT li-perioden. Der er udviklet særligt gode forhold til de nye delstater. 
• Praktikophold for medarbejdere har ikke fungeret godt. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• De fleste kortvarige kurser har fundet sted i Athen, Thessaloniki eller Patras. 
• COMETT har lidt under en konkurrence, idet folk har foretrukket at tilrettelægge kurser under de bedre 
økonomiske ESF-betingelser, hvor der ikke kræves et element af tværnationalitet. 
• De fælles uddannelses- og pilotprojekterhar tilskyndet til brug af nye undervisningsteknologier.Kvaliteten 
har været tilfredsstillende. Imidlertid har sam-finansiering været et problem, mens markedsføring og 
formidling har været svag. De fleste projekter er blevet ledet af virksomheder på grund af restriktioner om 
offentlige organisationer. 
6. Samlet effekt 
• Deltagelsen i uddannelsesaktiviteterinden for rammerne af COMETT har været bemærkelsesværdig; den 
var ganske vist begrænset de første år og koncentreret om offentlig service, bank- og lokal administration, 
men er nu blevet imponerende. 
• COMETT-programmet anses for at være et af de mest vellykkede programmer. 
• Samarbejdet mellem højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder er blevet styrket betydeligt både i 
national og international sammenhæng. COMETT har inspireret til etablering af 
kommunikationsmekanismermellem universiteterog virksomheder. 
• COMETT har bidraget til en mentalitetsændring i forholdet til europæiske programmer og skabt en 
infrastruktur for tværnationalt samarbejde og udvikling af uddannelsesinitiativer. 
93 
ITALIEN 
Befolkning: 56,76 mio., befolkningstæthed: 188,4, BNP pr. indb.: 15,9 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL ITALIEN (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 13 
Sektorspecifikke 6 2.753.000 
Studerende 2.867 7.024.750 
Stipendiater 83 471.800 
Kurser 268 2.574.500 
Fælles uddannelsesprojekter 34 6.515.000 
Pilotprojekter 1 500.000 
Supplerende foranstaltninger 35 582.818 
I ALT 20.421.868 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Lov 382 af 1980 omfatter bestemmelser for private virksomheders deltagelse i universiteters F&U og 
ekstern aflønning af universitetsmedarbejdere. I lov 705 af 1985 opstilles rammerne for universiteters 
deltagelse i konsortier og forskningsselskaber og i lov 67 af 1988 hedder det, at 10% af universiteternes 
F&U-budget skal bruges til efter- og videreuddannelse. I de seneste ændringer af samme lov tilskyndes 
til tværnationale praktikophold i virksomheder som et uddannelsesmiddel. I henhold til lov 391 af 1990 
kan italienske universiteter deltage i fælles initiativer med tredje parter samt afholde kortvarige, 
erhvervsbaserede kurser. I lovgivningen af 1990 og 1991 blev der fastsat regler for den private sektors 
undervisning på universiteter, og der blev tilskyndet til flere erhvervskurser. 
• Treårige udviklingsplaner stimulerede oprindeligt det overordnede samarbejde mellem universiteter og 
virksomheder og blev fulgt op med udvikling af områder som f.eks. videnparker. 
• De fleste universiteter har kontorer, der sikrer forbindelsen med erhvervslivet samt kontorer, der varetager 
europæiske programmer og studentermobilitet. De fleste universiteter deltager i F&U-konsortier. 
• Confindustriahar indgåeten aftale om vejledning i universitetskarrrierer,fornyelse af undervisningsplaner, 
oprettelse af korte diplomkurser, F&U osv. Større virksomheder har medarbejdere til at sikre forbindelsen 
med universiteterne med henblik på F&U-kontrakter, praktikophold for studerende, produkter til 
universitetsmarkedetosv. Lokale industrisammenslutningerhar kontorer, der sikrer relationerne med lokale 
højere uddannelsesinstitutioner. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Ministeriet for universiteter og videnskabelig og teknologisk forskning, som COMETT-
informationskontoret har været tilknyttet, har ført tilsyn med COMETT-programmet og været en vigtig 
faktor i programmets succes. 
• COMETT har været ansvarlig for udviklingen af en kollektiv og struktureret, tværnational indgangsvinkel 
til uddannelse, som i høj grad manglede i Italien, før programmet blev lanceret. 
3. Netværkssamarbejde 
• Af de 19 UPUV'er, der har været aktive i Italien under COMETT II, var 13 regionale og 6 var 
sektorspecifikke UPUV'er. Procentdelen af universitetsbaserede UPUV'er steg fra 17% under COMETT 
I til 40% under COMETT II, i takt med at deres interesse for mobilitetsaktiviteterog kurser voksede. 
94 
• De 13 regionale UPUV'er i Italien har særligt gjort fremskridt i formidlingen af et kvalitetsorienteretsyn 
på uddannelse og efter- og videreuddannelse i hele landet - især i Syditalien. De har også konkret bidraget 
til forståelsen af virksomhedens og især lokale, små og mellemstore virksomheders uddannelsesbehov. 
Inden for de regionale UPUV'er er der udviklet et positivt syn på uddannelse, hvilket burde sikre 
programmets langsigtede virkninger på kvaliteten af uddannelse i Italien. 
• COMETT-UPUV'erne har systematisk analyseret de uddannelsesbehov, som både virksomheder og 
universiteter har givet udtryk for. Uddannelsesbehovsanalysenhar: (1 ) gjort det muligt at afprøve bestemte 
metodikker på stedet, (2) hjulpet virksomheder til at reflektere mere systematisk over problemer, (3) 
udviklet en debat om behovet for regelmæssig brug af uddannelsesbehovsanalyser, (4) bidraget til 
udviklingen af kortvarige kurser. 
• De regionale UPUV'er har udviklet forskellige modeller for tværnationalitet. Nogle har lagt vægt på 
bestemte teknologiske sektorer, andre har søgt at involvere et bredt antal organisationer fra deres region 
i tværnationale projekter, atter andre har koncentreret sig om at udvikle universiteternes rolle som 
katalysatorer for efter- og videreuddannelse på tværs af grænserne. 
• De 6 sektorspecifikke UPUV'er har bidraget væsentligt til udviklingen af uddannelsesinitiativer af høj 
kvalitet inden for deres bestemte sektorer. De repræsenterer førende teknologiske områder i Italien som 
f.eks. automation og involverer mange af landets største organisationer. 
• De væsentligste stærke sider er: (1) medarbejdernes gode kvalifikationer,team work, etablering og styring 
af projekter, (2) den tværnationale dimension, (3) små og mellemstore virksomheders deltagelse, (4) 
UPUV'ernes iværksætterevne og deres generelle strategi, der går ud på at blive regionale udviklingscentre. 
• De væsentligste svage sider er: (1) vanskeligheder med at føre diskussioner med lokale myndigheder, (2) 
begrænsede økonomiske ressourcer, (3) manglende anerkendelse af praktikophold i virksomheder i 
universiteternes læseplaner, (4) universiteternes svage rolle i beslutningerne vedrørende UPUV-strategien 
og (5) manglende integration af det arbejde, der udføres af COMETT-UPUV'er med det, der udføres af 
nationale og lokale kontorer, som har ansvaret for erhvervsuddannelse. 
4. Mobilitet 
• COMETT-programmets væsentligste bidrag i Italien har været at skabe en model og procedurer for 
studenterudveksling, der tidligere var ukendt i Italien, og som i høj grad har været medvirkende til at 
etablere praktiske rammer for kontakt mellem universiteterog virksomheder. 
• Værdien af mobilitet er langsomt blevet accepteretaf universiteter, erhvervsliv og studerende. Især siden 
COMETT I er italienske virksomheder begyndt at sætte pris på værdien af praktikanter, i en sådan grad 
at efterspørgslen efter udenlandske studerende overstiger antallet af studerende, der rejser ud med 25%. 
• Ungdomskulturen har været længe om at acceptere tværnationale praktikophold på grund af ringe kendskab 
til fremmedsprog, sociale pres (især i Syditalien og på kvinder), ringe forståelse for beskæftigelsesfordele 
ved praktisk erfaring, militærtjeneste, stramme universitetslæseplaner og manglende anerkendelse af 
praktikopholdet. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• COMETT-programmet i Italien har påvirket opstillingen af nyskabende modeller for kursusudvikling i 
national sammenhæng ved at tilskynde universiteter til at arbejde på fælles projekter og udvikle en 
tværnational dimension i projektudformningen. Det har stimuleret fremstillingen af højt kvalificerede 
undervisningsressourcer (inklusive multimedier og materialer til åben uddannelse og fjernundervisning), 
samarbejdet med DELTA og har bidraget til en bredere bevidsthed og fleksible uddannelsessystemer. Det 
har haft særlig stor indflydelse på suppleringen og styrkelsen af nationale uddannelsesaktiviteterog -politik. 
• COMETT har fungeret som en katalysator i Italien ved at skabe et institutionelt system for samarbejdet 
mellem universiteter og virksomheder og har haft succes med at udvikle et varemærke med en klar 
kvalitetsstandard i italiensk sammenhæng. 
• Samarbejde med programmet fører ofte partnerne til engagement i andre EF-initiativer. Italienske UPUV'er 
har stærke forbindelser til FORCE og TEMPUS. 
6. Samlet effekt 
• I Italien har COMETT gennem UPUV'erne skabt klare kanaler for et systematisk frem for et tilfældigt 
samarbejde mellem lokale universiteter og små og mellemstore virksomheder, håndelsforeninger, 
handelskamre og lokalregeringen. 
95 
Det har i høj grad været ansvarligt for at skabe kvalitetsbaserede rammer for offentlig debat mellem 
universitet og virksomhed i landet. Programmets succes har inspireret nogle universiteter til formelt at 
anerkende praktikophold i virksomheder. 
COMETT-programmet har også haft en vigtig multiplikatoreffekt ved at fungere som drivkraft for 
teknologioverførsel. Dette konsoliderer UPUV'erne som effektive udviklingscentre, der deltager i efter-og 
videreuddannelse, F&U og udviklingsprogrammer for EF og nationale myndigheder. 
Takket være COMETT har universiteter og virksomheder udviklet et arbejdsforhold og koncentreret sig 
om at opfylde virksomhedernes fastlagte uddannelsesbehov gennem kurser og praktikophold og endvidere 
givet forholdet en tværnational dimension. 
COMETT-programmet opstiller en effektiv model til udformning af fremtidig uddannelsespolitik med 
henblik på grundlæggende samt efter- og videreuddannelse. COMETT vil tilskynde til på nationalt plan 
at udvikle et decentraliseret, fleksibelt uddannelsessystem gennem direkte dialog mellem universiteterog 
virksomhedspartnere samt aktivt samarbejde i fælles projekter. 
COMETT har ved at stimulere debatten mellem universiteter, virksomheder, F&U-organisationer samt 
lokalregeringer og den nationale regering etableret et forum for diskussion af uddannelsespolitik med både 
en national og en europæisk dimension. 
Det nationale COMETT-informationscenter, der er placereti MURST, har udført et betydningsfuldt arbejde 
ved at involvere alle væsentlige aktører i programmet og sikre programmets kvalitetsstandarder. 
Informationscentret har haft stor indflydelse med sin opfordring om at acceptere og anerkende 
studenterudvekslingssystemer i Italien. 
IRLAND 
Befolkning: 3,52 mio., befolkningstæthed: 50,4, BNP pr. indb.: 10,8 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL IRLAND (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 3 
Sektorspecifikke 2 690.000 
Studerende 1.205 3.294.330 
Stipendiater 46 310.530 
Kurser 110 1.262.000 
Fælles uddannelsesprojekter 12 2.517.940 
Pilotprojekter 2 1.000.000 
Supplerende foranstaltninger 18 582.818 
I ALT 9.278.508 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktioner 
• I lovene af 1992 om regionale, tekniske universiteter og Dublins Teknologiske Institut er en af 
hovedfunktionerne anført som "at tilbyde erhvervs- og teknisk uddannelse og efter- og videregående 
uddannelse til gavn for statens økonomiske, teknologiske, videnskabelige, handelsmæssige, industrielle, 
sociale og kulturelle udvikling med særlig vægt på den region, universiteteter beliggende i". Sammen med 
de nye teknologiske universiteter (1989) har alle nu fastlagte, juridiske strukturer, i henhold til hvilke de 
kan gennemføre kommercielle aktiviteter. Vedtægterne for The National University og Trinity College 
giver også mulighed for sådanne aktiviteter. En grønbog om uddannelse fra 1992 viste øget orientering 
imod de erhvervsmæssige aspekter ved uddannelse på tredje trin. 
96 
• Samarbejdsprogrammer mellem højere uddannelse og erhvervsliv har været under udvikling siden 
slutningen af 1970'erne. De aktuelleprogrammer omfatter: (1 ) det industriellebindeledsprogram.der støtter 
disse aktiviteter på visse højere uddannelsesinstitutioner, (2) samarbejdsordningen mellem højere 
uddannelse og erhvervsliv, der støtter fælles forskning, (3) programmer inden for højteknologi (PAT's), 
der udvikler et tilstrækkeligt kommercielt grundlag for nicheteknologier, (4) programmer til fremme af 
praktikophold, hvor dygtige kandidater overføres til virksomheder, (5) udvikling af en regional, teknisk 
infrastruktur, der støtter udviklingen af navnlig regionalt relevante teknologier osv. 
• De fleste højere uddannelsesinstitutionerhar nu eksplicitte politikker og støtteprocedurer med henblik på 
kommercielle aktiviteter. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Irland har gjort stadige fremskridt under COMETT II. To sektorspecifikke UPUV'er er kommet til og har 
bragt antallet af irsk-baserede UPUV'er op på fem, og samlet blev der indgået omkring 111 kontrakter. 
• Der har været vanskeligheder på fire hovedområder: (1) formidling af projektresultater til små og 
mellemstore virksomheder, (2) udvidelse af den europæiske dimension inden for alle strenge, (3) udvikling 
af UPUV'ernes forretningsplaner, (4) markedsføring af undervisningsmaterialer og kurser på europæisk 
plan. 
3. Netværkssamarbejde 
• De sektorspecifikke UPUV'ers bidrag har omfattet udvikling af ekspertise i europæiske samarbejdsprojekter 
samt udvikling af en EU-dimension i regionale aktiviteter. Alle UPUV'er har gennemført 
uddannelsesbehovsanalyser,tilrettelagtkortvarige kurser og involveret irske virksomheder i internationale 
uddannelsesprojekter. Uddannelsesbehovsanalyser er blevet gennemført i samarbejde med regionale og 
nationale institutioner, der er involveret i videnskab og teknologi. Der er også dannet en national 
sammenslutning af UPUV'er. 
• UPUV-aktiviteter har også ført til, at der er dannet stærke netværk omkring kortvarige kurser og 
uddannelsesprojekter, der ofte integrerer og støttes af mobilitetsaktiviteter.For små virksomheder er det 
ofte den første forbindelse til tværnationale aktiviteter. De støttes af UPUV'er, da de deltager i større 
projekter. 
• Kun to sektorspecifikke UPUV'er koordineres fra Irland. Begge arbejder på at skabe kortvarige kurser, der 
dækker hele Europa, og at udvikle mobilitetsprogrammer. De er gået ind i og har koordineret andre EF-
programmer (LINGUA, TEMPUS, FORCE osv.) for deres medlemmer. 
• UPUV'ernes stærke sider er: (1) de har udviklet et godt ry, ekspertise og kompetence, (2) der er etableret 
forbindelser til andre EF-programmer og netværkssamarbejde. 
• De svage sider er: (1) manglende deltagelse fra virksomheder, fordi de arbejder i en region, hvor 
virksomhederne geografisk ligger meget spredt og befinder sig på et lavt teknologisk niveau, og hvor det 
fortrinsvis er små og mellemstore virksomheder, (2) intet ministerium har taget "ansvaret" for UPUV'erne, 
(3) usikkerhed og manglende finansiering. 
4. Mobilitet 
• Irland har ikke nogen stærk tradition for praktikophold uden for de nye teknologiske universiteter,selv om 
bevidstheden herom er voksende på grund af COMETT 
og lignende nationale aktiviteter. Konkurrencen om praktikpladser i virksomheder er imidlertid hård på 
grund af den høje arbejdsløshed og en svag industriel struktur. Der er dog sket forbedringer inden for 
udvekslinger af medarbejdere. 
• Praktikophold for studerende har: (1) indført et tværnationaltelement på de højere uddannelsesinstitutioner, 
der allerede gennemfører praktikophold i virksomheder, (2) fremmet udviklingen af krav og mekanismer 
i forbindelse med praktikophold på højere uddannelsesinstitutioner,der ikke allerede er involveret i disse 
aktiviteter, (3) øget de studerendes sproglige kompetence, (4) fungeret som grundlag for stærkere 
samarbejde og fælles projekter, (5) givet nogle virksomheder en kulturel indlæringserfaring. 
• Nogle universiteter, der ikke allerede gennemfører praktikophold, har ændret deres politikker på det 
uformelle plan for at fremme udvekslinger. Nogle institutter har formelt ændret strukturer. 
Medarbejdermobilitetsprogrammetopfattes som for stramt, idet det tre-måneders ophold er for langt. 
5. Efter- og videreuddannelse 
97 
• COMETT har forbedret uddannelsesudbuddet i Irland ved at tilskynde højere uddannelsesinstitutionertil 
at udvikle og levere teknisk efter- og videreuddannelse, navnlig på områder, hvor det ville have været 
nødvendigt at rejse til udlandet. Adgangen til international ekspertise har forbedret kvaliteten. COMETT 
har også fremmet aktiviteter inden for åben uddannelse, multimedier og fjernundervisning. 
• Nyskabende samarbejde har fundet sted gennem: (1) virksomheders direkte engagement i planlægning og 
udvikling af kurser, (2) internationalisering af udviklingsprocessen, (3) udvikling af fleksible netværk til 
at gennemføre dette arbejde. 
• Cb-projekterne betragtes som særdeles vellykkede i Irland. To pilotprojekter (bioteknologi og 
opførelse/vedligeholdelseaf motorveje) har også fungeret godt. 
6. Samlet effekt 
• Samlet kan man sige, at COMETT har fremmet debatten ved at bidrage med spørgsmål vedrørende 
uddannelsesdimensionen og det tværnationale sigte. 
• UPUV'erne har bidraget med en ekstra dimension som et infrastruktureltnetværk. Det nationale COMETT-
kontaktudvalg har været effektivt, idet det for første gang har bragt alle med interesse for højere 
uddannelse og videnskabelig og teknologisk uddannelse (regering, universiteter, virksomheder, 
fagforeninger osv.) sammen. Programmet har også bidraget til at bringe en EU-dimension ind i nationale 
politikker på området, og der er etableret forbindelser med aktiviteterunder The Operational Programme 
for Industrial Development (1989-93) på områder vedrørende samarbejde mellem højere uddannelse og 
erhvervsliv. 
• Der er dannet tætte forbindelser med de højere uddannelsesinstitutioners kontorer for kontakt til 
erhvervslivetog også inden for nationale, prioriterede udviklingsområder inden for videnskab og teknologi 
(f.eks. tømmer og skovbrug, marine- og aquakultur, bioteknologi). 
LUXEMBOURG 
Befolkning: 0,38 mio., befolkningstæthed: 188,4, BNP pr. indb.: 19,64 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL LUXEMBOURG 
(1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 1 
Sektorspecifikke 0 120.000 
Studerende 50 105.030 
Stipendiater 
Kurser 5 45.000 
Fælles uddannelsesprojekter 3 565.000 
Pilotprojekter 1 500.000 
Supplerende foranstaltninger 1 20.000 
I ALT 1.355.030 
1. Baggrund; lovgivning & aktiviteter 
• Der findes ikke i Luxembourg et fuldstændigt tre-trinsuddannelsesforløb, idet man kun har l'Institut 
Supérieur de Technologie (1ST) og le Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Virksomhederne har 
således tendens til at se udenlands, når det gælder samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. 
98 
• Først da de offentlige forskningscentre (CRP) blev etableret i 1987, er nye uddannelser i højteknologi 
blevet tilgængelige. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• COMETT I har haft en konkret igangsættende rolle i udviklingen af SITec (en platform for nye teknikker 
på intensive kurser) inden for det offentlige forskningscenter Henri Tudor. 
• COMETT-informationskontoret har også spillet en vigtig rolle. 
3. Netværkssamarbejde 
• Luxembourg har kun ét regionalt UPUV, der dækker hele landet. Efter en lidt langsom start fungerer det 
godt. Der er blevet gennemført sektorspecifikke uddannelsesbehovsanalyser. Kurser har fået et 
internationalt element. 
• UPUV'et gav merværdi ved at gøre virksomheder opmærksomme på den europæiske dimension i F&U og 
i uddannelse. 
• Dets hovedstyrke er, at dets partnere har omfattet de faglige sammenslutninger, hvilket har givet 
troværdighed og en lettere adgang til virksomheder. Andre partnere har været ITS, CU og CRP'erne. Alle 
partnere har været aktive i national og EU-F&U og giver således UPUV'et mulighed for at forbinde 
uddannelse og forskning. 
4. Mobilitet 
• Siden de økonomiske vanskeligheder i 1992 er studerende blevet mere interesserede i praktikophold og 
virksomheder mere omhyggelige med hensyn til deres relevans. 
• Det har ofte for små og mellemstore virksomheder været deres første kontakt med et europæisk program 
og har tilskyndet dem til at gå videre til F&U-programmer. 
• Praktikophold i virksomheder er blevet mere systematiske. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Udviklingen af SITec som en platform for kortvarige kurser har været COMETT's væsentligste resultat. 
Under COMETT har CRC-CU udviklet kortvarige kurser for erhvervslivet på samme måde som la 
Chambre des Métiers; sidstnævnte mest for små og mellemstore virksomheder. 
6. Samlet effekt 
• Der var etableret forbindelse mellem højere uddannelse og erhvervsliv før COMETT. Imidlertid har 
COMETT haft en indirekte katalysatoreffekt på forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv. Det 
har også gjort opmærksom på betydningen af samarbejde på tværs af grænserne. 
• Den gode administration af COMETT har tilskyndet virksomheder til at deltage i andre EF-programmer. 
• COMETTs aktiviteter har sat fokus på den manglende nationale koordinering af samarbejdet mellem 
nationale virksomheder og udenlandske universiteter og har tilskyndet til udvikling af fælles aktioner i 
Sarr-Lor-Lux-regionen. 
• UPUV'et har støttet QUALIF-programmet om kvalitetsstyringaf informatHcprojektermellem virksomheder 
og nationale organer. Det har også bragt organer inden for teknisk innovation og med interesse for 
uddannelse sammen. 
NEDERLANDENE 
Befolkning: 15,13 mio., befolkningstæthed: 367,2, BNP pr. indb.: 15,6 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL NEDERLANDENE 
(1990-94) 
99 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 3 
Sektorspecifikke 7 1.455.000 
Studerende 1.567 3.706.315 
Stipendiater 15 97.460 
Kurser 147 1.685.500 
Fælles uddannelsesprojekter 17 3.463.000 
Pilotprojekter 3 1.500.000 
Supplerende foranstaltninger 21 328.329 
I ALT 12.235.104 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Den højere uddannelsessektor er opdelt i universiteter (WO) og højere erhvervsuddannelse (HBO). 
Samfundstjeneste anerkendes eksplicit i lovene om højere uddannelse af 1986. 
• Stiftelsen for teknisk forskning (STW) støttede forskning af høj kommerciel værdi. Økonomiministeriet 
har to store programmer til fremme af teknologisk forskning og udvikling gennem samarbejde af nye 
kommercielle produkter. 
• Bestyrelserne for HBO'erne omfatter erhvervsfolk, og praktikophold i virksomheder af 6 til 12 måneders 
varighed er obligatoriske. Kvalitetsvurdering omfatter i stigende grad tilsyn fra erhvervslivets side. Der er 
på de fleste højere uddannelsesinstitutioner kontakt med virksomheder og teknologioverførsel. Brug af 
efter- og videreuddannelsesprogrammerbliver stadig mere udbredt. 
• Store virksomheder samarbejder godt med højere uddannelsesinstitutioner, finansierer professorater og 
påtager sig funktioner som gæstevejledere. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Efter en langsom udvikling under COMETT I er deltagelsen steget hurtigt. NUFFIC har spilleten vigtig 
rolle i denne udvikling ved at være vært for og udvikle COMETT-informationskontorets arbejde. 
3. Netværkssamarbejde 
• Af de 10 hollandske UPUV'er er de 3 regionale, placeret på de tre tekniske universiteter (Delft, Eindhoven 
og Twente) og dækker hele landet. De 7 er sektorspecifikke. De fleste velkendte multinationale selskaber 
er medlemmer af UPUV'erne; succes'en hos de små og mellemstore virksomheder er kommet 
langsommere. 
• COMETT-UPUV'er hjælper virksomheder med såkaldte klyngestrategier. Afholdelse af industrielle 
rundbordskonferencer har været særligt nyttige. Der er ikke altid blevet gennemført 
uddannelsesbehovsanalyser. 
• De væsentligste stærke sider ved de regionale UPUV'er har været: (1) et tæt forhold til andre 
bindeledsorganisationer, provinsmyndigheder og virksomheder, (2) konkrete og synlige resultater af 
internationaltsamarbejdeog (3) viden om europæisk ekspertise og mulighed for at udnytte den som ønsket. 
Sektorspecifikke UPUV'er har føjet en stærk international dimension til deres arbejde. 
• De væsentligste svagheder har været: (1) manglende finansiering af aktiviteter, (2) for store regioner, (3) 
virksomhedspartnerne var ikke tilstrækkeligt engagerede, (4) erhvervslivets bevidsthed om COMETT er 
lav, (5) hurtig udskiftning af UPUV-medarbejdere. Vanskelighedernemed kontakt til erhvervsliveter større 
i de regionale UPUV'er. 
4. Mobilitet 
• Et UPUV har etableret "lokale strategiudvalg" med partnervirksomheder, der skal føre tilsyn med 
100 
udvekslinger og påvirke kursusindhold. Andre peger på en meget mere beskeden innovationsgrad. 
• Der bliver nu lagt mere vægt på praktiske spørgsmål som indkvartering, strukturering af kontakter (en 
netværkspolitik i stedet for uformelle kontakter), planlagte tilbud om studenterprojekter som en del af 
virksomhedernes drift osv. 
• Der var ønske om en forenkling af regler og procedurer omkring mobilitetsordninger. Sanktionej og 
afrapportering efter praktikopholdet kunne også forbedre programmets effektivitet betydeligt. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• COMETT har internationaliseret en række efter- og videreuddannelseskursusaktiviteter og hjulpet 
undervisere med at undervise på internationalt niveau. Der er blevet udviklet flere efterspørgselsbaserede 
kurser takket være inddragelsen af virksomheder. 
• Kvaliteteni kursusudviklingen er forbedret gennem udveksling af ideer. Man har udviklet kvalitetsgarantier 
på europæisk niveau ved at forhindre større uoverensstemmelser på de forskellige universiteterog ved at 
fastlægge en fælles kerne-læseplan (hvorpå udvekslinger baseres). Der er blevet udnævnt inspektører til 
at overvåge kvaliteten. 
• Spektret af tilgængelige kurser er vokset både i Nederlandene og i Europa som helhed, samtidig med at 
kurserne afvikles på mange flere forskellige måder. Efter- og videreuddannelsesaktiviteternehar fået en 
mere international karakter, og der er voksende interesse og deltagelse fra små og mellemstore 
virksomheder. 
6. Samlet effekt 
• COMETT har aldrig spillet nogen større rolle i den nationale debat om samarbejde mellem højere 
uddannelse og virksomheder. Det skyldes COMETT's beskedne budget og virksomhedernes rige tradition 
med videreuddannelse efter tredje trin. Der var ligeledes før COMETT en hel del kontakt mellem 
universiteter, hogeschoien og virksomheder. Oven i dette er der et omfattende sæt af foranstaltninger til 
udvikling og formidling af nye teknologier, især til små og mellemstore virksomheder. COMETT spiller 
således en støttende snarere end en ledende rolle. 
• Det har endnu ikke resulteret i formulering af nye nationale eller regionale politikker eller forbindelsen til 
supplerende nationale eller regionale programmer. Imidlertid har Ministeriet sørget for økonomisk støtte 
til UPUV'erne. 
• Dets væsentligste effekt har været, at det giver uddannelse den europæiske dimension. 
PORTUGAL 
Befolkning: 9,85 mio., befolkningstæthed: 106,6, BNP pr. indb.: 9,06 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL PORTUGAL (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 4 
Sektorspecifikke 6 1.350.000 
Studerende 1.321 3.282.700 
Stipendiater 59 404.660 
Kurser 127 1.194.500 
Fælles uddannelsesprojekter 11 1.970.371 
Pilotprojekter 1 500.000 
| Supplerende foranstaltninger 24 378.656 
101 
Ï ALT 9.080.887 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• I 1980 blev INESC (institut for edb-systemer og computerteknologi) grundlagt som et bindeled mellem 
det tekniske universitet i Lissabon og kommunikations- og IT-industrierne. Dets hovedformål er F&U og 
teknisk efter- og videreuddannelse. AITEC (Tecnologias de Informaçào SA) blev etableret af INESC for 
at gennemføre teknologioverførsel og "udklække" virksomheder. I 1984 blev FUNDETEC (fond for 
udvikling af undervisning i elektricitets-, elektronik- og computerteknologi) nedsat af det tekniske 
universitet i Lissabon for at udvikle nye uddannelsesprogrammer for ingeniører. I 1987 blev ITEC 
grundlagt af det tekniske universitet i Lissabon for at stimulere portugisisk deltagelse i EU-programmer. 
• I 1986 blev INEGI (institut for mekanik og erhvervsledelse) oprettet i Porto for at forbedre forbindelserne 
mellem universiteterog virksomheder. 
• I 1988 etableredes Conselho para a Cooperaçào Ensino Superior Empresa (CESE), der har ansvar for at 
foreslå procedurer og politikker med henblik på at forbedre samarbejdet mellem højere uddannelse og 
virksomheder. 
• Fra midten af 1970'erne er der sket en stærk ekspansion i den højere uddannelse i Portugal. I den senere 
tid har universiteterog polytekniske uddannelsesinstitutionerfået vedtægter, der giver dem økonomisk og 
administrativ autonomi. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Etableringen af COMETTs informationskontor i Conselho para a Cooperaçào Ensino Superior Empresa 
(CESE) har været afgørende for COMETTs succes i Portugal. Det er blevet foreslåetat integrere lignende 
samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder i andre nationale programmer på grundlag af 
erfaringen med COMETT. 
• CESE anbefalede offentlig støtte til UPUV'erne for at få en bedre synergi med nationale programmer. 
Paralleltmed COMETT har CESE også tilrettelagtto større konferencer om højere uddannelsessamarbejde 
hvert år. COMETT-aktiviteter har også inspireret CESE til at lancere et nationalt praktikopholdsprogram 
for personer med en kandidatgrad i virksomheder og organisationer i andre EU- og EFTA-lande. Det 
bruger mange af de informationer og den kompetence, det har erhvervet fra COMETT-programmet. 
• Visse F&U- og teknologioverførselskonsortier,der allerede var etableret, har udvidet deres aktiviteter til 
efter- og videreuddannelse gennem COMETT. 
3. Netværkssamarbejde 
• Bidraget fra COMETT og dets UPUV'er har været: ( 1 ) udvikling af engagerede, regionale bindeled mellem 
højere uddannelse og virksomheder, men domineret af universiteter, (2) tilføjelse af en international 
dimension, der tidligere var meget svag, til disse bindeled (3) udvidede aktiviteter til andre EU- og 
nationale programmer (PEDIP, PRODEP, osv.). 
• To UPUV'er er gået over til at arbejde med regionale myndigheder om regionaludvikling. Et UPUV har 
etableret en række teknologioverførselscentreover hele sin region. 
• UPUV'erne/COMETT har styrket forbindelserne til højere uddannelsesinstitutioner og virksomheder i 
udlandet, hvilket har givet nye F&U- og uddannelsespartnere. På samme måde har de formidlet 
internationale kontakter og potentielle markeder for virksomheder og været en dør til andre europæiske 
programmer. Imidlertid har virksomheder, især små og mellemstore, kun i ringe grad bidraget til 
programudviklingen. 
• De seks sektorspecifikke UPUV'er (tekstiler, landbrugets forædlingsindustri, mineindustri, 
telekommunikation, bioteknologi) har fremstillet kurser, undervisningsmateriale,bøger, vejvisere osv. og 
har udvekslet studerende og styrket forbindelserne over hele Europa. 
• De væsentligste stærke sider er UPUV-aktiviteternes tværnationale dimension, udviklingen af en 
professionel ledelsesstruktur og deres specialisering i international uddannelse i teknologi. De væsentligste 
svage sider er: (1) UPUV'erne er stadig i vid udstrækning afhængige af svingende økonomisk støtte, (2) 
de fleste sektorspecifikke UPUV'er har en rodet juridisk status og (3) manglende offentlig bevidsthed om 
og anerkendelse af deres potentiale inden for de nye EF-uddannelsesprogrammer. 
4. Mobilitet 
102 
• COMETT har øget de studerendes interesse for praktikophold i udlandet og føjet en europæisk dimension 
til studerendes uddannelse samt bidraget til udviklingen af et europæisk teknologioverførselsnet mellem 
universiteterog virksomheder. Imidlertid mangler der stadig anerkendelse af praktikophold for studerende 
i de akademiske læseplaner, og der er behov for en sammenhængende, struktureret anerkendelse i 
studieordningerne af tværnationale praktikophold i virksomheder. Der mangler også et reelt fælles tilsyn 
med uddannelserne fra universiteters og virksomheders side. 
• Udvekslinger af medarbejdere, navnlig fra virksomhed til universitet er stadig vanskelige på grund af 
problemer for virksomhederne med at tilpasse personalets uddannelsesbehov med universiteternes 
uddannelsesmetoder. Det er også vanskeligt at frigøre medarbejdere i længere perioder. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• COMETT har bidraget til en styrkelse af tværnational udvikling af og deltagelse i efter- og 
videreuddannelsesaktiviteter. 
• Der er sket en forbedring såvel kvalitativ som kvantitativ af undervisningsmaterialerne på markedet. 
Imidlertid er virkningen begrænset på grund af den lave efterspørgsel (og det lave udbud) af 
teknologirelateretefter- og videreuddannelse i Portugal. 
6. Samlet effekt 
• COMETT har bidraget til udvikling af nye ideer og forslag til teknisk uddannelse og har øget bevidstheden 
om betydningen af teknologioverførsel. Det har bidraget til at oprette bindeled mellem højere uddannelse 
og erhvervsliv med henblik på teknisk uddannelse og startet en nyskabende dialog mellem højere 
uddannelsesinstitutionerog virksomheder, hvilket fører til mere "skræddersyede" kurser. 
• COMETT har bidraget til forbedring af nationale og internationale kontakter mellem universiteter og 
virksomheder inden for uddannelse og teknologioverførsel. 
• Det har fremmet integration af tværnationale praktikophold i virksomheder i kursusstrukturerne. 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Befolkning: 57,75 mio., befolkningstæthed: 236,6, BNP pr. indb.: 14,73 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL DET FORENEDE 
KONGERIGE (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 17 
Sektorspecifikke 12 3.860.000 
Studerende 4.785 13.626.124 
Stipendiater 69 410.310 
Kurser 324 3.347.400 
Fælles uddannelsesprojekter 42 8.679.009 
Pilotprojekter 4 2.000.000 
Supplerende foranstaltninger 71 1.086.556 
I ALT 33.009.399 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Ministeriet for handel og industri, Ministeriet for beskæftigelse og Ministerietfor uddannelse og videnskab 
103 
er alle involveret i udviklingen af en politik for samarbejde mellem universiteter og erhvervsliv. Der 
lægges særlig vægt p$ at lukke "teknologioverførselshullef'.Der er skattemæssige incitamenter til efter-
og videreuddannelse. 
• Universiteterne får tildelt bevillinger, der er øremærkede til udvikling af erhvervsmæssig efter- og 
videreuddannelse. Under ordningen med undervisning i virksomhederne finansieres unge kandidater, der 
er beskæftiget i akademiske institutioner, således at de kan arbejde på definerede projekter i virksomheder. 
LINK finansierer forskningsprojekter med videnskabsbaserede partnere og erhvervspartnere. CASE 
tilskynder virksomheder til at finansiere seniorstipendiater til gengæld for arbejde på et bestemt projekt. 
Virksomhedsinitiativet tilbyder virksomheder mulighed for at ansætte universitetskonsulenter i korte 
perioder. Andre foranstaltninger af samme type omfatter fremme af teknologiudvikling, oprettelse af 
Faraday-centre (der svarer til Fraunhofer-institutter), ordningen med virksomheder i højere uddannelse, 
oprettelse af uddannelses- og virksomhedsråd (TEC'er), det nationale uddannelsesprogram i højteknologi 
osv. 
• Erhvervsmæssige og industrielle organer er nu i udstrakt grad repræsenteret i bestyrelserne for højere 
uddannelsesinstitutionerog deres underudvalg. Højereuddannelsesinstitutionerbliver stadigmere involveret 
i teknologioverførsel og i oprettelse af virksomheder. Universitetsmedarbejderetilskyndes nu aktivt til at 
deltage i den kommercielle udnyttelse af deres forskning. De fleste universiteter har medarbejdere til at 
varetage forbindelsen til erhvervslivet, og mange har oprettet videnparker. 
• Indtægter fra virksomheder til højere uddannelsesinstitutionerer stigende. Nogle store virksomheder har 
medarbejdere, der varetager forbindelsen til uddannelsessektoren. Erhvervslivet er stærkt repræsenteret i 
finansieringsrådene for universiteterne. Sammenslutningen af britiske virksomheder (CBI) forhandler 
industriens holdning med hensyn til højere uddannelse. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Der har været stærk deltagelse i COMETT I, som er videreført under COMETT II. Den fortsatte udvikling 
har været baseret på: (1) højere uddannelsesinstitutioners gode organisatoriske kapacitet og den 
kendsgerning, at de havde gode forbindelser til virksomheder før COMETT, (2) den historiske betydning, 
man har tillagt praktikophold i virksomheder, (3) den iværksætterånd, der har udviklet sig på højere 
uddannelsesinstitutioner siden 1980'erne, (4) anerkendelse af betydningen af tværeuropæisk samarbejde, 
(5) de nationale strukturer, der støtter samarbejdet mellem universiteterog virksomheder og COMETT-
informationskontorets arbejde. 
3. Netværkssamarbejde 
• Efter 1990 havde UK 25 UPUV'er: 17 regionale, der dækker hele UK og 8 sektorspecifikke UPUV'er. Fire 
sektorspecifikke UPUV'er kom til i 1992. 
• Universiteterne mente, at UPUV'er var mest relevante på regionalt i forhold til nationalt plan. UPUV'erne 
var effektive i markedsføringen af COMETT. Nyhedsbreve, møder, praktikophold, kortvarige kurser var 
alle nyttige. I reglen anerkendte virksomheder behovet for netværk mellem universiteterog virksomheder 
og så UPUV'erne som en af katalysatorerne på dette område. Alle UPUV'er så et behov for netværk 
mellem højere uddannelse og virksomheder, som kunne udvikle tværnationale forbindelser og skaffe 
informationer om EU-uddannelsesmuligheder. 
