Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2019/C 394/06)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN

»DEALU MARE«

PDO-RO-A1079 — AM01

Ansøgningsdato: 3.8.2017

1. Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2. Beskrivelse og begrundelse for ændringen

2.1. Der er blevet ændret i udbyttet af visse druesorter til vinfremstilling

Visse druesorter til vinfremstilling, der er omfattet af varespecifikationen, kan potentielt producere et højere udbytte under denne kontrollerede oprindelsesbetegnelse. Derfor skal udbyttet for sorterne Câmpoșie selecționată, Negru de Drăgășani og Pinot gris øges.

Afsnittet »Maksimalt udbytte« i enhedsdokumentet og i kapitel IV i varespecifikationen vedrørende vinavl og vinproduktion ændres.

2.2. Der er blevet ændret i det afgrænsede produktionsområde, således at det nu også omfatter to kommuner med de relevante landsbyer

Klimaforholdene og de topografiske karakteristika i kommunerne Apostolche og Iordăcheanu i regionen Prahova samt de pågældende landsbyer Iordăcheanu, Mocești og Plavia ligner resten af området, og de skal derfor indgå i det geografiske område for oprindelsesbetegnelsen. Disse kommuner er resultatet af en ny administrativ inddeling på regionalt niveau. Kommunerne omfatter vinmarker ejet af ejere (som har genvundet ejerskabet efter det kommunistiske styre).

Afsnittet »Afgrænset geografisk område« i enhedsdokumentet og kapitel III (3) i varespecifikationen vedrørende det afgrænsede produktionsområde ændres.

2.3. Tillæg vedrørende tilknytningen til det geografiske område

Kapitel II i varespecifikationen og afsnittet »Tilknytning til det geografiske område« i enhedsdokumentet ændres for at beskrive de menneskelige faktorer, der er relevante for tilknytningen, med henblik på at supplere disse oplysninger og begrunde anvendelsen af oprindelsesbetegnelsen.

Der tilføjes oplysninger i varespecifikationen og enhedsdokumentet om produktets kvalitet og egenskaber for hver af kategorierne hvidvin/rosévin/rødvin for at supplere disse oplysninger og begrunde anvendelsen af oprindelsesbetegnelsen.

Årsagssammenhængen ændres i varespecifikationen og i enhedsdokumentet, således at de fremlagte oplysninger beskriver årsagssammenhængen mellem det afgrænsede områdes specifikke naturlige karakteristika med hensyn til hvidvinenes/rosévinenes/rødvinenes egenskaber.

2.4. Præsentation af vinens organoleptiske egenskaber for hver af kategorierne hvidvin/rosévin/rødvin

Af klarheds- og objektivitetshensyn er det nødvendigt at præcisere vinens organoleptiske egenskaber for hver af vinkategorierne: hvidvin/rosévin/rødvin.

Afsnittet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet og kapitel XI, litra b), i varespecifikationen ændres.

2.5. Præsentation af vinens analytiske egenskaber for hver af kategorierne hvidvin/rosévin/rødvin i henhold til lovgivningen

Af klarhedshensyn er det nødvendigt at præcisere vinens analytiske egenskaber for hver af de kategorier af hvidvin/rosévin/rødvin, der skal overholde den gældende lovgivning.

Afsnittet »Beskrivelse af vinen/vinene« i enhedsdokumentet og i kapitel XI, litra a), i varespecifikationen ændres.

2.6. Nærmere bestemmelser om betingelserne for markedsføring

Med henblik på markedsføring transporteres vinen i overensstemmelse med de gældende bestemmelser, idet der tages behørigt hensyn til bestemmelserne om udarbejdelse af de specifikke dokumenter.

Vin, der leveres i uaftappet tilstand, skal anmeldes til det lokale inspektorat, og de dokumenter, som anvendes i forbindelse med markedsføringen, skal ledsages af en attest, der bekræfter retten til at markedsføre vinen.

Denne ændring påvirker ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse

Dealu Mare

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Analytiske og organoleptiske egenskaber — hvidvine

Ud fra et olfaktorisk perspektiv har vinene aromaer af eksotiske frugter, pærer, floralt anstrøg af vinblomster, friskslået græs, jasmin, akacieblomst, almindeligvis i nuancer af gul, citrongul, strågul med et grønligt skær.

