1.Indledning

Asbest er et meget farligt stof, der forårsager kræft. Det er kendt, at miljømæssig og erhvervsmæssig eksponering for asbest bidrager til den store kræftbyrde i Europa og forårsager mange dødsfald, der kunne have været undgået. 78 % af de kræftformer, der anerkendes som arbejdsrelateret kræft i EU, og 88 % af de erhvervsbetingede tilfælde af lungekræft er asbestrelaterede. I 2019 kostede erhvervsmæssig eksponering for asbest over 70 000 liv i EU-27. Selv om dette primært skyldes tidligere erhvervsmæssig eksponering, bekræfter det de alvorlige konsekvenser af at blive udsat for asbest.

I løbet af de seneste 40 år har EU truffet foranstaltninger til at begrænse og derefter forbyde al brug af asbest. Mellem 1983 og 1985 begrænsede EU anvendelsen af seks typer asbestfibre. I 1991 forbød EU markedsføring og anvendelse af fem af disse typer og anvendelse af chrysotilasbest i produkter, der i vid udstrækning anvendes i bl.a. byggesektoren. I 1999 forbød EU alle seks typer asbestfibre, og EU's asbestforbud trådte i kraft i 2005. Forbuddet gælder både for varer, der fremstilles i og importeres til EU.

Bekæmpelse af kræft er en prioritet for EU. Kommissionen har forpligtet sig til effektivt at reducere eksponeringen for kræftfremkaldende stoffer såsom asbest som led i Europas kræfthandlingsplan og handlingsplanen for nulforurening. Da asbest stadig findes i mange bygninger, herunder i private hjem, er der behov for en omfattende og integreret tilgang for at tackle denne arv på tværs af flere politikområder. Yderligere foranstaltninger til håndtering af farerne ved eksponering for asbest vil beskytte mennesker mod sygdomme, fremme velvære og bidrage til at styrke den europæiske sundhedsunion.

Yderligere beskyttelse af befolkningen mod eksponering for asbest er særlig vigtig, da EU udruller den europæiske grønne pagt, som omfatter ambitionen om at øge andelen af bygningsrenoveringer. Bygninger tegner sig for 36 % af de energirelaterede drivhusgasemissioner. Eftersom det skønnes, at mere end 85 % af de eksisterende bygninger stadig vil stå i 2050, vil energieffektivitetsrenoveringer være afgørende for at nå målene i den europæiske grønne pagt. I denne forbindelse sigter renoveringsbølgestrategien mod at fordoble den årlige energirenoveringsprocent inden 2030. Specialiserede renoveringsarbejder med henblik på at reducere energiforbruget kan forbedre beboernes sundhed og levevilkår, forbedre luftkvaliteten, afhjælpe energifattigdom og fremme social inklusion. De kan også øge den langsigtede værdi af ejendomme, skabe arbejdspladser og føre til investeringer, der ofte er forankret i lokale forsyningskæder. Da mange bygninger med dårlig energimæssig ydeevne blev bygget under anvendelse af asbest, kan en hurtigere renovering af bygninger imidlertid også i betydeligt omfang øge antallet af personer, der udsættes for asbestrelaterede sundhedsrisici, da asbest i bygninger kan frigives under renoveringsarbejdet. Antallet af eksponerede arbejdstagere, som i øjeblikket er 4,1-7,3 millioner, forventes at stige med 4 % om året i de næste 10 år.

I oktober 2021 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning, hvori det opfordrede til en europæisk strategi for fjernelse af al asbest. Heri opfordrede Parlamentet til en yderligere EU-indsats for at beskytte arbejdstagere og borgere mod de sundhedsrisici, der er forbundet med eksponering for asbest, navnlig i forbindelse med energiomstillingen. Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg opfordrede også til fjernelse af al asbest og understregede, at arbejdet med energirenoveringer skaber synergier med fjernelse af skadelige stoffer. Borgernes anbefalinger inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid fremhævede også betydningen af rimelige arbejdsvilkår, navnlig revisionen af direktivet om asbest på arbejdspladsen, og af en holistisk tilgang til sundhed.

Der er behov for en europæisk tilgang til asbest for at beskytte menneskers sundhed og miljøet, navnlig i forbindelse med gennemførelsen af den europæiske grønne pagt og den europæiske kræfthandlingsplan. For at nå dette mål indeholder denne meddelelse en livscyklustilgang, der understøttes af et overordnet folkesundhedsmål. Den spænder over den indsats, der er nødvendig for at identificere asbest i bygninger og registrere sådanne oplysninger for at sikre sikker fjernelse eller behandling heraf, alt efter hvad der er relevant, og behandling af asbestholdigt affald, samtidig med at beskyttelsen af arbejdstagerne maksimeres, og der sikres en passende opfølgning af asbestrelaterede sygdomme. Denne meddelelse placerer EU som en international leder i kampen mod de risici, der er forbundet med asbest. Den fremhæver også de EU-midler, der er til rådighed til sikker fjernelse af asbest på nationalt, regionalt og lokalt plan, baseret på allerede eksisterende eller planlagte programmer. De foranstaltninger, der træffes, vil også bidrage til at nå målene for bæredygtig udvikling.

