BERETNING FRA KOMMISSIONEN DET EUROPÆISKE EHRVERVSUDDANNELSESINSTITUT Årsberetning 1999

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. Generelt

1.1. Målsætninger og formål

1.2. Instituttets struktur

2. Instituttets aktiviteter i 1999

2.1. Ansøgerlandene i Central- og Østeuropa

2.2. Det sydøstlige Europa

2.3. De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet

2.4. Middelhavsområdet

3. Tempus - Teknisk bistand til Europa-Kommissionen

3.1. Udvælgelse 1999-2000

3.2. Overvågning

3.3. Tempus-publikationer, -information og -arrangementer

4. Samarbejde med EU-agenturer

4.1. CEDEFOP

4.2. Andre EU-agenturer

4.3. Fælles supportservice

5. Finansielle anliggender

5.1. Finansieringskilder

5.2. Budgetgennemførelsen for 1999

5.3. Aktivitetsbaseret budgettering for 1999

Bilag

Bilag 1 - Personale og organisationsplan

Bilag 2 - Bestyrelsen

Bilag 3 - Liste over Instituttets arrangementer i 1999

Bilag 4 - Instituttets publikationer i 1999

1. Generelt

1.1. Målsætninger og formål

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut er et EU-agentur, der blev oprettet i henhold til Rådets forordning i 1990 [1] for at fremme udviklingen af erhvervsuddannelse (herunder lederuddannelse) i landene i Central- og Østeuropa med henblik på at lette deres overgang til markedsøkonomi. instituttets mandat blev efterfølgende udvidet til også at omfatte De Nye Uafhængige Stater og Middelhavsområdet. Som center for ekspertise er det instituttets opgave at:

[1] Forordning (EØF) nr. 1360/90 EFT L131, 23.5 1990, s. 1, som ændret ved forordning nr. 2063/94 (EFT L 216, 20.8.1994, s. 9) og som ændret ved forordning (EF) nr. 1572/98 (EFT L 206/1, 23.7.98)

*levere analyse og rådgivning om aktuelle initiativer og fremtidige behov i de lande, som det er blevet oprettet for at bistå (de såkaldte partnerlande);

*formidle kontakter og fremme erfaringsudveksling mellem nøgleaktører inden for erhvervsuddannelsesområdet via netværk, konferencer og workshopper;

*formidle information vedrørende god praksis i EU og

*fremme samarbejdet mellem donorlandene.

Instituttet støtter disse aktiviteter via sit eget budget. Herudover administrerer det en række Phare- og Tacis-programmer for Europa-Kommissionen samt yder teknisk bistand til Kommissionen i forbindelse med implementeringen af Tempus-programmet (se afsnit 3 nedenfor). I tabel 5 og 7 gives en oversigt over alle Phare- og Tacis-aftaler såvel som Tempus Phare- og Tempus Tacis-aftaler, der administreres af instituttet.

1.2. Instituttets struktur

Instituttet har en bestyrelse, der består af repræsentanter fra medlemsstaterne og Europa-Kommissionen, der også varetager formandskabet for bestyrelsen. Bestyrelsen godkender instituttets årlige arbejdsprogram og budget. Listen over bestyrelsesmedlemmer er indeholdt i bilag 2 sammen med et resumé af de væsentligste beslutninger, der blev truffet ved dens møder i 1999.

Bestyrelsen understøttes af et rådgivende forum, der består af erhvervsuddannelseseksperter fra medlemsstaterne, Europa-Kommissionen, internationale organisationer og arbejdsmarkedets parter. Det rådgiver bestyrelsen om det årlige arbejdsprogram samt mødes periodisk i undergrupper for at drøfte spørgsmål vedrørende reformen af erhvervsuddannelsessystemerne.

Instituttet har hjemsted i Torino. Direktøren, der refererer til bestyrelsen, og som varetager formandskabet for Det Rådgivende Forum, understøttes af omkring 120 medarbejdere [2], som gennemfører arbejdsprogrammet (herunder de aftaler, som det administrerer på Kommissionens vegne) og leverer sekretariatsbistand for bestyrelsen og Det Rådgivende Forum. Instituttets samlede budget for 1999 (der er godkendt af bestyrelsen) var på EUR 16,2 millioner (se afsnit 5 for de nærmere enkeltheder om budgettet).

[2] Instituttets stillingsfortegnelse omfatter 130 medarbejdere.

I 1999 besluttede direktøren at foretage ændringer i instituttets organisationsstruktur. Analyse- og udviklingsafdelingen og erhvervsuddannelsesafdelingen blev erstattet af fem mindre afdelinger, der var geografisk arrangeret. Samtidig blev der oprettet to nye enheder til at understøtte den nye struktur, nemlig planlægnings-, overvågnings- og evalueringsenheden og udviklingsenheden (organisationsplan og personaledata efter lønklasse og nationalitet er medtaget i bilag 1). En anden omstruktureringsfase blev indledt senere samme år og skulle fokusere på de centrale serviceafdelinger. Resultaterne af revisionen blev præsenteret i foråret 2000.

2. Instituttets aktiviteter i 1999

Den regionale indfaldsvinkel

Som angivet blev der i 1999 oprettet fem nye geografiske afdelinger med henblik på en bedre målretning af instituttets aktiviteter mod behovene og prioriteterne i de lande, som det har til formål at bistå. Aktiviteterne i 1999 fokuserede således på fire hovedgrupper af lande, nemlig de ansøgerlande, der søger om tiltrædelse af EU [3], landene og områderne i Sydøsteuropa [4], De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet [5] såvel som de lande og områder, der er omfattet af MEDA [6]-programmet. På denne måde var instituttet i stand til at fastslå konkrete strategier for disse regioner og sikre en mere fokuseret tilgang.

[3] Bulgarien, Tjekkiet, , Cypern, Estland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Rumænien, Slovakiet, Slovenien og Tyrkiet

[4] Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (FYROM), Kosovo

[5] Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgien, Kasakhstan, Kirgistan, Moldova, Mongoliet, Den Russiske Føderation, Tadjikistan, Turkmenistan, Ukraine, Usbekistan

[6] Algeriet, Cypern, Egypten, Israel, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, Den Palæstinensiske Myndighed, Syrien, Tunesien, Tyrkiet.

På linje med det nye geografiske fokus besluttede Det Rådgivende Forum ved sit årlige møde i Torino den 6.-8. september også at omstrukturere sit arbejde for at støtte den nye orientering. De tematiske undergrupper, der havde holdt møder i de foregående år, blev erstattet af nye regionale undergrupper. Eksemplarer af undergruppernes rapporter kan ses på ETF's hjemmeside (www.etf.eu.int).