• Over halvdelen af universiteterne mente, at UPUV'erne kun havde lidt eller slet ingen virkning med hensyn 
til at hjælpe virksomheder med at formulere deres behov, idet der fandtes mange andre veje. UPUV'erne 
hjalp virksomhederne med at lave uddannelsesbehovsanalyser og med at højne virksomhedens 
uddannelsesprofil. UPUV'erne fremlagde ikke mange klare beviser på, at de selv havde bidraget på dette 
område: 54% af de regionale UPUV'er mente, at der kun var opnået lidt. 
• Universiteterne mente, at UPUV'erne hjalp dem med at se ud over de nationale grænser ved at etablere 
forbindelse til andre universiteterog virksomheder over hele Europa. For virksomhederne fandt UPUV'erne 
partnere i udlandet og formidlede praktikophold til EU-studerende. 61% af de regionale og samtlige 
sektorspecifikke UPUV'er mente, at de havde bidraget noget eller en hel del med opmuntring til 
tværnationalt samarbejde. Der var ikke den store forskel mellem de sektorspecifikke UPUV'ers bidrag og 
de regionale UPUV'ers. De sektorspecifikke syntes dog at have tættere og hyppigere kontakter med 
virksomheder. 
• Universiteterne mente, at UPUV'ernes styrke lå i deres udstrakte kontakter med andre UPUV'er i UK og 
EU, universiteter og virksomheder. Dertil kom deres engagement i erhvervsmæssig udvikling og 
stimulering af interaktion mellem universiteter og virksomheder. Svaghederne lå i utilstrækkelig 
104 
finansiering, og i at de undertiden ikke var tilstrækkeligt fast forankrede i deres egne regionale strukturer. 
For virksomhederne lå UPUV'ernes styrke i deres evne til at bringe europæiske organisationer sammen og 
sørge for de sidste nye informationerom EU-aktiviteter inden for efter- og videreuddannelse i teknologi. 
Dertil kom tilvejebringelsen af muligheder for europæiske praktikophold. Svagheden lå i manglende 
fællesskab mellem sektorspecifikke og regionale UPUV'er og finansieringsprocessen.som gjorde langsigtet 
planlægning vanskelig. Der var ringe kommunikation gennem promotion og reklame, og bevidstheden om 
UPUV'ernes eksistens var lav. Regionale UPUV'er så deres styrker som: netværkssamarbejde, ekspertise 
inden for mobilitetsprogrammer, forbindelser med Kommissionen, projektstyring, et kontaktpunkt for alle 
til højere uddannelsesinstitutioner, virksomheder og EF-programmer. Svaghederne lå i utilstrækkelig 
finansiering, afhængighed af EF-finansiering og manglende evne til at skaffe anden finansiering, 
vanskeligheder med at fastholde erhvervslivets interesse, at søge at opfylde alles behov osv. 
Sektorspecifikke UPUV'ers styrke lå i: en klar opgave, god støtte fra højere uddannelsesinstitutioner, 
erhvervsliv og EF, ekspertise i EF-finansiering og projektstyring. Svaghederne omfattede: relativt ringe 
forbindelser til erhvervslivetog en ringe kommerciel orientering samt dårlige forbindelser til nogle lande. 
4. Mobilitet 
• Godt halvdelen af universiteterne mente, at praktikophold for studerende havde bidraget til innovation 
inden for institutionen. To tredjedele af virksomhederne følte, at de havde haft gavn af at stille en 
praktikplads til rådighed; nedbrydning af nationale barrierer og åbning for markedsføringsmulighedersamt 
det specifikke tekniske element bidrog hertil. 85% af de regionale UPUV'er følte, at praktikopholdene for 
. studerende havde bidraget til innovation: etablering af nye forbindelser, forøget interesse for og 
efterspørgsel efter studerende, virksomheder fik forbindelser til nye markeder, hvilket var til gavn for 
universiteterog gav virksomheder adgang til en stor pulje af stærkt motiverede studerende osv. 
• Halvdelen af universiteterne ændrede politikker eller praksis lige fra større akademisk anerkendelse af 
praktikophold til ændring af procedurer for praktikophold. Halvdelen af de firmaer, der deltog i 
undersøgelsen, havde foretaget ændringer. Omkring tre fjerdedele af UPUV'erne mente, at universiteterog 
virksomheder havde foretaget disse ændringer: fleksibilitet i kursusudformning, bistand til 
universitetslærere.der besøgte studerende i udlandet, forsikringspolitikker,bedre sproglig forberedelse osv. 
Virksomhederne var blevet mere fleksible med hensyn til planlægning og definition af arbejdsprogrammer 
osv. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Universiteterne var ligeligt fordelt i spørgsmålet om, hvorvidt COMETT havde ydet nyskabende bidrag 
til uddannelse. 70% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft en smule eller ingen effekt på 
innovation. Af UPUV'erne mente kun 16% af de regionale og 57% af de sektorspecifikke UPUV'er, at der 
var opnået noget eller en hel del. Denne fiasko skyldtes utilstrækkelig finansiering og manglende 
personaletid i små og mellemstore virksomheder. 
• Med hensyn til kvantitet og kvalitet i efter- og videreuddannelse følte virksomhederne, at COMETT kun 
havde bidraget lidt eller slet ikke. Omkring halvdelen af UPUV'erne følte, at COMETT havde bidraget 
kvantitativt og kvalitativt gennem adgang til en bredere gruppe eksperter, ved at tilføje europæisk 
merværdi, skaffe anden finansiering osv. Universiteterne var ligeligt fordelt i spørgsmålet om, hvorvidt 
COMETT havde bidraget. 
• 59% af virksomhederne følte, at COMETT supplerede deres egne efter- og videreuddannelsesaktiviteter. 
Sektorspecifikke UPUV'er var mere positive end regionale UPUV'er: 57% mente, at der var bidraget med 
noget eller en hel del. 
• Konklusion: ... "COMETT-programmet (har) generelt haft succes med at bidrage til at øge bevidstheden 
om Europa i uddannelse og efter- og videreuddannelse... (men) rækkevidden har været meget beskeden, 
når man sammenligner med supplerende regionale og nationale aktioner ... COMETTs væsentlige 
merværdi har været at indlede en fast praksis med praktikophold for et bredere spektrum af 
virksomheder ... Det har også bidraget til at etablere nye kontakter mellem universiteter her i landet og 
virksomheder i andre medlemsstater eller i EFTA-lande." 
6. Samlet effekt 
• Universiteternemente generelt, at COMETT havde sat ekstra skub i debatten om samarbejde mellem højere 
uddannelse og virksomheder. Imidlertid bemærkede mange, at debatten var pågået længe før COMETT. 
105 
43% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft succes på dette område. 36% var uenige heri. 58% 
af de regionale og 71% af de sektorspecifikke UPUV'er mente, at COMETT havde givet et værdifuldt 
bidrag. 
De fleste universitetermente, at COMETT havde givet et værdifuldt bidrag. Det havde øget forbindelserne 
både lokalt og på tværs af Europa. Nogle virksomheder mente, at COMETT kun havde været årsag til 
minimale nye samarbejdsforsøg. Andre mente, at nye forbindelser mellem universiteterog virksomheder 
havde introduceret nye ideer på arbejdspladsen. 70% af alle UPUV'er følte, at de havde gjort en værdifuld 
indsats på dette område. Områderne gik fra praktikophold for studerende til at skabe nye tværnationale 
kontakter, til færdigheds- og uddannelsesbehovsanalyserpå regionaltog sektorspecifikt plan til spørgsmål 
om beskæftigelse af kandidater. 
49% af universiteternemente, at COMETT ikke havde haft indflydelse på politiske spørgsmål; de fleste 
var allerede veludviklede. 36% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft nogen eller betydelig 
indflydelse på deres politik over for universiteter. Kun 25% af de regionale og 14% af de sektorspecifikke 
UPUV'er mente, at COMETT havde nogen eller betydelig indflydelse. Imidlertid følte mange, at den 
indirekte indflydelse havde været betydelig. COMETT supplerede og styrkede eksisterende modeller for 
samarbejde mellem universitet og virksomhed. 
For virksomhederne var de væsentligste eksempler på fordele ved COMETT adgang til udbydere af 
europæisk ekspertise og en større bevidsthed om europæiske uddannelsesspørgsmål. 44% var involveret 
i lignende aktiviteter. 77% regionale og 60% sektorspecifikke UPUV'er rapporterede, at de havde etableret 
forbindelser mellem COMETT og andre nationale/regionalepolitikker med komplementære formål. 
Universiteterne mente generelt, at COMETT kun havde lille effekt, selv lokalt. Imidlertid blev de 
internationale aspekter anset for at give EU-uddannelsespolitikkertroværdighed. Nogle mente, at det havde 
forbedret den teknologiske kompetence i lokale virksomheder. Halvdelen af virksomhederne følte, at 
COMETT havde haft en værdifuld virkning på deres egen virksomhed, især gennem praktikophold for 
studerende, åbning for nye kompetencer og bevidsthed om EU-markedet. Nogle virksomheder følte, at 
COMETTs samlede regionale virkning var lille. UPUV'er følte, at virkningen var begrænset på grund af 
utilstrækkelig finansiering til at skabe interesse og deltagelse i større målestok. 
ØSTRIG 
Befolkning: 7,83 mio., befolkningstæthed: 93,7, BNP pr. indb.: 16,7 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL ØSTRIG (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 4 
Sektorspecifikke 1 735.000 
Studerende 796 1.989.560 
Stipendiater 73 634.310 
Kurser 84 826.500 
Fælles uddannelsesprojekter 8 1.336.000 
Pilotprojekter 
Supplerende foranstaltninger 13 187.080 
I ALT 5.708.450 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Der findes ingen specifik lovgivning for samarbejde mellem universiteter og virksomheder i Østrig. 
106 
Imidlertid giver en lov fra 1988 universitetsinstituttermulighed for at fungere som iværksættere inden for 
deres akademiske område: dette er særlig nyttigt for kontraktforskningen. Loven om universitetsstudier 
indeholder, hvilket er vigtigt, bestemmelser om efter- og videreuddannelse: veldefinerede rammer for 
attestering, finansiering, brug af universitetsinfrastrukturen,betaling af personale osv. I en større reform, 
der er trådt i kraft for nylig, fokuseres der på etablering af et Fachhochschulen-system. 
• To specielt relevante programmer er (1) "Videnskabsfolk til virksomheder", som sætter unge 
universitetslærere og forskere i stand til at tilbringe op til to år i virksomheder og (2) "Videnskabsfolk 
etablerer virksomheder", som sikrer startudgifter til etableringer, der er baseret på videnskabsmandens 
forskningsarbejde. 
• Vigtige aktiviteter inden for samarbejdet mellem højere uddannelse og virksomheder omfatter (1) nationale 
og regionale videnskabs- og teknologimesser, hvor F&U-resultater kan præsenteres for virksomheder og 
(2) "FoDoc Østrig", som er et landsdækkende informationssystem om forskningspotentiale og -projekter 
på alle universiteterog akademier. 
• Der er etableret et netværk til teknologioverførsel og efter- og videreuddannelsesinstitutter, 
folkeuniversitetscentre,og faglige kontaktkontorer. 
• Det er normalt at udarbejde diplomopgaver og doktordisputatser i forbindelse med projektarbejde i 
samarbejde med en virksomhed. Forelæsere fra virksomheder er normale i universiteternes efter- og 
videreuddannelsesprogrammer. 
• Således er samarbejdsforhold mellem universiteterog virksomheder alt i alt veludviklede. 
2. COMETT's nationale udvikling 
Den nationale udvikling i COMETT's aktiviteter har været hurtig og vellykket, fordi: 
• UPUV'erne passer fint ind i den eksisterende veludviklede samarbejdsstruktur for universiteter og 
virksomheder. 
• COMETT-informationscentret gav aktiv og effektiv støtte. Det tog initiativ til projekter, tilrettelagde 
konferencer, seminarer, workshops, informationstjenester osv. 
• Ministeriet for videnskab og forskning sørgede for central støtte og sam-finansiering og udtrykte vilje til 
at sørge for fremtidig støtte. 
• EF-mærket var nyttigt. De fleste førende organisationer deltager nu i COMETT, herunder et stort antal 
virksomheder. 
3. Netværkssamarbejde 
• De 4 regionale UPUV'er (APS, ATTAC, CATT og DANUBE) har sikret: 
- En regional platform for uddannelses- og teknologispørgsmål, samtidig med at regional og national 
bevidsthed om disse spørgsmål er blevet vakt. 
- Internationale partnere og en europæisk dimension i uddannelse i teknologi, idet de har fungeret som 
regionalt centrum for europæiske initiativer. De bistår med at integrere små og mellemstore regionale 
virksomheder og andre partnere i europæiske projekter og spørgsmål. Dette har ført til en motivering 
og bevidstgørelse i forhold til international,teknologisk udvikling. 
- Kortvarige kurser og medarbejderudvekslingersamt incitamenttil virksomheder til denne aktivitet. De 
har skabt større synergi mellem forskning og uddannelse. 
- Et tværnationalt perspektiv gennem arbejde med europæiske partnere, praktikophold og tilstrømning 
af udenlandske studerende til østrigske virksomheder. 
• UPUV'ernes stærke sider er: (1) sikker, juridisk og uafhængig status som grundlag for et demokratisk 
partnerskab, (2) høj grad af accept og god regional støtte samt økonomisk engagement fra offentlige og 
halvoffentlige institutioners side, (3) kompetence til at styre europæiske uddannelsesprojekter, (4) tæthed 
på virksomhederne og teknisk troværdighed, (4) forbindelser til andre EU-net, (5) forbindelser til 
universiteter og styrken ved de eksisterende "folkeuniversitetsscentre" i Østrig, (6) meget motiverede 
medarbejdere og fleksibel og effektiv struktur. 
• UPUV'ernes svagheder er. (1) svaghed med hensyn til at forbinde COMETT til andre EU-projekter, idet 
Østrig er et EFTA-land, (2) manglende markedsførings- og salgsstrategier, (3) begrænset antal 
medarbejdere, (4) nogle regioner har et svagere grundlag med hensyn til universitets-og tekniske studier, 
(5) den tid, der er gået med at udvikle en bestemt profil, (6) manglende tid til selvstudier i et komplekst 
område, (7) COMETT-projekter er for korte til at skabe en "international uddannelsesfilosofi", (8) årlig 
nedskæring af økonomisk støtte, (9) usikkerhed med hensyn til overførslen til LEONARDO. 
107 
4. Mobilitet 
COMETT har resulteret i: 
• systematiserede praktikophold for studerende på et projektorienteret grundlag med en klar arbejdsplan og 
definerede bestemmelser om akademisk anerkendelse 
• virksomheder er ved at acceptere en "praktikopholdskultur" og giver studerende bedre faciliteter og 
erhvervsvejledning; deres accept af studerende er blevet lettere og mere formaliseret 
• udveksling af medarbejdere giver betydelig feedback og skaber forbindelser mellem universiteter og 
virksomheder; de er imidlertid meget vanskelige og tidkrævende at tilrettelægge, især for længere perioder. 
5. Efter- og videreuddannelse 
COMETT har været vigtigt på grund af: 
• Udviklingen af uddannelsesprojekter i samarbejde med potentielle brugere og internationale partnere. Det 
har ført til, at kurser er blevet afviklet flere steder og har forbedret international markedsføring og bedre 
adgang til kurser. Viljen til at tilrettelægge eller deltage i kurser er blevet større. Det er blevet mere 
attraktivtat tilrettelæggeefter- og videreuddannelse for små og mellemstore virksomheder. UPUV'erne har 
suppleret folkeuniversitetscentrenesuddannelsesaktiviteter. 
• Bedre uddannelseskvalitet (snarere end kvantitet) på grund af (1) en bredere udveksling af ekspertise og 
synspunkter og (2) tilvejebringelse af muligheden for at sammenligne standarder i forskellige lande. 
• Gennemførelse af en række specifikke uddannelsesbehovsanalyser samt konstant evaluering af 
virksomhedernes behov. Der er tilrettelagtdiskussioner om kursuskoncepter og markedsføring. Der er også 
blevet udviklet interaktive uddannelsesbehovsanalyser. De sektorspecifikke UPUV'er har gennemført en 
undersøgelse af standarder som grundlag for en uddannelsesbehovsanalyse. 
6. Samlet effekt 
• Den samlede effekt har været god, navnlig set fra UPUV-systemet. Der er sket en væsentlig stigning i 
tværnationale praktikophold for studerende sammen med en forbedret, projektorienteret udformning af 
praktikopholdene og hurtigere akademisk anerkendelse. De tværnationale udvekslinger af medarbejdere fra 
universiteter og virksomheder, som overhovedet ikke fandtes før COMETT, har været nyttige. Det 
nationale marked for efter- og videreuddannelse i teknologi er blevet beriget gennem den internationale 
rækkevidde og den europæiske dimension i de udviklede kurser. 
• COMETT supplerer det regionale og nationale program og bidrager derved til forbedrede aktiviteter inden 
for efter- og videreuddannelse i Østrig. Dette skal især ses i samfinansieringen mellem det regional og 
nationale plan. COMETT har styrket den internationale dimension i efter- og videreuddannelse. Det har 
forbundet højere uddannelsesinstitutionerog virksomheder, støttetudviklingen af efter- og videreuddannelse 
på højere uddannelsesinstitutioner, iværksat udviklingen af uddannelsesbehovsanalyser, sikret erfaring i 
international styring af programmer og projekter, forbedret den institutionelle styring afbindeled mellem 
højere uddannelse og virksomheder, udvidet netværk til andre former for samarbejde, øget virksomheders 
interesse i højt kvalificerede medarbejdere osv. 
SCHWEIZ 
Befolkning: 6,83 mio., befolkningstæthed: 165,4, BNP pr. indb.: 20,3 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL SCHWEIZ (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 3 
Sektorspecifikke 4 1.130.000 
Studerende 417 1.048.540 
Stipendiater 29 272.630 
108 
Kurser 86 867.450 
Fælles uddannelsesprojekter 7 1.390.000 
Pilotprojekter 
Supplerende foranstaltninger 1 2.082 
I ALT 4.710.702 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Der findes ingen specifik lovgivning om samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder. 
Forbundsregeringen er i henhold til loven bemyndiget til at være ansvarlig for videnskabs- og 
teknologipolitik. Visse særlove (f.eks. energi) underbygger nogle samarbejdsaktiviteter mellem højere 
uddannelse og virksomheder. Størstedelen af den højere uddannelse tilrettelæggespå kanton-niveau. Derfor 
kan der være betydelige forskelle i lovgivning og bestemmelser. 
• Udvalget til fremme af videnskabelig forskning (CERS) stimulerer forskningssamarbejde mellem 
forskningsinstitutter og virksomheder. Nogle ministerier bruger store beløb på F&U, idet de får rådgivning 
og vurdering fra universitets- og virksomhedsrepræsentanter. Langsigtede, prioriterede 
forskningsprogrammer og mere umiddelbare aktionsforskningsprogrammer ledes af forbundsministeriet. 
• Hvert universitet har sit kontor for efter- og videreuddannelse. Et nationalt program under navnet 
"Specifikke foranstaltninger til fremme af erhvervsmæssig efter- og videreuddannelse på universitetet" 
sørger for supplerende uddannelse og seniorstipendiatstudier .De to Teknologiske Institutter er langt tættere 
knyttet til erhvervslivet. Opgraderingen af mange tredjetrinsuddannelsesinstitutionertil Fachhochschulen 
er godt i gang. Mange videnskabsfolk arbejder både inden for den højere uddannelse og i virksomheder. 
• TE-CH er et nationalt net af teknologioverførselscentre. De to arbejdsgiverorganisationer har etableret 
kontorer til at koordinere forskningsprojekter og relationer til de offentlige myndigheder. Virksomheder 
bidrager med omkring 2% af F&U i den højere uddannelse. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Deltagelsen i COMETT startede i 1990. I 1991 var der stærk deltagelse i andre landes projekter, og der 
blev lanceret projekter under positive aktioner. I 1992 var der en høj deltagelse i indkaldelsen af forslag. 
I 1992 blev der etableret 7 UPUV'er. 
3. Netværkssamarbejde 
• Af de schweiziske UPUV'er er 3 regionale og 4 sektorspecifikke. De har skabt en dialog mellem de 
forskellige aktører inden for teknologioverførsel og uddannelse. De imødekommer også regionale, 
prioriterede spørgsmål. De bringer små og mellemstore virksomheder sammen med både offentlige 
forskningsinstitutioner og internationale organisationer med henblik på samarbejde. 
• En seks-årig forbundsplan har givet universiteterne i kanton'erne og de forbundsstatslige polytekniske 
uddannelsesinstitutioner mekanismer til efter- og videreuddannelse. UPUV'erne har arbejdet meget tæt 
sammen med og styrket og udvidet disse strukturer. Det har også styrket forbundspolitikkernemed henblik 
på en stærkere internationaliseringaf højere uddannelsesinstitutioner.Den regionale politik er endnu ikke 
færdigformuleret, men det virker meget sandsynligt, at organer som UPUV'er kan udgøre en vigtig del af 
denne politik. De har samarbejdet fint med andre EF-programmer. 
• UPUV'erne har sørget for en international kontekst for samarbejdet mellem højere uddannelse og 
virksomheder, men de har også bistået med samarbejde og koordinering mellem kanton'erne. Samlet set 
har UPUV'ernes succes været svingende, især hvad angår virksomhedernes engagement. 
4. Mobilitet 
• COMETT-programmet har gjort en særlig kraftig indsats for at bistå Schweiz med at blive integreret i dets 
EU-aktiviteter gennem praktikophold for studerende. 
• Medarbejdermobilitethar mødt ringe forståelse og har ikke været vellykket. 
109 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Schweiz' succesrate i COMETT II har været høj, både hvad angår kortvarige og lange kurser. 
6. Samlet effekt 
• Starten på Schweiz' deltagelse i 1990 blev i nogen grad vanskeliggjort af visse sider af Schweiz' føderale 
og stærkt uafhængige kanton-systemer. Imidlertid blev der etableret et schweizisk COMETT-
informationskontor under programmet positive aktioner, og der opstod en øget koordinering mellem 
kanton'erne, således at der i 1992 var et fuldt funktionsdygtigt og vellykket COMETT-program i gang. 
• Lanceringen af særlige forbundsforanstaltninger om efter- og videreuddannelse næsten samtidig med 
COMETT har været en succes både på føderalt og kantonalt plan. 
LIECHTENSTEIN 
OPSUMMERENDE TABEL LIECHTENSTEIN 
(1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 1 
Sektorspecifikke 150.000 
Studerende 26 51.890 
Stipendiater 
Kurser 2 30.000 
Fælles uddannelsesprojekter 1 200.000 
Pilotprojekter 
Supplerende foranstaltninger 
I ALT 431.890 
1. COMETT's nationale udvikling 
• I takt med at Liechtenstein blev mere integreret i EFTA, begyndte det at blive berettiget til at deltage i 
COMETT. Det indgik i COMETT-aktiviteter i 1991 under Schweiz. I 1992 blev Liechtenstein fuldgyldigt 
medlem af EFTA og indgik dermed fuldt ud i COMETT. 
2. Netværkssamarbejde 
• Liechtenstein søgte om et regionalt UPUV i 1992, og dette blev bevilget. UPUV'et omfatter tilgrænsende 
dele af Schweiz og Østrig. 
3. Mobilitet 
• UPUV'et opnåede 26 praktikpladser til studerende i 1993. 
4. Efter- og videreuddannelse 
• I 1992 tilrettelagdeUPUV'et et fælles uddannelsesprojektom miljøteknik. UPUV'et afviklede et kortvarigt 
kursus både i 1993 og 1994. 
5. Samlet effekt 
110 
Schweiz' beslutning om ikke at indtræde i EU har gjort det noget vanskeligere at udvikle COMETT i 
Liechtenstein. 
ISLAND 
Befolkning: 0,26 mio., befolkningstæthed: 2,5, BNP pr. indb.: kkp i.a. 
OPSUMMERENDE TABEL ISLAND (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 1 159.000 
Studerende 51 154.030 
Stipendiater 7 56.300 
Kurser 7 70.000 
Fælles uddannelsesprojekter 2 240.000 
Supplerende foranstaltninger 3 52.994 
I ALT 732.324 
1. Baggrund; lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Den institutionelleadskillelseaf forskningscentre fra universitetetog manglen på kurser på kandidatniveau 
indtil 1991 begrænsede potentialet for samarbejde mellem universitet og virksomheder. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• COMETT-informationscentret og landets UPUV, der begge er baseret på universitetet i Reykjavik, har 
været vigtige for programmets succes. 
3. Netværkssamarbejde 
• Der er kun et UPUV på Island. Det har gennemført uddannelsesbehovsanalyser og udviklet og afholder 
kurser for at imødekomme disse behov. Det har fremmet konferencer om forholdet mellem højere 
uddannelse og erhvervsliv. 
• Oprindelig var det især stærkt fremme inden for fiskeforædlingsindustrien,men har siden bredt sig til andre 
industrisektorer. 
• UPUV'ets stærke sider har været deltagelseaf industrielleog faglige sammenslutningermed direkte adgang 
til virksomheder og den stærke moralske og økonomiske støtte fra Islands universitet. 
• De væsentligste svage sider har været manglen på direkte kontakt med virksomheder og et meget usikkert 
økonomisk grundlag. 
4. Mobilitet 
• Island har altid været meget internationalt orienteret med en tradition for at få teknisk uddannelse i 
udlandet. COMETT har fungeret som en kanal for dette marked. Imidlertid er de eksisterende uformelle 
mekanismer på islandske universiteter og virksomheder ikke blevet formaliseret. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• COMETT har været banebrydende for at gennemføre uddannelsesbehovsanalyserog derefter diskutere de 
bedste måder at opfylde behovene med virksomhederne. Det har også været banebrydende i den omfattende 
111 
forberedelse af kvaiitetsuddannelsesprogrammer med internationale universitetseksperter og 
virksomhedsledere 
• Der er udviklet kvalitetsuaua.iielseskurser.Der har imidlertid ikke været tilstrækkeligt mange kurser, og 
nye måder at afvikle efter- og videreuddannelse på er heller ikke blevet tilstrækkelig udnyttet. 
• COMETT har således føjet en ny dimension til uddannelse (frem for blot at supplere den) gennem 
uddannelsesbehovsanalyser, forberedelse af kvalitetskurserog uddannelse af undervisere. 
6. Samlet effekt 
• COMETT har haft en stærk effekt. Det har tilvejebragt et acceptabelt europæisk forum for en debat, der 
tidligere havde været ladet med gensidig mistillid. Det har også bidraget til - i virksomhedernes øjne - at 
legitimere megen af den ekspertise, der findes inden for den højere uddannelse på Island. Det har 
tilvejebragt en del af grundlaget for en dialog om forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv. 
• Eftersom Islands erhvervsstruktur er bygget op af små og mellemstore virksomheder, har COMETT måttet 
arbejde med erhvervslivet og faglige sammenslutninger på et administrativt plan. Specifik 
virksomhedskontakt finder sted under projekter og praktikophold. Den islandske samfundsstruktur, der er 
baseret på direkte kontakt, har betydet, at COMETT godt kan tage initiativ til kontakter, men derefter 
ophører med at være mellemled. Programmet har været katalysator for forskellige aktiviteter inden for 
efter- og videreuddannelse, forskning og praktikophold. 
• Det har således fremmet kontakter med universiteterog virksomheder i hele EØS og haft stor indflydelse 
på at få højere uddannelsesinstitutioner til at fokusere på behovet for at markedsføre deres uddannelse, 
efter- og videreuddannelse og forskning over for erhvervslivet. Det har også udviklet en bedre 
opmærksomhed hos virksomhederne om rekruttering af universitetskandidater. 
NORGE 
Befolkning: 4,27 mio., befolkningstæthed: 13,2, BNP pr. indb.: 15,35 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL NORGE (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 4 
Sektorspecifikke 2 930.000 
Studerende 360 1.018.100 
Stipendiater 27 169.180 
Kurser 46 477.000 
Fælles uddannelsesprojekter 4 818.000 
Pilotprojekter 1 500.000 
Supplerende foranstaltninger 3 47.280 
I ALT 3.959.560 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Norges Tekniske Højskole (NTH) i Trondhjem er det eneste tekniske universitet i Norge, og det har skullet 
spilleen stor rolle i udviklingen af olieindustrien siden 1970'erne. SINTEF er en stiftelse under NTH, der 
har til formål at gennemføre samarbejde mellem universitet og virksomhed, navnlig inden for kontrakt-
F&U og efter- og videreuddannelse. 
• I hvidbogen om højere uddannelse fra 1991 blev der argumenteret for tættere, internt samarbejde mellem 
112 
uddannelsesinstitutioner i et integreret "norsk netværk" samt samarbejde med eksterne institutioner, men 
der er ikke udarbejdet et nationalt program. 
• De norske forskningsråd har programmer for teknologioverførsel mellem universiteterog virksomheder. 
Industriministeriet ønsker et bedre samarbejde mellem forskningsinstitutter og universiteter. 
• Den norske langsigtede plan (1994-97) søger "at udbrede tilgængelig teknologi og kompetence til 
virksomheder ... (og en) hurtigere ajourføring og fornyelse af tekniske og faglige færdigheder..." 
• I bemærkningerne til statsbudgettet for 1993 hed det, at "internationalt samarbejde inden for højere 
uddannelse skal styrkes, herunder deltagelse i internationale uddannelsesprogrammer..." 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Norges noget ambivalente holdning til EU og omfanget af nye EU-programmer kan have været årsag til 
den meget langsomme start i 1990, hvor der kun blev indgivet 11 forslag, hvoraf 6 blev godkendt. 
• COMETT's positive aktioner i 1991-92 medførte en større udvidelse af engagementet med dannelsen af 
yderligere 5 UPUV'er næste år. 
3. Netværkssamarbejde 
• UPUV'erne har stimuleret regionalt samarbejde mellem regionale erhvervsinteresser og det etablerede 
uddannelses- og efter- og videreuddannelsessystem. De har bragt en europæisk dimension ind i 
universiteternestraditionelleforbindelse til virksomheder og efter- og videreuddannelsesfunktioner.De har 
udviklet et landsdækkende informationsformidlingsnetgennem tekniske aviser og nyhedsbreve samt årlige 
konferencer om tekniske kompetencer. De har også bistået i udviklingen af kurser og organiseret 
praktikophold for studerende. De er gået fra uddannelsessamarbejde til F&TU-projekter og udviklet 
sektorspecifikke aktiviteter. 
• UPUV-aktiviteterne har varieret fra direkte uddannelsesbehovsanalyser og efterfølgende kursusudvikling 
til støtte til industrien i dennes egne bestræbelser: som et UPUV formulerede det: "Hjælp til selvhjælp". 
• En væsentlig succes for alle UPUV'er har været at få gjort aktiviteternetværnationale. De sektorspecifikke 
UPUV'er har fra begyndelsen været tværnationale. De regionale UPUV'er har imidlertid også haft succes. 
• De to sektorspecifikke UPUV'er er baseret på Norges Tekniske Højskole (NTH) i Trondhjem med meget 
tætte forbindelser til SINTEF. UPUV'erne har øget denne store teknologiske uddannelsesinstitutions 
internationale karakter og aktiviteter gennem internationale uddannelsesbehovsanalyser, kortvarige kurser 
samt udvekslinger af studerende og personale og udvikler større F&TU-projekter uden for COMETT. 
• UPUV'ernes væsentligste stærke sider har været: (1) udviklingen af det stærke europæiske netværk, (2) 
støtten fra den norske regering og de regionale myndigheder, (3) NTH's aktive engagement og støtte til 
tre af UPUV'erne, (4) den aktive støtte fra og deltagelse af norsk ingeniørforening (NIF) og 
sammenslutningen af norske ingeniørindustrier (TBL). 
• Den væsentligste svaghed har været, at de nødvendige bevillinger blev undervurderet. 
4. Mobilitet 
• Mobilitetsaktioner er blevet brugt af partnere i større COMETT- og andre projekter som en måde at 
cementere og udvikle samarbejdet. 
• Den norske regering har gjort tildeling af arbejds- og opholdstilladelser til COMETT-studerende 
automatisk. Aftaler med boligkontorer for studerende gjorde situationen for studerende, der kom til Norge, 
betydeligt lettere. Aftaler med universiteterne gav COMETT-studerende samme rettigheder som norske 
studerende (rejserabatter, studenteraktiviteterosv.) TBL anbefalede praktikophold for studerende til sine 
medlemmer. 
• Samlet har der været en forbedring i praksis for praktikophold for studerende. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Der er fra starten udviklet kurser til et europæisk publikum og med en europæisk dimension. Nogle kurser 
har været en videreudvikling af andre EU-investeringer (f.eks. ESPRIT II). Der er indarbejdeten udstrakt 
brug af nye teknikker, software-programmer og simulationsværktøjer.COMETT-aktiviteterhar været både 
et praktisk instrument og en katalysator. 
• Vægten har været lagt på kvalitetsforbedring. COMETT har indført en række "kvalitetspartnere" i 
udviklingen af kurser og efter- og videreuddannelsesaktiviteter, som ellers ikke ville have været 
113 
tilgængelige i Norge. 
• Den store lighed mellem COMETTs målsætninger og de nationale målsætninger inden for 
teknologioverførsel og efter- og videreuddannelse har sikret komplementaritet. 
6. Samlet effekt 
• COMETT har ikke haft stor indflydelse på nationalt plan, men har været ganske betydningsfuld, når det 
gælder regionalpolitik og -planlægning. På regionalt plan bør COMETT's rolle i udvikling og 
gennemførelse af strategiske regionale og amtslige planer i Norge understreges. 
• Hvor disse planer allerede var udarbejdet, f.eks. i Vestnorge, har COMETT været et vigtigt redskab i 
gennemførelsen; i andre tilfælde er COMETTs målsætninger ved at blive tilpasset som en del af 
præmisserne for de planer, der nu er under udarbejdelse. 
• Medlemskabet af COMETT har givet teknologioverførsel og uddannelse et europæisk aspekt, som ellers 
ville have manglet eller skulle have været opbygget, idet der skulle bruges nationale ressourcer, og 
præmisserne udelukkende ville blive nationale; dette ville næppe være det optimale udgangspunkt for 
etableringen af et internationalt samarbejdsprogram. 
SVERIGE 
Befolkning: 8,64 mio., befolkningstæthed: 19,2, BNP pr. indb.: 16,2 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL SVERIGE (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 4 
Sektorspecifikke 22 888.000 
Studerende 807 2.245.940 
Stipendiater 13 111.000 
Kurser 83 998.000 
Fælles uddannelsesprojekter 13 2.311.038 
Pilotprojekter 1 500.000 
Supplerende foranstaltninger 15 240.952 
I ALT 7.294.930 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder har været veletableret i Sverige siden 1960'erne. 
Erhvervsfolk sidder i udvalg om højere uddannelse. Siden lovgivningen i 1977 kan erhvervsfolk sidde i 
alle uddannelsesudvalg. Et fakultet kan indgå eksterne kontrakter og medarbejdere udstationeres i 
virksomheder. Siden 1975 har universiteter tilbudt erhvervsuddannelsesprogrammer. 
• Den svenske bestyrelse for teknisk udvikling (STU) blev etableret i slutningen af 1960'erne for at forbedre 
det tekniske niveau i svenske virksomheder: et særligt mål var samarbejde mellem universiteter og 
virksomheder. Det oprettede hurtigt et system med forbindelseskontorer på de højere 
uddannelsesinstitutioner. Forskningsledere i store virksomheder arbejder som deltidsundervisere. Små 
virksomheder kan "låne" videnskabsfolk i perioder på op til seks måneder, hvor forbindelsesleddetmellem 
universitet og virksomhed betaler halvdelen af deres løn. I Nordsverige kan små virksomheder ansætte en 
nyuddannet ingeniør fra et lokalt universitet i seks måneder, hvor lønnen bliver betalt af 
Der er endnu to sektorspecifikke UPUV'er med en svensk koordinator, men med en ikke-svensk kontrahent. 
114 
forbindelseskontoret. Dette bidrager til at forebygge, at de nyuddannede flytter til Sydsverige. 
• Lovgivningen fra 1992 har givet højere uddannelsesinstitutioner langt mere autonomi og har indført et 
evalueringssystem af universiteternes præstationer. I alle ingeniør-uddannelserer indlagt et obligatorisk 
praktikophold i en virksomhed. 
• Erhvervsfolk er medlemmer af universiteters og tekniske højskolers styrende organer. Der er oprettet 
adskillige videnparker i samarbejde med virksomheder. Der er mange udvekslingsprofessorater og 
gæstelærere fra virksomheder. Industrien finansierer mange forskningskontrakter, og der er opbygget 
forskningsinstitutioner baseret på samarbejde. Gennemsnitligt bliver 10% af de højere 
uddannelsesinstitutionersaktiviteter finansieret af erhvervslivet. 
2. COMETT's nationale udvikling 
• COMETT er det første EU-program, som EFTA-lande har haft mulighed for at deltage i. Støtten fra 
fagforeninger, arbejdsgivere og regionale, lokale myndigheder har været meget stærk. Interessen blev øget 
på grund af Sveriges snarlige indtræden i EU. 
• COMETTs emner stod højt på Sveriges dagsorden: (1) internationaliseringenaf den højere uddannelse, 
(2) behovet for efter- og videreuddannelse i små og mellemstore virksomheder og behovet for at bruge 
universiteterne til efter- og videreuddannelse på højt videnskabeligt niveau, (3) små og mellemstore 
virksomheders behov for at få tættere kontakt med udenlandske markeder. 
3. Netværkssamarbejde 
• I 1990 fik Sverige fire regionale UPUV'er, alle i den sydlige del, og to sektorspecifikke UPUV'er. Disse 
blev i 1992 suppleret af tre nye sektorspecifikke UPUV'er. En af de svenske UPUV'ers styrker ligger i 
deres stærke engagement i DELTA. 
• Imidlertid har deres bidrag uden for virksomheder og universiteter, der direkte har været involveret i 
projekterne været lille. De har haft en identitetskrise. 
• Indirekte bidrag omfatter: (1) informationsformidling, (2) øget markedsføring af teknologi og efter- og 
videreuddannelse,(3) europæisk platform for samarbejde og politisk pres fra de sektorspecifikke UPUV'ers 
side, idet disse har fungeret ret godt, (4) demonstrationseffekten af internationale aktiviteter. 
• De fleste UPUV'er har forsøgt at gennemføre uddannelsesbehovsanalyser. Mange organisationer er 
imidlertid aktive på dette felt. 
• De væsentligste stærke sider har været UPUV-medarbejdernes engagement, og evne til at arbejde i et 
tværeuropæisk perspektiv og til at støtte andre programmer. De væsentligste svagheder har været 
manglende engagement fra virksomheder, især små og mellemstore, og overførsel af erfaringer mellem 
regioner. 
4. Mobilitet 
• Der er ikke sket nogen grundlæggende ændringer i praktikophold for studerende. Praktikophold for 
medarbejdere er dårligt nok blevet brugt. Der er imidlertid et øget ønske om at finde praktikpladser til 
studerende i større virksomheder. Nogle af disse har brugt COMETT til at teste potentielle medarbejdere 
til eventuel ansættelse i datterselskaber i udlandet. 
• Nogle små og mellemstore virksomheder har gjort erfaringer med udenlandske studerende for første gang. 
Dette har øget bevidstheden om kulturelle forskelle. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• Inden for efter- og videreuddannelse har de største COMETT-bidrag ligget i de forberedende 
arbejdsdiskussionerog forhandlingerom anvendelsen og formuleringen af "ordren" til universitetslærerne. 
• Hos de sektorspecifikke UPUV'er har de industrielle sektorers indflydelse været stærkere i udviklingen af 
efter- og videreuddannelse. 
