ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
16.

noterer sig, at konkurrencen var begrænset i de seneste indkaldelser af forslag til nye videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er), hvis tematiske områder er fastlagt i instituttets strategiske innovationsdagsorden for årene 2014-2020; bemærker, at der ved indkaldelsen i 2016 vedrørende yderligere to VIF'er (fødevarer og produktion med høj værditilvækst) blev modtaget tre forslag, og at det eneste forslag til VIF'en for produktion med høj værditilvækst ikke blev valgt af kvalitetsårsager; bemærker, at der er blevet udpeget en dygtig partner for alle indkaldelser af forslag med undtagelse af EIT Produktion; bemærker med tilfredshed, at EIT på basis af analysen har truffet en række afhjælpende foranstaltninger, der vil mindske risikoen for fremover kun at modtage ét forslag til et tema; opfordrer instituttet til at aflægge rapport til dechargemyndigheden om indholdet og effektiviteten af disse foranstaltninger; noterer sig, at kommissæren for forskning, videnskab og innovation i 2015 indførte konceptet »åben innovation« som nøglestrategi med henblik på udformningen af innovationspolitikken på EU-plan; mener, at det ikke er klart, hvilken rolle instituttet spiller i dette koncept; understreger, at dette koncept ikke giver nogen klar ramme for, at Kommissionen kan udforme en sammenhængende og koordineret indsats, i betragtning af de talrige politikker og instrumenter, der er involveret, og antallet af generaldirektorater, der bidrager til at støtte innovation; opfordrer Kommissionen til at sikre en koordineret og effektiv innovationspolitik, hvor de ansvarlige generaldirektorater finjusterer aktiviteter og instrumenter, og til at informere Parlamentet om disse bestræbelser; forstår, at instituttet har til opgave at fremme samarbejde mellem videregående uddannelse, forskning og innovation; mener, at virksomhederne i sidste ende måske får det største udbytte, fordi de er de retmæssige ejere til det innovative produkt, der bringes på markedet, og får den økonomiske gevinst; understreger, at det i denne situation er nødvendigt at inkorporere en struktur i samarbejdsmodellen, der gør, at de udbetalte midler kommer tilbage til instituttet;
29.

anerkender det arbejde, der udføres af instituttet i løbet af det fireårige arbejdsprogram 2013-2016 »Fra krise til opsving: Mere underbyggede politikker for et konkurrencedygtigt og retfærdigt Europa«; glæder sig over den høje kvalitet af instituttets analyse af og politiske input for så vidt angår leve- og arbejdsvilkår, arbejdsmarkedsrelationer, beskæftigelse og udviklingen på arbejdsmarkedet, navnlig over oversigtsrapporten fra den sjette europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene, og over dets rapport om nye former for beskæftigelse (New Forms of Employment report); understreger vigtigheden af instituttets forvaltningsstruktur med tre parter, som gør det muligt at skabe et fuldstændigt billede over den økonomiske og sociale virkelighed;
6.

bemærker fra Revisionsrettens beretning, at Kommissionen og agenturet, der selv er medmodtager og koordinator af tre andre medmodtagere — Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), Den Internationale Organisation for Migration (IOM) og FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) — den 22. december 2015 undertegnede en tilskudsaftale på 5 500 000 EUR i regional støtte til beskyttelsesorienteret migrationsforvaltning i det vestlige Balkan og Tyrkiet for en treårig periode, der begyndte den 1. januar 2016; bemærker imidlertid, at samarbejdsaftalerne med de tre partnere, som tilsammen beløb sig til 3 400 000 EUR, først blev underskrevet mellem august og november 2016; noterer sig, at for to af aftalernes vedkommende blev de budgetforpligtelser, der skulle have frigivet midlerne før indgåelsen af de retlige forpligtelser, først underskrevet i oktober og december 2016; noterer sig derudover, at budgetforpligtelserne beløb sig til 1 200 000 EUR og kun dækkede forfinansieringerne; understreger, at en sådan procedure er i strid med finansforordningens regler om budgetforvaltning, og at den sene undertegnelse af aftalerne skabte usikkerhed for det operative samarbejde mellem partnerne; noterer sig fra agenturets svar, at agenturet på behørig vis har dokumenteret, at det var en undtagelse, at de juridiske forpligtelser for alle tre projektpartneres vedkommende blev indgået før de budgetmæssige forpligtelser;
A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 4/2018 dækker den foreslåede anvendelse af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond med henblik på at yde bistand til Bulgarien og Litauen for oversvømmelser, til Grækenland for jordskælv på øen Kos samt til Polen for storme, der fandt sted i løbet af 2017;
33.

