DA Den Europæiske Unions Tidende C 325/1

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, RÅDET OG REVISIONSRETTEN

Årsregnskab for Den Europæiske Udviklingsfond 2016

(2017/C 325/01)

INDHOLD

ATTESTERING AF REGNSKABER 2

GENNEMFØRELSE OG REGNSKABERNE FOR EUF'S RESSOURCER 3

MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN 6

EUF'S ÅRSREGNSKAB 7

BEMÆRKNINGER TIL EUF'S ÅRSREGNSKAB 15

INDTÆGTER 30

UDGIFTER 31

ÅRSREGNSKABERNE FOR EU'S TRUSTFONDE, DER ER KONSOLIDERET MED EUF'S ÅRSREGNSKAB 40

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND 41

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU's BÊKOUTRUSTFOND 41

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 46

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 46

DE KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKABER FOR EUF OG EU'S TRUSTFONDE 51

BERETNING OM DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE FOR EUF 55

ÅRSBERETNING OM GENNEMFØRELSEN — MIDLER FORVALTET AF EIB 84

ATTESTERING AF REGNSKABER

Årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond for regnskabsåret 2016 er udfærdiget i overensstemmelse med afsnit IX i finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond og de regnskabsmæssige principper, regler og metoder, der er beskrevet i bilaget til årsregnskabet.

Jeg anerkender mit ansvar for udarbejdelsen og fremlæggelsen af årsregnskabet for Den Europæiske Udviklingsfond i overensstemmelse med artikel 20 i finansforordningen for 11. EUF.

Jeg har fra de anvisningsberettigede og fra Den Europæiske Investeringsbank, som garanterer pålideligheden heraf, modtaget alle de oplysninger, der var nødvendige for udarbejdelsen af regnskabet, og som viser Den Europæiske Udviklingsfonds aktiver og passiver samt budgetgennemførelsen.

Jeg attesterer herved, at jeg på grundlag af disse oplysninger og den kontrol, jeg har anset for at være nødvendig for underskrivelsen af regnskabet, har rimelig sikkerhed for, at regnskabet på alle væsentlige punkter giver et retvisende billede af Den Europæiske Udviklingsfonds finansielle stilling.

[underskrevet] Rosa ALDEA BUSQUETS Regnskabsfører Den 23. juni 2017

GENNEMFØRELSE OG REGNSKABERNE FOR EUF'S RESSOURCER

1. BAGGRUND

Den Europæiske Union (i det følgende benævnt »EU«) samarbejder med en lang række udviklingslande. Hovedformålet er ved hjælp af udviklingsstøtte og teknisk bistand at fremme den økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling med det primære mål på lang sigt at reducere og afhjælpe fattigdom i modtagerlandene. Med henblik herpå udarbejder EU samarbejdsstrategier i samarbejde med partnerlandene og afsætter de finansielle midler, der er nødvendige til deres gennemførelse. EU-midlerne til udviklingssamarbejde kommer fra tre kilder:

— EU's budget

— Den Europæiske Udviklingsfond

— Den Europæiske Investeringsbank.

Den Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »EUF«) er hovedinstrumentet for EU's bistand til udviklingssamarbejde i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (i det følgende benævnt »AVS«) og i de oversøiske lande og territorier (i det følgende benævnt »OLT«).

EUF finansieres ikke over EU's budget. Den er oprettet ved en intern aftale mellem repræsentanter for medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, og forvaltes af et særligt udvalg. Europa-Kommissionen (i det følgende benævnt »Kommissionen«) har det finansielle ansvar for de aktiviteter, der gennemføres ved hjælp af EUF-midlerne. Den Europæiske Investeringsbank (i det følgende benævnt »EIB«) forvalter Investeringsfaciliteten.

Den geografiske støtte til AVS-landene og OLT fortsætter og finansieres hovedsageligt af EUF i perioden fra 2014-2020. Hver EUF indgås som regel for en femårig periode og er reguleret af en særskilt finansforordning, hvilket kræver, at der skal udarbejdes årsregnskaber for hver enkelt EUF. Der udarbejdes derfor et separat årsregnskab for hver EUF for den del, der forvaltes af Kommissionen. Disse årsregnskaber præsenteres også aggregeret for at give et samlet overblik over den finansielle situation for de midler, som Kommissionen er ansvarlig for.

Den interne aftale om oprettelse af 11. EUF blev underskrevet af de deltagende medlemsstater, forsamlet i Rådet, i juni 2013 (1). Den trådte i kraft den 1. marts 2015. For at sikre kontinuitet i overgangsperioden fra 10. EUF afsluttes, og indtil 11. EUF træder i kraft, har Kommissionen foreslået overgangsforanstaltninger, også kendt som overgangsfaciliteten (2). Overgangsfaciliteten præsenteres under 11. EUF.

Samtidig blev finansforordningen for 10. EUF (3) ændret og den nye finansforordning for overgangsperioden blev vedtaget (4). De trådte i kraft den 30. maj 2014. Den 2. marts 2015 vedtog Rådet finansforordningen for 11. EUF (5) og gennemførelsesbestemmelserne hertil (6). De trådte i kraft den 6. marts 2015.

Investeringsfaciliteten blev oprettet som en del af AVS-EU-partnerskabsaftalen. Den forvaltes af EIB og anvendes til at støtte udviklingen i den private sektor i AVS-landene, især — men ikke udelukkende — gennem finansiel hjælp til private investeringer. Faciliteten fungerer som en selvbærende konstruktion, dvs. at tilbagebetalingerne af lån kan reinvesteres i andre aktiviteter, hvorved Faciliteten bliver selvfornyende og finansielt uafhængig. Da det ikke er Kommissionen, der forvalter Investeringsfaciliteten, indgår den ikke i den første del af årsregnskabet — opgørelserne for EUF og den tilhørende beretning om den finansielle gennemførelse. Årsregnskabet for Investeringsfaciliteten er vedlagt som et særskilt afsnit til årsregnskabet (del II) med det formål at skabe en fuldstændig oversigt over EUF's udviklingsstøtte (7).

2. HVORDAN FINANSIERES EUF?

Det Europæiske Råd vedtog den flerårige finansielle ramme for perioden 2014-2020 på sit møde den 2. december 2013. Samtidig blev det besluttet, at det geografiske samarbejde med AVS-staterne ikke skulle indarbejdes i EU's budget (dvs. opføres på budgettet), men at det fortsat skulle finansieres ved hjælp af den eksisterende mellemstatslige EUF.

EU's budget er årligt, og ifølge princippet om etårige budgetter planlægges og godkendes udgifter og indtægter for et år ad gangen. Til forskel fra EU er EUF en fond med et flerårigt grundlag. Den enkelte EUF opretter en overordnet fond, som anvendes til at gennemføre udviklingssamarbejdet i løbetiden, der normalt er på fem år. Midlerne bevilges på et flerårigt grundlag og kan derfor anvendes i hele EUF'ens løbetid. I budgetredegørelsen, hvor EUF's budgetgennemførelse sammenholdes med de samlede midler, gøres der opmærksom på, at budgettet ikke er etårigt.

EUF's midler udgøres af ad hoc-bidrag fra EU's medlemsstater. Medlemsstaternes repræsentanter mødes ca. hvert femte år for på mellemstatsligt niveau at fastlægge det samlede beløb, der skal afsættes til fonden, og for at føre tilsyn med gennemførelsen. Det er Kommissionen, der forvalter fonden i henhold til Unionens udviklingspolitik. For at sikre at der er overensstemmelse mellem medlemsstaternes egne udviklings- og bistandspolitikker, der føres parallelt med den fælles EU-politik, er de nødt til at koordinere deres politik med EU's politik.

Ud over ovennævnte bidrag har medlemsstaterne desuden mulighed for at indgå i samfinansieringsforanstaltninger eller yde frivillige bidrag til EUF.

3. RAPPORTERING VED ÅRETS UDGANG

3.1. ÅRSREGNSKAB

I overensstemmelse med artikel 46 i EUF's finansforordning udarbejdes EUF's årsregnskab på baggrund af reglerne for periodiserede regnskaber, der igen er udarbejdet på grundlag af de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). De regnskabsregler, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, anvendes af alle EU's institutioner og -organer, således at man har et fælles sæt regler for regnskabsførelse, værdiansættelse og regnskabsaflæggelse, der gør det muligt at harmonisere proceduren for udarbejdelse og konsolidering af årsregnskabet, jf. artikel 152 i EU's finansforordning. EU's regnskabsregler anvendes også på EUF under hensyntagen til dens aktiviteters særlige karakter.

Udarbejdelsen af EUF's årsregnskab er betroet Kommissionens regnskabsfører, som dermed er EUF's regnskabsfører. Regnskabsføreren sikrer, at EUF's årsregnskab giver et retvisende billede af EUF's finansielle situation.

Årsregnskabet er opbygget som følger:

Del I: Midler forvaltet af Kommissionen

i) årsregnskabet for EUF og bemærkninger dertil

ii) årsregnskaberne for EU's trustfonde, der er konsolideret med EUF's årsregnskab

iii) de konsoliderede årsregnskaber for EUF og EU's trustfonde

iv) rapport om den finansielle gennemførelse af EUF

Del II: Årsberetning om gennemførelsen — Midler forvaltet af EIB

i) årsregnskab for Investeringsfaciliteten.

Afsnittet »Årsregnskaberne for EU's trustfonde, der er konsolideret med EUF's årsregnskab« omfatter årsregnskaberne for de to trustfonde, der er oprettet under EUF: EU's Bêkoutrustfond (se afsnittet »Årsregnskab for EU's Bêkoutrustfond«) og EU's Nødtrustfond for Afrika (8) (se afsnittet »Årsregnskab for EU's Nødtrustfond for Afrika«). Trustfondenes årsregnskaber, der udarbejdes hver for sig, hører ind under Kommissionens regnskabsfører og underkastes ekstern revision, der foretages af en privat revisor. Nærværende årsregnskab omfatter de endelige årsregnskaber for trustfondene, dvs. efter indarbejdning af de nødvendige revisionsjusteringer.

Det bør bemærkes, at opsætningen af årsregnskabet og bemærkningerne blev ændret i 2016. Ændringerne vedrører udelukkende præsentationen af regnskabsoplysningerne og har til formål at få nærværende regnskab til i højere grad at ligne de andre EU-enheders regnskaber. Sammenligningstallene for 2015 præsenteres i overensstemmelse med den nye opsætning.

Årsregnskabet vedtages af Kommissionen den 31. juli det efterfølgende år og forelægges Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på decharge.

4. REVISION OG DECHARGE

4.1. REVISION

EUF's årsregnskaber og ressourceforvaltning kontrolleres af den eksterne revisor, Den Europæiske Revisionsret (i det følgende benævnt »Revisionsretten«), der udarbejder en årsberetning til Europa-Parlamentet og Rådet.

4.2. DECHARGE

Den endelige kontrol er dechargen for den finansielle gennemførelse af EUF-midlerne i et givet regnskabsår. Europa-Parlamentet er dechargemyndighed for EUF. Det betyder, at det efter revisionen og afslutningen af årsregnskabet påhviler Rådet at henstille og dernæst Europa-Parlamentet at beslutte, om der skal gives decharge til Kommissionen for den finansielle gennemførelse af EUF's midler i et givet regnskabsår. Beslutningen træffes på grundlag af en gennemgang af regnskabet, Revisionsrettens årsberetning (der omfatter en officiel revisionserklæring), Kommissionens svar samt efterfølgende spørgsmål og yderligere anmodninger om oplysninger til Kommissionen.

MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN (1)

INDHOLD

GENNEMFØRELSE OG REGNSKABERNE FOR EUF'S RESSOURCER 3

MIDLER FORVALTET AF EUROPA-KOMMISSIONEN 6

EUF'S ÅRSREGNSKAB 7

EUF'S BALANCE 7

EUF'S RESULTATOPGØRELSE 8

EUF'S PENGESTRØMSOPGØRELSE 9

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EUF 10

BALANCE PR. EUF 11

RESULTATOPGØRELSE PR. EUF 12

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER PR. EUF 13

BEMÆRKNINGER TIL EUF'S ÅRSREGNSKAB 15

ÅRSREGNSKABERNE FOR EU'S TRUSTFONDE, DER ER KONSOLIDERET MED EUF'S ÅRSREGNSKAB 40

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND 41

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU's BÊKOUTRUSTFOND 41

BALANCE FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND 43

RESULTATOPGØRELSE FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND 44

PENGESTRØMSOPGØRELSE FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND 44

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND 45

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 46

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 46

BALANCE FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 48

RESULTATOPGØRELSE FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 49

PENGESTRØMSOPGØRELSE FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 49

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA 50

DE KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKABER FOR EUF OG EU'S TRUSTFONDE 51

KONSOLIDERET BALANCE 51

KONSOLIDERET RESULTATOPGØRELSE 52

KONSOLIDERET PENGESTRØMSOPGØRELSE 53

KONSOLIDERET OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER 54

BERETNING OM DEN FINANSIELLE GENNEMFØRELSE FOR EUF 55

ÅRSBERETNING OM GENNEMFØRELSEN — MIDLER FORVALTET AF EIB 84

EUF'S ÅRSREGNSKAB (9)

EUF'S BALANCE

mio. EUR Bemærkning 31.12.2016 31.12.2015 LANGFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.1 409 516 Trustfondbidrag 2.2 98 34 507 550 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.1 1 372 1 145 Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 2.3 132 171 Kontanter og likvide midler 2.4 680 504 2 184 1 820 AKTIVER I ALT 2 691 2 370 LANGFRISTET GÆLD Hensættelser 2.5 (4) (4) Finansielle forpligtelser 2.6 (6) (10) (10) (14) KORTFRISTET GÆLD Gæld 2.7 (549) (520) Periodeafgrænsningsposter 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) PASSIVER I ALT (1 334 ) (1 389 ) NETTOAKTIVER 1 357 980 MIDLER OG RESERVER Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er 2.9 42 323 38 873 Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført 2.9 2 252 2 252 Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er 2.9 — — Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår (40 146 ) (36 994 ) Regnskabsårets økonomiske resultat (3 073 ) (3 152 ) NETTOAKTIVER 1 357 980





EUF'S RESULTATOPGØRELSE

mio. EUR Bemærkning 2016 2015 INDTÆGTER Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner 3.1 Inddrivelse af udgifter 8 90 8 90 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 Finansielle indtægter 3 8 Andre indtægter 62 42 66 50 Indtægter i alt 73 140 UDGIFTER Støtteinstrumenter 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Samfinansieringsudgifter 3.4 15 (69) Finansieringsomkostninger 3.6 4 (1) Andre udgifter 3.7 (196) (162) Udgifter i alt (3 146 ) (3 291 ) REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (3 073 ) (3 152 )





EUF'S PENGESTRØMSOPGØRELSE

mio. EUR Bemærkning 2016 2015 Regnskabsårets økonomiske resultat (3 073 ) (3 152 ) Driftsaktiviteter Forøgelse af midler — bidrag 3 450 3 200 (Stigning)/fald i trustfondbidrag (64) 5 (Stigning)/fald i forfinansiering (120) 214 (Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 39 (87) Stigning/(fald) i hensættelser — 4 Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser (4) (24) Stigning/(fald) i gæld 28 (179) Stigning/(fald) i periodeafgrænsningsposter (80) 131 NETTOPENGESTRØM 177 113 Nettostigning/(-fald) i kontanter og likvide midler 177 113 Kontanter og likvide midler ved årets begyndelse 2.4 504 391 Kontanter og likvide midler ved årets udgang 2.4 680 504





OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EUF

mio. EUR Fondens midler — aktive EUF'er (A) Ikke-indkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A)-(B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) I alt nettoaktiver (C)+(D)+(E) SALDO PR. 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Forøgelse af midler — bidrag (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Nedsættelse af midler — midler, som afsættes under overgangsfaciliteten (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Indregning af midlerne fra 11. EUF 29 367 29 367 — — Regnskabsårets økonomiske resultat — — — (3 152 ) — (3 152 ) SALDO PR. 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Forøgelse af midler — bidrag (3 450 ) 3 450 3 450 Regnskabsårets økonomiske resultat — (3 073 ) (3 073 ) SALDO PR. 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





BALANCE PR. EUF

mio. EUR 31.12.2016 31.12.2015 Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF LANGFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Trustfondbidrag 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Mellemregningskonti 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Kontanter og likvide midler 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 AKTIVER I ALT 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 LANGFRISTET GÆLD Hensættelser 2.5 — — — (4) — — — (4) Finansielle forpligtelser 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) KORTFRISTET GÆLD Gæld 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Mellemregningskonti 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Periodeafgrænsningsposter 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) PASSIVER I ALT (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) NETTOAKTIVER 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) MIDLER OG RESERVER Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Regnskabsårets økonomiske resultat 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) NETTOAKTIVER 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





RESULTATOPGØRELSE PR. EUF

mio. EUR 2016 2015 Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF INDTÆGTER Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner 3.1 Inddrivelse af udgifter 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 Finansielle indtægter (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Andre indtægter 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Indtægter i alt 3 23 41 7 4 30 99 6 UDGIFTER Støtteinstrumenter 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Samfinansieringsudgifter 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Finansieringsomkostninger 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Andre udgifter 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Udgifter i alt (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER PR. EUF

mio. EUR 8. EUF Fondens midler — aktive EUF'er (A) Ikke-indkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A)-(B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) I alt nettoaktiver (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Nedsættelse af midler — midler, som afsættes under overgangsfaciliteten (676) (676) (676) Overførsler til/fra 10. EUF — (6) (6) Overførsler til/fra 11. EUF 676 676 Regnskabsårets økonomiske resultat — 6 6 SALDO PR. 31.12.2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Overførsler til/fra 10. EUF — (20) (20) Overførsler til/fra 11. EUF — — — Regnskabsårets økonomiske resultat — 2 2 SALDO PR. 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





mio. EUR 9. EUF Fondens midler — aktive EUF'er (A) Ikke-indkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A)-(B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) I alt nettoaktiver (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Nedsættelse af midler — midler, som afsættes under overgangsfaciliteten (727) — (727) (727) Overførsler til/fra 10. EUF — (109) (109) Overførsler til/fra 11. EUF 727 727 Regnskabsårets økonomiske resultat — (26) (26) SALDO PR. 31.12.2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Overførsler til/fra 10. EUF — (163) (163) Overførsler til/fra 11. EUF — — — Regnskabsårets økonomiske resultat — (91) (91) SALDO PR. 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





mio. EUR 10. EUF Fondens midler — aktive EUF'er (A) Ikke-indkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A)-(B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) I alt nettoaktiver (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Forøgelse af midler — bidrag (4 795 ) 4 795 4 795 Nedsættelse af midler — midler, som afsættes under overgangsfaciliteten (192) (192) (192) Overførsler til/fra 8. og 9. EUF — 84 84 Overførsler til/fra 11. EUF — 160 160 Regnskabsårets økonomiske resultat — (2 232 ) (2 232 ) SALDO PR. 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Forøgelse af midler — bidrag (3 450 ) 3 450 3 450 Overførsler til/fra 8. og 9. EUF — 182 182 Overførsler til/fra 11. EUF — 30 30 Regnskabsårets økonomiske resultat — (1 397 ) (1 397 ) SALDO PR. 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





mio. EUR 11. EUF Fondens midler — aktive EUF'er (A) Ikke-indkaldte midler — aktive EUF'er (B) Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er (C) = (A)-(B) Kumulerede reserver (D) Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført (E) Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er (F) I alt nettoaktiver (C)+(D)+(E)+(F) SALDO PR. 31.12.2014 — — — (481) — 1 597 1 116 Indregning af midlerne fra 11. EUF i overensstemmelse med den interne aftale 29 367 (29 367 ) — — Overførsler til/fra 8., 9., og 10. EUF — — (1 532 ) (1 532 ) Regnskabsårets økonomiske resultat — (901) (901) SALDO PR. 31.12.2015 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Overførsler til/fra 8., 9., og 10. EUF — (30) (30) Regnskabsårets økonomiske resultat — (1 587 ) (1 587 ) SALDO PR. 31.12.2016 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

BEMÆRKNINGER TIL EUF'S ÅRSREGNSKAB (10)

1. VÆSENTLIGE REGNSKABSPOLITIKKER

1.1. REGNSKABSPRINCIPPER

Formålet med årsregnskaber er at give en række oplysninger om et organs finansielle stilling, resultater og pengestrømme, som måtte være nyttige for en bred vifte af brugere.

De overordnede hensyn (eller regnskabsprincipper), der skal følges under udarbejdelsen af årsregnskabet, er fastsat i EU-regnskabsregel 1 »Årsregnskaber« og er de samme som dem, der er beskrevet i IPSAS 1, dvs. principperne om et retvisende billede, periodisering, going concern, ensartethed, væsentlighed, sammendrag af poster, modregning og sammenligningstal. Derudover omfatter de kvalitative karakteristika for årsregnskabet, dvs. at oplysningerne skal være relevante, pålidelige, forståelige og sammenlignelige.

1.2. GRUNDLAG FOR UDARBEJDELSEN

1.2.1. Rapporteringsperiode

Regnskabet udarbejdes én gang om året. Regnskabsåret begynder den 1. januar og slutter den 31. december.

1.2.2. Valuta og omregningsgrundlag

Årsregnskabet er opstillet i millioner euro, idet euroen er EUF's funktionelle valuta og rapporteringsvaluta. Valutatransaktioner omregnes til euro ved hjælp af de gældende kurser på transaktionsdagen. Gevinster og tab på udenlandsk valuta fra valutatransaktioner og fra omregning af monetære aktiver og forpligtelser i fremmed valuta til de valutakurser, der er gældende ved årets udgang, indregnes på resultatopgørelsen. Der anvendes særlige omregningsmetoder for materielle anlægsaktiver og immaterielle aktiver, nemlig værdiansættelse omregnet til den eurokurs, der var gældende på købsdagen.

Årsopgørelser over monetære aktiver og passiver i udenlandske valutaer omregnes til euro på grundlag af Den Europæiske Centralbanks (ECB) valutakurser gældende den 31. december.

Euroens vekselkurser

Valuta 31.12.2016 31.12.2015 Valuta 31.12.2016 31.12.2015 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,4103 4,2639 CZK 27,0210 27,0230 RON 4,5390 4,5240 DKK 7,4344 7,4626 SEK 9,5525 9,1895 GBP 0,8562 0,7340 CHF 1,0739 1,0835 HRK 7,5597 7,6380 JPY 123,4000 131,0700 HUF 309,8300 315,9800 USD 1,0541 1,0887

1.2.3. Anvendelse af overslag

I henhold til IPSAS og almindeligt accepterede regnskabsprincipper omfatter årsregnskabet nødvendigvis beløb, der er baseret på overslag og forvaltningens antagelser på baggrund af de mest pålidelige tilgængelige oplysninger. Vigtige overslag omfatter, men er ikke begrænset til, periodeafgrænsningsposter, hensættelser, finansielle risici og tilgodehavender, eventualaktiver og -forpligtelser og værdiforringelsesgraden af immaterielle aktiver. De endelige beløb kan afvige fra disse skøn.

Anvendelse af rimelige skøn er en vigtig del af udarbejdelsen af årsregnskaber og påvirker ikke disses pålidelighed. Det kan være nødvendigt at ændre tidligere foretagne skøn på grund af ændringer af de forhold, der lå til grund for skønnet, eller på grundlag af nye fremkomne oplysninger eller større erfaring. I kraft af deres natur vedrører ændringer af skøn ikke tidligere regnskabsår og anses ikke for at være korrektion af fejl. Virkningen af en ændring af regnskabsmæssige skøn indføres og afspejles i resultatet i den periode, hvor man får kendskab til den.

1.3. BALANCE

1.3.1. Immaterielle aktiver

Erhvervede softwarelicenser opføres til anskaffelsesværdi med fradrag af den samlede amortisering og tab ved værdiforringelse. Aktiverne amortiseres på lineær basis over deres forventede levetid. Immaterielle aktivers forventede levetid afhænger af deres specifikke økonomiske levetid eller juridiske levetid som fastsat ved en aftale. Immaterielle aktiver, der er udviklet internt, kapitaliseres, når de relevante kriterier i EU's regnskabsregler er opfyldt. De omkostninger, der kan kapitaliseres, omfatter alle nødvendige omkostninger, der er direkte forbundet med at oprette, fremstille og forberede aktivet til den af ledelsen planlagte anvendelse. Omkostninger forbundet med forskningsaktiviteter, udviklingsomkostninger, der ikke kan kapitaliseres, og vedligeholdelsesomkostninger indregnes som udgifter, efterhånden som de afholdes.

1.3.2. Materielle anlægsaktiver

Alle ejendomme og installationer samt alt udstyr opføres til anskaffelsesværdien med fradrag af afskrivninger og tab ved værdiforringelse. Den historiske anskaffelsesværdi omfatter udgifter, der direkte kan henføres til anskaffelsen eller opførelsen af aktivet. Efterfølgende omkostninger bliver kun medregnet i aktivets regnskabsmæssige værdi eller indregnet som et selvstændigt aktiv, når det er sandsynligt, at det fremtidige økonomiske udbytte heraf eller mulighed for tjenesteydelser vil tilfalde enheden, og dets værdi kan ansættes pålideligt. Reparation og vedligeholdelse opføres på resultatopgørelsen for den regnskabsperiode, hvor udgifterne er afholdt. Grunde og kunstværker afskrives ikke, da de skønnes at have en ubegrænset levetid. Aktiver under opførelse afskrives ikke, da disse aktiver endnu ikke kan anvendes. Andre aktiver afskrives efter den lineære metode, således at anskaffelsesværdien fratrukket deres restværdi fordeles over den skønsmæssige levetid, som følger:

Type aktiv Lineære afskrivningssatser Bygninger 4 % til 10 % Anlæg og udstyr 10 % til 25 % Løsøre og køretøjer 10 % til 25 % IT-udstyr 25 % til 33 % Andet 10 % til 33 %

Gevinster eller tab på afhændelser fastlægges ved at sammenligne provenuet minus salgsomkostninger med den regnskabsmæssige værdi og medtages på resultatopgørelsen.

