Udtalelse om »På vej mod informationssamfundet - Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en metodologi for implementering af informationssamfundets applikationer - Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet« (96/C 39/02)

Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 14. september 1995 under henvisning til EF-traktatens artikel 129 D, stk. 1, at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »På vej mod informationssamfundet - Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en metodologi for implementering af informationssamfundets applikationer - Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet«.

Det forberedende arbejde henvistes til ØSU's Sektion for Transport og Kommunikation, som udpegede Alexander Michael von Schwerin til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 8. november 1995.

Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 330. plenarforsamling af 22. og 23. november 1995, mødet den 22. november 1995, enstemmigt følgende udtalelse.

1. Indledning

1.1. Kommissionens forslag om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet er baseret på artikel 129 B sammenholdt med artikel 129 C i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, ifølge hvilke EU skal bidrage til at fremme, oprette og udvikle transeuropæiske telenet.

1.2. Hidtil har EU aktivt støttet udviklingen af et transeuropæisk telenet i forbindelse med en række initiativer, f.eks. ISDN og TEN-IBC.

1.3. Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse kræver udtrykkeligt, at der også etableres transeuropæiske net på telekommunikationsområdet, og peger på en række projekter, der skal muliggøre sammenkobling af højtudviklede kommunikationsnet, basistjenester og telematikapplikationer. I europæisk sammenhæng dækker begrebet telematik normalt over transnational, digital udveksling (eller behandling) af data mellem forskellige og fordelte interoperable netcomputersystemer. Som eksempler kan nævnes e-mail, dokumenttransmission, videokonferencer og åbent universitet.

1.4. En gruppe af fremtrædende erhvervsrepræsentanter, som blev nedsat på foranledning af kommissær Martin Bangemann, fremlagde rapporten »Europa og det globale informationssamfund« for Det Europæiske Råd på Korfu den 24.-25. juni 1994. I rapporten understreges nødvendigheden af at fremskynde infrastrukturernes liberalisering. Der henvises specifikt til ti applikationer, der skal bane vejen for informationssamfundet:

I) Fjernarbejde - Flere i arbejde og nye arbejdspladser i et mobilt samfund

II) Fjernundervisning - Livslang uddannelse i et samfund i forandring

III) Net mellem universiteter og forskningscentre - Bedre udnyttelse af Europas ekspertise

IV) Telematiktjenester for små og mellemstore virksomheder - En vigtig drivkraft for vækst og beskæftigelse i Europa

V) Vejtrafikstyring - Edb-styret trafik giver bedre livskvalitet

VI) Luftfartskontrol - Det edb-styrede luftrum

VII) Net i sundhedssektoren - En billigere og mere effektiv sundhedstjeneste for borgerne i Europa

VIII) Elektronisk tilbudsgivning - Billigere og mere effektiv administration

IX) Transeuropæiske net mellem offentlige administrationer - Bedre og billigere forvaltning

X) Informationsnet i byer - Informationssamfundet på vej ind i hjemmet.

1.5. Kommissionens meddelelse »Europa på vej mod informationssamfundet - En handlingsplan« indeholder en detaljeret handlingsplan med retningslinjer, som EU kan lægge til grund for informationssamfundets udvikling.

1.6. Den 25. oktober 1994 fremlagde Kommissionen første del af grønbogen om liberalisering af teleinfrastrukturer og kabel-tv-net, som i hovedtræk støtter kravene i Bangemann-rapporten. Med sin resolution af 22. december 1994 besluttede Rådet, at de offentlige telekommunikationsnet skal være liberaliseret senest pr. 1. januar 1998, dog med yderligere overgangsperioder indtil år 2003 for Spanien, Portugal, Grækenland, Luxembourg og Irland. ØSU ved imidlertid, at ikke alle landene vil udnytte disse overgangsperioder.

1.7. I anden del af grønbogen om liberalisering af teleinfrastrukturer og kabel-tv-net fremlægger Kommissionen forslag til en konkurrenceorienteret, regulerende lovramme.

2. Kommissionens meddelelse om en metodologi for implementering af informationssamfundets applikationer

2.1. Generelle bemærkninger

Det er en vigtig opgave for EU og medlemsstaterne at fremme og udvikle kommunikationsinfrastrukturerne. I forbindelse med stimuleringen af projektinitiativer har EU til opgave:

- at informere og oplyse,

- at formidle kontakter mellem interesserede partnere,

- at vejlede om kilder til økonomisk støtte.

Kommissionens meddelelse om en metodologi for implementering af informationssamfundets applikationer tager principielt højde for disse opgaver og støttes af ØSU.

