(5)Den 25. maj 2016 tog Eurogruppen også hensyn til bæredygtigheden af den græske gæld. Man blev i gruppen enige om, at en pakke med gældstiltag, der skal indfases gradvist, er nødvendig for at nå det aftalte benchmark for bruttofinansieringsbehov. Man blev i gruppen også enige om, at de første tiltag skulle gennemføres på kort sigt, dvs. efter afslutningen af den første evaluering og frem til programmets afslutning. Den 23. januar 2017 vedtog bestyrelserne i ESM og den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet de regler, ifølge hvilke pakken med kortsigtede tiltag til gældslettelse for Grækenland gennemføres, og gennemførelsen heraf er påbegyndt. Man blev på mødet i Eurogruppen den 25. maj 2016 også enige om, at man efter en vellykket gennemførelse af programmet i midten af 2018 regner med, at der om nødvendigt muligvis skal gennemføres endnu en pakke med tiltag for at nå de aftalte benchmarks for gældens bæredygtighed.

(3)Den samlede politiske pakke fastsat i et ESM-aftalememorandum om specifikke økonomisk-politiske betingelser ("aftalememorandummet") af 19. august 2015 tager sigte på at genvinde de finansielle markeders tillid, genoprette sunde makroøkonomiske balancer og gøre det muligt at genoprette holdbar økonomisk vækst. Den bygger på fire søjler: genskabelse af den finanspolitiske holdbarhed, sikring af den finansielle stabilitet, styrkelse af konkurrenceevnen og øget vækst samt modernisering af staten og af den offentlige forvaltning.

(1)Den 16. juli 2015 opfordrede Den Europæiske Stabilitetsmekanismes ("ESM") styrelsesråd Kommissionen til sammen med Den Europæiske Centralbank ("ECB"), ESM, de græske myndigheder og, når det er relevant, Den Internationale Valutafond ("IMF") til at nå til enighed om et makroøkonomisk tilpasningsprogram for Grækenland i form af et lån. Programmet blev udarbejdet efter proceduren i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013. Den 11. august 2015 nåede disse institutioner og den græske regering til enighed om en aftale på teknisk niveau om et makroøkonomisk tilpasningsprogram ("programmet"). På forslag fra Kommissionen vedtog Rådet programmet i form af en gennemførelsesafgørelse().

Som svar på en anmodning af 8. juli 2015 fra Den Hellenske Republik til formanden for styrelsesrådet for den europæiske stabilitetsmekanisme (ESM) om stabilitetsstøtte i form af et lån med en løbetid på tre år har ESM's styrelsesråd anmodet Europa-Kommissionen om, sammen med Den Europæisk Centralbank og Den Internationale Monetære Fond, at indgå et aftalememorandum med de nærmere betingelser for en facilitet for finansiel støtte for perioden 2015-2018 i overensstemmelse med ESM-traktatens artikel 13, stk. 3. og et makroøkonomisk tilpasningsprogram for Grækenland. Programmet blev udarbejdet efter proceduren i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013. Den 11. august 2015 nåede disse institutioner og den græske regering til enighed om en aftale på teknisk niveau om et makroøkonomisk tilpasningsprogram ("programmet").

(6)Den 25. maj 2016 hilste Eurogruppen det velkommen, at IMF's ledelse har til hensigt at indstille til fondens bestyrelse at godkende en finansiel ordning for Grækenland. Eurogruppen bekræftede den 5. december 2016 denne holdning og betonede også behovet for fælles betingelser, som er aftalt mellem institutionerne og Grækenland. Den 5. december 2016 opfordrede Eurogruppen også institutionerne og Grækenland til hurtigt at genoptage forhandlingerne for at nå frem til en aftale på embedsmandsplan snarest muligt, på grundlag af sådanne fælles betingelser og indeholdende et mandat til Eurogruppens Arbejdsgruppe til at vurdere denne aftale på embedsmandsplan. Betingelserne omfatter vedtagelse af en på forhånd ratificeret finanspolitisk pakke, som skal bidrage til at sikre et primært overskud på 3,5 % af BNP på mellemlang sigt.