Oversigt

Instituttet fastsatte seks udviklingsmål som ramme for alle sine aktiviteter i regionerne i 1999. Disse var tænkt som bredere mål for de lande, hvortil instituttet kunne yde et bidrag gennem sit arbejdsprogram:

*at sikre, at erhvervsuddannelsessystemet styrker sine forbindelser til arbejdsmarkedet og fremmer beskæftigelsesegnethed og tilpasningsevne;

*at støtte udviklingen af efter- og videreuddannelsessystemer inden for livslang uddannelse for alle;

*at etablere et system af fleksible og anerkendte erhvervsstandarder;

*at sikre, at lærere og undervisere leverer erfaringsbaseret og participatorisk undervisning, som gør fuld brug af moderne metoder og værktøjer;

*at fremme lederuddannelse og lederuddannelsescentrenes bæredygtighed; og

*at fremme en partnerskabskultur og -praksis mellem nøgleaktører inden for erhvervsuddannelsesområdet.

Den vægt, der blev lagt på særlige mål, varierede fra region til region og fra land til land, som det fremgår af tabel 1-4, som giver nærmere oplysninger om alle de projekter, der har modtaget finansiering via instituttets budget (Afsnit 3) i 1999. Instituttet afholdt en række arrangementer i 1999 til støtte for disse overordnede mål eller for at understøtte særlige projekter. Et komplet liste over de arrangementer, der blev afholdt i 1999, findes i Bilag 3.

Nationale observationsorganer

Via sit netværk af nationale observationsorganer fortsatte instituttet med at overvåge udviklingerne inden for erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene (undtagen partnerne i Middelhavsområdet). Via de nationale observationsorganer var instituttet i stand til at fastslå reformprioriteter på institutionelt og politisk plan. En række analytiske og statistiske rapporter om erhvervsuddannelse og arbejdsmarked blev udarbejdet i 1999 på baggrund af de oplysninger, der var blevet indsamlet via observationsorganerne. Disse omfattede en tværnational analyse af landene i Central- og Østeuropa såvel som en rapport med Phare-nøgletal (yderligere oplysninger herom findes i publikationsliste i Bilag 4).

Højdepunkterne af instituttets aktiviteter i hver enkelt region beskrives kort på de følgende sider.

2.1. Ansøgerlandene i Central- og Østeuropa

I 1999 var instituttet stærkt optaget af at bistå Europa-Kommissionen med at gennemføre førtiltrædelsesstrategien i ansøgerlandene. Instituttet påtog sig bl.a. følgende:

*overblik over fremskridt med erhvervsuddannelsesreformer inden for hvert enkelt ansøgerland. Disse individuelle undersøgelser og en samlet rapport blev bestilt af Europa-Kommissionen og færdiggjort i november. Eksemplarer af disse rapporter kan rekvireres fra instituttets informations- og publikationsafdeling;

*gennemførelse af et særligt forberedelsesprogram (SSP), der finansieres via Phare-programmet, og som introducerede hvert enkelt ansøgerland til, hvordan Den Europæiske Socialfond (ESF/SPP) fungerer. Derefter fulgte etableringen i hvert enkelt land af et nationalt erhvervsuddannelsesinstitut, der skulle uddanne den offentlige sektors administrative personale i gennemførelse og styring af personaleudviklingsinitiativer inden for Socialfondsprogrammet. ESF/SPP-programmet gav også instituttet en anledning til at bistå med forberedelsen af personaleudviklingskomponenten i hvert enkelt lands foreløbige nationale udviklingsplan (NDP), som er et væsentligt element i tiltrædelsesprocessen. Disse planer skitserer en sammenhængende og integreret overordnet strategi for indførelsen af økonomisk og social samhørighed i hvert enkelt land;

*støtte til hvert enkelt ansøgerland med udarbejdelsen af baggrundsundersøgelser af beskæftigelsen som forberedelse af initiativet til gennemgang af beskæftigelsespolitikken, der gennemføres under ledelse af Kommissionen;

*aktiviteter forbundet med gældende fællesskabsret inden for erhvervsuddannelsesområdet. Hovedspørgsmålene her var uddannelse og omskoling i regioner, socialt partnerskab og social dialog, gennemsigtighed/gensidig anerkendelse af erhvervsuddannelses- og faglige kvalifikationer og uddannelse af lærere og undervisere;

*fælles aktiviteter: Instituttet søger aktivt at etablere partnerskaber med andre donorer. I 1999 blev der gennemført fælles aktiviteter med støtte fra Finland, Danmark, Frankrig, Italien, den flamsktalende del af Belgien og Tyskland;

*der blev gennemført lederuddannelsesinitiativer i en række ansøgerlande: I Ungarn blev der leveret uddannelse til 17 handelskamre og arbejdsgiverorganisationer; og instituttets samarbejde med CEEMAN (Central and Eastern European Management Development Association) førte til udarbejdelse af rapporter baseret på en undersøgelse 'Vurdering af lederuddannelsesbehov i Central- og Østeuropa'. I Bulgarien udviklede instituttet et pilotprojekt, der henvendte sig til arbejdsgiverforeninger, handelskamre, ikke-statslige organisationer (ngo'er) og udbydere af erhvervsuddannelse. Dette projekt vil løbe parallelt med et komplementært projekt, der finansieres af Bayerisches Zentrum für Ost-West Management Training GmbH (OWZ) og vil bistå med at opbygge kapacitet til at analysere erhvervsuddannelsesbehov i små og mellemstore virksomheder (SMV) og med at udvikle personaleudviklingsplaner;

*styring af Phare-projekter på erhvervsuddannelsesområdet. Instituttet supplerede projektledelsesaktiviteterne med levering af ekspertise til en række lande om personaleudviklingsspørgsmål inden for rammerne af nye Phare-projekter. I 1999 blev der gennemført Phare-programmer inden for områderne erhvervsuddannelse, lederuddannelse og højere uddannelse i Bulgarien, Letland og Estland, og der blev udført eksterne evalueringer og finansiel revision af gennemførte projekter i syv ansøgerlande;

*Ud over at udarbejde årsberetninger om erhvervsuddannelse var de nationale observationsorganer i ansøgerlandene meget aktivt involverede i en række aktiviteter i forbindelse med tiltrædelsesforberedelserne som angivet ovenfor. Inden for rammerne af det særlige forberedelsesprogram til Den Europæiske Socialfond afholdt observationsorganerne uddannelsesseminarer og informationskonferencer for beslutningstagere. De bidrog ligeledes til forberedelse af baggrundsundersøgelser om beskæftigelsespolitik, og de arrangerede en høringsproces på nationalt plan om gennemgangen af de fremskridt, der var gjort med erhvervsuddannelsesreformer. Instituttet afholdt møder for Phare-landenes netværk af observationsorganer i juli (Torino) og november (Tampere).