• Et IT-netværk er blevet etableret (oprindelig til informations- og partnersøgning), og hensigten er at bruge 
det til efter- og videreuddannelse på stedet i virksomheder. Kvalitetskontrol er blevet et spørgsmål, man 
er blevet bevidst om, da kurserne skal afvikles af forskellige lærere i forskellige lande. COMETT har været 
i gang i for kort tid til at bedømme det. Omfanget heraf har været for lille til, at det kunne få en større 
virkning. Der har været meget lidt genbfrug af udviklede kurser. 
115 
6. Samlet effekt 
• Den samlede effekt har været marginal på nationalt niveau, men der har dog været en vis virkning på 
regionalt og lokalt plan. Programmet er lille. Der har også været økonomisk lavkonjunktur. Der er kun 
skabt få relationermellem universiteterog virksomheder bortset fra mellem dem, der direkte var involveret. 
Universiteterne har allerede stærke efter- og videreuddannelsesenheder. Etableringen af internationale 
relationer for svenske universiteterog virksomheder har imidlertid været noget nyt. 
• Der har ikke været nogen indflydelse på den nationale politik, kun regionalt plan. Der har været en vis 
synergieffekt mellem universiteternes efter- og videreuddannelsesprogrammerog UPUV'er. 
• Den samlede effekt har været lille. Streng B har været en særdeles succes, speciehfor små og mellemstore 
virksomheder af en vis størrelse. De udviklede netværk vil blive brugt til andre projekter. COMETT har 
også givet en bedre forståelse for EU. 
FINLAND 
Befolkning: 5,03 mio., befolkningstæthed: 14,9, BNP pr. indb.: 16,1 kkp 
OPSUMMERENDE TABEL FINLAND (1990-94) 
Antal Budget 
UPUV'er: Regionale 3 
Sektorspecifikke 2 685.000 
Studerende 634 1.560.365 
Stipendiater 71 690.350 
Kurser 78 740.000 
Fælles uddannelsesprojekter 9 1.845.000 
Pilotprojekter 
Supplerende foranstaltninger 17 247.568 
I ALT 5.768.283 
1. Baggrund: lovgivning, programmer & aktiviteter 
• Der findes ingen specifik lov om samarbejde mellem universiteterog virksomheder, men den eksisterende 
lovgivning er ganske tolerant med hensyn til sådanne aktiviteter. 
• Finlands akademi har et program til støtte for seniorstipendiater i industrien. Undervisningsministeriethar 
et tilsvarende program indenfor IT. Teknologiudviklingscentret(TEKES) finansierer programmer baseret 
på samarbejde mellem universitetog virksomhed og på forskeruddannelse. Der er sket en hurtig ekspansion 
inden for finsk uddannelse siden 1986. Højere uddannelsesinstitutioner betragtes i stigende grad som 
regionale udviklingscentre. 
• Traditionelt har praktikophold i virksomheder været en obligatorisk del af tekniske kandidatuddannelser. 
Efter- og videreuddannelse er et af de hurtigst voksende områder inden for højere uddannelse. Adskillige 
videnparker er blevet etableret i løbet af de seneste ti år. Teknologiske institutter har oprettet "afdelinger 
til servicering af virksomheder". Uniscience Ltd har bragt universiteter og industrisammenslutninger 
sammen med henblik på at udbyde tjenesteydelser på grundlag af universiteternes know-how. 85 
erhvervsinstitutioner er blevet grupperet i 22 institutioner af Fachhochschule-typen med tæt samarbejde 
med virksomheder. 
• Erhvervslivet har traditionelt haft tætte forbindelser til den højere uddannelse. Store virksomheder har 
lanceret deres egne uddannelsesprogrammer for seniorstipendiaterog øger deres efterspørgsel efter højere 
uddannelse. De er i færd med at etablere langsigtede forhold og kontrakter. Antallet af PhD-studerende i 
virksomhederne stiger hurtigt. 
116 
2. COMETT's nationale udvikling 
• Da Finland er et EFT A-land, kom det først med i begyndelsen af COMETT II, men har fået en god start. 
Dette skyldtes det stærke grundlag i form af eksisterende samarbejde mellem universiteterog virksomheder 
og de centre for efter-og videreuddannelse, der allerede var på plads på universiteterne. Der var ligeledes 
en lang erfaring med internationale studenterudvekslinger, og regeringen var i gang med at tage initiativ 
til at internationalisere højere uddannelsesinstitutioner. COMETT-informationskontoret spillede en 
væsentlig katalysator-rolle. 
3. Netværkssamarbejde 
• Finland fik fem UPUV'er i 1990: 3 regionale, et blandet og et sektorspecifikt. Universiteter var værter for 
alle undtagen det sektorspecifikke. I 1992 opnåede man delt ansvar for yderligere et UPUV. I 1994 blev 
et sektorspecifikt UPUV flyttet fra Nederlandene til Finland. 
• UPUV'erne har bygget bro mellem Bruxelles og deltagende, finske organisationer, navnlig virksomheder. 
Alle UPUV'er har gennemført kompetencebehovsanalyser,der har ført til formulering af nye projekter. De 
har også stimuleret og bistået internationalt samarbejde, hvilket meget ofte har medført, at et nationalt 
projekt blev gjort europæisk. De to sektorspecifikke UPUV'er har haft en synlig virkning på uddannelsen 
inden for deres respektive sektorer. 
• Hovedstyrken har været det tætte samarbejde mellem UPUV'erne og med Informationscentret. 
• De væsentligste svagheder har været den manglende fuldstændige dækning af landet, mens den økonomiske 
tilbagegang samtidig har begrænset udvidelsen af antal erhvervspartnere. Eftersom COMETT var det eneste 
program, Finland kunne deltage i, har UPUV'erne været begrænset til hovedsagelig at arbejde med 
COMETT. 
4. Mobilitet 
• Der har været en lang tradition med praktikophold for studerende i udlandet. Således har COMETT sørget 
for en ny kanal snarere end nyskabelse. Imidlertid har COMETT, især for de teknologiske institutter, 
tilvejebragt en effektiv måde at øge praktikophold af høj kvalitet. Udveksling af eksperter (Bc) har, selv 
om det ikke er noget nyt, været anset for at være en af de nyttigste aktiviteter i COMETT. I 1994 var 
Finland det næststørste afsenderland i COMETT! 
• Den decentraliserede struktur i COMETT har tilskyndet enkeltpersoner på universiteter, der tog sig af 
internationale spørgsmål, til at tage initiativer og tage et større ansvar med hensyn til at arrangere 
praktikophold. Tidligere var det meste arbejde centraliseret. Virksomhedernes holdning har ændret sig fra 
en form for godgørenhed til over accept af de studerende til anerkendelse af deres reelle merværdi. 
5. Efter- og videreuddannelse 
• COMETT har ikke på nationalt plan haft nogen større effekt på grund af det lave antal projekter. Imidlertid 
er kurser, som ellers kun ville have været nationale, blevet gjort europæiske. Kurserne er blevet afholdt 
på engelsk for at tiltrække udenlandske deltagere. Virksomhederne har anerkendt det materiale, der er 
blevet fremstillet, som nyttigt. 
• COMETT har bidraget effektivt til at øge europæisk samarbejde og til at skabe nye kontakter og nye 
samarbejdsformer. 
6. Samlet effekt 
• Da der har været en stærk tradition for samarbejde mellem højere uddannelse og virksomheder, udveksling 
og praktikophold i Finland, anses COMETT ikke for at have haft nogen betydningsfuld effekt på regionalt 
eller nationalt plan med hensyn til forholdet mellem højere uddannelse og erhvervsliv eller til formulering 
af politikker. De nyskabende aspekter har været på det tværnationale plan. Den etablerede 
samarbejdstradition mellem højere uddannelse og virksomheder gav et godt udgangspunkt for 
gennemførelse af programmet. 
• Der har været en stærk synergi med det nationale program til forøgelse af de teknologiske institutters 
tværnationale aktiviteter. To tredjedele af udrejsende Ba-studerende er kommet fra disse institutter. 
Undervisningsministeriethar givet en særlig bonus til akademiske uddannelsesinstitutioner,der øger deres 
tværnationale aktiviteter. Deltagelse i COMETT er nu et af kriterierne for disse bonustildelinger. 
117 
Både myndigheder og organisationer, der har deltaget i programmet, har opnået erfaring i at samarbejde 
i EU-sammenhæng. Der er opnået et solidt grundlag for vellykket deltagelse i et EF-program. 
118 
Bilag 3. Liste over COMETT-publikationer 
\«<JOTrv>r følger o« lish? over de væsentligste dokumenter og publikationer vedroreiule COMIHT, og som er 
udgivet mellem 1990 og 1994; nogle publikationer, der udkommer i 1995 er også medtaget. 
Officielle dokumenter vedrørende indkaldelser af ansøgninger 
• COMETT-Baggrundsdokument 9 sprog 
• Vademecum for COMETT II 9 sprog 
Dette dokument indeholder væsentlige oplysninger om COMETT-programmet og fastlægger programmets 
målsætninger og operationelle struktur. 
• Ansøgningspakke for 1990, 1991, 1992 9 sprog 
Ansøgningspakken, der kan fås i trykt form eller på diskette, henvender sig til dem, der ønsker at fremsætte 
forslag til COMETT. Pakken indeholder generelle oplysninger om COMETT-programmet og angiver, 
hvordan forslag skal formuleres. Pakken indeholder også ansøgningsformularer. 
• Application Package 1993, 1994 EN/FR/TY 
Siden 1993 er dette dokument trykt på 3 sprog. 
Generelle oplysninger om programmet og dets resultater 
• COMETT Bulletin EN/FR 
Fra februar 1988 til december 1993 udkom COMETT Bulletin tre gange om året med en række artikler 
vedrørende programmet og dets forbindelser til andre fællesskabsinitiativer indenfor uddannelse, teknologi 
og F&U. Det indeholdt også oplysninger om COMETT-projekter og programmets udvikling. Udgivelsen 
ophørte i december 1993, og funktionerne blev overtaget af den nye GD XXII-publikation Le Magazine. 
• COMETT brochure 9 sprog 
/ denne A-5 brochure, der udkom første gang i 1990, forklares programmets struktur på en enkel og 
brugervenlig måde. Brochuren indeholder først en generel forklaring af COMETT's målsætninger, dernæst 
alle programmets strenge og endelig grundlæggende budgetmæssige oplysninger. 
• COMETT Pilot Projects (informationsfolder) EN 
Folderen henvender sig til mange forskellige målgrupper og består af enkelte informationsark om 
COMETT's pilotprojekter. Informationsarkene præsenteres på en enkel måde og dækker hver især 
projektets målsætninger, undervisningsmaterialer og tværnationale partnere. 
• Catalogue of the results of COMETT I outputs EN 
Kataloget giver nøgle informationer om resultaterne af alle COMETT I-projekter, herunder kurser, 
undervisningsmaterialer, undersøgelser, databaser og nyhedsbreve. Der gives også en statistisk oversigt 
over COMETT 1. 
• COMETT Project Compendium 1990, 1991, 1992, 1993/94 EN/FR 
Kompendiet giver grundlæggende informationer om alle COMETT-projekter, der er godkendt efter hver 
indkaldelse af ansøgninger. Projekterne er anført med projekttitel, et kort resumé og fuldstændig navn og 
adresse på kontaktpersonen. Kompendiet indeholder også en statistisk oversigt og adskillige indekser og 
lister, således at det er let at finde frem til projekter. 
• Transnational student placements: the COMETT experience. EN/FR 
Denne trinvise vejledning inddrager i vid udstrækning COMETT's erfaringer med at tilrettelægge 
tværnationale praktikophold i medlemsstater og EFTA-lande. Formålet med vejledningen er at være et 
praktisk arbejdsredskab for tilrettelæggere af praktikopholdfor studerende, og den indeholder tips for både 
tilrettelæggere og studerende, oplysninger om lande og oplysninger om praktikophold for studerende under 
ERASMUS- og TEMPUS-programmerne. 
Rapporter og undersøgelser 
• The development of COMETT I FR/EN 
Denne interne overvågningsrapport over COMETT I dækker perioden 1987 - 1989. De fem COMETT I-
strenge behandles i hver sit kapitel, og rapporten indeholder landerapporter fra alle 12 medlemsstater. 
119 
Desuden findes generelle statistiske oplysninger for varigheden af COMETT I-programmet samt statistiske 
oplysninger for hver medlemsstat. 
The development of COMETT I (Executive Summary) FR/EN 
COMETT I. Kommissionens endelige rapport o sprog 
Denne officielle rapport vedrører COME11-programmets første fase. Den dokumenterer baggrunden for 
programmet, dets logiske begrundelse, struktur og gennemførelse med særligt henblik på dets effekt i de 
forskellige, operationelle strenge. Det er en syntese af en lang række dokumenter, rapporter, 
undersøgelser, studier og analyser, der er udarbejdet i løbet af den første operationelle fase. 
COMETT-programmet. Årsberetning for 1990, 1991, 1992, 1993 og 1994 9 sprog 
Årsberetningen er en formel fortegnelse over alle COMETT-aktiviteter indenfor et givet år. De emner, 
der dækkes, omfatter resultater af indkaldelser af ansøgninger, programstyring, -overvågning og -
evaluering, konferencer osv. Beretningen indeholder også en statistisk oversigt over COMETT-projekter, 
en ajourføring af pilotprojekter og en liste over publikationer. 
National profiles 1992, 1994 Blandet EN/FR 
De nationale profiler, der dækker de tolv medlemsstater og syv EFTA-lande, indeholder en redegørelse 
for COMETTs udvikling i hvert land med en opsplitning på aktiviteter inden for hver af programmets 
strenge. 
Regional profiles 1993, 1994 Blandet EN/FR 
De regionale profiler, der fokuserer på COMETT's bidrag til regionaludvikling i de 12 medlemsstater og 
7 EFTA-lande, indeholder statistiske tabeller over COMETT-finansiering og en opsplitning på aktiviteter 
inden for hver af programmets strenge. 
Sektorundersøgelser (serier) 
COMETT-aktiviteter indenfor ti teknologiske nøglesektorer præsenteres i en række sektorundersøgelser: 
• Medical technology and biomedical engineering in COMETT (EN) 
• Advanced manufacturing technology in COMETT (EN) 
• Technology and innovation management in COMETT (EN) 
• Microelectronics in COMETT (EN/FR) 
• Software technology in COMETT (EN) 
• Materials in COMETT (EN/FR) 
• Environment in COMETT (EN) 
• Biotechnology in COMETT (EN) 
• Mechanical engineering in COMETT (EN) 
• Agrofood in COMETT (EN) 
COMETT Il-evalueringsrapporter 
• COMETT Evaluation (ECOTEC, 1991) EN/FR/TY 
• Transnational training for technology in Europe - the COMETT experience 
(COMETT II-lnterim-evalueringsrapport 1990 - 1992) EN/FR/TY 
• COMETT II: Evaluations (1993) EN/FR/TY 
• Første del - Ekspertpanelets rapport: COMETT. Tværnational uddannelse i teknologi. 
Fremtiden for samarbejdet mellem virksomheder og universiteter. 
+ Anden del - Nationale evalueringer 
• Tredje del - GMV-rapporten: Evaluering af COMETT-programmet 
• The Final National Evaluations of COMETT (1995) EN/FR/TY 
• COMETT II. Den endelige evalueringsrapport (1995) alle sprog 
Rapporter til den endelige evaluering af COMETT (serie: 'COMETT: resultaterne') 
COMETT II in figures - a statistical overview EN/FR/TY 
Networks and European partnerships - COMETT UETPs: reality and perspectives EN/FR/TY 
COMETT II: the results. The mobility actions, 1990-1994 EN/FR/TY 
COMETT II: the results. Joint training report. Lessons and experience EN/FR/TY 
La mobilité d'étudiants COMETT en entreprise, 1990 - 94 FR 
Placements de formation avancée, 1990 - 94 FR 
Echanges de personnel, 1990 - 94 FR 
Cours de formation de courte durée, 1990 - 94 FR 
120 
COMETT II: the results. Strand Cb/Cc report EN 
Complementary measures - strategic plans and actions of COMETT UETPs, 1990-1994 EN 
EFTA countries in COMETT II - an overview EN 
COMETT II: the results. 
- Linking R&D and education EN 
- SMEs in COMETT projects EN 
- A sectoral view on COMETT EN 
The creation and development of successful university-industry partnerships 
The contribution of the COMETT programme to the innovation in continuing education and training 
COMETT: the results. Manual of good practice for skill needs analysis EN/FR 
COMETT: the results. Student mobility in the COMETT programme EN/FR 
COMETT: the results. The impact of COMETT on SMEs EN/FR 
The regional impact of the COMETT Programme 
Andre resultater 
• COMETT video om fremtidens Europa 9 sprog 
• COMETT foldere EN/FR/TY 
COMETT - User Guide 
COMETT - facts and figures 
University-enterprise training partnerships 
Industrial student placements 
Training for European industry 
COMETT and higher education 
Technology management 
COMETT and SMEs 
Women and technology 
Linking R&D with training 
COMETT and Micro-electronics 
COMETT and Biotechnology 
COMETT and Agriculture 
COMETT and the automobile industry 
Dias show COMETT 1992, 1993 og 1994 EN/FR/TY 
COMETT-plakater 9 sprog 
Database over COMETT-projekter EN 
121 
Bilag 4. COMETT-programmets 
organisation 
A.4.1 Ledelse og de involverede hovedaktører 
En række organisationer har arbejdetsammen om at gennemføre og styre COMETT-programmet. Som det er 
specificeret i Rådets afgørelse, havde Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, især Task Force 
Menneskelige Ressourcer, Uddannelse og Ungdomsanliggender (nu GD XXII) hovedansvaret for 
gennemførelsen af COMETT. Ud over at fastlægge politiske retningslinier indebar dette, navnlig 
informationsformidling vedrørende programmet, dets anvendelsesmuligheder og projektresultater, vurdering 
og udvælgelse af projekter, udfærdigelse af kontrakter og økonomisk styring. 
Kommissionen blev bistået i disse processer af COMETT-Udvalget, bestående af repræsentanter fra de 12 
medlemsstater og De Blandede EØF-EFTA-Udvalg, COMETT-informationscentrene i hver EU- og EFTA-
medlemsstat samt COMETT-ekspertudvalget. The COMETT Technical Assistance Office (kontoret for 
teknisk bistand) ydede teknisk og faglig bistand. 
COMETT-Udvalget bestod af to repræsentanter udpeget af hver medlemsstat samt to repræsentanter fra 
arbejdsmarkedets parter på fællesskabsplan som observatører. Kommissionen skulle rådføre sig med udvalget 
om spørgsmål vedrørende gennemførelsen af COMETT-programmet. Udvalget mødtes tre til fire gange årligt 
og afgav forskellige udtalelser, fortrinsvis om generelle politiske spørgsmål som de generelle retningslinier 
for den økonomiske bistand, der skulle ydes, puljeordningen (som udvalget støttede fuldt og helt) og de 
supplerende foranstaltninger. For så vidt angår godkendelse af projekter, var udvalget involveret i de generelle 
procedurer for udvælgelse af de forskellige projekttyper og skulle komme med en udtalelse om ethvert projekt, 
der krævede et bidrag på over 100.000 ECU. Henimod programmets slutning blev udvalget også i stigende 
grad involveret i evaluering af programmet, især i de nationale evalueringer. 
Siden starten af COMETT II har EFTA-landene deltageti COMETT-programmet, og der blev nedsat blandede 
udvalg mellem Det Europæiske Fællesskab og hvert EFTA-land med henblik på at diskutere COMETT-
spørgsmål, der omfattede EFTA-landene. Disse udvalg mødtes ca. to gange om året i reglen efter et COM ETT-
udvalgsmøde (som EFTA-landenes repræsentanterikke havde ret til at deltage i). 
På nationalt plan spillede COMETT-informationscentrene en vigtig rolle for informationsformidlingen og 
bevidstgørelsen. Informationscentrenes hovedopgave har været at besvare spørgsmål vedrørende COMETT, 
især om projekter, som organisationer i deres eget land stod i spidsen for, og fremstille informationsmateriale 
(brochurer, meddelelser osv.). I løbet af programmets løbetid har de også tilrettelagt et betydeligt antal 
informationsdage, workshops, pressemøder og konferencer og har hjulpet potentielleinitiativtageretil projekter 
med at udarbejde nye ansøgninger og formidle informationer om resultaterne af COMETT-projekter. Nogle 
centre gik endnu videre og fungerede i en vis udstrækning som mæglere for projektpartnere ofte i samarbejde 
med UPUV'er fra deres land. 
Med hensyn til indhold og kvalitet af de udvalgte projekter er Kommissionen blevet bistået af COMETT-
Ekspertudvalget. Medlemmerne blev udpeget af Kommissionen i samråd med medlemsstaterne på grundlag 
af deres viden om og erfaring med et bestemt område eller en særlig sektor af relevans for COMETT. Gruppen 
blev opfordret til at udtrykke sin mening om indgivne projekter, og udvælgelsesprocedurerne gjaldt for hver 
indkaldelse af ansøgninger, idet der blev lagt særlig vægt på projekter under strengene A og C. Gruppens 
medlemmer blev navnlig bedt om at vurdere kvaliteten og relevansen af de foreslåede projekter set i lyset af 
industriens behov. Ud over Ekspertudvalget har andre afdelinger under Kommissionen - især de, der har 
ansvaret for F&U-programmer - været involveret i udvælgelsesprocessen for således at sikre synergi på tværs 
af fællesskabsaktionerne. 
Endelig er COMETT-kontoret for teknisk bistand (TAO) en almennyttig organisation i Bruxelles, som 
Kommissionen har indgået kontraktlige aftaler med, og som primært havde en direkte støtteopgave med 
henblik på at bistå Kommissionen i dens arbejde. Kontorets aktiviteter bestod hovedsagelig i den praktiske 
122 
tilrettelæggelse af indkaldelser (forberedelse, oversættelse og trykning af Vademecum og Ansøgningspakke, 
forsendelse af ansøgningsdokumentation, informationsformidling og assistance til potentielle ansøgere, 
organisation af udvælgelsesproceduren, herunder nøje gennemgang og forvurdering af alle indgivne forslag, 
forberedelse af kontrakter, betalinger til kontrahenter og overvågning af fremskridt på grundlag af de årlige 
projektrapporter. Det lavede også udkast til mange af COMETT's publikationer og dokumenter. 
A.4.2 Oversigt over støtteaktiviteter 
COMETT-programmet har i alt væsentligt haft tre typer støtteaktiviteter: 
• mundtlige og skriftlige svar på forespørgsler om information 
• fremstilling og formidling af rapporter og andre publikationer 
• tilrettelæggelseaf møder, workshops og konferencer. 
Direkte støtte til interesserede organisationer ved at besvare mundtlige eller skriftlige anmodninger om 
informationer har været en væsentlig, permanent aktivitet i løbet af COMETT-programmet. Det har været en 
vigtig opgave for Kommissionsmedarbejderne, COMETT-kontoret for teknisk bistand og COMETT-
informationscentrene. Forespørgsler kom ikke blot fra potentielle ansøgere, men også ofte fra nationale og 
internationale organisationer, planlæggere, sektorspecifikke sammenslutninger, regeringsorganer osv. 
Der er i forbindelse med COMETT-programmet fremstillet et væld af informationsprodukter som f.eks.: 
• officielt ansøgningsmateriale til initiativtagere til projekter, især COMETT Vademecum og 
Ansøgningspakker 
• brochurer med oplysninger om forskellige aspekter af COMETT 
• officielle rapporter med kendsgerninger og resultater til illustration af de fremskridt, der er sket, f.eks. 
årsberetninger og interimsrapporten om COMETT II 
• nyhedsbreve, der udgives både på Kornmissionsplan (COMETr Bulletin) og på nationaltog lokalt plan 
af COMETP-informationscentrene, mange UPUV'er og koordinatorer af større projekter 
• undersøgelser og analyser af bestemte områder, der er gennemført med hjælp fra COMETT, som f.eks. 
sektorundersøgelser 
• dokumenter med oplysninger om, hvilke COMETT-projekter der er blevet godkendt, og hvilke typer 
resultater der er blevet tilgængelige som f.eks. COMETT-kompendiet 
• retningslinier og værktøjer udviklet af eksperter og arbejdsgrupper med henblik på at bistå 
projektkoordinatorer og andre, der er involveret i COMETT-projekter (eksempler: brug af forskellige 
undervisningsmaterialer,copyright, kvalitetssikring, markedsføring osv.). 
Der findes en liste i Bilag 3. 
En vigtig mekanisme til at få informationer, udveksle erfaringer og modtage feedback har været afholdelsen 
af mange forskellige møder og konferencer. Der har været fem større COMETT-konferencer i løbet af 
COMETT II (Amsterdam, Glasgow, Aalborg, Antwerpen og Bonn) med en deltagelse på mellem 200 og 500 
personer. Hver af disse konferencer dækkede et bestemt, overordnet emne af relevans for COMETT, gav 
Kommissionen mulighed for at aflægge beretning om fremskridt og modtage feedback fra projektkoordinatorer 
samt gav deltagerne lejlighed til at lære af hinanden, diskutere områder af fælles interesse, forberede nye 
projekter og fremme de udviklede produkter. 
Bortset fra disse større konferencer er der i løbet af COMETT II afholdt og støttet en lang række møder, 
workshops og mindre konferencer. En del af disse blev finansieret inden for rammerne af initiativet positive 
aktioner(jvf. ovennævnte afsnit 1.3.5), f.eks. konferencerom praktikophold for studerende og sektorspecifikke 
workshops. COMETT har også deltaget i arrangementer, der blev afholdt af tilknyttede europæiske 
uddannelses- eller F&U-programmer. To uformelle diskussionsmøder med kommissionsmedarbejdere, 
COMETT-udvalgsmedlemmer og Ekspertudvalget blev holdt i programmets første år med henblik på 
diskussioner af spørgsmål om generel politik og strategi. 
A.4.3 Overvågning af programmet 
Overvågningen af COMETT-programmet og de projekter, der modtog støtte, blev foretaget af medarbejdere 
i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og COMETT-kontoret og supplerer de eksterne evalueringer, 
123 
der er blevet udført. Hovedformålet hermed er at sikre, at kun projekter af høj kvalitet finansieres, at 
kontraktlige aftaler overholdes med henblik på at opfylde programmets målsætninger, og at data og 
informationer samles, så de kan sendes tilbage til programledelsen. 
Med henblik herpå er der udviklet en række procedurer og aktiviteter. For at sikre gennemskuelighed blev der 
i begyndelsen af COMETT II udarbejdet et Vademecum, som blev formidlet bredt ud. Dette Vademecum 
indeholdt ikke blot en beskrivelse af målsætningerne og organisationen af programmet, men også mange 
detaljeredeoplysninger om projektudvælgelseskriterierneFor hver indkaldelseblev der i en særlig supplerende 
ansøgningspakke angivet over for initiativtagerne, hvad der blev forventet, og hvad de kunne forvente. 
Gennem disse informationsbestræbelservar vejen banet for objektiv overvågning på senere stadier. 
Udvælgelsesprocedurerne var et andet afgørende aspekt. Følgende - forenklede - mønster blev vedtaget: 
1. Indledende sortering og vurdering af de af Kommissionen modtagne ansøgninger med hjælp fra kontoret 
for teknisk bistand. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de kriterier, der var opført i 
Vademecummet og Ansøgningspakkerne. 
2. Vurdering af projekterne af COMETT-Ekspertudvalget med hensyn til indhold, fremgangsmåde og 
merværdi; indhentning af synspunkter fra andre kontorer under Kommissionen, som projekterne kunne 
være relevante for. 
3. Fremsendelse af et udkast til en liste over projekter, der kunne accepteres, til diskussion med COMETT-
udvalgetog De Blandede EØF/EFTA-Udvalg. 
4. Endelig beslutning om godkendelse af projekter træffes af Kommissionen under hensyntagen til de 
synspunkter, der formuleres af udvalgene. 
Når projekter var godkendt, blev der udfærdiget en kontrakt med støttebetingelserne. I mange tilfælde blev 
der udstedt "tekniske henstillinger" til forbedring af projektet. Kontrakten indeholdt også forpligtelser til 
rapportering. Der skulle udarbejdes rapporter ved udgangen af hvert kontrakt-år og for større projekters 
vedkommende undertiden også midtvejsevalueringer. Alle rapporter blev analyseret med hensyn til indhold 
og anvendelse af støtten; de indsamlede oplysninger er blevet brugt i årsberetningerne som bidrag til de 
eksterne rapporter og til en lang række undersøgelser og rapporter, der er fremstilletom COMETT (jvf. Bilag 
3). 
For pilotprojekterne, der modtog støtte under streng Cc, blev der udviklet meget specifikke procedurer. For 
hvert pilotprojekt blev der udnævnt en ekstern projektrådgiver, europæiske eksperter med kendskab til 
COMETT. Projektrådgiveren var forpligtet til at besøge projektet regelmæssigt og rapportere til COMETTs 
projektansvarlige medarbejder efter hvert besøg i pilotprojektet. Der blev udviklet et trepartsforhold mellem 
projektkoordinatoren,COMETT'sprojektansvarligemedarbejderog projektrådgiveren. Når kontrakterne skulle 
fornys - efter årsberetningen - gav Kommissionen projektrådgiverne mulighed for at formulere en række 
henstillinger. Alt i alt var denne proces ressourcekrævende, men viste sig at være gunstig, idet den sikrede 
en god udvikling i pilotprojekterne. 
I en række tilfælde har der været formelle projekttilsyn, hvis der har været mistanke om vanskeligheder med 
projektets fremskridt. Dette har været tilfældet i en række UPUV'er og adskillige pilotprojekter. Til 
gennemførelsen af disse tilsyn har Kommissionen gjort brug af COMETT-eksperternes og projektrådgivernes 
erfaringer. Det skal imidlertid sluttelig erkendes, at det meget store antal af projekter, der fik støtte fra 
COMETT, ikke gjorde det muligt regelmæssigt at gennemføre et omfattende inspirations- og 
overvågningsprogram for alle projekter. Dette har kun været muligt for pilotprojekterne og i en vis 
udstrækning UPUV'erne. 
124 
Bilag 2 
COMETT II 
De endelige nationale 
evalueringer af COMETT 
Syntese af medlemsstaternes rapporter 
125 

INDHOLD 
INDLEDNING 129 
RESUME 110 
COMETT II-PROGRAMMET 134 
AFSNIT A: OPFYLDELSE AF MÅLSÆTNINGERNE I RÅDETS AFGØRELSE 135 
1. Forøgelse af økonomisk og social udvikling og samhørighed 135 
1.1 Forøgelse af uddannelsers bidrag 135 
1.2 Regional strukturering og udvikling 135 
1.3 Forøgelse af den økonomiske og sociale samhørighed 136 
2. Optimal udnyttelse af uddannelsen 137 
3. Små og mellemstore virksomheder og innovation 138 
4. Lige muligheder 139 
5. Den europæiske dimension og merværdien 139 
5.1 Europæisk merværdi 139 
5.2 Europæisk netværkssamarbejde 140 
5.3 Påvirkningen med hensyn til europæisk integration 140 
AFSNIT B: DEN TVÆRGÅENDE SAMMENFATNING 141 
1. Generelt resume 141 
1.1 Fremme af debatten 141 
1.2 Fremme af forholdet mellem VU'er og virksomhederne 141 
1.3 Indflydelse på udformningen af politikker 142 
1.4 Forbindelser til/synergi med nationale/regionale programmer 143 
1.5 COMETT's samlede virkninger 144 
2. UPUV-Netværk 145 
2.1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk 145 
2.2 Formidling af virksomhedernes behov 146 
2.3 Fremme af en tværnational indstilling blandt partnerne 147 
2.4 Bidraget fra sektorspecifikke UPUV-netværk 147 
2.5 De væsentligste styrker og svagheder ved UPUV'erne i deltagerlandene 148 
3. Mobilitets- og udvekslingsaktioner 149 
3.1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser inden for samarbejdet mellem 
VU'er og virksomheder 149 
3.2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger 150 
127 
4. Udvikling af uddannelseskurser 151 
4.1 Oprettelse af nyskabende samarbejdsformer inden for udvikling af 
uddannelseskurser 151 
4.2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 151 
4.3 Supplering/styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 152 
4.4 Yderligere bemærkninger 153 
128 
INDLEDNING 
Ï forbindelse med udarbejdelsen af den endelige evalueringsrapport for COMETT II-
programmet (1990-1994), som kræves i artikel 6 i Rådets afgørelse 89/27/EØF af 16. 
december 1988 , undersøger EF-Kommissionen de måder, hvorpå deltagerlandene støtter 
samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet og bidrager til 
gennemførelsen af programmet. Ti! dette formål blev deltagerlandene anmodet om at 
foretage en endelig national evaluering al" COMETT II. De modtog en række spørgsmål, 
som de skulle besvare i de nationale evalueringsrapporter. 
Nærværende rapport er en analyse af de nationale evalueringsrapporter2. Af afsnit A 
fremgår det, i hvilket omfang COMETT II har opfyldt målsætningerne i Rådets afgørelse. 
Afsnit B indeholder en tværgående analyse af svarene fra deltagerlandene til hvert emne 
i rækken af spørgsmål. Bilag 1 indeholder en synoptisk tabel for hvert deltagerland med 
et kort referat af dets svar på de spørgsmål, der blev stillet af Kommissionen3. De 
synoptiske tabeller blev rundsendt til de nationale delegationer, og kommentarer og 
yderligere materiale blev modtaget. Den endelige rapport blev forelagt Kommissionen i 
februar 1995. 
Der er dog en væsentlig metodemæssig forskel blandt de nationale evalueringer. I kun et, 
måske to, tilfælde4 fremgår det klart, hvis synspunkter der præsenteres (hvorvidt det drejer 
sig om en virksomhed, en studerende, en videregående uddannelsesinstitution (VU)5, et 
UPUV eller en regering). Disse to evalueringer afslører store forskelle i deltagernes 
opfattelse af COMETT IPs succes. Bortset fra disse to tilfælde præsenteres evalueringerne 
i vid udstrækning som en samling af allerede sammenfattede synspunkter vedrørende 
programmet. Dette væsentlige problem præger også grundlaget for nærværende rapport. 
Ligeledes er analysen og oplysningerne i denne rapport baseret på og udtrykkeligt 
begrænset til det, som blev fremlagt i de endelige nationale evalueringer. 
EFTnr. L 13/28 af 17.1.1989 
2 Fire af de endelige nationale evalueringer forelå ikke den 31. december 1994.1 disse tilfælde blev landenes 
nationale evalueringer fra 1993 anvendt som erstatning for den indledende analyse i afsnit A og B. Nationale 
evalueringer modtaget senere blev indført i de synoptiske tabeller, og vigtige punkter blev integreret i afsnit A 
ogB. 
3 Disse synoptiske tabeller blev sendt til verifikation og korrektion hos de nationale myndigheder. 1 denne 
forbindelse blev enkelte dele af de synoptiske tabeller, hvori der manglede oplysninger, i visse tilfælde gjort helt 
færdige af den pågældende myndighed. Også disse oplysninger blev integreret i afsnit A og B, hvor det var 
hensigtsmæssigt. 
4 Det drejer sig om Det Forenede Kongerige. De forskellige deltageres synspunkter fremgår også af 
evalueringen fra Belgien (den fransktalende del), dog i mindre udtalt grad. Disse er desuden de eneste to 
kvantitative evalueringer. 
5 For at sikre ensartethed anvendes betegnelsen videregående uddannelsesinstitution (VU) om universiteter, 
polytekniske læreanstalter, "grandes écoles" og andre formidlere af undervisning på 3. niveau. 
129 
RESUME 
Denne rapport er et integreret resumé af de 18 endelige nationale evalueringsrapporter 
indsendt af de lande, som har deltaget i EF-Kommissionens Task Force for Menneskelige 
Ressourcers COMETT li-program om samarbejde mellem videregående 
uddannelsesinstitutioner (VU'er) og erhvervslivet vedrørende uddannelse på 
teknologiområdet. Denne rapport består af tre afsnit. I afsnit 1 undersøges det, om 
programmet har opfyldt målsætningerne i Rådets afgørelse, som etablerede COMETT II, 
ved hjælp af de endelige nationale evalueringer. Afsnit 2 indeholder en sammenfatning af 
evalueringerne. Afsnit 3, bilaget, indeholder en opsummering af hovedpunkterne i hver 
enkelt national evaluering. 
Opfyldelse af målsætningerne i Rådets afgørelse 
COMETT II har forøget udbuddet af uddannelser i højteknologi gennem indarbejdelse og 
anvendelse af programmet med henblik på 1) fremme, udvikling og accept af 
erfaringsmæssig indlæring og praksis forbundet med praktikophold i erhvervslivet for 
studerende ved videregående uddannelsesinstitutioner, 2) forbedring af kursernes kvalitet 
og udvidelse af deres tilgængelighed, 3) udvikling af lokale og regionale 
samarbejdsgrænseflader mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet og skabelsen 
af en grænseflade på europæisk plan, 4) fremme af økonomisk og social samhørighed i 
Europa. 
COMETT II har støttet fælles udvikling og optimal udnyttelse af undervisningen gennem 
1) integrering af erhvervslivet i fælles udvikling af kurser, 2) forbedret udnyttelse af teknisk 
uddannelse som en integreret del af teknologioverførselsprocessen og 3) forbedring af 
uddannelsernes kvalitet og tilgængelighed. 
Gennem praktikopholdsordninger for studerende har COMETT II ydet et vigtigt og direkte 
bidrag til små og mellemstore virksomheders tekniske og økonomiske udvikling såvel som 
deres integration i det bredere europæiske marked. Kortvarige kurser nævnes også, men 
ikke nær så konsekvent. 
Der var ingen kommentarer vedrørende COMETT IFs rolle med hensyn til fremme af lige 
muligheder. 
COMETT II har tilført betydelig europæisk merværdi gennem udvikling og 
internationalisering af aktiviteter med hensyn til praktikophold. Desuden har programmet 
forbedret, og i de fleste tilfælde skabt, internationale netværk, som arbejder helhjertet på 
at forbedre samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Ligeledes 
har det haft en stærk integrationsmæssig og samhørighedsmæssig effekt i de videregående 
uddannelser og den højere tekniske uddannelse i Europa. 
På det generelle plan 
COMETT IPs vigtigste bidrag til debatten vedrørende de videregående uddannelser og 
erhvervslivet har bestået i at henlede opmærksomheden på fordelene ved samarbejde på 
tværs af grænserne på området. Programmet har også bidraget til at fremme debatten om 
uddannelse i teknologi på højt niveau og kvalifikation i erhvervslivet generelt. Inden for 
130 
de to sidstnævnte områder var COMETT's bidrag dog perifert i de lande, hvor debatten 
allerede var veludviklet. 
COMETT IPs største succes i praksis har været den europæiske merværdi, som programmet 
har frembragt gennem formalisering og fremskyndelse af aktiviteter vedrørende studerendes 
praktikophold på tværs af grænserne og, i mindre omfang, udvikling og formidling af 
tekniske uddannelser på de videregående uddannelsesinstitutioner. 
COMETT II har bidraget til europæisk samhørighed gennem sin direkte og katalytiske 
indflydelse på samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, 
studerendes praktikophold og udvikling af de tekniske erhvervsuddannelser i de mindre 
gunstigt stillede egne af Unionen og andre deltagerlande. 