gentager sin anmodning til Præsidiet om at sikre, at sociale rettigheder og pensionsrettigheder for medlemmer og akkrediterede parlamentariske assistenter respekteres, og at der stilles tilstrækkelige finansielle midler til rådighed; gentager i denne forbindelse sin opfordring til at finde en brugbar løsning for de akkrediterede parlamentariske assistenter, som efter at have arbejdet i to valgperioder uden afbrydelse, ved udgangen af den nuværende valgperiode ikke vil være berettiget til at anvende den europæiske pensionsordning, når de når pensionsalderen, eftersom de vil mangle noget tid i forhold til kravet om ti års tjeneste som følge af det tidlige valg i 2014 og forsinkelserne i godkendelsen af de akkrediterede parlamentariske assistenters nye kontrakter på grund af den store arbejdsbyrde i perioderne efter valget i 2009; minder om, at artikel 27, stk. 2, i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer fastsætter, at "De erhvervede rettigheder bevares i fuldt omfang"; bemærker imidlertid de fortsatte problemer med hensyn til den frivillige pensionsordning og anmoder Præsidiet og generalsekretæren om at undersøge alle muligheder med henblik på at minimere byrden for Parlamentets budget;
8.

bemærker, at ansøgningen vedrører 646 arbejdstagere, der er blevet afskediget hos Goodyear, hvoraf de fleste er mellem 30 og 54 år; påpeger endvidere, at en betydelig procentdel af de afskedigede arbejdstagere er mellem 55 og 64 år med færdigheder, der er specifikke for fremstillingssektoren; bemærker endvidere, at omkring 300 af de afskedigede arbejdstagere er ufaglærte og har migrantbaggrund og er uden formelle kvalifikationer, f.eks. en erhvervsuddannelse, hvilket er en ulempe for dem på det regionale arbejdsmarked; understreger, at Waghäusel-området, hvor Philippsburg-anlægget er beliggende, står over for strukturelle forandringer; anerkender i lyset heraf vigtigheden af aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som EGF yder støtte til, med henblik på at forbedre chancerne for, at disse grupper kan vende tilbage til arbejdsmarkedet;
33.

mener, at der skal afsættes de nødvendige bevillinger og menneskelige ressourcer til de EU'-agenturer, -politikker og -programmer, der beskæftiger sig med forvaltning af migrations- og flygtningestrømme og grænsekontrol, så de kan klare den aktuelle flygtningekrise, som medlemsstaterne også forventes at påtage sig ansvaret for i overensstemmelse med princippet om byrdefordeling og Genève-konventionerne; er overbevist om, at EU for at finde en langsigtet løsning også bør udvise ekstern solidaritet for at fremme forudsætningerne for fred og velstand i oprindelseslandene ved at lægge større vægt på investeringer og udviklingspolitikken, navnlig gennem anvendelsen af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD), udviklingssamarbejdsinstrumentet (DCI) og instrumentet for humanitær bistand; erkender betydningen og den særlige værdi af udviklingspolitikken med prioriteter såsom fattigdomsbekæmpelse, uddannelse, sundhed og økonomisk udvikling; understreger behovet for at støtte UNRWA’s indsats og programmer; understreger, at stabile nabolande er én af forudsætningerne for at opretholde stabiliteten og velstanden i EU; opfordrer derfor Kommissionen til at sikre, at investeringer i EU's naboskabsområde prioriteres med henblik på at støtte bestræbelserne på at tackle de vigtigste problemer i dette område som migration, flygtninge og udvikling i de sydlige nabolande og ustabilitet i de østlige nabolande, hvilket til dels skyldes en russisk udenrigspolitik, der ikke er i overensstemmelse med folkeretten, demokratiske normer og menneskerettighedsstandarder; understreger, at nye politiske prioriteter og kommende udfordringer for EU som sikkerhed og forsvar, bør finansieres med nye bevillinger og ikke ved at nedskære eksisterende politikker og programmer, som både er vellykkede og vigtige, f.eks. udvikling og humanitær bistand og naboskabspolitik; understreger endvidere, at sikkerheds- og udviklingspolitikker påvirker hinanden indbyrdes, og at begge er vigtige betingelser for opbygning af en funktionsdygtig stat samt funktionsdygtige administrative strukturer uden korruption og minimumsstandarder på det sociale, sundhedsmæssige og økonomiske område;
11.