2.2. Det sydøstlige Europa

Instituttets hovedprioritet i det sydøstlige Europa i 1999 var at bidrage til genopbygningsprocessen i regionen efter fjendtlighedernes ophør. Der blev indledt en række initiativer til at nå dette mål:

*behovsvurderinger i Albanien, Bosnien-Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og Kroatien for atter at vurdere erhvervsuddannelsessituationen efter krigen i Kosovo;

*udstationering af en ansat fra instituttet til Kommissionens Task Force i Kosovo til at bistå med forberedelsen af en personaleudviklingsplan for Kosovo;

*udarbejdelse af forslag til Europa-Kommissionen om en erhvervsuddannelsesreforms eventuelle bidrag til demokratiseringsprocessen og den økonomiske genopbygning både på nationalt plan og i regionen. På grundlag af disse forslag opfordrede Kommissionen instituttet til at udvikle en pakke med eventuelle foranstaltninger i Albanien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien;

*bidrag til stabilitetspagtsarbejdet har medført medlemsskab af Graz-processen, en task force ledet af den østrigske regering, der med succes arbejdede hen imod indføjelse af almen uddannelse og erhvervsuddannelse som en prioritet for en indsats under tabel 1 i stabilitetspagten. Her var instituttet ansvarlig for udviklingen af en strategi for en reform af erhvervsuddannelserne, og inden for området økonomisk genopbygning (tabel 2 i stabilitetspagten) har instituttet påtaget sig en koordinerende rolle blandt donorerne for at forberede en samlet pakke af særlige personaleudviklingsforanstaltninger for det sydøstlige Europa;

*fælles udviklingsarbejde med den albanske, italienske og græske regering i forbindelse med forberedelsen af et projekt inden for området udvikling af små og mellemstore virksomheder. I samarbejde med Det Økonomiske og Sociale Udvalg (ECOSOC) og Royaumont-processen forberedte instituttet ligeledes et projekt til udvikling af socialt partnerskab i regionen. Dette projekt blev også forelagt stabilitetspagten for finansiering;

*lederuddannelse: Instituttet støttede ligeledes en workshop, der udgjorde en første anledning for erhvervslivet til at definere de første foranstaltninger, der var nødvendige for at støtte udviklingen af industri- og virksomhedssektoren i Kosovo;

*Instituttet fortsatte styringen af Phare-erhvervsuddannelsesprogrammerne i Bosnien-Hercegovina og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien.

De særlige omstændigheder i det sydøstlige Europa, som skyldes nylige konflikter og fortsatte etniske spændinger, udgjorde både udfordringer og muligheder for de nationale observationsorganer i regionen. Observationsorganerne bidrog til en vurdering af udfordringerne for erhvervsuddannelserne i regionen samt varetog deres ordinære arbejde med dataindsamling og -analyse. Placeringen og personalet i det nationale observationsorgan i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien blev ændret til Det Pædagogiske Institut i Skopje. Efter omfattende forhandlinger med de nationale grupperinger i Bosnien-Hercegovina etablerede instituttet et nationalt observationsorgan dér i 1999. Observationsorganets hovedkontor ligger i Mostar, med et satellitkontor i Banja Luka. Der indledtes forhandlinger med de kroatiske myndigheder om etablering af et observationsorgan i Kroatien med henblik på at igangsætte aktiviteter i første halvdel af 2000.

2.3. De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet

Instituttet gennemførte følgende aktiviteter i 1999:

*forsynede Kommissionen med bidrag inden for erhvervsuddannelsesområdet til indikativprogrammerne for perioden 2000-2003 i henhold til Rådets nye forordning for De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet, der blev vedtaget den 29. december 1999, og som indeholder en henvisning til almen uddannelse og erhvervsuddannelse;

*implementerede anden fase af det parallelt finansierede projekt vedrørende "erhvervsuddannelsesreform i det nordvestlige Rusland" med støtte fra Østrig, Belgien, Finland, Frankrig, Nederlandene og Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO);

*forberedte et nyt parallelt finansieret projekt for en erhvervsuddannelsesreform på regionalt plan i Ukraine. Seminarer i Kiev førte til interessetilkendegivelser i at deltage fra fem lande. Planlægningen af et pilotprojekt om etablering af et center for menneskelige ressourcer i Georgien med UNDP og regeringen blev tilendebragt og indføjet i forslaget til arbejdsprogram for år 2000. Andre interesserede donorer overvejer at deltage;

*etablerede et samarbejde med Central Asian Foundation for Management Development (CAMAN), der omfatter et netværk af over 50 lederuddannelsescentre i centralasiatiske lande. CAMAN-projektet tager sigte på at øge kvaliteten i de erhvervsøkonomiske uddannelser i den centralasiatiske region gennem en udvidelse af CAMAN-aktiviteterne;

*ydede rådgivning om ledelse, overvågning og evaluering af det EUR 12 millioner store Tacis lederuddannelsesprogram efter anmodning fra Kommissionen. Dette projekt tilbyder praktikophold for 1000 ledere fra De Nye Uafhængige Stater i EU-virksomheder;

*ledede implementeringen af DELPHI-programmet (finansieret af Tacis - EUR 6 millioner), som støtter det russiske føderale og regionale undervisningsministerium. I 1999 flyttede man aktiviteternes fokus fra Moskva til de fem deltagende regioner (St. Petersburg, Komi, Samara, Sverdlovsk og Novosibirsk);

*fortsat implementering af Tacis-projektet "Reform af Moldovas erhvervsuddannelsessystem" (EUR 1,5 millioner), som startede i juli 1998. Projektet har ført til ydelse af politisk rådgivning om erhvervsuddannelsesstrategier, arbejdsmarkedsprognoser og læseplansudviklingsmetoder. Der er blevet indført nye læseplaner i fire fag, og lærere er blevet uddannet på to forsøgsskoler;

*ledede Tacis'/Instituttets Bistro-projekt "Varetagelse af lederes uddannelsesbehov i Den Russiske Føderation". Dette projekt blev gennemført sideløbende med Tacis Delphi-programmet og lederuddannelsesprogrammet. Projektet omfattede en kvalitetsanalyse af den uddannelse, der tilbydes af 76 russiske institutioner til 4-5.000 ledere om året og en status over Tacis-finansierede undervisningsmaterialer;

