EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 22.5.2018 COM(2018) 272 final 2018/0128(NLE) Forslag til RÅDETS HENSTILLING om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring {SWD(2018) 174 final}



BEGRUNDELSE 1.BAGGRUND FOR FORSLAGET ·Forslagets begrundelse og formål Efter drøftelserne på topmødet i Göteborg om fair job og vækst i november 2017 gav stats- og regeringscheferne udtryk for deres vilje til at gøre mere inden for uddannelse og kultur. Kommissionen leverede startskuddet til drøftelserne med en meddelelse om "Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur", som indeholder en vision om et europæisk uddannelsesområde, som skal oprettes inden 2025. Visionen beskriver et Europa, hvor inklusiv uddannelse og forskning af høj kvalitet ikke hæmmes af landegrænser; hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde er blevet standarden; hvor det at tale to sprog ud over ens modersmål er blevet langt mere udbredt og hvor folk har en stærk identitetsfølelse som europæere og en fornemmelse af Europas kulturarv og dens mangfoldighed. Bedre tilegnelse af europæiske sprog bidrager til en gensidig forståelse og mobilitet i EU og til at øge produktiviteten, konkurrenceevnen og den økonomiske modstandsdygtighed. Sprog er grundlaget for et barns kognitive og sociale udvikling, og fordelene ved flersprogede kompetencer har betydning for alle livets aspekter. Sproglige kompetencer vil spille en central rolle i bestræbelserne på at skabe et europæisk uddannelsesområde. Derfor gentog stats- og regeringscheferne i konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 14. december 2017 deres ambition om "at fremme sproglæring, således at flere unge kan tale mindst to europæiske sprog ud over deres modersmål". Manglende sproglige kompetencer er en hindring for mobilitet i Unionen og på verdensplan, både hvad angår uddannelse og adgang til det europæiske arbejdsmarked. Årsrapporten for 2017 om arbejdskraftmobilitet inden for EU indikerer, at sproglige hindringer kan overskygge økonomiske muligheder på forskellige arbejdsmarkeder i grænseregioner. I oplægget om styring af globaliseringen hedder det med rette, at "(en) verden med flere indbyrdes forbindelser har givet nye muligheder. Borgerne rejser, arbejder, uddanner sig og bor i andre lande end hjemlandet. De interagerer med hinanden på nettet og udveksler idéer, kulturer og erfaringer. Studerende har online-adgang til kurser ved førende universiteter i hele verden." Sproglige kompetencer er afgørende elementer for at få adgang til disse nye muligheder. En forbedring af unges sproglige kompetencer i EU kræver en overvejelse af, hvordan vi kan forbedre sprogundervisning og -indlæring i alle dele af den obligatoriske skolegang. Denne henstilling fokuserer på sprogundervisning og sprogindlæring i den obligatoriske skolegang (som omfatter både almene og erhvervsrettede skoler); flersprogede kompetencer kan senere udvikles i et livslangt læringsperspektiv. I øjeblikket gør medlemsstaterne ikke tilstrækkelige fremskridt til at kunne overholde det mål, som blev fastsat på Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002, om en forbedret indsats for "meget tidligt at undervise børn i mindst to fremmedsprog". Selv om de fleste elever i EU begynder at lære det første fremmesprog tidligere end i de foregående årtier, er ambitionsniveauet stadig lavt, når det gælder det andet fremmedsprog. Andelen af elever, der begynder at lære deres første fremmedsprog i grundskolens laveste trin, er nu på 83,8 %, hvilket er en stigning på 16,5 % i forhold til 2005. I 11 lande er det imidlertid ikke obligatorisk at lære endnu et fremmedsprog på et gymnasium eller en handelsskole/teknisk skole, og i 16 landes uddannelsessystemer bruger eleverne på erhvervsuddannelser betydeligt færre år på at lære fremmedsprog end eleverne på