COMETT II har kun haft begrænset eller slet ingen indflydelse på den nationale politik, 
bortset måske fra Grækenland og Portugal. Selv om flere lande angav, at den politiske 
debat var blevet "europæiseret". På regionalt plan har programmets indflydelse været 
afhængig af de bånd, der er blevet knyttet med andre regionale organer af og på vegne af 
det enkelte UPUV. 
Der har været en god synergi med nationale og regionale aktiviteter. COMETT II er 
tilstrækkeligt fleksibelt og følsomt over for spørgsmål vedrørende subsidiaritet til at kunne 
tilpasses lokale behov. Der er dog en vis bekymring for, at programmet kun vil påvirke de 
deltagere, som er direkte involveret. 
COMETT IPs primære indvirkning har bestået af bidrag til 1) europæisering af 
videregående uddannelsesinstitutioner, undervisningsplaner og aktiviteter, studenterkultur 
og virksomhedskultur, handel og teknologi, 2) regularisering og systematisering af 
internationale praktikophold for studerende, 3) forbedring af kvaliteten af de udbudte 
tekniske uddannelser på højt niveau, 4) forbedring af institutionelle kultur- og 
kontaktfladestrukturer på regionalt, sektorspecifikt, nationalt og europæisk plan. 
Flere faktorer har begrænset COMETT IPs virkning 1) programmet har haft et relativt lille 
budget, 2) i regioner, hvor forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet 
er veludviklet, er programmets virkning i visse tilfælde begrænset til europæisering af 
aktiviteter, 3) i visse lande har myndighederne selv kun i ringe omfang bestræbt sig på at 
udnytte programmet. 
UPUV'erne 
De væsentligste bidrag fra de regionale UPUV'er har været 1) udvikling af et 
lokalt/regionalt netværk af VU'er, teknologi- og uddannelsesrelaterede institutioner og 
virksomheder og 2) integration af dette lokale/regionale netværk, sammen med netværk i 
andre regioner, i det første effektive, trans-europæiske netværk for oplysning, studerendes 
og medarbejderes mobilitet samt udvikling og formidling af uddannelse inden for 
højteknologi. 
UPUV'ernes regionale virkning har dog været variabel. Der er tegn på, at den tilførte 
merværdi har været størst i mindre gunstigt stillede egne. Der er desuden tegn på, at 
UPUV'ernes effektivitet har været afhængig deres institutionelle beliggenhed: størst inden 
for teknologioverførselsområdet og mindst inden for uddannelse og studerendes mobilitet. 
131 
Deres fleksibilitet har været vigtig for deres popularitet og efterfølgende udvikling. 
Mange regionale UPUV'er har haft store problemer med at udføre effektive analyser af 
uddannelsesbehov (TNA). Enkelte sætter spørgsmålstegn ved deres direkte rolle på 
virksomhedsplan inden for dette område. 
Alle anerkender UPUV'ernes betydning med hensyn til fremme af en tværnational 
tankegang på VU'er (mht. uddannelsesmetodik, undervisningssystemer osv.) og i 
virksomheder (en europæisk dimension mht. teknologi/FoU/uddannelse/markeder osv.) 
Sektorspecifikke UPUV'er har mere direkte end regionale UPUV'er bidraget til udviklingen 
af teknologioverførsel og uddannelse i teknologi i et mere veldefineret og homogent 
netværk. Der er dog ingen vurdering af, hvorvidt regionale eller sektorspecifikke UPUV'er 
er "de bedste" med hensyn til de overordnede COMETT li-aktiviteter. 
UPUV'ernes største styrke har været deres velstrukturerede europæiske og lokale/regionale 
netværk af partnere. De største svagheder har været deres dårlige finansieringsstrukturer og 
problemer med at involvere erhvervslivet i deres aktiviteter. 
Aktiviteter til fremme af mobiliteten 
Aktiviteterne til fremme af de studerendes mobilitet har været den største succes ved 
COMETT II. De har bibragt virksomhederne en europæisk dimension og mulighed for 
tekniske og kommercielle kontakter, idet de ofte har givet små og mellemstore 
virksomheder deres første kontakt med europæiske programmer. De studerende har fået 
indsigt i sprog, kulturer og teknik, og deres erhvervsmæssige fremtidsudsigter er blevet 
bedre. Hvad angår VU'er har disse fået nye undervisningsmæssige indfaldsvinkler og bedre 
mulighed for at etablere faglige kontakter. Alt i alt har de bidraget til et mere fleksibelt og 
bedre integreret og veluddannet europæisk, teknisk arbejdsmarked. 
Politik og praksis med hensyn til praktikophold har ændret sig, navnlig i virksomhederne, 
hvor man har set forøget regularisering med hensyn til accept af studerende og 
systematisering hvad angår praktikperioder. VU'erne synes at have bevæget sig i et noget 
langsommere tempo. 
Udvikling af uddannelseskurser 
Samarbejdet mellem VU'er og virksomheder har resulteret i 1) forøget deltagelse blandt 
virksomheder i planlægning og udvikling af kurser, 2) internationalisering af 
udviklingsprocessen, hvilket har åbnet for nye ekspertisekilder, 3) udvikling af fleksible 
netværk, som udvikler og formidler sådanne kurser. 
Kvalitetsforbedring nævnes som den største forbedring. Denne forbedring skyldes primært 
adgang til et større marked hvad angår teknisk ekspertise, sammenligning af det aktuelle 
niveau i forskellige regioner og en overgang fra udbudsbaseret til efterspørgselsbaseret 
kursusudvikling. 
Selv om udbuddet af kurser er forøget og deres tilgængelighed i perifere områder er 
forbedret, har COMETT li-kursernes kvantitative virkning været lille. Der spores desuden 
bekymring over den tid, det tager at udvikle kurserne. 
132 
Uddannelsesinitiativerne under COMETT II supplerer den nationale indsats vedrørende 1) 
internationalisering af VU'er, virksomheder og andre institutioner, 2) udvikling af 
kontaktflader mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, 3) generel forbedring 
af tdcniske uddannelser, især hvad angår små og mellemstore virksomheder. 
133 
COMETT II-PROGRAMMET 
Handlingsprogrammet COMETT er Den Europæiske Unions program vedrørende 
samarbejde mellem videregående uddannelsesinstitutioner (VU'er) og erhvervslivet med 
hensyn til uddannelse på teknologiområdet. COMETT II blev iværksat ved Rådets afgørelse 
89/27/EØF af 16. december 1988 og var operationelt i fem år, fra 1990 til 1994. Det første 
COMETT-program, COMETT I, løb i fire år, fra 1986 til 1989. COMETT II har været 
åben for deltagelse af EFTA-lande siden 1990. 
Formålene med COMETT II er, som fastsat i programmets vademecum; 
"At øge udbuddet af uddannelser i teknologi, navnlig højteknologi, på de berørte niveauer, 
og derved forbedre disse uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske og sociale 
udvikling. 
At fremme den fælles udvikling af uddannelsesprogrammer og udvekslingen af erfaringer 
samt den optimale udnyttelse af uddannelsesressourcerne på fællesskabsplan, især ved at 
skabe sektorspecifikke og regionale net af projekter for uddannelse i teknologi, navnlig 
højteknologi, på tværs af grænserne. 
At tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret 
arbejdskraft 
At fremme lige muligheder for mænd og kvinder indenfor grunduddannelse og efter- og 
videreuddannelse, navnlig højteknologi. 
At føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem universiteter og virksomheder inden 
for grunduddannelsen og efter- og videreuddannelsen i teknologi, samt til anvendelsen og 
overførslen af denne teknologi." 
I praksis består COMETT II kort fortalt af fire strenge: 
• Streng A: Uddannelsespartnerskaber mellem universiteterog virksomheder (UPUV), som 
er netværksorganisationer, der er etableret gennem COMETT for at fremme samarbejde 
mellem VU'er og virksomheder på tværs af grænserne. Disse kan enten være 
sektorspecifikke eller regionale. 
• Streng B: Udvekslinger på tværs af grænserne, hvor der ydes stipendier til 
1) Studerende, som tilbringer en uddannelsesperiode på mellem tre og tolv måneder i en 
virksomhed i et andet deltagerland. 
2) Personer, der har afsluttet deres grunduddannelse, og som enten er immatrikuleret ved 
en VU, eller som efter eksamen og i overgangsperioden, indtil de første gang får arbejde, 
tilbringer en uddannelsesperiode på mellem seks måneder og to år i en virksomhed i et 
andet deltagerland i tilknytning til et industriudviklingsprojekt 
3) Personale, som udstationeres fra VU'er og virksomheder til virksomheder og universiteter 
i et andet deltagerland med henblik på forbedring af uddannelsesaktiviteter 
• Streng C: Fælles projekter for efter- og videreuddannelse, navnlig inden for højteknologi 
og multimedie-fjernundervisning, 
1) Støtte til kortvarige, intensive kurser i teknologi, navnlig højteknologi, der har en 
europæisk dimension, med henblik på hurtig formidling - gennem og på VU'er og i og 
gennem virksomhederne - af resultaterne af forskning og udvikling inden for ny teknologi 
og dens anvendelse, samt med henblik på navnlig i de små og mellemstore virksomheder 
at fremme overførsel af teknologisk innovation inden for de sektorer, hvor denne innovation 
ikke har været anvendt tidligere. 
2) Støtte til planlægning, udvikling og afprøvning af fælles uddannelsesprojekter på 
europæisk plan. 
134 
3) Støtte til fjernundervisning, som gør brug af ny uddannelsesteknologi, og/eller som 
resulterer i uddannelsesprodukter, der kan overføres. 
• Streng D: Supplerende igangsætnings- og ledsageforanstaltninger. 
AFSNIT A: OPFYLDELSE-AF MÅLSÆTNINGERNE 1 RÅDETS AFGØRELSE 
I dette afsnit belyses det på baggrund af oplysningerne fra de endelige nationale 
evalueringer i hvilket omfang COMETT ïî har opfyldt målsætningerne i Rådets afgørelse 
(89/27/EØF), som etablerede programmet. Kort beskrevet er formålene, som fastsat i 
afgørelsens artikel 3 og nærmere beskrevet i bilaget ti! den, som følger: 
1. At øge højteknologi-relaterede uddannelsers bidrag til Fællesskabets økonomiske og 
sociale udvikling, herunder samhørighed. 
2. At fremme fælles udvikling og optimal udnyttelse af uddannelse og navnlig uddannelse 
baseret på forskning inden for Fællesskabet. 
3. At tilgodese de små og mellemstore virksomheders særlige behov for kvalificeret 
arbejdskraft, herunder overførsel af teknologi og kvalifikationer. 
4. At fremme lige muligheder for mænd og kvinder. 
5. At føje en europæisk dimension til samarbejdet mellem de videregående uddannelser og 
virksomheder inden for uddannelse og europæisk merværdi. 
1. Forøgelse af økonomisk og social udvikling og samhørighed 
1.1 Forøgelse af uddannelsers bidrag 
I de endelige nationale evalueringer af COMETT Il-programmet hersker der ingen tvivl om, 
at COMETT har været en succes hvad angår forøgelse af de teknologiske uddannelsers 
økonomiske bidrag. Dette er primært opnået gennem udviklingen af praksis med hensyn 
til erfaringsmæssig indlæring i forbindelse med studerendes praktikophold. Denne praksis 
har betydet et væsentligt bidrag, både direkte til virksomhederne og gennem øget forståelse 
mellem videregående uddannelsesinstitutioner og erhvervslivet. Der har desuden været en 
kvalitetsforbedring af de kurser, som de traditionelle tekniske uddannelser har bidraget med 
- primært pga, "tværnationalisering" og virksomhedernes deltagelse - og de er blevet mere 
tilgængelige. 
COMETT IPs begrænsede budget, sammenlignet med landenes private og offentlige 
sektorers udgifter til efter- og videreuddannelse, har dog betydet, at COMETT's direkte og 
katalytiske virkning ikke har været så stor, som landene kunne ønske. Og i visse lande, 
hvor forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet samt praksis 
vedrørende efter- og videreuddannelse var mere veludviklede, synes COMETT's virkning 
at have været mere begrænset. Omvendt har COMETT haft en meget positiv indvirkning 
på samhørigheden i Europa, idet programmet har fremmet udviklingen af forholdet mellem 
de videregående uddannelser og erhvervslivet i de mindre gunstigt stillede regioner. 
1.2 Regional strukturering og udvikling 
De nationale evalueringer peger på, at COMETT Il-programmet har haft en strukturerende 
virkning, som har medført øget potentiale for økonomisk udvikling på to planer; det lokale 
- regionale plan og det europæiske plan. På disse to planer har programmet forbedret 
kontaktfladerne og forholdene mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, bragt 
nye partnere sammen samt skabt forbindelse til og synergi med andre nationale og 
135 
europæiske programmer. 
På lokalt - regionalt plan har COMETT skabt hvad et af landene kaldte "rammerne og et 
k^itimt forum for offentlig debat". Primært gennem de regionale UPUV'ers aktiviteter er 
arbejdsmarkedets parter blevet bragt sammen på lokalt, og i visse tilfælde nationalt, plan 
for at diskutere og udvikle aktiviteter mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, 
navnlig vedrørende teknisk efter- og videreuddannelse på højt niveau. Dette har resulteret 
i øget samarbejde og koordination af disse parters aktiviteter, primært på regionalt plan. 
Disse aktiviteter omfatter samarbejde og forbindelse med og mellem regionalt baserede 
virksomheder og videregående uddannelsesinstitutioner, som gennemfører analyser af 
uddannelsesbehov, udvikler undervisningsmaterialer, organiserer og/eller formidler 
undervisning, praktikophold osv. 
I nogle regioner har COMETT/UPUV-aktiviteter desuden ydet et nyttigt til tider væsentligt 
bidrag til udviklingen af politikker med hensyn til teknisk efter- og videreuddannelse og 
forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. De har desuden 
lejlighedsvis gennemført bredere baserede, regionale udviklingsaktiviteter, som ikke var så 
tæt knyttet til COMETT. De vigtigste og mest almindelige af disse aktiviteter omhandler 
et bredere spektrum af faciliteter med hensyn til teknologioverførsel, kædet sammen med 
program- og kontraktforskning samt patent- og licensaktiviteter inden for EF. Som det 
fremgår nedenfor, er der tegn på, at UPUV'er, som (enten i kraft af deres oprindelige 
beliggenhed eller selvudvikling) opnår sådanne integrerede aktiviteter, er "mest vellykkede" 
og fremstår som det eksempel, som intuitivt efterstræbes i de fleste nationale evalueringer. 
Omfanget af denne strukturerende virkning er dog ikke det samme overalt. Det vigtigste 
parameter ved denne afvigelse synes at have været det allerede eksisterende niveau med 
hensyn til debat og infrastruktur mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 
Hvor dette niveau var højt, var omfanget af den strukturerende indsats på lokalt/regionalt 
plan mindre. Det næstvigtigste parameter hvad angår effektiviteten var UPUV'ernes 
institutionelle placering. I flere evalueringer blev placeringen kædet sammen med forhold 
såsom evnen til at opnå yderligere økonomisk støtte, troværdighed og effektivitet hos 
erhvervslivet og indflydelse på regional planlægning. Faktisk kan en del af UPUV-
systemets skrøbelighed, bl.a. hvad angår økonomi, kædes sammen med svagheden med 
hensyn til placering. 
1.3 Forøgelse af den økonomiske og sociale samhørighed 
COMETT II har bidraget til økonomisk og social samhørighed på følgende tre 
hovedområder. 
1. Den strukturerende virkning på regionalt plan beskrevet ovenfor var mest udtalt i de 
mindre gunstigt stillede egne af Unionen. Igen har UPUV'ernes aktiviteter været afgørende 
for, at denne proces blev en succes. I de områder, hvor forholdet mellem universiteterne 
og erhvervslivet var mindst udviklet, bidrog COMETT II mest til udviklingen, idet det 
hævede den institutionelle infrastruktur imod den almindelige europæiske opfattelse hvad 
angår den bedste praksis på området. 
2. COMETT II har desuden haft en stærk, integrerende virkning, idet programmet har ført 
alle regioner ind i et tættere samarbejde med hinanden og givet mindre gunstigt stillede 
regioner konkrete projekter og samarbejdsformer med EU's økonomiske kerneregioner. En 
ledsagende omstændighed ved denne integration har været en øget udbredelse af teknisk 
viden og færdigheder samt bedste praksis med hensyn til udvikling og formidling af 
136 
undervisning. 
3. Social samhørighed i form af en bredere forståelse af og respekt for de forskellige 
deltagerlandes kulturer blev angivet i de fleste af evalueringerne. 
2. Optimal udnyttelse af uddannelsen 
2.1 Sammenkædning af forskning, uddannelse og teknologioverførsel 
Hovedårsagen til EFTA- og EU-medlemsstaternes interesse i udviklingen af et samarbejde 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet er teknologioverførsel: overførsel af 
viden og teknologi udviklet i de videregående uddannelsesinstitutioner til et område, hvor 
det kan kommercialiseres effektivt og bidrage til økonomisk udvikling. En anden årsag, 
som måske ikke anføres i så vidt omfang, er ønsket om at omdirigere aktiviteterne i de 
videregående uddannelsesinstitutioner for at gøre dem mere lydhøre over for bredere 
erhvervsmæssige og kommercielle behov. 
Hvad angår regulær teknologioverførsel kan markedsføringsmekanismer betragtes som et 
kontinuum, der strækker sig fra etablering af campus-baserede virksomheder eller joint 
venture-selskaber, til kontraktforskning, konsulentvirksomhed eller enkle 
oplysningsaktiviteter. De videregående uddannelsesinstitutioners evne til at tilbyde 
virksomhederne et kontinuum af teknologioverførselsmekanismer, kombineret med 
muligheden for at bevæge sig op gennem dette kontinuum i trin, betragtes af mange som 
værende vigtig, om ikke afgørende, for at sikre effektiv teknologioverførsel. 
Indtil COMETT blev etableret var teknisk uddannelse på højt niveau et særlig svagt led i 
dette teknologioverførselskontinuum. Som det nævnes i mange af de nationale evalueringer, 
har COMETT skabt opmærksomhed om uddannelseselementet i samarbejdet mellem de 
videregående uddannelser og erhvervslivet og gjort det mere synligt og acceptabelt i de 
videregående uddannelsesinstitutioners samspil med erhvervslivet. Her har COMETT 
bestemt bidraget til den "optimale udnyttelse af uddannelsen" og til mere effektiv 
teknologioverførsel. I denne sammenhæng kan UPUV'ernes institutionelle beliggenhed være 
vigtig. Der er tegn på, at UPUV'er, som havde base i en organisation, som beskæftiger sig 
med teknologioverførsel, var mere effektive end dem, der havde base i en organisation, der 
udelukkende beskæftiger sig med undervisning/uddannelse, eller som beskæftigede sig med 
aktiviteter vedrørende studerendes praktikforhold. 
COMETT II har desuden bidraget til "optimal udnyttelse af uddannelsen" ved at udvide 
institutionernes, navnlig de videregående uddannelsesinstitutioners, horisont gennem 
studerendes praktikophold. COMETT-aktiviteterne har gjort praktikophold mere respektable 
på traditionelle universiteter, ofte gennem pres nedefra fra undervisere og studerende, som 
har ønsket at benytte sig af sådanne praktikordninger. I denne forbindelse ses en stigende 
anerkendelse (på traditionelle universiteter) af arbejdspladsen som et berettiget 
undervisningssted for teknisk uddannelse og erfaringsmæssig indlæring og som et 
værdifuldt, endog nødvendigt, supplement til akademiske studier. Sådanne praktikaktiviteter 
sikrer sammen med holdningsændringen på de videregående uddannelsesinstitutioner og i 
erhvervslivet et mere fast fundament for fremtidig teknologioverførsel; i begge retninger ! 
137 
2.2 Forbedring af kvaliteten 
Hvad angår COMETT IPs streng vedrørende uddannelseskurser peger evalueringerne igen 
og igen på forbedringen af projekternes kvalitet takket være tværnationalt samarbejde og 
inddragelse af erhvervslivet under udviklingen af dem. (Forøgelsen af mængden af 
tilgængelige kurser nævnes sjældent og betragtes som marginal sammenlignet med 
mængden af teknisk efter- og videreuddannelse, som tilbydes. Dog kommenteres det 
forøgede udbud af specialkurser og deres øgede tilgængelighed i randområderne.) 
Evalueringerne viser klart, hvilken merværdi der kan opnås med hensyn til kvalitet ved at 
arbejde på europæisk plan. Muligheden for at få adgang til ekspertise på højt plan i alle 
deltagerlande, sammenligne fremgangsmåder, se forskellige formidlingsmetoder i funktion, 
undersøge forskellige institutionelle rammer osv. ses som et kolossalt fremskridt i 
deltagernes kvalitetsbevidsthed. Naturligvis er der en vis forøgelse af den 
organisationsmæssige kompleksitet, men dette synes rigeligt opvejet af 
kvalitetsforbedringen. Indsatsen på europæisk plan siges endog at gøre det lettere at udvikle 
og deltage i kurser, idet der stilles et større konsolideret europæisk marked til rådighed, 
som er tilgængeligt gennem UPUV-netværket. 
Hvad angår erhvervslivet angiver evalueringerne yderligere forbedringer af kurserne 
gennem integrering af krav og ønsker fra brugerne i erhvervslivet tidligt i 
kursusudviklingsprocessen. Overgangen fra udbudsdomineret til efterspørgselsfølsom 
uddannelse har været et af de karakteristiske træk ved kurser udviklet under COMETT II. 
Dog peger de kvantitative evalueringer på de forbedringer, som stadig er nødvendige i de 
videregående uddannelsesinstitutioner, som samarbejder med erhvervslivet på dette område. 
Ofte nævnes behovet for, at de videregående uddannelsesinstitutioner udvikler en 
kontaktflade til udarbejdelse og formidling af oplysninger om markeder, muligvis gennem 
samarbejde med professionelle uddannelsesorganisationer, konsulenter og organisationer, 
som beskæftiger sig med teknologioverførsel. 
En væsentlig kritik af denne aktivitet går på den tid, det tager at udvikle kurser. Det 
berettes, at virksomheder kun anvender COMETT II til ikke-akut uddannelse over en 
længere tidshorisont. Ligeledes bliver der stillet spørgsmålstegn ved UPUV'ers evne til at 
foretage analyser af behovet for uddannelse. Den kvantitative undersøgelse, som berørte 
dette spørgsmål, viste, at virksomhederne så UPUV'erne som en kontaktflade, hvorigennem 
deres behov kunne kommunikeres til udbyderne, snarere end dem, som faktisk gennemførte 
behovsanalyser. 
3. Små og mellemstore virksomheder og innovation 
COMETT-aktiviteterne vedrørende studerendes praktikophold har været programmets 
væsentligste direkte bidrag til opfyldelse af behovene i små og mellemstore virksomheder 
og i erhvervslivet generelt. Praktikopholdenes ringe omfang og korte tidshorisont 
(sammenlignet med pilotprojekter og fælles uddannelsesprojekter) har passet fint til de små 
og mellemstore virksomheders aktiviteter. For nogle af dem har de endog været den første 
kontakt med europæiske programmer og, i visse tilfælde, med Europa i en bredere 
sammenhæng. 
Udveksling af medarbejdere har været til særlig nytte for små og mellemstore 
virksomheder, når de har fundet sted. Antallet har dog været begrænset. Mange 
138 
deltagerlande påpeger behovet for at tage disse ordningers beskaffenhed op til fornyet 
overvejelse, hvis de skal udgøre en væsentlig aktivitet med hensyn til udviklingen af små 
og mellemstore virksomheder. 
Ud fra evalueringerne er det vanskeligt at bedømme uddannelseskursernes virkning på de 
små og mellemstore virksomheder. Den gentagne omtale af kvalitetsforbedringerne i de 
udviklede uddannelser må dog bestemt have haft en positiv virkning på de små og 
mellemstore virksomheder, som modtager dem. 
Der er imidlertid udtrykt en del bekymring med hensyn til integrationen af COMETT IPs 
UPUV'er og mere traditionelle uddannelsesaktiviteter med erhvervslivet, navnlig de små og 
mellemstore virksomheder. De to lande, som gennemførte en kvantitativ undersøgelse, fandt 
en meget lavere interesse for og anerkendelse af UPLJV og COMETT's uddannelsesaspekter 
blandt industrifolk end blandt videregående uddannelsesinstitutioner og praktikanter. 
Virksomheder beklagede sig over de lange tidshorisonter i forbindelse med de store 
projekter, og der var tegn på, at virksomheder kun anvendte disse uddannelser i begrænset 
omfang. I en af evalueringerne blev der sat spørgsmålstegn ved omfanget af anvendelsen 
og genanvendelsen af et sådant uddannelsesmateriale uden for den snævre gruppe, som har 
udviklet det. Ligeledes blev UPUV'ernes mangel på direkte kontakt med virksomhederne 
betragtet som et problem. 
4. Lige muligheder 
I de skriftlige endelige nationale evalueringer af COMETT II har der kun været få eller 
ingen hentydninger til eller bedømmelser af programmets virkning med hensyn til at 
fremme lige muligheder for mænd og kvinder. Dermed ikke være sagt, at der ikke var 
nogen virkning, enten stor eller lille, men blot at den ikke blev nævnt. 
5. Den europæiske dimension og merværdien 
5.1 Europæisk merværdi 
Det største udbytte ved COMETT II skal ses i den merværdi, som programmet ud over den 
oprindelige økonomiske investering har skabt gennem europæiseringen af aktiviteterne. De 
områder, hvor der er skabt merværdi omfatter; 
• Øget økonomisk og social samhørighed i Europa. 
• Effektiv iværksættelse af samarbejde mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet over hele Europa med hensyn til aktiviteter inden for teknisk uddannelse. 
• Udvidelse af virksomhedernes horisont med hensyn til emner vedrørende teknik og 
handel på europæisk plan gennem modtagelse af studerende fra udlandet, og dermed 
integration af markeder på længere sigt. 
• Bidrag til udviklingen af et mere integreret og effektivt europæisk arbejdsmarked for højt 
kvalificerede kandidater fra tekniske læreanstalter. 
• Nyskabelse på de videregående uddannelsesinstitutioner baseret på kontakter med VU'er 
i udlandet. 
• Forbedret kursusudvikling i kraft af kendskab til det aktuelle niveau med hensyn til 
teknisk og uddannelsesmæssig ekspertise i en mængde lande. 
• Forøget udbud og tilgængelighed med hensyn til tekniske specialkurser takket være 
konsolidering af et europæisk marked. 
139 
5.2 Europæisk netværkssamarbejde 
På trods af problemer i samspillet med erhvervslivet har UPUV'erne spillet en væsentlig 
rolle i tilførslen af denne merværdi. De har medvirket til at fremme både studerendes 
praktikophold og uddannelsesaktiviteter. De er den synlige og strukturmæssigt relativt 
stabile arv fra COMETT I og II. De udgør de rammer, inden for hvilke målrettet og varigt 
netværkssamarbejde kan finde sted. De regionale UPUV'er har skabt en lokal/regional 
kontaktflade inden for det europæiske netværk af UPUV'er. I evalueringerne anerkendes 
det, at dette arbejde er udført mere eller mindre godt af alle UPUV'er. UPUV'erne udvikler, 
formaliserer (i en vis udstrækning) og opretholder disse informations- og kontaktnetværk 
vedrørende videregående uddannelsesinstitutioner, teknisk efter- og videreuddannelse og 
erhvervslivet på tværs af Europa. De sektorspecifikke UPUV'er har udviklet snævrere, 
teknologi-relaterede netværk på tværs af Europa, inden for hvilke mange af de ovenfor 
nævnte merværdiskabende aktiviteter er blevet etableret. 
Dette engagerede UPUV-netværk på tværs af Europa var "rygraden" i de fleste praktiske 
aktiviteter. Et informations- og samarbejdssystem til udvikling af forbindelserne mellem de 
videregående uddannelser og erhvervslivet blev for første gang etableret i praksis på 
regionalt plan over hele Europa (og inden for enkelte deltagerlande). I grunden skabte det 
de hovedlinier, langs hvilke oplysning, uddannelsesmateriale og personer blev udvekslet på 
tværs af Europa. 
5.3 Påvirkningen med hensyn til europæisk integration 
Mens UPUV'erne måske nok er de mest synlige europæiske rammer, der er skabt under 
COMETT, har praktikopholdsordningerne haft en vigtig integrerende virkning på de enkelte 
deltagende studerende, videregående uddannelsesinstitutionerog virksomheder. De har skabt 
øget europæisk bevidsthed på de videregående uddannelsesinstitutioner og motiveret disse 
til at forøge deres samarbejdsaktiviteter uden for deres eget land yderligere, hvorved de har 
nydt godt af at kunne sammenligne undervisningsmetoder, læseplaner og samarbejdsformer 
med erhvervslivet. 
De studerende har arbejdet i en anden europæisk kultur, forbedret deres sprogfærdigheder 
og taget det første skridt mod at blive en del af en kommende, højt kvalificeret europæisk 
arbejdsstyrke. Virksomhederne, hvoraf mange er små og mellemstore, som deltager i deres 
første europæiske projekt, har fået kendskab til andre kulturer, markeder og 
ekspertisekilder. Der er ingen tvivl om, at deltagerlandene betragter dette område som 
COMETT IPs største succes. 
Udviklingen og formidlingen af COMETT li-kurser over hele Europa har muligvis haft en 
mindre udtalt - i hvert fald mindre omtalt - integrerende effekt, og måske har denne været 
begrænset til dem, som har udviklet og formidlet dem. 
140 
AFSNIT B: DEN TVÆRGÅENDE SAMMENFA TNING 
1. Generelt resume 
1.1 Fremme af debatten 
COMETT IPs væsentligste bidrag til at fremme debatten mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet har været: 
1. At henlede deltagernes opmærksomhed på spørgsmål vedrørende samarbejde på tværs 
af grænserne på dette område og de fordele, der kan drages af et sådant samarbejde. Alle 
deltagerlande anerkender dette samarbejde og dets praktiske gennemførelse som de største 
fordele, der er opnået gennem COMETT II. 
2. At fremme debatten vedrørende teknologiuddannelsesaspekter i debatten mellem de 
videregående uddannelser og erhvervslivet. 
3. At fremme debatten vedrørende de videregående uddannelsers akademiske natur og, som 
Tyskland udtrykker det, "i højere grad at rette den mod behovene i erhvervslivet". 
4. At bidrage til en bredere debat vedrørende uddannelse og kvalifikation i erhvervslivet. 
Debatten vedrørende forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet var 
dog veludviklet i de fleste lande og i mange regioner, før COMETT blev iværksat. Dette 
betød, at COMETT ikke tilførte noget særligt nyt inden for den rent nationale eller 
regionale debat. På baggrund af COMETT's begrænsede økonomiske ressourcer 
sammenlignet med de nationale og regionale uddannelsesbudgetter var programmets bidrag 
til den igangværende debat på disse niveauer således begrænset. I lande og regioner, hvor 
debatten ikke var så veludviklet, har COMETT II naturligvis i højere grad bidraget til at 
stimulere den. I denne sammenhæng har programmet haft en positiv indflydelse på 
samhørigheden i Unionen og andre deltagerlande. 
Når dette er sagt, skal det også nævnes, at COMETT II generelt har skabt, hvad Østrig 
kaldte "rammerne og et legitimt forum for offentlig debat". Selv i de mere gunstigt stillede 
egne, hvor debatten var veludviklet, skabte programmet endnu en kanal for koordination 
og kommunikation. I de mindre gunstigt stillede egne var disse rammer mere synlige og 
nyttige. 
1.2 Fremme af forholdet mellem VU'er og virksomhederne 
I de fleste lande har COMETT IPs væsentligste bidrag - de stærkeste og generelt mest 
positive forbindelser, der er skabt - været udvikling og formalisering af praktikordninger 
for studerende mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet på tværs af grænserne. 
Både virksomhederne og VU'erne anerkendte udtrykkeligt dette særdeles positive aspekt 
ved programmet. I mindre udstrækning blev også udviklingen og formidlingen af 
uddannelseskurser på tværs af grænserne betragtet som en gunstig udvikling i kraft af 
COMETT. 
COMETT IPs bidrag har dog varieret afhængig af den allerede eksisterende grad af samspil 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. I lande og regioner med veludviklet 
samspil, for eksempel Sverige, har COMETT IPs påvirkning i vid udstrækning været 
begrænset til de parter, som reelt deltog, og den bredere katalysatorvirkning har været 
relativt begrænset. Dog har COMETT II, selv i disse veludviklede regioner/lande, været et 
led i udviklingen af særlige aspekter ved deres strukturer, for eksempel hvad angår de ikke-
141 
tekniske VU'er i Finland og "hogescholen"-praktiksystemet i Nederlandene, selv om 
programmet i disse tilfælde har spillet en støttende snarere end en ledende rolle. 
Disse begrænsninger står i kontrast til situationen i andre lande/regioner, hvor samspillet 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet ikke var så veludviklet. I denne 
situation har COMETT haft en langt bredere og dyberegående virkning. Her har COMETT 
hjulpet med til at udkrystallisere og formalisere en langt bredere vifte af forbindelser 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, blandt andet ved at sætte 
virksomheder i forbindelse med deres første kontakt med videregående 
uddannelsesinstitutioner (VU'er), iværksætte grundlæggende analyser af uddannelsesbehov 
(TNA) og skabe den første kontaktflade på regionalt eller nationalt plan for samspil mellem 
de videregående uddannelser og erhvervslivet på uddannelsesområdet osv. 
I de lande, som gennemførte kvantitative undersøgelser, Belgien (den fransktalende del) og 
Det Forenede Kongerige, synes der blandt de forskellige deltagere at være en vis forskel 
i den indflydelse, der tillægges COMETT II med hensyn til at forbedre forbindelserne 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. Virksomhederne var mindst positivt 
stemt. Kun 17% af de belgiske virksomheder og 36% af virksomhederne i Det Forenede 
Kongerige mente, at deres forbindelser med VU'er var blevet forbedret. I Det Forenede 
Kongerige mente flertallet af de adspurgte VU'er, at forbindelserne var blevet bedre, mens 
dette var synspunktet hos 70% af UPUV'erne, ligeledes i Det Forenede Kongerige. Disse 
afvigelser med hensyn til entusiasme bør holdes in mente, når man læser nogle af de mere 
ovenud positive udtalelser om COMETT. Det er muligt, at visse af de mere kvalitative 
nationale evalueringer i for høj grad er præget af bidrag fra UPUV'erne. 
1.3 Indflydelse på udformningen af politikker 
I Portugal og Grækenland syntes COMETT IPs forbindelser til udformningen af den 
nationale politik på området at være mere direkte og have en vis politisk indflydelse. 
Placeringen af COMETT's portugisiske informationskontor i CESE - et råd, som står for 
udvikling af de videregående uddannelser og erhvervslivet - synes at have været særdeles 
virkningsfuld. På nationalt plan har COMETT dog i de fleste tilfælde kun haft begrænset 
eller slet ingen direkte indflydelse på udformningen af politikker, navnlig hvor samarbejde 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet tages for givet. En række lande 
påpeger dog, at debatten vedrørende politikken er blevet "europæiseret" i kraft af 
COMETT. 
Ikke desto mindre ses en række specifikke resultater, omend på temmelig administrativt, 
nationalt plan, såsom det faktum, at det østrigske videnskabs- og forskningsministerium har 
skabt bedre lovgivningsmæssige bestemmelser med hensyn til anerkendelse af 
praktikordninger i udlandet i COMETT II-regi, samt at social- og arbejdsministeriet 
frafalder kravet om arbejdstilladelse for COMETT-praktikophold. I Luxembourg har 
COMETT-aktiviteter kastet lys over mangelen på national koordinering i samarbejdet 
mellem indenlandske virksomheder og udenlandske VU'er. 
På det regionale plan har COMETT II haft en noget større indflydelse, navnlig gennem 
UPUV'ernes aktiviteter. I Norge har COMETT II været med til at skabe rammerne for den 
regionale politik på dette område og samtidig været et værktøj til iværksættelse af denne 
politik. Denne indflydelse har også vist sig at kunne være temmelig variabel inden for det 
enkelte land. I Det Forenede Kongerige, for eksempel, kunne det specifikke forhold mellem 
142 
UPUV'et og det lokale erhvervsuddannelses- og virksomhedsråd (TEC) være af betydning. 
I andre lande var den lokale indflydelse lille. 
1.4 Forbindelser til/synergi med nationale/regionale programmer 
Synergien mellem COMETT II og de nationale/regionale programmer synes at have ligget 
på et højt niveau. Nationale programmer, hvis mål det er at fremme internationale 
aktiviteter (Schweiz, Finland, Tyskland), finder en naturlig partner i COMETT II. Nationale 
programmer til udvikling af intern uddannelse eller overførsel af teknologi, såsom det 
østrigske "Scientists for the Economy", den danske "Lov om efter- og videreuddannelse" 
og den italienske lov 67/1988, som påpeger, at 10% af FoU skal anvendes på uddannelse, 
den schweiziske nationale plan for udvikling af efter- og videreuddannelse på 
universiteterne og de polytekniske læreanstalter samt de norske teknologioverførsels- og 
uddannelsesprogrammer finder alle støtte i COMETT. Hvis der ikke findes et nationalt 
program eller en udvikling i en bestemt retning, kan man naturligvis ikke tale om synergi, 
selv om programmet kan være så meget desto mere nyttigt. Det er igen værd at bemærke 
den meget tætte udvikling af COMETT og den portugisiske politik på dette og beslægtede 
områder gennem det nationale CESE. 
Selv på et mere generelt plan end teknologi og uddannelse finder Luxembourgs interesse 
for at udvikle de nationale virksomheders internationale aktiviteter svar i COMETT. I 
Irland er de to sektorbaserede UPUV'er blevet etableret i områder af høj prioritet hvad 
angår videnskab og teknologi. I Portugal blev udbredelsen af UPUV-aktiviteter til andre 
EU-programmer betragtet som en positiv udvikling ligesom den mere direkte synergi, som 
er opnået gennem samarbejde med nationale programmer. Tilvejebringelsen af statsmidler 
til finansiering af udvikling af UPUV'er (som for eksempel i Nederlandene, Tyskland, 
Portugal og Spanien) eller kurser (fra Islands støtteordning for erhvervsuddannelse) 
antydede ligeledes, at en vis grad af synergi blev opnået. 
Programmets synergi med regionale aktiviteter har i høj grad været afhængig af de lokale 
UPUV'ers aktivitetsniveau. Dette er tilfældet i de spanske regioner, navnlig de selvstyrende 
regioner, som har kontrol over undervisning og uddannelse. I Tyskland har delstaternes 
politik med henblik på at europæisere deres VU'er i høj grad opnået synergi med 
COMETT-aktiviteter. Desuden har rammerne for udvikling på lokalt og regionalt plan været 
en afgørende faktor for mulighederne for synergi. I Frankrig har de tætte forbindelser 
mellem UPUV'er og de regionale handelskamre været vigtige. I Det Forenede Kongerige 
har forbindelsen med det arbejde, der udføres af erhvervsuddannelses- og 
virksomhedsrådene varieret fra region til region hvad angår synergi. Synergien med 
udviklingen af regionale efter- og videreuddannelsesstrukturer har i Norge generelt været 
stærkere. 
Hvad angår kvantitet havde mere end en tredjedel af de virksomheder i den fransktalende 
del af Belgien, som deltog i COMETT, også deltaget i lignende regionale eller nationale 
programmer. I Det Forenede Kongerige havde halvdelen af universiteterne og ca. 70% af 
UPUV'erne deltaget i lignende programmer. COMETT-aktivitetérnes forskelligartethed og 
fleksibilitet har sikkert været et vigtigt element i denne synergi, idet det har været muligt 
for hver region/deltagerland at tilpasse programmet til lokale krav. 