2.støtte til ofre: bedre diagnosticering og behandling af asbestrelaterede sygdomme

En stærk og ambitiøs politik for asbest vil frigøre betydelige fordele for menneskers sundhed og trivsel. Eksponering for asbest kan forårsage sygdomme som mesotheliom, asbestose og lungekræft. Kræfttyper forårsaget af asbest er alvorlige og har ringe overlevelsesrater. Mesotheliom kan ikke helbredes, og patienterne har en gennemsnitlig forventet levetid på 4 til 18 måneder. Eksponering for asbest tegner sig for 92 % af alle tilfælde af mesotheliom. Lungekræft, som er den næstmest diagnosticerede kræftform for mænd og den tredjemest diagnosticerede for kvinder, har en relativt lav overlevelsesrate efter diagnosen sammenlignet med andre almindelige kræfttyper.

Asbestrelaterede sygdomme har en lang latenstid. Da der i gennemsnit kan gå 30 år fra eksponeringstidspunktet til de første tegn på sygdom viser sig, forventes der at forekomme asbestrelaterede dødsfald og sygdomme som følge af eksponering, der fandt sted før forbuddet i 2005, indtil slutningen af 2020'erne og 2030'erne.

Screening og tidlig diagnosticering er afgørende for kræftforebyggelse. Som en del af den europæiske kræfthandlingsplan har Kommissionen forpligtet sig til at foreslå en ny EU-støttet kræftscreeningsordning for at hjælpe medlemsstaterne med at forbedre adgangen til tidlig diagnosticering. Et centralt element i denne nye ordning er et forslag fra Kommissionen om ajourføring af Rådets henstilling fra 2003 om kræftscreening, som omfatter en udvidelse af populationsbaseret screening til også at omfatte lungekræft. Desuden vil ordningen blive støttet af det europæiske kræftbilleddannelsesinitiativ. Med udgangspunkt i et "atlas" over kræftrelaterede billeder og data samt nye værktøjer såsom højtydende databehandling og kunstig intelligens vil initiativet skabe et økosystem for udvikling af nye screeningmetoder og algoritmer. Investeringer i screening og tidlig diagnosticering kan i høj grad hjælpe ofre for eksponering for asbest, da en hurtig diagnose og behandling vil afbøde virkningerne af asbestrelaterede sygdomme, herunder kræft. Desuden fokuserer flere nøgleaktioner under kræfthandlingsplanen på optimering af diagnosticering, behandling og pleje af kræftpatienter, herunder komplekse kræftformer med dårlige prognoser såsom dem, der skyldes eksponering for asbest. F.eks. vil oprettelsen af et EU-netværk, der forbinder anerkendte nationale holistiske kræftcentre i alle medlemsstater, forbedre adgangen til diagnosticering og pleje af høj kvalitet, initiativet "diagnosticering og behandling af kræft for alle" vil forbedre adgangen til innovativ kræftbehandling, og det "tværfaglige uddannelsesprogram" med fokus på onkologi, kirurgi, radiologi og pleje vil forbedre kræftpersonalets færdigheder.

Risikoen for eksponering for asbest er størst i erhvervsmiljøer. I 2016 blev det anslået, at 66 808 dødsfald i EU-27 skyldtes tidligere erhvervsmæssig eksponering for asbest. I 2019 steg dette til 71 750 . For at disse arbejdstagere kan få adgang til relevante erstatningsordninger, skal asbestrelaterede sygdommes erhvervsmæssige oprindelse anerkendes. Da traktaten ikke giver Kommissionen mulighed for at foreslå et retligt bindende instrument på dette område, er det vigtigste grundlag for at fremme anerkendelsen af erhvervssygdomme på EU-plan Kommissionens henstilling 2003/670/EF . Denne henstilling omfatter i øjeblikket kræft og andre sygdomme forårsaget af erhvervsmæssig eksponering for asbest. Kommissionen vil høre trepartsudvalget Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH) om behovet for at ajourføre den i lyset af de seneste videnskabelige resultater.

Kommissionen vil: ·lancere det europæiske kræftbilleddannelsesinitiativ (2022) ·høre Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed og Sundhed på Arbejdspladsen (ACSH) om behovet for at ajourføre Kommissionens henstilling om den europæiske liste over erhvervssygdomme ved at medtage yderligere asbestrelaterede sygdomme.

3.Beskyttelse af arbejdstagere mod eksponering for asbest

Risikoen for eksponering for asbest er hovedsagelig forbundet med håndtering af asbest og spredning af fibre under bygge- og anlægsarbejder, såsom renovering og nedrivning. Det anslås, at 4,1-7,3 millioner arbejdstagere i øjeblikket udsættes for asbest. 97 % af disse arbejdstagere er beskæftiget inden for bygge- og anlægssektoren, herunder relaterede erhverv såsom tagdækkere, blikkenslagere, tømrere eller gulvlæggere, og 2 % er i affaldshåndteringsindustrien. Arbejdsrelateret kræft er den primære årsag til arbejdsrelaterede dødsfald i EU, og 78 % af de arbejdsrelaterede kræftformer, der anerkendes i medlemsstaterne, er asbestrelaterede . Derfor er håndtering af arbejdsrelateret eksponering for asbest en af prioriteterne i EU's strategiramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen for 2021-2027.

Sænkning af grænsen for erhvervsmæssig eksponering for asbest