ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET

Europa-Parlamentet udtrykker sin dybeste bekymring over det forhold, at Kommissionen foreslår i 2017 at gennemføre ICCAT-henstillinger, der går tilbage til 2008. Dette betyder, at Unionen i næsten 10 år ikke har opfyldt sine internationale forpligtelser.

Bortset fra at det kan anfægtes ved Domstolen og skader Unionens omdømme som førende inden for bæredygtighed i internationale fora, er der et yderligere problem, der fører til juridisk uklarhed for operatører og legitim kritik fra interessenter: det forhold at institutionerne er på vej til at vedtage ICCAT-henstillinger — og særligt den om sværdfisk i Middelhavet, en ikonisk art, for hvilken ICCAT sidste år vedtog en flerårig genopretningsplan — der er forældede.

Dette vil føre til det paradoks, at Unionen ved hjælp af denne forordning vedtager foranstaltninger for sværdfisk, der i mellemtiden er blevet erstattet af en ny genopretningsplan, som allerede finder anvendelse på operatører fra april 2017. Denne situation er lovmæssigt og — vigtigst af alt — politisk uacceptabel.

Situationen er så meget desto mere uacceptabel, som Kommissionen næsten seks måneder efter ICCAT's vedtagelse af henstilling 16-05 om sværdfisk i Middelhavet ikke har vedtaget noget forslag til gennemførelse af nævnte henstilling, selv om det er almindeligt anerkendt, at bestandenes tilstand er kritisk, og at genopretningsplanen under alle omstændigheder allerede gælder for operatører. Det skal bemærkes, at denne gennemførelsesproces ikke er kompliceret, da bestemmelserne allerede er vedtaget, og der kun er foretaget mindre tilpasninger af teksten.

Europa-Parlamentet opfordrer indtrængende Kommissionen til at sende eventuelle fremtidige forslag til gennemførelse af henstillinger fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer inden for en frist på højst seks måneder fra datoen for deres vedtagelse.

Om indholdet af genopretningsplanen:

Europa-Parlamentet glæder sig over ICCAT's henstilling 16-05 om udarbejdelse af en genopretningsplan for sværdfisk i Middelhavet.

Parlamentet anerkender den socioøkonomiske dimension af ikke-industrielt fiskeri i Middelhavet og behovet for en gradvis tilgang og fleksibilitet i forvaltningen af dette fiskeri.

Det understreger, at for at genopretningsplanen skal lykkes, skal der gøres en særlig indsats, også fra tilgrænsende tredjelandes side, for effektivt at forvalte disse arter.

Endelig fremhæver det, at kvoterne skal fordeles retfærdigt mellem operatører under hensyntagen til produktionsværdi og omsætning. Kvoter, der er fisket ulovligt med drivgarn, bør ikke tælle med ved beregningen af historiske fangster og rettigheder.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Udtalelse fra Kommissionen om stigningen på 225 mio. EUR i midlerne til Connecting Europe-faciliteten

Som følge af den politiske enighed mellem Europa-Parlamentet og Rådet om finansieringen af EFSI 2.0 vil 275 mio. EUR blive omfordelt fra Connecting Europe-facilitetens finansielle instrumenter, hvilket svarer til en reduktion på 225 mio. EUR i forhold til Kommissionens forslag.

Kommissionen bekræfter, at den finansielle programmering vil blive revideret for at afspejle den tilsvarende stigning på 225 mio. EUR i midlerne til Connecting Europe-faciliteten.

