Særberetning EU’s støtte til 
træproducerende 
lande under 
FLEGT-handlingsplanenDA 2015  nr. 13
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET

DEN EUROPÆISKE REVISIONSRET  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tlf. +352 4398-1
E-post: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Yderligere oplysninger om EU fås på internet via Europaserveren (http://europa.eu).
Luxembourg: Den Europæiske Unions Publikationskontor, 2015
Print ISBN 978-92-872-2767-6 ISSN 1831-0796 doi:10.2865/28220 QJ-AB-15-011-DA-C
PDF ISBN 978-92-872-2804-8 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/101196 QJ-AB-15-011-DA-N
EPUB ISBN 978-92-872-2793-5 ISSN 1977-5636 doi:10.2865/975044 QJ-AB-15-011-DA-E
© Den Europæiske Union, 2015
Eftertryk tilladt med kildeangivelse
Printed in Luxembourg
EU’s støtte til 
træproducerende 
lande under 
FLEGT-handlingsplanen
(artikel 287, stk. 4, andet afsnit, TEUF)SærberetningDA 2015  nr. 13
02
 Revisionsholdet
Revisionsrettens særberetninger præsenterer resultaterne af forvaltningsrevisioner og juridisk‑kritiske revisioner vedrø ‑
rende specifikke EU‑budgetområder eller forvaltningsspørgsmål. Med henblik på at opnå maksimal effekt udvælger og 
udformer Revisionsretten sine revisionsopgaver under hensyntagen til de risici, der knytter sig til forvaltningens resultat ‑
opnåelse eller regeloverholdelsen, de pågældende indtægters eller udgifters omfang, den fremtidige udvikling samt den 
politiske og offentlige interesse.
Denne forvaltningsrevision blev udført af Revisionsafdeling III — der ledes af Karel Pinxten, medlem af Revisionsretten — 
hvis speciale er udgiftsområderne foranstaltninger udadtil. Revisionsarbejdet blev ledet af Karel Pinxten, medlem af Revi ‑
sionsretten, med støtte fra kabinetchef Gerard Madden og attaché Mila Strahilova, kontorchef Gérald Locatelli, holdleder 
Piotr Zych, ledende revisor Ruurd de Jong samt revisorerne Laetitia Cadet og Peter Kovacs.
Fra venstre til højre:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, 
P . Zych, G. Locatelli

03
 Indhold
Punkt
 Glossar og forkortelser
I-VI Resumé
1-9 Indledning
1-3 Ulovlig skovhugst er et globalt problem
4-9 FLEGT er EU’s reaktion
10-12  Revisionens omfang og revisionsmetoden
13-56  Bemærkninger
13-34  EU-støtten til træproducerende lande var ikke tilstrækkelig godt udformet og målrettet
14-18  Kommissionen identificerede en lang række mulige foranstaltninger
19-26  Kommissionen udarbejdede ikke en egentlig arbejdsplan
27-34  Kommissionen opstillede ikke klare prioriteter for sin bistand
35-56  EU-støtten til træproducerende lande var ikke tilstrækkelig effektiv
36-43  De vigtigste af de undersøgte projekter var problematiske
44-52  Fremskridtene i retning af en godkendelsesprocedure er langsomme
53-56  Overvågnings- og indberetningsprocedurerne var utilfredsstillende
04 Indhold
57-59  Konklusioner og anbefalinger
 Bilag I —  Gennemførelse af programmer i relation til FLEGT, skovforvaltning og 
handelsrelaterede programmer fra perioden 2003-2013
 Bilag II  —  Oversigt over reviderede projekter
 Bilag III  —  Oversigt over reviderede projektevalueringer og ROM-undersøgelser
 Bilag IV  —  Transparency Internationals korruptionsindeks — 2007-2013
 Kommissionens svar
05
 Glossar  
og forkortelser
AVS : Gruppen af Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet
CSP : Landestrategidokument
DCI : Instrumentet for udviklingssamarbejde
EFI: Det Europæiske Skovinstitut
ENPI : Det europæiske naboskabs ‑ og partnerskabsinstrument
EUF : Den Europæiske Udviklingsfond
EUF er hovedinstrumentet for Den Europæiske Unions bistand til udviklingssamarbejde med AVS‑staterne og de 
oversøiske lande og territorier (OLT). Partnerskabsaftalen, der blev undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 for 
en periode af 20 år (»Cotonouaftalen«), er den nuværende ramme for Den Europæiske Unions forbindelser med 
AVS‑staterne og OLT’erne. Den har navnlig fokus på at mindske og med tiden udrydde fattigdom.
EU-FLEGT : Den Europæiske Union — Retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet
EUTR : Den Europæiske Unions tømmerforordning
FAO : De Forenede Nationers Levnedsmiddel ‑ og Landbrugsorganisation
GD DEVCO : Generaldirektoratet for Internationalt Samarbejde og Udvikling
GD DEVCO implementerer en bred vifte af Kommissionens instrumenter for bistand til tredjelande, der finansieres af 
EUF og over det almindelige budget.
GD for Miljø : Generaldirektoratet for Miljø
06 Glossar og forkortelser 
GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (tysk internationalt samarbejdsorgan)
NGO’er : Ikkestatslige organisationer
REDD+ : Reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse +
De Forenede Nationers program for reduktion af emissioner fra skovrydning og skovforringelse (eller REDD) 
tillægger den CO2, der er lagret i skovene, en økonomisk værdi ved at skabe incitamenter for udviklingslandene 
til at reducere emissioner fra skovrydning og investere i lavemissionsforanstaltninger for at fremme bæredygtig 
udvikling. REDD+ handler om mere end skovrydning og skovforringelse og omfatter også bevaring, bæredygtig 
skovforvaltning og forøgelse af skovenes kulstoflagre.
ROM : Resultatorienteret overvågning
DEVCO etablerede ROM‑systemet i 2000 for at styrke overvågningen, evalueringen og gennemsigtigheden af 
udviklingsbistanden. Det er baseret på korte og målrettede vurderinger på stedet foretaget af eksterne eksperter.
SMV’er : Små og mellemstore virksomheder
SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (indonesisk system til verifikation af lovlighed for træprodukter)
VPA : Frivillig partnerskabsaftale
07
I
Selv om der siden slutningen af 1990’erne på inter ‑
nationalt plan er arbejdet på at bekæmpe ulovlig 
skovhugst og handel med ulovligt fældet træ, er dette 
fortsat et problem. Skovhugst og handel med ulovligt 
fældet træ forårsager miljøskader og tab af biodiver ‑
sitet, har en negativ virkning på levevilkårene for folk, 
der er afhængige af skovene, forvrider markederne, 
giver næring til korruption og undergraver retsstaten 
og god forvaltningspraksis.
II
I 2003 fremsatte Kommissionen et forslag til en 
EU‑handlingsplan om retshåndhævelse, god forvalt ‑
ningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) 
med henblik på at tackle problemet med ulovlig skov ‑
hugst og handel med produkter herfra. FLEGT‑initiati ‑
vet har til formål at begrænse den ulovlige skovhugst 
på verdensplan ved at støtte skovforvaltning i træ ‑
producerende lande og ved at begrænse forbruget af 
ulovligt fældet træ i EU. Hjørnestenen i handlingspla ‑
nen er bilaterale aftaler mellem EU og træeksporte ‑
rende lande — de frivillige partnerskabsaftaler (VPA) 
om FLEGT — i henhold til hvilke de pågældende lande 
forpligter sig til kun at handle med træprodukter med 
lovlig oprindelse. I henhold til disse aftaler skal de 
eksporterende lande udvikle systemer til verifikation 
af lovligheden af deres træ, og de har ret til at tildele 
FLEGT‑licenser, når de nødvendige betingelser er 
opfyldt.
III
Retten undersøgte, om Kommissionen har forvaltet 
den støtte, der er ydet inden for rammerne af EU’s 
FLEGT‑handlingsplan til træproducerende lande til at 
bekæmpe ulovlig skovhugst, hensigtsmæssigt. Retten 
konkluderer, at Kommissionen ikke havde forvaltet 
støtten godt nok.IV
FLEGT‑støtten var ikke tilstrækkelig godt udformet 
og målrettet. Kommissionen udformede FLEGT‑hand ‑
lingsplanen på en innovativ måde og identificerede de 
foranstaltninger, der kunne træffes. Den udarbejdede 
imidlertid ikke en hensigtsmæssig arbejdsplan med 
klare mål, milepæle og et særligt budget. Det ville 
også have været vanskeligt at opstille disse para ‑
metre ved starten af initiativet, men de burde have 
været fastlagt i dets første år. Bistanden blev ikke ydet 
i overensstemmelse med klare kriterier, og virknin ‑
gen af støtten blev udvandet på grund af de mange 
involverede lande. Forordningen, der forbyder import 
af ulovligt fældet træ til EU (EUTR), og som blev nævnt 
i handlingsplanen tilbage i 2003 som én af de mulige 
foranstaltninger, er stadig ikke gennemført fuldt ud.
V
FLEGT‑støtten til træproducerende lande var ikke til ‑
strækkelig effektiv. De vigtigste af de undersøgte pro ‑
jekter, som havde til formål at øge kapaciteten hos de 
offentlige myndigheder, har ikke båret frugt. Mange af 
de projekter, der blev gennemført, har øget bevidsthe ‑
den om problemet med ulovlig skovhugst og styrket 
civilsamfundsorganisationer, men de har ofte været 
plaget af problemer. Det er nu 12 år siden, hand ‑
lingsplanen blev fremlagt, og selv om interessen i de 
frivillige partnerskabsaftaler har været omfattende, 
er FLEGT‑licensordningen stadig ikke operationel, og 
flere på hinanden følgende måldatoer for indførelse 
heraf er blevet forpasset. Overvågningen af fremskrid ‑
tene har været utilstrækkelig, navnlig som følge af 
manglen på en ansvarlighedsramme, og rapporterin ‑
gen om fremskridt var heller ikke tilfredsstillende.
VI
Retten fremsætter en række anbefalinger med henblik 
på at forbedre den fremtidige forvaltning af initiativet.Resumé
08
 Indledning
Ulovlig skovhugst er et 
globalt problem
01 
Selv om der siden 1990’erne på 
internationalt plan er arbejdet på at 
bekæmpe ulovlig skovhugst og handel 
med ulovligt fældet træ, er dette fort ‑
sat et problem. Skovhugst og handel 
med ulovligt fældet træ forårsager 
miljøskader og tab af biodiversitet, har 
en negativ virkning på levevilkårene 
for folk, der er afhængige af skovene, 
forvrider markederne, giver næring 
til korruption og undergraver retssta ‑
ten og god forvaltningspraksis. Det 
berøver regeringerne indtægter fra 
naturressourcer, hvilket hæmmer den 
bæredygtige udvikling i nogle af de 
fattigste lande i verden.
02 
Ved ulovlig skovhugst og handel 
forstås, at træer fældes, transporteres, 
købes eller sælges i modstrid med det 
pågældende lands egne love. Hvad 
der er »ulovligt« vil derfor afhænge 
af den konkrete gældende nationale 
lovgivning.
03 
I betragtning af de pågældende 
aktiviteters ulovlige karakter er det 
vanskeligt at måle omfanget af ulovlig 
skovhugst. Værdien af det ulovlige 
tømmer er blevet anslået til op til 
100 milliarder amerikanske dollars om 
året1, men skøn af denne karakter vari ‑
erer dog betydeligt. Det er imidlertid 
bredt anerkendt, at ulovlig skovhugst 
er et endemisk problem i mange store 
producentlande, især i de tilfælde, 
hvor korruption er udbredt, og der er 
let adgang til markedet.FLEGT er EU’s reaktion
04 
Som svar på globale bekymringer2 
over de negative virkninger af ulovlig 
skovhugst og den dermed forbundne 
handel med træ fremsatte Kommissi ‑
onen i 2003 et forslag til en EU‑hand ‑
lingsplan for retshåndhævelse, god 
forvaltningspraksis og handel på 
skovbrugsområdet (FLEGT)3. FLEGT har 
til formål at begrænse den ulovlige 
skovhugst på verdensplan ved at støt ‑
te skovforvaltning i træproducerende 
lande og ved at begrænse importen 
af ulovligt tømmer til EU. Der er tale 
om en pakke af foranstaltninger, der 
har til formål at tackle problemet med 
ulovlig skovhugst og handel ud fra 
både udbuds ‑ og efterspørgselssiden 
(jf. tekstboks 1 ). Rådet hilste hand ‑
lingsplanen velkommen som et første 
skridt til at sætte ind mod det påtræn ‑
gende problem med ulovlig skovhugst 
og den dermed forbundne handel på 
en samarbejdsbaseret og samordnet 
måde over for de forbrugende og de 
producerende lande, den private sek ‑
tor og andre interessenter4. 2005 ved ‑
tog Rådet en forordning om indførelse 
af en FLEGT‑licensordning for import af 
visse træprodukter fra lande, som har 
indgået frivillige partnerskabsaftaler 
med EU5.1 UNEP, Interpol, Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, Tax 
Fraud and Laundering in the 
World’s Tropical Forests. A Rapid 
Response Assessment , 2012.
2 De internationale 
foranstaltninger til 
bekæmpelse af illegal 
skovhugst blev katalyseret af 
G8‑landenes 
handlingsprogram for skove, 
der blev iværksat i maj 1998. 
Drøftelserne i G8 førte til en 
række konferencer om 
retshåndhævelse og god 
forvaltningspraksis på 
skovbrugsområdet (FLEG), 
som blev koordineret af 
Verdensbanken og afholdt 
i Østasien (Bali, 2001), Afrika 
(Yaoundé, 2003) og Europa 
(Skt. Petersborg, 2005). På 
konferencerne samledes 
regeringer, repræsentanter for 
erhvervslivet, NGO’er og 
forskere med det formål at 
etablere samarbejdsrammer 
mellem producent ‑ og 
forbrugerlande.
3 COM(2003) 251 final af 21. maj 
2013 »Retshåndhævelse, god 
forvaltningspraksis og handel 
på skovbrugsområdet (FLEGT) 
— Forslag til 
EU‑handlingsplan«.
4 Rådets konklusioner 2003/C 
268/01 (EUT C 268 af 7.11.2003, 
s. 1).
5 Rådets forordning (EF) 
nr. 2173/2005 om indførelse af 
en FLEGT‑licensordning for 
import af træ til Det 
Europæiske Fællesskab 
(EUT L 347 af 30.12.2005, s. 1).
09 Indledning
05 
Hjørnestenen i handlingsplanen er de 
bilaterale aftaler mellem EU og det 
træeksporterende land — de frivillige 
partnerskabsaftaler (VPA) om FLEGT — 
som forpligter begge parter til kun at 
handle med træprodukter med lovlig 
oprindelse. I henhold til disse aftaler 
skal de eksporterende lande udvikle 
systemer til verifikation af lovligheden 
af deres træprodukter. Når Kommissio ‑
nen finder det godtgjort, at disse krav 
er overholdt, vil landene kunne opnå 
FLEGT‑licens. I handlingsplanen gives 
der et eksempel på de procedurer, der 
skal gennemføres for at erhverve licen ‑
ser og efterfølgende eksporttilladelser 
(jf. tekstboks 2 ). I praksis har de fleste 
partnerlande besluttet at anvende de ‑
res fremtidige licensordninger ikke kun 
til tømmer, der eksporteres til EU, men 
også til tømmer, der eksporteres til 
andre markeder og til internt forbrug.Sammensætningen af EU’s FLEGT -handlingsplan
Følgende foranstaltninger i FLEGT‑handlingsplanen har til formål at øge forbrugernes efterspørgsel af ve ‑
rificeret lovligt produceret træ: a) tilskyndelse af den private sektor i EU til at indføre indkøbspolitikker, der 
sikrer, at det kun er lovligt fældet træ, der indføres i deres forsyningskæder, b) tilskyndelse af EU‑landene til at 
vedtage offentlige indkøbspolitikker, der kræver, at alt træ, der leveres, verificeres som lovligt, c) forhindring 
af ulovligt træ i at komme ind på EU‑markedet gennem håndhævelse af EU’s tømmerforordning, d) indførelse 
af foranstaltninger for at undgå investeringer i aktiviteter, der fremmer ulovlig skovhugst. […]
Handlingsplanen indeholder følgende foranstaltninger, der har til formål at støtte udviklingslandene i op ‑
bygningen af deres kapacitet til at varetage forsyning af lovligt produceret træ: a) ydelse af teknisk og fi ‑
nansiel støtte fra EU til bedre regeringsførelse og kapacitetsopbygning for statslige og ikkestatslige aktører; 
(b) støtte til de træproducerende landes bestræbelser på at bekæmpe ulovlig skovhugst ved at forhindre, 
at ulovligt fældet træ får adgang til EU’s marked, ved hjælp af bilaterale handelsaftaler, de såkaldte frivillige 
partnerskabsaftaler.
Kilde:  http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGTTekstboks 1
10 Indledning
Eksempel på de procedurer, der skal gennemføres med henblik på certificering af 
lovlig tømmer i henhold til en frivillig partnerskabsaftale
»Trin 1 : FLEGT‑landet udpeger en akkrediteringsinstans med beføjelse til at udpege instanser, som kan certifi ‑
cere, om træprodukter er lovligt produceret.
Trin 2 : FLEGT‑landet udpeger en uafhængig inspektør og opretter en klart gennemskuelig ordning for 
tvistbilæggelse.
Trin 3 : Europa‑Kommissionen bekræfter, at det foreslåede system med pålidelighed kan garantere, at der er 
tale om lovligt fældet tømmer.
Trin 4 : Der udstedes certifikater for lovligt fældet tømmer til brug for toldvæsenet i forbindelse med ekspor ‑
ten heraf […]
Trin 5 : Eksporttilladelsen, som garanterer, at der er tale om lovligt fældet tømmer, forelægges ved det græn ‑
seovergangssted, hvor tømmeret overgår til fri omsætning i EU. Medlemsstatens toldvæsen kontrollerer, at 
tilladelsen stemmer overens med den beskrivelse af vareforsendelsen, som forelægges som led i forhånds ‑
varslingen heraf.
