om at pålægge Spanien at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

Henstilling med henblik på

RÅDETS AFGØRELSE

om at pålægge Spanien at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 126, stk. 9,

under henvisning til henstilling fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1)I henhold til artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde skal medlemsstaterne undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

(2)Stabilitets- og vækstpagten er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og for en holdbar og stærk vækst, som fører til øget beskæftigelse. Stabilitets- og vækstpagten omfatter Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der blev vedtaget for at fremme en hurtig korrektion af uforholdsmæssigt store offentlige underskud.

(3)Den 27. april 2009 fastslog Rådet i overensstemmelse med artikel 104, stk. 6, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Spanien, og rettede i overensstemmelse med samme traktats artikel 104, stk. 7, en henstilling om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. Siden da har Rådet på grundlag af artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde rettet tre nye henstillinger til Spanien (den 2. december 2009, den 10. juli 2012 og den 21. juni 2013), hvori fristen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud blev forlænget til henholdsvis 2013, 2014 og 2016. I alle tre henstillinger fandt Rådet, at Spanien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger, men at der var opstået negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser.

(4)I henhold til traktatens artikel 126, stk. 8, fastslog Rådet den 12. juli 2016, at Spanien ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til opfølgning af Rådets henstilling af 21. juni 2013.

(5)Hvis en deltagende medlemsstat ikke gennemfører foranstaltninger, eller hvis foranstaltningerne efter Rådets opfattelse viser sig at være utilstrækkelige, træffer Rådet straks en afgørelse i henhold til traktatens artikel 126, stk. 9, jf. artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97.

(6) Kommissionen har opdateret sin forårsprognose 2016 med tilgængelige oplysninger frem til den 19. juli 2016. På grundlag heraf er prognosen for realvæksten i BNP for 2016 blevet opjusteret med 0,3 procentpoint (sammenlignet med forårsprognosen) til 2,9 % og nedjusteret for 2017 (2,3 % i forhold til 2,5 % i foråret). Det reale BNP ventes i 2018 at stige med 2,1 %. Dette skal sammenlignes med en vækst på 3,2 % i 2015. Den økonomiske vækst forventes derfor at aftage en anelse, men vil blive ved med at være robust som følge af de reformer, der er blevet gennemført som reaktion på krisen, og den vellykkede fuldførelse af det finansielle bistandsprogram. Med det økonomiske opsving skabes der stadig flere og flere arbejdspladser på baggrund af en vedvarende løntilbageholdenhed og resultaterne af arbejdsmarkedsreformerne. Væksten understøttes desuden af lave oliepriser. Samtidig forventes inflationen at udgøre -0,3 % i 2016. Der er dog nedadgående risici for vækstprognosen, navnlig fra 2017, bl.a. som følge af resultatet af Det Forenede Kongeriges afstemning om medlemskab af Den Europæiske Union, hvilket har ført til øget usikkerhed med potentielle negative konsekvenser for handelen og den indenlandske efterspørgsel.