Inden for rammerne af de årlige budgetprocedurer for årene 2019-2020 vil Kommissionen fremsætte de nødvendige forslag, der skal til for at sikre den optimale fordeling af dette beløb inden for Connecting Europe-faciliteten.
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG KOMMISSIONEN

Resultatet af ICAO's arbejde med gennemførelse af den globale markedsbaserede foranstaltning er afgørende for effektiviteten heraf og for luftfartssektorens fremtidige bidrag til at nå målene i Parisaftalen. Det er vigtigt, at ICAO-medlemsstaterne, luftfartøjsoperatørerne og civilsamfundet fortsat er engageret i dette ICAO-arbejde. Det vil i denne forbindelse være nødvendigt for ICAO at handle i fuld åbenhed og nå ud til alle interessenter for at informere dem om fremskridt og beslutninger på rettidig vis.
—

der henviser til Formandskonferencens beslutning af 18. maj 2017 om at bemyndige Økonomi- og Valutaudvalget til at opdele ovennævnte forslag fra Kommissionen i to og udarbejde to særskilte lovgivningsmæssige betænkninger på grundlag heraf,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(5) Da det under særordningen er identifikationsmedlemsstaten, der opkræver og kontrollerer moms på vegne af forbrugsmedlemsstaten, bør der indføres en ordning, hvor identifikationsmedlemsstaten modtager et gebyr af den pågældende forbrugsmedlemsstat som kompensation for opkrævnings- og kontrolomkostningerne. Da den nuværende ordning, hvor identifikationsmedlemsstaten tilbageholder et gebyr af det momsbeløb, der skal overføres til forbrugsmedlemsstaten, har skabt komplikationer for skattemyndighederne, især i forbindelse med refusioner, bør et sådant gebyr beregnes og betales på årsbasis, uden for særordningerne.

(5) Da det under særordningen er identifikationsmedlemsstaten, der opkræver og kontrollerer moms på vegne af forbrugsmedlemsstaten, bør der indføres en ordning, hvor identifikationsmedlemsstaten modtager et gebyr af den pågældende forbrugsmedlemsstat som kompensation for opkrævnings- og kontrolomkostningerne. Da den nuværende ordning, hvor identifikationsmedlemsstaten tilbageholder et gebyr af det momsbeløb, der skal overføres til forbrugsmedlemsstaten, har skabt komplikationer for skattemyndighederne, især i forbindelse med refusioner, bør et sådant gebyr beregnes og betales på årsbasis, uden for særordningerne , ligesom Den Europæiske Centralbanks gældende vekselkurs bør anvendes, når et refusionsbeløb skal konverteres fra en national valuta til en anden .
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Erklæring om finansiering af bistandsforanstaltninger i henhold til artikel 3a i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er enige om, at kapacitetsopbygning til støtte for udvikling og sikkerhed for udvikling bør finansieres under udgiftsområde IV i den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 primært ved hjælp af omfordelinger, samtidig med at den finansielle balance mellem alle instrumenter opretholdes i videst muligt omfang. Uden at foregribe budgetmyndighedens beføjelser i den årlige budgetprocedure bør sådanne omfordelinger endvidere ikke omfatte anvendelse af bevillinger, der er tildelt foranstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde for perioden 2014-2020.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 15. november 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 4. oktober 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN

Kommissionen tager ordlyden af artikel 9 som vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet til efterretning.

Kommissionen ønsker i den forbindelse, uden at foregribe sin initiativret i henhold til traktaten, at fastslå, at den i overensstemmelse med artikel 9 i sin første evaluering af forordningen, som skal finde sted senest to år efter dennes ikrafttræden, vil foretage en grundig vurdering af den måde, hvorpå forordningen er blevet gennemført og har bidraget til det indre markeds effektive funktion. Den vil i den forbindelse tage hensyn til forbrugernes stigende forventninger, især hos dem, der ikke har adgang til ophavsretligt beskyttede tjenester.