Trin 6 : Toldvæsenet godkender kun anmeldelser med henblik på fri omsætning i EU, forudsat at det pågæl ‑
dende tømmer er ledsaget af den fornødne eksporttilladelse.«
Kilde:  KOM(2003) 251 endelig, s. 14.Tekstboks 2
06 
Kommissionen støtter sammen med 
EU’s medlemsstater partnerlandene 
finansielt og teknisk for at forbedre 
skovforvaltningen og for at indføre 
eller forbedre ordninger, der sikrer 
overholdelse af deres lovgivningsmæs ‑
sige krav. FLEGT‑komponenten »Støtte 
til træproducerende lande« består af:
a) støtte til udviklingen hen imod po ‑
litisk reform, udvikling af effektive 
love og forenkling af procedurer, 
samtidig med at skovafhængige 
samfund beskyttes og integreres 
i skovbeskyttelsesordningerb) støtte til udvikling af pålidelige 
overvågnings ‑ og sporingssyste ‑
mer, der gør det muligt at skelne 
mellem lovlig og ulovlig produkti ‑
on og spore tømmeret på dets vej 
fra fældningsstedet, via savværker 
og havne til endelige markeder og 
tilskyndelse til større informations ‑
klarhed i skovbrugssektoren
c) støtte til vidtrækkende forvalt ‑
ningsreformer gennem kapaci ‑
tetsopbygning, navnlig inden for 
retsvæsenet, politiet eller militæ ‑
ret, for bedre at kunne bekæmpe 
korruption, indsamle bevismateria ‑
le om miljøkriminalitet og indlede 
retssager.
11 Indledning
07 
Med henblik herpå stiller EU finansie ‑
ring til rådighed gennem EUF og det 
almindelige budget. I alt anslås det, 
at der er afsat 300 millioner euro til 35 
lande til FLEGT‑relateret støtte i perio ‑
den 2003 ‑20136 (jf. bilag I ).
08 
I Kommissionen forvaltes aktiviteterne 
i tilknytning til FLEGT‑handlingsplanen 
af GD for Internationalt Samarbejde 
og Udvikling (GD DEVCO) og General ‑
direktoratet for Miljø (GD for Miljø). 
GD DEVCO er ansvarligt for at forvalte 
den FLEGT‑relaterede støtte til pro ‑
ducenttredjelande. Det gennemfører 
udviklingssamarbejdsprogrammer og 
forhandler de frivillige partnerskabs ‑
aftaler med AVS‑landene samt Guyana 
og Honduras. GD for Miljø forhandler 
de frivillige partnerskabsaftaler med 
landene i Asien og er ansvarligt for 
EU’s tømmerforordning (EUTR), den 
politiske dialog på miljøområdet med 
både de træproducerende lande og 
aftagerlandene(f.eks. Kina, Brasili ‑
en, Rusland, USA, Japan) og for den 
multilaterale dialog. De to GD’er deler 
ansvaret for landene i Latinamerika.
09 
Kommissionen har overdraget gen ‑
nemførelse af en række specifikke 
aktiviteter til støtte for partnerlande ‑
nes bestræbelser under FLEGT‑hand ‑
lingsplanen til Det Europæiske Skovin ‑
stitut (EFI) og De Forenede Nationers 
Levnedsmiddel ‑ og Landbrugsorga ‑
nisation (FAO). EFI huser og forvalter 
EU’s FLEGT‑facilitet (EU FLEGT Facility), 
som er en multidonortrustfond, der 
blev oprettet i 2007. Den yder lande ‑
støtte (navnlig gennem teknisk bistand 
til regeringer og andre interessen ‑
ter), gennemfører undersøgelser og 
udbreder information om FLEGT. FAO 
gennemfører AVS‑FLEGT‑støttepro ‑
grammet, som oprindeligt primært 
havde til mål at fremme FLEGT‑proces ‑
sen i AVS‑landene.6 Eksklusive tildelinger til 
budgetstøtte. 
Budgetstøttetildelingerne 
vedrører områder, der har 
relation til skovpolitik, men 
som ikke nødvendigvis er 
specifit rettet mod FLEGT. Der 
er ingen anerkendt metode til 
at øremærke støtten til 
specifikke områder.
12
 Revisionens omfang 
og revisionsmetoden
10 
Retten undersøgte, om Kommissionen 
har forvaltet den støtte, der er ydet in ‑
den for rammerne af EU’s FLEGT‑hand ‑
lingsplan til træproducerende lande 
til at bekæmpe ulovlig skovhugst, 
hensigtsmæssigt. Revisionen var kon ‑
centreret om to hovedspørgsmål:
a) Var FLEGT‑støtten godt udformet 
og målrettet?
b) Har FLEGT‑støtten været effektiv?
11 
Revisionen omfattede den støtte, 
Kommissionen har ydet til træprodu ‑
cerende lande over EUF og det almin ‑
delige budget i hele den periode, EU’s 
FLEGT‑handlingsplan fandt anvendel ‑
se, dvs. fra 2003 til 2014.
12 
Revisionen blev gennemført mel ‑
lem august og december 2014 og 
omfattede:
a) analyse af FLEGT‑strategidoku ‑
menterne og relevante rapporter 
om træhandelsmønstre og ulovlig 
skovhugst
b) gennemgang af tildelingen af 
midler til de forskellige mål, lande 
og projekter
c) samtaler med Kommissionens 
tjenestemænd i GD DEVCO og GD 
for Miljø, med ansatte i EFI og med 
repræsentanter for medlemssta ‑
terne, internationale organisati ‑
oner og europæiske NGO’er, der 
er aktive på områderne miljø og 
skovbeskyttelsed) besøg i to modtagerlande, som har 
undertegnet en frivillig partner ‑
skabsaftale (Indonesien og Ca ‑
meroun), hvor der blev foretaget 
en gennemgang af fremskridtene 
i partnerskabsprocessen og en 
dybtgående undersøgelse af 
en stikprøve på ti projekter (jf. 
bilag II )
e) gennemgang af resultaterne af det 
resultatorienterede overvågnings ‑
system (ROM) og programeva ‑
lueringer for en stikprøve på 35 
projekter (jf. bilag III ).
13
 Bemærkninger
EU-støtten til 
træproducerende lande 
var ikke tilstrækkelig 
godt udformet og 
målrettet
13 
Retten undersøgte: 
a) om EU’s støtte var baseret på en 
grundig behovsvurdering, og 
om Kommissionen på korrekt vis 
havde identificeret de foranstalt ‑
ninger, der kunne træffes, 
b) om EU‑støtten var ordentligt plan ‑
lagt, og 
c) om prioriteterne for finansieringen 
var fastsat korrekt.
Kommissionen identificerede 
en lang række mulige 
foranstaltninger
14 
FLEGT‑handlingsplanen tackler det 
vedvarende problem med ulovlig 
skovhugst og handel på en innovativ 
måde. Den kombinerer handelsinci ‑
tamenter i form af lettere adgang for 
partnerlandenes producenter til EU’s 
træmarked med udviklingsbistand til 
både regeringer og civilsamfundet. 
Partnerlandene er forpligtede til at 
sikre en sammenhængende lovgivning 
i skovbrugssektoren, til at gennemføre 
sporings ‑ og licensordninger og til at 
indføre kontrolsystemer på forskellige 
niveauer. Hertil kommer, at der i hen ‑
hold til FLEGT‑handlingsplanen skulle 
udvikles adskillige foranstaltninger på 
efterspørgselssiden, med det formål at 
styrke effekten af de foranstaltninger, 
der er truffet i de producerende lande. 
Der var også planlagt politisk dialog 
på internationalt plan for at fremme de 
vigtigste mål for FLEGT.15 
I konsekvensanalysen af EU’s hand ‑
lingsplan7 analyseredes den poten ‑
tielle effekt af gennemførelsen af en 
licensordning for trævarer gennem 
partnerskaber med træproduceren ‑
de lande8. Undersøgelsen indeholdt 
en analyse af de vigtigste årsager til 
ulovlig skovhugst. Den gennemgik de 
generelle økonomiske, miljømæssige 
og sociale virkninger, og de retlige 
og institutionelle konsekvenser af de 
foreslåede løsninger både i EU‑lande ‑
ne og i potentielle partnerlande. Den 
analyserede også de risici, der kunne 
forringe effektiviteten af eventuelle 
foranstaltninger9.
16 
Konsekvensanalysen gennemgik tre 
hovedmuligheder til løsning af pro ‑
blemet med ulovlig skovhugst. Den 
bilaterale løsning med at indgå frivilli ‑
ge partnerskabsaftaler med de enkelte 
lande blev anset for at være den bed ‑
ste metode, når det gjaldt om at hand ‑
le hurtigt og fleksibelt. En multilateral 
ordning, der eventuelt kunne omfatte 
international aftale, ville i teorien være 
den mest effektive løsning, men blev 
anset for at være urealistisk. Den tredje 
løsning, som var et unilateralt forbud 
mod at afsætte ulovligt træ på EU‑mar ‑
kedet, blev af Kommissionen betragtet 
som mindre acceptabel end de frivilli ‑
ge partnerskabsaftaler, der var baseret 
på partnerskaber med træproduceren ‑
de lande. Kommissionen besluttede at 
analysere denne mulighed yderligere 
på et senere tidspunkt.7 Impact Assessment of the EU 
Action Plan for Forest Law 
Enforcement, Governance and 
Trade (FLEGT), 
Europa‑Kommissionen, 
Generaldirektoratet for 
Udvikling (2004).
8 SEK(2004) 977 af 20. juli 2004 
— »Forslag til Rådets 
forordning om indførelse af en 
frivillig FLEGT‑licensordning 
for import af tømmer til Det 
Europæiske Fællesskab«.
9 Undersøgelsen pegede på 
risiciene i relation til en mulig 
omdirigering af ulovligt 
tømmer til andre »mindre 
strenge« markeder som Kina 
og Japan og erkendte den 
begrænsede potentielle 
virkning af handlingsplanen, 
navnlig i lande, hvor eksporten 
af træ til EU var lav.
14 Bemærkninger
10 SEC(2004) 977 af 20. juli 2004.
11 En handlingsplan er flere på 
hinanden følgende skridt, der 
skal tages, eller aktiviteter, der 
skal iværksættes, for at en 
strategi kan lykkes. 
Handlingsplanen har tre 
hovedelementer: 1) særlige 
opgaver 2) tidshorisont og 3) 
tildeling af midler til specifikke 
aktiviteter ( http://www.
businessdictionary.com/
definition/action‑plan.html )
12 FLEGT Action Plan Progress 
Report 2003 ‑2010, EFI (2011), 
s. 34. Jf.: http://www.euflegt.
efi.int/docu ‑
ments/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Progres ‑
s+Report+2003 ‑2010/
13 Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) 
nr. 1905/2006 af 18. december 
2006 om oprettelse af et 
instrument til finansiering af 
udviklingssamarbejde (EUT 
L 378 af 27.12.2006, s. 41)  
Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EU) 
nr. 233/2014 af 11. marts 2014 
om oprettelse af et instrument 
til finansiering af 
udviklingssamarbejde for 
perioden 2014 ‑2020 (EUT L 77 
af 15.3.2014, s. 44).
14 Europa‑Parlamentets og 
Rådets forordning (EF) nr. 
1638/2006 af 24. oktober 2006 
om almindelige bestemmelser 
om oprettelse af et europæisk 
naboskabs ‑ og 
partnerskabsinstrument (EUT 
L 310 af 9.11.2006, s. 1).
15 Fuldstændigheden af 
rapporteringen om 
FLEGT‑aktiviteter har også 
været en udfordring 
i forbindelse med tidligere 
evalueringer af 
FLEGT‑handlingsplanen. I den 
statusrapport om FLEGT for 
2003 ‑2010, som blev 
udarbejdet af EFI, anføres det, 
at de foranstaltninger og 
beløb, der indberettes her, bør 
tages som en tilnærmelsesvis 
angivelse af den opgave, der 
arbejdes på, og af den 
finansiering, der er stillet til 
rådighed, snarere end en 
fuldstændig og fuldt ud 
sammenlignelig redegørelse.17 
Kommissionen besluttede at im ‑
plementere den første, bilaterale, 
løsning. Kommissionen anerkendte 
udfordringerne ved denne fremgangs ‑
måde, navnlig i lande med begrænset 
forvaltningsmæssig kapacitet, hvor 
det var nødvendigt med omfattende 
kapacitetsopbygning og instituti ‑
onel styrkelse for at gennemføre 
handlingsplanen10.
18 
Kommissionen identificerede korrekt 
de vigtigste elementer, hvor det kunne 
være nødvendigt med støtte fra dono ‑
rer med henblik på en effektiv gen ‑
nemførelse af en frivillig partnerskabs ‑
aftale, herunder skov ‑ og miljøpolitiske 
reformer, udvikling af overvågnings‑ , 
sporings ‑ og licensordninger og kapa ‑
citetsopbygning i forskellige sektorer 
(jf. punkt 6).
Kommissionen udarbejdede 
ikke en egentlig arbejdsplan
19 
EU’s FLEGT‑handlingsplan mangler 
nogle af nøgleelementerne i en egent ‑
lig handlingsplan11. Der er ikke fastsat 
specifikke operationelle mål med dertil 
hørende indikatorer, der er ingen tids ‑
plan med konkrete milepæle, og der er 
ingen eksplicit overvågningsramme. 
Det er derfor meget svært at måle 
de opnåede fremskridt og resultater. 
Som anført i den statusrapport om 
FLEGT‑handlingsplanen for 2003 ‑2010, 
som EFI udarbejdede, er handlingspla ‑
nen mere end en politikerklæring, men 
uden milepæle og delmål er den ikke 
helt en strategi12.20 
Da handlingsplanen blev iværksat, 
blev den anset for at være starten 
på en langsigtet proces. Der skulle 
imidlertid have været opstillet plan ‑
lagte foranstaltninger, specifikke mål 
og en køreplan, der skulle følges, i de 
første år. Her, 12 år senere, er der sta ‑
dig ikke fastsat klart formulerede mål 
for FLEGT, der skal nås med nærmere 
definerede finansieringsinstrumenter 
inden for en angivet tidshorisont.
21 
Handlingsplanen har ikke et klart 
defineret og specifikt budget. Ud ‑
viklingssamarbejdsaktiviteterne er 
finansieret af forskellige kilder, dvs. 
EU’s almindelige budget og EUF, via 
forskellige instrumenter såsom udvik ‑
lingssamarbejdsinstrumentet (DCI)13, 
herunder både bilaterale og regionale 
geografiske programmer og tematiske 
programmer og det europæiske na ‑
boskabs‑  og partnerskabsinstrument 
(ENPI)14.
22 
En fuldstændig oversigt over 
FLEGT‑projekter var ikke umiddelbart 
tilgængelig fra Kommissionen. Data ‑
basen over skovbrugsprojekter, som 
Kommissionen har etableret med hen ‑
blik på revision, gav ikke et sammen ‑
hængende og fuldstændigt billede af 
alle FLEGT‑projekter. Det blev efterføl ‑
gende konstateret under revisionen, at 
denne database var ufuldstændig, og 
at nogle projekter fejlagtigt var blevet 
klassificeret som værende FLEGT‑pro ‑
jekter, mens andre, som var FLEGT‑pro ‑
jekter, ikke var medtaget15. Kommissio ‑
nen og medlemsstaterne fastsatte ikke 
en klar definition af et »FLEGT‑projekt« 
og fastlagde ikke, hvordan der skulle 
gøres rede for de tilhørende midler.
15 Bemærkninger
23 
Mulighederne for at løse problemer ‑
ne med ulovlig skovhugst og ulovlig 
handel med træ afhang af en kombi ‑
nation af faktorer, herunder partner ‑
landenes engagement, etableringen 
af de fornødne forvaltningsordninger, 
og et klart og dokumenteret tilsagn 
fra EU og andre større producenter 
og importører om at handle sammen 
om et fælles formål. Det var ligeledes 
vigtigt, at de aktiviteter, der var nød ‑
vendige for at sikre reelle fremskridt, 
blev gennemført parallelt. Gennemfø ‑
relsen af FLEGT‑målene afhænger også 
i høj grad af store producent ‑, forar ‑
bejdnings ‑ og/eller handelslande som 
Kina, Rusland, Indien, Korea og Japan 
og deres engagement i bekæmpelse 
af ulovlig skovhugst og handel med 
ulovlige træprodukter. Disse lande 
deltog ikke i FLEGT‑licensordningen, 
og Kommissionen har i årenes løb 
indledt en politisk dialog med dem på 
et bilateralt grundlag. Resultaterne af 
disse drøftelser har indtil videre været 
af forskellig art, men har generelt væ ‑
ret beskedne.
24 
Det var først i 2007 — fire år efter 
forelæggelsen af handlingsplanen 
— at man undersøgte virkningerne 
af potentielle foranstaltninger på 
efterspørgselssiden16, der ville kunne 
forhindre import eller afsætning af 
ulovligt træ på EU’s marked. Undersø ‑
gelsen mundede ud i et forslag til en 
forordning om fastsættelse af krav til 
virksomheder, der bringer træ i om ‑
sætning på EU’s marked17.25 
EU‑forordningen om tømmer (EUTR)18 
blev endeligt vedtaget i 2010 og trådte 
i kraft i 2013. En tidligere vedtagelse 
af forordningen ville i de indledende 
faser af handlingsplanen have givet 
et klart budskab om, at EU står for ‑
rest i kampen mod ulovlig eksport af 
tømmer. Dette ville også have været 
et yderligere incitament til lande, der 
ønskede at deltage i partnerskabs ‑
processen. Mere end ti år efter iværk ‑
sættelsen af handlingsplanen er EU’s 
forordning om træ endnu ikke fuldt 
implementeret i visse medlemsstater19. 
Det sender et negativt signal til lande, 
der bestræber sig på at sikre, at deres 
træeksport er lovlig20.
26 
I årenes løb og navnlig i forbindelse 
med ikrafttrædelsen af lovgivning, 
som f.eks. ændringen af Lacey Act i De 
Forenede Stater, den australske lov om 
ulovlig skovhugst (Illegal Logging Pro ‑
hibition Act) og EUTR, har visse private 
certificeringsordninger i stigende grad 
taget deres standarder op til revision 
for i højere grad at leve op til lovkra ‑
vene. Sådanne ordninger bidrager 
i stor udstrækning til at imødekomme 
EUTR’s krav om fornøden omhu21. Kun 
i tre frivillige partnerskabsaftaler (Ca ‑
meroun, Republikken Congo og Den 
Centralafrikanske Republik) er aner ‑
kendelse af private ordninger en del af 
FLEGT‑licensprocessen med tilhørende 
FLEGT‑støtte til dette formål. I betragt ‑
ning af de vanskeligheder, der har væ ‑
ret siden starten af FLEGT‑handlings ‑
planen med at oprette statsdrevne 
licensordninger i lande, der står over 
for sådanne kapacitetsbegrænsninger, 
har Kommissionen ikke gjort nok for 
at fremme synergien mellem FLEGT og 
private certificeringsordninger.16 Kommissionens arbejdsdoku ‑
ment — Accompanying 
document to the Proposal for 
a Regulation of the European 
Parliament and of the Council 
determining the obligations of 
operators who make timber 
and timber products available 
on the Market: Impact 
assessment — Report on 
additional options to combat 
illegal logging.