(7)Den græske økonomi har udvist stor robusthed over for et miljø med øget usikkerhed og indførelse af kapitalkontrol, og BNP skrumpede kun med 0,2 % i 2015. I 2016 stagnerede den græske økonomi, idet spirende vækst i privatforbruget blev opvejet af en nedgang i det offentlige forbrug og nettoeksporten. I Kommissionens forårsprognose for 2017 forventes den græske økonomi med afsæt i, at forbedrede økonomiske forventninger understøtter investeringer og forbrug, at vokse med 2,1 % og 2,5 % i henholdsvis 2017 og 2018.

(8)Ifølge denne prognose vil gældskvoten udgøre 179,0 % i 2016, 178,8 % i 2017, 174,6 % i 2018 og 165,2 % i 2019. Gældskvoten vil således begynde at falde fra 2017. Grækenland opnåede primære overskud på 0,5 % af BNP i 2015 og 4,2 % af BNP i 2016 og overgik således programmålene på henholdsvis -0,25 % og 0,5 %. De græske myndigheder vil følge en finanspolitisk kurs, der er baseret på mål for det primære overskud på 1,75 % af BNP i 2017 og 3,5 % i 2018 og på mellemlang sigt. Den kurs, som de finanspolitiske mål udstikker, er forenelig med de forventede vækstrater i græsk økonomi, når den kommer ud af den dybeste recession, landet har oplevet.

(9)I lyset af de ajourførte prognoser fra Kommissionens tjenestegrene og resultaterne af Kommissionens 2. evaluering bør det eksisterende program, for at afspejle de reformer, som de græske myndigheder har foretaget frem til udgangen af første kvartal 2017, ajourføres sammen med ECB og, når det er relevant, IMF. På dette grundlag bør de ajourførte betingelser skitsere den række af politikker, som der er behov for for at sikre en vellykket gennemførelse af programmet i fremtiden, med henblik på at gøre den græske økonomi i stand til igen at skabe bæredygtig vækst. Det er derfor passende at ændre Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1411.

(10)Enhver form for finansiel støtte til Grækenland, der modtages til støtte for gennemførelsen af politikker under programmet, bør være i overensstemmelse med Unionens retlige krav og politikker, navnlig Unionens rammer for den økonomiske styring og chartret om grundlæggende rettigheder. I det omfang nogle af de tiltag, der forudses i det makroøkonomiske tilpasningsprogram, begrænser udøvelsen af de rettigheder og friheder, som anerkendes af chartret om grundlæggende rettigheder, er disse begrænsninger i overensstemmelse med artikel 52, stk. 1, deri. De foranstaltninger, der iværksættes for at støtte finansielle institutioner, bør gennemføres i overensstemmelse med Unionens konkurrenceregler. Kommissionen bør sikre, at alle de tiltag, der er fastsat i et aftalememorandum i forbindelse med finansiel støtte under ESM, er i fuld overensstemmelse med denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Artikel 2 i Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/1411 affattes således:

1.Grækenland viderefører den finanspolitiske konsolidering ved hjælp af permanente tiltag af høj kvalitet og afbøder virkningerne for de dårligt stillede befolkningsgrupper mest muligt. De græske myndigheder forpligter sig til at sikre holdbarheden af de offentlige finanser og opnå betydelige og holdbare primære overskud på mellemlang sigt, som løbende nedbringer gældskvoten. Grækenland vil i overensstemmelse hermed følge en finanspolitisk kurs, der er baseret på mål for det primære overskud på 1,75 % af BNP i 2017 og 3,5 % i 2018 og på mellemlang sigt. Myndighederne forpligter sig til at gennemføre yderligere strukturelle tiltag, som giver besparelser på 0,3 % af BNP senest i 2018, for at sikre den tilsigtede udvikling i det primære overskud. De tiltag, som skal gennemføres for at opnå disse mål for det primære overskud, og som man er blevet enige om i forbindelse med den 2. evaluering af programmet, skal omfatte: strømlining af velfærdsydelser og afskaffelse af skattemæssige udgifter på grundlag af Verdensbankens evaluering af det sociale velfærdssystem; rationalisering af sundhedsudgifterne gennem en udvidelse af rammen for det færdigbehandlede budget og nedsættelse af tilbagebetalingslofterne; indførelse af en afgift på kortvarig udlejning af overnatningssteder til turister og rationalisering af visse præstationsincitamenter og tilskud i den offentlige sektor.