et gymnasium eller en handelsskole/teknisk skole. Når perspektivet ændres fra deltagelse i læring til den faktiske tilegnelse af sproglige kompetencer, viser en række undersøgelser et generelt lavt færdighedsniveau blandt eleverne ved afslutningen af den obligatoriske skolegang samt en række store forskelle medlemsstaterne imellem. I 2012 præsenterede Kommissionen en analyse af sproglige kompetencer i Europa. På baggrund af den første europæiske undersøgelse af sproglige kompetencer viste analysen, at uddannelsessystemerne på trods af en række investeringer i sprogindlæring og -undervisning stadig kæmper med at forbedre de sproglige kompetencer. Selv om der er udbredt enighed om, at en vurdering af sproglige kompetencer kan bidrage til at fremme flersprogethed og understøtte en mere effektiv sprogundervisning og sprogindlæring i skolerne, foreligger der ingen sammenlignelige data om sproglige kompetencer i Unionen. En undersøgelse af sammenligneligheden af sprogprøver i medlemsstaterne viste, at de nuværende metoder til vurdering og overvågning af forbedringer heller ikke giver et fuldstændigt billede af den enkeltes sproglige kompetencer. Det vil kræve en regelmæssig indsamling af supplerende data, hvis vi skal opnå et mere nøjagtigt og sammenligneligt billede af de sproglige kompetencer i Unionen. Dette forslag omhandler a) behovet for at investere i sprogindlæring ved at fokusere på læringsresultater og b) muligheder for at forbedre sprogindlæringen i det obligatoriske skolegang ved at øge den sproglige bevidsthed i skoleundervisningen. Sprogligt bevidste skoler integrerer sprogindlæring af både fremmedsprog og det sprog, der anvendes i skolen, i en tværfaglig tilgang baseret på en vurdering af de lærendes sproglige kompetencer og ved at hjælpe dem med at forbedre deres sproglige kompetencer afhængigt af behov, omstændigheder, evner og interesser. Skoler og uddannelsescentre, som er meget sprogligt bevidste, kan blive fundamentet for det europæiske uddannelsesområde; de kan skabe øget interesse for andre lande, kulturer og sprog og danne grundlaget for læringsmobilitet og samarbejde på tværs af grænserne. Dette forslag til en henstilling indeholder konkrete muligheder for at forbedre sprogindlæringen og gøre det muligt for unge mennesker at tale to sprog som kvalificerede brugere og tilegne sig et andet fremmedsprog som uafhængige brugere. Forslaget rejser desuden spørgsmålet om indførelsen af et benchmark for sprogindlæring i EU, som kan fremme udformningen af effektive og virkningsfulde sprogstrategier og en generel forbedring af sproglige kompetencer i hele EU. ·Sammenhæng med de gældende regler på samme område Sprogindlæring indgår i en lang række uddannelsespolitiske områder. I 2006 blev der i Europa-Parlamentets og Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring defineret to kompetencer i forbindelse med sprogindlæring: "Kommunikativ kompetence i modersmålet" (hvor modersmålet sidestilles ofte med det sprog, der anvendes i skolen) og "Kommunikativ kompetence i fremmedsprog". En revision af denne henstilling blev bebudet i den nye dagsorden for færdigheder i Europa. Forslaget til Rådets nye henstilling om nøglekompetencer for livslang læring blev vedtaget af Kommissionen den 17. januar 2018 og foreslår en definition af kompetencerne "Læse- og skrivekompetence" og "Sproglig kompetence", som giver en mere fleksibel forståelse af forholdet mellem modersmål og det sprog, der anvendes i skolen. Denne nye tilgang skal løse udfordringen med både ringe læse- og skrivefærdigheder i Europa og manglende sprogfærdigheder. Den tætte forbindelse mellem læse- og skrivekompetencer og sproglige kompetencer understreger opfattelsen af, at kompetencerne skal udvikles på det sprog, der anvendes i skolen, uanset om der her er tale om den lærendes modersmål eller et fremmedsprog.