Som led i evalueringen vil den også foretage en grundig analyse af gennemførligheden af og de potentielle omkostninger og fordele ved eventuelle ændringer af forordningens anvendelsesområde, navnlig hvad angår en eventuel ophævelse af undtagelsen af elektronisk leverede tjenesteydelser, hvis vigtigste funktion er at give adgang til og mulighed for brug af ophavsretligt beskyttede værker eller andre beskyttede frembringelser, fra bestemmelsen i artikel 4, stk. 1, litra b), forudsat at erhvervsaktøren har de nødvendige rettigheder i de relevante områder, under behørig hensyntagen til de sandsynlige virkninger, som en eventuel udvidelse af forordningens anvendelsesområde ville få for forbrugere og virksomheder og for de berørte sektorer i hele Den Europæiske Union. Kommissionen vil endvidere nøje analysere, hvorvidt der også i andre sektorer, herunder dem, der ikke er omfattet af direktiv 2006/123/EF og som også er undtaget fra forordningens anvendelsesområde i henhold til dennes artikel 1, stk. 3, såsom tjenesteydelser på transportområdet og audiovisuelle tjenesteydelser, stadig findes ubegrundede restriktioner baseret på nationalitet, bopæl eller etableringssted, som bør ophæves.

Hvis Kommissionen ved denne evaluering når til den konklusion, at forordningens anvendelsesområde skal ændres, vil den sammen med evalueringen fremlægge et lovgivningsmæssig forslag herom.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 1. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(7a)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (1a) (den generelle databeskyttelsesforordning) pålægger de dataansvarlige og databehandlerne at træffe tekniske foranstaltninger til at sikre et sikkerhedsniveau, der passer til risikoen ved behandling, bl.a. ved at kryptere personoplysninger. Da det i forordningen er fastlagt, at den gælder for behandling af personoplysninger, uanset om behandlingen finder sted inden for Unionen eller ej, har Unionen et stærkt incitament til at fjerne krypteringsprodukter fra kontrollisten for at lette gennemførelsen af forordningen og gøre europæiske virksomheder mere konkurrencedygtige i denne sammenhæng. Desuden står den nuværende grad af krypteringskontrol i modsætning til det forhold, at kryptering er et vigtigt middel til at sikre, at borgere, virksomheder og myndigheder kan beskytte deres data mod kriminelle og andre ondsindede aktører, garantere sikker adgang til tjenester, der er afgørende for, at det digitale indre marked fungerer, og muliggøre sikker kommunikation, som er nødvendig for at beskytte retten til privatlivets fred, retten til beskyttelse af personoplysninger og retten til ytringsfrihed, navnlig for menneskerettighedsforkæmpere.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B, med henblik på at tilføje råprodukter, men ikke at fjerne dem. Hver enkelt delegeret retsakt baseres på en analyse af den nyeste videnskabelige og tekniske udvikling, der tager behørigt hensyn til affaldshierarkiprincipperne som opstillet i direktiv 2008/98/EF i overensstemmelse med Unionens bæredygtighedskriterier og understøtter konklusionen om, at det pågældende råmateriale ikke skaber et øget arealbehov eller medfører betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter, at der opnås betydelige besparelser i drivhusgasemissionerne i forhold til fossile brændstoffer, og at der ikke skabes risiko for negative virkninger for miljøet og biodiversiteten.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 32 for at ændre listen over råprodukter i bilag IX, del A og B. Hver enkelt delegeret retsakt baseres på en analyse af den nyeste videnskabelige og tekniske udvikling, der tager behørigt hensyn til principperne om den cirkulære økonomi og affaldshierarkiet som opstillet i direktiv 2008/98/EF i overensstemmelse med Unionens bæredygtighedskriterier og understøtter konklusionen om, at det pågældende råmateriale ikke skaber et øget arealbehov eller medfører betydelige forvridende virkninger på markeder for (bi)produkter, affald eller restprodukter, at der opnås betydelige besparelser i drivhusgasemissionerne i forhold til fossile brændstoffer, som er baseret på en livscyklusvurdering af emissioner , og at der ikke skabes risiko for negative virkninger for miljøet og biodiversiteten.
(26) For at afslutte tilbagegivelsesproceduren efter Haagerkonventionen fra 1980 hurtigst muligt bør medlemsstaten samle kompetencen for sådanne sager på en eller flere retter eventuelt under hensyntagen til deres interne retsplejestruktur. Samlingen af kompetencen på et begrænset antal retter i en medlemsstat er et væsentligt og effektivt værktøj til at fremskynde behandlingen af sager om barnebortførelsessager i flere medlemsstater, fordi de dommere, som behandler et stort antal af disse sager, udvikler specialiseret ekspertviden. Afhængigt af retssystemets struktur kan kompetencen for barnebortførelsessager samles på én ret for hele landet eller på et begrænset antal retter ved at anvende for eksempel appelretterne som udgangspunkt og samle kompetencen for internationale barnebortførelsessager på én førsteinstansret inden for hver appelrets distrikt. Alle instanser bør træffe deres afgørelser senest seks uger efter en sag eller appel er blevet indbragt for den. Medlemsstaterne bør begrænse antallet af appelmuligheder for en afgørelse, der godkender eller afviser tilbagegivelse af et barn i henhold til Haagerkonventionen fra 1980 om børnebortførelser, til én.