*støttede et bistro-projekt om erhvervsuddannelsesfinansiering i Kasakhstan og afholdt et politisk seminar på højt plan om dette emne;

*udviklede og indledte arbejdet med implementering af to nye Tacis-finansierede programmer: etablering af en national erhvervsuddannelsesfond i Kirgisistan og en læseplansreform i Usbekistan;

*igangsatte det centralasiatiske faglige efter- og videreuddannelsesprojekt for virksomhedsudvikling i Kirgisistan med udvidet virksomhedsdeltagelse. Projektet vil gradvist blive udvidet til Kasakhstan og Usbekistan;

*ydede yderligere rådgivning om spørgsmålet om erhvervsuddannelseslovgivning - en national workshop blev afholdt i Armenien for at støtte drøftelserne af indholdet og arten af deres nye lov. Dette følger efter lignende arrangementer i de senere år i Bulgarien og Rusland. I Georgien blev der afholdt et lignende politisk rådgivningsarrangement med regeringsdeltagelse på højt plan om erhvervsuddannelsernes rolle i den økonomiske reformproces. Dette var en forberedelse af en bredere donorworkshop, der skulle afholdes i begyndelsen af 2000;

*det Tacis-finansierede sproguddannelsesprojekt (Ukraine, Belarus, Moldova, Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Usbekistan, Kasakhstan og Kirgisistan) ophørte i juni 1999. Projektet sigtede på at uddanne sproglærere, embedsmænd og erhvervsfolk og modernisere læseplansmetoder og -materialer. Projekterne førte til gode resultater og skabte operationelle sprogcentre;

*Ud over dataindsamlings- og analysefunktioner lagde de nationale observationsorganer sig aktivt i spidsen for instituttets flerlandeprojekter vedrørende standarder, iværksætteri i almen uddannelse og erhvervsuddannelse, personaleudvikling og for forberedelsen af omfattende undersøgelser. I Usbekistan, Turkmenistan, Aserbajdsjan og Georgien blev der udarbejdet statusrapporter over erhvervsuddannelserne, og der blev arrangeret nationale workshopper. I de fleste lande i regionen arrangerede observationsorganerne uddannelseskurser for statistikeksperter om indsamling og analyse af statistiske data i samarbejde med instituttet og UNESCO og bidrog således til gennemførelsen af instituttets første indsamling af statistiske data i regionen. Netværkets årlige møde i marts blev afholdt i Torino og ledet af instituttet.

Som følge af manglende institutionel støtte besluttede instituttet at lukke observationsorganerne i Aserbajdsjan og Turkmenistan. Men for første gang blev der etableret et observationsorgan i Armenien i 1999, som gjorde gode fremskridt i dets første år.

2.4. Middelhavsområdet

Efter vedtagelsen af Rådets forordning 1572/98, som udvidede instituttets aktivitetsområde til også at dække landene i Middelhavsområdet, fandt Kommissionen, at de yderligere opgaver, der opstod af disse aktiviteter, skulle udføres inden for rammerne af instituttets eksisterende ressourcer.

Ifølge instituttets første arbejdsprogram for Middelhavsområdet var 1999 et forberedelsesår for instituttet til at blive bekendt med realiteterne og behovene i regionen og således udvikle en langsigtet rolle i regionen. Hovedmålet med denne forberedelsesfase var:

a) at etablere kontakter og kommunikationskanaler med nationale og multilaterale aktører i regionen, herunder større donorer;

b) at yderligere definere instituttets rolle og den type tjenesteydelser, der skulle leveres til Kommissionen inden for MEDA-programmet og Euro-Middelhavspolitikken;

c) at udvikle instituttets viden om og forståelse for Middelhavspartnernes særlige behov, forventninger og evner;

d) at gennemføre forsøgsaktiviteter i en række Meda-partnerlande.

Instituttet forfulgte disse mål i 1999 og opretholdt en fleksibel tilgang, der var nødvendig for at skræddersy aktiviteter, så de passede til den ændrede situation og opfylde behov udtrykt af partnerlande eller af Kommissionen. Dette var muligt ved en overførsel af yderligere afsnit 3-midler til aktiviteterne i MEDA-regionen.

Aktiviteterne fokuserede på følgende områder:

*etablering af kontakter til relevante aktører i regionen: et møde i februar mellem instituttets personale og EF-delegationer fra MEDA-regionen gjorde det muligt for begge parter at nå frem til en fælles forståelse for, hvordan de ville samarbejde i fremtiden;

*24 MEDA-medlemmer blev introduceret til instituttets Rådgivende Forum. Et første forberedende møde i Medas rådgivende forumsnetværk blev arrangeret i juli med henblik på det årlige plenummøde, som fandt sted i september;

*der blev gennemført statusrejser for instituttets personale til Algeriet, Cypern, Jordan, Libanon, Malta, Marokko, de palæstinensiske områder, Syrien, Tunesien og Tyrkiet og etableret direkte kontakter med de nationale myndigheder. I Algeriet blev der ligeledes etableret forbindelser til institutioner, der var ansvarlige for lederuddannelse;

*definition af instituttets rolle inden for Meda: forskellige møder fandt sted med relevante tjenestegrene i Kommissionen med henblik på at yderligere definere instituttets rolle og den type tjenester, der skulle ydes, så de også var i overensstemmelse med den hensigtserklæring, der var blevet vedtaget i 1998;

*udvikling af viden om Middelhavspartnernes behov: der blev udarbejdet landerapporter om nationale erhvervsuddannelsessystemer for Algeriet, Jordan, Libanon, Cypern, Malta og Tyrkiet. Der blev desuden også for ansøgerlandene Cypern, Malta og Tyrkiet udarbejdet tre korte rapporter, som gennemgik udviklingen af erhvervsuddannelsessystemerne i lyset af den europæiske politik. Rapporten om Algeriet omfattede en analyse af, hvor langt man var nået med lederuddannelse i landet og gav anledning til at etablere forbindelser til lokale lederuddannelsesinteressenter;

*forsøgsaktiviteter: Der blev organiseret en workshop til støtte for gennemførelsen af Manforme-programmet i samarbejde med det tunesiske ministerium for erhvervsuddannelse og beskæftigelse i Tunis i november. Workshoppen omfattede repræsentanter fra nøgleministerier i Tunesien, erhvervsorganisationer. arbejdsmarkedets parter, internationale organisationer og donorer såvel som repræsentanter fra Marokko og Algeriet;

*i Syrien blev der tilrettelagt en workshop til støtte for den udviklingsprocessen, der er indledt inden for området faglig og teknisk uddannelse, i samarbejde med de syriske myndigheder. Workshoppen havde til formål at støtte indførelsen af lærlingeordninger, der var tilpasset lokale behov og omstændigheder;

*på Malta blev der arrangeret en workshop i december i samarbejde med de maltesiske myndigheder til støtte for udviklingen af nye nationale erhvervskvalifikationer. Workshoppen fokuserede på forskellige spørgsmål i forbindelse med samarbejdet mellem uddannelse og erhvervsliv, læseplansudformning, certificeringssystemer;

*Kommissionen besluttede at inddrage instituttet i identifikationen af et industrielt støtteprojekt i Jordan. En lignende intervention fandt sted i Libanon i september. I Syrien var instituttet involveret som observatør i definitionen af et MEDA-finansieret projekt, der sigter på at reformere erhvervsuddannelsessystemet i landet. Instituttet gav de syriske myndigheder yderligere input ved en national workshop om det duale system, der blev arrangeret i samarbejde med UNESCO.