2.2. Særlige bemærkninger

2.2.1. EU's politik for implementering af informationssamfundets applikationer kan indvirke positivt på Europas socioøkonomiske udvikling, på beskæftigelsen og væksten. Især hvis Kommissionen allerede nu udsender impulser, der kan fremme efterspørgselen. I tilknytning til disse målstørrelser fremhæver ØSU følgende:

- I forbindelse med implementeringen af informationssamfundets applikationer skal efterspørgselsstimulerende projekter også nyde fremme. Dette aspekt er særligt vigtigt ved projekter af almen interesse, der ikke er rentable med det samme. I den forbindelse skal EU samordne finansieringsinstrumenterne og udnytte deres indbyrdes komplementaritet med henblik på at opnå synergivirkninger. ØSU henstiller, at de detaljerede forslag vedrørende finansieringsmulighederne, som Kommissionen må forventes at fremsætte, formuleres præcist og utvetydigt.

- Beslutningstagningen i forbindelse med fremme af projekter skal være ubureaukratisk, gennemsigtig og hurtig. Da der navnlig i SMV-sektoren skabes nye, innovative arbejdspladser, skal SMV'er sikres den fornødne bistand og støtte. ØSU bifalder, at Kommissionen agter at give SMV-sektoren høj prioritet og sikre den en vis minimumsdeltagelse i kommende konsortier.

- Projektkontoret for Informationssamfundet spiller en vigtig rolle som centralt kontaktpunkt. Det bør undersøges, om man for at mindske bureaukratiet fremover skulle give projektkontoret beføjelse til at træffe afgørelse om visse problemløsninger. Kontoret kunne f.eks. medvirke til den tidsmæssige samordning af støtten fra de finansielle instrumenter.

- Hertil kommer problemer med samspillet mellem Rådets forordning om generelle regler for Fællesskabets finansielle støtte inden for transeuropæiske net () og de specifikke regler, der gælder for de finansielle instrumenter. De fælles kriterier for udvælgelse af projekter og de specifikke krav skal være kompatible. Kommissionen bør tage højde herfor under udarbejdelsen af de detaljerede forslag vedrørende finansieringsmuligheder.

3. Forslag om retningslinjer for transeuropæiske telenet

3.1. Generelle bemærkninger

3.1.1. Efter ØSU's opfattelse kan etableringen af transeuropæiske net fremme EU's integrationsproces i social og økonomisk henseende. Derfor støtter ØSU Kommissionens grundlæggende tanke om, at indførelse af effektive metoder til udveksling af informationer er en væsentlig forudsætning for at forbedre europæisk industris konkurrenceevne og dermed for at sikre og skabe arbejdspladser.

3.1.2. ØSU bifalder, at Kommissionen inden for rammerne af de mål, som EU's indsats sigter mod, lægger særlig vægt på at stimulere udviklingen af applikationer, der sikrer alle brugere adgang til de informationer, de har brug for.

3.1.3. ØSU er enig med Kommissionen i, at bærernettene skal tillægges særlig høj prioritet, da de sikrer en billig og effektiv transport af informationer, hurtig indførelse af nye applikationer og basistjenester og et hurtigt udbud af de nyeste og mest hensigtsmæssige transportteknologier.

3.1.4. Kommissionens konkurrenceorienterede lovgivningsprincip og satsningen på den private sektor indebærer efter ØSU's mening, at der automatisk bliver tendens til at koncentrere sig om tjenester og projekter, der kan overleve og forrente sig på markedets vilkår. Efter ØSU's opfattelse er det Kommissionens opgave at sikre, at informationssamfundet omfatter hele EU. Dette forudsætter, at der sikres et alment tilgængeligt og omkostningsgunstigt udbud, der er så varieret og bredspektret som muligt.

3.1.5. Der henvises i øvrigt til ØSU's udtalelse om Kommissionens meddelelse »Europa på vej mod informationssamfundet - En handlingsplan« ().

3.2. Særlige bemærkninger

3.2.1.

Sigtet med retningslinjerne

3.2.1.1. ØSU bifalder udtrykkeligt, at sigtet med retningslinjerne også omfatter socioøkonomiske aspekter. ØSU er af den opfattelse, at transeuropæiske net, herunder især integreret bredbåndskommunikation (IBC):

- bidrager til at skabe et socialt informationssamfund og højne livskvaliteten,

- styrker den økonomiske og sociale samhørighed inden for EU,

- kan fremme konkurrenceevnen og især beskæftigelsesperspektiverne på globalt plan, og

- kan skabe et industripolitisk grundlag for vækstintensive aktivitetsområder.