Der kan naturligvis være uoverensstemmelser mellem COMETT og nationale eller regionale 
aktiviteter. Dette er tilfældet i konflikten mellem studerendes praktikophold under 
143 
COMETT og praktikophold på nationalt og regionalt plan og på de enkelte VU'er i 
områder, hvor det lokale erhvervslivs evne til at tage imod studerende er begrænset. 
Ligeledes kan der forekomme en vis adskillelse og et tab af synergi med tiden. Dette 
bemærkede man i den franske evaluering, hvor nationale og regionale økonomiske og 
politiske forandringer kunne medføre et behov for at tilpasse COMETT på ny. 
1.5 COMETTs samlede virkninger 
Deltagerlandene betragter COMETT-programmet som ganske vellykket. På nationalt plan 
har COMETT's samlede påvirkning dog været behersket på grund af den relativt 
begrænsede finansiering. Virkningen har været endnu mere behersket i visse deltagerlande, 
hvor forbindelserne mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet allerede var 
veludviklede. 
Deltagerlandene påpeger dog følgende positive bidrag fra COMETT : 
1. Europæisering af aktiviteter. 
Denne har fundet sted på adskillige niveauer. VU'erne er blevet mere internationale, ikke 
blot set som institution men også hvad angår de studerende (gennem praktikopholdene), og 
i visse tilfælde gennem ændringer af læseplaner. Enkelte lande påpeger, at det har været 
de mindre VU'er, som har haft størst udbytte ved at benytte sig af de mindre, 
lettilgængelige COMETT-aktiviteter som deres første skridt ud i Europa. Virksomhederne 
har især haft gavn af de studerendes praktikophold, som har skabt et bredere europæisk syn 
på erhvervslivet og, i visse tilfælde, aktiviteter på nye markeder. På nationalt og regionalt 
plan har COMETT's "europæiserende" effekt været mere svingende. Den har dog været 
særlig nyttig for EFTA-staterne med hensyn til at drage erfaringer og forstå, hvordan EU-
programmer virker, samt med hensyn til at etablere et grundlag for fremtidige aktiviteter. 
2. Påvirkningen fra studerendes praktikophold. 
Denne aktivitet har muligvis haft den største og mest direkte positive indvirkning. For flere 
landes vedkommende udgjorde den klart det største udbytte ved COMETT. På 
virksomhedssiden skabte programmet nye kvalifikationer og en langt større bevidsthed om 
EU-markedet. Det har bidraget med direkte oplysninger om andre undervisnings- og 
uddannelsessystemer samt tekniske ressourcer. Det har ligeledes gjort virksomhederne mere 
bevidste om fordelene ved ansættelse af kandidater. De studerende har opnået bedre 
sprogfærdigheder og en særdeles værdifuld erfaring, som vil være gavnlig, når de træder 
ind på arbejdsmarkedet. 
3. Forøgelse af udbuddet af teknisk uddannelse. 
COMETT har været stærkt medvirkende til at tilskynde VU'er til at spille en større rolle 
på efter- og videreuddannelsesområdet og gøre dem opmærksom på behovet for at 
markedsføre deres tjenesteydelser over for erhvervslivet. Et land bemærkede en forøgelse 
af de iværksatte analyser af uddannelsesbehov. 
4. Forbedring af institutionelle kulturer og strukturer. 
COMETT har haft en positiv indflydelse på udviklingen af ikke blot den specifikke 
kontaktflade mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet, men også kontaktfladen 
mellem alle parter, som er involveret i sektorspecifik uddannelse på regions- og sektorplan 
gennem projekter og UPUV-aktiviteter. Desuden har UPUV'erne forøget EU-
programmernes gennemsigtighed. I visse tilfælde er den frembragte infrastruktur blevet 
144 
kædet sammen med strukturfondene, og den har skabt grundlaget for deltagelse i fremtidige 
programmer. 
5 (*v*'ige virkninger 
COML lTs påvirkning og anvendelse i Norge synes særligt interessant, idet programmet 
tydeligvis udgjorde en del af et større "Teknologioverførsels- og uddannelses-"program, og 
ikke blot var en del af en indsats på efter- og videreuddannelsesområdet, hvilket var mere 
almindeligt. Dette syntes at forøge programmets katalysatoreffekt. Andre lande 
understregede dog forbindelserne til FoU-aktiviteter og det generelle innovationselement, 
som udviklede sig på grund af COMETT. 
Der var visse forbehold med hensyn til programmet. Enkelte lande advarede om den 
bureaukratiske byrde, behovet for yderligere decentralisering og behovet for bedre 
forbindelser til andre programmer, navnlig FoU-programmer. 
2. UPUV-Netværk 
2.1 Bidraget fra regionale UPUV-netværk 
Deltagerlandene ser de regionale UPUV'ers væsentligste bidrag ad to akser inden for 
regional udvikling: 
1. De har udviklet kontaktflader med hensyn til oplysning, organisation og forvaltning 
mellem VU'er og statslige og andre institutioner, som er involveret i udvikling på regionalt 
og nationalt plan (primært, men ikke udelukkende, inden for undervisning og uddannelse) 
og indenlandske virksomheder på lokalt plan. Dette har fundet sted gennem 
informationsdage, workshops, uddannelseskurser, projekter osv. De har i særdeleshed 
fungeret som oplysnings- og forvaltningsstrukturer for ELT-programmer, I Nederlandene har 
COMETT spillet en større rolle i strategier med henblik på at udvikle industriklynger. I 
visse lande, såsom Norge, er det lykkedes for UPUV'er som gruppe al udvikle aktiviteter 
på nationalt plan. 
2. Deres mest roste bidrag har bestået i derefter at integrere de ovenfor nævnte aktiviteter 
med lignende og parallelle aktiviteter i andre deltagerlandes regioner og danne 
internationale samarbejdspartnerskaber. UPUV'erne har ikke blot igangsat internationale 
uddannelses- og praktikaktiviteter, men også, som Spanien udtrykker det, skabt "et 
internationalt syn på uddannelse i teknologi". Irland påpeger deres effekt med hensyn til 
internationalisering af rent regionale projekter. 
UPUV'ernes vigtigste bidrag, udviklingen af den tvær-Europæiske kontaktflade, synes at 
gælde for såvel regioner, hvor kontaktfladen mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet allerede var veludviklet, som for regioner, hvor den var mindre veludviklet. 
Sidstnævnte har naturligvis fået et relativt større udbytte af UPUV'ernes virkning på den 
indenlandske infrastruktur. Inden for det enkelte deltagerland kunne UPUV'ernes effektivitet 
dog variere væsentligt fra den ene region til den anden. For eksempel understreger Italien 
deres effektivitet i den sydlige del af landet. 
I den danske evaluering sondres der mellem formålene for to typer af institutioner, som 
husede UPUV'er : 
1. Institutioner, hvor formålet var at overføre FoU til erhvervslivet. Her har der været et 
direkte samarbejde med det lokale erhvervsliv. Dette har forøget accepten af kandidater fra 
145 
VU'er, skabt interesse for forskning og forskere på VU'er og åbnet effektive kontaktkanaler 
for virksomhederne til VU'erne. 
2. Institutioner, hvis primære formål var forskning og undervisning. Disse har fokuseret 
mere på studerendes praktikophold, men også oplevet flere problemer på grund af mangelen 
på et stabilt grundlag for inddragelse af virksomheder. (Andre elementer af denne forskel 
mellem UPUV'erne beskrives i afsnit 2.5.). 
UPUV'ernes bidrag kan brede sig ud over deres traditionelle aktiviteter vedrørende 
"uddannelse i teknologi og praktikophold", som i Portugal, hvor de er blevet anvendt som 
udgangspunkt erhvervsinnovationscentre og i et tilfælde omdannet til et 
teknologioverførselskonsortium for små og mellemstore virksomheder. 
Den generelt positive holdning til UPUV'er må dog afdæmpes, når det, som i Sverige, 
bemærkes, at deres bidrag uden for VU'erne og de direkte involverede virksomheder kan 
være begrænset. Dette budskab underbygges yderligere af de kvantitative data i 
undersøgelsen fra det fransktalende Belgien, hvor det påpeges, at kun 30% af 
virksomhederne mente, at UPUV'erne tilførte merværdi, hvorimod 42% ikke mente, at de 
tilførte merværdi. Virksomhederne i Det Forenede Kongerige var noget mere positive, idet 
de anså virkningen for at være umagen værd for deres eget selskab, men dog mente, at 
COMETT's samlede påvirkning var begrænset. 
2.2 Formidling af virksomhedernes behov 
I deltagerlandenes evalueringer peges der på dette område som værende meget problematisk 
for regionale UPUV'er. I den belgiske undersøgelse var kun 9% af virksomhederne positivt 
indstillet over for UPUV'ernes analyser af uddannelsesbehov (TNA). 35% var direkte 
negativt indstillet. (24% af virksomhederne så UPUV'erne som informationsformidlere, der 
etablerer forbindelser mellem virksomheder og VU'er og rådgiver om EU-projekter i stedet 
for at gribe direkte ind). Ligeledes betragtes de regionale UPUV'er i den danske evaluering 
ikke som et velegnet organ for gennemførelse af analyser af uddannelsesbehov; dette blev 
i højere grad betragtet som en aktivitet, der bør gennemføres internt i virksomheden. Et af 
Norges UPUV'er påpegede, at det hjalp virksomheder med hensyn til analyse af 
uddannelsesbehov, men ikke selv gennemførte dem: "hjælp til selvhjælp" som man udtrykte 
det. 
For de fleste UPUV'er synes analyser af uddannelsesbehov dog at have været den primære 
fremgangsmåde med henblik på at medvirke til formidling af erhvervslivets behov. Der er 
sat spørgsmålstegn ved effektiviteten af dette arbejde, idet 54% af UPUV'erne i Det 
Forenede Kongerige selv mente, at kun lidt var opnået på dette område. Over halvdelen af 
VU'erne mente, at kun lidt eller intet var opnået på området. Østrig, hvis UPUV'er 
gennemførte flere meget specifikke analyser af uddannelsesbehovet, påpeger dog, at 
arbejdet havde en positiv effekt, men at det i høj grad var begrænset af mangelen på tid og 
finansiering. Spanien påpeger, at UPUV'erne har fungeret som en slags "udvekslingscentral" 
ved at samle eksisterende undersøgelser, definere metoder, træffe valg vedrørende 
uddannelsesspørgsmål osv. samt underbygge og formidle kravene fra små og mellemstore 
virksomheder. Tyskland bemærker, at gennemførelsen af analyser af uddannelsesbehov har 
været grundlaget for modeller for en regional strategi med hensyn til efter- og 
videreuddannelse. 
Som en modsætning til traditionelle analyser af uddannelsesbehov fremhæver Nederlandene 
146 
anvendelsen af et "rundbordssystem" som en effektiv metode til at gøre erhvervslivets 
behov kendt. 
2.3 Fremme af en tværnational indstilling blandt partnerne 
Alle deltagerlande anerkender UPUV'ernes virkning med hensyn til at fremme en 
tværnational indstilling blandt parterne. Dette har fundet sted ad to hovedakser; 
1. VU'erne har opnået udveksling af uddannelsesmetoder og undervisningssystemer samt 
kontakter med udenlandske virksomheder, som har været værter for deres studerende. 
2. Virksomhederne har fået bedre adgang til de europæiske uddannelsesressourcer og større 
bevidsthed om den europæiske dimension med hensyn til FoU og teknologi. Flere lande, 
for eksempel Spanien og Irland, påpeger de specifikke fordele ved at integrere små og 
mellemstore virksomheder i europæiske programmer for første gang gennem studerendes 
praktikordninger og kontakter med partnere i udlandet. Disse virksomheder blev langt mere 
bevidste om fordelene ved samarbejde i Europa, ikke blot med hensyn til uddannelse, men 
også med hensyn til FoU-programmer og fordele for virksomheden generelt. De kvantitative 
evalueringer fra både Det Forenede Kongerige og Belgien bekræfter de andre landes 
evalueringer. Den belgiske evaluering viser, at 57% af erhvervsfolkene og 78% af de 
studerende følte, at den europæiske dimension i virksomhedens kultur var blevet forøget. 
Desuden har UPUV'erne hjulpet rent nationale projekter til at blive mere europæisk 
orienteret. Dette har ført til udviklingen af stærke internationale netværk af VU'er, 
institutter og virksomheder om kortvarige kurser og uddannelsesprojekter. 
I den italienske evaluering påpeges det, at UPUV'erne har opnået denne holdningsændring 
gennem forskellige former for tværnationalitet; nogle lægger vægt på specifikke 
teknologiske sektorer, andre inddrager et meget bredt spektrum af organisationer fra deres 
region, og andre igen har koncentreret sig om at udvikle deres VU'er som katalysatorer. Alt 
i alt har COMETT bidraget til at "udvikle en fælles tværnational fremgangsmåde inden for 
undervisning og uddannelse". 
2.4 Bidraget fra sektorspecifikke UPUV-netværk 
De nationale evalueringer viser, at sektorspecifikke UPUV'er har oplevet færre 
identitetsproblemer end regionale UPUV'er og generelt har bidraget mere direkte og i større 
mål til udviklingen af teknologioverførsel og erhvervsuddannelse. Deres kundekreds ses 
som en langt bedre defineret og i det store og hele mere homogen gruppe med mere 
ensartede tekniske behov. Dette har sammen med UPUV-personalets mere målrettede 
ekspertise gjort de tekniske udviklingsaktiviteter både mere relevante for UPUV'ernes 
aktiviteter og lettere at gennemføre. 
Af lignende årsager har udviklingen af de sektorspecifikke UPUV-netværks 
virksomhedsgrundlag også været lettere at etablere. Enkelte har været i stand til ikke blot 
at udvikle et stærkt netværk, men også til en vis grad at blive sektorens talerør i spørgsmål 
om undervisning og uddannelse på europæisk plan. Visse af dem har desuden udviklet 
anerkendte uddannelsesprogrammer på tværs af Europa og, som Finland bemærker, haft en 
mere synlig indflydelse på udviklingen inden for uddannelsesområdet. Nederlandene 
bemærker, at sådanne specialiserede kurser på højt niveau passer bedre ind i det højere 
uddannelsessystem. UPUV'erne er desuden blevet bedre til at organisere effektive 
mobilitetsordninger og koordinere andre ikke-uddannelsesspecifikke EF-programmer. Det 
147 
samlede omfang af deres bidrag bør dog ikke overdrives: COMETT-programmet er relativt 
lille. Ligeledes vurderer man i evalueringerne ikke generelt, at sektorspecifikke UPUV'er 
er bedre eller mere værdifulde for COMETT's formål end regionale UPUV'er. 
2.5 De væsentligste styrker og svagheder ved UPUV'erne i deltagerlandene 
I deltagerlandenes evalueringer anføres følgende styrker og svagheder ved UPUV'erne; 
Stærke sider: 
1. UPUV'ernes europæiske dimension er deres væsentligste styrke. Denne europæiske 
dimension strækker sig fra UPUV'ernes direkte kontakt med Kommissionen og kendskab 
til Kommissionens programmer til deres ekspertise med hensyn til at ansøge om og lede 
europæiske projekter samt deres grundlæggende styrke som en del af et velstruktureret, 
engageret og funktionsdygtigt europæisk netværk. UPUV'erne kan ligeledes drage fordel 
af forbindelserne til andre EU-netværk og informationskilder. 
2. Den anden side af UPUV'ernes styrke ligger i deres netværk af indenlandske, regionale 
eller sektorale medlemmer. UPUV'erne spiller nu en accepteret rolle (enkelte mere end 
andre) i den indenlandske kontaktflade mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet og sandelig også i den bredere kontaktflade med hensyn til udbud og 
efterspørgsel efter kvalifikationer. UPUV'ernes oprindelige placering er temmelig vigtig i 
denne sammenhæng. En stærk placering omfatter forbindelser til universitetscentre (Østrig), 
kontraktforskningsinstitutioner (Norge), regionale handelskamre (Frankrig) osv. Fordelene 
ved supplerende finansiering kan være en funktion af den stærke placering og/eller det 
etablerede regionale eller nationale netværk. UPUV'ernes fulde geografisk dækning af et 
land betragtes ligeledes som vigtig i visse evalueringer (Tyskland, Grækenland). Enkelte 
UPUV'er har bevæget sig hen mod at blive regionale udviklingsorganer (Italien, Portugal). 
3. På et lavere niveau ligger UPUV'ernes styrke bl.a. i deres lederes engagement, deres 
velmotiverede personale, deres omdømme, deres uafhængige status som udgangspunkt for 
demokratisk partnerskab (Østrig), deres tekniske troværdighed, deres forbindelser til FoU-
programmer osv. Den nylige indførelse af personaleudvælgelsesaktiviteter (f.eks. i den 
fransktalende del af Belgien) har styrket visse UPUV'ers position. 
Svage sider: 
1. De fleste UPUV'ers skrøbelighed og usikkerhed med hensyn til det økonomiske grundlag 
ses som den væsentligste svaghed. Dette medfører, at UPUV'erne bliver alt for små og får 
et begrænset antal medarbejdere samt vanskeligheder med hensyn til realistisk 
langtidsplanlægning. Enkelte UPUV'ers næsten totale afhængighed af EF-finansiering og 
deres manglende evne til at skaffe anden finansiering har yderligere forøget denne 
usikkerhed. En del af problemet er dog muligvis selvforskyldt; Tyskland bemærker, at "Kun 
ét af de 27 UPUV'er i Tyskland har uafhængig juridisk status: en forudsætning for 
selvstændighed." 
2. Erhvervslivets manglende engagement og vanskeligheder med at fastholde dets interesse 
for projekterne anføres som det andet grundlæggende problem. Disse problemer kan i de 
mindre gunstigt stillede regioner forstærkes af det svage virksomhedsgrundlag og det 
faktum, at mange virksomheder er for traditionelle og ikke tilstrækkeligt nyskabende. 
Inddragelse af de små og mellemstore virksomheder er et særligt problem. UPUV'et selv 
kan have begrænset teknisk eller erhvervsmæssig viden. 
3. VU'ernes grundlag kan ligeledes skabe problemer i visse regioner, for eksempel hvor 
VU'erne er svage eller har et svagt teknisk grundlag. Nogle VU'er interesserer sig mest for 
studerendes praktikophold, og deres deltagelse i udvikling af uddannelsen er begrænset. 
148 
4. Blandt andre svagheder kan nævnes den ringe udvikling af netværk og mangelfuld 
koordination med andre nationale og lokale uddannelsesorganer (Italien), gennemtræk af 
personale i UPUV'erne, for store regioner, der skal dækkes (Nederlandene), mangel på 
interesse hos staten (Danmark, Irland) osv. Dårlig planlægning, manglende 
markedsføringsstrategi og mangel på tid til uddannelse af UPUV'ernes eget personale inden 
for komplicerede områder blev ligeledes nævnt som svagheder ved enkelte UPUV'er. Den 
tid, det kræver at blive kendt og accepteret, udgør også et problem. Den kendsgerning, at 
der kun er få kvantitative strømpile til rådighed hvad angår UPUV'ernes præstationer, blev 
betragtet som et problem med hensyn til at forbedre deres arbejde. 
5. En yderligere svaghed i EFTA-landene er, at deres UPUV'er på nuværende tidspunkt har 
vanskeligere ved at få del i synergien mellem COMETT og andre EF-programmer i forhold 
til EU's medlemsstater. Disse problemer er af forbigående karakter. 
3. Mobilitets- og udvekslingsaktioncr 
3.1 Mobilitetsaktionemes bidrag til nyskabelser indenfor samarbejdet mellem VU'er og 
virksomheder 
Næsten alle evalueringerne er positive med hensyn til mobilitetsaktionemes bidrag og 
effektivitet. Flere af deltagerlandene udpeger mobilitetsprogrammer, navnlig elementet 
vedrørende studerendes praktikophold, som den største succes ved COMETT-programmet. 
Aktiviteterne med hensyn til praktikophold ses som havende en direkte og nyttig virkning:-
1. For virksomhederne, hvor små og mellemstore virksomheder i mange tilfælde for første 
gang involveres i et europæisk program. Østrig melder om a) indførelse af en 
"praktikopholdskultur" hos virksomhederne, herunder tilvejebringelse af bedre faciliteter, 
tilsyn og faglig vejledning for studerende og b) systematisering af praktikophold på 
projektbasis med en klar arbejdsplan og en forbedring af mulighederne for akademisk 
anerkendelse af arbejdet. Frankrig og Tyskland påpegede, at de har været udgangspunkt for 
nye handelsforbindelser og fremtidige partnerskaber, navnlig inden for FTU-programmer. 
2. For de studerende. I den spanske evaluering betragtes studerende, som har gennemført 
sådanne praktikophold, som havende potentialet til at skabe øget fornyelse inden for 
erhvervslivet. Der rapporteres generelt om bedre sprogfærdigheder og forøget kulturel 
forståelse såvel som forbedrede erhvervsmæssige fremtidsudsigter blandt de studerende. 
3. For VU'erne. Det påpeges, at COMETT's aktiviteter med hensyn til praktikophold har 
været medvirkende til at ajourføre undervisningsmetoderne inden for de videregående 
uddannelser og været en katalysator for udviklingen af behovene og ordningerne med 
hensyn til praktikophold. Spanien anfører, at COMETT har tilført et komparativt aspekt i 
samarbejdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet i Europa og bragt 
debatten ind i en arbejdsmarkedssammenhæng gennem omsorg for praktikophold i 
erhvervslivet. Et hollandsk UPUV havde etableret "lokale strategiudvalg" med henblik på 
at føre tilsyn med udvekslinger og påvirke kursernes indhold. 
4. På et mere generelt plan har praktikopholdene hjulpet med til at udvikle nye former for 
teknologioverførsel inden for viden, teknikker og modeller. De betragtes desuden som en 
ny kilde til ajourføring og genbrug af menneskelige ressourcer. 
Kun to deltagerlande angav meget positive erfaringer med hensyn til udveksling af 
149 
medarbejdere: Østrig og Finland. Danmark bemærkede, at de der fandt sted, var meget 
vellykkede. I Frankrig mente man dog, at de ikke var vellykkede, og at de skulle 
genovervejes. Tyskland påpegede lovgivningsmæssige vanskeligheder, problemer med 
indholdet af den praktiske uddannelse, økonomiske barrierer og den lange frigørelsesperiode 
for medarbejderne. 
I den kvantitative undersøgelse fra det fransktalende Belgien mødte praktikophold næsten 
100% positiv respons hos virksomheder, studerende og VU'er. De mindre VU'er anvendte 
praktikophold som et første skridt imod internationalisering. I Det Forenede Kongerige 
mente to tredjedele af virksomhederne, at de havde haft gavn af praktikophold i form af 
en nedbrydning af nationale barrierer og en åbning af markedsføringsmuligheder samt det 
specifikke, faglige udbytte. 
3.2 Ændring af politik og praksis med henblik på at lette udvekslinger 
I de deltagerlande, hvor praktikophold udgør en veletableret aktivitet, har COMETT haft 
en positiv effekt i praksis snarere end spillet en strategisk/nyskabende rolle i ændringen af 
politik og praksis. I Nederlandene har opmærksomheden for eksempel bevæget sig videre 
til praktiske spørgsmål såsom indlogering, strukturering af kontakterne (en politik, der går 
på netværkssamarbejde i stedet for uformelle kontakter) og velstruktureret iværksættelse af 
turnuskandidatprojekter som en del af virksomhedsdriften. Ligeledes påpeger Frankrig 
normalisering og systematisering af praktikophold i udlandet og specifikation af 
kvalitetsparametre. Luxembourg og Norge anfører lignende tendenser. I samme retning 
påpeger mange evalueringer ændringen i virksomhedernes holdning til praktikophold. Fra 
den fransktalende del af Belgien anføres det, at erhvervslivet har bevæget sig fra at betragte 
praktikophold som "en tjeneste" til at se dem som et lige kontraktforhold til gavn for begge 
parter: virksomhederne foreslår nu regelmæssige praktikophold. Lignende tendenser 
bemærkes i Finland. 
Enkelte deltagerlande har gennemført ændringer af lovgivningen. Østrig har indført 
lovgivningsmæssige bestemmelser vedrørende akademisk anerkendelse af COMETT-
praktikophold i udlandet og frafaldet krav om arbejdstilladelse i forbindelse med 
praktikophold. Sverige og Norge har forenklet procedurerne med hensyn til arbejds- og 
opholdstilladelse. 
På trods af denne generelt positive indstilling anfører en del evalueringer, at der kun er sket 
få reelle forandringer, navnlig inden for VU'er (Spanien), og de påpeger vanskeligheder 
med hensyn til en ungdomskultur med ringe sprogfærdigheder og socialt pres på kvinderne 
(Italien - den sydlige del), den fortsatte stivhed i VU'ernes læseplaner og mangelen på 
anerkendelse af praktikophold. Irland og Island rapporterer, at VU'erne i deres bestræbelser 
på at formalisere og anerkende praktikophold har været meget langsommere, og at 
uformelle ordninger fortsat eksisterer. Dog melder tre fjerdedele af UPUV'erne i Det 
Forenede Kongerige om ændringer, for eksempel med hensyn til øget fleksibilitet i 
tilrettelæggelsen af kurser, hjælp til undervisere, som ønsker at besøge studerende i 
udlandet, forsikringer, bedre forberedelser med hensyn til sprog osv. 
150 
4. Udvikling af uddannelseskurser 
4.1 Oprettelse af nyskabende samarbejdsformer indenfor udvikling af uddannelseskurser 
De væsentligste områder, hvor der har været nyskabende samarbejde, er inden for: 
1. Det forberedende arbejde, hvor man nu ser en større grad af deltagelse blandt 
virksomhederne i planlægning og udvikling af kurser (f.eks. Sverige). Dette er fremkommet 
både gennem direkte inddragelse af virksomhederne og gennem udvikling af fora og 
studiekredse med deltagelse fra erhvervslivet. Sådanne foranstaltninger bidrager til at ændre 
udviklingen af uddannelse fra at være udbudsdomineret til at blive efterspørgselsdomineret 
(f.eks. Nederlandene). 
2. Internationaliseringen af udviklingsprocessen, som har åbnet nye kilder til uddannelse, 
ekspertise og samarbejde. Denne internationalisering har desuden givet de nationale planer 
for udvikling af uddannelse et komparativt aspekt og sat fokus på forskelle hvad angår 
fremgangsmåder, herunder forskellige samarbejdsformer. Herudover er kurserne fra 
begyndelsen blevet udviklet til et europæisk marked og med en europæisk dimension (f.eks. 
Norge) 
3. Udvikling af fleksible netværk, som varetager dette arbejde. Her har UPUV-netværket 
spillet en vigtig rolle. Danmark bemærker, at UPUV'ernes "mægler"-rolle med hensyn til 
at præsentere interessante europæiske kurser for erhvervslivet og anbefale særlige VU'er 
inden for EU til særlige opgaver. Danmark bemærker dog også behovet for forbedrede og 
nyskabende distributionskanaler for ikke professionelle uddannelsesorganisationer, så som 
VU'er. 
4. Enkelte evalueringer rapporterer om særlige nyskabelser, som har medført samarbejde, 
så som konsekvent anvendelse af analyser af uddannelsesbehov med henblik på 
planlægning (Spanien) og udvikling af interaktive analyser af uddannelsesbehovet (Østrig), 
etablering af et IT-netværk, som nu udvikler sig hen imod in situ-uddannelse for 
erhvervslivet (Sverige), nye forbindelser mellem uddannelse og FoU (Frankrig, Norge) osv. 
Danmark bemærker forskelle i effektivitet, som skyldes projektledelsen: 
• Projekter til imødekommelse af særlige organisationers/netværks behov har fungeret 
godt, men de har været vanskelige at markedsføre bagefter. 
• Projekter, som er blevet gennemført på uddannelsesinstitutioner, har mødt ringere 
efterspørgsel end forudset. 
• Projekter baseret på konsulentvirksomheder og disses egen ekspertise har været særdeles 
vellykkede. 
På trods af ovennævnte foranstaltninger og disses demonstrationseffekt på andre viste 
undersøgelsen blandt virksomheder i Det Forenede Kongerige, at 70% mente, at COMETT 
kun i begrænset omfang eller slet ikke bidrog med nyskabelse på dette område. De 
regionale UPUV'er i Det Forenede Kongerige var mere pessimistiske: kun 16% mente, at 
der var opnået noget eller meget. På det samme spørgsmål svarede 57% af de 
sektorspecifikke UPUV'er i Det Forenede Kongerige dog, at noget eller meget var opnået. 
I den Belgiske (fransktalende) undersøgelse udtrykte 45% af svarene ligeledes en 
nyskabende effekt ved kursusudvikling under COMETT. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud af teknologi-relateret uddannelse 
Størsteparten af deltagerlandene mener, at COMETT's bidrag til forbedring af kvaliteten af 
de udbudte uddannelser har været mere markant og måske vigtigere end bidraget til 
kvantiteten. Kvalitetsforbedringen er i høj grad fremkommet ved at gøre en større mængde 
151 
af ekspertise på tværs af Europa tilgængelig i forbindelse med tværnational kursusudvikling. 
De, som udvikler kurserne, kan nu meget lettere sammenligne deres egne metoder med det 
aktuelle niveau i en mængde lande. Regionale kompetencecentre i Europa er blevet bedre 
kendt. Denne proces har også været vigtig med hensyn til at rette opmærksomheden på 
kvalitetssikring hvad angår formidling i en sådan grad, at Nederlandene rapporterer om 
udnævnelse af kvalitetsinspektører på et bestemt kursus. Danmark påpeger desuden, at 
uddannelserne i højere grad var skræddersyede og blev gennemført internt i 
virksomhederne; det lykkedes enkelte UPUV'er at følge denne tendens. COMETT har 
ligeledes udbredt resultater af FoU på højt niveau til et teknisk publikum. I den franske 
evaluering påpeges det dog, hvor lang tid det tager at udvikle kurserne. Også i den belgiske 
(flamsktalende) evaluering påpeges det, at der ikke har været en systematisk evaluering af 
kvaliteten, blot den antagelse, at bedre overensstemmelse med erhvervslivets behov 
medførte bedre kvalitet. 
Forøgelsen af mængden af uddannelser synes at have haft en langt mere begrænset 
virkning. Enkelte lande meddeler dog, at der nu er et større udvalg af kurser til rådighed. 
Østrig bemærker, at internationaliseringen også har sænket tærskelen med hensyn til at 
kunne afholde eller deltage i kurser. Irland mener, at kurserne under COMETT medvirker 
til at undgå, at uddannelsessøgende rejser udenlands for at få en uddannelse. I sammenhæng 
med denne forøgelse af kvantiteten påpeger et andet land COMETT's indflydelse med 
hensyn til at opnå midler til udvikling af uddannelseskurser. Endelig bemærker Italien og 
Irland i forbindelse med forbedringen af udbuddet den forøgede anvendelse af åbne 
uddannelser samt multimedie- og fjemundervisningsaktiviteter, men Island mener stadig, 
at den er utilstrækkelig. 
Den kvantitative belgiske evaluering (fra den fransktalende del) viser, at 68% af de 
adspurgte mener, at kvaliteten og niveauet med hensyn til uddannelse var blevet forbedret, 
57% mente, at en europæisk dimension var blevet tilført, og 49% mente, at man havde fået 
adgang til en langt større mængde oplysninger. Det blev dog påpeget, at COMETT's 
indflydelse var meget lille hvad angår efter- og videreuddannelse samt udgifterne til 
uddannelse på nationalt plan. 
4.3 Supplering/styrkelse af uddannelsesinitiativer på nationalt plan 
Deltagerlandenes evalueringer varierer en del i deres fortolkning af dette spørgsmål. Den 
hyppigst nævnte komplementaritet med COMETT skal ses i VU'ernes, virksomhedernes og 
andre institutioners bestræbelser på at internationalisere deres aktiviteter (begge dele af 
Belgien, Nederlandene, Frankrig). Tyskland påpeger sit bidrag til gennemførelsen af et EU-
hjemmemarked samt specifikke planer på områder såsom miljøbeskyttelse. 
Den næsthyppigst nævnte komplementaritet vedrører forbedringen af kontaktfladen mellem 
de videregående uddannelser og erhvervslivet. Østrig bemærker komplementaritet med dets 
universitetscentre og mulig etablering af Fachhochschulen med obligatoriske praktikophold. 
Italien bemærker katalysatoreffekten på området generelt. 
Andre lande påpeger komplementaritet med hensyn til forbedring af uddannelserne; navnlig 
uddannelser for små og mellemstore virksomheder, men også mere generelt de regionale 
myndigheders egne bestræbelser på uddannelsesområdet. COMETT har desuden haft en 
supplerende funktion hvad angår det at "udfylde huller" med hensyn til opfyldelsen af 
behovene for specialuddannelse på højt niveau. I Det Forenede Kongerige mente 59% af 
152 
virksomhederne, at COMETT supplerede deres egne uddannelsesaktiviteter, mens de 
sektorspecifikke UPUV'er var mere positive med hensyn til deres bidrag end de regionale 
UPUV'er. Sverige og Danmark bemærker dog, at COMETT's virkning på nationalt plan 
ikke har været så stor. 
4.4 Yderligere bemærkninger 
"Yderligere bemærkninger" dækker i det store og hele de særlige betingelser, som 
påvirkede COMETT's indflydelse i de enkelte deltagerlande og specifikke oplysninger fra 
evalueringen, især hvad angår Belgien (den fransktalende del). Der fremkommer dog en 
række temaer, som primært vedrører deltagerlandenes ønsker med hensyn til fremtidige EF-
programmer på COMETT-området. 
Fastholdelse af COMETT's identitet 
En række deltagerlande ønsker, at COMETT's identitet fastholdes. I de seneste ti år har 
programmet opbygget et varemærke, som står for kvalitet og en bestemt type aktiviteter 
mellem VU'er og virksomheder. Dette bør ikke uden videre smides væk. Tyskland 
opfordrer til, at der skabes en specifik programdel under LEONARDO. 
Fastholdelse og udvikling af UPUV'erne 
Igen bør den infrastruktur, som er udviklet af UPUV'erne, ikke smides væk. Finansiering 
bør garanteres, enten direkte eller gennem opgaveorienteret medfinansiering, hvor UPUV'et 
dækker generalomkostningerne til de forvaltede opgaver og programelementer. UPUV'erne 
er for værdifulde som et samlingspunkt for VU'er, forskningsinstitutioner, erhvervslivet og 
myndighederne til, at de må forsvinde. Generelt efterlyste man en vis stabilitet med hensyn 
til finansiering af dem. 
En velstruktureret udvidelse af deres kompetenceområde til FoU-funktioner samt udvidelse 
til Central- og Østeuropa i samarbejde med TEMPUS blev foreslået. En af deltagerlandene 
foreslår en mere tydelig adskillelse mellem de sektorspecifikke UPUV'er (som udarbejder 
og formidler kurser) og de regionale UPUV'er (som beskæftiger sig med behovet på lokalt 
plan) som et middel til at skabe en integreret udvikling og formidling af COMETT-relateret 
teknisk uddannelse. 
Samarbejde med andre programmer 
Deltagerlandene ser muligheden for at forbedre både fremtidige COMETT-aktiviteter og 
andre EU-programmer gennem forøget samarbejde mellem sådanne programmer. Man 
efterlyser en bedre vertikal integration/synergi mellem COMETT-relaterede aktiviteter og 
1) aktiviteter inden for højere erhvervsuddannelser, som man for eksempel har set i dele 
af FORCE og PETRA samt 2) uddannelsesaktiviteter på doktorgrads- og 
postdoktorgradsniveau, som man har set i programmet for FTU inden for området 
menneskelige ressourcer og mobilitet. Tværgående samarbejde/synergi kunne måske også 
opnås ved at støtte og arbejde med andre videnskabs- og teknologiprogrammer under det 
4. rammeprogram. Desuden antydes det, navnlig i forbindelse med samarbejde med små 
og mellemstore virksomheder, at man kan lære meget af erfaringerne fra CRAFT-
programmet. 
153 
Udvikling af programmer 
Der præsenteres en række forslag til forbedring af COMETT-relatercde aktiviteter. Disse 
omfatter 1) større fleksibilitet og kortere behandlingstid for ansøgninger. 2) storre 
fleksibilitet inden for mobilitetsprogrammer. Programmet til fremme af medarbejderes 
mobilitet fremhæves: det kræver kortere udveksl ingsperioder, 3) et system med godkendelse 
og efterfølgende rapportering ville forøge praktikordningernes effektivitet, 4) et COMETT-
certificeringssystem for studerende blev ligeledes foreslået. Et første, let og ukontroversielt 
skridt kunne være et deltagelsesbevis. 
154 
SYNOPTISKE TABELLER 
SAMMENDRAG AF DE ENDELIGE 
NATIONALE EVALUERINGER 
AF 
COMETT II-PROGRAMMET 
1990-1994 
155 

ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ØSTRIG 1 
Emne Sammenfattet svar 
l.l Fremme af debatten Ja, navnlig UPUV-systemet. 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Det specifikke samarbejde, som COMETT har fremmet, omfatter: 
Væsentlig forøgelse af studerendes praktikophold på tværs af 
grænserne, forbedret projektorienteret tilrettelæggelse af 
praktikopholdene og større akademisk anerkendelse. 
Tværnationale udvekslinger af personale ved videregående 
uddannelser/i erhvervslivet, som slet ikke eksisterede før COMETT. 
Berigelse af det nationale marked for avanceret 
uddannelsesteknologi i kraft af de udviklede kursers internationale 
anvendelsesområde og europæiske dimension. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker Social- og arbejdsministeriet frafaldt kravet om arbejdstilladelse for 
COMETT-studerende. Videnskabs- og forskningsministeriet ydede 
økonomisk støtte til og sikrede bedre lovgivningsmæssige 
bestemmelser med hensyn til akademisk anerkendelse af COMETT-
praktikophold i udlandet. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer COMETT supplerer det regionale og nationale program 
"Videnskabsmænd for økonomien", som fremmer udveksling af 
medarbejdere mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 
Fleksible bestemmelser med hensyn til udstationering af 
medarbejdere ved universiteterne er blevet udvidet til at omfatte 
COMETT Bc-udvekslinger. Medfinansiering af nationale og 
regionale COMETT-projekter sikres i kraft af deres bidrag til en 
forbedring af uddannelsesaktiviteterne i Østrig. 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger COMETT har forøget uddannelsens internationale dimension. Det 
har knyttet VU'er og erhvervslivet sammen, støttet udviklingen af 
efter- og videreuddannelse på VU'er, virket som katalysator for 
udviklingen af analyser af uddannelsesbehov, givet erfaring i 
international forvaltning af programmer og projekter, forbedret 
forvaltningen af kontaktfladerne mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet, udvidet netværk til at omfatte andre 
former for samarbejde, forøget erhvervslivets interesse for højt 
uddannet personale osv. 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk2 Tilvejebringelse af et regionalt forum for spørgsmål vedrørende 
uddannelse og teknologi samt forøgelse af bevidstheden om disse 
spørgsmål på regionalt og nationalt plan. Tilvejebringelse af 
partnere og en europæisk dimension med hensyn til uddannelse i 
teknologi: de fungerer som et regionalt forum for europæiske 
initiativer. Integrering af regionalt baserede små og mellemstore 
virksomheder og andre parter i europæiske projekter og debatter. 
Tilvejebringelse af kortvarige kurser og udveksling af medarbejdere 
samt virksomheder, som opstår på baggrund af sådanne aktiviteter. 