Øget sprogindlæring understøtter endvidere de idéer, der kommer til udtryk i Kommissionens forslag til Rådets henstilling om fremme af fælles værdier, inklusiv uddannelse og den europæiske dimension i undervisningen, da det fremmer mobilitet, interkulturel udveksling og forståelse samt understøtter forståelsen af fælles værdier. Kommissionens meddelelse om handlingsplanen for digital uddannelse berørte spørgsmålet om en mere effektiv anvendelse af digitale teknologier i forbindelse med læring, herunder sprogindlæring. It Handlingsplanen understregede den digitale teknologis rolle i bestræbelserne på at "styrke samspillet ved at udvikle specifikt indhold på flere sprog og ved at bruge EU's centrale platforme såsom School Education Gateway og Teacher Academy". ·Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Henstillingen er først og fremmest et supplement til Kommissionens igangværende arbejde med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, således at henstillingen endvidere støtter "retten til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter [alle] i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet". Sproglige kompetencer betragtes som en af de afgørende færdigheder, der er behov for på dette område. I Kommissionens meddelelse om fremme af vækst og samhørighed i EU's grænseregioner argumenteres der for at fremme flersprogethed i grænseregionerne. Medlemsstaterne, regionerne og kommunerne opfordres til at "udnytte mulighederne for livslang læring til at intensivere bestræbelserne på at fremme tosprogethed i grænseregioner". I retningslinjerne for beskæftigelsen 2018 foreslås det, at "mobiliteten blandt arbejdstagere og studerende/lærlinge bør fremmes ud fra en målsætning om at forbedre færdigheder, der øger beskæftigelsesegnetheden, og om fuldt ud at udnytte potentialet på det europæiske arbejdsmarked. Hindringer for mobilitet inden for almen uddannelse og erhvervsuddannelse, for overførsel af arbejdsmarkedspensioner og personlige pensioner og for anerkendelse af kvalifikationer bør fjernes". Manglen på sproglige kompetencer kan betragtes som en hindring for mobilitet, som kan afhjælpes gennem uddannelse, herunder også i den obligatoriske skolegang. I Kommissionens handlingsplan om integration af tredjelandsstatsborgere fra 2016 fremhæves det, at uddannelse er ét af de mest virkningsfulde integrationsværktøjer. Det fremgår, at "det er afgørende for en vellykket integration af tredjelandsstatsborgerne, at de lærer bestemmelseslandets sprog. (...) Alle børn, uanset deres familiemæssige eller kulturelle baggrund eller køn, har ret til uddannelse for at fremme deres udvikling. Der kan være tilfælde, hvor flygtningebørn har haft en afbrydelse i deres uddannelse eller ikke har kunnet gå i skole, og de vil da have brug for målrettet støtte, bl.a. via opsamlingsklasser. Lærerne har brug for de færdigheder, der er nødvendige for at hjælpe dem, og bør støttes i deres arbejde i gradvis mere forskellige klasser, bl.a. for at forhindre skolenederlag og uddannelsesmæssig opdeling".



2.RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET ·Retsgrundlag Henstillingen er i overensstemmelse med artikel 165 og 166 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Det fremgår af artikel 165, at Unionen bidrager til udviklingen af et højt uddannelsesniveau ved at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og om nødvendigt støtte og supplere disses indsats, med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for indholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne. Det fremgår desuden, at et af målene for Unionens indsats er at udvikle den europæiske dimension på uddannelsesområdet, navnlig gennem undervisning i og udbredelse af medlemsstaternes sprog. Ifølge artikel 166 skal Unionen iværksætte en erhvervsuddannelsespolitik, der støtter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelæggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne. Det fremgår desuden, at Unionen skal "begunstige mobiliteten for erhvervslærere og personer under uddannelse, navnlig unge". Støtte til sprogindlæring og -undervisning bidrager til opfyldelsen af dette mål. Henstillingen indeholder ikke forslag om en udvidelse af Unionens lovgivningsmæssige beføjelser og forudsætter ingen bindende forpligtelser fra medlemsstaternes side. Det er op til medlemsstaterne at beslutte, hvorledes de gennemfører denne henstilling fra Rådet i overensstemmelse med deres nationale forhold. ·Nærhedsprincippet (for områder, der ikke er omfattet af enekompetence) Kommissionen iværksætter dette tiltag for at fremme, støtte og supplere medlemsstaternes aktiviteter inden for sprogindlæring samtidig med at den respekterer medlemsstaternes overordnede ansvar for deres egne uddannelsessystemer. Sprogindlæringen i den obligatoriske skolegang har ikke udviklet sig som ønsket i formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona 2002. En mangel på sproglige kompetencer betragtes stadig som en hindrig for den frie bevægelighed og for grænseoverskridende handel og tjenesteydelser. Merværdien ved EU-tiltag er EU's muligheder for: ·at fremme udveksling og deling af god praksis mellem organisationer i forskellige lande med henblik på at øge den sproglige bevidsthed og forbedre sprogundervisningen og -indlæringen; og ·at udvikle initiativer, der yderligere støtter initiativer med henblik på sprogindlæring i det europæiske uddannelsesområde, støtte lærere og skoleledere i deres opgaver og desuden udvikle sprogstrategier og flersprogede tilgange, der fremmer inklusive uddannelser af høj kvalitet.