*bidrag til en fælles undersøgelse ledet af Frankrig og samfinansieret af Tyskland, Italien, Spanien og Grækenland om bilateralt og multilateralt donorsamarbejde inden for erhvervsuddannelsesområdet i MEDA-regionen. Der blev etableret yderligere kontakter til større bilaterale og internationale donorer, der er aktive i Middelhavsområdet, med henblik på at etablere et fremtidigt samarbejde.

Tabel 1 - Ansøgerlande - 1999 ETF-projekter finansieret under afsnit 3

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabel 2 - Det sydøstlige Europa- 1999 ETF-projekter finansieret under afsnit 3

>TABELPOSITION>

Tabel 3 - De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet - 1999 ETF-projekter finansieret under afsnit 3

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabel 4 - MEDA - 1999 ETF-projekter finansieret under afsnit 3

>TABELPOSITION>

3. Tempus - Teknisk bistand til Europa-Kommissionen

Instituttet leverede teknisk bistand til Europa-Kommissionen til gennemførelse af Tempus-programmet på grundlag af to årlige aftaler (Tempus Phare og Tempus Tacis), der blev indgået mellem Kommissionen og instituttet. Den tekniske bistand omfattede en række projektrelaterede aktiviteter, der var nødvendige for en vellykket gennemførelse af Tempus-programmet inden for områderne udvælgelse, overvågning, publikationer, information og arrangementer.

3.1. Udvælgelse 1999-2000

A) Tempus Phare

>TABELPOSITION>

*Fælles europæiske projekter: i alt 462 ansøgninger blev modtaget, registreret, kopieret og afsendt til de nationale Tempus-kontorer og Kommissionen. Der blev afholdt udvælgelsesmøder under ledelse af Kommissionen i partnerlandene, hvilket gjorde det muligt for eksperter fra EU og Central- og Østeuropa at samarbejde på stedet. Det regionale møde, der efter planen skulle have fundet sted i Tirana, blev flyttet til Torino på grund af den daværende situation i regionen. Kommissionens endelige beslutning var at finansiere 149 fælles europæiske projekter, hvoraf to var projekter med flere deltagende lande.

*Individuelle mobilitetsstipendier: der blev behandlet 385 ansøgninger om individuelle mobilitetsstipendier i 1999, som omfattede mobilitet både til og fra partnerlande. Det samlede antal udvalgte ansøgninger var 187, hvilket udgjorde en udvælgelsesprocent på 48,6% og en forøgelse på 5% i forhold til 1998.

*1999 var det sidste år, hvor ansøgerlandene kunne ansøge om Tempus-finansiering. De projekter, der blev udvalgt i 1999, vil løbe indtil udgangen af 2002.

B) Tempus Tacis

>TABELPOSITION>

*1999-indkaldelsen af ansøgninger for Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Mongoliet, Den Russiske Føderation, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan resulterede i sammenlagt 145 ansøgninger om fælles europæiske projekter og 118 ansøgninger om kompakte projekter. Den tekniske vurdering af ansøgningerne blev organiseret, og der blev afholdt udvælgelsesmøder under ledelse af Kommissionen i Kiev og Torino. I alt 73 projekter blev finansieret, nemlig 23 fælles europæiske projekter, 10 fælles europæiske projekter med mobilitet og 40 kompakte projekter.

3.2. Overvågning

Ud over at styre udvælgelsesproceduren er en af instituttets nøgleaktiviteter som del af dens tekniske bistand til Kommissionen overvågning af igangværende og afsluttede fælles europæiske projekter under Tempus, der er af 2-3 års varighed, fra både et finansielt og indholdsmæssigt synspunkt. Overvågningsaktiviteterne både i Tempus Phare og Tempus Tacis omfattede således de sædvanlige hovedområder, dvs. kontraktstyring og overvågning af igangværende projekter fra skrivebordet og i marken. Særlig vigtigt var i 1999 støtten til søsætningsfasen for de første Tempus-fælles europæiske projekter i institutionsopbygning, som startede i december 1998.

3.3. Tempus-publikationer, -information og -arrangementer

Den tredje komponent af den ydede tekniske bistand er i forbindelse med Tempus-publikationer tilvejebringelse af oplysninger og tilrettelæggelse af særlige arrangementer som følger:

*udgivelse af Tempus-årsberetningen for 1997 og udarbejdelse af udkastet til Tempus-årsberetningen for 1998;

*der blev fremstillet projektfaktablade om 16 vellykkede Tempus Phare-projekter for Kommissionen som et disseminationsværktøj sammen med opdateringer af Tempus Phare at Work og Tempus Tacis at Work;

*den nye Tempus-vejledning for ansøgere, der omfatter introduktionen til Tempus III i 2000-2001 og 2001-2002, blev udgivet og gjort tilgængelig på Internettet i oktober; og der blev arrangeret besøg til alle EU- og partnerlandene i perioden oktober-december inden for rammerne af Tempus III-informationskampagnen; Instituttet arrangerede på vegne af Kommissionen en Tempus-konference om "Perspektiver for EU-støttet samarbejde inden for de højere uddannelser i perioden 2000-2006" i Kiev i april. Dette arrangement faldt sammen med vedtagelsen af tredje fase af Tempus, "Tempus III". Konferencerapporten er tilgængelig på engelsk, fransk, tysk og russisk på instituttets hjemmeside: www.etf.eu.int.

Tabel 5 - Tempus-stipendier og teknisk bistand

>TABELPOSITION>

Bemærk venligst, at stipendium i alt-beløbene for Tempus-stipendierne kun udgør skøn, eftersom beløbet kan variere alt efter Europa-Kommissionens afgørelse.