Leasingkontrakter

Leasing af materielle aktiver, hvor enheden bærer alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som finansiel leasing. Finansiel leasing kapitaliseres pr. leasingaftalens begyndelsesdato til den laveste værdi af dagsværdien for det leasede aktiv og nutidsværdien for minimumsbetalingerne på leasingaftalen. Den finansielle leasingydelses renteelement opføres på resultatopgørelsen over leasingperioden med en konstant periodisk sats i forhold til den resterende saldo. Lejeforpligtelserne fratrukket finansielle afgifter medregnes i finansielle forpligtelser (langfristede og kortfristede). Renteelementet i de finansielle afgifter bogføres på resultatopgørelsen over leasingperioden, så der for hver periode fremkommer en konstant periodisk rentesats for den resterende gældssaldo. Aktiver, der er erhvervet i henhold til finansiel leasing, afskrives over den korteste periode af aktivets levetid og leasingperioden.

Lejeaftaler, hvor udlejeren bærer en væsentlig del af risici og fordele ved ejendomsretten, klassificeres som operationel leasing. Betalingerne for operationel leasing opføres på resultatopgørelsen på lineær basis over leasingperioden.

1.3.3. Nedskrivning af ikke-finansielle aktiver

Aktiver med ubestemt levetid amortiseres/afskrives ikke, men vurderes årligt med hensyn til nedskrivning på grund af værdiforringelse. Amortisering/Afskrivning af aktiver tages op til overvejelse, hver gang en begivenhed eller en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Tab ved værdiforringelse som følge af en ændring i omstændighederne antyder, at den regnskabsmæssige værdi måske ikke er erholdelig. Det erholdelige beløb er det højeste beløb af et aktivs dagsværdi minus salgsomkostninger og dets brugsværdi.

De immaterielle aktivers og de materielle anlægsaktivers restværdi og levetid vurderes og korrigeres om nødvendigt mindst én gang om året. Et aktivs regnskabsmæssige værdi nedskrives straks til det erholdelige beløb, såfremt den regnskabsmæssige værdi er større end de anslåede erholdelige beløb. Hvis de årsager til værdiforringelser, der var konstateret i de foregående år, ikke længere er relevante, tilbageføres det tidligere bogførte værdiforringelsestab tilsvarende.

1.3.4. Finansielle aktiver

Finansielle aktiver inddeles i følgende kategorier: finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, lån og tilgodehavender, hold-til-udløb-investeringer, samt finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje. Klassifikationen af de finansielle instrumenter bestemmes ved den første bogføring og revurderes pr. hver balancedag.

i) Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet

Et finansielt instrument klassificeres i denne kategori, hvis det hovedsagligt er erhvervet med henblik på salg på kort sigt, eller hvis enheden betegner det således. Afledte finansielle aktiver hører også til i denne kategori. Aktiver i denne kategori klassificeres som kortfristede aktiver, hvis det kan forventes, at de realiseres inden 12 måneder fra balancedagen. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer, der hørte til i denne kategori.

ii) Lån og tilgodehavender

Lån og tilgodehavender er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger, der ikke er noteret på et aktivt marked. De fremkommer, når enheden tilvejebringer penge, varer eller tjenesteydelser direkte til debitor uden at have til hensigt at handle tilgodehavendet. De er inkluderet i de langfristede aktiver, undtagen hvis de udløber inden for 12 måneder fra balancedagen. Lån og tilgodehavender omfatter tidsindskud med oprindelige løbetider på mere end tre måneder.

iii) Hold-til-udløb-investeringer

Hold-til-udløb-investeringer er ikke-afledte finansielle aktiver med faste eller bestemmelige betalinger og fast løbetid, som enheden agter og formår at beholde til udløb. I dette regnskabsår havde enheden ingen investeringer, der hørte til i denne kategori.

iv) Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje, er ikke-afledte aktiver, der enten hører til i denne kategori eller ikke er rubriceret i nogen anden kategori. De klassificeres enten som kortfristede aktiver eller langfristede aktiver afhængigt af, hvor længe enheden forventer at beholde dem, hvilket normalt er udløbstidspunktet.

Første bogføring og måling

Køb og salg af finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet, hold-til-udløb-aktiver samt aktiver, der besiddes med handel for øje, indregnes på handelsdatoen, som er den dato, hvor enheden forpligter sig til at købe eller sælge aktivet. Likvide midler, lån og tidsindskud indregnes på afviklingsdatoen. Finansielle instrumenter indregnes første gang til dagsværdi. Alle finansielle aktiver, der ikke reguleres til dagsværdi på resultatopgørelsen, indregnes første gang til dagsværdi plus transaktionsomkostninger.

Finansielle instrumenter indregnes ikke længere i regnskabet, når rettighederne til at modtage pengestrømme fra investeringerne er ophørt, og enheden har overdraget alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten.

Efterfølgende måling

Finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet reguleres efterfølgende til dagsværdi, idet gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien medtages på resultatopgørelsen i den peiode, hvor de opstår.

Lån og tilgodehavender og hold-til-udløb-investeringer regnskabsføres til den amortiserede anskaffelsesværdi ved anvendelse af den effektive rentemetode.

Finansielle aktiver, der besiddes med handel for øje (AFS), indregnes efterfølgende til dagsværdi. Gevinster og tab som følge af ændringer i dagsværdien indregnes i dagsværdireserven. Renter af finansielle AFS-aktiver, der udregnes efter den effektive rentemetode, indregnes i resultatopgørelsen.

Enheden vurderer på hver balancedag, om der er objektive beviser for, at værdien af et finansielt aktiv er blevet forringet, og om der skal bogføres en værdiforringelse på resultatopgørelsen.

1.3.5. Forfinansiering

Forfinansiering er en betaling, hvis formål er at yde modtageren et forskud i form af et kontant beløb. Det kan opdeles i et antal betalinger over en periode, som er fastlagt i den pågældende kontrakt, afgørelse, aftale eller basisretsakt. Kontantbeløbet eller forskuddet anvendes enten til det formål, det er ydet til, inden for den i aftalen fastlagte periode, eller tilbagebetales. Hvis modtageren ikke afholder udgifter, som er støtteberettigede, skal forskuddet betales tilbage til enheden. Forfinansieringsbeløbet kan nedsættes (helt eller delvis), efterhånden som de støtteberettigede omkostninger (der bogføres som udgifter) godkendes.

Forfinansiering værdiansættes på efterfølgende balancedatoer til det beløb, der oprindeligt er opført på balancen, minus støtteberettigede udgifter (herunder eventuelt anslåede beløb), der er afholdt i perioden.

1.3.6. Tilgodehavender og inddrivelige beløb

Eftersom EU’s regnskabsregler foreskriver, at kommercielle og ikke-kommercielle transaktioner præsenteres hver for sig, skelnes der i dette regnskab mellem tilgodehavender, der stammer fra ikke-kommercielle transaktioner, og inddrivelige beløb, der stammer fra kommercielle transaktioner (når en enhed modtager værdier fra en anden enhed uden direkte at give omtrent tilsvarende værdi til gengæld).

Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner opfylder definitionen på finansielle instrumenter og klassificeres derfor som lån og tilgodehavender (se 1.3.4 ovenfor).

Inddrivelige beløb fra ikke-kommercielle transaktioner regnskabsføres til det oprindelige beløb (justeret for renter og bøder) med fradrag af nedskrivninger for værdiforringelse. En nedskrivning for værdiforringelse foretages, når der er objektive beviser for, at enheden ikke vil modtage alle forfaldne beløb i henhold til de oprindelige betingelser for tilgodehavendet. Nedskrivningsbeløbet svarer til differencen mellem aktivets regnskabsmæssige værdi og det erholdelige beløb. Nedskrivningsbeløbet medtages i resultatopgørelsen.

1.3.7. Kontanter og likvide midler

Kontanter og likvide midler er finansielle instrumenter og omfatter kontantbeholdning, anfordringsindskud i banker eller bankindskud, der kan hæves med kort varsel, og andre kortfristede letomsættelige investeringer med en oprindelig løbetid på tre måneder eller kortere.

1.3.8. Hensættelser

Hensættelser bogføres, når enheden som følge af tidligere begivenheder har en aktuel juridisk forpligtelse eller en implicit forpligtelse, og en udbetaling med stor sandsynlighed er nødvendig for at opfylde denne forpligtelse, og der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse. Der foretages ikke hensættelser for fremtidige driftstab. Størrelsen af hensættelsen er det bedst mulige skøn over de forventede udgifter, der er nødvendige for at afregne den aktuelle forpligtelse på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen. Når hensættelsen omfatter et stort antal poster, værdiansættes forpligtelsen ved at vægte samtlige mulige udfald og disses sandsynlighed (expected value-metoden).

1.3.9. Gæld

Gæld omfatter både beløb, der vedrører kommercielle transaktioner, såsom køb af varer og tjenesteydelser, og ikke-kommercielle transaktioner, der vedrører f.eks. krav om godtgørelse af udgifter fra støttemodtagere, tilskud eller anden EU-finansiering.

Hvis der er tale om tilskud eller anden finansiering, opføres kravene om godtgørelse med det krævede beløb, når kravet om godtgørelse modtages. Når de støtteberettigede omkostninger er verificeret og godkendt, værdiansættes gælden til det godkendte og støtteberettigede beløb.

Gæld, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, bogføres ved modtagelse af regningen på det oprindelige beløb, og de tilsvarende udgifter opføres i regnskaberne, når varerne eller ydelserne er leveret og godkendt af enheden.

1.3.10. Periodeafgrænsningsposter

Transaktioner og begivenheder bogføres i regnskaberne i den periode, de vedrører. Hvis der ikke ved årets udgang er udsendt en faktura, og enheden har leveret ydelsen eller varerne, eller hvis der findes en kontraktlig aftale (f.eks. med henvisning til en kontrakt), skal en periodiseret indtægt indregnes i årsregnskabet. Hvis der ved årets udgang derimod er udstedt en regning, men ydelserne eller varerne endnu ikke er leveret, vil indtægten blive udskudt og opført i den efterfølgende regnskabsperiode.

Udgifter bogføres også i den periode, de vedrører. Ved udgangen af regnskabsperioden fastsættes de skyldige udgifter ved hjælp af et skøn over periodens overførselsforpligtelser. Beregningen af de påløbne udgifter sker i overensstemmelse med detaljerede operationelle og praktiske retningslinjer fra regnskabsføreren, der skal sikre, at årsregnskabet giver et retvisende billede af de økonomiske og andre fænomener, som det giver en fremstilling af. Tilsvarende, hvis der er foretaget forudbetaling for ydelser eller varer, der endnu ikke er modtaget, vil udgiften blive udskudt og bogført i den efterfølgende regnskabsperiode.

1.4. RESULTATOPGØRELSE

1.4.1. Indtægter

Indtægter omfatter tilførsel fra økonomiske fordele eller muligheder for tjenesteydelser, der er eller kan tilfalde enheden, som repræsenterer en stigning i nettoaktiverne, dog ikke stigninger, der skyldes bidrag fra ejere.

Afhængig af karakteren af de underliggende transaktioner på resultatopgørelsen skelnes der mellem:

i) Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner

Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner omfatter skatter og overførsler i situationer, hvor overdrageren overfører midler til modtageren, mens modtageren ikke overfører omtrentlig den samme værdi i direkte udveksling.

Overførsler er tilførsel af fremtidige økonomiske fordele eller tjenesteydelser fra andre ikke-kommercielle transaktioner end skatter. Enheden indregner et aktiv for så vidt angår overførsler, når enheden har kontrol over ressourcerne som følge af en tidligere begivenhed (overførslen), forventer at modtage en fremtidig økonomisk gevinst eller mulighed for tjenesteydelser fra de pågældende ressourcer, og når der kan fastsættes en pålidelig dagsværdi. Tilførsel af ressourcer fra ikke-kommercielle transaktioner bogført som et aktiv (dvs. kontanter) bogføres også som en indtægt, medmindre enheden er pålagt en forpligtelse i forbindelse med overførslen (en betingelse), som skal opfyldes, før indtægten kan bogføres. Indtægten udskydes, indtil betingelsen er opfyldt, og bogføres i mellemtiden som gæld (modtaget forfinansiering).

ii) Indtægter fra kommercielle transaktioner

Indtægter fra salg af varer og tjenesteydelser indregnes, når alle væsentlige risici og fordele ved ejendomsretten til varerne er overgået til køber. Indtægter fra transaktioner i forbindelse med tjenesteydelser bogføres på tidspunktet for regnskabsaflæggelsen, i henhold til hvor stor en del af transaktionen der er fuldført.

1.4.2. Udgifter

Udgifter er fald i økonomiske fordele eller muligheder for tjenesteydelser i regnskabsåret i form af afgang eller forbrug af aktiver eller påtagelse af forpligtelser, som medfører fald i nettoaktiverne/egenkapitalen. De omfatter såvel udgifter fra kommercielle transaktioner som udgifter fra ikke-kommercielle transaktioner.

