EUROPA-KOMMISSIONEN Bruxelles, den 25.6.2019 COM(2019) 299 final RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN



















Årlig forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2018



Indholdsfortegnelse FORORD 3 RESUMÉ 8 INDLEDNING 23 DEL 1 - EFFEKTIVITET OG RESULTATER 25 1.Et resultatorienteret EU-budget 26 2.Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse (budgetpost 1A) 34 3.Økonomisk, social og territorial samhørighed (budgetpost 1B) 76 4.Bæredygtig vækst: naturressourcer (budgetpost 2) 93 5.Sikkerhed og medborgerskab (budgetpost 3) 111 6.Et globalt Europa (budgetpost 4) 133 7.Særlige instrumenter 161 DEL 2 - INTERN KONTROL OG FINANSIEL FORVALTNING 165 1.EU-budgettet forvaltes fornuftigt 165 2.Omkostningseffektive kontrolsystemer 170 3.Finansielle korrektioner og inddrivelser viser, at den flerårige kontrolcyklus beskytter EU-budgettet 183 4.Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig er blevet ajourført 189

5.Forvaltning giver rimelig sikkerhed, og de finansielle konsekvenser af forbeholdene er begrænset 193 6.Den sikkerhed, der opnås gennem arbejdet i Den Interne Revisionstjeneste 200 7.Resumé af konklusionerne om arbejdet i Revisionsopfølgningsudvalget 203 8.Ekstern revision og decharge: Lær af erfaringer med henblik på en bedre fremtid 206 9.Organisatorisk forvaltning 209 BILAG Forord Det er mig en fornøjelse at fremlægge den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2018. Rapporten giver et overblik over udbytte, forvaltning og beskyttelse af EU's budget. Den forklarer, hvordan EU-budgettet understøtter EU's politiske prioriteter og beskriver både de resultater, der er opnået, og Kommissionens rolle, når der i den forbindelse skal sikres høje standarder for finansiel forvaltning. Denne rapport er en del af Kommissionens pakke om integrerede regnskabs- og ansvarlighedsrapportering. Den opfylder vores forpligtelser i henhold til finansforordningen og udgør et grundlæggende element i vores veludviklede system for finansiel ansvarlighed. Til trods for EU-budgettets relativt beskedne størrelse gør det en stor forskel for millioner af europæere. Det supplerer nationale budgetter og støtter politiske prioriteter på områder, hvor budgettet har en reel værdi, og hvor det mest effektivt kan levere resultater. Mit vejledende princip er, at EU-budgettet bør være koncentreret om områder, hvor det kan have en større virkning end offentlige udgifter på nationalt plan. For eksempel er der ikke nogen medlemsstat, der alene kan finansiere store infrastrukturer eller forskningsprojekter af en størrelse, der er nødvendig for at konkurrere med globale aktører såsom Kina og USA. Nogle af de udfordringer, som EU står overfor, er globale. Terrorisme, organiseret kriminalitet, klimaændringer, naturkatastrofer eller epidemier er af grænseoverskridende karakter. Disse udfordringer løses bedst på paneuropæisk plan med hjælp fra EU-budgettet. EU-budgettet er dog begrænset, selv om det har vist sig at være fleksibelt. Derfor er der behov for, at beslutningstagningen er mere informeret og mere evidensbaseret end nogensinde, således at midlerne tilføres de områder, hvor behovet er størst. I denne rapport beskriver vi de mange måder, hvorpå EU-budgettet bidrog til opfyldelsen af vores fælles mål i 2018. I 2018 var fokus på styrkelse af den økonomiske genopretning ved at investere i de vigtigste områder, der fremmer jobskabelse. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Connecting Europe-faciliteten og de europæiske struktur- og investeringsfonde spillede en væsentlig rolle i denne proces. Jeg opfordrer jer til at læse historierne bag mange EU-investeringer på portalen "InvestEU" (https://europa.eu/investeu). EU-budgettet ydede også stor opbakning på andre prioriterede områder såsom EU's omfattende strategi for migration, sikkerhedsunionen, banebrydende forskning og EU's optræden udadtil, samtidig med at det bidrog til at nå tværgående politiske mål som f.eks. klimaindsats og biodiversitet. Denne rapport fastlægger desuden de skridt, vi tager for at sikre, at EU's budget forvaltes i overensstemmelse med de højeste standarder for forsvarlig økonomisk forvaltning. Gennem denne rapport påtager Kommissionen sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet i 2018. Kommissionen overvåger nøje gennemførelsen af EU's budget i praksis. Hvis det konstateres, at medlemsstater eller endelige støttemodtagere har brugt EU-midler fejlagtigt, skrider Kommissionen straks til handling for at udbedre disse fejl og om nødvendigt at inddrive midlerne. Kommissionen skønner, at den resterende fejlprocent for udgifterne i 2018 efter korrektioner og inddrivelser vil være under 1 %, hvilket er betydeligt under væsentlighedstærsklen. 2018 var en videreførelse af de meget betydelige fremskridt, vi har gjort i de senere år med hensyn til økonomisk forvaltning. EU's systemer til at opdage og korrigere fejl og bekæmpe svig er veludviklede og velfunderede. Dette er blevet anerkendt af Revisionsretten. Vi vil fortsat nøje overvåge EU's budget og vil fortsat sikre, at det i de kommende år er tilstrækkeligt beskyttet. Dette er særlig vigtigt i forbindelse med et stadig mere krævende politisk klima. Konsekvent og effektiv indberetning øger ansvarligheden i forbindelse med EU's udgifter, og ikke kun med henblik på at overholde lovgivningen. Det bidrager til at inddrage borgerne og andre interessenter og til at genopbygge deres tillid og tiltro til Den Europæiske Union. 2018 var også året, hvor Kommissionen fremsatte sine forslag til den kommende flerårige finansielle ramme i maj og juni 2018. . Der blev planlagt en omfattende udgiftsanalyse ( ) med en analyse af udbyttet af alle programmer. Min tilgang var at anvende europæisk merværdi som et grundlæggende kriterium for at understøtte alle fremtidige udgifter, styrke finansiering af nye prioriteter, modernisere eksisterende programmer, forenkle og strømline budgettet, hvor det var muligt, og give EU et mere fleksibelt budget. Jeg mener, at Kommissionen har foreslået et moderne budget for et EU, der beskytter, giver borgerne indflydelse og forsvarer dem, og som er afbalanceret og realistisk. En rettidig aftale om den fremtidige ramme vil bekræfte EU-institutionernes fælles forpligtelse på at få mest muligt ud af hver euro, der investeres gennem EU-budgettet. Günther H. Oettinger

Kommissær for budget og menneskelige ressourcer





RESUMÉ Resumé Denne årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet fremlægger de nyeste oplysninger om de resultater, der er opnået med midler fra EU-budgettet (del 1), og om, hvordan EU-budgettet forvaltes og beskyttes (del 2). Del 1 er opdelt efter budgetpost. Her forklares, hvordan EU's finansielle programmer har bidraget til EU's politiske prioriteter. Den indeholder også en oversigt over de seneste evalueringer af udbyttet af programmerne. 2018 var det femte år i den nuværende flerårige finansielle ramme, der løber fra 2014 til 2020. Som følge af den sene vedtagelse af den flerårige finansielle ramme var der forsinkelser i begyndelsen af perioden. EU's finansielle programmer er nu fuldt operationelle. De yder omfattende og konkret støtte til EU's politiske prioriteter på en lang række områder. Budgetpost 1A — Fremme af beskæftigelse, vækst og investeringer Da Juncker-Kommissionen tiltrådte i kølvandet på den økonomiske og finansielle krise, lovede den at få flere mennesker i arbejde. Sammen med medlemsstaterne har den opfyldt dette løfte. Flere europæere end nogensinde – 240,7 mio. mennesker – er nu i arbejde. Over 12 mio. af disse job er blevet skabt siden starten af den siddende Kommissions mandat. Ungdomsarbejdsløsheden er på sit laveste niveau siden 2008, om end den stadig er for høj i mange dele af EU. EU-budgettet har været medvirkende til at skabe disse resultater og er fortsat en vigtig kilde til investeringer i hele Europa. Der er blevet skabt mere end 12 mio. arbejdspladser, siden Juncker-Kommissionen tiltrådte. Arbejdsløsheden blandt unge faldt fra 24 % i 2014 til 14 % i december 2018. EU-budgettets prioritet i 2018 var at bygge videre på den økonomiske genopretning, navnlig ved yderligere fremme af investeringer. Investeringsniveauet er steget betragteligt takket være investeringer for over 408 mia. EUR ( ), der blev udløst af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. Denne fond, som Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe i fællesskab lancerede( ) i 2015, tiltrækker private investeringer på områder som transport, energi, sundhedspleje, små og mellemstore virksomheder samt informations- og kommunikationsteknologi. Den forstærker således virkningen af EU's budget. Levetiden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer blev forlænget fra midten af 2018 til udgangen af 2020 med et nyt investeringsmål på 500 mia. EUR ( ). Det forventes, at denne plan vil bidrage til at skabe ca. 1,4 mio. nye arbejdspladser frem til 2020, og at EU's bruttonationalprodukt vil stige med ca. 1,3 %. Takket være disse investeringer har yderligere 11 mio. husstande fået adgang til højhastighedsinternet, over 4 mio. husstande får energi fra vedvarende energikilder, og 30 mio. europæere nyder godt af bedre sundhedspleje. Pr. 31. december 2018 havde Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer siden 2015 mobiliseret investeringer for over 370 mia. EUR i hele Europa, hvilket er betydeligt mere end det oprindelige mål på 315 mia. EUR og er på vej til at nå det forhøjede 2020-mål på 500 mia. EUR. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har bidraget til at finansiere opførelsen af en halv million boliger til overkommelige priser, forbedre sundhedstjenesterne for 30 mio. europæere, opgradere jernbane- og byinfrastrukturen for 95 mio. passagerer og lettet adgangen til finansiering for mere end 280 000 små og mellemstore virksomheder. Strategiske investeringer har også øget den økonomiske vækst og styrket konkurrenceevnen ved at finansiere vigtig transport-, energi- eller telekommunikationsinfrastruktur. Disse investeringer er koncentreret om områder, hvor EU skaber større resultater end anvendelsen af offentlige midler på nationalt plan. Connecting Europe-faciliteten spiller en vigtig rolle i udviklingen af sådanne infrastrukturer, som også forbereder grundlaget for et mindre CO2-intensivt EU-energinet. I 2018 blev der under denne facilitet stillet 1,4 mia. EUR til rådighed i EU-tilskud, som skal kombineres med støtte fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og andre kilder. Connecting Europe-faciliteten finansierer delvist en ny tunnel under det 18 km brede Femern Bælt mellem Rødby i Danmark og Puttgarden i Tyskland. Rejsetiden i bil mellem København og Hamborg vil blive forkortet med ca. 1 time og for jernbanetransport med 2 timer. EU-budgettet skaber også resultater via rumprogrammer såsom Galileo, Copernicus og EGNOS. Ingen medlemsstat kunne alene have bragt 26 satellitter i kredsløb, som siden udgangen af 2018 har været til gavn for 500 mio. ( ) brugere i hele verden. I 2018 blev der opsendt yderligere fire nye Galileo-satellitter for at forbedre overvågningen af havene, jorden og atmosfæren. EU's rumsignaler og -data er ved at ændre vores dagligdag med tjenester som f.eks. forbedret navigation, præcisionsjordbrug, overvågning af afgrøder, reaktion på naturkatastrofer, redning af menneskeliv til søs, eftersøgning og redning af personer, der er udstyret med nødradiosendere, og overvågning af fartøjer og olieudslip. Ved udgangen af 2018 benyttede 315 lufthavne i næsten alle EU-lande den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste, som gør det mere sikkert at lande under problematiske vejrforhold og bidrager til at undgå forsinkelser samt omlægning af flyruter. Fra april 2018 har Galileo været at finde i alle nye biler, der sælges i Europa. De er således blevet kompatible med eCall-nødopkaldssystemet. Copernicus har leveret beredskabskort for 80 % af oversvømmelserne i Europa. Dette hjalp de nationale beredskabstjenester med at få et bedre overblik over situationen og være mere effektive under redningsoperationer. 2018 markerede også et nyt kapitel i det europæiske forsvarssamarbejde med Den Europæiske Forsvarsfond. I 2018 blev der afsat 40 mio. EUR til forskningssamarbejde inden for innovative forsvarsteknologier og -produkter. Kommissionen har vedtaget toårige arbejdsprogrammer til samfinansiering af udviklingsprojekter om fælles forsvarskapacitet i 2019-2020 med et EU-bidrag på 500 mio. EUR. EU investerer ( ) 35 mio. EUR i forskningsprojektet Ocean2020. Dette projekt samler 42 partnere fra 15 EU-medlemsstater for at støtte maritime overvågningsmissioner til søs ved at integrere droner og ubemandede undervandsbåde i flådeoperationer. Støtte til banebrydende forskning og innovation EU-budgettet har fortsat bidraget til EU's forpligtelse til at støtte banebrydende forskning og innovation med fokus på samarbejde på tværs af lande, industriel relevans og stordriftsfordele. Horisont 2020, EU's rammeprogram for forskning og innovation, er verdens største tværnationale program for finansiering af forskning. Det er også det største europæiske forsknings- og innovationsprogram nogensinde med knap 80 mia. EUR i støtte til rådighed over syv år ( ). I 2018 blev der lanceret indkaldelser af forslag til i alt 10 mia. EUR i forbindelse med Horisont 2020. Ved hjælp af midler fra Horisont 2020 har Det Fælles Forskningscenter udviklet det eneste verdensomspændende automatiske tsunamivarslingssystem, som det også varetager driften af. Systemet kan hurtigt beregne den anslåede bølgehøjde og rejsetid og sender automatisk en varslingsmeddelelse gennem det globale katastrofevarslings- og koordineringssystem .