4. Samarbejde med EU-agenturer

4.1. CEDEFOP

Instituttet intensiverede sit samarbejde med CEDEFOP i 1999. Det nød gavn af CEDEFOP's bidrag til en række projekter i arbejdsprogrammet, såsom læreruddannelse, integration af arbejde og læring, kvalifikationers gennemsigtighed og socialt partnerskab. Instituttet har også ydet støtte til en række initiativer ledet af CEDEFOP , bl.a. initiativet til udvidelse af CEDEFOP's egne aktiviteter til partnerlandene i Central- og Østeuropa. Eksempler på denne tilgang i 1999 var Scenario-projektet, der blev udvidet til at omfatte fem af ansøgerlandene, og indføjelsen af et kapitel om erhvervsuddannelsesforskning i Central- og Østeuropa i CEDEFOP's fælles forskningsrapport. Man nåede også til enighed med CEDEFOP om fælles publikationer og fælles udvikling af informationsteknologisk support, herunder via Internettet.

4.2. Andre EU-agenturer

Instituttet var også sammen med to andre EU-agenturer involveret i to projekter finansieret under Phare fjernundervisningsprogrammet. Det var arbejdsmiljøprojektet sammen med Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao og vandmiljøprojektet i samarbejde med Det Europæiske Miljøagentur i København.

4.3. Fælles supportservice

1999 var det første år, hvor den fælles supportservice S12 var i drift. Det er en funktion etableret af syv EU-agenturer [7] for at skabe og implementere en fælles support- og udviklingsstruktur for nye edb-budget- og almindelige bogholderisystemer. Et supportcenter blev etableret og styret i Torino under ledelse af instituttets edb-afdeling, hvilket medførte installering af Kommissionens SI2-budgetbogholderisystem hos hvert agentur. Derefter blev der etableret en webbaseret support- og vidensbase (http://www.ETF.eu.int/css) til at styre anmodninger om support og vedligeholdelse. Supportcentret udviklede ligeledes yderligere SI2-softwaret i retning af almindelig bogholderi (SI2X), økonomistyring (SI2R) og elektronisk dokumentstyring. Det lykkedes Torino-forsøgslokaliteten at udforme et papirløst system for finansielle transaktioner, som inspiceres og kontrolleres elektronisk af en fjern finanskontrolfunktion. Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget sluttede sig til konsortiet i november 1999, hvilket var et bevis på denne samarbejdstilgangs succes. Instituttet leverede sekretariatsbistand, formandskab og økonomisk forvaltning til dette initiativ.

[7] Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut (Torino), Det Europæiske Miljøagentur (København), Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur (Bilbao), Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer (Luxembourg), Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (Lissabon), EF-Sortsmyndigheden (Angers), Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Dublin)

5. Finansielle anliggender

5.1. Finansieringskilder

Instituttet forvaltede finansieringen fra EU's forskellige bistandsprogrammer.

En årlig bevilling fra EF-budgettet til dækning af dets administrationsudgifter såvel som driftsudgifterne i forbindelse med det årlige arbejdsprogram (i 1999 beløb bevillingen sig til EUR 16,2 millioner sammenlignet med EUR 15,4 millioner i 1998);

Midler via aftaler indgået med Europa-Kommissionen om styring af Phare- og Tacis-programmerne for Kommissionen. I 1999 håndterede instituttet omkring EUR 53 millioner i Phare- og Tacis-aftalemidler til erhvervsuddannelsesprojekter (se tabel 7 nærmere detaljer herom). For så vidt angår den tekniske bistand, det leverede til Kommissionen for Tempus, forvaltede instituttet omkring EUR 195 millioner [8] i Tempus Phare-midler og EUR 81 millioner i Tempus Tacis-midler (se tabel 5 for opdeling).

[8] Bemærk, at disse beløb henviser til de samlede beløb for flerårige projekter

5.2. Budgetgennemførelsen for 1999

Det blev i årets løb nødvendigt med en række overførsler inden for budgettet af følgende hovedårsager:

*De overslag, der var gjort for lønninger og en række godtgørelser, var beregnet for stramt. Især var antallet af ansatte, der forlod instituttet, højere end forudset, hvilket førte til øgede udgifter til flyttegodtgørelser, som er særlig vanskelige at beregne.

*Den årlige lønstigning, der skulle betales med tilbagevirkende kraft fra juli til december 1999, var højere end skønnet.

*Den opsparing, der fandt sted i årets løb inden for kapitel 30 i budgettet, gjorde det muligt for instituttet at øge sine operationer inden for en række områder, der var prioriteret i kapitel 31, eller fremme eksisterende projekter.

Bestyrelsen godkendte to ændringsbudgetter i 1999. Ændringerne vedrørte:

*Et skift i de administrative udgifter i afsnit 1 og 2; og

*En forøgelse af operationerne i afsnit 3.

Nedenstående tabel viser status for gennemførelsen af budgettet (i EUR) pr. 31. december 1999:

>TABELPOSITION>

5.3. Aktivitetsbaseret budgettering for 1999

1999 var også året, hvor man indførte aktivitetsbaseret budgettering, hvilket for første gang gjorde det muligt for instituttet at påvise forbindelsen mellem ressourcer og aktiviteter. Tabel 6 nedenfor viser de samlede omkostninger i forbindelse med instituttets aktiviteter for så vidt angår personale såvel som andelen af det pågældende budget.

Tabel 6

>TABELPOSITION>

Tabel 7 - Phare og Tacis erhvervsuddannelsesaftaler (Status pr. 15/12/99)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

*ETF Projektledelse

Udfærdiget i Bruxelles, den .

På Rådets vegne

Formand

BILAG

Bilag 1

Personale og organisationsplan

Midlertidigt ansatte

Tabel A: Antal midlertidigt ansatte efter kategori og nationalitet pr. 31. december 1999

>TABELPOSITION>

5.3.1. Tabel B: Ændring i personaleprofilen i 1999

>TABELPOSITION>

5.3.2. Tabel C: Antal og type af andet personale beskæftiget ved instituttet ved udgangen af 1999

Hjælpeansatte // 4

Lokale ansatte // 12

Udstationerede nationale eksperter // 5

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Bilag 2

Bestyrelsen

Bestyrelsen holdt to møder i 1999, den 9. marts og den 8.-9. november.

Ved marts-mødet:

*besluttede den at forny direktørens kontrakt for en anden femårsperiode;

*tog den direktørens situationsrapport for instituttets aktiviteter til efterretning;

*meddelte den direktøren decharge for 1997-regnskabet og tog den de foreløbige udgiftstal for 1998 til efterretning;

*vedtog den budgettet for 1999, udkastet til budget for 2000 begge til et beløb af EUR 16,2 millioner; og

*godkendte den instituttets arbejdsprogram for 1999 samt et papir om Det Rådgivende Forums udvikling.

