DA    DA DA 
 
DA    DA  KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 12.3.2009 
SEK(2009) 270 
  
ARBEJDSDOKUMENT FRA KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE 
 
Ledsagedokument til 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet,  Europa-Parlamentet, Det Europæiske 
Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget 
 
om udnyttelse af informations- og kommunikati onsteknologien til at lette overgangen til 
en energieffektiv, kulstoffattig økonomi  
  
RESUMÉ AF KONSE KVENSANALYSEN
 
  
{KOM(2009) 111 endelig} 
{SEK(2009) 268} 
{SEK(2009) 269}
 
DA 2   DA RESUMÉ  AF KONSEKVENSANALYSEN 
Efter Kommissionens første meddelelse om øget energieffektivitet ved hjælp af informations- 
og kommunikationsteknologi1 fulgte en længere periode med offentlige høringer, 
undersøgelser og ekspertbidrag, so m gav en afklaring af, hvorda n ikt kan bidrage til, at 
energien udnyttes effektivt, og til i bredere fors tand at skabe et mere energieffektivt grundlag 
for europæisk økonomi og samfund. Forsøget på at sætte tal på disse muligheder viste 
tydeligt, at netop kvan tificérbarhed, målbarhed og ansvarsf ordeling på tværs af så godt som 
alle økonomiens og samfundets sektorer var blandt  de største problemer for realiseringen af 
gevinsterne ved effektiv ener giudnyttelse og samtidig, omvendt, en af ikt-sektorens største 
muligheder for at bidrage til opf yldelsen af EU's mål for ener gieffektivitet. Høringen viste 
også, at visse grupper af intere ssenter var parat til at tage initiativer inde n for politiske 
rammer udstukket på EU-plan. Forskellig e erhvervsledede partnerskaber og by- og 
regionspartnerskaber har allere de taget initiativer, som der er mulighed for at styrke. 
Problemstillingen 
Hovedproblemet, som konsekvensanalysen peger på , er, at nok findes der allerede mange ikt-
værktøjer og -teknikker som kan blive forretningsmæssigt levedyg tige, men de benyttes ikke i 
særlig stor skala, og derfor er det ikke muligt at realisere hele det potentiale, som ikt rummer 
for at forbedre energiudnyttelsen. Der peges på  flere forhindringer/ba rrierer for ibrugtagning 
af ikt-værktøjer og ik t-baserede innovationer inden for ikt-sektoren selv, i de mest 
energiforbrugende sektorer og i økonomien som helhed (virksomheder, boliger og offentlige forvaltninger på alle niveauer): manglende viden, vanskeligheder ved at finde frem til 
oplysninger, manglende enighed om metode r og redskaber til måling, kvantificering og 
forvaltning, især for komplekse system er, investeringsproblemer, problemer med 
interoperabilitet og standardisering, langsom  ibrugtagning af innovationer, fravær af 
partnerskaber på tværs af sektorer og begrænset brug af grønne offentlige indkøb. 
Kommissionen har truffet foranstaltninger, bå de af lovgivningsmæssig og anden art, for at 
øge energieffektiviteten, og den fortsætter med at styrke disse foranstaltninger. Alligevel viser 
gennemgangen af handlingsplanen for energieffektivitet
2, at de fleste medlemsstater stadig 
ikke er på rette spor, når det gæ lder om at nå målet på 20 % stø rre energieffektivitet. Derfor er 
det nødvendigt at fremskynde indsatsen. Et særlig t initiativ om ikt for energieffektivitet kan 
spille en supplerende, mulighedssk abende og forstærkende rolle i forhold til indsatsen for at 
opfylde 2020-målet for energieffektivitet. 
Subsidiaritet 
Udfordringerne går på tværs af sektorer og gr ænser og er i virkeligheden globale. Problemer 
er der stadig i alle medlemsstater. Selv i de medlemsstater, hvor fremsk ridtene er størst og 
enkeltbestræbelserne til støtte for energieffektivitetsmålene mest talrige, går det tydeligvis ikke hurtigt nok for markedet at overvinde de på pegede hindringer. Under disse forhold er det 
nødvendigt at gøre en fælles inds ats på europæisk plan, der ka n lette fremkomsten af de 
rammevilkår for økonomierne, der gør det muligt at indarbejde energieffektive løsninger i 
produktionsprocesserne og i virksomhederne s og forbrugernes forbrugsmønstre. 
Samordningen på europæisk plan bør give muli ghed for samspil mellem de bestræbelser, der 
gøres i medlemsstaterne og på regionalt pla n. Det anerkendes, at de internationale 
institutioner har en rolle at spille ved at tilvejebringe uafhængige platforme for samspil 
                                                
 
1 KOM(2008) 241 af 13. maj 2008: Øget energieffektivitet ved hjælp af informations- og 
kommunikationsteknologi. 
2 KOM(2008) 742, "Energieffektivitet: opfyldelse af målet om 20 %". 
 