·Proportionalitetsprincippet Forslaget indeholder eksempler på god praksis og tilbyder støtte til medlemsstaterne i bestræbelserne på at dele god praksis og oplysninger og på at udarbejde politikker både på nationalt niveau og på EU-plan. Da medlemsstaternes forpligtelser er af frivillig art, og da hver medlemsstat selv vælger sin tilgang til at forbedre sprogundervisningen og sprogindlæringen, anses foranstaltningen for at være i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet.



·Valg af retsakt En rådshenstilling er et egnet instrument på uddannelsesområdet, hvor Unionen har understøttende kompetence, og er et instrument, der ofte er blevet anvendt til indsatser på EU-plan på uddannelsesområdet. Som retligt instrument signalerer den, at medlemsstaterne forpligter sig på foranstaltningerne i teksten, og den giver et solidt politisk grundlag for samarbejde på det pågældende område, samtidig med at medlemsstaternes kompetence på uddannelsesområdet respekteres fuld ud. 3.RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER ·Efterfølgende evalueringer/kvalitetskontrol af gældende lovgivning Ikke relevant. ·Høringer af interesserede parter Henstillingen bygger på relevante elementer fra høringen af interessenter vedrørende sprogrelaterede aspekter i henstillingen om nøglekompetencer. Hvad angår sproglige kompetencer, understregede onlinehøringen, holdningsdokumenterne og høringsmøderne/-konferencerne behovet for at adressere efterspørgslen efter læse- og skrivekompetencer samt sproglige og kommunikative kompetencer i dagens flersprogede og kulturelt forskelligartede samfund på en mere integreret måde. Desuden skal vi øge fokus på udvikling af læse- og skrivefærdigheder og sproglige kompetencer generelt. Dette kan omfatte et bredere perspektiv af, hvad der i dag betragtes som kompetence i sprog, hvor der tages højde for specialiseret eller akademisk sprog eller udviklingen inden for digital kommunikation. For at indsamle input på et bredere grundlag og drøfte de første idéer, som efterfølgende blev udviklet i dette forslag, afholdt Kommissionen i begyndelsen af februar 2018 et møde med interesserede parter med repræsentanter fra omtrent 60 civilsamfundsorganisationer og nøgleparter på uddannelsesområdet samt ca. 20 repræsentanter fra medlemsstaternes uddannelsesministerier. Høringsmødet bekræftede relevansen af Kommissionens forslag til Rådets henstilling om en samlet tilgang til sprogindlæring i skolerne i Unionen. En række talere gjorde opmærksom på, at der var sket begrænset fremskridt siden 2002, og at en henstilling ville skulle foreslå initiativer, som rent faktisk har potentiale til at forbedre sprogindlæringen. Sprogstrategier på skoleniveau blev fundet nyttige, da skolerne skal tackle en lang række udfordringer og har forskellige behov for at adressere sprog (grænseregioner, antal studerende med migrant- eller minoritetsbaggrund). Flere deltagere udtrykte bekymring over, at en række fakulteter for moderne fremmedsprog lukkes på universiteterne, hvilket forværrer manglen på kvalificerede sproglærere. Lærermanglen risikerer at bringe undervisningen i moderne fremmedsprog i fare i den obligatoriske skolegang.