17 Uden sådanne bestemmelser 
vil producenter i lande, som har 
indgået en frivillig partner ‑
skabsaftale, blive stillet ringere 
end producenter i lande, som 
har ikke har indgået en aftale. 
De lovgivningsmæssige krav 
og de dermed forbundne 
omkostninger for producenter 
i lande, der har indgået en 
frivillig partnerskabsaftale, er 
generelt højere end for 
producenter i lande, der ikke 
har undertegnet en 
partnerskabsaftale.
18 Europa‑Parlamentets og Rådets 
forordning (EU) nr. 995/2010 af 
20. oktober 2010 om 
fastsættelse af krav til 
virksomheder, der bringer træ 
og træprodukter i omsætning 
(EUT L 295 af 12.11.2010, s. 23). 
Forordningen indeholder tre 
vigtige initiativer til at 
bekæmpe handelen med 
ulovligt fældet træ og 
træprodukter: 1) den indfører 
et forbud mod omsætning på 
EU‑markedet af ulovligt fældet 
træ og træprodukter fremstillet 
heraf, 2) den opstiller krav om, 
at EU‑virksomheder, der 
bringer træ og træprodukter 
i omsætning på EU‑markedet, 
skal udvise den fornødne omhu 
(»due diligence« ‑ordningen ), 
og 3) den forpligter sådanne 
forhandlere til at føre 
fortegnelser over deres 
leverandører og kunder.
19 Fire medlemsstater (Græken ‑
land, Spanien, Ungarn og 
Rumænien) opfyldte ikke deres 
forpligtelser vedrørende 
gennemførelsen af EU’s 
tømmerforordning. http://
ec.europa.eu/environment/
forests/pdf/EUTR%20
implementation%20
scoreboard.pdf
20 I henhold til artikel 20, stk. 2, 
i EUTR skal Kommissionen 
i 2015 forelægge en rapport for 
Europa‑Parlamentet og Rådet 
om forordningens anvendelse.
21 Kommissionens gennemførel ‑
sesforordning (EU) nr. 607/2012 
af 6. juli 2012 om de nærmere 
16 Bemærkninger
Kommissionen opstillede 
ikke klare prioriteter for sin 
bistand
27 
Efter vedtagelsen af handlingsplanen 
udarbejdede medlemsstaterne og 
Kommissionen en liste over priorite ‑
rede lande, som skulle kontaktes med 
henblik på uformelle høringer om 
deres mulige interesse i FLEGT‑ordnin ‑
gen22. Denne liste omfatter Cameroun, 
Gabon, Republikken Congo, Ghana, 
Rusland, Brasilien, Papua Ny Guinea, 
Indonesien og Malaysia. Samtidig blev 
medlemsstaterne og Kommissionen 
enige om, at Unionen bør være åben 
for handelsforhandlinger med alle 
lande, der udtrykker interesse.
28 
Næsten alle lande, som viste interes ‑
se for FLEGT‑handlingsplanen, har 
kunnet deltage i processen23, herunder 
en række asiatiske og latinamerikan ‑
ske lande, for hvilke Kommissionens 
konsekvensanalyse havde vist, at den 
potentielle indvirkning af den frivillige 
parterskabsaftale ville være begrænset 
i betragtning af deres ringe handelsvo ‑
lumen med EU.
29 
Kommissionen fordelte ikke sine res ‑
sourcer, hverken de menneskelige eller 
de finansielle, i henhold til de kriterier, 
som kunne forventes at give de bedste 
resultater. Kriterier som f.eks. omfan ‑
get af ulovlig skovhugst, omfanget 
af handelen med EU, de pågældende 
landes engagement og potentiale og 
deres udviklingsbehov blev ikke sam ‑
menholdt med henblik på at prioritere 
anvendelsen af ressourcer.30 
Som følge heraf er den begrænsede 
finansielle og tekniske støtte blevet 
spredt over et stort antal lande24, hvor ‑
af nogle ikke var centrale med hensyn 
til at tackle problemet med ulovlig 
skovhugst, eller hvor det var meget 
usandsynligt, at man ville nå det 
forvaltningsniveau, der var nødven ‑
digt for at etablere en licensordning, 
på kort til mellemlang sigt (jf. tekst -
boks 3 ). Dette udvandede støtten og 
de virkninger, der kunne være opnået.
31 
Kommissionen har sammen med 
regeringerne i partnerlandene iden ‑
tificeret de vigtigste krav med hen ‑
syn til licensordningernes funktion 
i de berørte lande i forbindelse med 
forberedelsen af og under forhandlin ‑
gerne om de frivillige partnerskabs ‑
aftaler. Disse vurderinger omfatter en 
gennemgang af skovpolitikken og de 
retlige rammer, høringer af relevante 
ministerier og andre interessenter og 
en analyse af centrale aspekter i den 
frivillige partnerskabsaftale. Kravene er 
medtaget som bilag til de frivillig part ‑
nerskabsaftaler. Bilagene indeholdt en 
liste over de områder, hvor der vil være 
behov for støtte25, og de planlagte 
foranstaltninger26.
32 
De frivillige partnerskabsaftaler (VPA) 
beskrev ikke, hvordan ansvaret for 
finansieringen skulle fordeles mellem 
regeringen, Kommissionen og andre 
donorer27.regler for due diligence‑ordnin ‑
gen samt hyppigheden og 
arten af det tilsyn med 
overvågningsorganer, der skal 
føres i henhold til Europa‑Parla ‑
mentets og Rådets forordning 
(EU) nr. 995/2010 om 
fastsættelse af krav til 
virksomheder, der bringer træ 
og træprodukter i omsætning 
(EUT L 177, af 7.7.2012, s. 16).
22 Referat fra et ad hoc‑møde om 
FLEGT‑donorkoordinering af 
26.2.2004.
23 I øjeblikket er 26 lande 
involveret i forskellige led 
i partnerskabsprocessen.
24 Som det konkluderes i EFI’s 
statusrapport for 2003 ‑2010, 
var der flere anmodninger om 
støtte til frivillige partnerskabs ‑
aftaler, end det var muligt at 
imødekomme, og nogle 
medlemsstater ønsker også at 
samarbejde med nabolande 
(Hviderusland, Rusland og 
Ukraine) eller regioner (det 
vestlige Balkan), der tegner sig 
for en større andel af deres 
handel end de tropiske 
udviklingslande. Jf. FLEGT 
Action Plan Progress Report 
2003 ‑2010, EFI (2011), s. 36.
25 F.eks. omfatter den frivillige 
partnerskabsaftale mellem EU 
og Republikken Cameroun 
følgende: a) kapacitetsopbyg ‑
ning, b) kommunikation, c) 
fremme af FLEGT‑produkter på 
EU‑markedet, d) overvågning 
af det nationale marked for 
træ, e) industrialisering, f) 
overvågning af aftalens 
konsekvenser, g) bistand 
i forbindelse med overvågnin ‑
gen af gennemførelsen af 
systemet til verifikation af 
lovlighed, h) modernisering af 
sporbarhedssystemet, i) 
styrkelse af det nationale 
kontrolsystem, j) systemet til 
verifikation af lovlighed, k) 
systemet til udstedelse af 
FLEGT‑licenser, l) indførelse af 
den uafhængige revision, m) 
reformer af retsgrundlaget, 
n) tilvejebringelse af 
supplerende finansiering.
26 For eksempel organisering af 
det nationale marked for træ 
eller indførelse af et passende 
system til sporbarhed.
27 De frivillige partnerskabsafta ‑
ler med AVS‑landene nævner 
kun, at behovet for at søge 
midler fra EUF og andre 
mekanismer skal identificeres. 
Den frivillige 
17 Bemærkninger
33 
De projekter, der gennemføres sam ‑
men med regeringerne i VPA‑landene, 
omhandler de behov, der er angivet 
i de frivillige partnerskabsaftaler, f.eks. 
udvikling af systemer til sporing af 
tømmer, licensordninger og oprettelse 
af en uafhængig revisionsfunktion. 
Imidlertid blev målet om at styrke de 
nationale myndigheders retshåndhæ ‑
velse ikke tydeligt adresseret, eftersom 
meget få projekter fokuserede på det ‑
te vigtige område. Svag retshåndhæ ‑
velse har en betydelig indvirkning på 
omfanget af ulovlig skovhugst, fordi 
sandsynligheden for, at overtrædelser 
af miljølovgivningen afsløres og rets ‑
forfølges, er lav, mens incitamenterne 
til at operere ulovligt er tilsvarende 
høje. VPA‑landene har betydelige 
behov på dette område, hvilket kan 
ses på deres placering i Transparency 
Internationals korruptionsindeks (jf. 
bilag IV ). I visse VPA‑lande observeres 
en positiv tendens, men de fleste af 
dem er fortsat blandt landene med 
den højeste anslåede sats for korrupti ‑
on i verden.34 
Støtte til partnerskabsprocessen var 
ikke altid medtaget i strategierne for 
udviklingssamarbejde med partner ‑
landene. Skovforvaltning er medtaget 
som en del af et indsatsområde for 
fem28 af de 1229 VPA‑lande i landestra ‑
tegidokumenterne for programme ‑
ringsperioden 2007 ‑2013. Eftersom 
ulovlig skovhugst berører en række 
tværsektorielle spørgsmål (forvaltning, 
handel og landbrug), kunne FLEGT‑for ‑
hold tackles inden for forskellige 
indsatsområder i alle VPA‑lande, men 
denne mulighed udforskes ikke i ud ‑
viklingssamarbejdsstrategierne, som 
heller ikke påpeger behovet for at in ‑
tegrere de FLEGT‑relaterede spørgsmål 
i de relevante indsatsområder.partnerskabsaftale med 
Indonesien nævner mulighe ‑
den for at søge om midler 
inden for rammerne af EU’s 
programmeringsprocedurer.
28 Cameroun, Honduras, 
Indonesien, Malaysia og 
Republikken Congo.
29 Revisorerne gennemgik 
12 lande, som har 
underskrevet, eller som på 
nuværende tidspunkt er ved 
at forhandle frivillige 
partnerskabsaftaler, og som 
modtager FLEGT‑støtte.
Liberia og Den Centralafrikanske Republik
Liberia og Den Centralafrikanske Republik, der begge har undertegnet en frivillig partnerskabsaftale, har 
modtaget betydelig finansiel støtte til forberedelsen og gennemførelsen af deres partnerskabsaftaler30. Disse 
lande eksporterer meget begrænsede mængder af træprodukter til EU og står over for mange forvaltnings ‑
mæssige udfordringer, som gør, at de ikke vil kunne udvikle en velfungerende licensordning i en overskuelig 
fremtid. Elfenbenskysten derimod har eksporteret betydeligt større mængder træprodukter til EU end disse 
stater31, men modtog ikke nogen finansiel bistand til forberedelse af en frivillig partnerskabsaftale.
30 Importen til EU af træprodukter fra Liberia og Den Centralafrikanske Republik beløb sig i gennemsnit til henholdsvis ca. 5 og 18 millioner euro pr. 
år, mens den samlede finansielle støtte til disse lande beløb sig til henholdsvis 11,9 og 6,8 millioner euro.
31 I gennemsnit ca. 166 millioner euro om året.Tekstboks 3
18 Bemærkninger
EU-støtten til 
træproducerende lande 
var ikke tilstrækkelig 
effektiv
35 
Retten undersøgte: 
a) om projekterne leverede de plan ‑
lagte output, 
b) om de samlede fremskridt hen 
imod licensordningerne var til ‑
fredsstillende, og 
c) om Kommissionen på passen ‑
de vis overvågede og rappor ‑
terede om gennemførelsen af 
handlingsplanen.
De vigtigste af de 
undersøgte projekter var 
problematiske
36 
De projekter, der havde sigte på at 
styrke kapaciteten hos offentlige 
myndigheder, var ikke effektive. FLEGT 
styrkede derimod civilsamfundsor ‑
ganisationerne og øgede dermed 
gennemsigtigheden i skovbrugssek ‑
toren. De finansielt vigtigste projekter 
i Cameroun og Indonesien gav ikke 
de forventede resultater. Den mang ‑
lende succes i Cameroun bremsede 
de fremskridt, der var gjort, mens det 
fejlslagne projekt i Indonesien førte til 
en ændring af fokus for anvendelsen af 
EU‑midler.37 
Det vigtigste projekt i partnerskabs ‑
processen i Cameroun, som har til 
formål at oprette et system til spo ‑
ring af tømmer32, slog fejl, fordi det 
system, der blev udviklet, ikke var 
operationelt, hvilket betyder, at de 
eksisterende projektleverancer ikke 
vil blive anvendt. Projektet blev 
gennemført mellem 2010 og 2013 og 
kostede 2,27 millioner euro. Det var en 
kombination af faktorer, der gjorde, at 
projektet slog fejl, spændende fra en 
utilstrækkelig vurdering af behovene 
til alvorlige mangler ved gennemfø ‑
relsen af projektet. En af årsagerne til 
den utilstrækkelige behovsvurdering 
var Kommissionens ineffektive koor ‑
dinering med de berørte parter og, 
navnlig, ministeriet for skove og fauna. 
Desuden var kontrahentens resultater 
utilstrækkelige, og Kommissionen traf 
ikke afhjælpende foranstaltninger 
i rette tid. Det mislykkede træsporings ‑
system er en af hovedårsagerne til den 
forsinkede gennemførelse af den fri ‑
villige partnerskabsaftale i Cameroun. 
Et særskilt projekt, der finansieres af 
Deutsche Gesellschaft für Internationa ‑
le Zusammenarbeit, arbejder i øjeblik ‑
ket på at udvikle et nyt system.32 Projekt: Etablering af et 
sporingssystem til tømmer 
i Cameroun (Mise en place 
d’un système de traçabilité du 
bois au Cameroun).
19 Bemærkninger
38 
Det vigtigste resultat af FLEGT‑pro ‑
cessen i Cameroun er inddragelsen af 
civilsamfundet i skovforvaltningen. 
Forud for undertegnelsen af aftalen 
anerkendte regeringen ikke civilsam ‑
fundsorganisationer som legitime 
partnere med nogen ret til at udtrykke 
bekymring om spørgsmål vedrørende 
forvaltning af skovressourcer. Forhol ‑
det til de berørte ministerier er ofte 
fortsat anspændt33, men de lokale og 
internationale NGO’er er blevet accep ‑
teret som interessenter og har mulig ‑
hed for at påvirke skovbrugspolitikken 
i landet på forskellige niveauer. Dette 
har en positiv indvirkning på gennem ‑
sigtigheden og ansvarligheden i hele 
sektoren. Selv om projekterne generelt 
styrkede civilsamfundets position, 
leverede to af de fire reviderede pro ‑
jekter, der blev gennemført af NGO’er, 
ikke alle de forventede resultater, 
hovedsagelig som følge af overambi ‑
tiøse mål.
39 
Det finansielt mest betydningsfulde af 
de FLEGT‑relaterede projekter i Indo ‑
nesien34 havde til formål at forbedre 
håndhævelsen og forvaltningen 
af skovlovgivningen gennem øget 
ansvarlighed og gennemsigtighed, re ‑
ducere handelen med ulovligt tømmer 
gennem inddragelse af handels ‑ og 
industrisektorer og støtte koordine ‑
ringen af FLEGT‑aktiviteter. Projektet 
leverede ikke hovedparten af de 
planlagte resultater på grund af en alt 
for ambitiøs og urealistisk projektud ‑
formning, problemer under gennemfø ‑
relsen og utilstrækkelig overvågning. 
Projektet førte ikke til nogen konkrete 
resultater, det blev lukket før tiden, og 
en del af projektmidlerne skulle tilba ‑
gesøges. Efter en uoverensstemmelse 
med Kommissionen om håndteringen 
af projektet, besluttede den indonesi ‑
ske regering at gennemføre den frivilli ‑
ge partnerskabsaftale uden yderligere 
direkte støtte fra Kommissionen.40 
Mens Kommissionens landestrategi ‑
dokument for Indonesien for perioden 
2002 ‑2006 omfattede forvaltning af 
naturressourcer, navnlig skove, som 
et af indsatsområderne for udvik ‑
lingsbistand, var dette ikke længere 
tilfældet for den efterfølgende periode 
2007 ‑2013. Bortset fra det indonesiske 
FLEGT‑støtteprojekt i 2004 er der ikke 
programmeret yderligere EU‑udvik ‑
lingsbistand til Indonesiens regering 
i skovbrugssektoren i denne periode.
41 
EU’s bistand i Indonesien, som be ‑
løber sig til i alt 10 millioner euro til 
11 projekter, var siden 2004 udeluk ‑
kende blevet kanaliseret til NGO’er. 
Projekterne havde generelt til sigte 
at støtte lokal deltagelse (af civilsam ‑
fundsaktører eller andre ikkestatslige 
aktører, herunder den private sektor) 
i forskellige elementer i den frivillige 
partnerskabsaftale (herunder politikre ‑
former), forbedre skovforvaltningen 
og implementere træsporingssystemer 
og uafhængige overvågningssystemer. 
Denne tilgang har den fordel, at der 
samarbejdes med engagerede orga ‑
nisationer, men der var behov for en 
mere koordineret tilgang på grund 
af omfanget af de udfordringer, man 
stod over for. En af udfordringerne er 
at bistå det store antal små og mellem ‑
store virksomheder (SMV’er) i deres 
forberedelse til fuld FLEGT‑licens, men 
dette er en opgave, der rækker langt 
videre end kapaciteten i Kommissio ‑
nens projekter.33 F.eks. har ministeriet for skove 
og fauna ikke fulgt op på 
rapporter om tilfælde af 
ulovlig udvinding, der er 
udarbejdet af lokalsamfundet 
(projekt: Ekstern og fælles 
undersøgelse af skove 
i forbindelse med 
gennemførelsen af den 
frivillige partnerskabsaftale 
om FLEGT i Cameroun 
(Observation externe et 
communautaire des forêts 
dans la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun)).
34 FLEGT‑støtteprojekt EF/
Indonesien.