Horisont 2020 giver en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation. Programmet er særdeles vigtigt for at sikre, at EU fortsat leverer videnskab og teknologi i verdensklasse. Det bidrager til at fjerne hindringer for innovation og gør det lettere for den offentlige og private sektor at samarbejde om at levere løsninger på store samfundsmæssige udfordringer. EU's støtte til forskning og innovation fremmer samarbejdet mellem forskerhold på tværs af landegrænser og fagområder, hvilket er et afgørende aspekt ved banebrydende opdagelser. Horisont 2020 gør det muligt for EU at opfylde prioriteter som f.eks. Parisaftalen om klimaændringer ( ). Horisont 2020 har direkte bidraget til det overordnede mål om at styrke Europas industrielle lederskab og konkurrenceevne. Det har især været effektivt med hensyn til at stimulere innovation i små og mellemstore virksomheder. Det overordnede mål om en deltagelsesgrad på 20 % blev endda overgået ( ). Fællesforetagendet for europæisk højtydende databehandling påbegyndte sine aktiviteter i november 2018. Det vil samle ressourcer fra EU og deltagende lande om at opbygge supercomputer- og datainfrastruktur i verdensklasse i Europa samt et konkurrencedygtigt innovationsøkosystem inden for teknologier og applikationer i Europa. Takket være forskning og delvis finansiering fra Horisont 2020 i 2018 fik en kvinde på 45 år i Sverige foretaget en operation, hvor hun fik en permanent robothånd, som hun kan bruge til daglig. Støtte til unge europæere EU-budgettet har åbnet muligheder for at studere og rejse i udlandet og hjulpet unge arbejdsløse med at finde arbejde eller tilmelde sig en uddannelse for at øge deres chancer for at finde et job. Hvert år modtager flere end 3,5 mio. unge, som er registreret under ungdomsgarantiordningen, et tilbud om beskæftigelse, uddannelse, et praktikophold eller en læreplads. Siden 2014 har flere end 14 mio. i alt nydt godt af denne ordning. Erasmus+ er blandt europæernes vigtigste muligheder for at opleve europæisk identitet i al sin mangfoldighed. I 2018 gav Erasmus+ ca. 800 000 lærere, lektorer, undervisere, uddannelsespersonale og unge arbejdstagere mulighed for at erhverve nye kvalifikationer i udlandet og forbedre deres fremtidige beskæftigelsesegnethed. Flagskibsprogrammet viste sin fleksibilitet med sin støtte til etableringen af "europæiske universiteter" og virtuelle udvekslinger under Erasmus+. Kommissionen har desuden iværksat et pilotprojekt, DiscoverEU ( ), der giver unge på 18 år mulighed for at rejse i Europa, lære af andre kulturer og udforske deres europæiske identitet. Kommissionen har til hensigt at udvikle DiscoverEU yderligere og har derfor inkluderet det i sit forslag til det næste Erasmus-program. Programmet Det Europæiske Solidaritetskorps ( )fik sine egne regler og sit eget budget og gav et stort antal unge mulighed for at hjælpe, udforske, lære og udvikle sig gennem aktiviteter såsom at hjælpe de socialt dårligst stillede, tage vare på miljøet eller genopbygge og skabe håb i lokalsamfund efter en naturkatastrofe. Siden programmet blev indført i 1987, har over 10 mio. mennesker deltaget i Erasmus. Mellem juli og oktober 2018 fik omkring 15 000 unge mulighed for at udforske Europa med tog med et DiscoverEU-rejsekort. Yderligere 14 500 blev udvalgt i ansøgningsrunden i november 2018. Ved udgangen af december 2018 havde ca. 100 000 samfundsbevidste unge meldt sig til at deltage i det europæiske solidaritetskorps. Næsten 11 000 af dem havde støttet dårligere stillede enkeltpersoner og lokalsamfund i hele Europa, hovedsageligt gennem frivilligt arbejde. Bidragene fra EU's budget til gennemførelse af ungdomsgarantien har været betydelige: De har givet unge mulighed for at studere og rejse i udlandet og hjulpet dem med at finde beskæftigelse eller adgang til uddannelse for at øge deres chancer for at finde et job. Hvert år har over 3,5 mio. unge, som er registreret under ungdomsgarantiordningen, siden lanceringen ( ) fået et tilbud om beskæftigelse, fortsat uddannelse, et praktikophold eller en læreplads. Budgetpost 1B — Fremme af jobskabelse, bæredygtig vækst og innovation gennem samhørighedspolitikken Samhørighedspolitikken har med et budget på 352 mia. EUR (for 2014-2020), næsten en tredjedel af det samlede EU-budget, til formål at reducere uligheder og støtte økonomisk, social og territorial samhørighed i EU. De virkningsfulde bidrag fra denne politik er synliggjort ved, at de mindre udviklede medlemsstater og regioner har halet ind på resten af EU med hensyn til produktivitet og bruttonationalprodukt pr. indbygger. Midlerne støtter direkte opfyldelsen af EU's centrale prioriteter samt gennemførelsen af landespecifikke henstillinger i forbindelse med det europæiske semester, og de sikrer de nødvendige investeringsvilkår gennem opfølgning af de forhåndsbetingelser, der blev fastsat for programmerne i 2014-2020. Det forventes, at hver euro fra investeringer under samhørighedspolitikken i perioden 2007-2013 vil øge bruttonationalproduktet med 2,74 EUR inden 2023. I samme periode blev der skabt ca. 1,3 mio. job. Støtten fra EU-budgettet til medlemsstater og regioner til at løse nye og vedvarende udfordringer blev videreført, f.eks. til udnyttelse af globaliseringen, bekæmpelse af arbejdsløshed, håndtering af industrielle ændringer, indarbejdelse af innovation og digitalisering, omskoling, forvaltning af migration på lang sigt og bekæmpelse af klimaændringer, herunder overgangen til en mindre kulstofintensiv økonomi og transport. EU's investeringer i transport har været fokuseret på at fjerne flaskehalse ved at reparere og forbedre 7 500 km gamle veje og anlægge 3 100 km nye veje (projekter, som blev udvalgt frem til udgangen af 2018). Takket være investeringer gennem samhørighedspolitikken er energiforbruget i offentlige bygninger faldet med 5,2 terawatt-timer pr. år i forhold til tidligere. Derudover er der 748 km nye eller forbedrede sporvogns- og metrolinjer og næsten 7 500 km nye eller opgraderede jernbanestrækninger. Ved udgangen af 2017 havde over 15 mio. mennesker gavn af støtte fra Den Europæiske Socialfond til at finde bedre jobmuligheder og udvikle deres færdigheder, flere end 1,7 mio. arbejdsløse fandt et arbejde, og over 2 mio. mennesker erhvervede nye kvalifikationer. Budgetpost 2 — EU-budgettet bidrager til at moderniseringen af EU's landbrugssektor, sikre fødevarer af høj kvalitet, et bæredygtigt landbrug og udviklingen af landdistrikter

Den fælles landbrugspolitik har bidraget til at opnå en afbalanceret territorial udvikling og til at mindske indkomstforskellen både mellem landbrugssektoren og andre sektorer og mellem medlemsstater og regioner. Politikken bidrager også til, at EU's vitale fødevareproduktion fortsat er bæredygtig. Direkte udbetalinger styrker indtægterne og giver landbrugere, der står over for store pris- og produktionsudsving, en relativ indtægtsstabilitet. EU-budgettet leverer de midler, der er nødvendige for et robust, bæredygtigt og konkurrencedygtigt landbrug. Ca. 6,5 mio. landbrugere modtog direkte betalinger fra denne støtte, som udgjorde 38 % af deres landbrugsindtægter. Siden 2014 har Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne bidraget til at modernisere over 51 400 unge landbrugeres bedrifter, uddanne mere end 1 mio. deltagere, støttet økologisk landbrug på næsten 16 mio. ha og investeret over 255 mio. EUR i produktion af vedvarende energi. Den Europæiske Hav- og Fiskerifond støtter miljømæssigt bæredygtigt, ressourceeffektivt, innovativt, konkurrencedygtigt og videnbaseret fiskeri og akvakultur. Disse bestræbelser betyder, at EU fortsat er førende på internationalt plan inden for bæredygtig havforvaltning. EU er førende inden for bæredygtighed og klimapolitik Som led i sin forpligtelse til at bekæmpe klimaændringer har EU indarbejdet udgifter for 32 mia. EUR til bekæmpelse af klimaændringer i alle EU-programmer, særlig samhørighedspolitikken og energi-, transport-, forsknings- og innovationspolitik samt den fælles landbrugspolitik og EU's udviklingspolitik, hvilket gør EU-budgettet til en primær drivkraft inden for bæredygtighed. Dette svarer til 20,7 % af budgettet for 2018. Det seneste skøn er, at tallet vil være 210 mia. EUR (19,7 %) for hele programmeringsperioden. Mellem 2014 og 2020 investerer Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden 54,8 mia. EUR ( ) i klimarelaterede mål. Disse investeringer støtter overgangen til en lavemissionsøkonomi ved at fremme produktion og distribution af energi, der er genereret fra vedvarende energikilder, fremme energieffektivitet, gennemføre smarte distributionssystemer, fremme forskning og innovation i lavemissionsteknologier, investere i tilpasning til klimaændringer, fremme investeringer med henblik på at håndtere specifikke risici, sikre modstandsdygtighed over for katastrofer og udvikle katastrofehåndteringssystemer. Projekter, der har modtaget støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden, har gjort det muligt at istandsætte boliger til 875 000 familier, der vil nyde godt af nedsat energiforbrug, og forbinde yderligere 3,3 mio. brugere til intelligente energinet. En række projekter støttede også yderligere kapacitet til at producere vedvarende energi (7 670 MW). I 2018 blev der afsat 522 mio. EUR til LIFE-programmet. Via dette program yder EU-budgettet støtte til miljø- og naturbevaringsprojekter samt klimaindsatsen. Dette omfatter store investeringer i projekter, der vil gøre det muligt at genanvende mere plast. Omdannelse af dette affald til råvarer af høj kvalitet til bil-, bygge- og emballeringsbranchen er et eksempel på, hvordan LIFE yder praktisk støtte til målene i EU-strategien for plast i en cirkulær økonomi. Projekter, der støttes af LIFE-programmet, har bidraget til at omstille til en ressourceeffektiv, cirkulær, kulstoffattig og klimaresistent økonomi, standse og vende biodiversitetstabet, bremse forringelsen af økosystemer ved at forbedre miljøkvaliteten, herunder luft, vand og jord, og forbedre miljø- og klimaforvaltningen på alle niveauer. Budgetpost 3 — EU-budgettet er en vigtig del af EU's overordnede strategi for migrationspolitik EU-budgettet støttede den løbende omfattende EU-indsats i forbindelse med migrationsudfordringerne og forvaltningen af EU's ydre grænser. I 2018 blev EU's omfattende strategi for migration fortsat anvendt på alle fronter: tættere samarbejde med partnerlande, bedre forvaltning af de ydre grænser og mere effektive og operationelle redskaber til at beskytte vores grænser og forvalte migrationen inden for EU i en ånd af solidaritet og ansvarlighed. Sammen med målrettet støtte fra samhørighedspolitikken til integration af migranter på længere sigt og EU's eksterne instrumenter spillede særlige instrumenter såsom Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden en vigtig rolle for den hurtige håndtering af migrationsspørgsmål. Indsatsen i forbindelse med den europæiske dagsorden for migration bidrog på positiv vis til at erstatte den usikre og ukontrollerede migration med en sikker, velordnet og regulær migration. Under EU's igangværende genbosættelsesordning har 20 medlemsstater forpligtet sig til at genbosætte over 50 000 mennesker inden oktober 2019. Ved udgangen af 2018 var 24 000 af disse forpligtelser allerede blevet opfyldt, og disse mennesker havde fået husly i EU. Efter spidsbelastningen i 2015, hvad angår antallet af migranter, der ankom til EU, ligger migrationsstrømmene nu på niveauet fra før krisen. Antallet af irregulære grænsepassager ind i EU faldt til 150 100 i 2018. Dette er det laveste tal i fem år. Siden 2015 er der skabt lovlige migrationskanaler til EU for personer med behov for international beskyttelse. EU's genbosættelsesprogrammer har sikret sikre og lovlige migrationsveje for næsten 50 000 mennesker (pr. 31. december 2018). Erklæringen fra EU og Tyrkiet fra 2016 samt faciliteten for flygtninge i Tyrkiet er stadig yderst vigtige for at mindske antallet af irregulære og farlige grænsepassager til de græske øer fra det tyrkiske fastland, for at redde liv til søs og for at fremme genbosættelsen af syrere, der har behov for international beskyttelse. EU har støttet Tyrkiet i dets bestræbelser på at yde ly og støtte til over 4 mio. registrerede syriske flygtninge. Ved udgangen af 2018 var 1,5 mio. af de mest sårbare flygtninge blevet hjulpet med humanitær bistand via det sociale krisesikkerhedsnet — en støtteordning i form at et socialt sikkerhedsnet. Derudover blev over 410 000 elever støttet i deres skolegang (inden for rammerne af programmet om betingede kontantoverførsler til uddannelse). Yderligere 600 000 børn har fået hjælp til at integrere sig i det tyrkiske skolesystem. Takket være faciliteten for flygtninge i Tyrkiet er der bygget 136 nye skoler, 410 000 flygtningebørn går nu i skole, og 60 000 elever går i opsamlingsklasser. Der er nu 178 sundhedscentre i drift. Der er ydet støtte til fire mio. grundlæggende sundhedskonsultationer, og 650 000 flygtningebørn er blevet vaccineret ( ). Ligesom i Tyrkiet har EU ydet væsentlig humanitær bistand til internt fordrevne personer i Syrien og flygtninge og værtssamfund i Jordan og Libanon samt hjulpet i Irak og Egypten. Overordnet set har EU's regionale trustfond som reaktion på den syriske krise ydet støtte til omkring 2 mio. syriske flygtninge og værtssamfund i 2018. Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning, der finansieres over EU-budgettet, har med sit udvidede mandat styrket sin tilstedeværelse ved EU's ydre grænser væsentligt. Målet er at støtte medlemsstaterne i deres grænseforvaltning og i fællesskab gennemføre integreret grænseforvaltning på EU-plan. I 2018 udstationerede Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i alt ca. 11 000 grænsevagter for at bistå medlemsstaterne i forreste linje. Dette gjorde det muligt at redde 37 000 migranter, fange næsten 1 200 menneskesmuglere og koordinere/tilrettelægge hjemsendelse af næsten 14 000 migranter. Derudover har Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden muliggjort frivillig tilbagesendelse af næsten 39 500 personer ().