Følgende andre punkter blev også drøftet: –spørgsmålet om at skabe læringsmiljøer, hvor sprogene trives, og hvor efterspørgslen efter og motivationen for at lære sprog støttes, hvorved det sikres, at pædagogikken fokuserer på de lærende og skaber selvstændige lærende –lærere og skoleledere har brug for støtte og ressourcer lærernes forberedelse og uddannelse blev betragtet som centrale spørgsmål med henblik på at skabe holdningsændringer og forbedre sprogindlæringen i Europa

–der er brug for særlig opmærksomhed på situationen for børn med migrant- eller minoritetsbaggrund, hvilket omfatter en ny opfattelse af vurderingen af sproglige kompetencer, da dette kan bidrage til bedre indlæring navnlig i forbindelse med børnenes flersprogethed –anerkendelse af tidligere indlæring og kendskab til sprog, der ikke indgår i læseplanen, bør støttes støtte skolerne i at tilbyde andre sprog end engelsk. ·Indhentning og brug af ekspertbistand Henstillingen bygger videre på arbejdet i den tidligere arbejdsgruppe om sprog i uddannelse og erhvervsuddannelse inden for strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (ET2020). Senere organiserede Kommissionen i 2016 og 2017 en række tematiske ekspertpaneler og to peerlæringsaktiviteter med to fælles mål: at give input om læse- og skrivefærdigheder samt sproglige kompetencer med henblik på revisionen af rammen for nøglekompetencer og undersøge, hvordan medlemsstaterne hjælper børn af migranter med hurtigt at tilegne sig kompetencer på det sprog, der undervises på i skolen (nuværende prioritet under ET2020). Den seneste rapport med nøgletal om sprogundervisning i skolerne i Europa indeholdt også værdifuld indsigt i tendenserne for udbuddet af sprogundervisning i hele Europa, herunder (for første gang) data om struktureret sprogstøtte til børn af migranter. ·Konsekvensanalyse I betragtning af den komplementære tilgang til medlemsstaternes initiativer, de foreslåede aktiviteters frivillige karakter og omfanget af de forventede virkninger blev der ikke foretaget en konsekvensanalyse. Udarbejdelsen af forslaget skete på baggrund af tidligere undersøgelser, høringer af medlemsstaterne og den offentlige høring. Målrettet regulering og forenkling Ikke relevant. ·Grundlæggende rettigheder I denne henstilling overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, som navnlig anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, herunder retten til uddannelse, respekt for kulturel, religiøs og sproglig mangfoldighed og ikke-forskelsbehandling. I henstillingen fremmes navnlig barnets rettigheder som defineret i artikel 24, og der tages højde for FN's konvention om barnets rettigheder, navnlig artikel 29, stk. 1, litra c), hvori det hedder, at "uddannelsen af barnet skal have til hensigt at udvikle respekt for barnets forældre, dets egen kulturelle identitet, sprog og værdier, og for de nationale værdier i det land, hvor barnet er bosat, og, i landet, hvorfra barnet oprindeligt stammer, og for civilisationer, som adskiller sig fra barnets egen". Henstillingen skal gennemføres i overensstemmelse med disse rettigheder og principper. 4.VIRKNINGER FOR BUDGETTET De tiltag, der foreslås i denne henstilling og som har virkninger for budget, vil blive støttet inden for de eksisterende midler under programmet Erasmus+ og eventuelt Horisont 2020 eller de europæiske struktur- og investeringsfonde, forudsat at bestemmelserne i de relevante basisretsakter tager højde for en sådan støtte. Dette initiativ foregriber ikke forhandlingerne om den næste flerårige finansielle ramme og fremtidige programmer. Der er ikke behov for yderligere midler fra EU-budgettet. 5. ANDRE FORHOLD ·Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering For at støtte gennemførelsen foreslår Kommissionen at udarbejde supplerende vejledningsmateriale, der kan udfylde de identificerede mangler ved gennemførelsen af kompetenceorienteret uddannelse og indlæring. Kommissionen har til hensigt at aflægge rapport om anvendelsen af henstillingen som led i det europæiske samarbejde på uddannelses- og læringsområdet. ·Forklarende dokumenter (for direktiver) Ikke relevant.