20 Bemærkninger
42 
De fire NGO‑projekter, der blev under ‑
søgt i Indonesien, arbejdede på at styr ‑
ke landets uafhængige kontrolsystem, 
støtte SMV’er og forbedre udarbejdel ‑
sen og gennemførelsen af partner ‑
skabsaftalen. Ét projekt nåede sine mål 
til tiden og inden for budgettet35. To 
projekter er stadig under gennemfø ‑
relse, hvoraf det ene sandsynligvis vil 
levere de planlagte output36. Det andet 
projekt37 var meget forsinket, og dets 
anvendelsesområde blev væsentligt 
reduceret, fordi der var svagheder 
i udformningen, og fordi en medfinan ‑
sieringspartner trak sig ud.
43 
De faktorer, som ifølge Retten har 
størst indflydelse på opfyldelsen af 
projektmålene i disse to lande, blev 
også fremhævet af Kommissionens 
evalueringseksperter i deres ROM‑rap ‑
porter om og evalueringer af FLEGT‑re ‑
laterede projekter i andre VPA‑lande. 
Disse faktorer er: utilstrækkelig vurde ‑
ring af projektrisici og ‑ begrænsninger, 
uhensigtsmæssig udformning, util ‑
strækkelig projektstyring og ‑ over ‑
vågning og koordineringsproblemer 
mellem projektpartnere.
Fremskridtene i retning af en 
godkendelsesprocedure er 
langsomme
44 
I øjeblikket er 26 lande i gang med 
partnerskabsprocessen. Ni af dem 
er i gang med at forhandle frivillige 
partnerskabsaftaler, mens seks lande 
allerede har indgået frivillige part ‑
nerskabsaftaler, nemlig Indonesien, 
Cameroun, Ghana, Republikken Congo, 
Liberia og Den Centralafrikanske Repu ‑
blik. Graden af fremskridt i retning af 
opnåelse af licens varierer betydeligt 
mellem disse lande, der har underteg ‑
net en aftale, hvilket skyldes forskellige 
faktorer såsom forskelle i institutionel kapacitet og grad af engagement 
i processen.
45 
I Indonesien, hvor forhandlingerne 
om aftalen startede i marts 2007, og 
aftalen trådte i kraft i maj 2014, er 
der gjort betydelige fremskridt med 
hensyn til håndteringen af udestående 
spørgsmål, og landet håber på, at dets 
FLEGT‑licensordning vil blive operatio ‑
nel i den nærmeste fremtid. Det har al ‑
lerede etableret et nationalt system til 
verifikation af lovlighed for træproduk ‑
ter og en national licensordning, som 
er obligatorisk for al udførsel. Efter den 
fælles vurdering, der blev gennemført 
i 2013 og 2014, tager landet nu fat på 
de resterende spørgsmål. De to største 
udfordringer for Indonesien er 1) at sik ‑
re den fornødne forvaltningsstruktur 
i et land af dets størrelse og mangfol ‑
dighed og 2) at sikre, at landets mange 
SMV’er fuldt ud overholder alle de 
forskriftsmæssige krav.
46 
Cameroun udtrykte interesse i at 
undertegne en frivillig partnerskabsaf ‑
tale med EU i 2004. Skovbrugslovgiv ‑
ningen i Cameroun anses for at være 
godt udviklet, men den er også meget 
kompleks, og håndhævelse er stadig 
en stor udfordring. Forhandlingerne 
om partnerskabsaftalen fandt sted 
over fire år fra 2006 til 2010. På grund 
af den lange ratifikationsprocedure 
trådte aftalen endeligt i kraft den 
1. december 2011. Ifølge den tidsplan, 
der er fastsat i aftalen, skulle pilot ‑
træsporingsordningen afprøves i 2013, 
og der skulle udstedes FLEGT‑licenser 
i 2015. Men den frivillige partnerskabs ‑
aftales vigtigste mål — udvikling af 
en licensordning for træ — er stadig 
langtfra nået, hovedsagelig som følge 
af det mislykkede projekt om udvikling 
af en træsporingsordning. Der er så ‑
ledes adskillige udfordringer, der skal 
overvindes, før der kan opnås endelig 
FLEGT‑licens.35 Projekt: Styrkelse af 
civilsamfundsorganisationer 
og små og mellemstore 
trævirksomheder i forbindelse 
med forberedelsen af den 
frivillige partnerskabsaftale og 
gennemførelsen af SVLK 
(Strengthening civil society 
organisations and small and 
medium timber industries in 
VPA preparation and SVLK 
implementation).
36 Projekt: Fremme af 
gennemførelsen af et system 
til verifikation af lovlighed for 
træprodukter (FLEGT‑licens) 
som et vigtigt skridt hen imod 
bæredygtig produktion og 
bæredygtigt forbrug 
i Indonesiens 
træforarbejdningsindustri 
(Promoting the 
implementation of timber 
legality assurance (FLEGT 
licence) as a key step to 
sustainable production and 
consumption in Indonesia’s 
wood‑processing industry).
37 Projekt: Styrkelse af statslige 
og ikkestatslige aktører 
i forbindelse med 
forberedelsen af, 
forhandlingerne om og/eller 
gennemførelsen af den 
frivillige partnerskabsaftale 
om FLEGT (Strengthening 
state and non‑state actors in 
the preparation, negotiation 
and/or implementation of 
FLEGT‑VPA).
21 Bemærkninger
47 
Ghana, som var det første land, der 
undertegnede en frivillig partner ‑
skabsaftale i 2009, havde oprindeligt 
planlagt, at de første produkter med 
FLEGT‑licens ville blive eksporteret 
inden udgangen af 2011. Træsporings ‑
systemet er allerede operationelt, 
men licensprocedurerne er endnu ikke 
blevet afprøvet. I øjeblikket har landet 
ambitioner om at have en licensord ‑
ning klar inden udgangen af 2015.
48 
I Republikken Congo, der ratificerede 
sin frivillige partnerskabsaftale i maj 
2010, er en skovstrategi og en ny 
skovlovgivning under udarbejdelse. 
Fremskridtene er imidlertid sket lang ‑
somt, hvilket skyldes en kombination 
af faktorer, hovedsagelig vedrørende 
regeringsførelse.
49 
Liberia og EU indledte forhandlinger 
om en frivillig partnerskabsaftale 
i marts 2009, og aftalen blev under ‑
tegnet i juli 2011. Ulovlig skovhugst 
er dog fortsat et væsentligt problem, 
ligesom misbruget af private bruger ‑
tilladelser38. Det største problem er 
den ringe kapacitet med hensyn til 
skovforvaltning.
50 
Den frivillige partnerskabsaftale med 
Den Centralafrikanske Republik blev 
indgået i november 2011, men alle re ‑
geringens foranstaltninger er gået i stå 
på grund af borgerkrigen. Mange om ‑
råder af landet ligger uden for skovfor ‑
valtningstjenesternes kontrol, hvilket 
hæmmer gennemførelsesprocessen for 
den frivillige partnerskabsaftale.51 
Yderligere ni lande forhandler i øjeblik ‑
ket om frivillige partnerskabsaftaler. 
Et af dem, Malaysia, som er en vigtig 
producent af tropisk træ, var det første 
land til at indlede forhandlinger i 2006. 
Intensive forhandlinger i årenes løb 
har imidlertid ikke gjort det muligt 
at overvinde vanskelighederne ved 
anvendelse af en frivillig partner ‑
skabsaftale i hele landet og i Sarawak 
i særdeleshed. Fordi der ikke er en fri ‑
villig partnerskabsaftale, gør Malaysia 
udstrakt brug af offentlige og private 
certificeringsordninger.
52 
Det er lykkedes Kommissionen at 
sætte fokus på spørgsmålet om ulovlig 
skovrydning og at fastholde en stor 
interesse for dette emne, men frem ‑
skridtene i retning af licenser har været 
langsom. Der er risiko for »FLEGT‑træt ‑
hed«, fordi landene bliver frustrerede 
over manglen på fremskridt og er 
i stand til at finde andre mindre stren ‑
ge markeder for deres produkter. I de 
fleste lande er de vigtigste udfordrin ‑
ger i forbindelse med gennemførel ‑
sesprocessen manglende institutionel 
kapacitet, udbredt korruption og 
dårlig håndhævelse af lovgivningen.38 Jf.: http://www.illegal‑logging.
info/regions/liberia
22 Bemærkninger
Overvågnings- og 
indberetningsprocedurerne 
var utilfredsstillende
53 
Kommissionen aflagde ikke regel ‑
mæssigt rapport om fremskridtene 
med gennemførelsen af FLEGT‑hand ‑
lingsplanen. Selv om den i henhold til 
artikel 9 i FLEGT‑forordningen skulle 
forelægge Rådet en rapport senest to 
år efter den første partnerskabsaftales 
ikrafttræden, blev der aldrig udar ‑
bejdet en sådan rapport. Der forelå 
rapporter om de enkelte partnerlande 
med oplysninger om de aktiviteter, der 
var gennemført på forskellige VPA‑om ‑
råder, men disse rapporter måler ikke 
fremskridtene med gennemførelsen 
af den frivillige partnerskabsaftale 
i forhold til de fastsatte milepæle og 
beskriver heller ikke resultaterne og de 
vanskeligheder, man er stødt på, samt 
hvordan de er håndteret.
54 
Manglen på en ramme med en solid 
database (jf. punkt 22), som vil frem ‑
me ansvarligheden, var problema ‑
tisk. Fordi der ikke var fastsat mål og 
milepæle, var det vanskeligt at vurdere 
fremskridt. Som det bemærkes i EFI’s 
statusrapport om FLEGT‑handlings ‑
planen for 2003 ‑2010, er dette endnu 
vanskeligere, fordi handlingsplanen 
i højere grad er en politisk proces end 
et traditionelt støtteprogram39.55 
Først i slutningen af 2014 indførte 
Kommissionen en standardiseret ram ‑
me for overvågning af fremskridt med 
henblik på at måle opfyldelsen af de 
vigtigste skridt til gennemførelsen af 
den frivillige partnerskabsaftale. Indtil 
da havde systemet været forbeholdt 
Kommissionen til interne ledelsesfor ‑
mål. Da systemet først blev indført for 
nylig, er det for tidligt at udtale sig om, 
hvordan det fungerer i praksis
56 
Ved udgangen af 2014 iværksatte 
Kommissionen en ekstern evaluering 
af FLEGT‑handlingsplanen, som efter 
planen skulle udmunde i en rapport 
i oktober 2015. Denne evaluering, der 
finder sted, 12 år efter at handlingspla ‑
nen blev forelagt, kommer imidlertid 
alt for sent i betragtning af de vanske ‑
ligheder, som man har stået over for, 
og den betydelige udvikling, der er 
sket i denne periode, og som burde 
have været kortlagt og analyseret for 
at vurdere deres indvirkning på den 
eksisterende handlingsplan, f.eks.:
a) de større asiatiske økonomiers 
stigende betydning for handelen 
med tømmer
b) de stadig større konsekvenser af 
ulovlig omlægning af skove til 
andre formål, f.eks. landbrug
c) mulighederne for større synergier 
med foranstaltningen til modvirk ‑
ning af klimaændringer REDD+
d) de ændrede tendenser i eksporten 
af tømmer til EU
e) muligheden for at gøre mere brug 
af private certificeringsordninger.39 FLEGT Action Plan Progress 
Report 2003 ‑2010, EFI (2011), 
s. 34.
23
 Konklusioner 
og anbefalinger
57 
Retten konkluderer, at Kommissio ‑
nen ikke har forvaltet den støtte, der 
er ydet inden for rammerne af EU’s 
FLEGT‑handlingsplan, tilstrækkeligt 
godt.
58 
FLEGT‑støtten var ikke tilstrækkelig 
godt udformet og målrettet:
a) EU’s støtte til FLEGT‑processen var 
baseret på en solid vurdering af 
problemet med ulovlig skovhugst, 
årsagerne hertil og de foranstalt ‑
ninger, der kunne træffes, og Kom ‑
missionen udformede FLEGT‑hand ‑
lingsplanen på en innovativ måde.
b) Kommissionen har imidlertid ikke 
udarbejdet en hensigtsmæssig ar ‑
bejdsplan med klare mål, milepæle 
og et særligt budget. Det ville have 
været vanskeligt at opstille disse 
parametre ved handlingsplanens 
start, men det burde være sket 
i dens første år.
c) Den sene vedtagelse og langsom ‑
me gennemførelse af EUTR var et 
negativt incitament for VPA‑lan ‑
dene i deres forberedelser til en 
FLEGT‑licensordning.
d) Det tomrum, der er opstået ved 
den manglende udstedelse af 
FLEGT‑licenser, er i vid udstræk ‑
ning blevet udfyldt af private 
certificeringsorganer, som i væ ‑
sentlig grad bidrager til at opfylde 
kravene om fornøden omhu i EU ‑
TR‑forordningen. Kommissionen 
har imidlertid ikke i tilstrækkelig 
grad undersøgt mulighederne for 
synergier mellem FLEGT og disse 
private ordninger.
e) Kommissionen havde ikke opstillet 
klare finansieringsprioriteter for sin 
støtte til træproducerende lande.Anbefaling 1  
Arbejdsplan
Kommissionen bør udarbejde en 
arbejdsplan for de forskelige kompo ‑
nenter af FLEGT‑handlingsplanen for 
perioden 2016 ‑2020, der fastsætter 
klare og specifikke mål, prioriteter, 
tidsfrister og et budget for EU‑støt ‑
te i træproducerende lande. Målene 
bør fastsættes under hensyntagen til 
landenes kapacitet og deres specifikke 
begrænsninger.
Anbefaling 2  
Implementering af EUTR
Det er på høje tid, at Kommissionen 
insisterer på en stram gennemførelse 
af tømmerforordningen i samtlige 
medlemsstater.
Anbefaling 3  
Private 
certificeringsordninger
Kommissionen bør fastlægge, i hvil ‑
ket omfang der i højere grand kan 
gøres brug af det arbejde, som ud ‑
føres af velrenommerede private 
certificeringsorganer.
Anbefaling 4  
Tildeling af midler
Ressourcerne bør fordeles på de 
foranstaltninger, der forventes at have 
den største effekt med hensyn til at 
bekæmpe ulovlig skovhugst og han ‑
del med produkter herfra. I tilfælde, 
hvor det lader til at være sværere at 
gennemføre VPA‑kravene, bør Kom ‑
missionen foreslå foranstaltninger 
til støtte for skovforvaltning, uden 
der nødvendigvis indgås en frivillig 
partnerskabsaftale.
24 Konklusioner og anbefalinger
59 
EU’s støtte til træproducerende lande 
var ikke tilstrækkelig effektiv.
a) Den styrkede civilsamfundet og 
satte fokus på problemet med 
ulovlig skovhugst i partnerlande ‑
ne, men de projekter, der sigtede 
mod at styrke kapaciteten hos de 
offentlige myndigheder, gav ikke 
de forventede resultater.
b) FLEGT‑licensordningen, som er 
hjørnestenen i handlingsplanen, 
er endnu ikke operationel i nogen 
af partnerlandene. Det er nu 12 år 
siden, handlingsplanen blev frem ‑
lagt, og selv om interessen i de 
frivillige partnerskabsaftaler har 
været omfattende, er der endnu 
ikke en operationel FLEGT‑licens ‑
ordning, og flere på hinanden 
følgende måldatoer for indførelsen 
heraf er blevet forpasset.
c) Kommissionen førte ikke tilfreds ‑
stillende tilsyn med og rappor ‑
terede ikke tilfredsstillende om 
fremskridtene med gennemførel ‑
sen af FLEGT‑handlingsplanen. Den 
evaluering, der blev iværksat ved 
udgangen af 2014, kom alt for sent.Anbefaling 5  
Rapportering
Kommissionen bør hvert andet år 
fremlægge en rapport om frem ‑
skridtene med gennemførelsen af 
FLEGT‑handlingsplanen. Denne bør 
omfatte en vurdering af VPA‑gennem ‑
førelsen, planlagte frister, de proble ‑
mer, der er opstået, og foranstaltnin ‑
ger, der er truffet eller planlagt.
Anbefaling 6  
Evalueringer
Kommissionen bør anvende den 
igangværende evaluering som en lej ‑
lighed til at vurdere, hvordan den nu ‑
værende fremgangsmåde kan ændres 
for at skabe mere konkrete resultater.
Vedtaget af Afdeling III, der ledes af Karel PINXTEN, medlem af Revisionsretten, 
i Luxembourg på mødet den 8. september 2015.
 På Revisionsrettens vegne
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Formand

25
 Bilag
Gennemførelse af programmer i relation til FLEGT, skovforvaltning og handel  
fra perioden 2003-2013
(millioner euro)
Region/landFrivillige partnerskabsaftaler Forvaltningsmåde
I ALT Undertegnet 
(år)Udtrykt 
interesse1Igangværen ‑
de forhand ‑
linger3Gennemførelse 
i medlemssta ‑
terneFælles for ‑
valtning med 
internationale 
organisationer Andet  (gen ‑
nemføres af 
partnerlande, 
NGO’er, offent ‑
lige og private 
virksomheder) 
Afrika syd for Sahara 74,89
Flere lande214,92 14,92
Cameroun 2010 13,66 13,66
Liberia 2011 8,00 3,90 11,90
Ghana 2009 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Republikken Congo  2010 7, 5 6 7, 5 6
Den Centralafrikanske 
Republik2011 6,80 6,80
Den Demokratiske 
Republik CongoX 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskar 0,68 0,68
Gabon  X 0,20 0,20
Sudan 0,19 0,19
Malawi 0,05 0,05
Latinamerika 90,21
Flere lande23,93 3,93
Honduras   X 20,40 21,73 42,13
Brasilien 10,79 12,74 23,53
Nicaragua  2,00 6,06 8,06
Colombia X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Guyana X 0,45 0,45
Chile 0,04 0,04Bilag I
26 Bilag Bilag I(millioner euro)
Region/landFrivillige partnerskabsaftaler Forvaltningsmåde
I ALT Undertegnet 
(år)Udtrykt 
interesse1Igangværen ‑
de forhand ‑
linger3Gennemførelse 
i medlemssta ‑
terneFælles for ‑
valtning med 
internationale 
organisationer Andet  (gen ‑
nemføres af 
partnerlande, 
NGO’er, offent ‑
lige og private 
virksomheder) 
Asien og Stillehavet 43,37
Flere lande210,60 1,91 12,51
Indonesien 2011 21,95 21,95
Kina 3,84 3,84
Filippinerne  X 1,92 1,92
Afghanistan 1,88 1,88
Thailand 0,61 0,61
Myanmar X 0,45 0,45
Salomonøerne X 0,18 0,18
Malaysia X
Vietnam X 0,03 0,03
Naboskabsområde 25,04
Flere lande215,00 15,00
Marokko 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Montenegro 0,75 0,75
Libanon 0,33 0,33
Albanien 0,10 0,10
Georgien 0,09 0,09
Hviderusland  0,03 0,03
To regioner eller mere 63,65
Flere lande239,60 24,05 63,65
I ALT 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Seks andre lande udtrykte interesse (Bolivia, Cambodja, Ecuador, Guatemala, Papua Ny Guinea og Sierra Leone), men der er endnu ikke indgå ‑
et finansielle forpligtelser.