(26) For at afslutte tilbagegivelsesproceduren efter Haagerkonventionen fra 1980 hurtigst muligt bør medlemsstaten samle kompetencen for sådanne sager på et begrænset antal retter eventuelt under hensyntagen til deres interne retsplejestruktur. Samlingen af kompetencen på et begrænset antal retter i en medlemsstat er et væsentligt og effektivt værktøj til at fremskynde behandlingen af sager om barnebortførelsessager i flere medlemsstater, fordi de dommere, som behandler et stort antal af disse sager, udvikler specialiseret ekspertviden. Afhængigt af retssystemets struktur kan kompetencen for barnebortførelsessager samles på et begrænset antal retter ved at anvende for eksempel appelretterne som udgangspunkt og samle kompetencen for internationale barnebortførelsessager på én førsteinstansret inden for hver appelrets distrikt , uden dog at undergrave parternes ret til adgang til domstolsprøvelse og rettidigheden af tilbagegivelsesproceduren . Alle instanser bør træffe deres afgørelser senest seks uger efter en sag eller appel er blevet indbragt for den. Medlemsstaterne bør begrænse antallet af appelmuligheder for en afgørelse, der godkender eller afviser tilbagegivelse af et barn i henhold til Haagerkonventionen fra 1980 om børnebortførelser, til én. Der bør også træffes foranstaltninger til at sikre, at retsafgørelser, der er truffet i en medlemsstat, anerkendes i en anden medlemsstat. Når en retsafgørelse er truffet, er det afgørende, at den også anerkendes i hele Den Europæiske Union, især af hensyn til børnenes tarv.
1. Hvis det af den foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 32 for at afbøde sådanne trusler. Retsakterne kan navnlig tage sigte på at indføre restriktioner for anvendelsen af fiskeredskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder.

1. Hvis det af den foreliggende videnskabelige rådgivning fremgår, at der er behov for omgående handling for at beskytte marine arter eller marine levesteder , tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i henhold til artikel 32 for at afbøde sådanne trusler. Retsakterne kan navnlig tage sigte på at indføre restriktioner for anvendelsen af fiskeredskaber eller for fiskeriet i visse områder eller i visse perioder , eller enhver anden nødvendig bevarelsesforanstaltning .
2. Myndighederne i en medlemsstat, som har modtaget en meddelelse fra Kommissionen om , at et fiskerfartøj, der fører dens flag, er opført på udkastet til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer, underretter fiskerfartøjets ejer om opførelsen på den pågældende liste over IUU-fartøjer og om de mulige konsekvenser af, at opførelsen på listen bekræftes på den liste over IUU-fartøjer, som vedtages af SPRFMO.