Synergi med hensyn til forskning og uddannelse. Motivation og 
bevidstgørelse over for international teknologisk udvikling. 
2.2 Formidling af 
virksomheders behov Ja, men begrænset af mangel på eksperter med tid og penge. Flere 
specifikke analyser af uddannelsesbehovet og konstant evaluering af 
erhvervslivets behov er blevet gennemført. Debatter om modeller 
for og markedsføring af kurser afholdes. 
157 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ØSTRIG 1 
Emne Sammenfattet svar 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne Ja, men på forskellige planer i UPUV'erne, gennem aktiv deltagelse 
af europæiske partnere, praktikordninger og tilstrømningen af 
udenlandske studerende til østrigske virksomheder. 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk4 EuroLaser tager sigte på hurtig udbredelse af FoU-resultater (hvilket 
på nuværende tidspunkt hæmmes af mangel på kvalificeret 
personale) gennem mobilitetsaktiviteter, uddannelse og undervisning. 
Det har integreret og bygger på regionale, nationale og 
internationale netværk, og dets medlemmer (forsknings- og 
udviklingsmedarbejdere, producenter, konsulenter og brugere) har 
været aktive og bidraget til alle COMETT-aktiviteter. Det har 
gennemført en analyse af det aktuelle niveau, som skal udgøre 
grundlaget for en analyse af uddannelsesbehovet. Det arrangerer 
"sommerskoler". Dets stærke sider ligner de sektorspecifikke 
UPUV'ers. Blandt dets svage sider kan nævnes, at det endnu ikke 
har juridisk status, medlemmernes forskelligartede interesser, 
forskellige niveauer med hensyn til engagement blandt sektorer og 
lande, mangel på penge og fuldtidspersonale samt problemer på 
grund af usikkerhed med hensyn til økonomisk støtte fra 
Kommissionen osv. 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: 1) Sikker, juridisk og uafhængig status som grundlag 
for demokratisk partnerskab, 2) bred accept samt god regional støtte 
og økonomisk engagement fra offentlige og halvoffentlige 
institutioners side, 3) færdigheder med hensyn til styring af 
europæiske uddannelsesprojekter, 4) tæt tilknytning til 
virksomhederne og teknisk troværdighed, 5) forbindelser til andre 
EF-netværk, 6) forbindelser til universiteter samt styrken ved 
eksisterende "folkeuniversitetscentre" i Østrig, 7) motiveret 
personale samt en lille og effektiv organisation 
Svage sider: 1) Svaghed med hensyn til at kæde COMETT sammen 
med andre EF-projekter med Østrig som medlem af EFTA, 2) 
mangel på markedsføring og salgsstrategier, 3) begrænset personale, 
4) visse regioner har et svagere grundlag hvad angår universiteter 
og tekniske uddannelser, 5) den tid det tager at udvikle en specifik 
profil, 6) mangelen på tid til selvstudier inden for et kompliceret 
område, 7) COMETT-projekterne er for korte til at skabe en 
"international uddannelsesfilosofi", 8) årlig reduktion af økonomisk 
støtte, 9) usikkerhed med hensyn til overførsel til LEONARDO. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder COMETT har bidraget med 1) systematiserede 
praktikophold/udvekslinger af medarbejdere på et projektorienteret 
grundlag med en klar arbejdsplan og veldefinerede bestemmelser 
med hensyn til akademisk anerkendelse, 2) virksomhederne er i 
færd med at indføre en "praktikopholdskultur" og stiller bedre 
faciliteter og professionel vejledning til rådighed for the studerende, 
3) Bc-udvekslinger resulterer i betydelig feedback og forbindelser 
mellem universiteter og virksomheder. Det er dog meget vanskeligt 
og tidkrævende at organisere, navnlig for længere perioder. 
158 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ØSTRIG 1 
Emne Sammenfattet svar 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger De grundlæggende forandringer fremgår af afsnit 1.3. Der er sket 
fremskridt med hensyn til akademisk anerkendelse af ophold i 
udlandet. Virksomhedernes modtagelse af studerende er blevet 
lettere og mere formaliseret. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddanne lseskurser Ja, ved at udvikle projekter sammen med mulige brugere og 
internationale partnere og med højere kvalitet. Interaktiv analyse af 
uddannelsesbehovet er ligeledes blevet udviklet. Formidling af 
kurser på mange lokaliteter. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse Forbedring af kvaliteten (mere end kvantiteten) i kraft af mere 
udbredt udveksling af ekspertise og synspunkter, herunder, som en 
yderligere kvalitetsfaktor, muligheden for at sammenligne det 
aktuelle niveau i forskellige lande. Forbedret international 
markedsføring og adgang til kurser. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan UPUV'erne har suppleret universitetscentrene. Mulighederne for at 
arrangere eller deltage i kurser er blevet bedre. Det er blevet mere 
attraktivt at stille uddannelse til rådighed for små og mellemstore 
virksomheder. I fremtiden forudses etablering af Fachhochschulen 
med obligatoriske praktikophold. 
4.4 Yderligere bemærkninger I Østrig er efter- og videreuddannelse samt erhvervsuddannelse 
veludviklet og differentieret. "COMETT kan kun tilføre merværdi 
ved at tilføje den europæiske dimension... som en niche, hvor der 
udbydes meget specialiserede og/eller tværnationale kursustilbud." 
I de østrigske evalueringer opfordrede man til at; 
1. UPUV'ernes decentrale struktur udvikles og styrkes og 
ansøgningsproceduren gøres kortere og mere fleksibel, 
2. COMETT's omfang genovervejes. Enten skal programmet 
beskæftige sig mere koncentreret med teknologispørgsmål eller 
brede sig over alle områder, 
3. COMETT bør koncentreres om små og mellemstore 
virksomheder, som det oprindeligt var hensigten. Gøre brug af 
erfaringer fra CRAFT-programmet for små og mellemstore 
virksomheder, 
4. Opnå mere synergi fra andre TFMR-programmer og programmer 
under det 4. rammeprogram. 
5. Indkaldelsen af ansøgninger til LEONARDO bør finde sted 
tidligt for at undgå usikkerhed. 
1 Den Østrigske evaluering påpegede, at "Erklæringerne og konklusionerne (i evalueringen fra 1993) 
stadig er gældende og fuldt ud kan anvendes". Denne tabel er således baseret på begge evalueringer. 
2 Svarene fra de 4 regionale UPUV'er blev fremlagt separat i den østrigske nationale evaluering. De 
sammenfattes i denne synopsis. 
3 Der er kun ét sektorspecifikt UPUV i Østrig. Alle dets svar på evalueringen sammenfattes i dette 
afsnit. 
159 
BF ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
BELGIEN (den fransktalende del)l 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten 
1.2 Fremme af forholdet Kun 15% af virksomhederne mente, at de havde ændret deres 
mellem universiteter og holdning til universiteterne. 40% havde dog brugt arbejdet som led i 
virksomheder en internationaliseringsstrategi. Virksomhederne mente, at COMETT 
burde markedsføres bredere; det var ikke tilstrækkeligt kendt. 
1.3 Indflydelse på Programmet indgår i den igangværende debat, 
udformningen af politikker 
1.4 Forbindelser til / synergi 35% af virksomhederne havde deltaget i nationale eller regionale 
med nationale / regionale programmer, som lignede COMETT. Dog anførte kun 6%, at de 
programmer havde kædet programmerne sammen. 
1.5 COMETTs samlede 96% af praktikanterne og 80% af dem, der var i gang med en 
virkninger uddannelse, vartilfredse. Programmets internationaliserende virkning 
på universiteterne (navnlig de mindre og specialiserede) var vigtig. 
54% af virksomhederne mente, at COMETT havde en positiv 
indflydelse på deres internationalisering, 35% mente, at virkningen 
var positiv med hensyn til deres teknologi, og med hensyn til 
kvaliteten af arbejdet var tallet 28%. 32% af virksomhederne mente, 
at COMETT havde en gavnlig virkning på regionalt plan, og 18% 
mente, at der var en gavnlig virkning på nationalt plan. 
Alt i alt gjorde COMETT deltagerne bevidste om mulighederne i 
Europa og potentialet ved internationalt samarbejde. 
2.1 Bidraget fra regionale Vanskeligt at definere. Holdningen med hensyn til praktikophold var 
UPUV-netværk temmelig negativ. På regionalt plan mente 30% af virksomhederne, 
at de tilførte merværdi, mens 42% mente, at der ikke blev tilført 
merværdi. 
2.2 Formidling af Kun 9% af virksomhederne var positivt stemt; 35% var negativt 
virksomhedernes behov stemt. 24% anså UPUV'et som en hjælp til at overbringe 
uddannelsesbehovene til lærerkræfterne. Erhvervslivet ser 
UPUV'erne som rådgivere på europæiske projekter og som en 
forbindelse til universiteterne. 
2.3 Fremme af en tværnational Dette er et af de vigtige punkter. 30% af de adspurgte følte sig mere 
indstilling blandt parterne bevidste om fordelene ved internationale partnerskaber, 37% følte sig 
ansporet til at deltage i europæiske projekter. 57% af 
erhvervsfolkene og 78% af de studerende mente, at COMETT 
forøgede den europæiske dimension i virksomhedens kultur. 
2.4 Bidraget fra Sammenlignet med regionale UPUV'er betragtes de som bedre 
sektorspecifikke UPUV- udrustet til at gennemføre analyser af uddannelsesbehov og arbejde 
netværk med mobilitet og rekruttering (en ny service fra UPUV'ernes side). 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider: Regelmæssig formidling af oplysning, 
svage sider ved mobilitetsaktiviteter og rådgivning om europæiske projekter, 
UPUV'erne i velvillighed over for anmodninger og deres rolle som kontaktflade 
medlemsstaten mellem universiteter og virksomheder. 
Svage sider: Ikke tilstrækkeligt kendt/utilstrækkelige 
markedsføringsressourcer, ringe evner med hensyn til analyse af 
uddannelsesbehov, begrænset reelt kendskab til teknologierne. 
160 
BF ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
BELGIEN (den fransktalende del)I 
Emne Sammenfattet svar 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Reaktionerne fra erhvervslivet, universiteterne og de studerende var 
næsten 100% positiv. Især mindre universiteter brugte praktikophold 
som det første skridt med henblik på internationalisering og på at 
blive kendt i Europa. De fik hjælp til at føre deres undervisning à 
jour og tilbyde mere tiltrækkende muligheder for potentielle 
studerende. Mulighederne med hensyn til medarbejdernes mobilitet 
blev ikke udnyttet fuldt ud. 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger Erhvervslivet ændrede holdning fra at betragte praktikophold som 
"en tjeneste" til at se dem som et lige kontraktforhold til gavn for 
begge parter. Virksomhederne foreslår nu regelmæssige 
praktikophold. Betingelserne med hensyn til praktikophold, 
arbejdsprogrammer og varighed er blevet bedre. 
Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser 45% af svarene var positive. Den merværdi, som blev tilført i kraft 
af den internationale dimension, var meget vigtig. De nyskabende 
COMETT-kriterier frembragte en nyskabende omdannelse af 
projekter, hvor multimedier og uddannelse af lærerkræfterne indgik. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse 68% af de adspurgte mente, at uddannelsernes kvalitet og niveau var 
forbedret, og 57% mente, at virksomhedskulturen var blevet tilført 
en europæisk dimension. 49% påpegede muligheder for adgang til en 
langt større mængde oplysninger til brug ved kursusudvikling, 46% 
anførte lettere adgang til teknologier og 40% understregede 
forbedringerne i arbejdets kvalitet. COMETT forbedrede ikke blot 
kvaliteten, men også udbuddet af uddannelser. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan UPUV'erne har samarbejdet med og skabt synergi med de fleste 
institutioner inden for erhvervslivet og universitetsverdenen, bistået i 
samarbejdet og samtidig arbejdet på regionale og nationale projekter. 
161 
BF ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
BELGIEN (den fransktalende del)I 
Emne Sammenfattet svar 
4.4 Yderligere bemærkninger 42% af de studerende fandt praktikpladser inden for en måned; 87% 
fandt en plads inden for 3 måneder. Men dette var det største 
problem for den studerende. COMETT/UPUV'erne bør være mere 
hjælpsomme. En liste over virksomheder i hvert land, som kan 
kontaktes, kunne stilles til rådighed. Det blev foreslået at kæde 
ERASMUS-praktikordninger sammen med søgningen efter et 
fremtidigt COMETT-praktikophold. At lade de studerende selv finde 
deres egen virksomhed kunne dog være mere effektivt og resultere i 
en bedre sammensætning, end hvis COMETT/UPUV'erne gjorde det. 
Administrative formaliteter udgjorde et problem for de studerende. 
Praktikophold på 6-12 måneder var de mest effektive. Det ville være 
gavnligt, hvis begge parter fra starten havde en klarere forståelse af, 
hvad der blev forventet af modparten. Universiteterne er et vigtigt 
mellemled, men de er ofte for passive. 
78% af de studerende modtog ydelser fra deres virksomhed; 45% af 
disse studerende modtog dem som et supplement til stipendiet fra 
COMETT, men kun 27% modtog dem i form af løn. 42% af dem, 
der modtog ydelser, modtog 10-20.000 BEF/måned. Men disse 
ydelser var meget variable, ligesom de lokale leveomkostninger var 
det, og det var vanskeligt at tage hensyn til dette i planlægningen. 
Et COMETT-certifikat ansås for påkrævet. 
1 Baseret på en brevundersøgelse med 85 svar ud af 270 kontakter for studerende og 94 ud af 2270 for 
virksomheder og universiteter. 75% af institutionerne var belgiske. 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
BELGIEN (den flamsktalende del) 
Emne Sammenfattet svar 
l.l Fremme af debatten Enkelte organisationer var allerede aktive med hensyn til 
forbedring af kontakterne mellem universiteterne og erhvervslivet, 
men COMETT resulterede i bedre overordnet koordination og 
kommunikation på følgende niveauer: 
Organisationer, som var aktive deltagere i COMETT-projekter 
Organisationer, som kom i kontakt med COMETT-oplysninger på 
en indirekte måde 
I de flamske ministerier voksede bevidstheden om behovet for 
samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 
162 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
BELGIEN (den flamsktalende del) 
Emne Sammenfattet svar 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder COMETT's ansøgningsrunder viste sig at være et godt værktøj til 
etablering af samarbejde (det er lettere for partnere at tinde 
hinanden i forbindelse med el konkret projekt). 
Antallet og internationaliseringen af kontakterne mellem de 
videregående uddannelser og erhvervslivet er i høj grad blevet 
forøget. På undervisningsssiden har især de ikke-universitære 
videregående uddannelsesinstitutioner forøget antallet af 
kontakter. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker På regeringsplan var COMETT-programmets indflydelse 
begrænset til undervisningsministeriet, og det påvirkede til en vis 
grad de grundlæggende politiske valg: 
Voksende bevidsthed med hensyn til efter- og videreuddannelse 
og kvaliteten af uddannelserne 
Opmærksomhed over for samarbejdet mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet 
Interesse for udvikling af undervisningen i Europa. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer Rapporterne antyder, at det fra et COMETT-synspunkt er lettere 
at fremme komplementariteten blandt forskellige europæiske 
programmer end blandt nationale/regionale initiativer. Den måde, 
hvorpå COMETT-modellen virker, gør det vanskeligt at tilpasse 
den til specifikke nationale omstændigheder. 
På den ene side er der eksemplet med en privat organisation, som 
tilrettelægger efter- og videreuddannelse i samarbejde med VU'er 
og erhvervslivet. Synergi med COMETT-programmet gjorde det 
muligt for dem at arbejde på et mere internationalt plan. 
På den anden side gives der udtryk for, at man har mødt mange 
problemer i forbindelse med udveksling af studerende, fordi 
COMETT hverken tog de specifikke flamske problemer på dette 
område eller de eksisterende internationale udvekslingsinitiativer 
for studerende i betragtning. 
163 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
BELGIEN (den flamsktalende del) 
Emne Sammenfattet svar 
1.5 COMETTs samlede Virkningen er størst på VU'erne. Det var noget vanskeligere at 
virkninger fremme forståelsen for samarbejde i erhvervslivet. Specielt i de 
små og mellemstore virksomheder var COMETT's indflydelse 
temmelig lille. 
Alt i alt, og i betragtning af den økonomiske situation, kan 
COMETT siges at have været en moderat succes. Mange nye 
forbindelser og relationer blev skabt. Det lykkedes dog ikke 
COMETT at skabe forbindelser med forskningsprogrammer på 
institutionsplan. 
De af COMETT skabte netværk fører til en mængde bidrag fra 
andre europæiske programmer. 
For fremtiden kan det anbefales at styrke samarbejdet og 
kommunikationen mellem forskellige europæiske programmer. 
Det bemærkes, at det ofte er de samme aktører, der deltager i 
disse programmer. 
I betragtning af niveauet med hensyn til økonomisk støtte er en 
bedre sammenkædning med regionale programmer nødvendig, 
hvis COMETT-projekterne skal overleve. 
Sideløbende med håndteringen af de erhvervsmæssige 
teknologiaspekter ville det være nyttigt at være mere opmærksom 
på indvirkningen fra kulturelle forskelle i forbindelse med 
udvikling af teknologi. 
2.1 Bidraget fra regionale Netværkssamarbejdet har to dimensioner: 1) det regionale 
UPUV-netværk grundlag og 2) det europæiske COMETT-netværk. Gennem 
UPUV'et kommer de regionale netværk i forbindelse med de 
europæiske netværk og med regionale netværk i andre regioner. 
Hovedopgaverne er kort fortalt udbredelse af information og 
etablering af uddannelsesprojekter. Parterne kunne nyde godt af 
netværkene på tre planer: 1) Indhold og teknologi 2) det generelle 
plan, analyser af uddannelsesbehov osv. og 3) det administrative 
plan, hvorved det gøres lettere at opstille projektforslag. 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov 
2.3 Fremme af en tværnational Et af de mest synlige resultater, som er opnået af UPUV'erne er 
indstilling blandt parterne internationaliseringen af uddannelsesaktiviteter. UPUV'erne 
stimulerede og bistod projekterne. 
2.4 Bidraget fra De sektorspecifikke netværks indflydelse på den flamske region 
sektorspecifikke UPUV- er temmelig begrænset, hvorimod visse flamske partneres 
netværk indflydelse på de sektorspecifikke netværk er stor. Med andre ord 
var eksporten af viden større end importen. De sektorspecifikke 
netværk anses for at være vigtige, fordi de er mere fleksible med 
! hensyn til at etablere uddannelsesinitiativer sammenlignet med 
uddannelsesinstitutionerne. 
164 
ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
BELGIEN (den flamsktalende del) 
Emne Sammenfattet svar 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider: Voksende bevidsthed om behovet for samarbejde 
svage sider ved mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet; indflydelse 
UPUV'erne i på internationaliseringen af uddannelsesinitiativer: UPUV'erne har 
medlemsstaten spillet en rolle med hensyn til fremme af initiativer på vanskelige 
områder: eksport af know-how, UPUV'erne har bragt international 
ekspertise til de regionale uddannelsesaktiviteter. 
Svage sider: Lang "inkubationstid" før UPUV'erne kunne 
etablere sig på regionalt plan; begrænset indvirkning på små og 
mellemstore virksomheder; indflydelsen på den regionale politik 
var temmelig begrænset. 
3.1 Mobilitetsaktionemes Generelt har optagelsen af udvekslinger været bedre inden for den 
bidrag til nyskabelser ikke-universitære videregående uddannelse på grund af en 
inden for samarbejdet stærkere udvekslingskultur. På universiteterne sker udvekslinger 
mellem universiteter og oftest på de studerendes initiativ. Udvekslingerne er ikke 
virksomheder indarbejdet i læseplanerne. 
COMETT's udvekslingsplaner passede ikke altid de virksomheder, 
som ikke er fortrolige med udvekslinger og ikke kan se fordelene. 
3.2 Ændring af politik og Det beklages, at COMETT's udvekslingsinitiativer ikke har taget 
praksis med henblik på at højde for den allerede eksisterende internationale 
lette udvekslinger udvekslingsorganisations aktiviteter. 
4.1 Frembringelse af I Flandern havde videregående uddannelsesinstitutioner og 
nyskabende regeringen allerede stor erfaring i at etablere uddannelse og 
samarbejdsformer inden undervisning. COMETT tilfører det internationale aspekt. 
for udvikling af 
uddannelseskurser 
4.2 Bidrag til forbedret udbud COMETT-programmet har klart forøget antallet af programmer, 
af teknologi-relateret Kvaliteten af projekterne er endnu ikke blevet evalueret på 
uddannelse systematisk vis. Det antages, at kvaliteten er blevet bedre i den 
forstand, at kurserne i højere grad tilgodeser erhvervslivets behov. 
Det formodes, at COMETT er et godt middel til at bringe 
videnskabelige resultater fra europæiske forskningsprojekter ud til 
et bredere teknisk publikum. 
4.3 Supplering / styrkelse af Der sker en stigende internationalisering af aktiviteterne hos de 
uddannelsesinitiativer på fleste institutioner, som er aktive inden for efter- og 
nationalt plan videreuddannelse, og som er tilknyttet et eller flere COMETT-
projekter. 
Uddannelseaktiviteter inden for områder, som er mindre åbenbare 
set ud fra et markedsførings- og salgssynspunkt, kunne etableres. 
4.4 Yderligere bemærkninger 
CH ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
SCHWEIZ 
165 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Iværksættelsen af særlige nationale foranstaltninger inden for efter-
og videreuddannelse næsten samtidig med COMETT har betydet, at 
sidstnævnte har bidraget til den nationale debat. 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker 
1.4 Forbindelser til / synergi En statslig seksårsplan har forsynet kantonernes universiteter og de 
med nationale / regionale statslige polytekniske læreanstalter med efter- og 
programmer videreuddannelsesordninger. UPUV'erne har arbejdet meget tæt 
sammen med, styrket og udbygget disse ordninger. Planen har 
ligeledes styrket den nationale politik med hensyn til yderligere 
internationalisering af VU'er. 
Den regionale politik er endnu ikke formuleret fuldt ud, men det 
forekommer meget muligt, at organer som UPUV'erne kan udgøre 
en vigtig del af denne politik. De har fungeret fint i samarbejde 
med andre EF-programmer. 
1.5 COMETT's samlede COMETT har været en stor succes, 
virkninger 
2.1 Bidraget fra regionale De har startet en dialog mellem de forskellige aktører inden for 
UPUV-netværk teknologioverførsel og uddannelse. De tilgodeser desuden højt 
prioriterede regionale spørgsmål. De fører små og mellemstore 
virksomheder sammen med såvel offentlige forskningsinstitutioner 
som internationale samarbejdsorganisationer. 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger 
166 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan 
4.4 Yderligere bemærkninger Trods det negative resultat af afstemningen om optagelse i EU i 
december 1992, er det et højt prioriteret mål i forsknings- og 
uddannelsespolitikken at deltage fuldt ud i alle undervisnings-, 
uddannelses- og ungdomsprogrammer såvel som det 4. 
rammeprogram. Bilaterale forhandlinger vil blive indledt. Den 
usikkerhed, der omgiver programmerne i det kommende år, virker 
dog demotiverende og desillusionerende på deltagerne og på vore 
partnere i udlandet: to UPUV'er overvejer endog at flytte til en EU-
medlemsstat. 
D ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
TYSKLAND 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Der er sket en markant genoplivning af debatten mellem 
universiteterne og erhvervslivet. COMETT har her spillet en vis 
rolle. De centrale emner har været: 
Fremtidige krav til VU'erne med henblik på europæisk integration; 
Modeller for samarbejde mellem VU'er og virksomheder til gavn for 
begge parter; 
Nye undervisningsmodeller i lyset af det stigende antal studerende; 
Omstrukturering af det akademiske system med henblik på en 
nedsættelse af studietiden; 
Stærkere fokusering inden for undervisning på 3. niveau på de krav. 
der stilles af praksis i erhvervslivet; 
Forbedringer med hensyn til anerkendelse af studieperioder i 
udlandet og kvalifikationer tilegnet i udlandet; 
VU'ers betydning inden for efter- og videreuddannelse. 
1.2 Fremme af forholdet Der findes allerede teknologioverførselscentre og faciliteter for 
mellem universiteter og videregående uddannelse ved kontaktfladen mellem VU'erne og 
virksomheder erhvervslivet. I teknologioverførselscenlrene fremmede COMETT. 
tværnationalt samarbejde i Europa. 
Gennem samarbejde mellem UPUV'erne og 
teknologioverførselscentrene er det muligt at kæde forskning og 
udvikling sammen med efter- og videreuddannelse, som specielt er 
til gavn for små og mellemstore virksomheder. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker For at fremme COMETT traf de relevante ministerier på 
delstatsniveau forskellige foranstaltninger for at sikre økonomisk 
støtte gennem vedvarende eller engangssubsidier. 
167 
D ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT-
| PROGRAMMET 
TYSKLAND 
Emne Sammenfattet svar 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer Der eksisterer synergisforbindelser med hensyn til 
praktikordningerne under Carl-Duisberg-Gesellschaft og IAESTE-
programmet. 
Ministeriet for undervisning og videnskab og delstaternes ministerier 
fremmer det europæiske samarbejde blandt VU'er. Herfra kommer 
ligeledes subsidierne til UPUV'erne. 
Ministeriet for undervisning og videnskab sikrer den grundlæggende 
finansiering af COMETT-informationscentrets aktiviteter i 
forbindelse med AIF og DAAD. 
Forsknings- og teknologiministeriet støtter programmet 
"Forskningssamarbejde" (delprogram vedrørende 
forskning/udveksling af medarbejdere) 
Små og mellemstore virksomheder sender midlertidigt deres 
medarbejdere til forskningsinstitutioner eller modtager midlertidigt 
forskere fra institutterne, og udveksling på tværs af grænserne er 
ligeledes blevet fremmet. 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk Regionale UPUV'er sikrer et vedvarende samarbejde mellem 
universiteter, sammenslutninger og virksomheder, som yderligere 
suppleres af en specifik europæisk tilpasning. 
COMETT giver regionens virksomheder adgang til andre europæiske 
undervisnings- og uddannelsesprogrammer og videnskabs- og 
teknologi-programmer. 
De regionale UPUV'er fremmer en mere engageret indsats blandt 
VU'er med hensyn til efter- og videreuddannelse. 
Videreudvikling af undervisning på 3. niveau samt efter- og 
videreuddannelseskurser samt adgangen til kortvarige kurser. 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov Ja, især de små og mellemstore virksomheder har draget fordel, idet 
de manglede finansiering og ekspertise. UPUV'et har hjulpet med 
igangsætning af projekter, rådgivning med hensyn til økonomi, 
projektledelse, forvaltning af EF-subsidier, overførsel af resultater og 
præsentation af vellykkede resultater. 
Gennemførelsen af analyser af uddannelsesbehov har udgjort 
grundlaget for modeller til en strategi inden for regional efter- og 
videreuddannelse. 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne De regionale UPUV'er spiller en vigtig rolle med hensyn til 
spørgsmål om undervisning og videreuddannelse inden for 
teknologisk udvikling og teknologioverførsel med henblik på at 
styrke regionerne. 
Tværnationalt samarbejde mellem COMETT-projekterne fremmer 
udvekslingen af oplysninger blandt partnerne i de forskellige 
regioner. 
UPUV'erne fungerer som mellemled mellem passende europæiske 
partnere med hensyn til tværnationale projekter. 
168 
D ENDELIGE NATIONALE EVALDERINGER AF COMETT-
| PROGRAMMET 
TYSKLAND 
Emne Sammenfattet svar 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk Der er otte sektorspecifikke UPUV'er: mikro-elektronik, 
aluminiumteknologi, rensningsanlæg, veterinærmedicin, 
softwareteknologi, telekommunikation og overfladeteknologi. 
Betingelserne for en tættere forbindelse mellem videnskab og 
teknologi i europæisk sammenhæng er bedre i disse UPUV'er. I 
sammenligning med de sektorspecifikke UPUV'er er de regionale 
UPUV'er mere aktive med hensyn til efter- og videreuddannelse. De 
koordinerer europæiske pilotprojekter og gennemfører større 
udviklingsprojekter med hensyn til kurser inden for undervisning på 
3. niveau samt efter- og videreuddannelse. 
Gennem etableringen af UPUV'er inden for telekommunikation har 
man opnået øget overførsel af know-how. 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: Programmet har deltagelse af partnere fra alle dele af 
Tyskland. Økonomisk støtte, formidling og bistand til studerende, 
som gennemfører den praktiske del af uddannelsen inden for deres 
specialiserede område i en europæisk virksomhed. UPUV'erne gør 
det muligt for mellemstore virksomheder at indgå i europæisk 
samarbejde på regionalt plan på et forsvarligt niveau med hensyn til 
omkostninger og inden for overskuelige tidsrammer. De fremmer 
øget samarbejde mellem europæiske partnere. Gennem regelmæssige 
oplysningsblade og deltagelse i relevante messer (fagmessen i 
Hannover, CEBIT og Media-Net) blev interesserede parter og 
potentielle ansøgere gjort opmærksom på COMETT. Alle UPUV'er 
gennemfører Ca-kurser (kortvarige kurser). Koordination af større 
tværnationale projekter. I enkelte projekter er der en klar synergi 
med forsknings- og udviklingsprojekter. 
Svage sider: 1) Af de 27 UPUV'er i Tyskland har kun ét uafhængig 
juridisk status: en forudsætning for "selv-forsyning". Der er kun gjort 
små fremskridt i denne henseende. 2) Selv om de fleste små og 
mellemstore virksomheder blev inddraget gennem særlige 
foranstaltninger, er en større indsats påkrævet. 3) Udvikling af 
særlige programmer inden for undervisning og videregående 
uddannelse kædet sammen med FoU for små og mellemstore 
virksomheder er en nødvendighed. UPUV'erne burde gore dette 
lettere. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder COMETT rummer en mængde fordele for både studerende og 
erhvervslivet. Unge mennesker, som starter deres erhvervskarriere, 
får positive erfaringer fra praktikophold i Europa, hvilket virker som 
en multiplikator for samarbejde mellem universiteterne og 
erhvervslivet. Disse studerende vil senere hen lette indførelsen af 
nyskabende ideer, især i små og mellemstore virksomheder. Mens 
situationen for gennemførelse af praktisk uddannelse i erhvervslivet 
mellem VU'erne og virksomhederne er gunstig, er initiativerne med 
hensyn til udveksling af medarbejdere (Bc) stadig underudviklede. 
169 
D ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
TYSKLAND 
Emne Sammenfattet svar 
3.2 Ændring af politik og De studerende ved videregående uddannelsesinstitutioner 
praksis med henblik på at gennemfører oftest den praktiske del af uddannelsen i hjemlandet, 
lette udvekslinger Enkelte gennemfører den dog i udlandet. Støtte til og rådgivning af 
praktikanter lettes ved mange universiteter og er i visse tilfælde 
obligatorisk i forbindelse med kurset. De studerendes vilje til at 
gennemføre deres praktiske uddannelse i udlandet er forøget 
betydeligt. 
Virksomhederne har haft positive erfaringer med praktikanter fra 
europæiske universiteter. Dette vil sikre velvillighed fra 
erhvervslivets side med hensyn til at tilbyde praktikpladser i 
fremtiden. 
På grund af den vanskelige økonomiske situation i de nye delstater 
er kun få virksomheder i stand til at tilbyde praktikpladser. 
Udvekslingen af medarbejdere mellem universiteterne og 
erhvervslivet vanskeliggøres, ikke blot på grund af en mængde 
lovgivningsmæssige betingelser, men også på grund af indholdet af 
den praktiske uddannelse. 
Udveksling af medarbejdere er økonomisk lidet tiltrækkende for 
erhvervslivet, og på grund af behovet for længerevarende frigørelse 
af medarbejderne er antallet af udvekslinger nærmest minimalt. 
4.1 Frembringelse af Samarbejdet mellem universiteterne og erhvervslivet med hensyn til 
nyskabende undervisning og videregående uddannelse er stadig underudviklet. I 
samarbejdsformer inden udviklingen af undervisningen og de videregående uddannelseskurser 
for udvikling af nyder COMETT godt af den store mængde af eksperimenter efter 
uddannelseskurser europæisk model. 
Den forøgede andel af tyske faciliteter i koordineringen af 
europæiske kurser og pilotprojekter afspejler en øget accept af 
fremgangsmåden under COMETT. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud Hvad angår kvantitativ evaluering kan der ikke forventes en direkte 
af teknologi-relateret virkning af de supplerende initiativer under COMETT. 
uddannelse 
4.3 Supplering / styrkelse af COMETT-projekterne supplerer i høj grad eksisterende planer inden 
uddannelsesinitiativer på for specifikke områder såsom miljøbeskyttelse osv. 
nationalt plan COMETT-initiativerne i Tyskland øger udbuddet af uddannelse, især 
med hensyn til emner, som berører gennemførelsen af EU's indre 
marked. 
170 
D ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
TYSKLAND 
Emne Sammenfattet svar 
4.4 Yderligere bemærkninger COMETT-programmet bør fastholdes som et specifikt 
programelement under LEONARDO. 
Universiteter, forskningsinstitutioner og erhvervsvirksomheder skal 
kunne ansøge om deltagelse i COMETT på lige vilkår. 
Det er ligeledes vigtigt, at økonomisk støtte, formidling og omhu 
med hensyn til tværnational udveksling af praktikanter i 
virksomhederne anerkendes af UPUV'erne, da dette er et stort og 
centralt kontaktområde mellem universiteterne, 
forskningsinstitutionerne og erhvervslivet, som skal udnyttes 
effektivt. 
UPUV-netværket har eksisteret i syv år, og det har vist sig nyttigt. 
"Varemærket" COMETT bør fastholdes. 
Finansieringen af UPUV'erne skal garanteres. Hvis dette ikke sker, 
må opgave-orienteret medfinansiering af enkelte dele af programmet 
afløse en sådan finansiering. Dette kunne lettest opnås gennem en 
højere andel af faste udgifter. Målet ville være det anslåede niveau 
på 20% til EF-programmer inden for forskning og udvikling. 
DK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
DANMARK 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Ja, navnlig på universiteterne; de tekniske skoler var mere bevidste 
om spørgsmålet. Søgelyset har især været rettet mod behovet for at 
forbedre kvalifikationerne i erhvervslivet og vigtigheden af 
uddannelse i teknologi på højt niveau. 
1.2 Fremme af forholdet Visse forbindelser er uden tvivl blevet skabt takket være COMETT, 
mellem universiteter og men resultaterne er ikke tilstrækkelige til, at man kan regne med 
virksomheder udvikling uden yderligere støtte. 
1.3 Indflydelse på COMETT er blot et blandt mange statslige virkemidler, 
udformningen af politikker 
1.4 Forbindelser til / synergi "Loven om efter- og videreuddannelse", som gælder alle niveauer 
med nationale / regionale fra faglært arbejder til universitetskandidat, både støtter og støttes af 
programmer COMETT-projekter. Det danske industrielle forskningsprogram, som 
støtter Ph.D-projekter, der gennemføres i samarbejde med 
erhvervslivet, kan eventuelt fungere fint sammen med aktiviteter 
under streng Bb. 
1.5 COMETT's samlede På nationalt plan har engagementet og støtten været "meget 
virkninger moderat". Dette har indvirket på COMETT- aktiviteterne. Et 
ministerium bør tage styringen, en klar ansvarsfordeling bør 
fastlægges, og et informationscenter bør etableres. 
171 
DK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
DANMARK 
Emne Sammenfattet svar 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk Dette afhænger af værtsorganisationens mål; dvs. overførsel af FoU 
til erhvervslivet kontra forskning og undervisning. De, som arbejder 
sammen med det lokale erhvervsliv, har forøget accepten af UPUV-
medlemmemes kandidater, skabt interesse for forskere fra 
universiteterne, som arbejder i erhvervslivet, iværksat 
uddannelsesprogrammer og givet virksomhederne adgang til viden 
på universiteterne samt givet dem mulighed for at udvikle et bredere 
samarbejde med VU'erne. De UPUV'er, som udelukkende 
fokuserede på praktikophold for studerende, og som ikke havde et 
stabilt grundlag hvad angår deltagelse blandt virksomhederne, har 
vist sig langt svagere, men har dog været til gavn for de studerende 
og virksomhederne. 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne De regionale UPUV'er har ikke gennemført analyser af 
uddannelsesbehovet. Enten mener virksomhederne, at UPUV-
medarbejderne ikke er egnede, eller også mener de, at dette bør 
gennemføres internt i virksomheden. Et af de sektorspecifikke 
UPUV'er har gennemført omfattende analyser af uddannelsesbehovet 
som grundlag for aktiviteterne. 
I begrænset omfang. 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk De synes i højere grad at tilføre merværdi takket være specialisering 
og en mere målrettet indfaldsvinkel. Bedre sammensætning af 
partnere. 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: Medlemskab af det europæiske UPUV-netværk for 
samarbejde er vigtigt, men stærkest i den nordlige og svagest i den 
sydlige del af Eu-opa. 
Svage sider: Der e. stadig mangel på en meningsfyldt og økonomisk 
holdbar model: de behøver stadig støtte fra COMETT. De Heste 
U?UV'er har kun nået erhvervslivet indirekte gennem lejlighedsvise 
kentakter og tjener ikke direkte som et redskab til forøgelse af 
meningsfyldt samarbejde. Usikkerhed har medført stigende 
personaleudskiftning, hvilket har svækket netværkene. 
Erhvervslivets engagement ligger på et lavt niveau og ofte på ad 
hoc-basis. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Udveksling af studerende har i vid udstrækning resulteret i, at 
virksomhederne er blevel mere åbne. Dog kan der være behov for 
bedre kvalitetskontrol af de studerende. Udveksling af medarbejdere 
har, hvor dette er forekommet, været meget vellykket. 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger De internationale virksomheder fastholder den samme politik med 
hensyn til studerende og medarbejdere, som kommer ind i 
virksomheden Der meldes ikke om ændringer i denne politik. 
172 
DK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
DANMARK 
Emne Sammenfattet svar 
4.1 Frembringelse af Rollen som formidler har været fremtrædende, hvor UPUV'et 
nyskabende præsenterer interessante europæiske kurser over for erhvervslivet og 
samarbejdsformer inden anbefaler bestemte universiteter til veldefinerede opgaver. 
for udvikling af Rollen som projektleder, hvor partneren arbejder på et projekt, som 
uddannelseskurser kræver ny teknologi og viden. Dette kan føre til udvikling af 
uddannelsesmateriale. 
Der er behov for nyskabende metoder til hurtigere udvikling af 
uddannelser på områder, hvor udviklingen går hurtigt. 
Der er behov for bedre og nyskabende formidlingskanaler, navnlig 
for de ikke-faglige uddannelsesinstitutioner. 
Uddannelsesprojekter udviklet af organisationer med et særligt 
uddannelsesbehov har fungeret fint og styrket forbindelserne med 
partnerne. Det har ikke været muligt at markedsføre kurserne uden 
for gruppen af partnere. Hvad angår uddannelsesinstitutionerne var 
efterspørgslen efter uddannelser mindre end forventet, når først de 
var iværksat. Konsulentvirksomheders projekter inden for deres egne 
interesseområder har været særdeles vellykkede i kraft af, at a) 
projekterne er større og omfatter større europæisk samarbejde b) 
lederne har kompetence og et godt omdømme inden for uddannelse 
c) de arbejder tættere sammen med slutbrugeren. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud Efterspørgslen efter uddannelse er i forandring; virksomhederne 
af teknologi-relateret nedlægger uddannelsesafdelinger og bevæger sig fra generel 
uddannelse uddannelse til mere job-specifik og virksomhedsorienteret 
uddannelse med en langt mere resultatorienteret indfaldsvinkel. 