bemærker, at Sverige planlægger fem typer foranstaltninger for de afskedigede arbejdstagere, der er omfattet af denne ansøgning: (i) rådgivning og karriereplanlægning, (ii) foranstaltninger for dårligt stillede grupper, (iii) støtte til iværksætteri, (iv) almen og faglig uddannelse, (v) jobsøgnings- og mobilitetstilskud; henviser endvidere til, at de foreslåede foranstaltninger vil hjælpe afskedigede arbejdstagere til at tilpasse deres færdigheder og lette deres overgang til nye job eller hjælpe dem med at etablere deres egne virksomheder; understreger, at de beskrevne foranstaltninger udgør aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger, som hører under de støtteberettigede aktioner, jf. artikel 7, stk. 1, i EGF-forordningen, og ikke træder i stedet for socialsikring; glæder sig over, at Sveriges beslutning om at sætte de individualiserede tilbud til de modtagere, der er tiltænkt støtte, i værk fra februar 2017 forud for EGF-ansøgningen;
7.

er klar over, at stigningen i importen til Unionen har presset priserne ned, hvilket har haft negative konsekvenser for den økonomiske situation i virksomhederne i Unionens tekstilsektor og udløst en generel tendens i tekstil- og beklædningsindustrien til at flytte produktion til lande med lavere produktionsomkostninger uden for Unionen; erkender, at dette har resulteret i et konstant fald i antallet af beklædningsvirksomheder i Galicien og dermed et øget antal afskedigelser;
7.

bemærker, at Rådet stadig arbejder på et svar til Den Europæiske Ombudsmands strategiske rapport om gennemsigtigheden i Rådets lovgivningsproces (OI/2/2017/TE), selv om Den Europæiske Ombudsmand anmodede om et svar på sine henstillinger og forslag til forbedringer senest den 9. maj 2018; anerkender, at Rådet foretager seriøse og grundige undersøgelser i forbindelse med udarbejdelse af sit svar, men opfordrer ikke desto mindre Rådet til at respektere Ombudsmandens anmodning; minder om, at Den Europæiske Ombudsmand også sendte sine konklusioner til Parlamentet, og at to af dets udvalg i øjeblikket arbejder på en betænkning om konklusionerne, og Rådet opfordres derfor til at meddele Parlamentet sit svar og sine konklusioner så hurtigt som muligt;
7.

glæder sig over den indsats, som den fungerende administrerende direktør allerede har gjort for at forbedre støttekontorets forvaltningsstruktur, genskabe gennemsigtigheden og opbygge tilliden; understreger betydningen af at modvirke de tidligere afslørede mangler med hensyn til transaktionernes lovlighed og formelle rigtighed; opfordrer støttekontoret til at udarbejde en omfattende og detaljeret køreplan for det videre forløb; anmoder i denne forbindelse endvidere støttekontoret om i køreplanen at medtage en klar plan for genoprettelse af tilliden til forvaltningen, navnlig i betragtning af, at kompetent og effektiv forvaltning er vigtig forud for de udfordringer, som støttekontoret står over for i almindelighed, og navnlig for at sikre, at rekruttering og uddannelse af det store antal nye medarbejdere forventet i 2018 og 2019 er af et sådant omfang, at støttekontoret vil have et velmotiveret og veluddannet personale til sin rådighed, og at der vil være mindre udskiftning i personalet, og dets viden og erfaring bevares i videst mulige omfang;
33.