EU-budgettet bidrager fortsat til at gøre EU til et mere sikkert sted at bo og arbejde Sikkerhedstruslerne i Europa er blevet mere alvorlige og forskelligartede. De forekommer i form af terrorangreb, nye typer af organiseret kriminalitet og cyberkriminalitet. For at beskytte befolkningen mod sådanne trusler har EU ydet finansiering til og støttet samarbejdet i forbindelse med f.eks. at bekæmpe hvidvaskning af penge, opsnappe og beslaglægge forfalskninger og bekæmpe desinformationskampagner. Under Connecting Europe-faciliteten blev der oprettet en platform til frivilligt samarbejde for at styrke beredskab og reaktion på cyberangreb. EU bidrager således til en løsning for hele EU på en trussel, som ikke holder sig inden for nationale grænser. EU har udvist solidaritet inden for sine grænser ved at koordinere og finansiere katastrofebistand, støtte landbrugere, der er ramt af tørke, eller medarbejdere, der er ramt af omfattende virksomhedsomstruktureringer. I lyset af de vanskeligheder, som landbrugere stod overfor i løbet af sommertørken, blev de tilbudt højere forskudsbetalinger som hjælp til fodring af deres dyr. I 2018 gik 4,5 mio. EUR fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen til 730 medarbejdere, der havde mistet deres arbejde i den portugisiske beklædningssektor. Siden 2003 har EU deltaget i 163 officielle missioner, og udsendt 560 eksperter for at beskytte mennesker verden over. I 2018 bidrog en hidtil uset stor EU-civilbeskyttelsesindsats med at bekæmpe skovbrande i Sverige: mere end 360 brandfolk, syv flyvemaskiner, seks helikoptere og 67 køretøjer blev mobiliseret. Budgetpost 4 — EU-budgettet har bidraget til styrkelsen af EU's rolle som global aktør EU's budget gjorde det muligt for Unionen at bevare sit fokus på investeringer i vores partneres bæredygtighed og modstandsdygtighed, navnlig gennem det europæiske naboskabsinstrument og instrumentet til førtiltrædelsesbistand. EU hjælper sine nabolande med at videreudvikle stabile demokratiske institutioner og med samtidig at opnå højere velstand. Dette bidrog til øget stabilitet ved Europas grænser. I 2018 ydede EU også lederskab og støtte til atomaftalen med Iran ( ), Parisaftalen om klimaændringer, FN's mål for bæredygtig udvikling, nye handelsaftaler med et øget fokus på bæredygtig udvikling, samarbejde med Den Afrikanske Union ( ) og forbindelser med De Forenede Nationer. Sammen med medlemsstaterne er EU verdens største donor af humanitær bistand. Det betyder, at EU kan yde støtte, der redder liv under naturkatastrofer og menneskeskabte konflikter i hele verden. I 2018 blev der brugt mere end 1,4 mia. EUR på humanitær bistand i over 90 lande. En betydelig del blev brugt til at støtte befolkninger, der var berørt af konflikter i Syrien og flygtninge i nabolandene. I 2018 blev der afsat yderligere 15 mio. EUR til at skabe de nødvendige betingelser for frivillig, sikker og værdig tilbagevenden af Rohingya-flygtninge, der er flygtet fra Myanmar/Burma til Bangladesh ( ). EU kan i sine bestræbelser på at levere resultater for 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling støtte sig til forskellige instrumenter inden for udviklingssamarbejde i overensstemmelse med den europæiske konsensus om udvikling ( ). EU søger at målrette midlerne til de lande, der er i størst nød. Den foreslog også et paradigmeskift i forbindelserne mellem EU og Afrika til at opbygge et ægte og fair partnerskab med fokus på gensidige økonomiske interesser og i fuld overensstemmelse med Afrikas 2063-dagsorden ( ) samt flagskibsinitiativer såsom det afrikanske kontinentale frihandelsområde. Som en del af den eksterne investeringsplan for Europa støttede EU-budgettet i 2018 mobiliseringen af finansiering til Afrika og de europæiske naboskabslande ( ). Til dette formål anvendes Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling til at tiltrække flere private investeringer. I 2018 underskrev Kommissionen den første garantiaftale (risikodelingsfaciliteteten NASIRA). Denne EU-aftale på op til 75 mio. EUR forventes at mobilisere investeringer til iværksættere i Afrika syd for Sahara og i de europæiske naboskabslande. Den forventes at bidrage til skabelsen af 800 000 arbejdspladser og hjælpe dem, der kæmper med at få adgang til overkommelige lån, som f.eks. internt fordrevne, flygtninge, tilbagevendte, kvinder og unge mennesker. Kommissionens førsteprioritet er at sikre, at EU-budgettet forvaltes fornuftigt og er beskyttet mod fejl og svig Derfor stræber Kommissionen efter at nå de højeste standarder inden for økonomisk forvaltning hvad angår effektivitet, produktivitet og sparsommelighed. Den stræber også efter at sikre, at revisioner og kontroller er omkostningseffektive. Dette er fokus for del 2 i denne rapport. Kommissionen er ansvarlig for at sikre, at EU's midler udnyttes korrekt, uanset om midlerne forvaltes direkte af Kommissionens tjenestegrene eller af gennemførelsespartnere. 71 % af udgifterne afholdes af myndigheder i medlemsstaterne gennem delt forvaltning, og 8 % af bemyndigede enheder gennem indirekte forvaltning. For at opfylde sine forpligtelser har Kommissionen indført en effektiv model for ansvarlighed og kvalitetssikring samt robuste rammer for intern kontrol. Inden for disse rammer træffer Kommissionens tjenestegrene — i samarbejde med medlemsstaterne og bemyndigede enheder (på grundlag af deres forpligtelser til at beskytte EU-budgettet), når dette er relevant — foranstaltninger til at forebygge fejl, uregelmæssigheder og svig, og når disse forekommer, træffes der foranstaltninger til at afhjælpe situationen. Desuden har Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig til opgave at gennemføre uafhængige undersøgelser af svig og korruption med EU-midler og udvikle EU-politikker til bekæmpelse af svig. 2018 var også det år, hvor der blev vedtaget en ny finansforordning, som navnlig indfører en betydelig forenkling af de finansielle regler for støttemodtagere. Risikoen forbundet med finansielle transaktioners lovlighed og formelle rigtighed er under 2 % Kommissionens mål for "risiko ved betaling", der påvirker EU's indtægter og udgifter, som skønnes efter gennemførelsen af forebyggende kontroller, men før anvendelse af korrigerende foranstaltninger, er, at den skal holdes under 2 % — hvilket Kommissionen opnåede igen i 2018. Samlet set skønnes det, at "risikoen ved betaling" er på 1,7 % af de samlede relevante udgifter i 2018. Kommissionens tjenestegrene iværksætter foranstaltninger vedrørende de segmenter, hvor risikoen ved betaling er over 2 %.

EU's finansielle programmers flerårige karakter gør det muligt at rette fejl selv flere år efter udbetalingerne og indtil afslutningen af programmerne. Tjenestegrenene har anslået de samlede fremtidige korrektioner til 0,9 % af de samlede relevante udgifter i 2018. I 2018 geninddrev Kommissionen 3,2 mia. EUR. Disse finansielle korrektioner og inddrivelser er nødvendige forebyggende og korrigerende foranstaltninger til beskyttelse af EU-budgettet. Kommissionens mål i forbindelse med forvaltningen af EU's budget er at sikre, at den resterende "risiko ved betaling" er meget lav, når et program afsluttes, og alle kontroller er udført. Samlet set anslår Kommissionen, at dette kun vil være 0,8 % i 2018 af de samlede relevante udgifter — dvs. under 1 %. I 2018 afgav Den Europæiske Revisionsret for det andet år i træk en revisionserklæring med forbehold og ikke en negativ revisionserklæring om lovligheden og den formelle rigtighed af transaktionerne i EU-budgettet for 2017. Dette bekræfter, at der er gjort betydelige fremskridt, og at en væsentlig del af EU-budgettet er i skønneste orden.