I bestyrelsens møde den 9. november deltog der også repræsentanter for ansøgerlandene inden for rammerne af førtiltrædelsesstrategien om at inddrage ansøgerlandene i EU-agenturernes og -programmernes arbejde. Forud for mødet var der et uformelt seminar (hvori ansøgerlandene også deltog), der var helliget en drøftelse af fremskridt med at gennemføre erhvervsuddannelsesreformer i ansøgerlandene.

Ved bestyrelsens møde den 9. november:

*tog den direktørens situationsrapport til efterretning;

*havde den en første drøftelse af instituttets strategiske udvikling;

*undersøgte den indvirkningerne af situationsrapporten om erhvervsuddannelsesreformer i ansøgerlandene på arbejdsprogrammet for år 2000;

*tog den et papir udarbejdet af instituttet om dets rolle i den socioøkonomiske genopbygning af det sydøstlige Europa såvel som et papir om den videre udvikling af Det Rådgivende Forum til efterretning og

*godkendte den et andet ændringsbudget for 1999.

Liste over bestyrelsesmedlemmer

Formand: Domenico Lenarduzzi, vicegeneraldirektør for uddannelse og kultur, Europa-Kommissionen

Medlemmer:

Østrig Wolfgang Lentsch, direktør, det føderale økonomiministerium

Belgien Micheline Scheys, chef for afdelingen for politisk koordinering, ministeriet for det flamske fællesskab

Danmark Kaj Holbraad, chefkonsulent, undervisningsministeriet

Finland Timo Lankinen, chefkonsulent, undervisningsministeriet

Frankrig Jacques Maire, delegeret, ministeriet for beskæftigelse og solidaritet

Tyskland Hermann Müller-Solger, kontorchef, det føderale ministerium for uddannelse, forskning og teknologi (BNBF)

Grækenland Gerassimos G. Sapountzoglou, formand for organisationen for erhvervsuddannelse (OEEK)

Irland Eugene Forde, overordnet tjenestemand, erhvervs-, handels- og arbejdsministeriet, kontoret for arbejdsstyrkeudvikling

Italien Gianpaolo Scarante, Øst- og Centraleuropakoordinator, udenrigsministeriet

Luxembourg Professor Gilbert Engel, undervisningsministeriet

Nederlandene Arie Ijzerman, vicedirektør for international politik, ministeriet for uddannelse, kultur og videnskab

Portugal Francisco Caneira Madelino, instituttet for beskæftigelse og ehvervsuddannelse

Spanien María José Muniozguren Lazcano, teknisk rådgiver for underdirektøren, undervisnings- og kulturministeriet

Sverige Dan Fagerlund, chefkonsulent, undervisningsministeriet, uddannelsesstyrelsen

Det Forenede Kongerige Gordon Pursglove, ministeriet for uddannelse og beskæftigelse, EF-uddannelseskontoret

Europa-Kommissionen Catherine Day, vicegeneraldirektør for eksterne forbindelser

Bilag 3

Liste over Instituttets arrangementer i 1999

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Bilag 4

Instituttets publikationer i 1999

Generelle publikationer

European Training Foundation Work Programme 2000-2002

Sammendrag af instituttets arbejde i det kommende år (EN/FR/DE/ES/IT/RU)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts årsberetning for 1998

Rapporter om instituttets aktiviteter og resultater i 1995,1996, 1997 og 1998 (DA/DE/EN/ES/FI/FR/GR/IT/NL/PT/SV).

ETFacts

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts nyhedsbrev, der udkommer tre gange årligt med artikler om igangværende udviklinger på erhvervsuddannelsesområdet i partnerlandene (EN/FR/DE/RU).

National Observatories Brochure

Brochure, der giver korte oplysninger om netværket af nationale observationsorganer i Central- og Østeuropa, De Nye Uafhængige Stater og Mongoliet( EN/FR/DE/RU).

The European Training Foundation - Challenges ahead

Et sæt af fire informationsbrochurer, der skitserer instituttets igangværende arbejde inden for dets partnerlande (DE/EN/FR/IT)

Report on social exclusion - 1999

Opfølgningsrapport til den rundbordsdrøftelse om social udstødelse, der fandt sted i Bohinj, Slovenien i slutningen af 1998. Det hævdes heri, at de central- og østeuropæiske lande bør være mere opmærksomme på at udvikle og styrke politikker, der støtter mindre gunstigt stillede grupper (såsom unge og kortuddannede arbejdsløse, minoritetsgrupper og kortuddannede voksne arbejdstagere) i deres bestræbelser på at bekæmpe social udstødelse.

Developments of Standards in Vocational Education and Training - Bind 1 (anden udgave) og 2

Del af et igangværende projekt om standardernes rolle i erhvervsuddannelserne lanceret af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut inden for rammerne af Det Rådgivende Forum (EN/RU)

Advisory Forum Subgroup Final Reports - 1999

Rapporterne fra TRE af Det Rådgivende Forums undergrupper omfatter:

*Uddannelse imod social udstødelse for unge,

*Erhvervsuddannelsernes og omskolingens rolle i regionerne og

*uddannelse af lærere og undervisere.

(EN/RU).

Third Workshop on Curriculum Innovation (Teacher and Trainer Training)

Denne rapport fremhæver skolers og erhvervsuddannelsesinstitutioners ændrede identitet ved siden af lærernes og undervisernes ændrede rolle og er baseret på resultaterne af en tredages workshop afholdt af instituttet med titlen "Læreres og underviseres ændrede roller - Skolers og erhvervsuddannelsesinstitutioners ændrede identitet ", der blev holdt i Budapest i 1998 (foreligger kun på EN).

Assessing management training needs (BG, PL, RF, SLO + RO)

(kun på EN) En række rapporter, der er blevet udarbejdet som en integreret del af et internationalt forskningsprojekt om vurdering af lederuddannelsesbehov i disse lande. Projektet er blevet gennemført af Central and Eastern European Management Development Association (CEEMAN) og har modtaget støtte fra Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut.

Tertiary Professional and Vocational Education in Central and Eastern Europe (produceret i samarbejde med Europarådet) -1998

Denne undersøgelse sigter på at udforske de uddannelsesmuligheder, der udbydes efter ungdomsuddannelserne i de central og østeuropæiske lande, og som dukkede frem både i bestræbelser på at opgradere og øge erhvervsuddannelsernes kvalitet og etablere alternativer til universitetsuddannelser (EN/RU).