(7)Det offentlige underskud forventes ifølge Kommissionens opdaterede forårsprognose 2016 at falde til 4,6 % af BNP i 2016, 3,3 % af BNP i 2017 og 2,7 % af BNP i 2018 (sammenlignet med de i stabilitetsprogrammet fastsatte mål på 3,6 %, 2,9 % og 2,2 % af BNP i henholdsvis 2016, 2017 og 2018 samt et ifølge forårsprognosen forventet underskud på 3,9 % af BNP i 2016 og 3,1 % af BNP i 2017). Det ifølge prognosen højere underskud skyldes delvist, at der i Kommissionens opdaterede prognose indgår færre foranstaltninger til begrænsning af udgifterne på centralt og regionalt forvaltningsniveau som opfølgning på Kommissionens henstilling fra marts 2016 (0,2 % af BNP) end i stabilitetsprogrammets prognose (0,4 % af BNP), eftersom visse af disse foranstaltninger endnu ikke er blevet specificeret i tilstrækkeligt omfang for at kunne indgå i Kommissionens prognose på grundlag af den sædvanlige antagelse om en uændret politik. Forskellene skyldes dog hovedsageligt ændringer i selskabsskattereglerne, som har medført lavere forskudsbetalinger fra virksomheder ("pagos fraccionados") i 2016. De manglende forskudsbetalinger blev ikke kvantificeret i stabilitetsprogrammet, og effekten heraf blev først synlig i april på tidspunktet for den første ratebetaling, dvs. efter forårsprognosens skæringsdato. Disse manglende forskudsbetalinger forventes ifølge Kommissionens opdaterede forårsprognose 2016 at udgøre 0,5 % af BNP i 2016. Eftersom de ovennævnte ændringer medfører en permanent forsinkelse af skatteindbetalingen, men ikke en ændring af skattesatsen eller skattegrundlaget, vil de ikke påvirke indtægterne fra selskabsskatten i en ny stabil situation (fra og med 2017). De indebærer et midlertidigt tab af skatteindtægter i 2016, hvilket er blevet behandlet som en engangsforanstaltning i den opdaterede forårsprognose. Hvad angår 2017 skyldes forskellene mellem den opdaterede forårsprognose og stabilitetsprogrammet det værre end forventede udgangspunkt samt den kendsgerning, at de spareforanstaltninger, der er truffet som opfølgning på Kommissionens henstilling fra marts 2016, endnu ikke er specificeret i tilstrækkeligt omfang for at kunne tages i betragtning på grundlag af den sædvanlige antagelse om en uændret politik. Det strukturelle underskud forventes at stige med 0,4 % og 0,1 % af BNP i henholdsvis 2016 og 2017 og forblive uændret i 2018. Den forventede stigning i det strukturelle underskud i 2016 skyldes dog delvist, at den nuværende prognose for inflationen og den nominelle BNP-vækst er lavere end den prognose, der ligger til grund for budgettet for 2016, hvilket har påvirket de strukturelle statsindtægter negativt, uden at det har været muligt at tilpasse udgifterne.

(8)Den offentlige bruttogældskvote steg fra 36 % i 2007 til ca. 99 % i 2014. I 2015 var gældskvoten nogenlunde stabil, eftersom nettoomsætningen ved salget af finansielle aktiver opvejede de negative virkninger af underskuddet, der voksede hurtigere end den nominelle BNP-vækst. Ifølge Kommissionens opdaterede forårsprognose 2016 forventes gældskvoten at toppe med 100,6 % af BNP i 2017, mens den ifølge den oprindelige forårsprognose ventedes at toppe med 100,3 % af BNP i 2016. Selv om Spanien ikke lader til at stå over for en umiddelbar risiko for et finanspolitisk pres som følge af denne høje gældskvote, vil risikoen for så vidt angår gældsbæredygtighed stige betydeligt på mellemlagt sigt, hvis budgetstillingen ikke forbedres. På længere sigt vil risiciene for den finanspolitiske holdbarhed aftage takket være de positive virkninger af besparelserne i aldersrelaterede udgifter.

(9)I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1467/97 opfordrer Rådet i sin afgørelse om pålæg om at træffe foranstaltninger til nedbringelse af underskuddet, jf. traktatens artikel 126, stk. 9, medlemsstaten til at nå årlige budgetmål, der på basis af den prognose, der ligger til grund for pålægget, kan forbedre den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og midlertidige foranstaltninger, med som benchmark mindst 0,5 % af BNP. Eftersom denne rådsafgørelse om at pålægge Spanien at træffe foranstaltninger dog vedtages i andet halvår, skal der gøres en større finanspolitisk indsats for at opnå en bestemt årlig forbedring af den strukturelle saldo. Det er også vigtigt at være opmærksom på, at basisscenariet for den nye tilpasningssti begynder med en forværring af det strukturelle underskud på 0,4 % af BNP, hvilket i det mindste delvist skyldes, at inflationen er lavere end forventet i det scenarie, der ligger til grund for budgettet for 2016 – en hændelse, der i det store hele ligger uden for regeringens kontrol. I betragtning heraf forekommer det hensigtsmæssigt ikke at kræve yderligere strukturelle foranstaltninger i 2016.

(10)Eftersom der ikke bør kræves yderligere strukturelle foranstaltninger i 2016, vil en etårig forlængelse af Spaniens frist til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud, hvilket er reglen i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1467/97, kræve en årlig forbedring af den strukturelle saldo i 2017, som vil have en alt for negativ indvirkning på væksten. Det synes derfor hensigtsmæssigt at forlænge Spaniens frist til at bringe en ende på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud med to år.