2  Projekter med deltagelse af flere lande omfatter:  (for Asien og Stillehavets vedkommende ) aftaler med Det Europæiske Skovinstitut på i alt 
10,6 millioner euro (FLEGT Asien) og ( for naboskabsområdets vedkommende ) aftaler med Verdensbanken for i alt 15 millioner euro (FLEGT).  
For så vidt angår flerlandeprojekter, der dækker mere end to regioner , omfatter de vigtigste programmer aftaler for 12 millioner euro med 
EFI og aftaler for 20 millioner euro med FAO (FLEGT AVS:  10 millioner euro og EU FAO FLEGT: 10 millioner euro).
3  Der er forhandlinger i gang med yderligere tre lande, for hvilke der endnu ikke foreligger finansielle forpligtelser — Elfenbenskysten, Laos og 
Thailand. 
Kilde:  Den Europæiske Revisionsret på grundlag af data fra GD DEVCO.
27 Bilag
Oversigt over de reviderede projekter
Land Projekttitel EU‑bidrag (euro)Gennemførelsespe ‑
riode
CamerounUdnævnelse af en uafhængig observatør for kontrol af skove og overvåg ‑
ning af overtrædelser på skovområdet i Cameroun (Mise en place d’un 
Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi des infractions 
forestières au Cameroun) 2 480 07031.12.2009 
— 30.12.2013
Etablering af et sporingssystem til tømmer i Cameroun (Mise en place 
d’un système de traçabilité du bois au Cameroun)2 496 763 15.2.2010 — 14.12.2012
Etablering af uafhængig revision af FLEGT‑ordningen i Cameroun (Mise en 
place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun)1 164 600 4.5.2012 — 3.5.2014
Fremme af lovlig produktion og eksport af træ fra fællesejede skove 
(Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires)987 139 1.2.2011 — 31.1.2012
Ekstern og fælles undersøgelse af skove i forbindelse med gennemførel ‑
sen af den frivillige partnerskabsaftale om FLEGT i Cameroun (Obser ‑
vation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun)113 836 19.1.2012 — 18.7.2013
IndonesienFLEGT‑støtteprojekt EF/Indonesien (EC ‑Indonesia FLEGT Support Project) 11 276 872 1.3.2006 — 28.11.2011
Samarbejde om arealplanlægning og bæredygtige institutionelle ord ‑
ninger til styrkelse af jordbesiddelses ‑ og skovrettigheder og samfunds ‑
gruppers rettigheder i Indonesien (Collaborative land use planning and 
sustainable institutional arrangement for strengthening land tenure, 
forest and community rights in Indonesia)1 796 619 1.3.2010 — 28.2.2014
Styrkelse af statslige og ikke‑statslige aktører i forbindelse med forbere ‑
delsen af, forhandlingerne om og/eller gennemførelsen af den frivillige 
partnerskabsaftale om FLEGT (Strengthening state and non‑state actors 
in the preparation, negotiation and/or implementation of FLEGT‑VPA)1 189 228 10.1.2011 — 31.12.2015
Styrkelse af Indonesiens uafhængige skovbrugsovervågningsnet for at 
sikre en troværdig ordning for kontrol af træets lovlighed og en effektiv 
gennemførelsen af den frivillige partnerskabsaftale (Strengthening In ‑
donesia’s Independent Forestry Monitoring Network to ensure a credible 
timber legality verification system and effective VPA implementation)188 946 1.5.2011 — 30.4.2013
Fremme af gennemførelsen af et system til verifikation af lovlighed for 
træprodukter (FLEGT‑licens) som et vigtigt skridt hen imod bæredygtig 
produktion og bæredygtigt forbrug i  Indonesiens træforarbejdningsindu ‑
stri (Promoting the implementation of timber legality assurance (FLEGT 
licence) as a key step to sustainable production and consumption in 
Indonesia’s wood‑processing industry)1 091 463 30.1.2013 — 28.2.2014Bilag II
28 Bilag
Oversigt over reviderede projektevalueringer og ROM -undersøgelser
Evalueringer
ProjekttitelEU‑bidrag 
(euro)LandDato for evalue ‑
ring og typeRapportens vigtigste resultater
1Regionalt støtteprogram for EU‑FLEGT‑hand ‑
lingsplanen i Asien (Regional Support 
Programme for the EU FLEGT Action Plan in 
Asia)5 800  000
HovedsædetDecember 2010  
Midtvejsevaluering οSvagt projektdesign: målsætningerne, pro ‑
jektaktiviteterne, de forventede resultater og 
milepælene var ikke tilstrækkeligt specifikke
 οIntet klart resultatovervågningssystem, hvil ‑
ket førte til ringe effektivitet og begrænset 
ansvarlighed.
2VERIFOR — Institutionelle løsningsmodeller 
for verifikation af lovligheden i skovsektoren 
(VERIFOR — Institutional Options for Verify ‑
ing Legality in the Forest Sectort)1 902 171November 2009  
Endelig evaluering οProjektet var ikke tilstrækkeligt fleksibelt 
til, at man kunne tilpasse eller justere dets 
logiske rammer (LFA) til dynamikken i visse 
regioner i Asien og Afrika, hvilket mindskede 
projektets effektivitet.
3Handlingsplan for handel med træ (TTAP) — 
et TFT‑projekt (Tropical Forest Fund) Timber 
Trade Action Plan (TTAP) — a TFT (Tropical 
Forest Fund) project3 389 796Maj 2012  
Endelig evaluering 
for 1. fase og midt ‑
vejsevaluering for 
2. fase οMeget positive samlede projektresultater
4En plads ved bordet: støtte til NGO‑koalitio ‑
ner i  forbindelse med deltagelse i  processer ‑
ne for frivillige partnerskabsaftaler om FLEGT 
med henblik på at forbedre skovforvaltnin ‑
gen og styrke lokale og oprindelige folks 
rettigheder (Ensuring a seat at the table: 
supporting NGO coalitions to participate in 
FLEGT VPA processes with the aim of impro ‑
ving forest governance and strengthening 
local and indigenous peoples’ rights)960 000Juni 2012  
Endelig rapport οMeget positive samlede projektresultater
5Læringsgruppe om skovforvaltning 
(FGLG) — med henblik på at muliggøre 
praktisk, retfærdig og bæredygtig udnyttelse 
af skovene (Forest Governance Learning 
Group (FGLG) — enabling practical, just and 
sustainable forest use)1 866 365Januar 2014  
Endelig rapport οIngen systematisk behovsvurdering og 
ikke tilstrækkelig specifik projektlogframe, 
uden korrekt definerede indikatorer på 
landeniveau
 οDe foranstaltninger projektet støttede, var 
utilstrækkelige til at opnå det ønskede niveau 
for forbedring af forvaltningen.Bilag III
29 Bilag
ProjekttitelEU‑bidrag 
(euro)LandDato for evalue ‑
ring og typeRapportens vigtigste resultater
6Etablering af et sporingssystem til tømmer 
i Cameroun (Mise en place d’un système de 
traçabilité du bois au Cameroun)2 496 763
CamerounMaj 2013  
Endelig rapport οSvagt projektdesign: Der var ikke i tilstrække ‑
lig grad taget hensyn til landespecifikke risici 
og begrænsninger.
 οUtilstrækkelig koordinering blandt 
interessenterne
 οIneffektiv overvågning og projektforvaltning
 οResultater blev ikke leveret som planlagt.
7Fremme af lovlig produktion og eksport af 
træ fra fællesejede skove (Promotion de la 
production et de l’exportation légales des 
bois issus des forêts communautaires)987 139December 2012  
Midtvejsevaluering οDer var ikke i tilstrækkelig grad taget højde 
for forhindringer, og disse var ikke vurderet 
tilstrækkeligt godt.
 οProjektudformningen var ikke tilstrækkelig 
realistisk.
8Styrkelse af den afrikanske skovforvaltning 
— gennem nationale møder om »ulovlig 
skovhugst« på højt niveau og oplysnings ‑
indsats og uddannelse på mellemniveau 
(Strengthening African Forest Governance 
— through high‑level national ’illegal 
logging’ meetings and  
mid‑level awareness raising and training)1 890 608Maj 2013  
Midtvejsevaluering οIngen egentlig logisk ramme med objektivt 
verificerbare indikatorer
 οMangler i  projektovervågningen: ingen 
regelmæssige møder i  styringsudvalget
 οKoordineringsproblemer resulterede i, at 
der ikke var nogen forbindelse mellem de 
forskellige output.
9FLEGT‑støtteprojekt EF/Indonesien (EC ‑Indo ‑
nesia FLEGT Support Project)11 276 872 IndonesienSeptember 2010  
Endelig rapport οUhensigtsmæssigt og urealistisk 
projektdesign
 οIneffektiv projektovervågning og ineffektivit 
projekttilsyn
 οOutputtene bliver oftest ikke leveret som 
planlagt.
10Uafhængig observation af retshåndhævelse 
og god forvaltningspraksis på skovbrugs ‑
området (OI FLEG) til støtte for den frivillige 
partnerskabsaftale om FLEGT i Congobække ‑
net (Observation Indépendante de l’applica ‑
tion de la Loi Forestière et de la Gouvernance 
(OI‑FLEG) en appui aux APV FLEGT dans le 
Bassin du Congo)1 598 497Republikken 
Congo Marts 2012  
Midtvejsevaluering οSvagheder i de logiske rammer, især 
i forbindelse med fastsættelsen af objektivt 
verificerbare indikatorer
 οMangler i  projektovervågningen: ingen 
regelmæssige møder i  styringsudvalgetBilag III
30 Bilag
ROM -rapporter
ProjekttitelEU’s bidrag til 
programmet 
(euro)LandTidspunkt for 
ROM‑rapporten 
udgivelseRapportens vigtigste resultater
11Program for skovbefolkninger: En stærk 
plads ved bordet: skovafhængige samfunds 
og civilsamfundsorganisationers effektive 
deltagelse i FLEGT (Forest Peoples Program ‑
me: A Strong Seat at the Table: Effective Par ‑
ticipation of Forest‑Dependent Communities 
and Civil Society Organisations in FLEGT)778 271
CamerounMarts 2013 οLogframe ikke korrekt udarbejdet, hvilket gør 
det vanskeligt at vurdere de leverede output.
 οPartnerne er ikke tilstrækkeligt involveret 
i udformningen af projektet.
 οBegrænset koordination med andre 
FLEGT‑projekter og nationale aktører
 οBegrænset overvågningsarbejde
12Fremme af lovlig produktion og eksport af 
træ fra fællesejede skove (Promotion de la 
production et de l’exportation légales des 
bois issus des forêts communautaires)987 139 Marts 2013 οSvag logframe og ikke tilstrækkeligt specifikke 
mål og indikatorer
 οIngen tilstrækkelig risikoanalyse
 οSvag overvågning af aktiviteter
 οGennemførelsen var forsinket
 οMangel på fleksibel/holdbar exitstrategi
13Styrkelse af den afrikanske skovforvaltning — 
gennem nationale møder om »ulovlig skov ‑
hugst« på højt niveau og oplysningsindsats og 
uddannelse på mellemniveau (Strengthening 
African Forest Governance — through 
high‑level national ’illegal logging’ meetings 
and mid‑level awareness raising and training)1 890 608 Juni 2013 οSvag logframe og dårligt udformede mål, 
output og indikatorer
 οSvag koordinering blandt interessenterne
 οOutput af lav kvalitet og med usikker 
bæredygtighed
14Kapacitetsopbygning i  Congobækkenet og 
gennemførelsen af uafhængig overvågning af 
retshåndhævelse og god forvaltningspraksis 
på skovbrugsområdet (IM‑FLEG) i Republikken 
Congo (Capacity building in the Congo Basin 
and implementation of Independent Mo ‑
nitoring of Forest Law Enforcement and Gover ‑
nance (IM‑FLEG) in the Republic of Congo)1 636 366
 Republkken 
CongoApril 2009 οIndikatorerne var ikke altid kvantificerbare.
Projektet afhængigt af ekstern finansiering og 
skaber ikke indtægter for sig selv.
 οUsandsynligt, at den institutionelle struktur vil 
bestå uden intervention udefra
15Uafhængig observation af retshåndhævelse 
og god forvaltningspraksis på skovbrugs ‑
området (OI FLEG) til støtte for den frivillige 
partnerskabsaftale om FLEGT i Congobække ‑
net (Observation Indépendante de l’applica ‑
tion de la Loi Forestière et de la Gouvernance 
(OI‑FLEG) en appui aux APV FLEGT dans le 
Bassin du Congo)1 438 647 December 2012 οIndikatorerne var ikke specifikke og var 
vanskelige at måle.
 οDer blev ikke holdt møder i  styringsudvalget, 
selv om sådanne møder var planlagt.
 οBæredygtigheden afhang af fortsat 
donorstøtte.
16Oplysning om den frivillige partnerskabsaf ‑
tale om FLEGT med henblik på, at lokalbe ‑
folkningen, herunder urbefolkningen, føler 
ejerskab for og deltageri gennemførelsen af 
den (Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une 
appropriation et participation des populati ‑
ons locales dont les populations autochtones 
dans sa mise en œuvre)180 000 December 2012 οSvag logframe, nogle indikatorer kunne ikke 
måles.
 οInteressenterne er ikke tilstrækkeligt involve ‑
ret i  udformningen af projektet.
 οDer blev ikke holdt møder i  styringsudvalget, 
selv om sådanne møder var planlagt.
 οProblemer i relation til bæredygtighed: 
Partnerskabsprocessen er stadig i gang, 
partnernes og andre interessenters tekniske 
uddannelsesniveau er utilstrækkeligt.Bilag III
31 Bilag
ProjekttitelEU’s bidrag til 
programmet 
(euro)LandTidspunkt for 
ROM‑rapporten 
udgivelseRapportens vigtigste resultater
17Forvaltningsinitiativ om rettigheder og 
ansvarlighed inden for skovforvaltning 
(GIRAF) (Governance Initiative for Rights & 
Accountability in  
Forest Management (GIRAF))865 767
GhanaJuli 2011 οSvag logframe
 οVage risici og antagelser
 οMangelfuld koordinering mellem partnere
 οIngen støtte fra det politiske miljø
 οUtilstrækkelig implementering af visse 
aktiviteter
 οBæredygtighed er ikke integreret 
i projektudformningen.
18Støtte til integrationen af lovlige og legitime 
nationale markeder for tømmer i de frivillige 
partnerskabsaftaler (Supporting the integra ‑
tion of legal and legitimate domestic timber 
markets  
into Voluntary Partnership Agreements)1 999 265 Juni 2013 οIndikatorerne ikke altid målelige, vanskeligt at 
overvåge og måle resultater .
19Nye måder til bevarelse af regnskoven: 
fra ulovlig skovhugst til god forvaltnings ‑
praksis (Pioneering a new way to conserve 
rainforest: from illegal logging to good 
governance)2 560 516
IndonesienNovember 2011 οIndikatorer ikke tilstrækkeligt godt udarbejdet.
 οKompleksiteten og antallet af involverede 
aktører undervurderet af projektledere.
 οManglende integration i de lokale institutio ‑
nelle strukturer
20Forbedring af forvaltningen af skovressour ‑
cer og mindskelse af ulovlig skovhugst og 
den dermed forbundne handel med fuld 
deltagelse af civilsamfundet i Sydøstasien 
(Improving governance of forest resources 
and reducing illegal logging and associated 
trade with full civil society participation in 
SE Asia)1 645 901 September 2007  οIndikatorerne bør være mere realistiske.
21Samarbejde om arealplanlægning og 
bæredygtige institutionelle ordninger til 
styrkelse af jordbesiddelses ‑ og skovrettig ‑
heder og samfundsgruppers rettigheder 
i Indonesien (Collaborative land use planning 
and sustainable institutional arrangement 
for strengthening land tenure, forest and 
community rights in Indonesia)1 796 619 November 2012 οIndikatorerne var ikke tilstrækkeligt 
detaljerede.
 οSvagheder i  irapporteringen af fremskridt
 οIngen forsvarlig exitstrategi
22Styrkelse af statslige og ikkestatslige 
aktører i forbindelse med forberedelsen af, 
forhandlingerne om og/eller gennemførel ‑
sen af den frivillige partnerskabsaftale om 
FLEGT (Strengthening state and non‑state 
actors in the preparation, negotiation and/or 
implementation of FLEGT‑VPA)1 189 228 December 2013 οUtilstrækkelige indikatorer.
 οUtilstrækkelig koordinering: ingen møder i  sty‑
ringsudvalget, begrænset samarbejde mellem 
partnerne
 οGennemførelsen var forsinket.Bilag III
32 Bilag
ProjekttitelEU’s bidrag til 
programmet 
(euro)LandTidspunkt for 
ROM‑rapporten 
udgivelseRapportens vigtigste resultater
23Styrkelse af skovforvaltningen i Liberia efter 
konflikten (Strengthening Forest Manage ‑
ment in Post‑Conflict Liberia)1 616  448
LiberiaJuni 2012 οManglende klarhed og realisme i logframen
 οManglende overvågnings ‑ og evaluerings ‑
værktøjer i  forbindelse med udformningen
 οMange støttemodtagere ikke involveret 
i udformningsprocessen.
 οKommunikationsproblemer mellem EU‑dele ‑
gationen og gennemførelsespartneren
 οIngen strategi for bæredygtighed
24Civilsamfundets uafhængige overvågning af 
retshåndhævelse og god forvaltningspraksis 
på skovbrugsområdet (CSIMFLEG) i Liberia 
(Civil Society Independent Monitoring of 
Forest Law Enforcement and Governance 
(CSIMFLEG) in Liberia)150 000 Maj 2013 οSvagheder i logframen: indikatorer ikke 
veldefinerede, urealistisk tidsramme.