2.For at understøtte genoprettelse af budgetligevægten i retning af mere vækstvenlige og fordelingsmæssigt retfærdige politikker samtidig med, at opnåelsen af de mellemfristede finansielle mål sikres, skal myndighederne lovgive om følgende tiltag:

i.en mellemfristet finanspolitisk strategi for perioden 2018-2021 i overensstemmelse med de aftalte mellemfristede mål, som skal nås uden væksthæmmende tiltag

iien pensionsreform, som giver nettobesparelser på 1 % af BNP på mellemlang sigt, og en reform af den personlige indkomstskat, som skal gennemføres og give nettobesparelser på 1 % af BNP i 2020 og på mellemlang sigt

iiien vækstfremmende skattepakke, som netto svarer til udbyttet fra reformen af den personlige indkomstskat og omfatter: i) en nedsættelse af skattesatserne for personlig indkomst og solidaritetsbidraget med en mellemfristet finanspolitisk indvirkning på 0,8 % af BNP; ii) en nedsættelse af selskabsskattesatserne med en mellemfristet finanspolitisk indvirkning på 0,1 % af BNP og iii) en nedsættelse af ejendomsskatten (ENFIA) med en indvirkning på 0,1 % af BNP

iven målrettet investeringspakke, der netto svarer til udbyttet fra pensionsreformen og består af: i) øgede investeringer i målrettede velfærdsydelser (boligtilskud, børnetilskud, skolemad, dagtilbud og pleje/førskoleundervisning, indtægtsbestemt nedsættelse af egenbetaling på sundhedsområdet) til en værdi af 0,7 % af BNP, ii) investeringer i offentlig infrastruktur af høj kvalitet til en værdi af 0,15 % af BNP og iii) aktive arbejdsmarkedspolitikker til en værdi af 0,15 % af BNP

vtiltagene på personskatteområdet gennemføres i 2019, hvis det på grundlag af en fremadskuende vurdering i forbindelse med den endelige evaluering af programmet viser sig, at det er nødvendigt at fremskynde gennemførelsen for at nå det aftalte finanspolitiske mål på et primært overskud på 3,5 % af BNP i 2019, som skal nås uden væksthæmmende tiltag

vigennemførelsen af den ekspansive pakke påbegyndes i 2019 ved en gennemskuelig procedure på betingelse af, at der foretages en vurdering og opnås enighed i den endelige evaluering af programmet, hvorved det beløb, som skal gennemføres, er i overensstemmelse med institutionernes forventede overopfyldelse i forhold til de aftalte mellemfristede mål for at sikre, at disse mål nås.

3.Myndighederne skal færdiggøre den ramme, der er nødvendig for at den uafhængige myndighed med ansvar for offentlige indtægter kan realiseres fuldt ud og fungere effektivt. De skal gennemføre yderligere tiltag med henblik på at forbedre overholdelsen af skattereglerne, herunder lovgivningen til at fremme anvendelsen af elektroniske betalinger. Tiltag, som har til formål at styrke kampen mod skatteunddragelse, skal bl.a. stræbe efter at forbedre samarbejdsmodellen mellem retssystemet og skattemyndighederne.

4.Myndighederne skal gennemføre tiltag med henblik på at styrke budgetproceduren og den offentlige økonomistyring yderligere. De skal sikre, at den nationale lovgivning er i fuld overensstemmelse med traktaten om stabilitet, koordinering og styring i Den Økonomiske og Monetære Union (finanspagten). Myndighederne skal også fremlægge en mellemfristet handlingsplan med henblik på at sikre, at betalinger udføres i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/7/EU af 16. februar 2011 om bekæmpelse af forsinket betaling i handelstransaktioner. De skal styrke rammen for offentlige indkøb, herunder ved at fremme centralt indkøb.

5.Myndighederne skal gennemføre de nye lovbestemmelser i forbindelse med den omfattende pensionsreform fra 2016 fuldt ud. For at rationalisere de offentlige sundhedsudgifter skal myndighederne gennemføre strukturelle tiltag, der fokuserer på at forbedre effektiviteten, herunder et færdigbehandlet budget (tilbagebetalingsloft) for at dække poster, som ikke tidligere har været søgt tilbagebetalt. De skal offentliggøre en ajourført meddelelse om priser for at mindske priserne på lægemidler, jævnligt ajourføre og offentliggøre positiv- og negativlister og gennemføre yderligere tiltag for at forbedre generiske lægemidlers markedsandel.