bemærker, at effektiviteten af agenturets standarder for intern kontrol blev vurderet via et internt spørgeskema, der blev sendt til agenturets ledelse; konstaterer, at konklusionen på denne vurdering var, at det eksisterende system generelt er i overensstemmelse med standarderne og dermed giver agenturet rimelig sikkerhed for pålideligheden af det interne kontrolmiljø, selv om det blev påpeget, at der bør ske forbedringer inden for tre områder, nemlig: medarbejdernes placering og mobilitet, mål og resultatindikatorer samt den operationelle struktur; bemærker, at der er truffet foranstaltninger til yderligere at øge effektiviteten og anvendelsen af ovennævnte standarder, og at der blev udarbejdet et udkast til en handlingsplan for at rette op på de ovennævnte områder, som skulle gennemføres i 2017; opfordrer agenturet til at aflægge rapport til dechargemyndigheden om gennemførelsen af denne handlingsplan;
14.

beklager at bemærke, at fællesforetagendet for IMI 2 oplevede nogle forsinkelser i betalingerne til modtagerne (universiteter, forskningsorganisationer og små og mellemstore virksomheder); bemærker, at det fastsatte mål på 90 dage for afholdelse af mellemliggende betalinger var overskredet med 5 dage i 2016; anerkender de korrigerende foranstaltninger, som fællesforetagendet for IMI 2 har truffet for at forbedre situationen, navnlig ved at styrke samarbejdet med projektkonsortier, ved at tage de interne procedurer op til revision og ved at ansætte mere personale til den finansielle enhed; anerkender i denne forbindelse, at den gennemsnitlige betalingstid for afholdelse af endelige betalinger i relation til de omkostninger, støttemodtagerne har anmeldt, var 62 dage;
36.

bemærker, at Det Forenede Kongeriges beslutning om at forlade Unionen også skaber operationelle risici for agenturet, eftersom Unionens kemikalielovgivning, som agenturet forvalter (REACH-, biocid-, CLP- og PIC-forordningerne), også udgør reguleringslovgivning for det indre marked; bemærker, at en indskrænkning af den jurisdiktion, som disse forordninger finder anvendelse på, til EU-27, vil skabe en yderligere arbejdsbyrde med hensyn til at levere rådgivning og assistance til selskaber fra Det Forenede Kongerige, som vil være beliggende i et »tredjeland«, samt en arbejdsbyrde i en periode som følge af overførslen af reguleringsarbejde fra Det Forenede Kongerige til EU-27; bemærker, at da alle lovgivningsmæssige processer er IT-baserede, vil det være nødvendigt at tilpasse agenturets IT-værktøjer; bemærker endvidere, at det potentielle tab af statsborgere fra Det Forenede Kongerige, der i dag arbejder som eksperter, også vil have indvirkning på det operationelle plan; opfordrer agenturet til proaktivt at planlægge og forberede alle sådanne eventuelle tab; opfordrer agenturet til at arbejde tæt sammen med Kommissionen for så vidt angår forhandlingerne i relation til Det Forenede Kongeriges beslutning om at forlade Unionen for at være tilstrækkeligt parat til at minimere eventuelle negative operationelle eller finansielle virkninger, der kan indtræffe;
29.