 οFattige modtagere og den private sektor ikke 
involveret i  udformningen.
 οSvag overvågning, intet projektstyringsudvalg 
med deltagelse af alle interessenter
 οIngen udfasningsstrategi i arbejdsplanen
 οSvag politikramme
25Forbedring af skovforvaltningen gennem 
civilsamfundets overvågning (Improving 
forest governance through civil society 
monitoring)129 852 Maj 2013 οLogframen mangler klarhed, indikatorer ikke 
SMART.
 οFattige modtagere i landdistrikterne 
og den private sektor ikke involveret 
i udformningsprocessen.
 οMange output er stærkt forsinkede, nogle ikke 
leveret.
 οKommunikationsproblemer mellem EU‑dele ‑
gationen og gennemførelsespartneren
 οIngen exitstrategiBilag III
33 Bilag
Transparency Internationals korruptionsindeks — 2007-2013
Land2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
CPI‑
scoreplace ‑
ringscoreplace ‑
ringscoreplace ‑
ringscoreplace ‑
ringscoreplace ‑
ringscoreplace ‑
ringscoreplace ‑
ring
Cameroun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Liberia 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Ghana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Republikken Congo 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Den Centralafrikanske 
Republik2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Den Demokratiske 
Republik Congo1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Guyana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonesien 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malaysia 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Korruptionsindekset (Corruption Perception Index — CPI) måler det anslåede omfang af korruption i den offentlige sektor på en skala fra 0 (me ‑
get korrupt) til 10 (meget ren). 2013 ‑bedømmelsen omfattede en vurdering af 177 lande.Bilag IV
34
igangværende evaluering af FLEGT‑handlingspla ‑
nen, hvor man har gennemgået en lang række 
programmer, projekter og foranstaltninger. Kom ‑
missionen fremhæver også, at FLEGT er Kommissio ‑
nens, medlemsstaternes og partnerlandenes fælles 
initiativ. Dette bør også tages i betragtning bl.a. ved 
vurderingen af ressourcetildelingen. Man bør ikke 
forvente, at Kommissionens ressourcer alene kan 
løse alle problemer i relation til skovforvaltning og 
retshåndhævelse.
IV
Kommissionen er uenig i en del af Revisionsrettens 
bemærkninger.
Det er vanskeligt at samle FLEGT‑handlingsplanens 
innovative karakter, de forskellige politikker, regu ‑
lerings ‑ og udviklingssamarbejdsforanstaltninger 
og de mange involverede aktører og partnere i én 
arbejdsplan med klare milepæle og frister og et 
særligt budget. Alligevel har mange af FLEGT‑foran ‑
staltningerne såsom VPA’erne (de frivillige samar ‑
bejdsaftaler) eller projekterne deres egen detalje ‑
rede gennemførelsesplan.
Støtten blev ydet efter klare kriterier, men fordi der 
ikke var et overordnet særligt budget og finansie ‑
ringsinstrument, var det ikke muligt at anvende et 
fælles sæt kriterier for alle foranstaltninger.
Kommissionen er ikke enig med Revisionsretten i, at 
EUTR ikke blev vedtaget rettidigt. EUTR‑forordnin ‑
gen var ikke nævnt i handlingsplanen, hvori der kun 
henvises til »mulighederne for at iværksætte lovgiv ‑
ningsforanstaltninger til bekæmpelse af indførsel 
af ulovligt fældet træ til EU«. Forordningen blev 
først foreslået efter en omfattende undersøgelse 
af, hvordan ulovlig skovhugst kunne bekæmpes 
ved hjælp af gældende lovgivning. Lovgivningen 
blev vedtaget og trådte i kraft den 20. oktober 2010 
med virkning fra marts 2013. Da EUTR‑forordningen 
trådte i kraft, traf Kommissionen foranstaltninger til 
at sikre lovgivningens fulde gennemførelse.Resumé
I
EU’s førende rolle i de globale bestræbelser på at 
håndtere ulovlig skovhugst er almindeligt aner ‑
kendt. EU og 28 medlemsstater har samarbejdet 
med mere end 40 producentlande og flere forbru ‑
gerlande rundt om i verden om at gennemføre 
FLEGT‑relaterede foranstaltninger.
II
Det bør understreges, at FLEGT‑meddelelsen er 
reaktionen på en kraftig opfordring fra Kommissi ‑
onen, medlemsstaterne og producentlandene om 
at yde en fælles indsats. FLEGT‑handlingsplanen er 
en politisk ramme, der har skabt politisk opmærk ‑
somhed om problemet med ulovlig skovhugst og 
fremmet politiske og reguleringsmæssige foran ‑
staltninger og støtte til god forvaltningspraksis fra 
EU, medlemsstaterne og en række partnerlande. 
Det er vigtigt at tage højde for, at FLEGT ikke er 
et finansieret samarbejdsprogram med en særlig 
finansieringsmekanisme.
FLEGT‑handlingsplanen »indeholder en procedure 
og en række forskellige foranstaltninger« på tværs 
af forskellige elementer og bygger primært på 
politiske og reguleringsmæssige foranstaltninger 
suppleret med støtte til traditionelt udviklingssam ‑
arbejde med henblik på at nå målene.
III
Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens 
konklusion om, at den støtte, der er ydet inden for 
rammerne af EU‑FLEGT‑handlingsplanen til træpro ‑
ducerende lande, ikke blev forvaltet tilstrækkelig 
vis. Kommissionen har bestræbt sig på at forvalte 
FLEGT‑støtten til producentlandene så godt som 
muligt under hensyntagen til udfordringerne med 
at håndtere ulovlig skovhugst på globalt plan, van ‑
skelighederne med at fremme god skovforvaltning 
og retshåndhævelse i forskellige udviklingslande 
samt FLEGT’s innovative karakter. Kommissionen vil 
fortsætte sine bestræbelser på at forbedre effek ‑
tiviteten og den økonomiske forvaltning. Den vil 
trække på Revisionsrettens særberetning og den Kommissionens  
svar
Kommissionens svar 35
Tekstboks 1
Handlingsplanen omfattede ikke EU’s tømmerfor ‑
ordning, men kun et tilsagn om at analysere lovgiv ‑
ningens muligheder for at kontrollere importen af 
ulovligt fældet tømmer til EU.
Tekstboks 2
Tekstboks 2 afspejler EU’s og medlemsstaternes 
oprindelige overvejelser om frivillige partner ‑
skabsaftaler (VPA’er). Disse aftaler var genstand for 
indgående drøftelser mellem Kommissionen og 
medlemsstaterne i 2004 ‑2005 og har udviklet sig 
betydeligt siden. Dette førte til Rådets forhand ‑
lingsdirektiver for VPA‑forhandlingerne i slutningen 
af 2005.
Hver VPA har udviklet sig yderligere gennem 
forhandlinger med partnerlandene og afspejler 
landets særlige situation og forhåbninger.
Selv om VPA’en med Indonesien generelt svarer til 
den VPA, der er beskrevet i handlingsplanen, har 
de andre VPA‑lande valgt en model, som primært 
pålægger offentlige myndigheder og ikke uaf ‑
hængige organer, der er akkrediteret af staten, at 
verificere lovligheden.
06
Da FLEGT er et fælles projekt mellem Kommissionen 
og medlemsstaterne, bør Kommissionens støtte 
ikke evalueres isoleret fra EU‑medlemsstaternes 
støtte. Koordineringen af Kommissionens og med ‑
lemsstaternes støtte er blevet varetaget af FLEGT‑ad 
hoc‑gruppen og på nationalt plan af de fælles gen ‑
nemførelsesudvalg og EU‑delegationerne.
08
Det er vigtigt at vise, at de aktører, der er involveret 
i gennemførelsen af FLEGT, er meget forskellige. 
Aktiviteter i relation til FLEGT gennemføres af Kom ‑
missionen, medlemsstaterne og partnerlandene.
Medlemsstaterne spiller en central rolle i gennemfø ‑
relsen af EUTR‑forordningen og FLEGT‑forordningen 
gennem deres kompetente myndigheder, i politik ‑
ker for offentlige udbud, i finansierings ‑ og investe ‑
ringspolitikker og i støtten til producentlandene.V
Kommissionen vil gerne fremhæve følgende 
spørgsmål. For det første kræver udviklingen af en 
brugbar FLEGT‑ordning til verifikation af lovlighed 
og en licensordning meget mere end effektive pro ‑
jekter. Selv om der er gået 12 år siden vedtagelsen 
af FLEGT‑handlingsplanen, varierer den tid, der er 
gået siden afslutningen af gennemførelsen af de 6 
VPA’er, for det andet mellem 1½ og 4½ år, hvilket er 
forholdsvis kort tid til at gennemføre de ambitiøse 
systemer og forvaltningsreformer, som VPA’en med ‑
fører, navnlig hvis de problematiske forvaltningsfor ‑
hold i mange af vores partnerlande tages i betragt ‑
ning. Som anført i punkt 45 i Revisionsrettens 
særberetning er der blevet indført licensordninger 
i Indonesien og Ghana, som dækker hele landet. De 
er begge blevet evalueret og er ved at blive forbed ‑
ret på grundlag af resultaterne af og anbefalingerne 
fra disse evalueringer. VPA fastsætter høje standar ‑
der for ordningerne for verifikation af lovlighed, der 
skal være opfyldt, inden FLEGT‑licensordningen kan 
påbegyndes.
Indledning
02
I mange tilfælde gælder der for skovsektoren et 
komplekst og uensartet sæt love og regler, der ofte 
er behæftet med interne modsigelser og mang ‑
ler, hvilket bidrager til at skabe retlig usikkerhed 
for skovbrugsindustrien og de mennesker, der er 
afhængige af skovbrug. En definition af, hvad der 
er lovligt og ulovligt, kræver derfor en indgående 
revision af den gældende lovgivning.
04
Udformningen og udviklingen af to forordninger 
(FLEGT‑forordningen og EUTR‑forordningen) og 
handelsaftaler (VPA) er vigtige resultater, der fortje ‑
ner anerkendelse. De lagde beslag på en stor del af 
Kommissionens tid og ressourcer mellem 2014 og 
2020.
Kommissionens svar 36
21
Ofte fremgår det ikke af Kommissionens hand ‑
lingsplaner, hvilke budgetter der skal anvendes (se 
diverse handlingsplaner fra Kommissionen, f.eks. 
den europæiske handlingsplan for e‑forvaltning 
og handlingsplanen for menneskerettigheder og 
demokrati).
Med hensyn til udviklingssamarbejde har Kommis ‑
sionen gennemført det, der var fastsat i afsnit 4.1 
i handlingsplanen. Der var ikke foreslået et konsoli ‑
deret budget, og Kommissionen bestræbte sig på at 
integrere FLEGT i forskellige geografiske og tema ‑
tiske instrumenter. Kommissionen er ved at udvikle 
et »FLEGT‑flagskib« under DCI’s program for globale 
offentlige goder og udfordringer med henblik på at 
forbedre sammenhængen, komplementariteten og 
koordineringen af forskellige kommissionsprojekter 
til støtte for producentlandene.
22
Det var en udfordring at identificere alle skovbrugs ‑ 
eller FLEGT‑projekter, da EU‑FLEGT‑foranstaltninger 
finansieres gennem flere instrumenter og nogle 
gange integreres i programmer, der dækker andre 
sektorer end skovbrug (f.eks. handel, bæredygtigt 
forbrug osv.). Dette indebærer, at der ikke er en 
entydig FLEGT ‑»kode«, som gør det muligt at fore ‑
tage en simpel søgning i Kommissionen informati ‑
onssystem. Kommissionen havde ikke desto mindre 
gjort et forsøg på at udvikle en database for at 
sammenfatte de skovbrugsrelaterede projekter, der 
blev finansieret af EU i perioden 2000 ‑2012, hvilket 
Revisionsretten blev orienteret om, idet idéen var 
at sende et signal om, at dette arbejde var i gang 
og skulle videreudvikles. Kommissionen har ajour ‑
ført databasen for at integrere de kontrakter, der 
er indgået efter 2012. Inden for rammerne af den 
igangværende evaluering af FLEGT‑handlingspla ‑
nen er der iværksat et nyt initiativ med det formål 
at sammenfatte alle FLEGT‑projekter, der finansieres 
af Kommissionen og medlemsstaterne.Det bør også anerkendes, at der også gennemføres 
FLEGT‑aktiviteter af producentlandene, den private 
sektor og civilsamfundet.
Bemærkninger
17
Kommissionen fulgte ikke blot den bilaterale model, 
men også »forbudsmodellen«, der førte til vedtagel ‑
sen af EU’s tømmerforordning. Kommissionen har 
desuden løbende samarbejdet med internationale 
partnere om multilaterale løsninger på problemet 
med ulovlig skovhugst.
19
Kommissionen anerkender, at FLEGT‑handlingspla ‑
nen er en politisk ramme, der fastlægger en generel 
strategi og generelle mål, og som skitserer en række 
mulige politiske og reguleringsmæssige foranstalt ‑
ninger og andre aktioner fra EU, medlemsstaterne 
og forskellige interessenter. Den blev udformet som 
EU’s svar på det »handlingsprogram« vedrørende 
skove og ulovlig skovhugst, der blev vedtaget af G8 
i 1998.
20
Kommissionen anerkender behovet for at udvikle 
mere specifikke mål, milepæle og en fælles køre ‑
plan samt behovet for mere systematisk at over ‑
våge gennemførelsen af FLEGT‑handlingsplanen. 
Anbefalingerne fra den igangværende evaluering 
vil med al sikkerhed bidrage til disse bestræbelser. 
Manglen på en mere specifik plan afspejler dog 
vanskeligheden med at fastlægge specifikke mål, 
målsætninger og en tidsplan for en politik, der 
kombinerer en bred vifte af politiske, regulerings ‑
mæssige og finansielle/tekniske bistandsforan ‑
staltninger fra en lang række landes og aktørers 
side. Kommissionen vil gerne fremhæve, at der er 
blevet udviklet detaljerede gennemførelsesplaner 
for forskellige dele af handlingsplanen. Dette er 
f.eks. tilfældet med alle frivillige partnerskabsafta ‑
ler (PVA’er) og for alle projekter og instrumenter til 
støtte for producentlandene.
Kommissionens svar 37
25
Vedtagelsen af EUTR‑forordningen sendte et klart 
signal om, at EU var stærkt opsat på at supplere det 
omfattende sæt af foranstaltninger, der allerede 
var indført, og håndtere problemet med ulovlig 
skovhugst internt i EU. Kommissionen påbegyndte 
forberedelserne til et lovforslag allerede i 2007 og 
fremsatte et sådant forslag i 2008. Når flere øko ‑
nomiske sektorer skal pålægges nye forpligtelser, 
kræver det et betydeligt forberedende arbejde fra 
Kommissionens side. Antallet af lande, der er invol ‑
veret i VPA‑processen, viste, at der på de tidlige 
stadier af FLEGT ikke manglede incitamenter til at 
indgå i en VPA‑proces.
Hvad gennemførelsen af EUTR‑forordningen angår, 
bør det bemærkes, at forordningen kun har haft 
virkning siden marts 2013 og fortsat er relativt 
ny. Størstedelen medlemsstaterne (24 ud af 28) 
har indført foranstaltninger til gennemførelse af 
EUTR‑forordningen og fører tilsyn med virksomhe ‑
derne som krævet i forordningen. Kommissionen 
forberedte passende foranstaltninger, da EUTR‑for ‑
ordningen fik virkning. Mulige foranstaltninger 
blev identificeret og medtaget i en strategi for 
overensstemmelsessikring med en klar tidsplan 
og fordeling af ressourcer. Som følge af de trufne 
foranstaltninger fremskyndede en række medlems ‑
stater gennemførelsesprocessen og meldte om fuld 
overensstemmelse.
Kommissionen anerkender, at det er af afgørende 
betydning, at alle medlemsstater gennemfører 
EUTR‑forordningen effektivt, og vil på sin side fort ‑
sat bidrage til at nå dette mål.
26
Som skitseret i FLEGT‑handlingsplanen har Kom ‑
missionen undersøgt, hvordan der kan skabes 
synergi med eksisterende offentlige og private 
certificeringsordninger, og samarbejder fortsat med 
VPA‑partnerlandene og certificeringsordningerne 
herom (f.eks. er Kommissionens vejledninger til 
brug ved VPA‑forhandlinger inspireret af arbejdet 
med disse ordninger og omfattede bevidst en 
mulighed for virksomhedsbaserede ordninger). 
Som fastsat i VPA’en med Indonesien er der foreta ‑
get en række undersøgelser, der blev udviklet en 
særlig vejledning, og et møde på FLEGT‑ugen i 2015 
var specielt helliget dette emne. En række projekter, 
der er finansieret af EU og medlemsstaterne, har 
fremmet privat certificering i udviklingslandene. 23
Rusland og Kina eksporterer store mængder træ ‑
produkter til EU og besluttede ikke at indgå en VPA 
med EU. Derfor valgte Kommissionen at indlede 
bilaterale dialoger om ulovlig skovhugst med disse 
lande.
Indien, Korea og Japan er vigtige forbrugermarke ‑
der, og Kommissionen fører en bilateral miljødialog 
med dem om bl.a. handel med træ.
Kommissionen er ikke enig i, at de bilaterale drøf ‑
telser med vigtige producent ‑, forarbejdnings ‑ og/
eller handelslande indtil videre generelt har givet 
beskedne resultater. Der er almindelig enighed om, 
at EU‑FLEGT‑handlingsplanen har inspireret andre 
store lande til at vedtage foranstaltninger på efter ‑
spørgselssiden (Australian Illegal Logging Prohibi ‑
tion Act (den australske lov om forbud mod ulovlig 
skovhugst), den reviderede amerikanske Lacey Act 
og den schweiziske lovgivning, Japan).
24
Handlingsplanen omfattede et tilsagn om »at iværk ‑
sætte en undersøgelse af, hvilke muligheder der er 
for at indføre yderligere foranstaltninger, og hvilke 
virkninger sådanne foranstaltninger kan få. Dette 
omfatter også muligheden for — hvis ikke der sker 
fremskridt i den multilaterale proces  — at indføre 
foranstaltninger til bekæmpelse af import« af ulov ‑
ligt fældet tømmer. Kommissionen skulle vurdere 
merværdien og de potentielle virkninger af disse 
muligheder og sikre, at der var tilstrækkelig støtte 
fra interessenterne til eventuel yderligere regule ‑
ring. Da handlingsplanen blev lanceret, var det kun 
NGO’erne, der ønskede yderligere lovgivning. Den 
private sektor fokuserede på frivillige foranstaltnin ‑
ger såsom certificering, adfærdskodekser osv. Det 
var først, da foranstaltningerne viste sig at være 
utilstrækkelige, at den private sektor begyndte at 
støtte og i sidste instans opfordrede til yderligere 
lovgivning (se andragende fra den private sektor 
til Kommissionen fra 2006). Som anført i punkt 
24 var det derfor først i 2007, at Kommissionen 
fandt, at der var tilstrækkelig støtte til at indlede 
undersøgelsen.