Central- og Østeuropa

Cross Land Analysis of Continuing Vocational Training - 1999

Rapporten analyserer de største udfordringer, som de central- og østeuropæiske lande står overfor inden for området faglig efter- og videreuddannelse. Den omfatter også en rapport om hvert enkelt land og retningslinjer for Phare-programmets implementering i ansøgerlandene for 2000-2006 (foreligger kun på EN).

Reshaping the Focus of Vocational Teacher and Trainer Training

Denne rapport leverer en sammenlignende analyse af den nuværende situation inden for uddannelsen af lærere og undervisere i Central- og Østeuropa og indeholder en række henstillinger til fremtiden (foreligger kun på EN).

A Cross Land Analysis of Curricular Reform in Vocational Education and Training in Central and Eastern Europe

Dokumentet om læseplansreform er baseret på en række case studies i enkelte ansøgerlande, der hidrører fra korte evalueringsbesøg i hvert enkelt land og analysen af et detaljeret spørgeskema (foreligger kun på EN).

12 Phare country factsheets

En række faktablade på engelsk, der leverer generel information for hvert enkelt land om erhvervsuddannelsessystemer samt programmer, projekter og lovgivning. (EN/DE/FR)

Professional Qualifications - Cross Land Report on the state of play of regulated professions in Central and Eastern Europe

Denne rapport har til formål at øge bevidstheden og evnen hos ansøgerlandene til at takle tilnærmelsesspørgsmål inden for området gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer såvel som lette kommunikationen og udvekslingen af oplysninger vedrørende regulerede erhverv mellem EU og ansøgerlandene (foreligger kun på EN).

Regional Development Report (CZ, H, PL, SLO)

Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut anmodede de nationale observationsorganer i Tjekkiet, Ungarn, Polen og Slovenien om at gennemføre undersøgelser af erhvervsuddannelsessystemerne i udvalgte regioner. Det overordnede mål var at forberede yderligere støtteforanstaltninger til regionerne i form af uddannelse og gøre landenes nøgleaktører inden for erhvervsuddannelse bekendte med Den Europæiske Socialfonds (ESF) mål og foranstaltninger. Hver rapport indeholder detaljerede analyser af nuværende erhvervsuddannelsesstrukturer og status og vil også komme med anbefalinger om foranstaltninger til forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne inden for rammerne af ESF's retningslinjer og procedurer (foreligger kun på EN).

Proceedings of the Conference on vocational education and training as an instrument to combat unemployment- 1999

Dette dokument skitserer hovedkonklusionerne fra den konference, der fandt sted i juni 1999. Det omfatter en vurdering af fordelene ved at regionalisere erhvervsuddannelsesudbuddet (foreligger kun på EN).

Key Indicators - Vocational Education and Training in Central and Eastern Europe - 1999

Statistiske oplysninger om erhvervsuddannelsessystemer i 10 lande: ALB/BG/CZ/EE/H/LV/ LT/PL/RO/SLO (EN/RU)

Transition, Reconstruction and Stability in South-Eastern Europe - 1999

En fuld analyse af den rolle, som erhvervsuddannelserne kan spille i stabilitets- og opbygningsprocessen på Balkan (foreligger kun på EN).

Background Studies on the employment and labour markets in Bulgarien, Tjekkiet, Ungarn, Estland and Rumænien (1999-2000).

Disse første fem undersøgelser (de resterende vil blive udgivet snarest), der er gennemført af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut med støtte fra Europa-Kommissionen, leverer nogle af de mest ajourførte oplysninger og analyse af den nuværende situation på arbejdsmarkederne i ansøgerlandene. De giver ligeledes en omfattende vurdering af, hvor parate de nuværende ansøgerlande er, når det gælder om at deltage i EU's indre marked inden for beskæftigelses- og erhvervsuddannelsesområdet (foreligger kun på EN).

Flyer on Integration of work and learning project

En kort skitse af dette institutprojekt, der er blevet udformet for at tilskynde til samarbejde mellem erhvervsuddannelsesinstitutioner og virksomheder (EN/DE/FR).

Factsheet on vocational education and training reforms in the Phare and Tacis Regions

Kort tekst, der skitserer de væsentligste resultater inden for reform af erhvervsuddannelserne i de senere år, nuværende udfordringer, væsentlige fakta om uddannelsesudviklinger i denne region og en skitse over EU-støtten via Phare-programmet (EN/DE/FR).

Factsheet on Special Preparatory Programme for the European Social Fund

En kort beskrivelse af Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstituts bidrag til ansøgerlandenes forberedelser af administrationen af Den Europæiske Socialfond (EN/DE/FR)

Two Composite reports on the Special Preparatory Programme for the European Social Fund

Disse to rapporter leverer oplysninger om instituttets arbejde under dets særlige forberedende program, rejste spørgsmål og væsentligste resultater (foreligger kun på EN).

Nye Uafhængige Stater og Mongoliet

Tacis Key Indicators

Efter udgivelsen af nøgletalsrapporten for Phare-landene har Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut nu udgivet en lignende rapport for Tacis-landene. Rapporten giver et overblik over uddannelsesniveauerne, erhvervsuddannelsernes rolle i Tacis-landenes uddannelsessystemer og et sæt af detaljerede statistikker inden for visse nøgleområder (EN/RU).

10 Tacis country factsheets

En række faktablade på engelsk, der giver generelle oplysninger land for land om erhvervsuddannelsessystemer såvel som programmer, projekter og lovgivning (EN/DE/FR).

National Observatory Report on Vocational Education and Training - Georgia

Rapporten giver en detaljeret samlet analyse af erhvervsuddannelsespolitikken i Georgien såvel som en vurdering af Georgiens fremtidige behov på dette område.

TME, UZB (foreligger kun på EN).

Management Handbook for Tacis National Observatories Network

Formålet med denne publikation er at forbedre projektledelsen og fund raising-færdighederne inden for Tacis nationale observationsorganer (foreligger kun på EN).

Two Perspectives on reforming the regional system of vocational education (North-West Russia pilot project)

Baseret på erfaringer fra det nordvestrussiske pilotprojekt i Den Russiske Føderation koncentrerer denne rapport sig om spørgsmål om en regional erhvervsuddannelsesreform, problemer med at reformere de grundlæggende erhvervsuddannelser i Rusland, socialt partnerskab, erhvervsuddannelsernes indhold og opgraderingen af undervisningspersonalets kvalifikationer (foreligger kun på EN).

Tacis Information fiches

Et sæt af informationsblade, der skitserer vigtige elementer af erhvervsuddannelserne i Tacis-landene

(EN, DE, FR, RU).