Vinene er friske, frugtagtige, let mineralholdige på grund af jordbunden i den østlige del af Dealu Mare-massivet, der består af sarmatisk kalksten, ler og sandsten, hvilket udgør optimale forhold for Pinot gris og Riesling. De har noter af abrikos, citrusfrugt, eksotiske frugter eller krydderier.

Det maksimale samlede svovldioxidindhold er kun 350,00 mg/l for vin fra Valea Călugărească.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) 15,00 Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) 11 Totalt minimumssyreindhold 5,5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) 18 Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) 250

Analytiske og organoleptiske egenskaber — rosévine

Rosévinene har aromaer af eksotiske frugter, citrusfrugter, og smagen er frisk, sprød, livlig, har en god syrlighed og balance med en frugtagtig eftersmag og farve af lysrosa ferskener og mellemrosa appelsiner.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) 15,00 Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) 11 Totalt minimumssyreindhold 5,5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) 18 Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) 250

Analytiske og organoleptiske egenskaber — rødvine

Rødvinene er kendetegnet ved deres finesse, lette tanniner, fløjlsagtighed og farveintensitet.

Vinene har en delikat aroma af modne røde frugter, svesker, sorte skovfrugter, undertiden kanel, søde mandler. Smagen er rig, fyldig, harmonisk, med velintegreret syre og tanniner og typiske aromaer med forskellige nuancer af rubinrød, granatrød eller mørkerød.

Generelle analytiske egenskaber Totalt alkoholindhold, maksimum (% vol.) 15,00 Virkeligt alkoholindhold, minimum (% vol.) 11 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. l) 20 Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (mg/l) 200

5. Vinfremstillingsmetoder

a) Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

TILLADTE METODER

Dyrkningspraksis

— Beplantningstæthed: mindst 3 000 planter/ha eller mindst 75 % levedygtige planter i forhold til den forventede tæthed.

— Plantager, hvorfra der fremstilles vin med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, skal have en sortsrenhed på mindst 85 %. Stammer fra andre sorter på disse plantager skal stamme fra sorter tilhørende arten Vitis vinifera. Druer, der tilhører disse sorter, skal i forbindelse med høsten adskilles fra druer af den sort, der anvendes til fremstilling af vin, og for hvilke oprindelsesbetegnelsen er udstedt.

b) Maksimumsudbytter

I henhold til sukkerindholdet ved høst (cules la înnobilarea boabelor»CIB« [fremstillet af botrytis-angrebne druer])

10 000 kg druer pr. hektar

I henhold til sukkerindholdet ved høst (cules târziu»CT« [fremstillet af sent høstede druer])

12 000 kg druer pr. hektar

I henhold til sukkerindholdet ved høst (cules la maturitate deplină»CMD« [fremstillet af fuldmodne druer])

14 000 kg druer pr. hektar

For vine med mindst 240 g/l sukker ved høst (cules la înnobilarea boabelor»CIB« [fremstillet af botrytis-angrebne druer]).

65 hl pr. hektar

For vine med mindst 220 g/l sukker ved høst (cules târziu»CT« [fremstillet af sent høstede druer]).

78 hl pr. hektar

For vine med mindst 187 g/l sukker ved høst (cules la maturitate deplină»CMD« [fremstillet af fuldmodne druer]).

91 hl pr. hektar

6. Afgrænsning af det geografiske område

Regionen Prahova

1. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BOLDEŞTI« — Boldești-Scăieni — landsbyen Seciu — Kommunen Bucov — landsbyerne Pleașa og Bucov — Kommunen Plopu — landsbyerne Gâlmeia og Plopu.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BOLDEŞTI«: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

2. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ« — Kommunen Valea Călugărească — landsbyerne Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Popii, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri og Valea Săracă — Kommunen Bucov — landsbyerne Chițorani, Valea Orlei, Bucov og Bighilin — Kommunen Albești — Paleologu — landsbyen Albești — Paleologu — Urlați — landsbyen Valea Mieilor.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEADE MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ«: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII, VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

3. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-URLAŢI« — Urlaţi — landsbyerne Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi — Kommunen Apostolache — landsbyen Apostolache — Kommunen Iordăcheanu — landsbyerne Iordăcheanu, Mocești og Plavia.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-URLAŢI«: VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

4. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-CEPTURA« — Kommunen Ceptura — landsbyerne Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari og Șoimești — Kommunen Fântânele — landsbyerne Fântânele og Bozieni.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-CEPTURA«: MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA MĂNĂSTIRII.

5. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-TOHANI« — Kommunen Gura Vadului — landsbyerne Gura Vadului, Perșunari og Tohani — Kommunen Vadu Săpat — landsbyerne Vadu Săpat, Ghinoaica og Ungureni — Kommunen Călugăreni — landsbyerne Călugăreni og Valea Scheilor — Kommunen Jugureni — landsbyerne Jugureni og Boboci.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-TOHANI«: VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT

Regionen Buzău

6. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BREAZA« — Kommunen Breaza — landsbyerne Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești og Vispești — Kommunen Năeni — landsbyerne Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca og Vârf — Kommunen Săhăteni — landsbyerne Săhăteni og Istrița de Jos.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-BREAZA«: BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI, SĂHĂTENI.

7. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-MEREI« — Kommunen Merei — landsbyerne Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, — Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei, Ogrăzile — Kommunen Ulmeni — landsbyen Vâlcele.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-MEREI«: IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI, NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

8. Underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-ZOREŞTI« — Kommunen Vernești — landsbyerne Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești og Cândești.

En af følgende betegnelser for de enkelte vinmarker kan tilføjes underbetegnelsen for oprindelse »DEALU MARE-ZOREŞTI«: VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7. Primære druesorter

Chardonnay B — Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Busuioacă de Bohotin Rs — Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Cabernet Sauvignon N — Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cabernet Franc N

Burgund Mare N — Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Barbera N

Băbească neagră N — Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldăruşă, Serecsia

Grasă de Cotnari B — Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Crâmpoşie selecţionată B

Grenache Noir N

Fetească albă B — Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească regală B — Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Fetească neagră N — Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Pinot Gris G — Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Blanc B — Pinot Bianco

Pinot Noir N — Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N — Spätburgunder, Pinot nero

Petit Verdot N

Nebbiolo N

Negru de Drăgășani N

Novac N

Negru Aromat N

Mourvedre N

Merlot N — Bigney rouge

Muscat Ottonel B — Muscat Ottonel blanc

Sangiovese N — Brunello di Montalcino, Morellino

Syrah N — Shiraz, Petit Syrah

Riesling de Rhin B — Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B — Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B — Sauvignon verde

Tămâioasă românească B — Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B — Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B — Bergeron, Barbin, Rebolot, Greffou, Picotin Blanc, Vionnier

Viognier B — Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

Traminer Roz Rs — Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Aligoté B — Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

8. Tilknytning til det geografiske område

a) Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der er relevante for tilknytningen til det geografiske område

De første skriftlige dokumenter, der nævner forekomsten af vinavl i disse dele af landet, stammer fra det 14. og 15. århundrede. Det fremgår af disse dokumenter, at områderne Ceptura, Valea Călugărească, Valea Mantei og Valea Popii var kendte og værdsatte for kvaliteten af de vine, der blev fremstillet her. Det fremgår af dokumenterne fra denne tid, at »Cepturile« var det mest berømte vindyrkningsområde. Området blev senere kendt som »Cepturi« og går i dag under navnet »Ceptura«.

Tidligere var druerne fra denne vinmark på afbalanceret vis velrepræsenteret, idet der blev dyrket flere sorter, som blev blandet i en fastlagt sammensætning. Dette resulterede i en eftertragtet vin. Vinavl er i tidens løb blevet en tradition, der er gået i arv fra generation til generation, og den er en fast bestanddel af livet i de vindyrkende landsbyer. I den tid, der gik forud for phylloxera, blev der i Dealu Mare dyrket ca. 20 grundsorter, hvoraf tre til fire blev samlet på ét sted. Dette resulterede i vine med veldefinerede egenskaber. Phylloxera-invasionen, som første gang blev indberettet i Dealu Mare (i Chițorani i 1884), var et kritisk tidspunkt i vinmarkens udvikling. Phylloxera medførte ret hurtigt store skader på vinavlen i området, som blev væsentligt forandret.

Efterfølgende blev vinmarkerne genopbygget — hovedsagelig med franske sorter, men også med rumænske sorter. Følgende druesorter blev anvendt til fremstilling af vin i mellemkrigstiden: til hvidvin: Fetească albă, Tămâioasă românească, men også Aligote, Sauvignon og Traminer og til rødvin: Feteasca neagră, Pinot noir og Merlot. De love, der regulerer vinavl og -produktion, blev indført i 1915.

b) Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Vinene fremstilles hovedsagelig som sortsvine (monocepage), men også som forskellige blandinger baseret på mindst to til tre druesorter. De hyppigst anvendte er Cabernet Sauvignon, Merlot og Fetească neagră med de sammensætninger, som producenterne fastlagde ved blandingsprocessen alt efter potentialet for de blandede sorter, der blev indberettet for det pågældende høstår.