Intensivering af bekæmpelsen af svig Kommissionen har længe fulgt et strengt princip om nultolerance over for svig. Kommissionens reviderede og styrkede strategi for bekæmpelse af svig danner en solid politisk ramme for forebyggelse, opdagelse, efterforskning af og reaktion på svig, og den bidrager til, at Kommissionens tjenestegrene fungerer godt med hensyn til at beskytte EU's finansielle interesser. Den reviderede strategi for bekæmpelse af svig vil bidrage til at sikre, at Kommissionens tjenestegrene er fuldstændig klædt på til gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme for perioden 2021-2027. Den nye strategi tager højde for en vigtig udvikling i EU-lovgivningen om bekæmpelse af svig (f.eks. oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed) samt de seneste konklusioner fra Den Europæiske Revisionsret om styringen af risikoen for svig i EU's udgifter. Vedtagelsen af den reviderede strategi vil styrke bekæmpelsen af svig yderligere. Forslagene til de nye finansielle programmer har også været genstand for svigsikring udført af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig. Den nye finansforordning af 2018 har styrket behandlingen af interessekonflikter, og Kommissionen har fremsat vigtige forslag om beskyttelse af EU's budget mod generaliserede mangler ved retsstatsprincippet i medlemsstaterne, hvilket bl.a. omfatter videreførelsen af EU's betalinger betinget af overholdelse af retsstatsprincippet. Systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse er blevet yderligere forbedret. Disse foranstaltninger vil beskytte EU-budgettet endnu mere effektivt i de kommende år. Forvaltningen tilvejebringer rimelig sikkerhed, og Kommissionen påtager sig det politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet. På grundlag af de sikkerhedsopbyggende elementer, der understøtter deres erklæring, gav samtlige ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede rimelig sikkerhed for, 1) at oplysningerne i deres årlige aktivitetsrapport giver et retvisende billede, 2) at de midler, der var afsat til aktiviteterne, er blevet anvendt til det tiltænkte formål, og 3) at de indførte kontrolprocedurer giver de nødvendige garantier for de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed — om nødvendigt med forbehold for a) fuld gennemsigtighed og yderligere foranstaltninger. Der blev afgivet 40 forbehold — to mere end sidste år. For hvert forbehold er der vedtaget en handlingsplan for at afhjælpe de underliggende svagheder og begrænse de hermed forbundne risici. Halvdelen af forbeholdene vedrører de "arvede" programmer for perioden 2007-2013 og har en meget begrænset økonomisk indvirkning. På grundlag af revisionserklæringerne fra Kommissionens ved delegation bemyndigede anvisningsberettigede påtager kommissærkollegiet sig det politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet. Et nyt langsigtet budget til en Union, der beskytter, styrker og forsvarer Sideløbende med gennemførelsen af budgettet blev 2018 også det år, hvor arbejdet på en ny flerårig finansiel ramme for Den Europæiske Union blev sat i gang. I maj 2018 fremlagde Kommissionen sine forslag til et nyt, moderne og langsigtet budget for EU for perioden 2021-2027. Forslagene er udarbejdet med henblik på at skabe resultater ud fra de politiske prioriteringer, der blev vedtaget af EU's ledere i Bratislava og Rom. I henhold til disse forslag vil finansieringen blive intensiveret på en række områder af afgørende betydning for Europas fremtid, herunder en koordineret europæisk løsning på migrationsrelaterede udfordringer, bekæmpelse af terrorisme og organiseret kriminalitet, digital omstilling, klimaindsats, programmer rettet mod unge samt forskning og innovation, og den vil samtidig sikre, at traditionelle politikker, der støtter Unionens vigtige mål om solidaritet, bliver moderniseret og bevarer et fornuftigt finansieringsniveau for alle medlemsstater og regioner i forbindelse med samhørighedspolitikken. Kommissionens forslag er baseret på en udgiftsanalyse — en omfattende vurdering af de indhøstede erfaringer fra nuværende og tidligere programmer. Dette har gjort det muligt for Kommissionen at foreslå væsentlige moderniseringer: ·et stærkt fokus på europæisk merværdi og behovet for at yde en passende støtte til nye og presserende prioriteter såsom forskning og innovation, digital økonomi, unge, migration og grænseforvaltning, sikkerhed og forsvar samt foranstaltninger udadtil; derudover lægges der øget vægt på bæredygtighed, herunder et mere ambitiøst mål for integrering af klimaindsatsen ·en strømlinet og mere gennemsigtig opbygning af det fremtidige budget ·en drastisk reduktion af antallet af programmer samtidig med oprettelsen af nye integrerede programmer på områder som investering i mennesker, det indre marked, strategiske investeringer, rettigheder og værdier samt foranstaltninger udadtil og øget fokus på synergier mellem instrumenter

·forenkling af finansieringsreglerne for at mindske bureaukratiet for modtagere og forvaltende myndigheder samt større fokus på performance og resultater samt ·et mere fleksibelt budget, som gør det muligt at reagere hurtigt i en verden i hastig forandring. Eurogruppen nåede til enighed om kendetegnene for et budgetinstrument til konvergens og konkurrenceevne inden for euroområdet. Dette vil fremme samhørigheden i Unionen ved at styrke Den Økonomiske og Monetære Unions modstandsdygtighed. Det er også almindeligt anerkendt, at den nye mekanisme til at sikre, at generaliserede mangler i medlemsstaterne for så vidt angår retsstatsprincippet ikke bringer budgettet i fare, vil udgøre et væsentligt element i en aftale om den fremtidige flerårige finansielle ramme. Der har også været fremskridt i Kommissionens arbejde vedrørende forslag om at modernisere indtægtssiden i EU's budget. Sikring af en aftale om den fremtidige ramme prioriteres højt i de kommende måneder, og samtidig fortsættes arbejdet på at maksimere de nuværende finansielle programmers bidrag til EU's velstand og sikkerhed. Styrkelse af Kommissionens forvaltning I november 2018 vedtog Kommissionen en række målrettede foranstaltninger med henblik på at styrke forvaltningen. Denne reform styrker Kommissionens veletablerede og effektive model for økonomisk ansvarlighed, der er baseret på en klar fordeling af ansvaret mellem det politiske niveau, institutionsniveauet og tjenestegrenenes niveau. Kernen i denne reform er en rationalisering af forvaltningsenhederne, som foretages af administrationsrådet under generalsekretærens ledelse. Administrationsrådet vil føre tilsyn og bidrage med strategiske retningslinjer på områder såsom tildeling af menneskelige ressourcer, risikostyring, strategisk planlægning og programmering, databeskyttelse, sikkerhed og forretningskontinuitet, intern kommunikation og politikker til bekæmpelse af svig. Derudover vil denne reform forenkle forvaltningen af informationsteknologi og det sikkerhedspolitiske landskab, styrke institutionens risikostyring og afklare Revisionsopfølgningsudvalgets rolle. ÅRLIG FORVALTNINGS- OG EFFEKTIVITETSRAPPORT FOR 2018 Indledning Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU-budgettet for 2018 tjener som Kommissionens primære informationsgrundlag for den årlige dechargeprocedure ( ), ved hvilken Europa-Parlamentet og Rådet kontrollerer gennemførelsen af EU-budgettet. Kommissionen lægger stor vægt på at sikre, at EU-budgettet forvaltes forsvarligt og korrekt og på at samarbejde med alle berørte parter for at sikre, at budgettet leverer målbare resultater i praksis. Rapporten giver et overblik over de seneste oplysninger om udbyttet af budgettet. Den indeholder også en detaljeret beretning om spørgsmål vedrørende forvaltning og beskyttelse af EU-budgettet. Denne rapport indeholder følgende to overordnede dele. Del 1 beskriver med eksempler, hvordan EU's budget støtter EU's politiske prioriteter. Den indeholder de seneste tilgængelige data om de resultater, der er opnået frem til udgangen af 2018. Der trækkes på oplysninger fra de årlige aktivitetsrapporter for 2018, der er udarbejdet af alle Kommissionens tjenestegrene, og andre kilder, som f.eks. programerklæringer, evalueringsrapporter, undersøgelser og gennemførelsesrapporter vedrørende EU-programmer. Det centrale spørgsmål i denne del er, om EU-budgettet udnyttes bedst muligt til at levere håndgribelige resultater for alle europæere. Kommissionen kan ikke sikre dette alene – det er et fælles ansvar, som den bærer sammen med medlemsstaterne, regionerne, ngo'er, støttemodtagere og alle dem, som er involveret i gennemførelsen af EU-budgettet. Denne del indeholder evalueringen ( ) af EU's finanser på grundlag af de opnåede resultater. Der er flere udbyttedata i programerklæringerne og i oversigten over programmernes resultater, der offentliggøres af Kommissionen sammen med udkastet til det årlige budget. I del 2 beskrives udviklingen i forbindelse med den interne kontrol, den økonomiske forvaltning og beskyttelse af EU-budgettet. Denne del er ligeledes baseret på de årlige aktivitetsrapporter, der udarbejdes af Kommissionens tjenestegrene, og hvori det interne kontrolmiljø og hertil knyttede spørgsmål beskrives i detaljer. I det omfang der i løbet af året opstod problemer, beskrives det i rapporten, hvordan Kommissionens tjenestegrene har løst dem. Denne del giver et sammendrag af: ·styring af risici med hensyn til lovlighed og formel rigtighed ·forvaltning af kontrollernes omkostningseffektivitet og revision af strategier for bekæmpelse af svig ·beskyttelse af EU-budgettet samt ·forvaltningserklæringen til kommissærkollegiet. Denne rapports overordnede konklusion drages på grundlag af forvaltningserklæringerne fra alle tjenestegrenene og den sikkerhed, der er opnået gennem det interne revisionsarbejde. Denne konklusion gør det muligt for Kommissionen gennem vedtagelsen af denne rapport at påtage sig det overordnede politiske ansvar for forvaltningen af EU-budgettet for 2018. Den årlige forvaltnings- og effektivitetsrapport vedrørende EU's budget for 2018 er en del af den overordnede pakke om integreret regnskabs- og ansvarlighedsrapportering ( ). Den indeholder også årsregnskaberne ( ), en langsigtet prognose for fremtidige indgående og udgående pengestrømme ( ) for de næste fem år, beretningen om interne revisioner ( ) og beretningen om opfølgning ( )på decharge. Del 1

Effektivitet og resultater Det er særdeles vigtigt for Kommissionen at skabe merværdi af hver euro, der bruges. Formand Juncker slog tonen an i begyndelsen af sit mandat: "Det er ikke nok at fordele pengene fornuftigt. Vi skal gøre mere med færre midler. Vi må få det bedste ud af budgettet og bruge pengene på en intelligent måde. […] Folk ønsker, at vi opnår resultater. De ønsker også at vide, hvordan vi bruger skatteydernes penge." ( ) EU-budgettet er koncentreret om områder, hvor samling af ressourcer til løsning af fælles problemer kan gavne alle europæere i form af resultater, som ikke ville blive opnået lige så virksomt eller effektivt af medlemsstaterne alene. Dette gælder på områder så forskellige som grænseoverskridende infrastruktur, forvaltning af de ydre grænser, storstilede rumprojekter og tværeuropæisk forskning. Fokus på europæisk merværdi er det centrale i Kommissionens forslag om den flerårige finansielle ramme for 2021-2027.