2. Når Kommissionen er blevet meddelt , at et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag, er opført på udkastet til SPRFMO's liste over IUU-fartøjer, underretter Kommissionen de pågældende medlemsstater herom, og disse underretter til gengæld fiskerfartøjets ejer om opførelsen på udkastet til den pågældende liste over IUU-fartøjer og om de mulige konsekvenser af, at opførelsen på listen bekræftes på den liste over IUU-fartøjer, som vedtages af SPRFMO.
(3b)

Det bør hilses velkommen, at agenturets nye placering stemmer overens med præferencerne hos dets nuværende medarbejdere, og at de nederlandske myndigheder bestræber sig på at sikre, at den dobbelte flytning ikke vil bringe agenturets operationelle effektivitet, kontinuitet og uafbrudte drift i fare. Den dobbelte flytning af agenturet til Amsterdam betyder imidlertid, at agenturet vil være tvunget til midlertidigt at nedprioritere visse aktiviteter, eksempelvis arbejdet med pædiatriske lægemidler og spørgsmål vedrørende folkesundheden, herunder også arbejdet med antimikrobiel resistens og influenzapandemier, mens det befinder sig på den midlertidige adresse. De forsinkelser, som den nederlandske regering allerede har bebudet, og som har forsinket overdragelsen af den blivende bygning, hvis opførelse endnu ikke er påbegyndt, giver anledning til bekymringer med hensyn til mulige yderligere forsinkelser. Flytningen til det midlertidige domicil bør begrænses til 10,5 måneder for at sikre, at agenturet atter vil være i stand til at fungere på fuld kraft fra 16. november 2019, og for at undgå yderligere tab af ekspertise.
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. januar 2018 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. december 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
(3) Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (1) fra den 16. marts 2011, vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer. Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse. Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion.

(3) Som fremhævet i forslaget til Rådets direktiv om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag (2) fra den 16. marts 2011, vil et selskabsskattesystem, der behandler Unionen som et indre marked i forbindelse med beregning af selskabernes selskabsskattegrundlag, lette den grænseoverskridende aktivitet for selskaber, der er hjemmehørende i Unionen, og fremme målet om at gøre Unionen til et mere konkurrencedygtigt sted for internationale investeringer, navnlig for små og mellemstore virksomheder . Forslaget om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag fra 2011 fokuserede på målet om at gøre det lettere for virksomheder at udvide deres erhvervsaktivitet inden for Unionen. Foruden det nævnte mål bør det også tages i betragtning, at det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag kan være et særdeles effektivt redskab til at skabe et mere velfungerende indre marked ved at bekæmpe ordninger for skatteundgåelse. Initiativet om et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag bør derfor lanceres på ny for på den ene side at tage hensyn til aspektet om erhvervsfremme og på den anden side initiativets bidrag til bekæmpelse af skatteundgåelse. Når et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag er gennemført i alle medlemsstaterne, vil det sikre, at skatter betales der, hvor der genereres overskud, og hvor selskaberne har fast driftssted. Denne tilgang vil være den bedst egnede til at opfylde målet om at få bugt med forvridningerne af det indre markeds funktion. Forbedringer af det indre marked er en central faktor for at fremme væksten og beskæftigelsen. Indførelsen af et fælles konsolideret selskabsskattegrundlag vil øge den økonomiske vækst og føre til øget beskæftigelse i Unionen ved at reducere skadelig skattekonkurrence mellem virksomheder.
mængden af digitalt indhold, som skattesubjektet har indsamlet i løbet af et skatteår, overstiger 10 % af koncernens samlede lagrede digitale indhold.

Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 66 vedrørende ændring af dette direktiv ved at justere de faktorer, der er anført i dette stykkes litra a), b) og c) på grundlag af udviklingen i internationale aftaler.

Hvis en eller flere af de i litra a), b) og c) anførte digitale faktorer i tillæg til det i første afsnit af dette stykke fastsatte indtægtsbestemte tærskel finder anvendelse på et skattesubjekt i den relevante medlemsstat, anses skattesubjektet for at have et fast driftssted i denne medlemsstat.