DA 3   DA mellem de berørte parter og ved at påtage sig de n ledende rolle, der er så afgørende vigtig. I 
den nuværende situation har erhve rvslivet udtrykkeligt opfordrede EU til at påtage sig en 
sådan ledende rolle. 
Mål 
Hovedmålet er at inddrage ikt som et af midler ne til at opfylde EU’s energi- og klimapolitiske 
mål gennem mere udbredt og hurtigere ibrugtagni ng af innovative, ikt-baserede løsninger, 
både inden for ikt-sektoren selv, inden for andr e energiintensive aktiviteter og ved at tage de 
første skridt (måling og oplysning) til at  muliggøre en strukturel omlægning til et 
energieffektivt, kulstoffattigt informationssamfund. 
De politiske handlemuligheder i hovedtræk 
Fire overordnede politiske handlemu ligheder har været under overvejelse: 
– Mulighed 1: Ingen yderliger e indsats fra EU's side 
– Mulighed 2: Stærkere samarbejde og part nerskab inden for de bestående rammer, 
nærmere belyst i en anden meddelelse 
– Mulighed 3: Henstilling fra Kommissione n om udnyttelse af ikt til at lette 
overgangen til en energieffektiv, kulstoffa ttig økonomi, ledsaget af en meddelelse 
– Mulighed 4: Nye regulering eller lovgivning 
Mulighed 4 blev forkastet i en tidlig fase af an alysen. Ved at gå til værks med lovforskrifter 
ville man uvægerlig pålægge navnlig små og me llemstore virksomheder større omkostninger 
og en større administrativ byrde, og man ville risikere at lægge bånd på udviklingen på et 
område, hvor innovationen fore går med rivende hast. Dertil kommer, at det ville være 
urimeligt at pålægge ikt-sektoren strenge forskrifter på nuværende tidspunkt, hvor andre 
sektorer ikke er underlagt målrettede reguler ende foranstaltninger for at mindske deres 
energiforbrug. 
For mulighed 1 var konklusionen, at de nuværende initiativer - hvad ente n man tænker på de 
bestående politiske virkemidler eller på frivillige  initiativer fra forskellige aktørers side - nok 
ville forbedre energieffektiviteten, men ikke i tilstrækkelig grad var rettet mod de centrale 
problemer, som konsekvensanalysen pegede på , og at de rummede en risiko for en noget 
langsom og stykkevis gennemførelse i praksis set i forhold til det overordnede mål om at øge 
energieffektiviteten med 20 % frem til 2020. 
Mulighed 2 fokuserer på at styrke fo rskningen under forskningsrammeprogrammet og 
rammeprogrammet for konkurrenceevne og innova tion og på at udnytte mulighederne for de 
såkaldte prækommercielle offentlige indkøb inden for rammerne af i2010-strategien. 
I mulighed 3 går man videre end til at samo rdne den nuværende politik og forsknings- og 
innovationsstrategierne, idet de r her formuleres række fora nstaltninger, der rettes som 
henstillinger til et bredere spek trum af berørte parter, herunder  ikt-sektoren, medlemsstaterne, 
regionale og lokale myndigheder og byer.  Henstillingen skulle ledsages af 
støtteforanstaltninger, som Kommissionen kan iværksætte fo r at lette gennemførelsen. 
Mulighed 2 og 3 blev bedømt i forhold til for ud fastsatte kriterier og ved sammenligning med 
mulighed 1. Bedømmelsen viste, at udbyttet bliver større og målene nås hurtigere, hvis man 
retter indsatsen mod et bredere spektrum af aktører, opbygger nye part nerskaber og fokuserer 
mere på ibrugtagning og efterspørgsel end på forskning og eksisterende rammer på EU-plan. 
Derfor blev mulighed 3 den foretrukne. 
 
DA 4   DA Analyse af delmuligheder i Kommissionens henstilling 
Den foretrukne handlemulighed blev underkastet en mere dybtgående analyse af de enkelte, 
konkrete anbefalinger. Anbefalinger med forske llige ambitionsniveauer blev gennemgået og 
vurderet. Nogle foranstaltni nger blev forkastet, fordi omkostningerne er for høje, 
gennemførelsen for vanskelig eller risikoen for ma nglende efterlevelse fo r stor. De foretrukne 
delmuligheder, som skulle tages op i en hens tilling fra Kommissionen, ve drører ikt-sektoren, 
de centrale energiforbrugende sektorer (l ogistik, bygninger og b yggeri samt endeligt 
energiforbrug) og de lokale og regionale m yndigheder. De er rettet mod at fremkalde 
forandringer ved etablering af nye partnerska ber og ved ibrugtagning og anvendelse af fælles 
metoder og redskaber til overvågning, måling, kont rol og indberetning af  energiforbrug. Ikt-
sektoren opfordres til at påtage  sig den ledende rolle og nå ti l enighed om særlig høje mål for 
effektiv energiudnyttelse. 
Evaluering og overvågning 
Den foretrukne mulighed indebærer en vis ri siko for manglende rea lisering, uanset hvor 
engagerede visse sektorer, bye r og erhvervsvirksomheder ser ud til at være. For at vurdere, 
hvordan det går med gennemførelsen, og om der er behov for yderlig ere eller kraftigere 
foranstaltninger i fremtiden, vil der omgåe nde blive iværksat overvågning, og en bred 
evaluering vil bliv e gennemført i 2012.