·Nærmere redegørelse for de enkelte bestemmelser i forslaget Bestemmelser vedrørende medlemsstaterne For at hjælpe alle børn og unge med at tilegne sig et niveau som kvalificerede brugere i mindst et andet EU-sprog og tilskynde til dem til at tilegne sig endnu et sprog (tredje sprog) som uafhængige brugere anbefales det i forslaget, at medlemsstaterne: ·anvender samlede tilgange til at forbedre sprogundervisningen og sprogindlæringen på alle niveauer og på alle uddannelsesområder ·udvikler sprogligt bevidste skoler i henhold til retningslinjerne i bilaget til denne henstilling og derved giver lærerne den rette uddannelse og støtte ·fremmer læringsmobilitet på uddannelsesområdet for alle sproglærere og fremmer studieophold i udlandet ·identificerer og fremmer innovativ, inklusiv og flersproget pædagogik og derved anvender europæiske værktøjer og platforme, hvor det er relevant ·sigter mod at udvikle metoder til at overvåge fremskridtene i sproglige kompetencer på forskellige uddannelsesniveauer. Bestemmelser vedrørende Kommissionen Henstillingen foreslår at bifalde Kommissionens hensigt om at: ·støtte gennemførelsen af henstillingen og bilaget hertil, fremme peer læring blandt medlemsstaterne og udvikle passende referencemateriale og -værktøjer ·tilvejebringe EU-midler til at støtte sprogundervisning og sprogindlæring og navnlig ved at styrke mobilitetsdelen for lærende under programmet Erasmus+, EU-programmet for uddannelse, erhvervsuddannelse, ungdom og sport ·styrke samarbejdet med Europarådet og Det Europæiske Center for Moderne Sprog inden for deres respektive ekspertiseområder. 2018/0128 (NLE) Forslag til RÅDETS HENSTILLING om en samlet tilgang til sprogundervisning og sprogindlæring RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger: (1)I meddelelsen "Styrkelse af den europæiske identitet gennem uddannelse og kultur" beskriver Europa-Kommissionen en vision om et europæisk uddannelsesområde, hvor inklusiv uddannelse og forskning af høj kvalitet ikke hæmmes af landegrænser; hvor det at tilbringe en periode i en anden medlemsstat for at studere, lære eller arbejde er blevet standarden; hvor det at tale to sprog ud over ens modersmål er blevet langt mere udbredt og hvor folk har en stærk identitetsfølelse som europæere og fornemmelse af Europas kulturarv og dens mangfoldighed. (2)Under det uformelle arbejdsmøde på topmødet i Göteborg om fair job og vækst drøftede stats- og regeringscheferne den rolle, som uddannelse og kultur spiller i forbindelse med Europas fremtid. I konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 14. december 2017 opfordres medlemsstaterne, Rådet og Kommissionen til i overensstemmelse med deres respektive beføjelser at fremme arbejdet på dette område. (3)Sproglige kompetencer er kernen i visionen om et europæisk uddannelsesområde. I en situation med stigende mobilitet med henblik på uddannelse og arbejde inden for Unionen, øget indvandring fra tredjelande til Unionen og det overordnede globale samarbejde må uddannelsessystemerne genoverveje udfordringerne i forbindelse med undervisning og indlæring af sprog og de muligheder, der er forbundet med Europas sproglige mangfoldighed. (4)Med mere og bedre sprogindlæring vil vi kunne styrke den europæiske dimension i undervisningen. Det kan fremme udviklingen af en europæisk identitet i al dens mangfoldighed som et supplement til lokale, regionale og nationale identiteter og traditioner samt en bedre forståelse af Unionen og dens medlemsstater. (5)Næsten halvdelen af Europas borgere oplyser, at de ikke kan føre en samtale på andre sprog end deres modersmål. Manglende sproglige kompetencer medfører vanskeligheder og hindrer en meningsfuld udveksling mellem offentlige administrationer og borgerne på tværs af grænserne i Unionen. (6)Kun fire ud af ti elever i grundskolens sidste del eller på en ungdomsuddannelse opnår et niveau som "uafhængig bruger" på deres første fremmedsprog, hvilket indikerer, at de kan føre en simpel samtale. Kun en fjerdedel opnår dette niveau på deres andet fremmedsprog. En sammenlignende analyse af sprog i forbindelse med uddannelse viste, at de fleste medlemsstater har store udfordringer med at sikre passende læringsresultater i sprogundervisningen. Udfordringerne findes i alle uddannelsessektorer, men er særligt store på erhvervsuddannelser, hvor der lægges mindre vægt på sprogindlæring. (7)Begrænsede sproglige kompetencer er stadig en af de største hindringer for at kunne udnytte mulighederne i europæiske uddannelses- og ungdomsprogrammer. Omvendt vil bedre sproglige kompetencer sætte folk i stand til i højere grad at udnytte mulighederne på det indre marked, f.eks. den frie bevægelighed for arbejdstagere, og træffe en bedre informerede og retfærdige valg om mulighederne i andre EU-lande. (8)Sproglige kompetencer giver konkurrencemæssige fordele for både virksomheder og jobsøgende, hvis de indgår i et bredere sæt af nyttige færdigheder. Der er en positiv sammenhæng mellem kompetencer i fremmedsprog og sandsynligheden for at være i beskæftigelse. Resultaterne af den seneste undersøgelse af efter- og videreuddannelse (CVTS 2016) viser imidlertid, at kun 7,9 % af