Denne del begynder med et overblik over EU's budget og dens resultatramme. Dette efterfølges af en kort oversigt over, hvordan det nuværende og fremtidige langsigtede budget bidrager til EU's politiske dagsorden, der blev fastsat af EU's ledere i Bratislava, Rom og Sibiu, samt til internationale prioriteter såsom klimamålene og FN's mål for bæredygtig udvikling. Derefter fremlægges i denne del de nyeste oplysninger om de resultater, der er opnået med EU-budgettet frem til udgangen af 2018. Disse oplysninger er bygget op omkring budgetposterne i den aktuelle flerårige finansielle ramme. Rapporten beskriver også, hvordan disse programmer bidrager til Juncker-Kommissionens politiske prioriteter. Hvilken type data, der rapporteres, afhænger af programmernes udviklingstrin og varierer således fra inputdata til udgiftsresultater fra den tidlige fase. De endelige evalueringer af virkningen af programmerne foreligger ikke endnu, hvorfor den endelige rapportering først kan foretages på et senere tidspunkt. Rapporten omfatter områder, hvor udbyttet ikke har stået mål med forventningerne, eller hvor der er fundet mangler i programmets udformning i forbindelse med evalueringer og revisionsarbejde. Denne information bruges som vidensgrundlag for gennemførelsesafgørelser vedrørende de aktuelle finansielle programmer og til at informere de lovgivere, der udformer det fremtidige langsigtede budget. Et resultatorienteret EU-budget EU's budget EU's budget er et vigtigt instrument i gennemførelsen af de europæiske politikker og prioriteter. I modsætning til nationale budgetter er EU-budgettet hovedsageligt koncentreret om at støtte strategiske investeringer på mellemlang til lang sigt og om at udnytte budgettets indflydelse til at fremme investeringer fra andre offentlige og private kilder. Det supplerer nationale budgetter for at løse de fælles udfordringer, som medlemsstaterne står overfor, og skabe muligheder for EU som helhed. EU's finansielle programmer gennemføres i nogle tilfælde direkte af Kommissionen, f.eks. på området for forskning eller i samarbejde med medlemsstaterne (delt forvaltning), f.eks. samhørighedspolitikken. Cirka to tredjedele af EU-budgettet forvaltes ved delt forvaltning. EU bruger innovative finansielle instrumenter som en intelligent måde at anvende EU's budgetmidler på. Innovative finansielle instrumenter tiltrækker finansiering fra andre offentlige eller private investorer til økonomisk levedygtige projekter inden for områder, hvor der er markedssvigt eller investeringsefterslæb. Eksempler omfatter sektorer med høj økonomisk vækst eller innovative forretningsaktiviteter. Det forhold, at EU investerer i risikovillig kapital i en bestemt fond eller dækker en del af risikoen i forbindelse med en bestemt type projekter, kan berolige andre investorer og tilskynde dem til at investere sammen med EU. Lånegarantifaciliteten og egenkapitalfaciliteten for vækst under programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder er særdeles gode eksempler på sådanne finansielle instrumenter. Finansielle instrumenter anvendes også i andre EU-programmer, såsom Horisont 2020, EU-programmet for beskæftigelse og social innovation, programmet Et Kreativt Europa, Connecting Europe-faciliteten, og i EU's eksterne politikprogrammer. Resultatrammen for EU-budgettet En solid resultatramme for EU-budgettet er en forudsætning for resultatorienterede og godt forvaltede EU-programmer. I den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 er der indarbejdet resultatrammer som et nyt obligatorisk element i retsgrundlaget for alle finansielle programmer. Dette har ført til et skærpet fokus på resultater overalt i budgettet. Disse rammer indebærer, at der fastsættes klare og målbare målsætninger og indikatorer samt de nødvendige overvågnings-, rapporterings- og evalueringsplaner. Indikatorerne i disse rammer udgør sammen med andre kilder til oplysninger om kvalitative og kvantitative resultater såsom evalueringer et solidt grundlag for vurdering af programmets resultater og fremskridt mod de aftalte mål. De er også med til at forudsige og løse problemer i forbindelse med programgennemførelsen, når disse opstår. I et programs tidlige gennemførelsesår bygger resultatoplysningerne på input (dvs. de finansielle tildelinger til et bestemt program) og gradvist på output (dvs. direkte resultater fra et bestemt projekt). Denne type oplysninger er en god indledende indikator for, hvordan EU-budgettet udmøntes. Efterhånden som et program gennemføres, bliver oplysninger om udbytte og i mindre omfang de langsigtede virkninger af udgifterne tilgængelige. For at gøre de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) mere resultatorienterede er der planlagt en resultatreservemekanisme. Denne reserve frigives i 2019 til programmer, som havde nået deres på forhånd fastsatte milepæle inden udgangen af 2018. Hvad angår programmer og prioriteter, som ikke havde nået deres milepæle, bliver ressourcerne omfordelt til andre prioriteter. Udover resultatrammen hjælper revisioner, der gennemføres af interne og eksterne revisorer, også med at øge udbyttet af programmerne og effektiviteten og virkningen af programdriften, forvaltningssystemerne samt -procedurerne i de organer og institutioner, der forvalter EU's midler. Revisionsarbejdet har også hjulpet Kommissionen med at forbedre sin resultatrapportering. De seneste anbefalinger fra Revisionsretten har ført til en mere afbalanceret rapportering i de årlige aktivitetsrapporter med mere vægt på udfordringer, der er opstået, til et stærkere fokus på dataenes pålidelighed og kvalitet samt mere tydelige forklaringer af, hvordan data om udbytte er blevet anvendt til at forbedre resultaterne. Forslag til et nyt, moderne, målrettet og langsigtet budget, der er nøje tilpasset politiske prioriteter Kommissionens tjenestegrene har foretaget en omfattende udgiftsanalyse af EU-budgettet for 2017 og 2018, der fungerer som dokumentation og underbyggende analysegrundlag for Kommissionens forslag til den kommende flerårige finansielle ramme og de ledsagende sektorspecifikke programmer. Analysen blev udarbejdet for at udpege de karakteristika ved nuværende programmer, der er vist sig nyttige, og som bør gentages eller udvides i efterfølgende finansielle programmer. Den udpegede også områder, hvor der var behov for en reform for fuldt ud at udnytte potentialet i EU-budgettet. Det drejede sig om følgende: i) fokus på europæisk merværdi, ii) strømlining af budgettet og udnyttelse af synergier mellem programmer, iii) forenkling og forsvarlig økonomisk forvaltning, iv) fleksibilitet og evne til at reagere på kriser, v) fokus på resultater og vi) sammenhæng med de vigtigste politiske målsætninger og værdier. I disse forslag har Kommissionen gradvist øget sit fokus på den europæiske merværdi ved EU's udgifter. Forslagene indeholder også foranstaltninger til at forbedre den overordnede resultatramme, f.eks. ved at strømline antallet af programmer og forbedre samspillet mellem programmerne for derved at skabe større fleksibilitet og bruge få indikatorer af høj kvalitet til at overvåge og rapportere om programmernes udbytte. EU's budget afspejler de prioriteter, som EU i fællesskab har aftalt, og anviser, hvordan de gennemføres. Den politiske dagsorden, som EU's ledere fastsatte i Bratislava og Rom, er køreplanen for det fremtidige langsigtede budget, som Kommissionen foreslog ( ) i maj 2018, og som dækker perioden 2021-2027. Med forslagene moderniseres budgettet gennem en betydelig forøgelse af støtten til flere vigtige strategiske områder. Fra innovation til digital økonomi, fra praktik og beskæftigelse til unge til klimaindsats og miljø, fra migration og grænseforvaltning til sikkerhed, forsvar og foranstaltninger udadtil vil budgetmidlerne blive brugt der, hvor de har størst virkning. Det kommende langsigtede budget bør også være enklere og mere gennemsigtigt, således at interessenterne kan få størst mulig gavn af det. Dette har været ønsket fra Europa-Parlamentet og Rådet og de forskellige støttemodtagere, både store og små, og Kommissionen har lyttet og foreslået et radikalt forenklet budget.



De vigtigste aspekter af det næste EU-budget er:

Øget finansiering til prioriterede områder En ny mekanisme, der beskytter EU-budgettet mod finansielle risici i tilfælde af generaliserede mangler for så vidt angår retsstatsprincippet Et stærkt fokus på europæisk merværdi og på resultater Mindre bureaukrati for modtagerne Et mere fleksibelt budget med en klarere struktur EU-budgettet og Europa 2020-strategien Det aktuelle langsigtede budget bidrager til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. Målet er et fælles ansvar for EU og dens medlemsstater, og deres resultater kræver en kombination af mange forskellige politiske værktøjer, herunder EU-budgettet og de nationale budgetter. Kommissionen anvender ni indikatorer til at overvåge de overordnede mål for Europa 2020 ( ). Oplysninger om fremskridt opdateres og offentliggøres regelmæssigt på Eurostats websted. Nedenstående tabel viser de senest tilgængelige data for disse indikatorer. Medlemsstaterne gør fremskridt hen mod de mål, der blev fastsat i Europa 2020-strategien for ni år siden. Samlet set nærmer EU sig sine mål hvad angår uddannelse, energi, klima og beskæftigelse. 14 medlemsstater har allerede nået deres nationale mål om at nedbringe skolefrafaldet og øge den andel af befolkningen, der afslutter en videregående uddannelse. 11 medlemsstater har allerede nået en andel af vedvarende energi, der svarer til deres nationale mål for 2020. EU's mål om en beskæftigelsesfrekvens på 75 % i 2020 bygger på en antagelse om, at den nuværende tendens fortsætter, og syv medlemsstater har allerede nået deres nationale mål. Dette er en bemærkelsesværdig bedrift i betragtning af de alvorlige konsekvenser, krisen har haft for beskæftigelsen. Antallet af personer, der er truet af fattigdom eller social eksklusion, nåede sit højdepunkt i 2012 men er siden faldet omtrent til niveauet fra før krisen. Derfor er det usandsynligt, at målet nås i 2020. Ligeledes er der langt til målet om investeringer på 3 % af BNP i forskning og udvikling, og der skal en meget større indsats til for at nå det. Bidraget til Europa 2020 bør ikke begrænses til rammerne for et enkelt program. Det bør betragtes som et gensidigt forstærket bidrag fra EU-budgettet som helhed. Det anslås generelt, at 59 % af EU's budgetmæssige forpligtelser i 2018 var knyttet til Europa 2020-strategien. Europa 2020-mål for EU Data fra 2010 Seneste tilgængelige data I 2020, baseret på den seneste udvikling 1. Forøgelse af beskæftigelsesfrekvensen blandt de 20-64-årige til mindst 75 % 68,6 % 73,5 % (3. kv. 2018) Målet vil sandsynligvis blive nået 2. Stigning af de kombinerede offentlige og private investeringer i forskning og udvikling til 3 % af bruttonationalproduktet 1,93 % 2,07 % (2017) Målet vil sandsynligvis ikke blive nået 3a. Reduktion af drivhusgasemissioner med mindst 20 % i forhold til 1990-niveauet Reduktion på 14,2% Reduktion på 22% Målet vil sandsynligvis blive nået 3b. Forøgelse af de vedvarende energikilders andel i det endelige energiforbrug til 20 % 12,5 % 17,5 % (2017) Målet vil sandsynligvis blive nået 3c. På vej mod en forøgelse af energieffektiviteten med 20 %() 11,8 % (afstand til 2020-målet for primært energiforbrug) 5,3 % (2017) Målet vil sandsynligvis blive nået 4a. Begrænsning af skolefrafaldet til mindre end 10% 13,9 % 10,6 % (2017) Målet vil sandsynligvis blive nået 4b. Forøgelse af den andel af befolkningen mellem 30-34 år, der har afsluttet en videregående uddannelse, til mindst 40% 33,8 % 39,9 % (2017) Målet vil sandsynligvis blive nået 5. Indsats for at fjerne risikoen for fattigdom og social eksklusion for mindst 20 mio. personer Stigning på 1,4 mio. (sammenlignet med referenceåret 2008) Fald på 5,2 mio. (sammenlignet med referenceåret 2008) i 2017 Målet vil sandsynligvis ikke blive nået Tabel: Fremskridtene hen imod Europa 2020-målene. Kilde: COM(2019) 150 final af 27. februar 2019. Udgifter til tværgående klimaindsats og biodiversitet EU-budgettet er også et vigtigt værktøj for opfyldelse af tværgående politikmål såsom klimaindsatsen og biodiversitet. For at kunne reagere på udfordringerne og opfylde investeringsbehovene i forbindelse med klimaændringerne har EU besluttet, at mindst 20 % af budgettet for 2014-2020 – svarende til 200 mia. EUR over hele perioden – skal gå til klimaindsatsen. Denne tilgang kaldes "integration af klimaindsatsen". For at nå dette mål integreres modvirknings- og tilpasningsforanstaltningerne i alle større EU-udgiftsprogrammer, navnlig i programmerne for regional udvikling, Samhørighedsfonden, energipolitikken, transportpolitikken, politikken for forskning og innovation, den fælles landbrugspolitik samt EU's udviklingspolitik. Skønnene over de klimarelaterede udgifter bliver overvåget hvert år ved hjælp af "EU's klimamarkører", der er baseret på "Riomarkørerne" udarbejdet af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling. I 2018 var beløbet over 32 mia. EUR, dvs. 20,7 % () af budgettet for 2018. Det samlede kumulative beløb for integration af klimaindsatsen var på over 141 mia. EUR ved udgangen af 2018. Ifølge det seneste skøn () vil det for hele programmeringsperioden være på 210 mia. EUR (19,7 %). Diagram: Integration af klimaindsatsen i 2018. Alle beløb i diagrammet er i mio. EUR. Kilde: Europa-Kommissionen. Desuden yder EU en samordnet indsats for at støtte biodiversiteten. Udgifterne til dette formål var på over 13 mia. EUR, dvs. 8,5 % ( ) af budgettet for 2018. Disse midler har til hensigt at begrænse og vende nedgangen i biodiversitet i EU, hvilket er et vigtigt bidrag til Europa 2020-målene om bæredygtig vækst. EU-budgettet og FN's mål for bæredygtig udvikling Målene for bæredygtig udvikling er planen for at opnå en bedre og mere bæredygtig fremtid for alle. De vedrører de globale udfordringer, vi står overfor, heriblandt dem, der vedrører fattigdom, ulighed, klima, miljøforringelser, velstand, fred og retfærdighed. FN vedtog disse mål i september 2015 som led i sin 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling. Denne dagsorden gav nyt afsæt for de globale bestræbelser på at opnå en bæredygtig udvikling. EU har spillet en vigtig rolle i udarbejdelsen af 2030-dagsordenen gennem offentlige høringer, dialog med partnere og dybtgående forskning. EU er eopsat på at spille en aktiv rolle for at maksimere fremskridtene med verdensmålene som beskrevet i meddelelsen ( ) "Næste skridt hen imod en bæredygtig europæisk fremtid". Verdensmålene for bæredygtig udvikling er fast forankrede i de europæiske traktater og integreret i alle EU's programmer, sektorpolitikker og initiativer. Hvert år fortsætter EU sin indsats via sine politiske og retlige instrumenter for at nå verdensmålene og spiller en afgørende rolle med hensyn til at støtte, koordinere og supplere medlemsstaternes politikker, også i finansiel henseende via EU-budgettet.