bemærker, at udnævnelsen af medlemmer af Den Europæiske Unions Domstol er medlemsstaternes ansvar i henhold til artikel 253 og 254 i TEUF; fremhæver betydningen af rettidig indstilling og udnævnelse af dommere for Den Europæiske Unions Domstols præstation; anmoder om en ny regel, der fastsætter en specifik frist for (gen)indstilling af en dommer i god tid før udløbet af en dommers mandat, og opfordrer Rådet til at veje omkostningerne op imod fordelene, når der udpeges nye dommere til Den Europæiske Unions Domstol; kritiserer den ulovlige udnævnelse af to dommere ved Personaleretten uden indkaldelse af ansøgninger til et mandat, som i øvrigt kun varede fra den 14. april 2016 til den 31. august 2016; noterer sig med beklagelse de omkostninger, der var forbundet med, at en af disse dommere påbegyndte og afsluttede sit »firemånedersmandat«, som beløb sig til 69 498,25 EUR oveni dommerens løn; fordømmer et sådant spild af EU-skatteydernes penge;
udtrykker bekymring over, at fællesforetagendet ved udgangen af 2016 kun delvis havde integreret sine kontrolsystemer i Kommissionens fælles værktøjer til forvaltning og overvågning af tilskud under Horisont 2020; bemærker imidlertid på baggrund af fællesforetagendets svar, at det har besluttet at fortsætte med at anvende sit eget værktøj til forvaltning af tilskud (Grant Management Tool, GMT) udviklet under det syvende rammeprogram, da nogle af de særlige funktioner, som Clean Sky 2-tilskuddene kræver, ikke var tilgængelige i de fælles værktøjer til forvaltning af tilskud under Horisont 2020; bemærker endvidere, at fællesforetagendet er begyndt at arbejde sammen med de respektive tjenestegrene i Kommissionen med henblik på at gennemføre de nødvendige foranstaltninger for at integrere tilskudsaftaler for medlemmer i værktøjerne til forvaltning af tilskud og indberetning under Horisont 2020 inden udgangen af 2017; forstår, at det nuværende værktøj, der er udviklet af fællesforetagendet, vil blive brugt, indtil migrationen er fuldført, for at sikre en let overgang mellem de to systemer; påpeger, at det er hensigten, at indberetningscyklussen for 2017 vil blive udført i GMT, og at tilskudsaftaler for medlemmer vil blive forvaltet fuldt ud ved hjælp af Horisont 2020-værktøjerne i indberetningsperioden 2018 og fremefter;
44.

opfordrer Den Europæiske Unions Domstol til at forbedre sine kommunikationsaktiviteter for at gøre sig mere tilgængelig for borgerne i Unionen, f.eks. ved at tilrettelægge uddannelsesseminarer for journalister eller udvikle kommunikationsprodukter om sine aktiviteter i henhold til en mere borgercentreret tilgang; glæder sig over, at Den Europæiske Unions Domstol har besluttet at ajourføre sit websted, så det bliver mere brugervenligt, og anmoder Den Europæiske Unions Domstol om at gøre en indsats for at forbedre sin database ved at gøre den mere målrettet mod brugerne; anerkender Den Europæiske Unions Domstols indsats med hensyn til onlinekommunikationskanaler og tilskynder den til at fortsætte de gode takter;
bemærker, at fællesforetagendet for så vidt angår den begrænsede indkaldelse vedrørende industriel forskning, som var begrænset til fællesforetagendets industrielle medlemmer, tildelte kontrakter til projektkonsortier, selv om den kontrol af modtagernes finansielle levedygtighed, som Forvaltningsorganet for Forskning foretog, i to tilfælde viste ringe finansiel kapacitet hos konsortiernes koordinerende medlem fra industrien; bemærker, at dette indebærer en øget finansiel risiko for så vidt angår projekternes gennemførelse, og at den finansielle risiko også er højere for de øvrige projekter, som de to modtagere er involveret i; noterer sig, at den administrerende direktørs afgørelse i disse to sager var baseret på supplerende ad hoc-risikovurderinger foretaget af fællesforetagendets personale; er bekymret over det forhold, at fællesforetagendet endnu ikke har etableret en systematisk intern procedure for revurdering af en tilskudsprojektkoordinators ringe finansielle levedygtighed, herunder foranstaltninger til at afbøde og kompensere for den øgede finansielle risiko; bemærker, at fællesforetagendet på baggrund af resultaterne af den supplerende risikovurdering, som blev foretaget i overensstemmelse med Horisont 2020-retningslinjerne, fandt, at en afvisning af projektkoordinatorerne alene på grundlag af den analyse, som Forvaltningsorganet for Forskning havde foretaget, kunne have udsat fællesforetagendet for en væsentlig risiko for retstvister; noterer sig, at fællesforetagendet er enigt i, at der bør fastlægges en intern procedure for revurdering af en tilskudsprojektkoordinators ringe finansielle levedygtighed, herunder foranstaltninger til at afbøde og kompensere for de øgede finansielle risici;
27.