Uddannelser bliver i stigende grad skræddersyede og interne. Et 
UPUV har bevæget sig over i udvikling af uddannelse efter FoU-
arbejde, hvilket har resulteret i tættere samarbejde med 
virksomheden. 
Den mængdemæssige forøgelse har været begrænset sammenlignet 
med det samlede marked. En respondent hævdede, at kortvarige 
kurser, som står alene, var af større værdi for dem, der udvikler 
dem, end for erhvervslivet. En virksomhed anvendte kun COMETT 
i forbindelse med ikke-akutte uddannelsesbehov. Kvaliteten af 
COMETT er høj. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan Mængden af COMETT-aktiviteter er lille. Dog støtter 
myndighederne på regionalt plan i stigende grad efter- og 
videreuddannelse med henblik på økonomisk udvikling. COMETT 
har spillet en vis rolle i denne forandring. 
4.4 Yderligere bemærkninger 
173 
E ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
SPANIEN 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten COMETT har styrket debatten om spørgsmål som 1) 
tværnationalitet, 2) analyse af kvalifikationsbehov, 3) nye 
uddannelsesteknologier. 
I visse regioner har COMETT igangsat de første formelle initiativer 
med hensyn til debat og samarbejde mellem universiteterne og 
erhvervslivet. I andre regioner har programmet bibragt debatten et 
internationalt aspekt. 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder COMETT har forbedret forbindelserne mellem erhvervslivet og 
universiteterne på følgende specifikke områder: 
Sammenkædning af analyser af uddannelsesbehov med udvikling af 
uddannelser til virksomheder 
Forbedring af virksomhedernes beslutninger gennem bedre 
oplysning vedrørende den højere uddannelse 
Hjælp til navnlig små og mellemstore virksomheder i forbindelse 
med deres første kontakt med universiteter. 
Forståelse af uddannelsesinitiativernes indvirkning på 
virksomhederne 
COMETT har en grundlæggende indflydelse på forholdet mellem de 
videregående uddannelser og erhvervslivet, navnlig idet visse 
universiteter ser den akademiske værdi af uddannelsesophold i 
erhvervslivet og anvendelsen af kurser i teknologioverførsel til 
virksomheder. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker Ja. På nationalt plan har programmet "europæiseret" debatten og 
givet institutionerne en model for visse former for uddannelse. Det 
har desuden tilskyndet til samarbejde mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet i form af planlægning af kortvarige 
kurser, mens UPUV'erne er blevet inddraget i udviklingen af den 
regionale politik. Indflydelsen varierer dog meget i de forskellige 
egne af Spanien. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer Ministeriet for undervisning og videnskab yder et årligt tilskud til 
UPUV'erne til udvikling af aktiviteter, som supplerer COMETT's. 
Bortset herfra er der ikke mange overlapninger med andre 
programmer. 
Mønstret varierer fra region til region, navnlig i de selvstyrende 
regioner, som selv varetager undervisning og uddannelse. 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger Stærk. 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk De regionale UPUV'er har: 
Skabt rammer for oplysning om og forvaltning af EF-programmer, 
navnlig vedrørende menneskelige ressourcer, undervisning og 
uddannelse. 
Arrangeret internationale praktikophold for universitetsstuderende. 
Skabt et internationalt syn på uddannelse i teknologi, praktikophold 
i virksomheder, nyt og dynamisk uddannelsesmateriale osv. 
174 
E ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
SPANIEN 
Emne Sammenfattet svar 
2.2 Formidling af Ja, UPUV'erne har hjulpet virksomhederne med at definere deres 
virksomhedernes behov behov for uddannelse, navnlig med hensyn til: 
At iværksætte og definere fremgangsmåder. 
At definere deres planer og vælge mellem forskellige muligheder 
med hensyn til uddannelse. 
At sammenfatte de forskellige undersøgelser blandt virksomhederne 
og senere udvikle ensrettet formidling af uddannelse. 
Disse aktiviteter har været særlig vigtige på grund af de mange små 
og mellemstore virksomheder i det spanske erhvervsliv. 
2.3 Fremme af en tværnational Meget vigtigt, navnlig i forbindelse med etablering af kontakter med 
indstilling blandt parterne virksomheder og teknologiparker. Ofte har dette været de første 
erfaringer med tværnationalt samarbejde for UPUV'ets partnere, især 
hvad angår de små og mellemstore virksomheder. Virksomhederne 
har desuden fået adgang til uddannelsesprodukter på europæisk plan, 
og de har fået et bredere internationalt syn ved at være vært for 
udenlandske studerende. 
På universiteterne har COMETT på europæisk plan fremmet 
udvekslingen af uddannelsesmetoder, undervisningssystemer samt 
uddannelsesværktøjer og-materialer. Programmet har desuden virket 
som katalysator for universiteternes deltagelse i nye FoU-
programmer. 
2.4 Bidraget fra De sektorspecifikke UPUV'er har bidraget med: 
sektorspecifikke UPUV- Et tværnationalt syn hos deltagerne. 
netværk Europæiske arbejdsgruppper. 
Officielle uddannelsesprogrammer og kurser på 3. niveau på 
europæisk plan. 
En analyse af udbuddet af og efterspørgslen efter teknologi og 
uddannelse på sektorplan samt en international komparativ 
undersøgelse af situationen i Spanien. 
Et kommunikationsnetværk og en uddannelses- og 
teknologidatabase. 
Et middel til at hæve det teknologiske niveau hos virksomhederne i 
UPUV'et. 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider: Ydelsernes kvalitet, erfaring med hensyn til kendskab 
svage sider ved til og ledelse af europæiske uddannelsesprojekter, fremme af 
UPUV'erne i nationale og internationale kontakter, UPUV'ernes europæiske 
medlemsstaten image, kendskab til regionale og sektorspecifikke virksomheders 
behov, forbindelser med regionale organer samt det brede udbud af 
ydelser. 
Svage sider: Mangel på personale, begrænsede økonomiske 
ressourcer, mangel på ensartethed hvad angår lovgivningsmæssig 
struktur, forskelle i akademiske bestemmelser vedrørende 
praktikperioder i virksomheder (ikke alle anerkender disse perioder), 
mangel på innovation inden for erhvervslivet, hvilket fører til 
svækket efterspørgsel efter ydelser. 
175 
E ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
SPANIEN 
Emne Sammenfattet svar 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Mobilitetsprogrammerne har været meget vigtige. De har 
Udbredt kendskabet til COMETT og medvirket i udviklingen af 
andre europæiske projekter. 
Udviklet en ny metode for samarbejde mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet for de studerende og forbedret deres 
erhvervsmæssige fremtidsudsigter. Sådanne studerende vil blive en 
vigtig kilde til nyskabelse i spanske virksomheder. 
Udviklet nye former for teknologioverførsel inden for viden, 
fremgangsmåder og modeller. 
Styrket UPUV-netværket. 
Bragt forholdet mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet ind i en arbejdsmarkedssammenhæng gennem interesse 
for praktikophold. 
Hjulpet med til at tilføre forbindelserne mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet i Europa et komparativt aspekt. 
Skabt nye former for ajourføring og genbrug af menneskelige 
ressourcer. 
Forbedret deltagernes sprogfærdigheder og derved lettet andre 
former for tværnationalt samarbejde mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet. 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger Der har været meget få reelle forandringer, selv om enkelte 
universiteter har indført fælles validering og anerkendelse af 
praktikperioder. Generelt har universiteterne ikke etableret ordninger 
med henblik på akademisk anerkendelse af praktikperioder. 
Ligeledes behøver virksomhederne et klart defineret retsgrundlag for 
samarbejde om sådanne akademisk anerkendte praktikperioder. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser COMETT's rammer for uddannelsesinitiativer (tværnationalitet, 
evaluering, kvalitet osv.) har bredt sig til andre af UPUV'ernes 
initiativer og i visse tilfælde til regionale initiativer. Ligeledes er 
nyskabelsen kommet til udtryk ved, at man har planlagt 
uddannelsesordninger baseret på behovsanalyser, ved at 
underviserne kommer fra universiteterne, erhvervslivet og den 
internationale sammenhæng, samt gennem anvendelse af nye 
uddannelsessystemer. Nyskabelsen ses desuden i evalueringer af 
uddannelserne og analyser af virkningen samt internationalisering. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse Med hensyn til kvantitet har stigningen været begrænset, men under 
COMETT II var kvaliteten af kurserne betydeligt bedre. Denne 
forbedring skyldtes en bedre afdækning af efterspørgslen gennem 
behovsanalyser. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan COMETT har hjulpet med til at dække et behov for 
specialuddannelse i teknologi på højt niveau. I visse tilfælde har 
programmet hjulpet med til at fremme uddannelsesforanstaltninger 
på regionalt plan og rejse midler til yderligere 
uddannelsesforanstaltninger. 
4.4 Yderligere bemærkninger 
176 
F ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
FRANKRIG 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker 
1.4 Forbindelser til / synergi Der har været en stærk regional synergi med lokale organer, som har 
med nationale / regionale bidraget økonomisk til projekter og skabt deres egne programmer. I 
programmer begyndelsen var den nationale politik og de nationale programmer 
tæt forbundet med COMETT. På grund af økonomiske og politiske 
forandringer er de to dog nu rykket længere fra hinanden: COMETT 
er lidt "forældet". 
1.5 COMETT's samlede COMETT's betydning for regionerne har været langt større end blot 
virkninger tilskuddet i ecu. 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider: De har fungeret som et koordinations- og 
svage sider ved referencepunkt for brugere af programmet. De har gjort nye ideer til 
UPUV'erne i egentlige europæiske projekter: netværket af europæiske partnere har 
medlemsstaten her været særdeles vigtigt. 
Svage sider: Deres skrøbelige økonomiske struktur, som skyldes 
deres begrænsede størrelse og mangelen på budgettering over flere 
år. De har haft begrænsede menneskelige ressourcer. De har ikke 
været særlig synlige. Kvantitative indikatorer med hensyn til 
effektivitet har været svage eller slet ikke til stede. 
177 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
FRANKRIG 
Emne Sammenfattet svar 
3.1 Mobilitetsaktionemes Anvendeligheden og den enkle gennemførelse af de studerendes 
bidrag til nyskabelser praktikophold har været til stor gavn for virksomhederne, navnlig de 
inden for samarbejdet små og mellemstore. De har skabt et europæisk perspektiv, tilført ny 
mellem universiteter og ekspertise til virksomhederne og øget bevidstheden om spørgsmål 
virksomheder vedrørende menneskelige ressourcer samt stillet ekspertise til 
rådighed for specifikke projekter såsom 
teknologioverførselsprojekter. Praktikopholdene hjælper de 
studerende til at få arbejde og forbedrer deres sprogfærdigheder. 
Praktikopholdene bliver en kilde til nye handelsforbindelser og 
danner grundlaget for fremtidige partnerskaber, navnlig for FoU-
programmer. Forsinkelserne i udvælgelsesprocedurerne er dog for 
lange. 
Udveksling af medarbejdere har ikke været vellykket og burde 
genovervejes. 
3.2 Ændring af politik og Politik og praksis under COMETT har bidraget til normalisering og 
praksis med henblik på at systematisering af praktikophold i udlandet, navnlig gennem 
lette udvekslinger specificering af kvalitetsparametre: opholdets varighed, begge parters 
rettigheder osv. 
4.1 Frembringelse af COMETT har tilført arbejdet en tværnational dimension og 
nyskabende merværdi. Det har ofte integreret den menneskelige faktor stærkt i 
samarbejdsfonner inden de teknologiske uddannelser. Nye forbindelser er blevet skabt 
for udvikling af mellem uddannelse og FoU. 
uddannelseskurser 
4.2 Bidrag til forbedret udbud COMETT har åbnet et europæisk marked for teknisk uddannelse 
af teknologi-relateret som en integreret del af øget teknologioverførsel. Det har desuden 
uddannelse været medvirkende til at skabe bevidsthed om regionale 
ekspertisecentre. Dog har det taget for lang tid at iværksætte 
uddannelsesinitiativer, og den økonomiske støtte har været for ringe. 
4.3 Supplering / styrkelse af COMETT har gjort det muligt for VU'er at opnå samarbejde med 
uddannelsesinitiativer på udenlandske partnere og udvide deres markeder. Det har været særlig 
nationalt plan nyttigt for små og mellemstore virksomheder ved at integrere dem i 
internationale netværk. 
4.4 Yderligere bemærkninger Det har været vanskeligt at etablere praktikophold i det sydlige 
Europa; sprogundervisningen her bør udvikles. 
178 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
GRÆKENLAND 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Niveauet med hensyn til deltagelse i uddannelsesaktiviteter inden 
for rammerne af COMETT har været bemærkelsesværdigt; i de 
første år var det behersket og koncentreret omkring offentlige 
institutioner, banker og lokale myndigheder, men nu er det ganske 
imponerende. 
Den bureaukratiske byrde, som pålægges projekterne, bør holdes 
på et minimum. 
UPUV-netværket skal føres videre og bør styrkes. 
1.2 Fremme af forholdet COMETT-programmet anses for at være et af de mest 
mellem universiteter og vellykkede. 
virksomheder Samarbejdet mellem videregående uddannelsesinstitutioner og 
virksomhederne er styrket væsentligt både i national og 
international sammenhæng. 
1.3 Indflydelse på COMETT har affødt lovgivningsmæssige bestemmelser og 
udformningen af politikker kommunikationsforbindelser mellem universiteter og 
erhvervslivet. 
1.4 Forbindelser til / synergi Der er hverken et nationalt program eller en udvikling i en 
med nationale / regionale bestemt retning med hensyn til uddannelsesaktiviteter, 
programmer Samarbejdet mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet er hovedsagelig rettet mod forskning. 
1.5 COMETT's samlede COMETT har bidraget til en mentalitetsændring med hensyn til 
virkninger europæiske programmer og skabt en infrastruktur for samarbejde 
om og udvikling af uddannelsesinitiativer. 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov 
2.3 Fremme af en tværnational Udvikling af tværnationalt samarbejde gennem UPUV'er og andre 
indstilling blandt parterne COMETT-projekter betragtes som den mest positive oplevelse for 
de græske organisationer. 
2.4 Bidraget fra De sektorspecifikke UPUV'er baserer sig på aktiv deltagelse fra 
sektorspecifikke UPUV- erhvervslivets side, især inden for følgende sektorer: fødevarer, 
netværk kemisk industri, tekstilindustri og metalindustri. 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider: udbredt geografisk dækning (med undtagelse af de 
svage sider ved ægæiske øer); erhvervslivet tilskyndes til al deltage; udvikling af 
UPUV'erne i nye samarbejdsformer mellem universiteterne og erhvervslivet; 
medlemsstaten bidrag til samarbejde og udveksling på tværs af grænserne. 
Svage sider: vanskeligheder med at sikre økonomisk 
selvforsyning; UPUV-koordinatoreme har fungeret som brugere 
af uddannelse og meget sjældent som udbydere af uddannelse; de 
deltagende universiteter beskæftiger sig hovedsageligt med 
studerendes praktikophold og deltager kun sjældent i udviklingen 
af uddannelsespakker. 
179 
GR ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
GRÆKENLAND 
Emne Sammenfattet svar 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan 
4.4 Yderligere bemærkninger Rapporten indeholder oplysninger om de hovedområder, hvor 
uddannelse udbydes (såsom industriel automatisering, 
produktionsstyring, nye produktionsmetoder, produktformgivning) 
og de sektorer, som rummer de primære brugere af uddannelse 
(såsom producenter af fødevarer, tekstiler, møbler, metalprodukter 
og kemiske produkter samt tjenesteydelser). 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ITALIEN 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Af historiske og kulturelle årsager og på grund af manglende konkret 
lovgivning, er debatten mellem universiteterne og erhvervslivet et 
relativt nyt fænomen i Italien. De kvalitetsbaserede rammer for 
offentlig debat, som er skabt mellem universiteterne og erhvervslivet 
i landet, skyldes i høj grad COMETT-programmet. 
180 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ITALIEN 
Emne Sammenfattet svar 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder I Italien har COMETT gennem UPUV'erne skabt klart definerede 
kanaler for systematisk snarere end tilfældigt samarbejde mellem 
lokale universiteter og små og mellemstore virksomheder, 
brancheforeninger, handelskamre og lokale myndigheder. 
I kraft af COMETT har man i samarbejdet mellem universiteterne og 
erhvervslivet fokuseret på at opfylde erhvervslivets 
uddannelsesbehov gennem kurser og praktikophold. 
COMETT har givet dette samarbejde en tværnational dimension. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker Ikke på formelt plan. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer COMETT-programmets øgede indflydelse i Italien er kommet 
samtidig med, at der er sket væsentlige og supplerende ændringer i 
den nationale lovgivning, herunder følgende: 
I lov nr. 67 af 1988 fastlægges rammerne, i henhold til hvilke 10% 
af FoU-budgetterne skal anvendes på uddannelse. I senere 
videreførelser af denne lov fremmes tværnationale praktikophold i 
erhvervslivet og ekspertisecentre som et middel til uddannelse. 
I lov nr. 391 af 1990 fastlægges rammerne for italienske 
universiteters deltagelse i fælles initiativer med tredjemand og 
afholdelse af kortvarige erhvervskurser. 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger COMETT har fremmet - og udbredt former for -samarbejde og 
udveksling mellem det nationale post-gymnasiale uddannelsessystem 
og erhvervslivet. 
COMETT-programmet har i væsentlig grad bidraget til at udvikle en 
europæisk dimension i universiteternes læseplaner og studiekulturen 
(især gennem de udvekslingsmuligheder, der tilbydes gennem 
programmet). 
COMETT-programmet udgør et effektivt mønster, hvorefter den 
fremtidige uddannelsespolitik inden for grund-, efter- og 
videreuddannelse kan formes. COMETT vil tilskynde til, at man i 
den nationale politik udvikler et decentraliseret og fleksibelt 
undervisnings- og uddannelsessystem gennem direkte dialog mellem 
partnere på universiteterne og i erhvervslivet samt aktivt samarbejde 
i fælles projekter. 
Ved at fremme debatten mellem universiteterne, erhvervslivet, FoU-
organisationer og lokale og nationale myndigheder har COMETT 
etableret et forum for debat om undervisnings- og uddannelsespolitik 
med både en national og en europæisk dimension. 
Det mønster og den erfaring, som COMETT-programmet bidrager 
med gennem UPUV'er over hele landet vil påvirke den lokale 
politiske debat - dette er især vigtigt i Syditalien. 
Det arbejde, der er udført af det nationale COMETT-
informationscenter i MURST har haft afgørende betydning gennem 
inddragelse af alle hovedaktørerne i programmet og sikre 
programmets kvalitetsnormer. Informationscentret har haft særlig 
stor indflydelse med hensyn til at fremme accept og anerkendelse af 
udvekslingsordninger for studerende i Italien. 
181 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ITALIEN 
Emne Sammenfattet svar 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk De 13 regionale UPUV'er i Italien har gjort særlige fremskridt med 
hensyn til udbredelsen af højere kvalitet inden for undervisning og 
uddannelse over hele landet, navnlig i Syditalien. 
De regionale UPUV'er er kommet med konkrete bidrag til forståelse 
af virksomhedernes, navnlig de lokale små og mellemstore 
virksomheders, uddannelsesbehov i landet. 
Inden for de regionale UPUV'er er der udviklet en iværksætterånd på 
uddannelsesområdet, som bør sikre programmets påvirkning af 
kvaliteten af uddannelsen i Italien på langt sigt. 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov UPUV'erne under COMETT har systematisk analyseret de 
uddannelsesbehov, der gives udtryk for både i erhvervslivet og på 
universiteterne. Analysen af uddannelsesbehovet har 
Gjort det muligt at afprøve specifikke metoder på stedet. 
Hjulpet virksomhederne til at beskæftige sig mere systematisk med 
eventuelle problemer 
Skabt debat om behovet for regelmæssig anvendelse af analyser af 
uddannelsesbehov. 
Hjulpet med til at udvikle kortvarige kurser. 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne COMETT har udviklet en kollektiv og velstruktureret tværnational 
indstilling med hensyn til undervisning og uddannelse, som nærmest 
ikke eksisterede i Italien, før programmet blev iværksat. 
De regionale UPUV'er har udviklet forskellige former for 
tværnationalitet. Enkelte har lagt vægt på særlige teknologisektorer, 
andre har søgt at involvere et bredt udbud af organisationer fra deres 
region i tværnationale projekter og atter andre har koncentreret sig 
om at udvikle universiteternes rolle som katalysatorer inden for 
højere uddannelse på tværs af grænserne. 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk De 6 sektorspecifikke UPUV'er har ydet et væsentligt bidrag til 
udviklingen af uddannelsesinitiativer af høj kvalitet inden for deres 
specifikke sektorer. De sektorspecifikke UPUV'er repræsenterer 
førende teknologiområder i Italien, såsom automatisering, og 
inddrager mange af hovedorganisationerne i landet. 
2.5 De væsentligste stærke 0£ 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: høj kvalitet med hensyn til personale, team work, 
projektetablering og -ledelse; den tværnationale dimension; deltagelse 
af små og mellemstore virksomheder; UPUV'ernes evner som 
iværksættere; den generelle strategi med hensyn til at gøre 
UPUV'erne til regionale udviklingsorganer. 
Svage sider: vanskeligheder med hensyn til at føre samtaler med de 
lokale myndigheder, begrænsede økonomiske ressourcer, manglende 
anerkendelse af praktikophold i universiteternes læseplaner; 
universiteternes svage rolle i afgørelser vedrørende UPUV-strategi; 
manglende integrering af det arbejde, der udføres af COMETT-
UPUV'er, med det arbejde, der udføres af nationale og lokale 
organer, som er ansvarlige for erhvervsuddannelse. 
82 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ITALIEN 
Emne Sammenfattet svar 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder COMETT-programmets væsentligste bidrag i Italien har været 
frembringelsen af modellen og procedurerne for udveksling af 
studerende, som tidligere ikke eksisterede i Italien, og som i høj grad 
kan tilskrives æren for, at der er blevet etableret praktiske rammer 
for kontakt mellem universiteterne og virksomhederne. Der er sket 
en forbedring med hensyn til udveksling af medarbejdere. 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger Værdien af mobilitet er langsomt blevet anerkendt af universiteterne, 
virksomhederne og de studerende. Efter at COMETT 1 blev 
etableret, påskønner navnlig det italienske erhvervsliv værdien af 
praktikanter i en sådan grad, at efterspørgslen efter studerende 
overstiger antallet af udgående studerende med 25%. 
De unge har været langsomme til at tage imod tværnationale 
praktikophold på grund af dårligt kendskab til fremmedsprog, socialt 
pres (specielt i Syditalien og for kvindernes vedkommende), ringe 
anerkendelse af fordelene ved erfaring fra erhvervslivet med henblik 
på beskæftigelse, aftjening af værnepligt, stivheden i universiteternes 
læseplaner og mangel på anerkendelse af praktikophold. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser I Italien har COMETT-programmet haft stor betydning med hensyn 
til udvikling af nyskabende modeller for udvikling af 
uddannelseskurser i national sammenhæng ved at tilskynde 
universiteterne til at arbejde inden for fælles projekter og udvikling 
af en tværnational dimension i projektplanlægningen. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse COMETT har haft særlig stor indvirkning i Italien, idet programmet 
har fremmet produktionen af uddannelsesressourcer af høj kvalitet 
(herunder multimedie- og fjernundervisningsmaterialer), og 
samarbejdet med DELTA samt bidraget til en bredere bevidsthed 
med hensyn til fleksible undervisningssystemer. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan UPUV'erne under COMETT har spillet en særlig stor rolle med 
hensyn til at supplere og styrke aktiviteterne og politikken inden for 
uddannelse på nationalt plan. 
COMETT har i Italien virket som katalysator i bestræbelserne på at 
skabe et institutionelt system for samarbejde mellem universiteterne 
og virksomhederne. 
4.4 Yderligere bemærkninger COMETT har haft succes med at udvikle et varemærke med en klar 
kvalitetsstandard i Italien. 
Samarbejde med programmet medfører ofte, at partnerne involveres 
i andre EF-initiativer. De italienske UPUV'er har stærke forbindelser 
til FORCE og TEMPUS. 
Programmets succes har tilskyndet mange universiteter til at 
gennemgå deres vedtægter med henblik på formelt at kunne 
anerkende praktikophold. 
COMETT-programmet har desuden været en vigtig multiplikator ved 
at fungere som et middel til overførsel af teknologi, hvilket styrker 
UPUV'ernes rolle som effektive udviklingsorganer, der deltager i 
uddannelses-, FoU- og udviklingsprogrammer for EF og nationale 
myndigheder. 
183 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
IRLAND 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Debatten vedrørende samarbejde mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet har stået på siden starten af 1970'erne. 
COMETT har fremmet debatten ved at tilføre punkter, som 
vedrører uddannelsesdimensionen og det tværnationale aspekt. 
1.2 Fremme af forholdet UPUV'erne har tilført en ekstra dimension i kraft af det 
mellem universiteter og infrastrukturnetværk, de udgør. Det nationale COMETT-
virksomheder kontaktudvalg har været effektivt ved for første gang at samle alle 
de organer (regering, universiteter, virksomheder, fagforeninger 
osv.), som har interesse i de videregående uddannelser samt 
videnskabelig og teknologisk uddannelse. 
1.3 Indflydelse på Programmet har bidraget til at tilføre en EU-dimension til den 
udformningen af politikker nationale politik på området. 
1.4 Forbindelser til / synergi Der er etableret forbindelser til aktiviteter under det operationelle 
med nationale / regionale program for industriudvikling (1989-93) på områder vedrørende 
programmer samarbejde mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 
Analyser af uddannelsesbehovet er blevet gennemført i samarbejde 
med regionale og nationale institutioner, som er involveret i 
videnskab og teknologi. 
Der er etableret stærke støtteforbindelser til de organer på VU'erne, 
som står for forbindelsen til erhvervslivet, og på nationale 
videnskabs- og teknologiudviklingsområder af høj prioritet, (f.eks. 
skovbrug, akvakultur, bioteknologi.) 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger 
2.1 Bidraget fra regionale Deres bidrag har omfattet udvikling af; 
UPUV-netværk Ekspertise inden for europæiske samarbejdsprojekter. 
En EU-dimension i regionale aktiviteter. 
En national sammenslutning af UPUV'er. 
2.2 Formidling af Alle UPUV'er har gennemført analyser af uddannelsesbehovet, 
virksomhedernes behov afholdt kortvarige kurser og inddraget irske virksomheder i 
internationale uddannelsesprojekter. 
2.3 Fremme af en Ja. UPUV-aktiviteteme har medført, at stærke netværk er blevet 
tværnational indstilling udviklet om kortvarige kurser og uddannelsesprojekter, som i 
blandt parterne mange tilfælde har omfattet og er blevet understøttet af 
mobilitetsordninger. For mindre virksomheder har UPUV'erne ofte 
været den første forbindelse til tværnationale aktiviteter. Disse 
støttes af UPUV'erne, når de deltager i større projekter. 
184 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
IRLAND 
Emne Sammenfattet svar 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk Kun to sektorspecifikke UPUV'er er blevet koordineret fra Irland. 
De er begge aktive med hensyn til udbud af kortvarige kurser over 
hele Europa og udvikling af mobilitetsordninger. De har inddraget 
og koordineret andre EF-programmer (LINGUA, TEMPUS, 
FORCE osv.) for deres medlemmer. 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: 
Godt omdømme, ekspertise og færdigheder er blevet udviklet. 
Forbindelser til andre EF-programmer og netværkssamarbejde er 
blevet etableret 
Svage sider: 
Mangel på deltagelse fra erhvervslivets side på grund af, at der i 
den pågældende region har været lav geografisk tæthed hvad angår 
virksomheder, et lavt teknologisk niveau, og at regionen har været 
domineret af små og mellemstore virksomheder 
Intet ministerium har taget UPUV'erne under sig. 
Usikkerhed og mangel på finansiering. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og De studerendes praktikophold har 1) indført et tværnationalt 
element på de VU'er, som allerede gennemfører praktikophold 2) 
virket som katalysator på udviklingen af krav og ordninger med 
hensyn til praktikophold på VU'er, som ikke allerede var involveret 
virksomheder i sådanne aktiviteter, 3) forbedret de studerendes sprogfærdigheder, 
4) fungeret som grundlag for et stærkere samarbejde og fælles 
projekter, 5) givet enkelte virksomheder en bredere kulturel 
horisont. 
3.2 Ændring af politik og I de fleste tilfælde har læreanstalter, som ikke allerede gennemførte 
praksis med henblik på at praktikophold, ændret politik på uformelt niveau med henblik på at 
lette udvekslinger lette udvekslinger. Visse ministerier har ændret politik på formelt 
plan. 
4.1 Frembringelse af Et nyskabende samarbejde har fundet sted gennem: 
nyskabende Direkte inddragelse af virksomheder i planlægning og udvikling af 
samarbejdsformer inden kurser. 
for udvikling af Internationalisering af udviklingsprocessen, 
uddannelseskurser Udvikling af fleksible netværk, som udfører dette arbejde. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud COMETT har forøget udbuddet ved at tilskynde VU'erne til at 
af teknologi-relateret udvikle og udbyde teknisk uddannelse, navnlig på områder, hvor 
uddannelse rejser til udlandet ellers ville have været nødvendige. Adgang til 
international ekspertise har forbedret kvaliteten. Aktiviteterne inden 
for åben undervisning samt multimedie- og fjernundervisning er 
ligeledes blevet fremmet af COMETT. 
4.3 Supplering / styrkelse af COMETT har suppleret de igangværende aktiviteter, 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan 
4.4 Yderligere bemærkninger Programmet til fremme af medarbejderes mobilitet er for stift, og 
perioden på tre måneder er for lang. 
185 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ISLAND 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten COMETT har i høj grad fremmet debatten. Det har skabt et 
acceptabelt europæisk forum for en debat, som tidligere havde 
været fuld af gensidig mistænksomhed, og det har været med til i 
erhvervslivets øjne at legitimere megen af den ekspertise, der 
eksisterer på VU'er i Island. Det har skabt en del af grundlaget for 
en dialog om forholdet mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet. 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Da det islandske erhvervsliv er kendetegnet ved mange små og 
mellemstore virksomheder, har COMETT været nødt til at arbejde 
med erhvervslivet og de faglige sammenslutninger på administrativt 
niveau. Den tættere kontakt med virksomheder finder sted i 
forbindelse med projekter og praktikophold. 
Eftersom det islandske samfund er præget af direkte kontakter, har 
COMETT nok kunnet etablere den første kontakt, men derefter har 
det ikke længere fungeret som formidler. Programmet har virket 
som katalysator for forskellige uddannelses-, forsknings- og 
praktikaktiviteter. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker Der har ikke været en direkte indflydelse, men de nationale 
politikere har været bevidste om COMETT's aktiviteter og filosofi. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer Socialministeriets program til fremme af erhvervsuddannelse har 
støttet enkeltpersoner, som har taget COMETT-kurser. COMETT 
har desuden gennemført flere undersøgelser med hensyn til 
uddannelse af håndværkere i tæt samarbejde med 
undervisningsministeriet. 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger Det har; 
Forøget kontakterne med universiteter og virksomheder over hele 
Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS). 
Haft stor virkning med hensyn til at rette VU'emes opmærksomhed 
mod behovet for at markedsføre deres undervisning, uddannelse og 
forskning over for erhvervslivet. 
Forøget erhvervslivets interesse for rekruttering af 
universitetskandidater. 
Forbedret kvaliteten og fremskyndet udviklingen, navnlig inden for 
akvakultur og fiskeindustrien. 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk Der er kun ét UPUV i Island. Det har gennemført analyser af 
uddannelsesbehovet samt udviklet og afviklet kurser med henblik 
på at opfylde disse behov. Det har støttet konferencer vedrørende 
forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet. 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
ISLAND 
Emne Sammenfattet svar 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov Særlig stærk inden for fiskeforarbejdningsindustrien. 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne Island har altid været meget internationalt indstillet og har tradition 
for at søge teknisk undervisning og uddannelse i udlandet. 
COMETT har fungeret som en kanal for dette færdigsyede marked. 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk Island har kun ét regionalt UPUV, selv om det har specialiseret sig 
inden for fiskeproduktions- og fiskeforarbejdningsindustrien. 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: Deltagelse af erhvervslivet og de faglige 
sammenslutninger med direkte adgang til virksomhederne og 
Islands universitets stærke moralske og økonomiske større. 
Svage sider: Mangel på direkte kontakt med virksomhederne samt 
et meget usikkert økonomisk grundlag. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Vanskelig at vurdere. 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger De islandske universiteter og virksomheder formaliserer først 
politik og praksis efter en længere prøveperiode. De har været åbne 
over for COMETT, men har ikke formaliseret ordningerne. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser COMETT har været banebrydende for den praksis, at man først 
gennemfører analyser af uddannelsesbehovet og derefter diskuterer 
de bedste midler til afhjælpning af behovene med erhvervslivet. 
Programmet har også været banebrydende for den omfattende 
etablering af uddannelsesprogrammer af høj kvalitet med 
internationale eksperter fra universiteterne og virksomhedsledere. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse Uddannelseskurser af høj kvalitet er blevet udviklet. Dog har der 
ikke været tilstrækkelig mange kurser til rådighed, og nye metoder 
til formidling af uddannelse er ikke blevet udnyttet i tilstrækkelig 
grad. 
Der er desuden lagt vægt på uddannelse af lærerkræfterne. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan COMETT har bibragt en ny dimension til uddannelsen (og ikke 
blot suppleret den) gennem analyser af uddannelsesbehov, 
udarbejdelse af kurser af høj kvalitet og uddannelse af 
lærerkræfterne. 
4.4 Yderligere bemærkninger Institutionel adskillelse af forskningscentre og universitet samt 
mangelen på kandidatkurser indtil 1991 begrænsede mulighederne 
for samarbejde. 
187 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
LUXEMBOURG 
Emne Sammenfattet svar 
l.l Fremme af debatten Forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet var 
udviklet før COMETT. COMETT har dog haft en indirekte 
katalysatorvirkning på forholdet. Det har henledt opmærksomheden 
på det vigtige ved tværnationalt samarbejde. 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder COMETT er ved at blive bedre kendt. Dets gode resultater med 
hensyn til forvaltning har opmuntret virksomheder til at deltage i 
andre EF-programmer. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker COMETT-aktiviteteme henledte opmærksomheden på den 
manglende nationale koordination med hensyn til samarbejde 
mellem indenlandske virksomheder og udenlandske universiteter og 
har fremmet udviklingen af en fælles indsats i 
Saarland/Lorraine/Luxembourg-regionen. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer UPUV'et har understøttet QUALIF-programmet vedrørende 
kvalitetsstyring af informatikprojekter mellem virksomheder og 
nationale organer. 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger COMETT har spillet en konkret rolle i udviklingen af SITec som et 
centralt element i CRP-Henri Tudor. SITec er en platform for nye 
teknikker inden for intensive kurser. 
UPUV'et har bragt organer sammen, som beskæftiger sig med faglig 
nyskabelse, og som har interesse i uddannelse. 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk Luxembourg har kun ét regionalt UPUV, som dækker hele landet. 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov Ja, sektorspecifikke analyser af uddannelsesbehov er blevet 
gennemført. 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne Ja, ved at give kurserne et internationalt tilsnit. Desuden ved at gøre 
virksomhederne opmærksom på den europæiske dimension med 
hensyn til FoU og uddannelse. 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk Der eksistere ingen sektorspecifikke UPUV'er. 
2.5 De væsentligste stærke 0£ 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: Blandt samarbejdspartnerne har været de faglige 
sammenslutninger, hvilket har skabt optimale forudsætninger med 
hensyn til troværdighed og forbindelser til virksomhederne. Blandt 
andre partnere har været instituttet for højere tekniske uddannelser 
(ITS), universitetscentret (CU) og de offentlige forskningscentre 
(CRP). Alle partnere har været aktive inden for FoU på nationalt 
plan og EU-plan og gør det således muligt for UPUV'et at kæde 
uddannelse og forskning sammen. 
Svage sider: 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder COMETT har skabt forbindelser mellem de videregående 
uddannelser og erhvervslivet. For små og mellemstore virksomheder 
har programmet i mange tilfælde været deres første kontakt med et 
europæisk program, og det har opmuntret dem til at gå videre med 
FoU-programmer. 
188 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
LUXEMBOURG 
Emne Sammenfattet svar 
3.2 Ændring af politik og Praktikophold i virksomheder er blevet mere systematiske, 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger 
4.1 Frembringelse af Ja, navnlig i udviklingen af SITec som en platform for kortvarige 
nyskabende kurser. 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser 
4.2 Bidrag til forbedret udbud Under COMETT har det centrale forskningscenter på 
af teknologi-relateret universitetscentret (CRC-CU) og Chambre des Métiers 
uddannelse (handelskammeret) udviklet kortvarige kurser for erhvervslivet, 
sidstnævnte navnlig for små og mellemstore virksomheder. 
4.3 Supplering / styrkelse af De videregående uddannelser gennemgår for tiden omstrukturering 
uddannelsesinitiativer på og udvidelse. Efter denne omstrukturering ventes det, at 
nationalt plan LEONARDO vil supplere den nationale indsats inden for 
uddannelse i endnu højere grad. 
4.4 Yderligere bemærkninger Undervisning på 3. niveau findes ikke i fuldt omfang i Luxembourg, 
hvor man kun har l'Institut Supérieur de Technologie (1ST) og le 
Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Således er 
virksomhederne tilbøjelige til at vende sig mod udlandet med 
hensyn til samarbejde mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet. 
Siden de økonomiske problemer i 1992 er de studerende blevet 
mere interesseret i praktikophold, og virksomhederne er blevet mere 
forsigtige med at kontrollere deres relevans. 
50% af arbejdsstyrken er fra udlandet. Først efter etableringen af 
Centres de Recherche Publics (CRP) i 1987 er uddannelse i ny 
teknologi og højteknologi blevet tilgængelig. 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
NEDERLANDENE 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten COMETT har aldrig spillet en større rolle i den nationale debat 
vedrørende samarbejde mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet. Dette skyldes COMETT's beskedne budget og den 
rige tradition for erhvervsrettet efter- og videreuddannelse efter 3. 
niveau. Ligeledes var der, før COMETT opstod, udbredt kontakt 
mellem universiteterne, "hogescholen" og virksomhederne. Oven i 
dette er der truffet en lang række foranstaltninger med hensyn til 
udvikling og udbredelse af nye teknologier, navnlig til små og 
mellemstore virksomheder. 
189 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
NEDERLANDENE 
Emne Sammenfattet svar 
1.2 Fremme af forholdet COMETT spiller en understøttende snarere end en ledende rolle, 
mellem universiteter og 
virksomheder 
1.3 Indflydelse på Endnu ikke. 
udformningen af politikker 
1.4 Forbindelser til / synergi Det har endnu ikke resulteret i formulering af nye nationale eller 
med nationale / regionale regionale politikker eller forbindelser med komplementære 
programmer nationale eller regionale programmer. Ministeriet har dog ydet 
økonomisk støtte til UPUV'erne. 
1.5 COMETT's samlede Beskedne på grund af allerede udviklede forbindelser mellem de 
virkninger videregående uddannelser og erhvervslivet og begrænsede 
økonomiske ressourcer, men programmet har tilført uddannelsen en 
europæisk dimension. 