Kommissionens svar 38
dækker en meget stor del af udbuddet af tropisk 
træ både på det globale marked og EU’s marked. De 
15 VPA‑lande tegner sig for 80 % af EU’s import af 
tropisk træ (2,45 mia. EUR om året) og 75 % af den 
globale eksport af tropisk træ. Kina, der primært er 
et træforarbejdende land, er omfattet af en særlig 
bilateral samarbejdsmekanisme vedrørende FLEGT 
med EU.
29
Kommissionen anerkender behovet for at anvende 
ressourcerne dér, hvor de sandsynligvis vil give de 
bedste resultater, og vil fortsætte sine bestræbelser 
på at nå dette mål.
Der blev afsat menneskelige ressourcer til de 
centrale FLEGT‑foranstaltninger, nemlig udvik ‑
ling af VPA’er, støtte til udviklingssamarbejde og 
EUTR. Størstedelen af de menneskelige ressourcer 
er gået til VPA‑landene samt Kina. Kommissionen 
anerkender, at VPA’erne kan have opslugt en for 
stor del af de menneskelige ressourcer, der var 
afsat til FLEGT — måske på bekostning af andre 
FLEGT‑foranstaltninger.
Med hensyn til finansielle ressourcer forhindrer 
manglen på en central FLEGT‑fond  — og dermed 
nødvendigheden af at søge finansieringsmulighe ‑
der inden for de eksisterende geografiske og tema ‑
tiske instrumenter — at der kan anvendes et fælles 
sæt kriterier for tildeling af ressourcerne. Tildelin ‑
gen af geografisk afgrænsede midler er resultatet af 
en dialog mellem Kommissionen og partnerlandet. 
Endelig bør målretningen af EU‑støtten ikke vurde ‑
res isoleret fra medlemsstaternes støtte.
Størstedelen af den støtte, der er relateret til 
EU‑FLEGT‑støtten, er gået til lande med 1) en stor 
forekomst af ulovlig skovhugst, 2) et stærkt enga ‑
gement i bekæmpelsen af dette problem med høj 
prioritet til de lande, der deltager i VPA‑processen, 
3) et stort udviklings ‑ og kapacitetsbehov, 4) en høj 
skovdæknings‑  og/eller afskovningsrate og/eller 
5) en skovsektor, der bidrager kraftigt til BNP og 
eksporten.
Samlet set har størstedelen af EU‑støtten været 
målrettet VPA‑landene og visse strategiske lande, 
der har udtrykt interesse for FLEGT, såsom Colum ‑
bia, Filippinerne og Peru. Dette gælder også for 
de globale flerlandeprojekter/ ‑instrumenter. Ud 
over VPA‑landene har lande, der er af strategisk I Indonesien mundede Timber Trade Action Plan 
(TTAP)  — en omfattende EU‑finansieret foranstalt ‑
ning  — kombineret med frivillige certificeringer 
(navnlig Forest Stewardship Council — FSC og 
Indonesia Ecolabel Institute  — LEI‑certificering) ud 
i SVLK‑systemet og ‑standarden.
Fire af de seks lande, der har indgået VPA’er, plan ‑
lægger at anerkende private certificeringsordninger 
som led i deres licensordninger (Cameroun, Repu ‑
blikken Congo, Liberia og Den Centralafrikanske 
Republik), og Kommissionen støtter arbejdet med 
at omsætte denne anerkendelse til praksis. Endvi ‑
dere er det indonesiske system et »virksomhedsba ‑
seret system«, der rummer store muligheder for at 
anerkende forskellige eksisterende systemer, som 
anvendes af virksomhederne. Det er op til partner ‑
landene, ikke Kommissionen, at beslutte, om private 
ordninger skal medtages i aftalen. Ghana er det 
eneste land med en VPA, der af forskellige grunde 
ikke har truffet dette valg.
Det ville også være rimeligt at anerkende begræns ‑
ningerne i de private certificeringsordninger, der 
omfatter individuelle virksomheder og små dele af 
det geografiske territorium, hvorimod FLEGT‑licens ‑
ordningerne dækker hele det nationale territorium.
28
I FLEGT‑handlingsplanen identificeres fire vigtige 
regioner og lande, der er anerkendt som værende 
mest eksponeret for ulovlig skovhugst og afskov ‑
ning, nemlig Centralafrika, Rusland, den tropiske 
del af Sydamerika og Sydøstasien. Lige fra begyn ‑
delsen prioriterede Kommissionen og medlems ‑
staterne de lande i disse regioner, som havde en stor 
skovindustri, en betydelig eksport af træ og stærke 
handelsforbindelser med EU, omfattende proble ‑
mer med ulovlig skovhugst, som var anerkendt af 
myndighederne, og en stærk interesse for FLEGT‑li ‑
censordningen. VPA‑forhandlingerne blev først 
indledt, efter at man havde indhentet omfattende 
interne oplysninger fra landet, efter at høringer af 
interessenter havde bekræftet landets interesse, 
og efter at Kommissionen havde modtaget en 
officiel anmodning fra den pågældende regering. 
For øjeblikket deltager 15 lande i forhandlingerne 
om eller gennemførelsen af VPA’er. En række andre 
lande har tilkendegivet deres interesse og draget 
nytte af nogle begrænsede aktiviteter. Det fremgår 
af FLEGT‑udgangstilstandsrapporten om uafhæn ‑
gig markedsovervågning, at VPA‑processen nu 
Kommissionens svar 39
sin licensordning. Dette og de strenge kapacitets ‑
begrænsninger, som landet står over for, begrunder 
de betydelige finansielle ressourcer, som Kommissi ‑
onen har stillet til rådighed for at støtte processen.
I Den Centralafrikanske Republik findes der også 
store skovområder, som er stærkt truet af ulovlig 
skovhugst. Skovsektoren i Den Centralafrikanske 
Republik er den næststørste kilde til beskæftigelse 
og den næststørste bidragyder til BNP og er derfor 
afgørende for landets udvikling. Det var vigtigt 
at styrke sektoren efter den politiske og humani ‑
tære krise, der ramte landet i begyndelsen af 2013. 
VPA‑processen og ‑systemerne udgør den ramme, 
der skal gøre det muligt at sætte gang i reformer og 
hjælpe sektoren til at opnå troværdighed i eksport ‑
mæssig henseende. Hvis landet bliver stabiliseret, 
kunne der forholdsvis hurtigt blive udviklet en 
operationel licensordning, da eksportindustrien er 
koncentreret om nogle få store virksomheder, der 
alle har operationelle træsporingssystemer. Kom ‑
missionen finder, at landets alvorlige kapacitetsbe ‑
grænsninger og begrænsede ressourcer berettiger 
støtten på 6,7 mio. EUR til Den Centralafrikanske 
Republik.
Elfenbenskysten besluttede at indlede VPA‑for ‑
handlinger i december 2012. Den borgerkrig, der 
hærgede i landet i de foregående år, forhindrede 
i vidt omfang FLEGT‑relateret støtte, dog med 
undtagelse af den tekniske og finansielle bistand 
fra FAO‑FLEGT‑programmet og EU‑FLEGT‑faciliteten 
med henblik på forberedelsen af forhandlinger. Der 
er forhandlinger i gang, hvortil der ydes passende 
finansiel støtte og støtte i form af menneskelige 
ressourcer gennem FAO‑FLEGT‑programmet, 
EU‑FLEGT‑faciliteten, teknisk bistand fra GIZ til 
skovbrugsministeriet, en FLEGT‑mægler finansieret 
af DFID og mere omfattende støtte til skovbrugs ‑
sektoren fra AFD.
32
VPA er en handelsaftale, ikke en finansieringsaf ‑
tale. Da udviklingsbistand er omfattet af forskel ‑
lige juridiske instrumenter, undgik Kommissionen 
bevidst at anføre finansielle beløb og tilsagn 
i VPA’en, hvori der klart henvises til eksisterende 
støtteinstrumenter  — og de herfor gældende stan ‑
dardprogrammeringsprocedurer  — for tilsagn om 
udviklingsbistand.betydning for bekæmpelsen af ulovlig skovhugst, 
f.eks. Brasilien, Kina og de østlige naboskabslande, 
modtaget en stor del af de finansielle ressourcer 
og er blevet støttet af en politisk dialog med disse 
lande. De store beløb, der er blevet tildelt Marokko 
og Honduras, skyldes, at disse lande har valgt at 
satse på skovbrug som en målsektor.
Blandt ovennævnte lande modtager mellemind ‑
komstlande, der gradvist har frigjort sig fra udvik ‑
lingssamarbejdet, forholdsmæssigt lavere beløb 
(f.eks. Gabon, Thailand, Vietnam).
I det omfang det var muligt, har Kommissionen 
tilvejebragt andre midler med henblik på at yde 
støtte til andre lande, der er af strategisk betydning 
for bekæmpelsen af ulovlig skovhugst, f.eks. inden 
for rammerne af naboskabsinstrumentet.
30
Kommissionen har tildelt ressourcer til et forholds ‑
vis stort antal lande. Dette skyldes til dels det store 
antal lande, hvor ulovlig skovhugst er fremher ‑
skende, som har udtrykt interesse for FLEGT/VPA’er, 
hvilket således afspejler en del af den generelle 
interesse for FLEGT‑initiativet. Kommissionen er 
ved at undersøge, hvordan man kan håndtere dette 
problem fremadrettet og finde den rette balance 
mellem de  — nogle gange modstridende  — mål ‑
sætninger om at opnå bred dækning svarende til 
landenes interesse og effektivt forvalte begræn ‑
sede ressourcer.
Tekstboks 3
Liberia er hjemsted for størstedelen af de tilbage ‑
værende primærskove i Vestafrika, der er stærkt 
truet af ulovlig skovhugst. Ulovlig skovhugst har 
givet næring til borgerkrigen, en af grundene til at 
skovforvaltningsreformen står højt på den liberiske 
regerings dagsorden. Den liberiske regering har 
vist stærk vilje til at løse disse problemer til trods 
for meget begrænsede ressourcer. Liberia er et af 
de seks lande, der er i færd med at gennemføre en 
VPA, og som har besluttet at prioritere FLEGT i sit 
flerårige vejledende landeprogram. Endvidere har 
Liberia besluttet at integrere alle eksportmarkeder 
i sin FLEGT‑licensordning. VPA’en kan som sådan 
have en betydelig virkning til trods for de begræn ‑
sede mængder, der eksporteres til EU. Liberia har 
etableret et operationelt træsporingssystem (Liber ‑
for) og gør løbende fremskridt med udviklingen af 
Kommissionens svar 40
34
Kommissionen har så vidt muligt bestræbt sig på 
at integrere FLEGT‑støtten i landeprogrammerne. 
Der er dog visse udfordringer forbundet med disse 
bestræbelser:
— De fleste landeprogrammer for 2007 ‑2013 blev 
vedtaget, inden VPA‑forhandlingerne blev 
indledt, eller i hvert fald inden de blev afsluttet. 
Til trods for dette er der en FLEGT‑støttekom ‑
ponent i landeprogrammerne for 2007 ‑2013 i de 
fleste lande, der er ved at gennemføre en VPA. 
Dette gælder med sikkerhed for Indonesien, 
Cameroun, Liberia og Congo.
— Skovbrugssektoren og FLEGT skulle konkurrere 
med andre prioriterede sektorer og presserende 
behov.
— Det er ikke nemt at vurdere fremtidige behov 
ved VPA‑forhandlingernes start. Behovet for 
støtte i forhandlingsfasen er generelt godt dæk ‑
ket af de globale instrumenter (EFI, FAO).
I flere lande har medlemsstaterne planlagt 
FLEGT‑skovbrugsstøtte, f.eks. Det Forenede Kon ‑
gerige gennem DFID (Ghana, Indonesien, Liberia, 
Guyana) eller Tyskland gennem GIZ (Cameroun, 
Laos, Elfenbenskysten).
De fleste flerårige vejledende programmer for 
2014 ‑2020 i VPA‑landene omfatter FLEGT under et af 
indsatsområderne.
Kommissionen anerkender dog, at FLEGT‑støtten 
kunne planlægges mere systematisk under VPA‑lan ‑
denes flerårige vejledende program.33
VPA’erne og støtteprojekterne støtter retshånd ‑
hævelse på skovområdet ved at præcisere og 
fremme konsekvensen i skovbrugslovgivningen, 
øge interessenternes kendskab til de gældende 
love (og dermed forhindre overtrædelser), styrke 
systemerne og kapaciteten til at sikre træsporing 
og kontrol med virksomhederne i forsyningskæden 
(og dermed afsløre overtrædelser af lovgivningen), 
fremme inddragelsen af interessenter og skabe et 
politisk forum for drøftelse af forvaltnings ‑ og rets ‑
håndhævelsesspørgsmål, mindske mulighederne 
for korruption, etablere et uafhængigt revisionssy ‑
stem, der muliggør ekstern kontrol med retshånd ‑
hævelsen, fremme offentliggørelse af oplysninger 
og uafhængig skovovervågning med henblik på at 
afsløre overtrædelser og opnå større gennemsigtig ‑
hed i sektoren osv.
I mange partnerlande har skovbrugsministeriet 
eller en tilsvarende myndighed mandat til at sikre 
håndhævelsen af skovbrugslovningen. Mange 
FLEGT‑støtteprojekter skal styrke disse institu ‑
tioner og give dem de nødvendige ressourcer. 
I flere lande såsom Indonesien og Cameroun har 
medlemsstaterne længe ydet økonomisk støtte til 
skovbrugssektoren.
Bredere støtte til de retshåndhævende myndig ‑
heder såsom politiet går sandsynligvis videre end 
det, der kan opnås inden for rammerne af FLEGT. 
I flere lande er denne støtte omfattet af den bre ‑
dere støtte til skovforvaltning, der ydes inden for 
rammerne af det flerårige vejledende program, eller 
medlemsstaternes støtte.
Selv om det forventes, at FLEGT‑støtten bidrager til 
bedre retshåndhævelse, kan det ikke med rimelig ‑
hed forventes, at EU‑FLEGT‑støtten vil dække alle 
behov på dette område og indvirke på indekset for 
iagttaget korruption efter få års gennemførelse.
Kommissionens svar 41
39
Dette projekt har været genstand for to standard 
ROM‑procedurer og midtvejsevalueringsprocedurer 
og er blevet overvåget meget nøje af EU‑delegatio ‑
nen gennem regelmæssige kontrolbesøg på de for ‑
skellige steder, hvor projektet afvikles, og hyppige 
møder med alle berørte aktører. Kommissionen 
bemærker også, at det ved den endelige evaluering 
af projektet blev konkluderet, at det reelt havde 
opnået nogle resultater.
40
Kommissionen vil gerne præcisere, at FLEGT‑støt ‑
teprojektet blev gennemført mellem 2006 og 2009, 
og at den indonesiske regering havde fået tildelt 
ressourcer til brug i skovbrugssektoren i 2012 (pro ‑
jektet »Support to Indonesia’s response to climate 
change« (støtte til Indonesiens reaktion på klima ‑
ændringer), der blev gennemført af skovbrugs ‑
ministeriet). Indonesien har hidtil også modtaget 
betydelig bistand gennem EU‑FLEGT og FAO‑FLEGT. 
Det vil også være rimeligt at anerkende, at Det For ‑
enede Kongerige løbende har gennemført betyde ‑
lige FLEGT‑relaterede investeringer i hele perioden.
41
Der er ydet støtte til den indonesiske regering 
i skovbrugssektoren gennem flere projekter efter 
2004 (f.eks. projektet til bekæmpelse af skovbrande 
på Sydsumatra, FLEGT‑støtteprojektet og støtten til 
Indonesiens reaktion på klimaændringer), og også 
her skal den løbende støtte, der er fra EFI og i min ‑
dre grad FAO‑FLEGT tages i betragtning.
Det er også vigtigt at huske på, at støtten til FLEGT 
i Indonesien ydes af Kommissionen og medlems ‑
staterne. Kommissionen er af den opfattelse, at 
denne fælles støtte har imødekommet behovene 
og derudover været målrettet de forskellige 
interessentgrupper.36
Kommissionen er uenig i, at alle projekter om at 
styrke kapaciteten hos de offentlige myndigheder 
ikke var effektive. Sigtet med VPA’en er at tage 
bredere udfordringer op. Gennemførelsen afhæn ‑
ger af foranstaltninger, der træffes af mange andre 
aktører end skovbrugsministeriet. Det giver heller 
ikke mening at forbinde de fremskridt, der er gjort 
med VPA’en, med ét specifikt projekt, når de fleste 
donormidler til VPA’en kommer fra en flerdonor ‑
fond, der har opnået vigtige resultater.
Kommissionen anerkender, at der er problemer med 
Camerounprojektet, men vil gerne understrege, at 
forsinkelserne i VPA‑gennemførelsen skyldes andre 
faktorer.
I Indonesien fokuserer på EU‑samarbejdet i sti ‑
gende grad nu på civilsamfundet og den private 
sektor, mens skovbrugsministeriet oprindeligt 
var den vigtigste støttemodtager. Denne proces 
begyndte langt før FLEGT‑støtteprojektet, som 
blev gennemført af skovbrugsministeriet på grund 
af nødvendigheden af at gennemføre VPA’en og 
bestræbelserne på at sikre komplementaritet med 
støtten fra Det Forenede Kongerige.
37
Projektet har været genstand for to ROM‑missio ‑
ner og tre eksterne evalueringer, hvilket viser, at 
Kommissionen følger det nøje. Alle årsrapporter om 
projektet har været genstand for drøftelser mellem 
Kommissionen og støttemodtagerne, og der blev 
opnået enighed om to tillæg til kontrakten, der 
ændrede projektets tidsplan og omfang, hvilket 
viser, at man har bestræbt sig på at afhjælpe projek ‑
tets mangler. Det bør også bemærkes, at projektet 
blev gennemført efter den decentrale metode, 
hvilket betyder, at de, der nød godt af kontrakten, 
blev udpeget og overvåget af Camerouns rege ‑
ring, hvilket yderligere sætter spørgsmålstegn ved 
antagelsen om, at Kommissionens koordinering har 
været ineffektiv.