Hvidvinene har en afbalanceret struktur og et godt syreindhold, der skyldes, at skråningerne vender mod sydøst, men også den pågældende dyrkningspraksis (generelt naturligt halvhøjt med støttesystemer, der sikrer en god fordeling af bladområdet og produktionen med henblik på en optimal modning af druerne).

Det tempererede, kontinentale klima er gunstigt for fremstillingen af hvidvine med en optimal balance mellem alkohol, syre og sukker med aromaer af eksotiske frugter, pærer, floralt anstrøg af vinblomster, friskslået græs, jasmin, akacieblomst med en farve fra citrongul til strågul med et grønligt skær.

Vinen har en frisk, frugtagtig, let mineralholdig smag på grund af jordbunden i den østlige del af Dealu Mare-massivet, der består af sarmatisk kalksten, ler og sandsten. Den har noter af abrikos, citrusfrugt, eksotiske frugter og krydderier. Ved skeletjord (med et højt indhold af calciumcarbonat) er aromaerne og friskheden bevaret.

Rosévinene har aromaer af eksotiske frugter, citrusfrugter, og smagen er frisk, sprød, livlig, har en god syrlighed og balance med en frugtagtig eftersmag.

Rødvinene er kendetegnet ved deres finesse, lette tanniner, fløjlsagtighed og farveintensitet, der skyldes forekomsten af rødbrun jord rig på jernsalte og bestående af rødler, mergel og fint rødligt sand i den vestlige del af Dealu Mare-massivet (hvilket resulterer i fylde og velintegrerede tanniner, som er særligt bemærkelsesværdig i Cabernet Sauvignon-, Merlot-, Fetească neagră- og Shyraz-vinene).

De identificerede aromaer er modne røde frugter, svesker, sorte skovfrugter, kanel, sød mandel, og smagen er fyldig og rig med velintegreret syre og tanniner og typiske smagsnuancer. Vinens farve varierer fra rubinrød til granatrød/mørkerød.

c) Årsagssammenhæng

Det afgrænsede oprindelsesområde nyder godt af den beskyttelse, som de subkarpatiske bjerge giver. Bjergenes højde stiger gradvist og fungerer som et værn mod de kolde vinde fra nord, nordvest og nordøst, hvilket er med til at sikre, at der findes heliotermiske ressourcer i området. Disse forhold resulterer i en optimal modning af sorterne og bevarelsen af vinens primære aromaer, navnlig hos rødvinene.

Det geografiske områdes tempererede, kontinentale klima, der sikrer en korrekt fotosyntese og optimal modning af druerne ved høst, skaber en god balance mellem sukker og syre og friske, frugtagtige egenskaber i hvid- og rosévinene og en optimal phenolstruktur og en god akkumulering af tanniner i rødvinene.

Den vestlige del af Dealu Mare-massivet består af jordtyper med rødler og mergel med et højt indhold af jernoxid, hvilket gør det muligt at fremstille rødvine med aromaer af skovfrugter samt en olieagtig og harmonisk aroma.

Rødvine såsom Merlot og Fetească neagriă fra plantager, der hovedsageligt er beliggende øverst på skråningerne — solelskende sorter med en afbalanceret produktion — modnes optimalt fra begyndelsen af september til slutningen af oktober under forhold, hvor soleksponeringen og -intensiteten bidrager til en akkumulering af tilstrækkeligt sukker til frembringelse af de primære olieagtige aromaer og arromaer af sorte skovfrugter, krydderier, modne røde frugter, grøntsager/urter med en rund og ensartet smag. I de kendte centre Ceptura, Tohani og Merei er rødvinene mere robuste og kraftige og har en højere farveintensitet. Disse kendetegn er resultatet af de mange helotermiske ressourcer og jordbundens lette tekstur i de pågældende områder.

Skeletjord med et højt indhold af calciumcarbonat resulterer i aromatiske vine med friskhed og en bemærkelsesværdig blomsteragtig karakter.

9. Vigtige yderligere betingelser

Ingen

Link til varespecifikationen

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1225_din_11.08.2014_si_notific_2019_no_track_changes_0.pdf

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.