Udgifter fra kommercielle transaktioner, der hidrører fra køb af varer og tjenesteydelser, indregnes, når ydelserne er leveret til og accepteret af enheden. De værdiansættes til det oprindelige fakturabeløb. På balancedagen bogføres udgifter vedrørende den ydelse, der er leveret i perioden, men for hvilken der endnu ikke er modtaget eller accepteret en regning, desuden i resultatopgørelsen.

Udgifter fra ikke-kommercielle transaktioner udgør størsteparten af enhedens driftsudgifter. De vedrører overførsler til modtagere og kan opdeles i tre typer: fordringer, overførsler i henhold til aftaler samt støtte, bidrag og donationer ydet inden for rammerne af de skønsmæssige beføjelser. Overførslerne posteres som udgifter i den periode, hvor den udløsende begivenhed finder sted, forudsat at overførslen er lovlig ifølge bestemmelserne, eller der er indgået en aftale, som tillader overførslen, forudsat at støttemodtageren opfylder berettigelseskriterierne, og forudsat at der kan foretages et rimeligt skøn over beløbets størrelse.

Når en betalingsanmodning eller et godtgørelseskrav modtages og opfylder kriterierne for bogføring, opføres det som en udgift på det støtteberettigede beløb. Ved regnskabsårets udgang skønnes og indregnes støtteberettigede udgifter, der allerede er skyldige, men som endnu ikke er anmeldt, som påløbne udgifter i regnskabet.

1.5. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER

1.5.1. Eventualaktiver

Et eventualaktiv er et muligt aktiv, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som enheden ikke er alene om at kontrollere, indtræffer. Et eventualaktiv opstår, når der er sandsynlighed for økonomiske fordele eller mulighed for tjenesteydelser.

1.5.2. Eventualforpligtelser

En eventualforpligtelse er en mulig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, og hvis eksistens kun kan bekræftes ved, at en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som enheden ikke er alene om at kontrollere, indtræffer, eller en nutidig forpligtelse, der hidrører fra tidligere begivenheder, men endnu ikke er blevet bogført. da opfyldelsen af forpligtelsen sandsynligvis ikke nødvendiggør afgang af ressourcer i form af økonomiske fordele eller mulighed for tjenesteydelser, eller fordi forpligtelsen i sjældne tilfælde ikke kan fastsættes med tilstrækkelig sikkerhed.

1.6. SAMFINANSIERING

De modtagne samfinansieringsbidrag opføres som gæld til medlemsstaterne, tredjelande og andre, eftersom de opfylder kriterierne for betingede indtægter fra andre transaktioner end ikke-kommercielle transaktioner. EUF skal anvende bidragene til at levere tjenesteydelser til tredjeparter eller returnere aktiverne (de modtagne bidrag). Den udestående gæld i forbindelse med samfinansieringsaftaler udgør de modtagne samfinansieringsbidrag minus udgifterne i forbindelse med projektet. Virkningen for nettoaktiverne er nul.

Udgifter i forbindelse med samfinansieringsprojekter bogføres i takt med, at de afholdes. Det hertil svarende bidragsbeløb bogføres som driftsindtægter, og virkningen for regnskabsårets økonomiske resultat er nul.

2. BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN

AKTIVER

2.1. FORFINANSIERING

I mange kontrakter er der bestemmelser om, at der betales forskud, inden arbejdet påbegyndes eller varer eller tjenesteydelser leveres. Undertiden finder betalingerne ifølge kontrakternes betalingsplaner sted på grundlag af statusrapporter. Forfinansieringen udbetales normalt i valutaen i det land eller område, hvor projektet gennemføres.

Fristerne for geninddrivelse eller anvendelse af forfinansiering er afgørende for, om den opføres som et kortfristet eller langfristet forfinansieringsaktiv. Betingelserne for forfinansieringens anvendelse er fastsat i projektaftalen. Ved tilbagebetaling eller anvendelse inden for 12 måneder efter tidspunktet for regnskabsaflæggelsen opføres beløbet som forfinansiering. Da mange EUF-projekter er langsigtede, er det nødvendigt, at de tilhørende forskud er til rådighed i mere end ét år. Nogle forfinansieringsbeløb opføres derfor som langfristede aktiver.

mio. EUR Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Langfristet forfinansiering 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Kortfristet forfinansiering 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 I alt 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1. Langfristet forfinansiering

mio. EUR 31.12.2016 31.12.2015 Direkte forvaltning 71 65 Gennemført af: Kommissionen 39 43 EU-forvaltningsorganer 4 1 EU-delegationer 29 21 Indirekte forvaltning 338 451 Gennemført af: EIB og EIF 180 323 Internationale organisationer 87 90 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 25 3 Offentligretlige organer 13 10 Tredjelande 34 25 I alt 409 516

2.1.2. Kortfristet forfinansiering

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Forfinansiering, brutto 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Afregnet ved cut-off-procedure (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) I alt 1 50 909 412 1 372 1 145





mio. EUR 31.12.2016 31.12.2015 Direkte forvaltning 246 283 Gennemført af: Kommissionen 115 123 EU-forvaltningsorganer 10 1 EU-delegationer 122 159 Indirekte forvaltning 1 125 861 Gennemført af: EIB og EIF 372 235 Internationale organisationer 432 336 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 121 5 Offentligretlige organer 53 56 Tredjelande 148 229 I alt 1 372 1 145

Den samlede forfinansiering pr. 31. december 2016 (1 781 mio. EUR) er sammenlignelig med den samlede forfinansiering pr. 31. december 2015 (1 661 mio. EUR).

Den lille stigning i den aktuelle forfinansiering på 227 mio. EUR sammenlignet med den 31. december 2015 forklares ved et stort antal nye kontrakter, for hvilke der endnu ikke er påløbet udgifter i 2016. Denne stigning udlignes ved et fald i den langsigtede forfinansiering (se bemærkning 2.1.1).

2.1.3. Modtagne garantier vedrørende forfinansiering

Der tilbageholdes et garantibeløb til sikring af forfinansieringen, som frigøres, når den sidste betalingsanmodning til projektet er betalt. Den 31. december 2016 var værdien af de garantier, som var indbetalt til EUF i forbindelse med forfinansiering, på 53 mio. EUR (83 mio. EUR i 2015).

Hovedparten af forfinansieringen udbetales i forbindelse med ordninger under indirekte forvaltning. I sådanne tilfælde er det ikke EUF, men den ordregivende myndighed, der står som begunstiget på garantien.

2.2. TRUSTFONDBIDRAG

Denne post omfatter de beløb, der er indbetalt som bidrag til EU's Bêkoutrustfond og EU's Nødtrustfond for Afrika. Der er tale om nettobidrag før omkostninger afholdt af trustfondene, som kan henføres til trustfondene.

Trustfondbidragene anvendes af EUF i henhold til reglerne om direkte forvaltning.

mio. EUR Trustfonde Nettobidrag pr. 31.12.2015 Bidrag betalt i 2016 Fordeling af trustfondenes nettoudgifter i 2016 Nettobidrag pr. 31.12.2016 Afrika — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 I alt 34 99 (35) 98

2.3. IKKE-KOMMERCIELLE INDDRIVELIGE BELØB OG KOMMERCIELLE TILGODEHAVENDER

mio. EUR Bemærkning 31.12.2016 31.12.2015 Inddrivelige beløb fra ikke-kommercielle transaktioner 2.3.1 62 104 Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner 2.3.2 70 67 I alt 132 171

2.3.1. Inddrivelige beløb fra ikke-kommercielle transaktioner

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Medlemsstater — 0 40 — 40 90 Kunder 4 9 6 0 18 23 Offentlige organer — 13 10 0 23 16 Tredjelande 0 3 1 — 4 2 Nedskrivninger (3) (17) (5) — (25) (29) Mellemregningskonti med EU's institutioner — — — 2 2 1 I alt 1 8 51 2 62 104

Inddrivelige beløb fra medlemsstaterne omfatter ordinære bidrag samt beløb, der stadig skal modtages som følge af justeringer i forbindelse med overgangsfaciliteten. Overgangsfacilitetens aktiviteter blev finansieret med midler frigjort under tidligere EUF'er, og de dertil knyttede kapitalbevægelser blev bogført i 2015.

Beløbene sammenfattes i nedenstående tabel:

mio. EUR Medlemsstater Tilgodehavender hos medlemsstaterne Beløb, der skal fratrækkes medlemsstaternes bidrag Nettobeløb pr. 31.12.2016 Belgien 25 — 25 Cypern 0 — 0 Tjekkiet 2 — 2 Grækenland 0 — 0 Letland 0 — 0 Portugal 0 — 0 Rumænien 2 — 2 Slovenien 1 — 1 Det Forenede Kongerige 10 — 10 I alt 40 — 40

2.3.2. Tilgodehavender fra kommercielle transaktioner

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Periodiserede indtægter 0 63 7 0 70 67 Mellemregningskonti mellem EUF'erne 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 I alt 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

Periodeafgrænsningsposter omfatter primært renter, der er pålagt forfinansiering vedrørende projekter (63 mio. EUR) og EU's Nødtrustfond for Afrika (7 mio. EUR).

Af effektivitetshensyn er den samlede likvide beholdning for alle EUF opført under 11. EUF (11). Det medfører transaktioner mellem de forskellige EUF, som udlignes ved mellemregningskonti mellem de forskellige EUF-balancer. Mellemregningskonti opføres kun i de enkelte EUF'ers regnskaber.

2.4. KONTANTER OG LIKVIDE MIDLER (12)

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Særlige konti: Finansieringsinstitutter i medlemsstaterne — — — 291 291 126 Løbende konti: Forretningsbanker — — — 389 389 377 Den særlige fond for Den Demokratiske Republik Congo (*1) — — — — — 1 I alt — — — 680 680 504

Den samlede stigning i kontanter og likvide midler skyldes hovedsageligt forskudsbetalinger af de første medlemsstatsbidrag for 2017 foretaget i december 2016.

Det bør bemærkes, at der findes Stabex-midler hos de modtagende AVS-lande, som således ikke er opført på EUF's balance. Stabex er akronymet for EU's finansielle udligningsordning, hvis formål er at stabilisere AVS-landenes eksportindtægter. Når Kommissionen og de modtagende AVS-lande når til enighed om, hvordan Stabex-midlerne skal anvendes, undertegner de to parter en overførselsaftale. I overensstemmelse med artikel 211 i den fjerde Loméaftale (13) (som ændret) overføres midlerne til en rentegivende konto med dobbelt underskrift (ved Kommissionen og modtagerlandet), der er oprettet i AVS-landets navn. Midlerne bliver stående på disse konti med dobbelt underskrift, indtil der foreligger et gensidigt forpligtelsesgrundlag, som retfærdiggør en overførsel til et projekt. For at sikre at midlerne anvendes efter hensigten, er det Kommissionens anvisningsberettigede, der er den underskriftsberettigede i forbindelse med kontoen. Midlerne på kontiene med dobbelt underskrift tilhører det pågældende AVS-land og opføres derfor ikke som aktiver i EUF's regnskaber. Overførsler til disse konti opføres som Stabex-betalinger. Se også bemærkning 3.1.1 for yderligere oplysninger.

Med henblik på at forbedre opstillingen i årsregnskabet for 2016 er klassificeringen af finansielle institutioner og banker blevet revurderet. Sammenligningstallene for 2015 er derfor anført.

PASSIVER

2.5. HENSÆTTELSER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Hensættelser — — — 4 4 4 I alt — — — 4 4 4

Hensættelsen er udtryk for det bedst mulige skøn for det beløb, EUF sandsynligvis skal betale til finansieringen af en velordnet nedlukning af Centret for Virksomhedsudvikling (CVU), som vedtaget af AVS-EU-Ambassadørudvalget (afgørelse nr. 4/2014 af 23. oktober 2014).

Beløbet omfatter retssager (1,2 mio. EUR) anlagt mod CVU og de resterende forventede omkostninger til den passive fase (f.eks. resterende administrative opgaver, andre administrative formaliteter, arkiv, osv.), der blev indledt den 31. december 2016 (se bemærkning 4.3.2).

2.6. FINANSIELLE FORPLIGTELSER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Samfinansiering — gæld — — 6 — 6 10 I alt — — 6 — 6 10

Ændringen i den samlede gæld vedrørende samfinansiering forklares i bemærkning 2.7.2.1.

2.7. GÆLD

mio. EUR Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Kortfristet gæld 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Diverse kreditorer 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 I alt 0 12 438 99 549 520

2.7.1. Kortfristet gæld

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Leverandører 0 11 69 19 98 79 Medlemsstater — — 0 — 0 0 Tredjelande 0 0 29 61 91 83 Offentlige organer 0 1 18 14 32 21 Anden kortfristet gæld 0 1 (4) 4 1 (3) I alt 0 12 112 97 222 180

Gæld omfatter udgiftsopgørelser, som EUF modtager i forbindelse med sin støtteaktivitet. Det krævede beløb registreres, lige så snart betalingsanmodningen er modtaget. Den samme procedure anvendes i forbindelse med fakturaer og kreditnotaer, der modtages i forbindelse med indkøb. De pågældende godtgørelseskrav er taget i betragtning ved cut-off-proceduren ved årets udgang. Efter cut-off-registreringerne er de anslåede dækningsberettigede beløb blevet opført i resultatopgørelsen.