bemærker, at den femårige eksterne evaluering af akademiet (2011-2015) blev afsluttet af den eksterne evaluator i januar 2016; bemærker med tilfredshed, at den eksterne evaluator har vurderet akademiet til at være effektivt, og at hans konklusion understøttes af dokumentation for et øget antal aktiviteter, der er gennemført af akademiet i løbet af undersøgelsesperioden, i forhold til et relativt stabilt antal ressourcer, som blev stillet til rådighed for samme periode; bemærker imidlertid, at akademiets femårige evalueringsrapport omfattede 17 anbefalinger; bemærker, at handlingsplanen blev udarbejdet for at imødekomme disse anbefalinger og indkredsede 31 tiltag, der skal gennemføres mellem medio 2016 og ultimo 2018; er på grundlag af den femårige evaluering bekymret over, at der er et klart behov for at styrke akademiet betydeligt, både med hensyn til menneskelige og finansielle ressourcer;
37.

bemærker, at kontoret i 2016 var genstand for en revision udført af den interne revisionstjeneste (IAS) om kontorets gennemførelse af budgettet og udbudsplanen; bemærker, at revisorerne anerkendte de igangværende bestræbelser fra kontoret side på at sikre velfungerende administrative processer, såsom budgetgennemførelse og udbudsprocedurer, samtidig med at kontoret var konfronteret med operationelle udfordringer i tilknytning til dets rolle i flygtningekrisen; bemærker med tilfredshed, at kontoret har forbedret budgetgennemførelsen markant, og at budgetgennemførelsen blev anset for at være tilfredsstillende; bemærker endvidere, at fremførslerne, til trods for at de var relativt høje, blev anset for at være berettigede; mener, at kontoret bør styrke sin planlægning af udbudsprocedurer vedrørende administrationsudgifter; bemærker, at overvågningen af de procedurer og specifikke kontrakter, der blev indgået under rammekontrakterne, er svag og derfor bør styrkes yderligere; bemærker, at kontoret fortsætter med at arbejde sammen med IAS om at udvikle konkrete foranstaltninger til at minimere de identificerede risici; opfordrer kontoret til at aflægge rapport til dechargemyndigheden om de foranstaltninger, der er truffet for at forbedre udbudsprocedurerne;
B.

der henviser til, at Revisionsretten i sin beretning om agenturets årsregnskab for regnskabsåret 2016 (»Revisionsrettens beretning«) har fastslået, at den har fået rimelig sikkerhed for, at agenturets årsregnskab er rigtigt, og at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige;
4.

bemærker, at årlige aktivitetsrapporter under den nuværende dechargeprocedure indgives til Revisionsretten i juni, hvorefter Revisionsretten forelægger sin beretning for Parlamentet i oktober, og Parlamentet stemmer om dechargen på plenarmødet i maj; bemærker, at der — medmindre dechargen udsættes — går mindst 17 måneder fra afslutningen af årsregnskaberne til afslutningen af dechargeproceduren; påpeger, at revision i den private sektor følger en meget kortere tidsplan; understreger, at det er nødvendigt at strømline og fremskynde dechargeproceduren; anmoder om, at Revisionsretten følger bedste praksis i den private sektor; foreslår i denne forbindelse, at fristen for indgivelse af de årlige aktivitetsrapporter fastsættes til den 31. marts i det år, der følger efter regnskabsåret, og at fristen for indgivelsen af Revisionsrettens beretninger fastsættes til den 1. juli; foreslår endvidere at revidere tidsplanen for dechargeproceduren, jf. artikel 5 bilag IV til Europa-Parlamentets forretningsorden, således at afstemningen om decharge kan finde sted på plenarmødet i november, så dechargeproceduren afsluttes i det år, der følger efter det pågældende regnskabsår;