Det fremgår af den endelige projektevaluering, 
at det trods dets mangler gjorde det muligt at 
etablere et træsporingssystem og indhøste vigtige 
erfaringer.
Kommissionens svar 42
49
I Liberia er misbruget af private brugertilladelser 
ophørt takket være indberetninger fra civilsam ‑
fundsorganisationer, der er aktive i VPA‑processen. 
VPA udgjorde et forum for drøftelse af spørgsmålet. 
EU spillede en aktiv rolle i overvågningen af spørgs ‑
målet og ydede investeringsstøtte til den liberiske 
regering. Siden da har tilladelserne være genstand 
for et moratorium, og der er med støtte fra EU udar ‑
bejdet et nyt regelsæt for private brugertilladelser. 
Liberia gør løbende fremskridt med etableringen af 
ordningen for verifikation af lovligheden af træpro ‑
dukter, og der er allerede indført et landsdækkende 
operationelt træsporingssystem.
51
Kommissionen vil gerne præcisere, at Malaysia er et 
føderalt land, og at ansvaret for skovforvaltning er 
decentraliseret på statsligt niveau. Mens Den Malay ‑
siske Halvø og Sabah er blevet inddraget i VPA‑pro ‑
cessen ved at udvikle lovlighedsnet og TLAS, har 
Sarawak afvist enhver deltagelse i VPA’en. Dette er 
et internt politisk spørgsmål i Malaysia.
52
Gennemførelsen af disse ambitiøse og komplekse 
aftaler i nogle af partnerlandene — navnlig hvor 
kapaciteten og forvaltningen er svag — har vist sig 
mere krævende og problematisk end forventet.
53
Det er vanskeligt at skelne mellem rapporterin ‑
gen om gennemførelsen af FLEGT‑forordnin ‑
gen og den mere omfattende rapportering om 
FLEGT‑handlingsplanen.
Kommissionen anerkender, at en mere systematisk 
rapportering om fremskridtene med FLEGT‑hand ‑
lingsplanen er ønskelig. Kommissionen rapporte ‑
rede dog regelmæssigt gennem forskellige meka ‑
nismer, ligesom medlemsstaterne regelmæssigt 
rapporterede om deres foranstaltninger i Rådets 
gruppe vedrørende skovbrugspolitik (mindst flere 
gange om året), på regelmæssige møder i FLEGT‑ad 
hoc‑gruppen, i FLEGT‑udvalget og på det seneste 
i FLEGT‑EUTR‑ekspertgruppen. FLEGT blev også 
drøftet i Udviklingssamarbejdsgruppen, i TPC og 
i Toldsamarbejdsgruppen. Endvidere aflagde skif ‑
tende kommissærer rapport på samlinger i Rådet 
for Landbrug i denne periode. Kommissærerne med I de seneste år er støtten i stigende grad blevet ydet 
til den private sektor og SMV’er gennem part ‑
nerskaber mellem NGO’er og sammenslutninger 
inden for træindustrien, som er finansieret af EU’s 
ACTIVE‑program og SWITCH‑program. EU har også 
finansieret handlingsplanen for handel med træ, et 
globalt initiativ med omfattende aktiviteter i Indo ‑
nesien, der udelukkende sigtede mod kapaciteten 
i den private sektor, herunder visse mindre virk ‑
somheder. Støtten til SMV’er blev ydet af de britisk 
støttede MFP2 ‑ og MFP3 ‑programmer, og man er 
nu ved at finde nationale løsninger på problemerne 
med at indføre SVLK‑systemet, herunder forbedring 
af reguleringen og væsentlig budgetmæssig støtte 
fra nationale og lokale myndigheder.
Der er planlagt yderligere støtte til SMV’er som led 
i en række igangværende initiativer (den nye fase af 
FAO‑FLEGT‑programmet og den regionale Asien ‑
komponent i EU‑FLEGT‑programmet).
43
De faktorer, der ifølge Revisionsretten indvir ‑
ker på projektresultaterne, er meget brede og 
dækker de fleste af de typiske udfordringer for 
udviklingssamarbejdsprojekter.
FLEGT‑projekter er særligt udsat for sådanne pro ‑
blemer på grund af vanskelighederne med at hånd ‑
tere følsomme spørgsmål vedrørende forvaltning af 
naturressourcer, de problematiske forhold, der gæl ‑
der for disse projekter, og den teknisk og politisk 
komplicerede FLEGT‑VPA‑proces. FLEGT‑processen 
kræver, at EU‑delegationerne tilvejebringer betyde ‑
lige menneskelige ressourcer.
46
VPA‑gennemførelsen i Cameroun har vist sig at 
være en større udfordring end forventet og lever 
ikke op til EU’s forventninger.
Der er udviklet en referenceramme for et nyt 
system (SIGIF), og dette finansieres nu af tyske 
midler, mens EU også har afsat ressourcer til at gen ‑
nemføre det nye system gennem aktiviteter såsom 
uddannelse.
Kommissionens svar 43
ansvar for udvikling aflagde også regelmæssigt 
rapport om fremskridt og udfordringer til Euro ‑
pa‑Parlamentet på flere møder, hvor der blev ført 
drøftelser og aflagt indgående rapport.
Der blev holdt møder og givet feedback vedrørende 
alle VPA‑forhandlingsprocesser, og VPA‑landene 
offentliggør årlige situationsrapporter.
Med hensyn til forpligtelserne efter artikel 9 
i FLEGT‑forordningen til at aflægge rapport om 
gennemførelsen af FLEGT‑licensordningen beslut ‑
tede Kommissionen ikke at udarbejde en rapport, 
før FLEGT‑licenserne er blevet udstedt, da rappor ‑
teringsforpligtelserne efter FLEGT‑forordningen 
specifikt vedrører en registrering af modtagelsen 
af FLEGT‑licenser og de problemer, der er opstået 
i forbindelse med disse ordninger.
Der blev udarbejdet en situationsrapport om 
gennemførelsen af FLEGT‑handlingsplanen i 2011 
på grundlag af input fra medlemsstaterne. Den 
blev delt og drøftet med medlemsstaterne. Den 
igangværende evaluering vil skabe mulighed for at 
aflægge rapport til Rådet og Parlamentet.
54
Det er vigtigt at sondre mellem begreberne 
projektdatabase, rammen for overvågning af 
VPA’er og den bredere ramme for overvågning af 
FLEGT‑handlingsplanen.
(Se også svaret på punkt 22).
Kommissionen vil også gerne præcisere, at situati ‑
onsrapporten for 2003 ‑2010 ikke er en EFI‑rapport, 
men en situationsrapport om FLEGT‑handlingspla ‑
nen, som Kommissionen har anmodet om.56
Inden iværksættelsen af evalueringen af 
FLEGT‑handlingsplanen har Kommissionen regel ‑
mæssigt vurderet fremskridt med forskellige kom ‑
ponenter og vanskeligheder, som man stod over for, 
ikke mindst i situationsrapporten for 2011. Evalue ‑
ringen af FLEGT‑handlingsplanen vil bidrage til at 
håndtere nye spørgsmål i forbindelse med udvik ‑
lingen i den globale situation som anført i punkt 56 
og til at udforme EU’s fremtidige bestræbelser på 
dette område. Kommissionen har bestræbt sig på 
proaktivt at tilpasse gennemførelse af handlingspla ‑
nen for at håndtere disse nye udviklingstendenser. 
Nogle af de foranstaltninger, der allerede er gen ‑
nemført som reaktion herpå, er anført nedenfor. 
Kommissionen anerkender dog, at der skal udvikles 
mere omfattende foranstaltninger på grundlag af 
evalueringen.
56 a) 
Der er taget følgende skridt med hensyn til Asiens 
stigende betydning inden for handelen med træ:
— aftalememorandum med Kina med henblik på 
at oprette en bilateral samarbejdsmekanisme 
om FLEGT
— indledning af VPA‑forhandlinger med vigtige 
producentlande såsom Vietnam og Thailand
— udvidede VPA‑forberedelsesfaser med relevan ‑
te producentlande i regionen (Laos og på det 
seneste Myanmar).
56 b) 
Der er taget følgende skridt som reaktion på de 
stadig større konsekvenser af ulovlig omlægning:
— øget opmærksomhed omkring ulovlig omlæg ‑
ning af skov, og hvordan man skal håndtere 
dette spørgsmål effektivt i VPA‑sammenhæng
— udarbejdelse af note til EU‑delegationerne.
– øget opmærksomhed omkring forvaltning af 
skovområder i GD DEVCO’s programmer.
Kommissionens svar 44
evaluering af FLEGT‑handlingsplanen, hvor det har 
været muligt at undersøge en lang række program ‑
mer, projekter og foranstaltninger.
58
Kommissionen er uenig i Revisionsrettens 
bemærkning:
58 b) 
Det er vanskeligt at samle FLEGT‑handlingspla ‑
nens innovative karakter, de forskellige politikker, 
foranstaltningerne i relation til regulerings‑  og 
udviklingssamarbejde og de mange involverede 
aktører og partnere i én arbejdsplan med klare 
milepæle og frister og et særligt budget. Allige ‑
vel har mange af FLEGT‑foranstaltningerne såsom 
VPA’erne eller projekterne deres egen detaljerede 
gennemførelsesplan.
58 c) 
Kommissionen er ikke enig med Revisionsretten i, 
at EUTR‑forordningen ikke blev vedtaget rettidigt. 
EUTR‑forordningen var ikke nævnt i handlingsplanen, 
hvori der kun henvises til »mulighederne for at iværk ‑
sætte lovgivningsforanstaltninger til bekæmpelse af 
indførsel af ulovligt fældet træ til EU«. Forordningen 
blev først foreslået efter et omfattende arbejde, 
hvor man undersøgte, hvordan ulovlig skovhugst 
kunne bekæmpes ved hjælp af gældende lovgiv ‑
ning. Lovgivningen blev vedtaget og trådte i kraft 
den 20. oktober 2010 med virkning fra marts 2013. 
Da EUTR‑forordningen trådte i kraft, traf Kommissio ‑
nen foranstaltninger til at sikre lovgivningens fulde 
gennemførelse.
58 d) 
Som skitseret i FLEGT‑handlingsplanen har Kommissi ‑
onen undersøgt, hvordan der kan skabes synergi med 
de eksisterende offentlige og private certificerings ‑
ordning, og intensiverer sin indsats på dette område.
58 e) 
Støtten blev ydet efter klare kriterier, men på grund 
af det forskellige retsgrundlag for de finansielle 
instrumenter var det ikke muligt at anvende et fæl ‑
les sæt kriterier for alle foranstaltninger. Kommissi ‑
onen prioriterede klart VPA‑landene i forbindelse 
med sin støtte til træproducerende lande.56 c) 
Der er taget følgende skridt for at fremme synergier 
med REDD+:
– Kommissionen fremmer synergier mellem 
FLEGT og REDD, navnlig gennem EU‑REDD‑fa ‑
ciliteten og arbejdsgruppen vedrørende 
FLEGT‑REDD+
– FLEGT ‑ og REDD+ ‑dagsordenen er tæt knyttet 
til hinanden og støtter hinanden i flere lande, 
herunder Guyana eller Liberia.
56 d) 
Der er taget følgende skridt for at håndtere de 
ændrede tendenser i eksporten af træ til EU:
– Regelmæssig overvågning gennem undersø ‑
gelser af handelen med træ og det uafhængige 
markedsovervågningssystem
– EU’s tømmerforordning og bilaterale koordine ‑
ringsmekanisme med Kina.
56 e) 
Der er taget følgende skridt:
–  skridt til fremme af synergier med private 
certificeringsordninger.
(Se svaret på punkt 26)
Konklusioner og anbefalinger
57
Kommissionen er ikke enig i Revisionsrettens kon ‑
klusion om, at den støtte, der er ydet inden for ram ‑
merne af EU‑FLEGT‑handlingsplanen til træproduce ‑
rende lande, ikke var blevet forvaltet tilstrækkeligt 
godt. Kommissionen har bestræbt sig på at forvalte 
FLEGT‑støtten til producentlandene så godt som 
muligt under hensyntagen til udfordringerne med 
ulovlig skovhugst på globalt plan, vanskelighederne 
med at fremme god skovforvaltning og retshånd ‑
hævelse i forskellige udviklingslande samt FLEGT’s 
innovative karakter. Kommissionen vil fortsætte 
sine bestræbelser på at forbedre effektiviteten og 
den økonomiske forvaltning. Den vil trække på Revi ‑
sionsrettens særberetning og den igangværende 
Kommissionens svar 45
Kommissionen har i 2014 godkendt en afgørelse om 
finansiering af et nyt initiativ med FAO, der vil til ‑
byde landestøttepakker for at styrke skovforvaltnin ‑
gen i udvalgte lande, der er af strategisk betydning 
for bekæmpelsen af ulovlig skovhugst, men som 
ikke har valgt at indgå en VPA.
59 b) 
De seks indgåede VPA’er trådte i kraft henholds ‑
vis i slutningen af 2009, 2011, 2012, 2013 og 2014. 
I betragtning af de deraf følgende ambitiøse 
reformer projektets komplicerede karakter og de 
forvaltningsmæssige udfordringer i partnerlandene 
er det forståeligt, at deres fuldstændige gennem ‑
førelse kræver tid og vedvarende engagement. 
Kommissionen anerkender, at udfordringerne med 
gennemførelsen var undervurderet.
59 c) 
Se Kommissionens svar på punkt 53.
Kommissionen aflagde regelmæssigt rapport 
til medlemsstaterne og andre interessenter om 
fremskridtene med FLEGT‑handlingsplanen. Der er 
blevet udarbejdet årsrapporter om VPA‑gennemfø ‑
relsen. En første situationsrapport blev udarbejdet 
i 2010. Evalueringen blev iværksat i begyndelsen af 
2014 på grundlag af konsultationer, der blev indledt 
i 2013.
Anbefaling 5
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Anbefaling 6
Kommissionen accepterer denne anbefaling. Den 
igangværende evaluering af FLEGT‑handlingspla ‑
nen viser, at Kommissionen var klar over, at det var 
nødvendigt at vurdere den nuværende tilgang, og 
planlagde evalueringen allerede i 2013. På grundlag 
af resultaterne af evalueringen vil Kommissionen 
udarbejde et arbejdsdokument fra Kommissionens 
tjenestegrene.Anbefaling 1
Kommissionen accepterer delvist anbefalingen.
Med hensyn til budgettet vil dette kun være muligt 
for tematiske programmer.
Anbefaling 2
Kommissionen kan ikke acceptere denne anbefaling 
i dens nuværende form.
Kommissionen er helt enig i, at alle medlemssta ‑
ter bør gennemføre EUTR‑forordningen til punkt 
og prikke, men vil gerne understrege, at den som 
anført i punkt 25 allerede har truffet relevante for ‑
anstaltninger til at fremme dens effektive gennem ‑
førelse og fortsat vil gøre det i overensstemmelse 
med sin strategi for overensstemmelsessikring. Som 
følge af de trufne foranstaltninger fremskyndede 
en række medlemsstater gennemførelsesprocessen 
og meldte om fuld overensstemmelse. Det store 
flertal af medlemsstaterne (24 ud af 28) har indført 
foranstaltninger til gennemførelse af EUTR‑forord ‑
ningen og fører tilsyn med virksomhederne som 
krævet i forordningen. Kommissionen har indledt 
traktatbrudsager mod tre af de medlemsstater, der 
ikke overholder reglerne, og er ved at gennemføre 
undersøgelser af den fjerde.
Kommissionen erindrer endvidere om, at gennem ‑
førelsen af EUTR‑forordningen først og fremmest 
er medlemsstaternes ansvar, og at rapporterne fra 
medlemsstaterne om de to første gennemførelsesår 
blev forelagt den 30. april 2015. I overensstemmelse 
med artikel 20 i EUTR‑forordningen aflægger Kom ‑
missionen rapport til Rådet og Parlamentet senest 
den 3. december 2015 om, hvordan forordningen 
fungerer, og om dens effektivitet.
Anbefaling 3
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Som der er redegjort for i svaret på punkt 26, er der 
blevet gjort meget for at fremme disse synergier.
Anbefaling 4
Kommissionen accepterer denne anbefaling.
Tildelingen af ressourcer til bestemte lande vil 
også afhænge af, om der er finansielle midler til 
rådighed.

SÅDAN FÅR MAN FAT I PUBLIKATIONER FRA EU
Gratis publikationer:
  et eksemplar:  
via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu)
  /f_lere eksemplarer eller plakater/kort:  
hos Den Europæiske Unions repræsentationer (http://ec.europa.eu/represent_da.htm)  
hos delegationerne i ikke-EU-lande (http://eeas.europa.eu/delegations/index_da.htm)  
ved at kontakte Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_da.htm)  
eller ringe på 00 800 6 7 8 9 10 11 (frikaldsnummer fra overalt i EU) (*).
(*)  Oplysningerne er gratis ligesom de /f_leste opkald (nogle operatører, telefonbokse eller hoteller kan dog kræve  
penge for opkaldet).
Betalingspublikationer:
 via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Ulovlig skovhugst og handel med ulovligt fældet træ er et 
problem i de fleste skovbeklædte lande. Det forårsager 
miljøskader og tab af biodiversitet og har negative 
økonomiske og sociale konsekvenser. EU -handlingsplanen 
for retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på 
skovbrugsområdet (FLEGT) har til formål at begrænse den 
ulovlige skovhugst på verdensplan ved at støtte 
skovforvaltning i træproducerende lande og ved at 
begrænse importen af ulovligt tømmer til EU. I denne 
beretning konkluderer Retten, at Kommissionens støtte til 
træproducerende lande inden for rammerne af 
FLEGT -handlingsplanen ikke var tilstrækkeligt godt forvaltet. 
FLEGT -handlingsplanen var udformet på en innovativ måde, 
men Kommissionen havde ikke udarbejdet en 
hensigtsmæssig arbejdsplan med klare mål, milepæle og et 
særligt budget. Kommissionen opstillede ikke klare 
prioriteter for sin bistand, og overvågnings- og 
indberetningsprocedurerne var utilfredsstillende. De 
vigtigste af de undersøgte projekter har ikke båret frugt, og 
de planlagte licensordninger for trævarer er endnu ikke fuldt 
operationelle i  nogen af partnerlandene.
DEN
EUROPÆISKE
REVISIONSRET