2.7.2. Diverse kreditorer

mio. EUR Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Samfinansiering — gæld 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Udskudte kapitalbidrag 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Andre diverse kreditorer 2.7.2.3 — — — 2 2 2 I alt — — 324 3 327 340

2.7.2.1. Samfinansiering — gæld

Fordelingen af langfristet og kortfristet gæld vedrørende samfinansiering pr. medlemsstat sammenfattes i nedenstående tabel:

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Langfristet samfinansiering Belgien — — 2 — 2 1 Tyskland — — 0 — 0 1 Det Forenede Kongerige — — 1 — 1 3 Sverige — — 2 — 2 4 Canada — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Kortfristet samfinansiering Belgien — — 3 1 4 3 Danmark — — 1 0 1 1 Frankrig — — 37 — 37 10 Tyskland — — 1 — 1 1 Nederlandene — — 1 — 1 1 Spanien — — 3 — 3 3 Det Forenede Kongerige — — 11 — 11 1 Sverige — — 7 — 7 12 Canada — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 I alt — — 69 1 70 41

Den samlede langfristede og kortfristede gæld vedrørende samfinansiering er steget med 29 mio. EUR i forhold til den foregående regnskabsperiode.

I 2016 blev der modtaget nye samfinansieringsbidrag fra Det Forenede Kongerige (9,4 mio. EUR), Belgien (3,3 mio. EUR) og Sverige (0,9 mio. EUR).

Den samlede langfristede og kortfristede gæld vedrørende samfinansiering blev sat op med 15 mio. EUR for at indregne indtægter og udgifter i forbindelse med samfinansieringsprojekter (se 3.1.2 og 3.4).

2.7.2.2. Udskudte kapitalbidrag

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Det Forenede Kongerige — — 252 — 252 259 Sverige — — — — — 48 Ungarn — — 9 — 9 — I alt — — 261 — 261 307

Udskudte kapitalbidrag vedrører medlemsstaternes forudbetalte bidrag.

2.7.2.3. Andre diverse kreditorer

Andre diverse kreditorer vedrører hovedsagelig uudnyttede kontantindbetalinger og tilbagebetalinger.

2.8. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Påløbne udgifter 1 93 567 110 770 853 Andre periodeafgrænsningsposter og udskydelser — (0) (0) 6 6 2 I alt 1 93 567 115 776 855

Påløbne udgifter omfatter anslåede driftsudgifter til igangværende eller afsluttede kontrakter, hvor der ikke foreligger validerede godtgørelseskrav, men hvor de støtteberettigede udgifter for 2016, der er afholdt af EUF-støttemodtagere, er anslået ud fra de bedst tilgængelige oplysninger om de eksisterende kontrakter. Den andel af de anslåede påløbne udgifter, der vedrører forfinansiering, er bogført som en reduktion af forfinansieirngsbeløbene (se bemærkning 2.1).

NETTOAKTIVER

2.9. FONDSMIDLER

2.9.1. Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt Fondsmidler 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Ikke-indkaldte fondsmidler (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Fondsmidler 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Ikke-indkaldte fondsmidler — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Indkaldte fondsmidler pr. 31.12.2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Fondsmidlerne er lig med de samlede bidrag, som medlemsstaterne skal indbetale til den pågældende EUF-fond ifølge de enkelte interne aftaler. Ikke-indkaldte midler er den del af den oprindelige tildeling til fonden, der endnu ikke kan opkræves hos medlemsstaterne.

Indkaldte fondsmidler er den del af de oprindelige tildelinger, der er blevet indkaldt til overførsel til kontantkontiene fra medlemsstaterne (se bemærkning 2.9.2 nedenfor).

2.9.2. Indkaldte og ikke-indkaldte fondsmidler pr. medlemsstat

mio. EUR Bidrag % Ikke-indkaldte midler pr. 31.12.2015 Indkaldte midler i 2016 Ikke-indkaldte midler pr. 31.12.2016 Østrig 2,41 126 (83) 43 Belgien 3,53 184 (122) 63 Bulgarien 0,14 7 (5) 2 Cypern 0,09 5 (3) 2 Tjekkiet 0,51 27 (18) 9 Danmark 2,00 104 (69) 35 Estland 0,05 3 (2) 1 Finland 1,47 77 (51) 26 Frankrig 19,55 1 021 (674) 347 Tyskland 20,50 1 071 (707) 364 Grækenland 1,47 77 (51) 26 Ungarn 0,55 29 (19) 10 Irland 0,91 48 (31) 16 Italien 12,86 672 (444) 228 Letland 0,07 4 (2) 1 Litauen 0,12 6 (4) 2 Luxembourg 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Nederlandene 4,85 253 (167) 86 Polen 1,30 68 (45) 23 Portugal 1,15 60 (40) 20 Rumænien 0,37 19 (13) 7 Slovakiet 0,21 11 (7) 4 Slovenien 0,18 9 (6) 3 Spanien 7,85 410 (271) 139 Sverige 2,74 143 (95) 49 Det Forenede Kongerige 14,82 774 (511) 263 I alt 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

Indkaldte midler i 2016 omfatter udelukkende indkaldelser under 10. EUF. Det samlede beløb udgøres af ordinære indkaldelser (3 450 mio. EUR). Samtlige midler til 8. og 9. EUF er blevet indkaldt og modtaget. Der er endnu ikke indkaldt midler under 11. EUF.

2.9.3. Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Midler overført fra afsluttede EUF'er 627 1 625 — — 2 252 2 252

Denne post omfatter midler, der er overført fra afsluttede EUF'er til 8. og 9. EUF.

2.9.4. Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF I alt Balance pr. 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 10. EUF fra tidligere EUF'er (6) (109) 114 — — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 11. EUF fra tidligere EUF'er — — (32) 32 — Overførsel fra resultatreserverne for 10. og 11. EUF til overgangsfaciliteten — — (41) 41 — Inddrevne beløb fra overgangsfaciliteten til resultatreserven for 10. og 11. EUF — — 11 (11) — Returnering af midler — midler, som afsættes under overgangsfaciliteten 676 727 192 (1 595 ) — Balance pr. 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 10. EUF fra tidligere EUF'er (20) (163) 182 — Overførsel af frigjorte beløb til resultatreserven for 11. EUF fra tidligere EUF'er — — (356) 356 — Overførsel fra resultatreserven for 11. EUF til fredsfaciliteten for Afrika (10. EUF) — — 386 (386) — Balance pr. 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 —

Denne post omfatter midler, der er overført mellem aktive EUF'er.

Siden Cotonouaftalens ikrafttræden er alle uudnyttede midler fra tidligere aktive EUF'er overført til den senest åbnede EUF efter frigørelse. De midler, der overføres fra andre EUF, øger tildelingerne til den modtagende fond og reducerer den oprindelige fonds tildelinger. Midler, der er overført til resultatreserverne for 10. og 11. EUF kan kun avendes til forpligtelser på de særlige betingelser, der er fastsat i de interne aftaler.

I 2016 blev der taget 386 mio. EUR fra resultatreserven for 11. EUF til finansiering af fredsfaciliteten for Afrika under 10. EUF.

3. BEMÆRKNINGER TIL RESULTATOPGØRELSEN

INDTÆGTER

mio. EUR Bemærkning 2016 2015 Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner 3.1 8 90 Indtægter fra kommercielle transaktioner 3.2 66 50 I alt 73 140

3.1. INDTÆGTER FRA IKKE-KOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

mio. EUR Bemærkning 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2016 2015 Inddrivelse af udgifter 0 5 13 4 23 20 Inddrivelse af Stabex-midler 3.1.1 1 — — — 1 1 Samfinansiering — indtægter 3.1.2 — — (15) — (15) 69 I alt 1 5 (2) 4 8 90

De ikke-kommercielle indtægter kan opdeles på forvaltningstype som følger:

mio. EUR 2016 2015 Direkte forvaltning 6 61 Gennemført af: Kommissionen 1 3 EU-delegationer 5 58 Indirekte forvaltning 2 29 Gennemført af: Tredjelande (0) 14 Internationale organisationer 2 14 Offentligretlige organer 0 0 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 0 1 I alt 8 90

3.1.1. Inddrivelse af Stabex-midler

I 2016 blev 1 mio. EUR returneret til EUF fra konti med dobbelt underskrift i AVS-lande. Disse indtægter er medtaget som indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner (inddrivelse af Stabex-midler) i resultatopgørelsen for 8. EUF.

3.1.2. Samfinansiering — indtægter

De modtagne samfinansieringsbidrag opfylder kriterierne for indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner, der er underlagt betingelser, og bør som sådan ikke have nogen indvirkning på resultatopgørelsen. De modtagne bidrag forbliver passiver (se bemærkning 2.7.2.1), indtil de betingelser, der er knyttet til de donerede midler, er opfyldt, dvs. indtil udgifterne er afholdt (se bemærkning 3.4). De dertil svarende beløb bogføres derpå som ikke-kommercielle indtægter fra samfinansiering. Derfor er virkningen for regnskabsårets økonomiske resultat nul.

3.2. INDTÆGTER FRA KOMMERCIELLE TRANSAKTIONER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2016 2015 Finansielle indtægter (0) 2 2 (1) 3 8 Andre indtægter 2 17 40 3 62 42 I alt 2 19 43 2 66 50

De finansielle indtægter omfatter hovedsagelig renter af forfinansiering, som i 2016 beløb sig til 3 mio. EUR (2) (2015: 7 mio. EUR).

Andre indtægter vedrører udelukkende realiserede og ikke-realiserede gevinster på udenlandsk valuta.

UDGIFTER

3.3. STØTTEINSTRUMENTER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2016 2015 Programmerbar bistand 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makroøkonomisk støtte — 39 — — 39 51 Sektorpolitik (0) 18 — — 18 (24) AVS-interne projekter — 41 301 351 693 746 Rentetilskud (3) — — — (3) (6) Katastrofebistand — (0) 98 300 398 285 Andre støtteprogrammer fra tidligere EUF — 1 — — 1 0 Institutionel støtte — — 5 33 38 34 Udligning af eksportindtægter (0) 0 — — 0 (3) Bidrag til trustfonde — — — 35 35 5 I alt (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

EUF's driftsudgifter omfatter forskellige støtteinstrumenter og kan inddeles i forskellige kategorier afhængig af, hvordan pengene udbetales og forvaltes.

3.4. SAMFINANSIERINGSUDGIFTER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2016 2015 Samfinansiering — — (15) — (15) 69

Denne post omfatter udgifter afholdt i forbindelse med samfinansieringsprojekter i 2016. Det bør bemærkes, at afholdte udgifter omfatter anslåede beløb vedrørende cut-off-proceduren (og dermed tilbageførsel af de anslåede beløb for sidste år). Eftersom tilbageførslerne af anslåede udgifter for 2015 (50 mio. EUR) overstiger de afholdte udgifter for 2016 (35 mio. EUR), er samfinansieringsudgifterne for 2016 negative. De dertil svarende negative indtægter er bogført på resultatopgørelsen (se bemærkning 3.1.2).

3.5. STØTTEINSTRUMENTER OG SAMFINANSIERINGSUDGIFTER FORDELT PÅ FORVALTNINGSTYPE

mio. EUR 2016 2015 Direkte forvaltning 1 173 1 106 Gennemført af: Kommissionen 140 99 EU-forvaltningsorganer 10 2 Trustfonde 36 5 EU-delegationer 987 1 000 Indirekte forvaltning 1 781 2 023 Gennemført af: EIB og EIF 5 31 Internationale organisationer 821 990 Privatretlige enheder, der har fået overdraget offentlige tjenesteydelsesopgaver 143 31 Offentligretlige organer 57 70 Tredjelande 756 900 Privatretlige enheder, der gennemfører offentlig-private partnerskaber (1) 1 I alt 2 954 3 128

3.6. FINANSIERINGSOMKOSTNINGER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2016 2015 Nedskrivning af tilgodehavender 0 0 (4) — (4) 1 Øvrige finansielle omkostninger — — — 0 0 0 I alt 0 0 (4) 0 (4) 1

Nedskrivning af tilgodehavender omfatter et lukkeskøn over udgifter til uinddrivelige tilgodehavender samt tilbageførsler af de anslåede beløb for sidste år). Eftersom tilbageførslerne af 2015-beløbene (29 mio. EUR) overstiger de anslåede beløb for 2016 (25 mio. EUR), er de samlede udgifter til nedskrivning af tilgodehavender for 2016 negative.