virksomhederne (der tilbyder uddannelse til deres ansatte) sender deres ansatte på sprogkurser (tallet varierer lige fra 22,1 % i Slovakiet til 0,5 % i Irland). (9)Borgerne har brug for det rette sæt af færdigheder og kompetencer, hvis den nuværende levestandard, den høje beskæftigelsesrate og den sociale samhørighed skal opretholdes i morgendagens samfund og arbejdsunivers. Dette er også afgørende for at sikre fuld integration af indvandrerbørn, studerende og voksne indvandrere. I et samfund, der bliver stadig mere mobilt og digitalt, er der desuden behov for at udforske nye læringsmetoder. Hvis borgerne tilegner sig bedre sproglige kompetencer, vil dette kunne støtte øget mobilitet og samarbejde inden for Unionen. Navnlig den digitale udvikling gør det muligt at lære flere og flere sprog, der også kan anvendes uden for skolesammenhæng. De nuværende vurderingsprocedurer afspejler ikke til fulde denne udvikling. (10)Under det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder er det fastsat, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet. Sproglige kompetencer er en af de vigtigste forudsætninger for at fremme beskæftigelsesevnen, personlig udfoldelse, aktivt medborgerskab og social inklusion. Ved denne kompetence forstås "evnen til at anvende forskellige sprog til at kommunikere på en passende og effektiv måde". (11)Mere end halvdelen af medlemsstaterne anerkender officielt regionale sprog og mindretalssprog inden for deres grænser i forbindelse med juridiske eller administrative anliggender, herunder nationale tegnsprog. Flere af disse sprog rækker ud over de nationale grænser. Indvandrerbefolkningernes sprog fuldender det sproglige billede i Europa. (12)Skolerne bliver i stigende grad opmærksomme på behovet for at sikre, at alle børn, uanset deres baggrund og modersmål, tilegner sig et rigtig godt niveau på det sprog, der anvendes i skolen, eventuelt gennem særlige støtteforanstaltninger. Dette støtter lighed og lige muligheder og mindsker risikoen for skolefrafald. (13)Sproglig bevidsthed på skolerne kan omfatte bevidsthed om forståelse af alle elevers sproglige kompetencer, herunder kompetencer i sprog, der ikke undervises i på skolen. Skolerne kan skelne mellem forskellige niveauer af nødvendige sproglige kompetencer afhængigt af kontekst og formål, og som svarer til den enkelte lærendes omstændigheder, behov, evner og interesser. (14)Manglen på lærere på visse fagområder som f.eks. moderne fremmedsprog, nævnes som en udfordring i over halvdelen af uddannelsessystemerne i Den Europæiske Union, og flere medlemsstater har indført reformer eller incitamenter for at tackle manglen på sproglærere. Disse reformer og incitamenter kan omfatte stipendier for at tiltrække færdiguddannede med anden erhvervserfaring til læreruddannelsen eller meritlæreruddannelsen. (15)Initiativer til forbedring af nøglekompetencer i skoleundervisningen, herunder ved bedre at sammenknytte erfaringer fra det virkelige liv med akademisk læring ved hjælp af digitale teknologier og ved at fremme innovation i skolerne, har skabt et styrket fokus på læringsresultater. De støttede desuden også indsatsen for tilegnelsen af sproglige kompetencer. (16)Integreret indholds- og sproglæring, dvs. undervisning i andre fag på et fremmedsprog, og digitale værktøjer samt onlineværktøjer til sprogindlæring har vist sig effektive for forskellige grupper af lærende. Sproglærere i hele Europa kan med fordel deltage i løbende faglig udvikling ved både at opdatere deres digitale kompetencer og samtidig lære, hvordan de bedst kan underbygge deres undervisningspraksis ved hjælp af forskellige metoder og nye teknologier. En fortegnelse over åbne uddannelsesressourcer kunne gavne disse bestræbelser. (17)En række forskellige tiltag i Europa har støttet fastlæggelsen og udviklingen af sproglige kompetencer. Den fælles europæiske referenceramme for sprog er en gennemsigtig, sammenhængende og overordnet referenceramme, som anvendes til vurdering og sammenligning af kompetenceniveauer. Der skelnes her mellem basisbrugere, uafhængige brugere og kvalificerede brugere, hvor sidstnævnte er i stand til at arbejde eller studere på det evaluerede sprog. I 2018 blev referencerammen suppleret med nye deskriptorer for mægling, unge lærende og tegnsprog for at gøre den mere tilgængelig for en bredere målgruppe. (18)Den europæiske sprogpris gives for at belønne høj kvalitet og innovation i sprogundervisningen i alle de deltagende lande. Den gives som et incitament for skolerne til at anvende nye metoder og strategier i arbejdet med at tackle lokale, regionale, nationale eller europæiske prioriteter. Sprogprisen har været medvirkende til at skabe øget bevidsthed om det europæiske samarbejde inden for sprogundervisning og sprogindlæring og til at fremme den flersprogede dynamik på tværs af uddannelsessektorer. (19)Medlemsstaterne har erkendt behovet for fremme flersprogethed og udvikle sproglige kompetencer i Unionen. For at give et mere præcist billede af de sproglige kompetencer i Unionen vil Europa-Kommissionen arbejde på et forslag til et nyt europæisk benchmark for sproglige kompetencer, herunder muligheder for dataindsamling.