2.1 Bidraget fra regionale Erfaringerne er stadig begrænsede og varierer fra UPUV til UPUV. 
UPUV-netværk COMETT/UPUV'erne bidrager med hensyn til strategier med 
henblik på udvikling af industriklynger. 
2.2 Formidling af Rundbordsdrøftelser har været særlig gavnlige. Analyser af 
virksomhedernes behov uddannelsesbehovet er ikke altid blevet gennemført. 
2.3 Fremme af en tværnational Navnlig hvad angår hogescholen; med hensyn til universiteterne var 
indstilling blandt parterne det mere et spørgsmål om koordinering af eksisterende aktiviteter. 
2.4 Bidraget fra De synes at være succesrige, når de opstår på grundlag af et 
sektorspecifikke UPUV- eksisterende samarbejde. De passer godt ind i det højere 
netværk uddannelsessystem. 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider: Regionale UPUV'er - tætte forbindelser til andre 
svage sider ved formidlende organisationer, myndigheder og virksomheder i 
UPUV'erne i provinsen - konkrete og synlige resultater af internationalt 
medlemsstaten samarbejde - kendskab til europæisk ekspertise og evne til at drage 
nytte af den efter behov. 
Sektorspecifikke UPUV'er - Tilførsel af den internationale 
dimension -
Af andre stærke sider kan nævnes COMETT's overnationale 
karakter, forbindelser til Kommissionen og indirekte fordele med 
hensyn til andre programmer og aktiviteter. 
Svage sider: Mangel på finansiering af aktiviteter; regionerne er for 
store; virksomhederne er ikke tilstrækkeligt engagerede; 
erhvervslivet har begrænset viden om COMETT; hurtig udskiftning 
af UPUV-personale; vanskelighederne med hensyn til kontakt til 
erhvervslivet er større i de regionale UPUV'er. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Et UPUV har etableret "lokale strategiudvalg" med partnere i 
erhvervslivet med henblik på at overvåge udvekslinger og øve 
indflydelse på kursernes indhold. Her er kurser og praktikophold 
blevet integreret. Andre påpeger et langt mere beskedent niveau 
med hensyn til innovation. 
190 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
NEDERLANDENE 
Emne Sammenfattet svar 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger Opmærksomheden rettes nu i højere grad mod praktiske spørgsmål, 
såsom indlogering, strukturering af kontakterne (en politik, som 
bygger på netværkssamarbejde i stedet for uformelle kontakter) og 
planlagt tilvejebringelse af tumuskandidatprojekter som en del af 
virksomhedsdriften osv. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser COMETT har internationaliseret en mængde aktiviteter inden for 
uddannelseskurser og bidraget til at rette undervisernes 
opmærksomhed imod uddannelse på internationalt plan. De 
udviklede kurser er blevet mere efterspørgselsdominerede takket 
være inddragelse af virksomhederne. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse Kvaliteten af de udviklede kurser er blevet forbedret gennem 
udveksling af ideer. Kvalitetsgarantier på europæisk plan er blevet 
udviklet ved at undgå større udsving mellem de forskellige 
universiteter og fastlægge en fælles kerne-undervisningsplan 
(hvorpå udvekslinger baseres). Man har udnævnt inspektører, som 
overvåger kvaliteten. 
Udbuddet af kurser er steget, både i Nederlandene og i Europa som 
helhed, og kurserne er blevet formidlet på flere forskellige måder. 
Dette er opnået ved at gøre uddannelsesaktiviteterne mere 
internationale og forøge de små og mellemstore virksomheders 
interesse og deltagelse. 4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan 
4.4 Yderligere bemærkninger Der opfordres til forenkling af bestemmelser og procedurer, der 
vedrører mobilitetsordninger. Godkendelse og efterfølgende 
rapportering kunne ligeledes i høj grad forøge programmets 
effektivitet. 
Der opfordres til bedre koordinering af EF's tekniske 
undervisnings- og uddannelsesprogrammer, som udbydes under 
mange EF-programmer. 
Den skarpe adskillelse mellem videregående uddannelse/COMETT 
og højere erhvervsuddannelse anses for uproduktiv. 
Nederlandenes delegation påpegede, at deres evaluering ville være identisk med den, som blev 
gennemført i 1993. Denne, evalueringen fra 1993, anvendes sammen med skrivelsen Kommentarer 
vedrørende 1994, som skal føjes til kommentarerne for 1993. 
191 
N ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
NORGE 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Debatten vedrørende samarbejde mellem universiteterne og 
virksomhederne er gradvist blevet intensiveret, men det ville ikke 
være rimeligt at sige, at COMETT har formidlet den; debatten var 
godt i gang... Samtidig har en mængde nye samarbejdsrelationer 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet været nogle af 
de håndgribelige resultater. 
1.2 Fremme af forholdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Ja, mange nye samarbejdsrelationer. 
1.3 Indflydelse på 
udformningen af politikker Ikke stærk på nationalt plan, men vigtig med hensyn til regional 
politik og planlægning. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer På nationalt plan: 
I hvidbogen fra 1991 vedrørende videregående uddannelse taltes der 
om et tættere internt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne 
i et integreret "norsk netværk" samt samarbejde med eksterne 
institutioner, men der har ikke været noget nationalt program. 
De norske forskningsråd har gennemført 
teknologioverførselsprogrammer mellem universiteterne og 
erhvervslivet. Industriministeriet ønsker bedre samarbejde mellem 
forskningsinstitutionerne og universiteterne. 
I den norske perspektivplan for 1994-97 søger man "at udbrede 
forhåndenværende teknologi og ekspertise til virksomhederne., (og) 
hurtigere ajourføring og fornyelse af tekniske og faglige 
færdigheder.." 
I finansloven for 1993 hedder det: "Internationalt samarbejde inden 
for de videregående uddannelser må styrkes, herunder deltagelse i 
internationale uddannelsesprogrammer.." 
Således har der været stor lighed mellem COMETT's mål og de 
nationale mål. 
På regionalt plan; 
COMETT's rolle i udviklingen og iværksættelsen af strategiske 
planer på regionalt niveau og amtsniveau i Norge bør understreges. 
1 områder, hvor disse allerede var forberedt, for eksempel i det 
vestlige Norge, er COMETT blevet et vigtigt redskab for 
iværksættelsen; i andre tilfælde optages COMETT's mål som en del 
af grundlaget for planer, som i øjeblikket er under udarbejdelse. 
1.5 COMETT's samlede 
virkninger Medlemskab af COMETT har skabt overførsel af og uddannelse i 
teknologi med et europæisk aspekt, som ellers ville have manglet, 
eller som det ellers ville have været besværligt at etablere ved hjælp 
af nationale ressourcer og på rent nationalt plan; næppe det optimale 
udgangspunkt for frembringelse af et internationalt 
samarbejdsprogram. 
192 
N ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
NORGE 
Emne Sammenfattet svar 
2.1 Bidraget fra regionale 
UPUV-netværk De har fremmet regionalt samarbejde mellem det regionale 
erhvervsliv og det etablerede undervisnings- og uddannelsessystem. 
De har tilført en europæisk dimension til universitetets traditionelle 
forbindelser til erhvervslivet og efter- og 
videreuddannelsesfunktioner. De har udviklet et landsdækkende 
informationsformidlingsnetværk gennem tekniske tidsskrifter og 
nyhedsbreve samt årlige konferencer om tekniske færdigheder. De 
har desuden udviklet kurser og arrangeret praktikophold for 
studerende. De har bevæget sig fra samarbejde inden for uddannelse 
til FTU-projekter og udviklet sektorbaserede aktiviteter. 
2.2 Formidling af 
virksomhedernes behov UPUV'ernes aktiviteter har varieret fra gennemførelse af direkte 
analyser af uddannelsesbehov og efterfølgende udvikling af kurser 
til hjælp til erhvervslivet i dets bestræbelser: som ét UPUV 
formulerede det; "Hjælp til selvhjælp". 
2.3 Fremme af en tværnational 
indstilling blandt parterne Dette har været den største succes i alle UPUV'er. De 
sektorspecifikke UPUV'er har været tværnationale fra starten. De 
regionale UPUV'er har dog også været vellykkede. 
2.4 Bidraget fra 
sektorspecifikke UPUV-
netværk De to sektorspecifikke UPUV'er har haft hjemme ved Norges 
Tekniske Højskole (NTH) i Trondhjem med meget tætte 
forbindelser til SINTEF, det store kontraktforskningsinstitut på 
samme sted. UPUV'erne har forøget dette store teknologikompleks' 
internationale karakter og aktiviteter gennem analyser af 
uddannelsesbehovet, kortvarige kurser, udveksling af studerende og 
medarbejdere på internationalt plan og er gået videre med at udvikle 
større FTU-projekter uden for COMETT. 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: Det stærke europæiske netværk, som er blevet 
udviklet. Støtten fra den norske regering og regionale myndigheder. 
Norges Tekniske Højskoles aktive engagement og støtte til tre af 
UPUV'erne. Den aktive støtte og deltagelse fra Det Norske Selskab 
for Statsautoriserede Ingeniører (NIF) og tekniske virksomheders 
landsforbund (TBL). 
Svage sider: Finansieringsbehovet var undervurderet. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder Mobilitetesaktioneme er blevet anvendt af partnere i blandt andet 
større COMETT-projekter som et middel til både at cementere og 
udvikle samarbejdet. 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger Den norske regering har gennemført udstedelse af arbejds- og 
opholdstilladelser til studerende under COMETT. Aftaler med 
kollegiekontorer har i høj grad været til hjælp for de studerende. 
Aftaler med universiteterne gav studerende under COMETT 
uindskrænkede rettigheder (rabat på rejser, aktiviteter osv.). TBL 
anbefalede praktikpladser til studerende over for sine medlemmer. 
Forbedring af praksis med hensyn til praktikpladser til studerende. 
193 
N ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
NORGE 
Emne Sammenfattet svar 
4.1 Frembringelse af Kurser er fra starten blevet udviklet til en europæisk brugergruppe 
nyskabende og med en europæisk dimension. Enkelte kurser er udviklet på 
samarbejdsformer inden grundlag af andre EU-initiativer (f.eks. ESPRIT II). Udbredt 
for udvikling af anvendelse af nye teknikker, edb-programmer og 
uddannelseskurser simulationsværktøjer er blevet indarbejdet. Aktiviteterne under 
COMETT har fungeret som både et praktisk værktøj og som 
katalysator. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud Hovedvægten har ligget på kvalitetsforbedring. COMETT har 
af teknologi-relateret introduceret en mængde "kvalitetspartnere" i udviklingen af kurser 
uddannelse og aktiviteter inden for efter- og videreuddannelse, som ellers ikke 
ville have været tilgængelige i Norge. 
4.3 Supplering / styrkelse af Det store sammenfald mellem COMETT's mål og de nationale mål 
uddannelsesinitiativer på inden for teknologioverførsel og uddannelse i teknologi har sikret 
nationalt plan komplementaritet. 
4.4 Yderligere bemærkninger I hvidbogen fra 1991 om videregående uddannelse taltes der for et 
tættere internt samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne i et 
integreret "norsk netværk" samt samarbejde med eksterne 
institutioner, men der har ikke været noget nationalt program. 
De norske forskningsråd har iværksat 
teknologioverførselsprogrammer mellem universiteterne og 
erhvervslivet. Industriministeriet ønsker bedre samarbejde mellem 
forskningsinstitutionerne og universiteterne. 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
PORTUGAL 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten COMETT har i en vis grad bidraget til at fremme af debatten, 
udvikling af nye ideer og forslag samt øget bevidsthed om det 
betydningsfulde ved teknologioverførsel. 
1.2 Fremme af forholdet COMETT har bidraget til forøgelse af nationale og internationale 
mellem universiteter og kontakter blandt universiteter og virksomheder inden for uddannelse 
virksomheder og teknologioverførsel. 
1.3 Indflydelse på Oprettelsen af COMETT's informationskontor i Conselho para a 
udformningen af politikker Cooperaçào Ensino Superior Empresa (CESE - det organ, som 
foreslår procedurer og politikker med henblik på bedre samarbejde 
mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet) har været 
afgørende for COMETT's succes i Portugal. Det foreslås at integrere 
et lignende samarbejde mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet i andre nationale programmer, som er baseret på 
erfaringerne fra COMETT. 
194 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
PORTUGAL 
Emne Sammenfattet svar 
1.4 Forbindelser til / synergi CESE anbefalede offentlig støtte af UPUV'erne med henblik på at 
med nationale / regionale skabe bedre synergi med nationale programmer. Sideløbende med 
programmer COMETT har det desuden hvert år afholdt to store konferencer 
inden for samarbejde mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet. COMETT-aktiviteterne har ligeledes inspireret CESE 
til at iværksætte et nationalt praktikprogram for personer med 
afsluttet eksamen i virksomheder og organisationer i andre EU- og 
EFT A-stater. CESE vil gøre brug af megen af den information og 
mange af de kvalifikationer, som er opnået gennem COMETT-
programmet. 
1.5 COMETT's samlede Visse allerede etablerede FoU- og teknologioverførselskonsortier har 
virkninger bredt sig til uddannelsesområdet. 
Etablering af kontaktflader mellem de videregående uddannelser og 
virksomhederne, som beskæftiger sig med teknisk uddannelse. 
Integrering af tværnationale praktikophold i kurserne. 
Nyskabende dialog mellem VU'erne og virksomhederne, som har 
medført mere skræddersyede kurser. 
2.1 Bidraget fra regionale Bidraget har bestået af 1) udvikling af dedicerede kontakflader 
UPUV-netværk mellem VU'erne og erhvervslivet på regionalt plan, dog domineret 
af universiteterne. 2) Tilførsel af en international dimension til disse 
kontaktflader, som tidligere var meget svag. 3) Udvidelse af 
aktiviteter til andre programmer på EU-plan og nationalt plan 
(PEDIP, PRODEP osv.). To UPUV'er har bevæget sig over i 
samarbejde med regionale myndigheder om regional udvikling. Et 
UPUV har etableret en række teknologioverførselscentre over hele 
sin region. 
2.2 Formidling af COMETT-støtte til undersøgelser af uddannelses- og 
virksomhedernes behov kvalifikationsbehov, navnlig for små og mellemstore virksomheder, 
udgør et nyttigt bidrag på dette punkt. 
2.3 Fremme af en tværnational UPUV'eme/COMETT har styrket forbindelserne til VU'er og 
indstilling blandt parterne virksomheder i udlandet, hvorved der er etableret nye partnerskaber 
med FoU- og uddannelsesorganer. Ligeledes har det givet 
virksomhederne internationale kontakter og potentielle markeder 
samt fungeret som bindeled til andre europæiske programmer. 
Virksomhederne, navnlig de små og mellemstore, har dog ydet et 
ringe bidrag til udviklingen af programmer. 
2.4 Bidraget fra De seks sektorspecifikke UPUV'er (inden for tekstilindustrien, 
sektorspecifikke UPUV- landbrugssektoren, minedrift, telekommunikation, bioteknologi) har 
netværk udarbejdet kurser, uddannelsesmateriale, bøger, vejvisere osv. samt 
udvekslet studerende og styrket forbindelserne over hele Europa. 
195 
ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
PORTUGAL 
Emne Sammenfattet svar 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'erne i 
medlemsstaten Stærke sider: UPUV-aktivitetemes tværnationale dimension. 
Udviklingen af en professionel ledelsesstruktur. Specialisering inden 
for international uddannelse i teknologi 
Svage sider: UPUV'erne er stadig i høj grad afhængige af skrøbelig 
økonomisk støtte. De fleste sektorspecifikke UPUV'er har en konfus 
juridisk status. Mangel på offentlig bevidsthed om og anerkendelse 
af deres potentiale inden for EF's nye undervisnings- og 
uddannelsesprogrammer. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder De studerendes øgede interesse for praktikophold i udlandet. Større 
europæisk dimension i uddannelsen. Mobiliteten har desuden 
bidraget med hensyn til udviklingen af et europæisk 
teknologioverførselsnetværk blandt universiteter og virksomheder. 
Dog er der stadig tale om manglende anerkendelse af studerendes 
praktikophold i de akademiske læseplaner og mangel på reel kontrol 
af uddannelsesinitiativer blandt universiteter og virksomheder. 
Udveksling af medarbejdere, navnlig fra virksomheder til 
universiteter, er stadig problematisk på grund af virksomhedernes 
vanskeligheder med at kombinere medarbejdernes uddannelsesbehov 
med universiteternes uddannelsesmetoder og frigørelse i lange 
perioder. 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger Ringe. En større grad af deltagelse i og ansvar for udveksling af 
studerende blandt universiteterne er påkrævet. Desuden er det 
nødvendigt, at man på institutionerne og i læseplanerne konsekvent 
anerkender praktikophold på tværs af grænserne. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser En styrkelse med hensyn til udvikling af og deltagelse i 
uddannelsesaktiviteter på tværs af grænserne. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse En forbedring af kvaliteten og mængden af uddannelsesmateriale på 
markedet. Virkningen er dog begrænset på grund af et lavt niveau 
hvad angår efterspørgslen efter (og udbuddet af) teknologirelateret 
uddannelse i Portugal. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan Selv om virkningen er begrænset, vil det endelige resultat afhænge 
af synergien og komplementariteten mellem specifikke 
uddannelsesforanstaltninger under COMETT og nationale, regionale 
og lokale programmer. 
4.4 Yderligere bemærkninger 
196 
sw ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
SVERIGE 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Marginal påvirkning på nationalt plan; en vis indflydelse på 
regionalt og lokalt plan. Programmet er for lille. Desuden har 
økonomien været betrængt. 
1.2 Fremme af forholdet Begrænset, bortset fra de direkte involverede. Universiteterne har 
mellem universiteter og allerede stærke efter- og videreuddannelsesenheder. Fremme af 
virksomheder internationale forbindelser for svenske universiteter og virksomheder 
har dog været et nyt element. 
1.3 Indflydelse på Ingen på nationalt plan. En del på regionalt plan. 
udformningen af politikker 
1.4 Forbindelser til / synergi Ikke særlig meget. En vis synergi mellem universiteternes efter- og 
med nationale / regionale videreuddannelsesprogrammer og UPUV'erne. 
programmer 
1.5 COMETT's samlede Den samlede virkning har været lille. Streng B har været den eneste 
virkninger rigtige succes, navnlig for de mellemstore virksomheder. De 
udviklede netværk vil blive anvendt til andre projekter. COMETT 
har desuden øget forståelsen for EU. 
2.1 Bidraget fra regionale Bidraget har været lille uden for kredsen af virksomheder og 
UPUV-netværk universiteter, som har været direkte involveret. Disse UPUV'er har 
haft en identitetskrise. Indirekte bidrag omfatter dog 
Formidling af information 
Øget markedsføring af teknologi og uddannelse 
Europæisk forum for samarbejde og politisk pres (sektoralt) 
2.2 Formidling af De fleste UPUV'er har forsøgt. Der er dog mange organisationer, 
virksomhedernes behov som er aktive inden for dette område. 
2.3 Fremme af en Ja, til en vis grad, hovedsageligt gennem demonstration, 
tværnational indstilling 
blandt parterne 
2.4 Bidraget fra Temmelig begrænset, bortset fra virkningerne af de udbudte kurser 
sektorspecifikke UPUV- og de studerendes praktikophold. Men de har fungeret godt. 
netværk 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider har været UPUV-personalets engagement og evnen til 
svage sider ved at arbejde i et tværeuropæisk perspektiv og støtte andre 
UPUV'erne i programmer. 
medlemsstaten Svage sider har været manglen på inddragelse af virksomheder, 
navnlig de små og mellemstore, og den tværregionale overførsel af 
erfaringer. 
3.1 Mobilitetsaktionemes Nej, der har ikke været noget grundlæggende nyt inden for 
bidrag til nyskabelser studerendes praktikophold. De andre praktikopholdsordninger er 
inden for samarbejdet næsten ikke blevet benyttet, 
mellem universiteter og 
virksomheder 
197 
sw ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
SVERIGE 
Emne Sammenfattet svar 
3.2 Ændring af politik og 
praksis med henblik på at 
lette udvekslinger Øgede bestræbelser på at finde pladser til studerende i større 
virksomheder. Enkelte af disse har brugt COMETT til at afprøve 
potentielle medarbejdere i datterselskaber i udlandet. 
Enkelte små og mellemstore virksomheder har haft deres første 
erfaringer med udenlandske studerende. 
Større lydhørhed over for kulturelle forskelle. 
Det svenske udenrigsministerium har tilladt en hurtig/forenklet 
procedure med hensyn til arbejds- og opholdstilladelser til 
studerende. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser Marginal virkning. 
1. Nyskabelsen har fundet sted i det forberedende arbejde - debatter 
og forhandlinger vedrørende ansøgning og formulering af "ordren" 
til universitetslærerne. I øvrigt har der ikke været nogen virkning. 
2. Hos de sektorspecifikke UPUV'er har indflydelsen fra 
erhvervslivet været stærkere inden for udvikling af uddannelse. 
3. Et IT-netværk er blevet etableret (i første omgang med henblik 
på søgning efter oplysninger og partnere), som udvikler sig hen 
imod anvendelse i forbindelse med in situ-uddannelse for 
erhvervslivet. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 
af teknologi-relateret 
uddannelse Marginalt. Kvalitetskontrol er dog blevet et vigtigt emne, som man 
er bevidst om, idet kurserne skal ledes af forskellige undervisere i 
forskellige lande. 
4.3 Supplering / styrkelse af 
uddannelsesinitiativer på 
nationalt plan Marginalt. 
4.4 Yderligere bemærkninger COMETT har ikke været i gang længe nok til, at det kan 
bedømmes. Det har været for lille til at have en større virkning. 
Måske er en klarere differentiering mellem UPUV'erne nødvendig. 
For eksempel specialiserer de sektorspecifikke UPUV'er sig inden 
for udvikling og udbud af kurser til regionale UPUV'er, som 
tilfredsstiller behovet på lokalt plan. Genbmget af udviklede kurser 
har været meget begrænset. 
UPUV-netværkene bør fastholdes. 
198 
SF ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
FINLAND 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten Da der mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet har 
været en stærk tradition for samarbejde, udveksling og praktikophold 
i Finland, ses COMETT ikke som havende nogen betydende 
virkning, hverken på regionalt eller nationalt plan inden for debatten, 
forholdet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet eller 
med hensyn til udformningen af politikker. 
Den nyskabende virkning har vist sig på det tværnationale plan. 
1.2 Fremme af forholdet Den faste tradition med hensyn til samarbejde mellem universiteterne 
mellem universiteter og og virksomhederne udgjorde et godt udgangspunkt for iværksættelsen 
virksomheder af programmet. 
Der er draget erfaringer i europæisk sammenhæng. 
1.3 Indflydelse på I den regionale og nationale politik tages vigtigheden af gode 
udformningen af politikker forbindelser mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet 
allerede for givet. 
1.4 Forbindelser til / synergi Der har været stærk synergi med det nationale program til forøgelse 
med nationale / regionale af de teknologiske institutters tværnationale aktiviteter. To tredjedele 
programmer af de udgående Ba-studerende er kommet fra disse institutter. 
Undervisningsministeriet har ydet særlige bonustilskud til 
akademiske universiteter, som øger deres tværnationale aktiviteter. 
Deltagelse i COMETT udgør nu et af kriterierne for sådanne tilskud. 
1.5 COMETT's samlede Erfaring inden for samarbejde i EU-sammenhæng, både hvad angår 
virkninger myndigheder og organisationer, som deltager i programmet. 
Et solidt grundlag efter vellykket deltagelse i et EF-program som 
udgangspunkt for det fremtidige arbejde. 
2.1 Bidraget fra regionale De har bygget bro mellem Bruxelles og de deltagende finske 
UPUV-netværk organisationer, navnlig hvad angår virksomheder. 
2.2 Formidling af Alle UPUV'er har gennemført analyser af kvalifikationsbehov, 
virksomhedernes behov hvilket har ført til etablering af nye projekter. 
2.3 Fremme af en tværnational De har fremmet og støttet internationalt samarbejde og i mange 
indstilling blandt parterne tilfælde gjort nationale projekter europæiske. 
2.4 Bidraget fra De to sektorspecifikke UPUV'er har haft tydelig indflydelse med 
sektorspecifikke UPUV- hensyn til uddannelse i deres respektive sektorer. 
netværk 
2.5 De væsentligste stærke og Stærke sider: Tæt samarbejde mellem UPUV'er og med 
svage sider ved informationscentret, supplerende midler til UPUV'er som 
UPUV'erne i forberedelse til LEONARDO. 
medlemsstaten Svage sider: Ikke fuld UPUV-dækning af landet, den økonomiske 
krise har begrænset omfanget af partnere i erhvervslivet. Da 
COMETT var det eneste program, som Finland kunne deltage i, har 
UPUV'erne været begrænset til hovedsagelig at arbejde med 
COMETT. 
199 
3.1 Mobilitetsaktionemes Der har været en lang tradition for praktikophold for studerende i 
bidrag til nyskabelser udlandet. Således har COMETT skabt en ny kanal snarere end 
inden for samarbejdet generel nyskabelse. Dog har COMETT skabt et effektivt middel til 
mellem universiteter og forøgelse af antallet af praktikophold af høj kvalitet, navnlig for de 
virksomheder teknologiske institutter. 
Ekspertudvekslinger (Bc) er, selv om de ikke er nye, blevet 
påskønnet som en af de mest nyttige aktiviteter under COMETT. I 
1994 var Finland det land, som sendte næstflest afsted i COMETT! 
3.2 Ændring af politik og COMETT's decentraliserede struktur har opmuntret de ansatte på 
praksis med henblik på at universiteterne, som tager sig af internationale anliggender til at tage 
lette udvekslinger initiativer og påtage sig mere ansvar med hensyn til at arrangere 
praktikophold. Tidligere var det meste af dette arbejde centraliseret. 
Virksomhederne har bevæget sig fra en indstilling præget af 
velgørenhed hen imod at acceptere studerende og anerkende den 
merværdi, de reelt tilfører. 
4.1 Frembringelse af 
nyskabende 
samarbejdsformer inden 
for udvikling af 
uddannelseskurser 
4.2 Bidrag til forbedret udbud COMETT har ikke haft større virkning på nationalt plan på gmnd af 
af teknologi-relateret det begrænsede antal projekter. Kurser, som ellers kun ville have 
uddannelse været nationale, er dog blevet gjort europæiske. Kurserne er blevet 
gennemført på engelsk af hensyn til udenlandske deltagere. Det 
udarbejdede materiale blev anerkendt som brugbart af erhvervslivet. 
4.3 Supplering / styrkelse af COMETT har i høj grad bidraget til at forøge europæisk samarbejde, 
uddannelsesinitiativer på skabe nye kontakter og samarbejdsformer. 
nationalt plan 
4.4 Yderligere bemærkninger 
200 
UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Emne Sammenfattet svar 
1.1 Fremme af debatten 1. På universiteterne mente man generelt, at COMETT havde pustet 
liv i debatten om samarbejde mellem de videregående uddannelser 
og erhvervslivet. Mange bemærkede dog, at debatten havde stået på 
længe før COMETT. 
2. 43% af virksomhederne mente, at COMETT havde haft succes 
på dette område. 36% var uenige. 
3. 58% af de regionale og 71% af de sektorspecifikke UPUV'er 
mente, at COMETT havde ydet et nyttigt bidrag. 
1.2 Fremme af forholdet 1. De fleste universiteter mente, at COMETT havde ydet et nyttigt 
mellem universiteter og bidrag. Programmet havde forøget antallet af forbindelser både 
virksomheder lokalt og på tværs af Europa. 
2. Enkelte virksomheder mente, at COMETT kun havde frembragt 
et minimum af nye samarbejdsprojekter. Andre mente, at 
forbindelser mellem universiteterne og erhvervslivet, som var 
udviklet gennem COMETT, havde tilført nye ideer til 
arbejdspladsen. 
3. 70% af alle UPUV'er mente, at de havde ydet et nyttigt bidrag 
på dette område. De berørte områder strakte sig fra studerendes 
praktikophold til etablering af nye tværnationale forbindelser, 
analyser af kvalifikations- og uddannelsesbehov på regions- og 
sektorplan, spørgsmål vedrørende beskæftigelse af kandidater. 
1.3 Indflydelse på 1. 49% af universiteterne mente, at COMETT ikke havde 
udformningen af politikker indflydelse på politikken; det meste af den var allerede veludviklet. 
2. 36% af virksomhederne mente, at COMETT har haft nogen eller 
betydelig indflydelse på deres politik over for universiteterne. 
3. Kun 25% af de regionale og 14% af de sektorspecifikke 
UPUV'er mente, at COMETT havde nogen eller betydelig 
indflydelse. Mange mente dog, at den indirekte indflydelse havde 
været betydelig. COMETT supplerede og forbedrede eksisterende 
modeller for samarbejde mellem de videregående uddannelser og 
erhvervslivet. 
1.4 Forbindelser til / synergi 
med nationale / regionale 
programmer 1. Halvdelen af universiteterne deltog i nationale/regionale 
ordninger, som ligner COMETT. Enkelte var medlemmer af TEC'er 
(erhvervsuddannelses- og virksomhedsråd). 
2. For virksomhedernes vedkommende var de væsentligste 
eksempler på fordelene ved COMETT adgang til europæisk 
ekspertise og større bevidsthed om europæiske 
uddannelsesspørgsmål. 44% beskæftigede sig med lignende 
aktiviteter. 
3. 77% af de regionale og 60% af de sektorspecifikke UPUV'er 
berettede om etablering af forbindelser mellem COMETT- og andre 
nationale/regionale politikker, som havde fælles mål. 
201 
UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Emne Sammenfattet svar 
1.5 COMETT's samlede 1. Universiteterne mente generelt, at COMETT havde begrænset 
virkninger virkning, også lokalt. De internationale aspekter ansås dog for at 
give EU's uddannelsespolitikker større troværdighed. Enkelte 
mente, at det havde forbedret det teknologiske niveau i lokale 
virksomheder. 
2. Halvdelen af virksomhederne mente, at COMETT havde haft 
gavnlig virkning på deres egen virksomhed, navnlig gennem 
studerendes praktikophold, frembragt nye færdigheder samt 
bevidsthed om EU-markedet. Virksomhederne mente, at 
COMETT's samlede virkning på regionalt plan var lille. 
3. Blandt UPUV'erne mente man, at virkningen var begrænset af, at 
den til rådighed værende finansiering ikke var tilstrækkelig til at 
skabe interesse og deltagelse i større omfang. 
2.1 Bidraget fra regionale 1. Universiteterne mente, at UPUV'eme var mere relevante på 
UPUV-netværk regionalt end på nationalt plan. UPUV'eme var effektive med 
hensyn til markedsføring af COMETT. Nyhedsbreve, møder, 
praktikophold og kortvarige kurser var alle nyttige. 
2. Generelt anerkendte virksomhederne behovet for netværk mellem 
universiteterne og virksomhederne, og de så UPUV'erne som en af 
katalysatorerne på dette område. 
3. Alle UPUV'er bemærkede behovet for netværk mellem de 
videregående uddannelser og erhvervslivet, hvorigennem 
tværnationale forbindelser kunne etableres og information om 
uddannelsesmuligheder i EU kunne formidles. 
2.2 Formidling af 1. Over halvdelen af universiteterne mente, at UPUV'eme kun 
virksomhedernes behov havde lille eller ingen virkning med hensyn til at hjælpe 
virksomhederne med at gøre opmærksom på deres behov: der 
eksisterede mange andre kanaler. 
2. UPUV'eme hjalp virksomhederne med analyser af 
uddannelsesbehov og med at hæve niveauet for uddannelse i 
virksomhederne. 
3. UPUV'eme viste kun i begrænset omfang klart, at de selv havde 
været nyttige på dette område: 54% af de regionale UPUV'er 
mente, at man kun havde opnået lidt. 
2.3 Fremme af en tværnational 1. Universiteterne mente, at UPUV'eme hjalp dem til at se ud over 
indstilling blandt parterne de nationale grænser og etablere forbindelser med andre 
universiteter og virksomheder på tværs af Europa. 
2. Hvad angår virksomhederne fandt UPUV'eme partnere i udlandet 
og skaffede EU-studerende til praktikophold. 
3.61% af de regionale og alle de sektorspecifikke UPUV'er mente, 
at de havde bidraget en del eller meget til at fremme tværnationalt 
samarbejde. 
2.4 Bidraget fra Der var ingen skarp sondring mellem de sektorspecifikke UPUV'ers 
sektorspecifikke UPUV- og de regionale UPUV'ers bidrag. De synes dog at have tættere og 
netværk mere hyppige kontakter med virksomhederne. 
202 
UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
1 PROGRAMMET 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Emne Sammenfattet svar 
2.5 De væsentligste stærke og 
svage sider ved 
UPUV'eme i 
medlemsstaten 1. Universiteterne mente, at UPUV'ernes styrke lå i deres udbredte 
kontakter med andre UPUV'er, universiteter og virksomheder i Det 
Forenede Kongerige og EU. Derudover deres engagement med 
hensyn til erhvervsudvikling og deres katalysatorvirkning til 
fremme af samspillet mellem universiteterne og erhvervslivet. 
Svaghederne lå i utilstrækkelig finansiering og i visse tilfælde 
mangel på tætte forbindelser med deres egne regionale strukturer. 
2. Virksomhederne mente, at UPUV'ernes styrke lå i deres evne til 
at føre europæiske organisationer sammen og tilvejebringe det 
nyeste inden for teknologiuddannelsesaktiviteter i EU. Desuden 
åbning af muligheder for praktikophold i Europa. Svagheden lå i 
mangelen på fælles træk mellem sektorspecifikke og regionale 
UPUV'er samt finansieringsprocessen, som vanskeliggjorde 
langtidsplanlægning. Kommunikationen gennem information og 
reklame var ringe. Manglende bevidsthed om eksistensen af 
UPUV'er. 
3. De regionale UPUV'er mente, at deres stærke sider lå i: 
netværkssamarbejde, ekspertise inden for mobilitetsprogrammer, 
forbindelser med Kommissionen, projektledelse, at skabe adgang 
for alle til VU'er, virksomheder og EF-programmer. Blandt de 
svage sider nævnte man utilstrækkelig finansiering, afhængighed af 
EF-finansiering og manglende muligheder for at optage anden 
finansiering, vanskeligheder med hensyn til at fastholde 
erhvervslivets interesse, at skulle klare alt for alle osv. 
De sektorspecifikke UPUV'ers stærke sider omfattede; et klart 
idégrundlag, støtte fra VU'er, virksomheder og EF, ekspertise med 
hensyn til EF-finansiering og projektledelse. Blandt de svage sider 
var relativt dårlige forbindelser til erhvervslivet og dårlig 
kommerciel orientering samt dårlige forbindelser til enkelte lande. 
3.1 Mobilitetsaktionemes 
bidrag til nyskabelser 
inden for samarbejdet 
mellem universiteter og 
virksomheder 1. Lige godt halvdelen af universiteterne mente, at de studerendes 
praktikophold havde bidraget til sådanne nyskabelser. 
2. To tredjedele af virksomhederne mente, at de havde haft gavn af 
at have praktikanter; fjernelse af nationale barrierer og åbning af 
muligheder for markedsføring samt det specifikke tekniske element 
bidrog. 
3. 85% af de regionale UPUV'er mente, at de studerendes 
praktikophold havde bidraget til nyskabelse ved at etablere nye 
forbindelser, øge interessen for og efterspørgslen efter studerende, 
sætte virksomhederne i forbindelse med nye markeder, gavne 
universiteterne og kæde virksomhederne sammen med et stort 
udbud af velmotiverede studerende osv. 
203 
UK ENDELIGE NATIONALE EVALUERINGER AF COMETT-
PROGRAMMET 
DET FORENEDE KONGERIGE 
Emne Sammenfattet svar 
3.2 Ændring af politik og 1. Halvdelen af universiteterne ændrede politik og praksis, hvilket 
praksis med henblik på at blandt andet gav sig udtryk i større akademisk anerkendelse af 
lette udvekslinger praktikophold og ændringer i procedurerne i forbindelse med 
praktikophold. 
2. Halvdelen af de adspurgte virksomheder havde foretaget 
ændringer. 
3. Omkring tre fjerdedele af UPUV'erne mente, at universiteterne 
og virksomhederne havde foretaget disse ændringer: fleksibilitet 
med hensyn til udformning af kurser, hjælp til undervisere, som 
ønsker at besøge studerende i udlandet, forsikringer, forbedring af 
sprogfærdigheder osv. Virksomhederne var blevet mere fleksible 
med hensyn til at planlægge og definere arbejdsprogrammer osv. 
4.1 Frembringelse af 1. Halvdelen af universiteterne mente, at COMETT havde bidraget 
nyskabende til nyskabelse. 
samarbejdsformer inden 2. 70% af virksomhederne mente, at COMETT kun havde haft lille 
for udvikling af eller ingen virkning med hensyn til nyskabelse, 
uddannelseskurser 3. Blandt UPUV'eme mente kun 16% af de regionale og 57% af de 
sektorspecifikke UPUV'er, at man havde opnået en del eller meget. 
Denne fiasko skyldtes utilstrækkelig finansiering under streng C og 
mangel på personaleressourcer blandt små og mellemstore 
virksomheder. 
4.2 Bidrag til forbedret udbud 1. Halvdelen af universiteterne mente, at COMETT havde bidraget 
af teknologi-relateret på dette område. 
uddannelse 2. Hvad angår kvantiteten og kvaliteten af uddannelsen, mente 
virksomhederne, at COMETT havde ydet et meget lille eller slet 
intet bidrag. 
3. Omkring halvdelen af UPUV'eme mente, at COMETT havde 
bidraget til kvantiteten og kvaliteten ved at skaffe adgang til en 
større gruppe af eksperter, tilføre europæisk merværdi, opnå anden 
finansiering osv. 
4.3 Supplering / styrkelse af 1. Halvdelen af universiteterne mente, at COMETT har bidraget, 
uddannelsesinitiativer på 2. 59% af virksomhederne mente, at COMETT supplerede deres 
nationalt plan egne uddannelsesaktiviteter. 
3. De sektorspecifikke UPUV'er var mere positivt stemt end de 
regionale UPUV'er: 57% mente, at COMETT havde bidraget en del 
eller meget. 
4.4 Yderligere bemærkninger Konklusion: ... COMETT-programmet (har) generelt været 
vellykket med hensyn til at bidrage til en øget bevidsthed om 
Europa i forbindelse med undervisning og uddannelse... (men) det 
har været meget begrænset i omfang sammenlignet med 
supplerende foranstaltninger på regionalt og nationalt plan. 
COMETT's største merværdi har bestået i at udbrede praksis med 
praktikophold til en større gruppe af virksomheder.... Det har 
desuden været medvirkende til at skabe nye kontakter mellem 
universiteter her i landet og virksomheder i andre medlemsstater 
eller i EFTA-lande. 
204 
Det Forenede Kongeriges regerings endelige nationale evalueringsrapport blev udarbejdet ved separat at 
undersøge og rapportere synspunkterne blandt universiteter, virksomheder, UPUV'er og koordinatorer af 
pilotprojekter. Svarene fra undersøgelsen gives som tre separate svar. 1. = Universiteter 2. = Virksomheder 
3. = UPUV'er. 
205 
BSN 0254-1459 
KOM(96) 410 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 16 15 
Katalognummer ; CB-CO-96-408-DA-C 
ISBN 92-78-07785-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
M>