3.7. ANDRE UDGIFTER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 2016 2015 Administrationsudgifter og IT-udgifter — (0) 4 126 129 113 Hensættelser til tab og omkostninger — — — — — 4 Realiserede tab på varedebitorer 0 0 0 — 0 2 Kurstab 3 19 42 3 66 44 I alt 3 19 46 129 196 162

Denne post omfatter støtteudgifter, dvs. administrative udgifter i forbindelse med planlægning og gennemførelse af EUF'er. Der er tale om udgifter til forberedelse, opfølgning, tilsyn og evaluering af projekter samt udgifter til IT-netværk, teknisk bistand osv.

4. EVENTUALAKTIVER OG -FORPLIGTELSER SAMT ANDRE VÆSENTLIGE OPLYSNINGER

4.1. EVENTUALAKTIVER

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Opfyldelsesgarantier (0) 4 5 0 9 13 Tilbageholdelsesgarantier — 4 3 — 7 6 I alt (0) 7 8 0 16 20

Der kræves en opfyldelsesgaranti for at sikre, at modtagerne af EUF-midler opfylder forpligtelserne i deres kontrakter med EUF.

Der anvendes kun tilbageholdelsesgarantier i bygge- og anlægskontrakter. Typisk tilbageholdes der 10 % af de foreløbige betalinger til modtagerne, for at sikre at kontrahenten opfylder sine forpligtelser. De tilbageholdte beløb opføres som tilgodehavender. Forudsat at den ordregivende myndighed er indforstået, kan kontrahenten i stedet stille en tilbageholdelsesgaranti som dækning for de beløb, der ellers ville blive tilbageholdt af de foreløbige betalinger. De stillede garantier opføres som eventualaktiver.

Hvad angår kontrakter, der er underlagt direkte forvaltning, tilhører garantierne en anden ordregivende myndighed end EUF, og de bogføres således ikke af EUF.

4.2. ANDRE VÆSENTLIGE OPLYSNINGER

4.2.1. Udestående forpligtelser, der endnu ikke er udgiftsført

Det beløb, der er anført nedenfor, er de uindfriede forpligtelser minus dertil knyttede beløb, som er medtaget som udgifter i resultatopgørelsen. De uindfriede forpligtelser udgør åbne forpligtelser, for hvilke der endnu ikke er sket betaling og/eller frigørelse. Det er en normal følge af flerårige programmer.

mio. EUR 8. EUF 9. EUF 10. EUF 11. EUF 31.12.2016 31.12.2015 Udestående forpligtelser, der endnu ikke er udgiftsført 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 I alt 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

Pr. 31. december 2016 udgjorde uindfriede forpligtelser på budgettet 7 665 mio. EUR (2015: EUR 6 809 mio.).

4.2.2. Centret for Virksomhedsudvikling (CVU)

AVS-EU-Ministerrådet vedtog i juni 2014, »at lukke CVU på behørig vis« og samtidig »sikre, at den private sektors støtteprojekter, der gennemføres af CVU i AVS-lande og -regioner, gennemføres fuldt ud«. Med henblik herpå besluttede AVS-EU-Ministerrådet at give AVS-EU-Ambassadørudvalget beføjelse til at gå videre med dette spørgsmål med henblik på at få truffet de nødvendige afgørelser.

AVS-EU-Ambassadørudvalget tillod således ved afgørelse nr. 4/2014 af 23. oktober 2014 CVU's bestyrelse med øjeblikkelig virkning at træffe alle nødvendige foranstaltninger til forberedelse af lukningen af CVU. I afgørelsens artikel 2 blev det fastsat, at CVU's bestyrelse skulle kontrahere med en kurator, der skal udarbejde og gennemføre en nedlukningsplan.

Kuratoren indgav i slutningen af juni 2015 en endelig strategisk plan, inkl. et budget og en arbejdsplan, der afspejlede resultatet af den sociale dialog, til CVU's bestyrelse. Den endelige strategiske plans budget, som er godkendt af CVU's bestyrelse, udgjorde udgangspunktet for Kommissionens forslag til en finansieringsafgørelse, der blev vedtaget af Kommissionen i 2015, og som beløb sig til 18,2 mio. EUR. Efter vedtagelsen af ovvennævnte finansieringsafgørelse blev der indgået en tilskudsaftale mellem CVU og Kommissionen, som tilvejebringer den finansiering, der er nødvendig for at kunne gennemføre fuld realisering af CVU's aktiver samt afvikling af passiverne. Denne tilskudsaftale trådte i kraft den 1. januar 2016 og løber frem til den 31. december 2017. Kontraktens værdi er dækket af de udestående forpligtelser, der endnu ikke er udgiftsført.

5. STYRING AF FINANSIELLE RISICI

Følgende oplysninger om EUF's finansielle risikostyring drejer sig om de likviditetstransaktioner som Kommissionen udfører på EUF's vegne med henblik på anvendelse af dens midler.

5.1. POLITIKKER FOR RISIKOSTYRING OG -SIKRING

Vilkårene og principperne for styringen af likviditetstransaktionerne er fastlagt i finansforordningen for 11. EUF og i den interne aftale.

Som følge af ovennævnte forordning finder følgende hovedprincipper anvendelse:

— medlemsstaterne indbetaler EUF-bidragene på særlige konti, som er åbnet i den enkelte medlemsstats seddelbank eller i et af medlemsstaten udpeget pengeinstitut. Bidragene bliver stående på disse særlige konti, indtil EUF har brug for dem til betalinger

— medlemsstaternes bidrag indbetales i EUR, hvorimod EUF-betalingerne angives i EUR og andre valutaer, inkl. mindre gængse valutaer

— bankkonti, som Kommissionen har åbnet på EUF's vegne, må ikke gå i minus.

Ud over de særlige konti findes der en række andre konti, som Kommissionen åbner på EUF's vegne i forskellige pengeinstitutter (centralbanker og forretningsbanker), og som anvendes til at foretage betalinger og modtage andre indbetalinger end medlemsstaternes budgetbidrag.

Likviditets- og betalingstransaktionerne er i vid udstrækning automatiseret og baseret på moderne informationssystemer. Der anvendes specifikke procedurer for at sikre systemsikkerheden og opsplitning af opgaverne i tråd med finansforordningen, Kommissionens interne kontrolstandarder og revisionsprincipper.

Der foreligger et sæt skriftlige retningslinjer og procedurer for forvaltningen af likviditets- og betalingstransaktionerne med det formål at reducere finansielle og operationelle risici og sikre et hensigtsmæssigt kontrolniveau. Retningslinjerne og procedurerne omfatter forskellige operationelle områder, og det kontrolleres regelmæssigt, at de overholdes.

5.2. VALUTARISIKO

EUF's eksponering for valutarisici ved årets udgang — nettoposition

mio. EUR 31.12.2016 31.12.2015 USD GBP DKK SEK EUR Andet I alt USD GBP DKK SEK EUR Andet I alt Finansielle aktiver Tilgodehavender og inddrivelige beløb 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Kontanter og likvide midler 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 I alt 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Finansielle forpligtelser Langfristede finansielle forpligtelser — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Gæld 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) I alt 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) I alt 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Alle bidrag føres i euro, og der købes kun andre valutaer, når det er nødvendigt af hensyn til en betaling. EUF's likviditetstransaktioner er således ikke udsat for valutarisici.

5.3. RENTERISIKO

EUF optager ikke nogen lån og er derfor ikke udsat for nogen renterisiko.

EUF oppebærer imidlertid renter af indeståender på de forskellige bankkonti. Kommissionen har derfor på EUF's vegne ved hjælp af forskellige foranstaltninger sikret, at de oppebårne renter retmæssigt afspejler markedsrenten og de eventuelle udsving.

Hver medlemsstat indbetaler sit bidrag til EUF til en særlig konto i et af medlemsstaten designet pengeinstitut. Eftersom den forrentning, der anvendes på nogle af disse konti på nuværende tidspunkt kan være negative, anvendes der særlige forvaltningsprocedurer for kontanter med henblik på at minimere saldiene på de pågældende konti. I overensstemmelse med Rådets forordning (EU) 2016/888 afholdes omkostninger ved negativ forrentning af den relevante medlemsstat.

Dag-til-dag-indeståender i forretningsbanker forrentes ved hjælp af en dag-til-dag-rente. Forrentningen af indeståender på disse konti sker ved hjælp af en flydende markedsrente, hvorpå der anvendes en kontraktfastsat margen (positiv eller negativ). For de fleste af kontiene beregnes renten ved hjælp af en markedsreferencerente og tilpasses efter udsvingene i denne sats. EUF tager således ikke nogen chancer, som bevirker, at dens indeståender forrentes med en lavere rente end markedsrenten.

5.4. KREDITRISIKO (MODPARTSRISIKO)

Finansielle aktiver, som hverken er forfaldne eller værdiforringede:

mio. EUR I alt Hverken overskredet eller værdiforringet Overskredet, men ikke værdiforringet < 1 år 1-5 år > 5 år Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 132 93 36 4 — I alt pr. 31.12.2016 132 93 36 4 — Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 171 50 120 1 — I alt pr. 31.12.2015 171 50 120 1 —





Finansielle aktiver pr. risikokategori:

mio. EUR 31.12.2016 31.12.2015 Tilgodehavender Kontanter I alt Tilgodehavender Kontanter I alt Modparter med ekstern kreditvurdering Højeste og høj 34 284 318 6 167 173 Øverste mellem 3 371 374 34 16 50 Nederste mellem 2 16 18 36 312 348 Uden for investeringsklasse 1 9 10 14 9 23 I alt 40 680 720 90 503 593 Modparter uden ekstern kreditvurdering Gruppe 1 (debitorer uden fortilfælde af misligholdelse) 92 0 92 81 1 82 Gruppe 2 (debitorer med fortilfælde af misligholdelse) — — — — — — I alt 92 0 92 81 1 82 I alt 132 680 812 171 504 675

Midler i kategorierne Uden for investeringsklasse og Investeringsklasse Nederste mellem vedrører hovedsageligt medlemsstaternes bidrag til EUF, der er indbetalt til de særlige konti, som medlemsstaterne har åbnet i henhold til artikel 22, stk. 3, i finansforordningen for EUF. I henhold til denne forordning bliver bidragene stående på disse særlige konti, indtil der skal foretages betalinger.

De fleste af EUF's likvide midler står på specialkonti oprettet af medlemsstaterne med henblik på betaling af deres bidrag i overensstemmelse med finansforordningen for EUF. Størstedelen af disse konti er oprettet hos medlemsstaternes statskasse eller nationalbank. Disse institutioner udgør den laveste modpartsrisiko for EUF (risikoen er i forhold til dens medlemsstater).

Med hensyn til den del af EUF's likvide midler, der står i forretningsbanker med henblik på betalinger, overføres pengene til disse konti først, når der er brug for dem, og overførslerne styres automatisk af Kommissionens styringssystem for likvide midler. På de enkelte konti står der et minimum af kontanter, som er fastsat efter de gennemsnitlige daglige betalinger, der finder sted over kontiene. Beløbene, der står på disse konti fra dag til dag, er således hele tiden beskedne, hvilket er med til at begrænse EUF's risiko.

Hertil kommer, at forretningsbankerne udvælges ved hjælp af nogle særlige retningslinjer, hvorved modpartsrisikoen for EUF mindskes yderligere.

Samtlige forretningsbanker udvælges efter en udbudsprocedure. For at kunne deltage i udbudsproceduren kræves en kortfristet kreditrating på mindst Moody's P-1 eller tilsvarende (S&P A-1 eller Fitch F1). Der kan under særlige og behørigt begrundede omstændigheder stilles krav om en lavere rating.

5.5. LIKVIDITETSRISIKO

Løbetidsanalyse af finansielle forpligtelser efter kontraktlig restløbetid

mio. EUR < 1 år 1-5 år > 5 år I alt Finansielle forpligtelser 549 6 — 555 I alt pr. 31.12.2016 549 6 — 555 Finansielle forpligtelser 520 10 — 530 I alt pr. 31.12.2015 520 10 — 530

EUF's budgetprincipper sikrer, at der generelt i budgetperioden altid er tilstrækkelig med likvide midler til gennemførelsen af alle betalinger. Medlemsstaternes samlede bidrag er således lig med de samlede betalingsbevillinger i en given budgetperiode.

Medlemsstaterne indbetaler imidlertid deres bidrag til EUF i tre årlige rater, hvorimod betalingerne i en vis grad er sæsonbestemte.

For at sikre at der altid er tilstrækkelig med likvide midler til de betalinger, der skal finde sted i en given måned, udveksles der regelmæssigt oplysninger om likviditetssituationen mellem Kommissionens kasse og de afdelinger, der afholder udgifterne, for at sikre, at betalingerne i en given periode ikke overstiger beholdningen af likvide midler.

Herudover anvendes der i EUF's daglige finanstransaktioner nogle automatiske likviditetsstyringsredskaber til at sikre, at der er tilstrækkelig med likviditet på EUF's bankkonti fra dag til dag.

6. OPLYSNINGER OM TILKNYTTEDE PARTER

EUF's tilknyttede parter er EU's Bêkoutrustfond og EU's Nødtrustfond for Afrika. Transaktioner med disse enheder finder sted som led i EUF's almindelige transaktioner, og der er i dette tilfælde ikke behov for specifikke oplysningskrav for disse transaktioner i henhold til EU's regnskabsregler.