Programerklæringerne for 2018 fremhævede især de nyeste og mest relevante initiativer, der bidrager til verdensmålene om end på en indirekte og ikke kvantificerbar måde. Disse elementer oplyses alene til orientering og udgør ikke den officielle rapportering af EU-budgettets bidrag til verdensmålene. Eftersom målene er indbyrdes forbundne, kan mange EU-tiltag bidrage til flere af dem. EU's budget for 2018 2018 var det femte år i gennemførelsen af den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020. Der blev fastlagt to specifikke prioriteter for budgettet for 2018. Den ene var Europas respons på nye udfordringer, der udspringer af det komplekse geopolitiske miljø — fra migrationsstyring til beskyttelse af EU's ydre grænser og sikkerhed for borgerne. Den anden var strategisk investering og bæredygtig vækst for at støtte økonomisk samhørighed og jobskabelse, især for unge mennesker" ( ). Der er mere detaljerede oplysninger om fremskridt under programmerne med hensyn til specifikke indikatorer og mål i oversigten over programmers udbytte ( ), som er et uddrag fra de programerklæringer, der ledsager budgetforslaget. Diagram: EU-budgettet for 2018, forpligtelsesbevillinger pr. budgetpost. Alle beløb i mio. EUR. Kilde: Europa-Kommissionen. I 2018 var det samlede beløb for forpligtelser, der gennemføres fra EU-budgettet, herunder ændringsbudgetter, på 160 mia. EUR ( ). Ca. halvdelen heraf (50 % eller 77,5 mia. EUR) var afsat til budgetpost 1 "Intelligent og inklusiv vækst" fordelt mellem budgetpost 1A "Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse" (28 %) og budgetpost 1B "Økonomisk, social og geografisk samhørighed" (72 %). Budgetpost 2 "Bæredygtig vækst: naturressourcer" var det næststørste budgetområde, der tegnede sig for 58,8 mia. EUR svarende til 37 %. Der blev afsat 3,5 mia. EUR til budgetpost 3 "Sikkerhed og medborgerskab", der omfatter styrkelse af EU's ydre grænser samt afhjælpning af flygtningekrisen og ulovlig migration. Der blev afsat 10,4 mia. EUR til aktioner uden for Unionen, og 9,5 mia. EUR blev brugt til administration af EU's institutioner. I 2018 blev der vedtaget seks forslag til ændringsbudgetter. Ud over standardjusteringerne på indtægtssiden blev der vedtaget to udkast til ændringsbudgetter med henblik på mobilisering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond. Denne rapport beskriver mange eksempler på, hvordan denne fond støtter EU-lande, der rammes af naturkatastrofer, og hjælper dem til hurtig genopretning. Der var behov for yderligere tilpasninger af bidrag fra EU's budget til flygtningefaciliteten i Tyrkiet. Dette omfattede annullering af reserven vedrørende støtte til Tyrkiet fra førtiltrædelsesinstrumentet og styrkelse af det europæiske naboskabsinstrument for at finansiere yderligere aktioner, der f.eks. er knyttet til migrationsruten over det centrale Middelhav.



EU-budgettet er med til at gøre politiske prioriteter til virkelighed. EU kanaliserer derfor penge til de områder, hvor der er et udtalt behov. Med EU-budgettet for 2018 — et budget for alle — blev der skabt flere arbejdspladser, mere vækst og flere investeringer.

Liste over programmer, der er dækket i denne rapport Indholdsfortegnelse Horisont 2020 Euratom ITER Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer Connecting Europe-faciliteten Virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder ERASMUS+ Det europæiske solidaritetskorps

Programmet for beskæftigelse og social innovation (EaSI) Rummet (Copernicus, Galileo og den europæiske geostationære navigations-overlay-tjeneste) Program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri Told 2020 Fiscalis 2020 Hercule III Pericles 2020 Informationssystem til bekæmpelse af svig ISA2 — Interoperabilitetsløsninger og fælles rammer for europæiske offentlige myndigheder, virksomheder og borgere Det europæiske statistiske program Program for bistand til dekommisionering af kernekraftværker i Bulgarien, Slovakiet og Litauen Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden Den Europæiske Socialfond Den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligst Stillede Den Europæiske Garantifond for Landbruget Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne Den Europæiske Hav- og Fiskerifond Regionale fiskeriforvaltningsorganisationer og fiskeriaftaler LIFE — program for miljø- og klimaindsatsen Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden

Fonden for Intern Sikkerhed Sundhedsprogrammet Fødevarer og foder Forbrugerprogrammet Kreativt Europa Programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab Programmet for retlige anliggender Programmet Europa for Borgerne EU's civilbeskyttelsesmekanisme Instrument til førtiltrædelsesbistand Det europæiske naboskabsinstrument Instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) EU-programmet for humanitær bistand Initiativet EU-bistandsfrivillige Det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik Instrument, der bidrager til stabilitet og fred Partnerskabsinstrumentet for samarbejde med tredjelande Samarbejde med Grønland

Instrumentet for økonomisk støtte til fremme af den økonomiske udvikling af det tyrkisk-cypriotiske samfund Instrumentet for samarbejde om sikkerhed på det nukleare område Faciliteten for flygtninge i Tyrkiet Garantifonden for Aktioner i forhold til Tredjeland EU's civilbeskyttelsesmekanisme Reserve til nødhjælp Fleksibilitetsinstrumentet EU's Solidaritetsfond Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Del 2 Intern kontrol og økonomisk forvaltning 1. EU-budgettet er velforvaltet 2. Kontrolsystemer er omkostningseffektive 3. Finansielle korrektioner og inddrivelser viser, at den flerårige kontrolcyklus beskytter EU-budgettet 4. Kommissionens strategi for bekæmpelse af svig er revideret 5. Forvaltning giver rimelig sikkerhed, og den finansielle virkning af forbeholdene er begrænset 6. Den sikkerhed, der opnås gennem arbejdet i den interne revisionstjeneste (IAS) 7. Resumé af konklusionerne om arbejdet i Revisionsopfølgningsudvalget 8. Ekstern revision og decharge: Lær af erfaringer for at forbedre fremtiden 9. Organisatorisk forvaltning Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse (budgetpost 1A)

Da formand Jean-Claude Juncker fastsatte sine politiske retningslinjer i begyndelsen af sit mandat, udtalte han: "Min første prioritet som Kommissionens formand vil være at styrke Europas konkurrenceevne og stimulere investeringerne med henblik på at skabe nye job." Kommissionen har holdt sit løfte om at få flere i arbejde. Der er flere europæere i arbejde end nogensinde før, der er skabt 12,4 mio. nye job siden 2014, ledigheden er faldet til 6,8 %, og ungdomsarbejdsløsheden (14 %) er vendt tilbage til niveauet i 2008. Investeringerne er næsten tilbage på niveauet før krisen, og de offentlige finanser er forbedret med hensyn til gælds- og underskudsniveauer. EU-budgettet har været med til at skabe disse resultater og er en vigtig kilde til investeringer i hele Europa. Der var afsat 22 mia. EUR til programmerne for konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse (forpligtelsesbevillinger under budgetpost 1A) i 2018, hvilket udgør 14 % af den samlede årlige budgetudgift. I denne rapport behandles først programmerne for forskning og innovation (Horisont 2020-rammeprogrammet, Euratom, og ITER). Dette efterfølges af de programmer, der er målrettet strategiske investeringer (Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Connecting Europe-faciliteten for udvikling af transeuropæiske net inden for transport, energi og den digitale sektor) og de programmer, som støtter det indre marked (konkurrenceevne, bekæmpelse af svig, finanspolitisk samordning). Prorgrammet for uddannelse, ungdom og idræt — Erasmus + — gav ca. 600 000 unge og 190 000 medarbejdere ved uddannelsesinstitutioner og ungdomsorganisationer mulighed for at deltage i læringsaktiviteter. Diagram: De vigtigste programmer, der blev finansieret i 2018 under budgetpost 1A, konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse. Alle beløb i mio. EUR. Kategorien "andre programmer" omfatter bl.a. nuklear sikkerhed og dekommissionering, told, Fiscalis og bekæmpelse af svig, energiprojekter til støtte for økonomisk genopretning (EERP), decentrale agenturer, andre aktioner og programmer, pilotprojekter og forberedende aktioner samt aktioner, der finansieres inden for rammerne af Kommissionens prærogativer og særlige beføjelser, som er blevet tildelt Kommissionen Kilde: Europa-Kommissionen. Europas fremtidige velstand afhænger af de investeringsbeslutninger, vi træffer i dag. I lyset af den næste flerårige finansielle ramme har Kommissionen foreslået at øge investeringer på centrale områder som forskning, strategisk infrastruktur og digital omstilling. Programmerne under denne budgetpost bidrager primært til Juncker-Kommissionens prioriteter, nemlig "job, vækst og investering", "det digitale indre marked", "energiunionen og klima" og "en dybere og mere retfærdig økonomisk og monetær Union". Forbedring af konkurrenceevnen og fremme af bæredygtig beskæftigelse og vækst er centrale emner i drøftelserne om den strategiske dagsorden for fremtiden. Horisont 2020 Programmets mål Horisont 2020, EU-rammeprogrammet for forskning og innovation, er verdens største tværnationale program for finansiering af forskning. Det er også det største EU-forsknings- og innovationsprogram nogensinde, med næsten 80 mia. EUR i støtte til rådighed over syv år (2014-2020). Endvidere har Horisont 2020 tiltrukket ca. 13 mia. EUR i private midler og har mobiliseret 29,6 mia. EUR via gældsfinansiering. Programmet spiller en central rolle med hensyn til at levere en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation. Målet er at sikre, at Europa producerer videnskab og teknologi i verdensklasse, fjerner hindringer for innovation og gør det lettere for offentlige og private sektorer at arbejde sammen om at levere løsninger på væsentlige udfordringer, som vores samfund står overfor. EU's støtte til forskning og innovation tilføjer værdi ved at tilskynde til samarbejde mellem forskerhold på tværs af lande og fagområder, hvilket er afgørende for at gøre banebrydende opdagelser. Horisont 2020 gør det muligt for EU at opfylde prioriteter som f.eks. Parisaftalen om klimaændringer. Programmets overordnede mål er at opbygge et samfund og en økonomi, der er baseret på viden og innovation i hele EU, og samtidig bidrage til bæredygtig udvikling. De konkrete mål er følgende: Frembringelse af fremragende videnskab og udvidelse af deltagerkredsen Styrkelse af Europas industrielle lederskab Samfundsmæssige udfordringer Fremme videnskab med og for samfundet Gennemførelse og seneste resultater Ved udgangen af 2018 var der foretaget 679 indkaldelser af forslag under Horisont 2020. Der var stor repons på indkaldelserne, og der blev indsendt næsten 192 000 støtteberettigede forslag med anmodninger om EU-tilskud på i alt 290 mia. EUR. Heraf blev 23 250 forslag udvalgt til støtte, hvilket betyder, at den overordnede succesrate for støtteberettigede fuldstændige forslag i de første fem år var 12 %. I alt 21 599 tilskudsaftaler var undertegnet ved udgangen af december 2018 med en budgetbevilling på 39 mia. EUR i EU-finansiering. Denne tildeling forventes at vokse yderligere, eftersom nogle af aftalerne om tilskud der stammer fra indkaldelserne i 2018, vil blive underskrevet i 2019. Nye planeter er blevet opdaget Der er gjort store fremskridt i behandlingen af kræft Der er nu 1,6 mio. tilgængelige ebolavaccinedoser Der er blevet udviklet et batteri, som er 100 gange kraftigere end almindelige batterier Nye metoder til lagring af energi på basis af brintbrændselsceller testes i vores byer Programmets udbytte afhænger i sidste ende af formidling og udnyttelse af data og forsknings- og innovationsdata samt -resultater. Derfor er arbejdsprogrammet blevet finjusteret for at øge tilgængeligheden af sådanne data og resultater. I 2018 blev der også iværksat initiativer, der skal fremme salgbare innovationer, navnlig pilotprojektet under Det Europæiske Innovationsråd, som har et budget på 2,7 mia. EUR. Tusindvis af Horisont 2020-projekter har direkte håndgribelige virkninger Kvanteteknologi Kvanteteknologi anvender egenskaber ved kvantevirkninger — samspillet af molekyler, atomer og endnu mindre partikler kaldet kvanteobjekter — til praktiske anvendelser på mange forskellige områder. "Kvanteflagskibsinitiativet" blev offentliggjort i oktober 2018. Det er et af Europa-Kommissionens mest ambitiøse, langsigtede og omfattende forsknings- og innovationsinitiativer, som involverer over 5 000 forskere. Det har til formål at bringe Europas forskning på forkant med den anden kvanterevolution og kickstarte en konkurrencedygtig europæisk industri inden for kvanteteknologi, som vil resultere i betydelig fremgang for videnskaben, industrien og samfundet. Rumfartsteknologi Rumteknologi, -data og -tjenester er blevet uundværlige i europæernes dagligdag og i Europas bestræbelser på at forfølge sine strategiske interesser. Små, lette satellitter er afgørende for at forbedre rumbaseret indbyrdes forbindelser, internettjenester samt billeder og positionering af jorden. Derfor har EU indført en pris på 10 mio. EUR for en innovativ og økonomisk rentabel løsning, der leverer billige opsendelsesydelser til lette satellitter. Prisen vil bidrage til at nå målene for Kommissionens rumstrategi for Europa , som har til formål at gøre Europa mere uafhængig med hensyn til adgang til rummet og fremme udviklingen af kommercielle markeder for billige opsendelsesydelser. Løsninger til offentlig transport i Europa Inden 2050 vil to tredjedele af verdens befolkning bo i byerne. I mange byer er forurening fra vejtrafikken et alvorligt problem. Vi kan dog ikke stoppe helt med at bruge passagerkøretøjer. Førerløse køretøjer vil ændre vores liv på samme måde som damptog og motorkøretøjer. AVENUE er et EU-finansieret projekt under Horisont 2020, der blev iværksat den 1. maj 2018. AVENUE-projektet demonstrerer selvkørende bilers økonomiske, miljømæssige og sociale potentiale — både for virksomheder og offentlige pendlere — og det vurderer, hvor sikkert køretøjerne bevæger sig på vejene. Foto: © Den Europæiske Union En flåde af celledrevne brintbusser er en kulstoffri løsning, der er ved at blive afprøvet i europæiske byer. De fungerer som almindelige busser, men drives af elektricitet fremstillet med brug af brændstofcelleteknologi udviklet af industrien med støtte fra EU. Cellerne skal ikke bruge andet end hydrogen og luft og udleder uskadelige vanddampe. Fællesforetagendet for brændselsceller og brint har afsat betydelige ressourcer til forbedring af elektrolyseprocessen, hvilket har resulteret i, at Europa nu er førende på verdensplan inden for den vigtige teknologi protonudvekslingsmembranen. Der bliver nu oprettet grønne brintproduktionsanlæg over hele Europa. I Göteborg, Sverige, har projektpartnere påvist, at et "indendørs busstoppested" med et indbydende interiør og ly mod vejret, har potentiale og er realistisk. Det betyder, at en bestemt destination, som f.eks. et bibliotek, et hospital eller et indkøbscenter i fremtiden kan fungere som et busstoppested. Revolutionerende ændringer i konstruktion, drift og vedligeholdelse af busser vil grundlæggende ændre, hvordan vi benytter offentlig transport. Det første billede af et sort hul EU støttede flere års forskning og et hidtil uset internationalt samarbejde blandt videnskabsfolk, der deltog i Event Horizon Telescope Consortium. De var i stand til at få det første billede af et sort hul ved hjælp af observationer fra Event Horizon Telescope. Billedet viser en lys ring, der dannes, når lyset bøjes i den kraftige tyngdekraft omkring et sort hul, som er 6,5 mia. gange større end solen. Dette længe ventede billede er det hidtil bedste bevis for, at der findes supermassive sorte huller, og det åbner op for undersøgelsen af sorte huller, deres begivenhedshorisonter og tyngdekraft. Foto: © Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration. Licenseret i henhold til Creative Commons-Attribution (CC-BY), 2018 Bedømmelse og evaluering