(20)Det erkendes i denne henstilling, at sproglige kompetencer tilegnes gennem hele livet, og at der bør være mulighed for dette i alle livets faser, og samtidig vedrører denne henstilling især den obligatoriske skolegang og er i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet eller proportionalitetsprincippet på dette område — VEDTAGET AT HENSTILLE TIL MEDLEMSSTATERNE AT: I overensstemmelse med national og europæisk lovgivning, tilgængelige ressourcer og nationale forhold samt i tæt samarbejde med alle relevante interessenter: 1)undersøge mulighederne for at hjælpe alle unge med - ud over det sprog, der anvendes i skolen - at tilegne sig et niveau som kvalificeret bruger i mindst et andet EU-sprog før afslutningen af uddannelse fra et gymnaisum eller en handelsskole/teknisk skole og tilskynde dem til at tilegne sig endnu et sprog (tredje sprog) på niveau som selvstændig bruger 2)anvende samlede tilgange til at forbedre sprogundervisningen og -indlæringen på nationalt, regionalt eller lokalt niveau eller på skoleniveau ved hjælp af de eksempler på politikker, der er anført i bilaget 3)sikre, at alle sektorer i den obligatoriske skolegang medtages, og starter tidligst muligt og inkluderer erhvervsuddannelse 4)sikre udviklingen af sproglig bevidsthed i skoler og uddannelsescentre som led i disse samlede tilgange ved at: a)yde aktiv støtte til de lærendes mobilitet, herunder også ved at gøre brug af de muligheder, der tilbydes under EU's relevante støtteprogrammer; b)sætte lærerne i stand til at anvende særlig sprogbrug på deres respektive fagområde c)styrke kompetencerne i det sprog, der anvendes i skolen, som grundlag for yderligere læring og uddannelsesmæssige resultater i skolen for alle lærende og navnlig lærende med migrantbaggrund eller fra dårligt stillede miljøer d)værdsætte de lærendes sproglige mangfoldighed og udnytte den som en læringsressource, blandt andet ved at inddrage forældre og det bredere lokalsamfund i sprogundervisningen e)tilbyde muligheder for at vurdere og validere sproglige kompetencer, der ikke indgår i læseplanen, men som de lærende har tilegnet sig i andre sammenhænge, herunder ved at udvide antallet af sprog, der kan tilføjes den lærendes kvalifikationer ved afslutningen af skoleuddannelsen 5)støtte lærere, undervisere og skoleledere i arbejdet med at udvikle den sproglige bevidsthed ved at: a)investere i grund-, videre- og efteruddannelse af sproglærere for at opretholde et bredt sprogtilbud i den obligatorisk skolegang b)medtage forberedelse til sproglig mangfoldighed i klasseværelset i grunduddannelsen og den løbende faglige udvikling af lærere og skoleledere c)fremme studieophold i udlandet for alle studerende på læreruddannelsen og tilskynde til mobilitet for alle lærere og undervisere d)integrere læringsmobilitet i uddannelsen af alle sproglærere, således at nyuddannede sproglærere kan få gavn af mindst seks måneders lærings- eller undervisningsophold i et andet land e)anbefale brugen af eTwinning til at berige læringserfaringer i skolerne og udvikle lærernes og elevernes sproglige kompetencer. 6)fremme forskning i og anvendelse af innovativ, inklusiv og flersproget pædagogik, herunder brugen af digitale værktøjer og integreret indholds- og sproglæring 7)udvikle metoder til at overvåge de sproglige kompetencer, der tilegnes i forskellige faser af uddannelsessystemet, og supplerer eksisterende oplysninger om mulighederne for sprogindlæring