EUF har ingen egen ledelse, idet den forvaltes af Kommissionen. Vederlag og tillæg til nøglepersoner i EU's ledelse, herunder Kommissionens, er offentliggjort i EU's konsoliderede årsregnskab i afsnit 7.2 »Vederlag og tillæg til nøglepersoner i ledelsen«.

7. BEGIVENHEDER EFTER BALANCEDAGEN

På tidspunktet for fremsendelsen af dette regnskab havde EUF's regnskabsfører ikke kendskab til nogen væsentlige elementer, og han havde heller ikke fået meddelelse om nogen væsentlige elementer, som krævede opførelse under dette punkt. Årsregnskabet og de dertil knyttede bemærkninger er udarbejdet ved hjælp af de senest foreliggende oplysninger, hvilket fremgår af ovenstående.

8. AFSTEMNING AF DET ØKONOMISKE RESULTAT OG BUDGETRESULTATET

Regnskabsårets økonomiske resultat er beregnet på grundlag af den periodiserede regnskabsførelse. Budgetresultatet er derimod baseret på kasseregnskabsprincippet. Da både regnskabsårets økonomiske resultat og budgetresultatet dækker de samme underliggende operationelle transaktioner, er det en nyttig måde at kontrollere, at de stemmer overens. Tabellen nedenfor viser denne afstemning fordelt på indtægts- og udgiftsposter, idet de vigtigste afstemte beløb fremhæves.

mio. EUR 2016 2015 REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (3 073 ) (3 152 ) Indtægter Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet (2) (1) Fordringer, som er konstateret i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet (7) (11) Fordringer, som er konstateret i tidligere år, og som er inddrevet i regnskabsåret 16 19 Nettoresultat af forfinansiering 43 28 Periodiserede indtægter (netto) 8 29 Udgifter Regnskabsårets udgifter, som endnu ikke er betalt 63 61 Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret (129) (221) Annullerede betalinger 22 12 Nettoresultat af forfinansiering (459) (53) Periodiserede udgifter (netto) 168 200 REGNSKABSÅRETS BUDGETRESULTAT (3 350 ) (3 088 )

8.1. AFSTEMNINGSPOSTER — INDTÆGTER

Et regnskabsårs budgetindtægter svarer til de indtægter, der i løbet af regnskabsåret inddrives på grundlag af de konstaterede fordringer, og de beløb, der inddrives på grundlag af fordringer konstateret i tidligere regnskabsår.

Fordringer, der ikke har nogen betydning for budgetresultatet, medtages i regnskabsårets økonomiske resultat, men kan ud fra et budgetmæssigt synspunkt ikke betragtes som indtægter, eftersom det indbetalte beløb overføres til reserver, og der ikke på ny kan indgås forpligtelse for dette beløb uden en rådsafgørelse.

Ved afstemning skal de fordringer, der konstateres i regnskabsåret, men som endnu ikke er inddrevet, trækkes fra det økonomiske resultat, idet de ikke udgør en del af budgetindtægterne. Fordringer, der er konstateret i tidligere år og inddrevet i regnskabsåret skal derimod lægges til det økonomiske resultat ved afstemningen.

Nettoresultatet af forfinansieringen fremstår efter clearing af de inddrevne forfinansieringsbeløb. Disse indbetalinger, som sker kontant, er uden betydning for det økonomiske resultat.

De periodiserede nettoindtægter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang. Det er kun nettoresultatet, dvs. fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter for regnskabsåret minus tilbageførsel af fastlagte, men endnu ikke modtagne indtægter fra tidligere år, der tages i betragtning.

8.2. AFSTEMNINGSPOSTER — UDGIFTER

Endnu ikke betalte udgifter for regnskabsåret skal tilpasses af hensyn til afstemningen, eftersom de indgår i det økonomiske resultat, men ikke udgør en udgift på budgettet. Udgifter fra tidligere år, som er afholdt i regnskabsåret, skal derimod ved afstemning trækkes fra det økonomiske resultat, eftersom de udgør en del af regnskabsårets budgetudgifter, men ikke har nogen betydning for det økonomiske resultat eller fører til et fald i udgifterne i tilfælde af korrektioner.

Indtægter, der stammer fra annullerede betalinger, har ingen betydning for det økonomiske resultat, men derimod for budgetresultatet.

Nettoresultatet af forfinansieringen er en kombination af de nye forfinansieringsbeløb, der er betalt i det aktuelle regnskabsår (og opført som en budgetudgift i det pågældende år) og frigørelsen af den forfinansiering, der er betalt i det aktuelle regnskabsår eller i tidligere regnskabsår ved godkendelse af støtteberettigede omkostninger. Sidstnævnte repræsenterer en udgift i periodiseringsmæssig forstand, men ikke i budgetregnskabet, idet betalingen af den oprindelige forfinansiering allerede blev betragtet som en budgetudgift på betalingstidspunktet.

Periodiserede nettoudgifter består hovedsagelig af periodeafgrænsningsposter opstillet med henblik på cut-off-proceduren ved årets udgang, dvs. støtteberettigede udgifter, som modtagere af EUF-midler har afholdt, men som de endnu ikke har indberettet til EUF. Det er kun nettoresultatet, dvs. periodiserede udgifter fra regnskabsåret minus tilbageførsel af periodiserede udgifter fra tidligere år, der tages i betragtning.

ÅRSREGNSKABERNE FOR EU'S TRUSTFONDE, DER ER KONSOLIDERET MED EUF'S ÅRSREGNSKAB (14)

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND (15)

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU's BÊKOUTRUSTFOND

Generelle baggrundsoplysninger om EU's trustfonde

En trustfond er et retligt arrangement med en særlig finansiel struktur, der samler midlerne fra forskellige donorer med henblik på i fællesskab at finansiere en foranstaltning på grundlag af mål og rapporteringsformater, der er vedtaget i fællesskab.

I henhold til artikel 187, stk. 1, i forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og artikel 42 i finansforordningen for den 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »finansforordningen for EUF«) er Kommissionen bemyndiget til at oprette trustfonde for foranstaltninger udadtil (i det følgende benævnt »EUTF«). EUTF'er oprettes i forbindelse med en aftale med andre donorer med henblik på akutte nødhjælpsforanstaltninger, foranstaltninger, der gennemføres efter katastrofefasen, eller tematiske foranstaltninger. Oprettelsen af en EUTF skal kunne forsvares, dvs. at den navnlig skal skabe merværdi for EU (målene kan bedre nås på EU-plan end på nationalt plan) samt komplementaritet (trustfonden bør ikke duplikere allerede eksisterende og lignende instrumenter).

EUTF'er oprettes med en begrænset varighed, som sammen med formålet for den pågældende fond fastlægges i retsakten om oprettelse. I overensstemmelse med artikel 187 i EU's finansforordning er EUTF'er underlagt særlige forvaltningsordninger og bidrag integreres ikke i EU-budgettet. Hver EUTF har en bestyrelse med Kommissionen som formand og med repræsentere for donorer, idet de medlemsstater, der ikke bidrager, er repræsenteret som observatører.

Det administrative udvalg, der er sammensat af EU's repræsentant (formanden), de stiftende medlemmer (næstformænd) og repræsentanter for andre donorer, der har bidraget med mindst 3 mio. EUR (medlemmerne) træffer afgørelse om anvendelsen af EUTF'ens midler og vurderer lønsomheden af de aktiviteter, som EUTF'en finansierer. På administrativt niveau er det administrative udvalg bl.a. ansvarlig for vedtagelsen af årsberetningen, det reviderede årsregnskab, vurderingen af, hvor effektive de interne kontrolsystemer er, opfølgningen på de bemærkninger, der fremsættes af interne og eksterne revisorer osv.).

EUTF'er forvaltes af Kommissionen under den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar, idet denne garanterer anvendelsen af midlerne over for Kommissionen og tredjemand. Forvalteren af en EUTF er den anvisningsberettigede ved subdelegation. Som det er tilfældet for EUF, varetages hvervet som EUTF'ens regnskabsfører af Kommissionens regnskabsfører, som er ansvarlig for fastlæggelsen af regnskabsprocedurer og en kontoplan, der er fælles for alle EUTF'er.

Bêkoutrustfonden

EU's første multidonortrustfond, kaldet Bêkou, som betyder »håb« på sango, blev oprettet af Kommissionen (repræsenteret ved GD DEVCO og GD ECHO samt EU-Udenrigstjenesten) og tre af medlemsstaterne (Tyskland, Frankrig og Nederlandene) den 15. juli 2014, med det formål at fremme stabilisering og genopbygning i Den Centralafrikanske Republik. Fonden er oprettet for en periode på maksimalt 60 måneder. Trustfonden forvaltes fra Bruxelles.

Årsregnskab for EU's Bêkoutrustfond

I henhold til artikel 8 i aftalen om oprettelse af Den Europæiske Unions trustfond for Den Centralafrikanske Republik, EU's Bêkoutrustfond, og artikel 11.2.1 i samme aftale, består årsregnskabet af to dele: 1) årsberetningen, der udarbejdes af EUTF'ens forvalter, og 2) årsregnskabet, der udarbejdes af Kommissionens regnskabsfører, som i henhold til samme artikel også er trustfondens regnskabsfører.

I henhold til artikel 8 i aftalen udarbejdes årsregnskabet i overensstemmelse med den regnskabspraksis, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, dvs. EU's regnskabsregler, som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS).

Årsregnskabet er underlagt uafhængig ekstern revision, og EUTF'ens forvalter fremlægger sammen med regnskabsføreren det endelige årsregnskab for det administrative udvalg til vedtagelse (artikel 8.3.4, litra c)).

Årets højdepunkter

Ved udgangen af 2016 havde syv donorer bidraget til Bêkoutrustfonden: Den Europæiske Udviklingsfond (EUF), EU-budgettet, fire medlemsstater og et tredjeland.

Trustfonden finansierer aktiviteter, der bidrager til at bistå Den Centralafrikanske Republik i forbindelse med genopretning efter krisen og på alle genopbygningsområder med vægt på foranstaltninger, der har til formål at:

— genoprette væsentlige offentlige tjenester (f.eks. el, transport, adgang til retssystemet og adgang til vand) og grundlæggende sociale tjenester (sundhed og uddannelse) samt stabilisere fødevare- og ernæringssituationen

— genoplive den økonomiske aktivitet

— stabilisere landet og genoprette den sociale sammenhængskraft, navnlige gennem forsoning, fredelig sameksistens mellem de forskellige samfund i landet og respekt for menneskerettigheder

— genoprette den nationale og de lokale forvaltningers legitimitet, kapacitet og drift.

Trustfonden finansierer også aktiviteter, der bidrager til konsekvenserne af krisen for så vidt angår lande, der deler grænse med Den Centralafrikanske Republik og/eller huser flygtninge samt dem, der flygter fra volden i landet.

Ved udgangen af 2016 var der givet tilsagn om et samlet bidragsbeløb til EUTF'en på ca. 173 mio. EUR: EUF står for 68 mio. EUR og EU-budgettet for 50 mio. EUR, mens medlemsstaterne og andre donorer har givet tilsagn om 55 mio. EUR.

I alt er der vedtaget 11 programmer vedrørende genopretningen af landet. Hen mod slutningen af 2016 var de forpligtet et beløb på 91,3 mio. EUR til sundhed, fødevare- og ernæringssikkerhed, infrastruktur, integration af kvinder i samfundet og hjælp til centralafrikanske flygtninge i nabolandene.

BALANCE FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND

1000 EUR 31.12.2016 31.12.2015 LANGFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 3 604 3 446 3 604 3 446 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 12 458 6 047 Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 1 455 1 364 Kontanter og likvide midler 43 036 52 461 56 949 59 873 AKTIVER I ALT 60 554 63 319 LANGFRISTET GÆLD Finansielle forpligtelser (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) KORTFRISTET GÆLD Periodeafgrænsningsposter (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) PASSIVER I ALT (60 554 ) (63 319 ) NETTOAKTIVER — — MIDLER OG RESERVER Akkumuleret overskud — — Regnskabsårets økonomiske resultat — — NETTOAKTIVER — —

RESULTATOPGØRELSE FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND

1000 EUR 2016 2015 INDTÆGTER Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner Indtægter fra donationer 17 232 9 354 17 232 9 354 Indtægter fra kommercielle transaktioner Finansielle indtægter 48 101 48 101 Indtægter i alt 17 280 9 455 UDGIFTER Driftsudgifter (16 432 ) (8 824 ) Andre udgifter (848) (631) Udgifter i alt (17 280 ) (9 455 ) REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT — —

PENGESTRØMSOPGØRELSE FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND

1000 EUR 2016 2015 Regnskabsårets økonomiske resultat — — Driftsaktiviteter (Stigning)/fald i forfinansiering (6 569 ) (9 493 ) (Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb (91) (1 364 ) Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser (3 786 ) 18 125 Stigning/(fald) i periodeafgrænsningsposter 1 021 193 NETTOPENGESTRØM (9 425 ) 7 461 Nettostigning/(-fald) i kontanter og likvide midler (9 425 ) 7 461 Kontanter og likvide midler ved årets begyndelse 52 461 45 000 Kontanter og likvide midler ved årets udgang 43 036 52 461

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EU'S BÊKOUTRUSTFOND

1000 EUR Akkumuleret overskud/ (underskud) Regnskabsårets økonomiske resultat Nettoaktiver SALDO PR. 31.12.2015 — — — Regnskabsårets økonomiske resultat — — — SALDO PR. 31.12.2016 — — —

ENDELIGT ÅRSREGNSKAB FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA (16)

BAGGRUNDSOPLYSNINGER OM EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA

Generelle baggrundsoplysninger om EU's trustfonde

En trustfond er et retligt arrangement med en særlig finansiel struktur, der samler midlerne fra forskellige donorer med henblik på i fællesskab at finansiere en foranstaltning på grundlag af mål og rapporteringsformater, der er vedtaget i fællesskab.