Midtvejsevalueringen i 2017 ( ) understregede, at Horisont 2020 er et meget attraktivt og relevant program for forskningsfinansiering. Programmets tiltrækningskraft og fortsatte relevans har imidlertid medført kraftig overtegning. Ifølge evalueringen er succesraten på kun 11,6 % sammenlignet med 18,5 % for forgængeren, det syvende rammeprogram. Der vil være behov for yderligere 62,4 mia. EUR for at finansiere alle forslag, der uafhængigt er blevet vurderet til at ligge over den strenge kvalitetstærskel. Offeromkostningerne i form af spildte ressourcer til ansøgere, der indsender projekter af høj kvalitet, men som ikke gennemføres, anslås til 636 mio. EUR om året ( ). Midtvejsevalueringen foreslog også, at programmet kan forenkles yderligere. Den Europæiske Revisionsret anerkendte i sin særberetning nr. 28/2018 ( ), at Horisont 2020 har gjort store fremskridt med hensyn til forenkling sammenlignet med det syvende rammeprogram. Den administrative byrde for dem, der ansøger om og forvalter forskningslegater, er blevet reduceret, og yderligere forslag til forenkling er blevet indarbejdet i det nye forslag til programmet Horisont Europa. Forenklede finansieringsregler inden for den nye flerårige finansielle ramme er det vigtigste træk ved den nye generation af programmer. "Engangsudbetalinger" vil f.eks. give mulighed for udbetalinger baseret på opfyldelse af aftalte mål snarere end udbetalinger baseret på støtteberettigede omkostninger. Denne forenkling vil lette forvaltningen og mindske risikoen for fejl. Denne metode blev afprøvet i forsøgsindkaldelser i 2018, og afprøvningen fortsætter i 2019. I 2018 foreslog Kommissionen en pakke af politiske tiltag vedrørende det fremtidige rammeprogram for forskning og innovation, der hedder Horisont Europa ( ) . Det vil bidrage til Europas fortsatte førerposition inden for global forskning og innovation. Som fremhævet i rapporten ( ) fra Gruppen på Højt Plan under ledelse af Pascal Lamy vil investeringer i forskning gøre det muligt for EU at konkurrere med andre udviklede økonomier og vækstøkonomier, sikre en fremtid med velstand for sine borgere og bevare sin unikke sociale model. Baseret på succesen med Horisont 2020 vil det nye program fortsat fremme topkvalitet inden for forskning og skærpe fokus på innovation, f.eks. gennem udvikling af prototyper, immaterielle aktiver og overførsel af viden og teknologi. Et nyt europæisk innovationsråd vil fungere som one-stop-shop for banebrydende innovatorer med stort potentiale med det formål at placere Europa blandt frontløberne inden for markedsskabende innovation. Euratom Programmets mål Nuklear og ioniserende strålingsteknologi spiller fortsat en vigtig rolle, uanset om det vedrører energi og bidrag til forsyningssikkerheden, brug af stråling i medicinsk og industriel anvendelse eller håndtering af brugt brændsel og radioaktivt affald. Sikker brug af disse teknologier er altafgørende, og forskningsprojekterne bidrager til at bevare de højeste sikkerhedsstandarder, sikring og sikkerhedskontrol på området. Euratomprogrammet ( ) fokuserer også på udviklingen af fusionsenergi, en potentielt uudtømmelig og klimavenlig energikilde. Programmet fungerer gennem finansiering af "indirekte aktioner" til tredjemand og gennem "direkte" aktioner, der gennemføres af Kommissionens Fælles Forskningscenter. Gennemførelse og seneste resultater De fleste af de udvalgte fissionsprojekter er inden for nuklear sikkerhed (41 %), forskningsinfrastrukturer (22 %), affaldshåndtering (15 %) og strålingsbeskyttelse (13 %). Udviklingen af en superleder til høje temperaturer vandt i 2016 Euratom-prisen for innovation inden for fusionsforskning. Den kan nu fremstilles i længder på 7 m. Den er også blevet afprøvet ved flydende nitrogens temperatur og høj strøm, dvs. under fusionsbetingelser. Det Fælles Forskningscenter har bidraget til Collaborative International Evaluated Library Organisation, et initiativ som arbejder på en international standardisering af evaluerede nukleare data om harmoniserede sikkerhedsvurderinger på kerneenergiområdet. Bedømmelse og evaluering Midtvejsevalueringen i 2017 ( ) viser, at en væsentlig del af den europæiske merværdi af indirekte aktioner under Euratom er EU's evne til at frembringe højere kvalitet og større ekspertise og tværfaglighed inden for nuklear forskning, end der kan opnås i de enkelte medlemsstater. Gennem kooperativ forskning og innovation gør Euratom-programmet det også muligt at anlægge en europæisk tilgang til forbedring af nuklear sikkerhed og strålingsbeskyttelse inden for alle anvendelsesområder. Dette supplerer Euratom-direktiverne om nuklear sikkerhed, håndtering af radioaktivt affald og grundlæggende sikkerhedsstandarder, og det inddrager påviselige videnskabelige og teknologiske fremskridt på alle områder, der ikke havde været mulige uden en samarbejdsbaseret paneuropæisk tilgang. Euratom-programmet gør det også muligt at foretage en bredere koordinering af uddannelsestiltag i hele Europa, at benytte forskningsinfrastrukturer og deltage i et internationalt samarbejde. Det er især nyttigt for de mindre medlemsstater, som kan have fordel af de stordriftsfordele, der følger af at samle alle europæiske ressourcer. Det forberedende arbejde til det fremtidige Euratom-program for forskning og uddannelse omfattede to evalueringsundersøgelser, to ekspertgrupper på højt niveau, der bistod Kommissionen, en offentlig høring og bidrag til Horisont Europa-konsekvensanalysen ( ). For at afhjælpe de mangler ved programmet, der blev registreret i evalueringen, blev forslaget til det nye Euratom-program forenklet (f.eks. ved at reducere antallet af mål fra 14 til fire), og synergier med Horisont Europa bliver bedre udnyttet (f.eks. inden for sundhedsforskning og Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter). ITER Programmets mål ITER er et af de mest ambitiøse energiprojekter i verden i dag. Projektet opstodsom et samarbejde mellem syv parter: EU, Kina, Indien, Japan, Korea, Rusland og USA. Målet er at bygge og drive en eksperimentel fusionsreaktor, som vil blive anvendt til at undersøge og dokumentere de videnskabelige og teknologiske muligheder ved at benytte fusion som energikilde ( ). ITER vil ikke producere elektricitet, fordi dets formål er af mere eksperimentel art: løse kritiske videnskabelige og tekniske spørgsmål for at udvikle fusion til det stadie, hvor den har industriel anvendelighed. ITER forventes at være den første fusionsanordning i verden, der producerer mere strøm, end den forbruger, og den bliver dermed et bevis på det princip, der baner vejen for næste trin, nemlig en demonstrationsmodel af et fusionskraftværk ( ). Gennemførelse og seneste resultater ( ) Opførelsen af ITER begyndte i 2007. EU står for 45 % af opførelsen. Udviklingen af anlægget har involveret højteknologiske og avancerede bygge- og anlægsindustrier. Hidtil er der indgået over 700 kontrakter og tilskudsaftaler med virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, i 24 lande til en værdi af næsten 5 mia. EUR.

Opførelsen skrider nu synligt fremad, og i november 2018 var 60 % af anlægget opført. Bioskjoldet på tokamak-bygningen er færdigbygget, og stilladset blev fjernet i februar 2018. I overensstemmelse med tidsplanen var kronen, der er en vigtig bestanddel henhørende under Euratoms ansvar, færdig i august måned. Samme måned blev der installeret tre dræntanke leveret af USA og fire tanke til hindring af afdampning leveret af Kina. Den første vakuumbeholder, der bygges i Korea, er over 80 % færdig. Rusland har afsluttet sin produktion af en leder til et poloidalt felt til ITER-magnetsystemet, og Indien har næsten færdiggjort fremstillingen af den lavere kryostatcylinder og fundament på stedet i Cadarache. Fremstillingen af spoleviklingspakkerne til toroidale spoler samt før-driftprøve og indsætning i præcisionsfremstillede huse er godt på vej i Europa og Japan. Samlet set er der gjort store fremskridt med hensyn til alle større ITER-komponenter, -systemer og -strukturer ( ). ITER er et teknologisk komplekst og helt nyt omfattende internationalt projekt og har derfor stået over for store udfordringer, der har medført større omkostninger og forsinkelser. Fremskridtene i 2018 har dog bekræftet, at de foranstaltninger, der er truffet for at løse disse problemer, er yderst robuste ( ). Bedømmelse og evaluering Den nyligt afsluttede evaluering af ITER ( ) fremhævede en forbedring i projektforvaltningen. For det første har EU-agenturet med ansvar for EU's bidrag til ITER (Fusion for Energy eller F4E) forbedret sin kontrol- og overvågningspraksis. En række centrale præstationsindikatorer til måling af fremskridtene med projektet og omkostningseffektiviteten bliver nu nøje overvåget ( ). For det andet er den såkaldte trinvise fremgangsmåde en af de mest afgørende dele af ændringen i forvaltningen, da den deler arbejdet op i fire faser, der hver er rettet mod et centralt mål. I hver projektfase er det kun aktiviteter, der er afgørende for at nå målet i den pågældende fase, der gennemføres ( ). EU vil under den næste flerårige finansielle ramme fortsætte sin støtte til ITER gennem F4E, der sikrer, at udbetaling af midler er baseret på resultater og faktiske resultater i praksis. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer Programmets mål Investeringsplanen for Europa, også kaldet "Juncker-planen", der blev lanceret af formand Jean-Claude Juncker i 2015, var en vigtig reaktion på den økonomiske og finansielle krise og de negative indvirkninger på investeringsniveauet i EU. Planen var fortsat en af de vigtigste prioriteter for Kommissionen i 2018. Den består af tre søjler: Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, der leverer en EU-garanti med henblik på at mobilisere private investeringer, det europæiske knudepunkt for investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter, der yder teknisk bistand og synliggør investeringsmuligheder. Den tredje søjle har til formål at forbedre erhvervsklimaet ved at fjerne reguleringsmæssige hindringer for investeringer i hele EU. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, også kaldet "Juncker-fonden", sigter mod at mobilisere 500 mia. EUR inden 2020 ( ) i yderligere offentlige og private investeringer på strategiske områder såsom infrastruktur, forskning og innovation, uddannelse, vedvarende energi og energieffektivitet, miljø samt støtte til risikofinansiering til små og mellemstore virksomheder. Finansieringen realiseres gennem en EU-budgetgaranti til Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen, der giver mulighed for at øge finansieringen af projekter med en højere risikoprofil. Fonden støtter vækstfremmende investeringer, navnlig på følgende områder:



Diagram: investeringer efter sektor pr. 15. maj 2019. Kilde: Den Europæiske Investeringsbank-Gruppe – http://www.eib.org/efsi/ Gennemførelse og seneste resultater Ved udgangen af 2018 havde Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer støttet innovative og strategiske projekter og bidraget til mobiliseringen af mere end 370 mia. EUR () i private og offentlige investeringer. Den har hermed allerede nået 75 % af målet for 2020. Den Europæiske Investeringsbank har inden for rammerne af infrastruktur- og innovationsvinduet har godkendt 514 projekter til en investeringsværdi af rundt regnet 244,3 mia. EUR, og det anslås, at finansieringen fra Den Europæiske Investeringsbank, der er garanteret af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, vil være på 52,9 mia. EUR. Inden for rammerne af vinduet for små og mellemstore virksomheder har Den Europæiske Investeringsfond godkendt 517 projekter til en samlet investeringsværdi af 131,2 mia. EUR. Det forventes, at mere end 858 000 små virksomheder og midcapselskaber fordelt på alle medlemsstater vil drage fordel heraf. Af de 1 031 godkendte projekter blev der indgået 869 aftaler i alle medlemsstater. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer er godt på vej til at opfylde sine mål. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer havde en samlet multiplikatoreffekt på 13,5 ( ) i 2018, hvilket betyder, at hver 1 EUR af EU's budget mobiliserer yderligere investeringer for 14,96 EUR (beregning for fonden som helhed). Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer har også spillet en vigtig rolle med hensyn til at kanalisere investeringerne hen imod opfyldelsen af EU's strategiske mål. En tredjedel af de samlede investeringer tilvejebragt af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer støtter små og mellemstore virksomheder, 25 % til forskning og udvikling, 18 % til energiprojekter, 11 % til digitale projekter, 7 % til transportprojekter, 4 % til social infrastruktur og 4 % til miljø og ressourceeffektivitet ().

Nye faciliteter til patienter i Polen ( ) Hospitaler mangler ofte midler til at investere i forbedring af deres sundhedspleje. Kujawsko-Pomorskie-regionen var den første i Polen, der fik et lån til et projekt i den offentlige sektor under Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. Ved at kombinere et lån fra Den Europæiske Investeringsbank på 57 mio. med midler fra sit eget budget og anden EU-finansiering udvider regionen hospitalet Toruń’s Rydygier. Med fokus på forskning og moderne teknologi vil dette projekt give indbyggerne et komplet udvalg af behandlinger og adgang til de nyeste medicinske procedurer. Antallet af senge til patienter fordobles fra 551 til 1 059. Gulvarealet vil stige fra 20 000 m2 til over 50 000 m2, og der vil blive skabt 57 000 m2 grønne områder. Hospitalet vil opnå besparelser som følge af forbedret effektivitet i administrationen og ved at indføre miljøvenlige og energibesparende foranstaltninger. Den nye del af hospitalet åbner for patienter i 2019. Opgradering af energinet i Italien ( ) Den Europæiske Investeringsbank låner 100 mio. EUR til Dolomiti Energia til at forny og udbygge sit gas- og elforsyningsnet. Finansieringen vil sikre forbedringen og vedligeholdelsen af vandkraftværker i provinsen Trento i Norditalien, hvor Dolomiti Energia driver virksomhed og beskæftiger 1 400 personer. Connecting Europe-bredbåndsfond ( ): bredbånd når ud til mindre befolkede områder i EU ( ) Connecting Europe-bredbåndsfonden er den første investeringsplatform for investeringer i bredbåndsinfrastruktur under Juncker-planen. Fonden kombinerer finansiering fra den Europæiske Investeringsbank, Connecting Europe-faciliteten, nationale erhvervsfremmende banker og private investorer. Den nye bredbåndsfond vil hjælpe EU med at opfylde målet om, at alle europæiske husstande bør have adgang til internetforbindelser på 30 megabit pr. sekund inden 2020, og at alle skoler, transportknudepunkter, de vigtigste udbydere af offentlige tjenester og digitalt intensive virksomheder bør have adgang til internetforbindelser på 1 gigabit pr. sekund inden 2025 (mål for det europæiske gigabitsamfund). Det er en reaktion på den stigende efterspørgsel efter finansiering af mindre bredbåndsprojekter med høj risiko i hele Europa, som på nuværende tidspunkt ikke har adgang til EU-midler. Fonden har til formål at skaffe 500 mio. EUR til bredbåndsinvesteringer inden 2020, og den forventes at frigøre investeringer for i alt 1,0-1,7 mia. EUR. Fondens første projekt blev undertegnet i januar 2019 og skulle udrulle fiber til hjem-net (FTTH) af høj kvalitet og med åben adgang til boliger, virksomheder og offentlig forvaltning i landdistrikter i regionerne Primorje-Gorski Kotar og Istria (Kroatien) for at dække mere end 135 000 lokaliteter. Bedømmelse og evaluering Dokumentation fra evalueringen i 2018 antyder en klar merværdi med hensyn til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringers reaktion på uopfyldte investeringsbehov og imødekommelse af behovet for konjunkturudlignende investeringer. Fra et politisk synspunkt har fonden formået at flytte debatten fra sparepolitik til støtteforanstaltninger vedrørende investeringer. Baseret på operationer frem til udgangen af 2017 har Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer støttet mere end 750 000 arbejdspladser, og det forventes, at tallet vil stige til 1,4 mio. arbejdspladser i 2020. Den har øget bruttonationalproduktet i EU med 0,6 %, et tal der forventes at stige med 1,3 % inden 2020. Selv om det overordnede billede på makroøkonomisk niveau er forbedret med hensyn til omfanget af finansieringsmangel og finansieringsbetingelser (især for små og mellemstore virksomheder), er der fortsat betydelige og presserende investeringsbehov. Resultaterne af vurderingen viser, at der fortsat registreres vedvarende mangler på markedet, der bremser investeringer på forskellige politikområder. Den nylige fremskyndelse af investeringer i EU har endnu ikke vist sig i stand til at bringe investeringer op på det tidligere gennemsnit. Det er desuden nødvendigt at fortsætte indsatsen efter 2020 for at genetablere den langsigtede bæredygtige udvikling for investeringer, navnlig med fokus på EU's eksisterende og nye politiske prioriteter. Behovet for større fokus på EU's langsigtede klimamål er blandt de mangler, der fremhæves i evalueringen fra 2018. Dette behov blev imødekommet med forlængelsen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer i 2018. Mindst 40 % af andelen af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer til infrastruktur og innovation bør bidrage til klimaindsatsen i overensstemmelse med Parisaftalen. Desuden har Kommissionen benyttet sin repræsentation i de styrende organer i den Europæiske Investeringsbank og den Europæiske Investeringsfond samt i styringsudvalg for disse instrumenter til at sikre, at den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Investeringsfond nøje efterlever EU's politiske mål i forbindelse med gennemførelsen af finansielle instrumenter, herunder støtte til sociale iværksætterinitiativer, bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, bekæmpelse af klimaændringer, bekæmpelse af skatteunddragelse og fremme af god forvaltningsskik vedrørende international beskatning. Tidligere støttede Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer kun et begrænset antal grænseoverskridende projekter, der normalt har en høj europæisk merværdi. Det er fortsat vigtigt at sikre en bred geografisk dækning i hele EU, et aspekt der er blevet forbedret i løbet af den tid, fonden har haft sit virke. Med hensyn til sammenhængen kan komplementariteten og den gensidige støtte mellem fondens tre søjler forbedres yderligere, og der er plads til at nedbringe de potentielle risici for konkurrence mellem fonden og andre af EU's finanselle instrumenter. I januar 2019 offentliggjorde Den Europæiske Revisionsret en særberetning (nr. 03/2019) om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer. Selv om revisionens generelle konklusion er, at fonden har været effektiv med hensyn til at rejse finansiering til støtte for betydelige ekstrainvesteringer i EU, udtrykte Revisionsretten også visse betænkeligheder. Det drejer sig bl.a. om, hvorvidt nogle foranstaltninger har erstattet andre af Den Europæiske Investeringsbanks foranstaltninger og EU's finansielle instrumenter, og hvorvidt en del af fondens støtte er gået til projekter, der kunne være blevet finansieret via andre kilder — om end på andre betingelser. Revisionsretten understregede også det fortsatte behov for at sikre en afbalanceret geografisk spredning af de investeringer, der støttes af fonden. Kommissionen har under den flerårige finansielle ramme og som videreførelse af Juncker-planen samt Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer foreslået et nyt initiativ om at mobilisere private og offentlige investeringer i perioden 2021-2027 — InvestEU-programmet. Med det nye program indføres der ændringer for at løse spørgsmål, som blev påpeget af Den Europæiske Revisionsret for at gøre EU-finansiering til investeringsprojekter i Europa enklere, mere effektive og mere fleksible. InvestEU-programmet skal fokusere på at afhjælpe store investeringsunderskud på centrale områder i fremtiden via en EU-budgetgaranti på 38 mia. EUR. Programmet vil dermed sætte yderligere skub i jobskabelsen og fremme investeringer og innovation i EU. Det forventes, at programmet mobiliserer private og offentlige investeringer for ca. 650 mia. EUR i hele EU senest ved udgangen af 2027 og yder støtte gennem fire politiske fokusområder: bæredygtig infrastruktur, forskning, innovation og digitalisering, små og mellemstore virksomheder (SMV'er) samt sociale investeringer og kvalifikationer. Connecting Europe-faciliteten Programmets mål For at sætte gang i jobskabelse og øge væksten har EU brug for en moderne højeffektiv infrastruktur, som kan bidrage til at sammenkoble og integrere Unionen og alle dens regioner, inden for transport-, telekommunikations- og energisektorerne. Sådanne forbindelser er vigtige for at forbedre den frie bevægelighed for personer, varer, kapital og tjenesteydelser. Connecting Europe-faciliteten støtter derfor investeringer i transport, energi og digital infrastruktur gennem udvikling af transeuropæiske net. Disse net letter sammenkoblinger og interoperabilitet på tværs af landegrænserne, fremmer øget økonomisk, social og territorial samhørighed og bidrager til en mere konkurrencedygtig social markedsøkonomi. Connecting Europe-faciliteten har følgende specifikke mål:

Connecting Europe-faciliteten – Transport ·Fjerne flaskehalse, forbedre jernbanernes interoperabilitet, slå bro over manglende forbindelser og navnlig forbedre grænseoverskridende strækninger. ·Sikre bæredygtige og effektive transportsystemer på lang sigt med henblik på forberedelse til de forventede fremtidige transportstrømme samt mulighed for dekarbonisering af alle transportformer gennem overgang til innovative, energieffektive lavemissionstransportteknologier, samtidig med at sikkerheden optimeres. ·Optimere integration og sammenkobling af transportformer og fremme transporttjenesternes interoperabilitet, samtidig med at tilgængeligheden af transportinfrastrukturer sikres. Connecting Europe-faciliteten – Energi ·Øge konkurrenceevnen ved at fremme yderligere integration på det indre marked for energi samt elektricitets- og gasnets interoperabilit