I henhold til artikel 187, stk. 1, i forordningen om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (i det følgende benævnt »finansforordningen«) og artikel 42 i finansforordningen for den 11. Europæiske Udviklingsfond (i det følgende benævnt »finansforordningen for EUF«) er Kommissionen bemyndiget til at oprette trustfonde for foranstaltninger udadtil (i det følgende benævnt »EUTF«). EUTF'er oprettes i forbindelse en aftale med andre donorer med henblik på akutte nødhjælpsforanstaltninger, foranstaltninger, der gennemføres efter katastrofefasen, eller tematiske foranstaltninger. Oprettelsen af en EUTF skal kunne forsvares, dvs. at den navnlig skal skabe merværdi for EU (målene kan bedre nås på EU-plan end på nationalt plan) samt komplementaritet (trustfonden bør ikke duplikere allerede eksisterende og lignende instrumenter).

Der er en række fordele ved EUTF'er: de er EU-styrede instrumenter, der giver mulighed for bedre koordinering mellem EU's medlemsstater, gør det nemmere for Unionen og andre donorer at føre bedre kontrol med foranstaltninger og øger EU's synlighed. EUTF'erne drager fordel af hurtige beslutningstagningsprocedurer og af evnen til at kunne samle større summer fra forskellige kilder, hvilket gør dem til et fleksibelt, proaktivt og tilpasningsdygtigt værktøj.

EUTF'er oprettes med en begrænset varighed, som sammen med formålet for den pågældende fond fastlægges i retsakten om oprettelse. I overensstemmelse med artikel 187 i EU's finansforordning er EUTF'er underlagt særlige forvaltningsordninger og bidrag integreres ikke i EU-budgettet. Hver EUTF har en bestyrelse med Kommissionen som formand og med repræsentere for donorer, idet de medlemsstater, der ikke bidrager, er repræsenteret som observatører. Trustfondens bestyrelse træffer afgørelse om anvendelsen af EUTF'ens midler.

Det administrative udvalg, der er sammensat af EU's repræsentant (formanden), de stiftende medlemmer (næstformænd) og repræsentanter for andre donorer, der har bidraget med mindst 3 mio. EUR (medlemmerne) vedtager EUTF'ens arbejdsplan og vurderer lønsomheden af de aktiviteter, som EUTF'en finansierer. På administrativt niveau er det administrative udvalg bl.a. ansvarlig for vedtagelsen af årsberetningen, det reviderede årsregnskab, vurderingen af, hvor effektive de interne kontrolsystemer er, opfølgningen på de bemærkninger, der fremsættes af interne og eksterne revisorer osv.).

EUTF'er forvaltes af Kommissionen under den ved delegation bemyndigede anvisningsberettigedes ansvar, idet denne garanterer anvendelsen af midlerne over for Kommissionen og tredjemand. Forvalteren af en EUTF er den anvisningsberettigede ved subdelegation. Som det er tilfældet for EUF, varetages hvervet som EUTF'ens regnskabsfører af Kommissionens regnskabsfører, som er ansvarlig for fastlæggelsen af regnskabsprocedurer og en kontoplan, der er fælles for alle EUTF'er.

EU's Nødtrustfond for Afrika

Den Europæiske Unions Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika (»EU's Nødtrustfond for Afrika«) blev oprettet den 12. november 2015 på Vallettatopmødet om migration. Hovedformålene med denne fond er at støtte alle aspekter med hensyn til stabilitet og bidrage til en bedre migrationsforvaltning samt tackle de grundlæggende årsager til destabilisering, tvungen fordrivelse og ulovlig migration, navnlig ved at fremme resiliens, økonomiske og lige muligheder, sikkerhed og udvikling samt at sætte ind over for menneskerettighedskrænkelser.

Trustfonden opererer i tre primære geografiske områder, nemlig Sahelregionen og området omkring Tchad Sø-Bassinet, Afrikas Horn og Nordafrika, men nabolandene til de lande, der er berettiget til bistand, kan også få gavn af trustfondens projekter efter en konkret og individuel vurdering. Trustfonden er oprettet med en begrænset varighed, indtil den 31. december 2020, for på kort og mellemlang sigt at tilvejebringe løsninger på de udfordringer, der er i regionen. Trustfonden forvaltes fra Bruxelles.

Årsregnskab for EU's Nødtrustfond for Afrika

I henhold til artikel 7 i aftalen om oprettelse af om oprettelse af Den Europæiske Unions Nødtrustfond for Stabilitet og Håndtering af de Grundlæggende Årsager til Irregulær Migration og til Fordrivelse af Personer i Afrika og dens vedtægter (»aftalen«), består årsregnskabet af to dele: 1) årsberetningen, der udarbejdes af EUTF'ens forvalter, og 2) årsregnskabet, der udarbejdes af Kommissionens regnskabsfører, som i henhold til samme artikel også er trustfondens regnskabsfører.

I henhold til artikel 8 i aftalen udarbejdes årsregnskabet i overensstemmelse med den regnskabspraksis, der er vedtaget af Kommissionens regnskabsfører, dvs. EU's regnskabsregler, som tager udgangspunkt i de internationale regnskabsstandarder for den offentlige sektor (IPSAS).

Årsregnskabet er underlagt uafhængig ekstern revision, og EUTF'ens forvalter fremlægger sammen med regnskabsføreren det endelige årsregnskab for det administrative udvalg til vedtagelse (artikel 8.3.4, litra c)).

2016 er det første år, der udarbejdes årsregnskab for EU's Nødtrustfond for Afrika. Dette sker i henhold til artikel 8.3.2, hvori det fastsættes, at regnskabsføreren kun skal udarbejde et årsregnskab for det første år, såfremt trustfonden eksisterede mere end seks måneder det pågældende år. Transaktionerne for 2015 fremgår af sammenligningstallene.

Årets højdepunkter

Ved udgangen af 2016 var der givet tilsagn om et samlet bidragsbeløb til EUTF'en på 2 555 mio. EUR. De samlede eksterne bidrag beløb sig til 152 mio. EUR, og bidragene fra EU's og EUF's budgetter beløb sig til 2 403 mio. EUR

På blot et år er der godkendt 106 projekter vedrørende Sahelregionen og området omkring Tchad Sø-Bassinet, Afrikas Horn og Nordafrika til en værdi af 1 589 mio. EUR. Projekterne kan opdeles på geografiske områder som følger: 65 programmer i Sahelregionen og området omkring Tchad Sø-Bassinet til et samlet beløb på 918,5 mio. EUR, 35 programmer på Afrikas Horn til et samlet beløb på 606 mio. EUR og 6 seks programmer i Nordafrika til et samlet beløb på 64,5 mio. EUR. Projekterne dækker følgende prioriterede områder: de udviklingsmæssige fordele ved migration (942 mio. EUR), lovlig migration og mobilitet (68 mio. EUR), beskyttelse og asyl (233 mio. EUR), forebyggelse og bekæmpelse af irregulær migration, menneskesmugling og menneskehandel (170 mio. EUR), tilbagesendelse, tilbagetagelse og reintegration (163 mio. EUR) og andre områder (13 mio. EUR). Af det godkendte samlede beløb er 1 488 mio. EUR allerede forpligtet og 600 mio. EUR er givet i kontrakt til partnere til gennemførelse.

BALANCE FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA

1000 EUR 31.12.2016 31.12.2015 LANGFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 44 854 — 44 854 — KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 70 731 — Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 9 476 — Kontanter og likvide midler 14 879 32 642 95 086 32 642 AKTIVER I ALT 139 941 32 642 LANGFRISTET GÆLD Finansielle forpligtelser (138 502 ) (32 642 ) (138 502 ) (32 642 ) KORTFRISTET GÆLD Gæld (702) — Periodeafgrænsningsposter (736) — (1 439 ) — PASSIVER I ALT (139 941 ) (32 642 ) NETTOAKTIVER — — MIDLER OG RESERVER Akkumuleret overskud — — Regnskabsårets økonomiske resultat — — NETTOAKTIVER — —

RESULTATOPGØRELSE FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA

1000 EUR 2016 2015 INDTÆGTER Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner Indtægter fra donationer 52 246 — 52 246 — Indtægter fra kommercielle transaktioner Finansielle indtægter 54 — Andre kommercielle indtægter 43 — 97 — Indtægter i alt 52 343 — UDGIFTER Driftsudgifter (49 042 ) — Andre udgifter (3 301 ) — Udgifter i alt (52 343 ) — REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT — —

PENGESTRØMSOPGØRELSE FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA

1000 EUR 2016 2015 Regnskabsårets økonomiske resultat — — Driftsaktiviteter (Stigning)/fald i forfinansiering (115 585 ) — (Stigning)/fald i kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb (9 476 ) — Stigning/(fald) i finansielle forpligtelser 105 860 32 642 Stigning/(fald) i gæld 702 — Stigning/(fald) i periodeafgrænsningsposter 736 — NETTOPENGESTRØM (17 763 ) 32 642 Nettostigning/(-fald) i kontanter og likvide midler (17 763 ) 32 642 Kontanter og likvide midler ved årets begyndelse 32 642 — Kontanter og likvide midler ved årets udgang 14 879 32 642

OPGØRELSE OVER BEVÆGELSER I NETTOAKTIVER FOR EU'S NØDTRUSTFOND FOR AFRIKA

1000 EUR Akkumuleret overskud/ (underskud) Regnskabsårets økonomiske resultat Nettoaktiver SALDO PR. 31.12.2015 — — — Regnskabsårets økonomiske resultat — — — SALDO PR. 31.12.2016 — — —

DE KONSOLIDEREDE ÅRSREGNSKABER FOR EUF OG EU'S TRUSTFONDE (17)

KONSOLIDERET BALANCE

mio. EUR 31.12.2016 31.12.2015 LANGFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 457 520 Trustfondbidrag — — Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb — — 457 520 KORTFRISTEDE AKTIVER Forfinansiering 1 455 1 151 Kommercielle tilgodehavender og ikke-kommercielle inddrivelige beløb 143 172 Kontanter og likvide midler 738 589 2 336 1 912 AKTIVER I ALT 2 794 2 432 LANGFRISTET GÆLD Hensættelser (4) (4) Finansielle forpligtelser (106) (72) (110) (76) KORTFRISTET GÆLD Gæld (549) (520) Periodeafgrænsningsposter (778) (855) (1 327 ) (1 376 ) PASSIVER I ALT (1 437 ) (1 451 ) NETTOAKTIVER 1 357 980 MIDLER OG RESERVER Indkaldte fondsmidler — aktive EUF'er 42 323 38 873 Indkaldte fondsmidler fra afsluttede EUF'er, som er fremført 2 252 2 252 Overførsel af indkaldte fondsmidler mellem aktive EUF'er — — Økonomisk resultat fremført fra tidligere regnskabsår (40 146 ) (36 994 ) Regnskabsårets økonomiske resultat (3 073 ) (3 152 ) NETTOAKTIVER 1 357 980

KONSOLIDERET RESULTATOPGØRELSE

mio. EUR 2016 2015 INDTÆGTER Indtægter fra ikke-kommercielle transaktioner Inddrivelse af udgifter 8 90 Indtgægter fra trustfonddonationer 35 4 43 94 Indtægter fra kommercielle transaktioner Finansielle indtægter 4 8 Andre indtægter 62 42 66 50 Indtægter i alt 108 144 UDGIFTER Støtteinstrumenter (2 935 ) (3 059 ) Samfinansieringsudgifter 15 (69) Finansieringsomkostninger 4 (1) Udgifter afholdt af trustfonde (65) (4) Andre udgifter (200) (163) Udgifter i alt (3 181 ) (3 296 ) REGNSKABSÅRETS ØKONOMISKE RESULTAT (3 073 ) (3 152 )

KONSOLIDERET PENGESTRØMSOPGØRELSE

mio. EUR 2016 2015 Regnskabsårets økonomiske resultat (3 073 ) (3 152 ) Driftsaktiviteter Forøgelse af midler — bidrag 3 450 3 200 (Stigning)/fald i trustfondbidrag (0) 39 (Stigning)/fa