3.2.1.2. ØSU understreger, at det vil kræve store investeringer at opfylde målsætningerne. Investeringer i informationsinfrastrukturer fremmer EU's socioøkonomiske udvikling og virker positivt ind på væksten og beskæftigelsen. ØSU nærer dog betænkeligheder med hensyn til målenes opfyldelse. En fair håndhævelse af konkurrenceprincippet må komme i første række.

3.2.1.3. Lovreguleringstiltagene skal tage højde for dette under overgangen fra monopol til konkurrence. ØSU henviser i den forbindelse til sin udtalelse om »Grønbog om liberalisering af teleinfrastruktur og kabel-tv-net - 2 del«, herunder især til det aspekt, at liberaliserede markeder skal reguleres i social, økonomisk og teknisk henseende for at undgå, at udviklingen løber skævt. Hertil hører et omfattende udbud af almene tjenester, der tilgodeser samfundsudviklingen i Europa, og hvis finansiering må sikres. Det er vigtigt, at det tekniske potentiale udnyttes skridt for skridt til gavn for alle borgere.

3.2.1.4. Da de transeuropæiske telekommunikationsnet er uundværlige infrastrukturer for EU i social, kulturel, økonomisk og anden henseende, må spørgsmålet om den kortfristede rentabilitet ikke gå forud for nettets etablering, selv om dette aspekt ikke helt kan tilsidesættes. Det gælder så meget desto mere, som informationerne spiller en stadig større rolle i samfundet. Så meget desto vigtigere er det, at alle europæiske borgere får adgang til informationerne, så man kan tilstræbe og sikre social lighed og integration. I den forbindelse henviser ØSU især til den potentielle positive indflydelse på beskæftigelsespolitikken i EU.

3.2.1.5. I forbindelse med målsætningernes prioritering i artikel 3 henstiller ØSU, at rækkefølgen ændres, så anden prioritet (applikationer, der bidrager til den økonomiske og sociale samhørighed) i stedet gøres til første prioritet med henblik på at øge accepten i samfundet som helhed. Femte prioritet (identificering, bekræftelse af gennemførligheden og derpå udbygning af transeuropæiske basistjenester, også i landdistrikter og udkantsområder) bør efter ØSU's mening slås sammen med tredje prioritet (stimulering af interregionale aktiviteter), så det fremhæves, hvor vigtigt det er at sikre ubesværet adgang til og anvendelse af transeuropæiske basistjenester i EU-områder med strukturelle problemer. I målkataloget bør der endvidere tages højde for, at de transeuropæiske net - set som led i den aktive industripolitik - bidrager til at videreudvikle det indre marked og styrke den europæiske integration.

3.2.2.

Målsætningernes opfyldelse

3.2.2.1. ØSU bifalder indførelsen og prioriteringen af integreret bredbåndskommunikation (IBC). ØSU erkender de tilknyttede fordele og går ud fra, at det tilstræbte IBC-koncept sikrer større kapacitet end ISDN-standarden. I den forbindelse bør man være opmærksom på integrationsmulighederne.

3.2.2.2. Efter ØSU's opfattelse må det omhyggeligt sikres, at det overalt i EU bliver muligt at få adgang til og anvende de transeuropæiske net og tjenester til rimelige priser. I den forbindelse er det vigtigt at indføre mekanismer, der kan sikre, at målene ikke kun koncentreres på kommercielt rentable anvendelsesområder. Der skal også tages hensyn til brugernes skiftende behov. Kommissionen opfordres til at inddrage forbrugerorganisationerne via høringer o.l.

3.2.2.3. Efter ØSU's opfattelse er der et modsætningsforhold mellem Kommissionens lovgivningsmæssige approach og retningslinjernes gennemførelse. På den ene side skal reguleringen sikre konkurrence på infrastrukturområdet, og på den anden side skal de meget omkostningsintensive bredbåndsnet fremmes over alt i Europa. Kommissionen bør fjerne denne selvmodsigelse.

3.2.3.

Foranstaltninger til opfyldelse af målsætningerne

3.2.3.1. Viften af foranstaltninger skal udvides, så man tilgodeser de mindre velstillede medlemslandes teknologiske behov og ikke mindst deres infrastrukturmæssige formåen.

3.2.3.2. Der skal skabes mulighed for, at også ugunstigt stillede regioner i EU kan nyde godt af en teknologioverførsel.

3.2.4.

Områder for projekter af fælles interesse

3.2.4.1. De eksisterende telekommunikationsnet (telefonnet, satellit- og kabel-tv-net) er ikke særligt velegnede til fremtidens applikationer. ØSU tilslutter sig, at »trelagsmodellen« er et hensigtsmæssigt koncept for transeuropæiske net, da den udgør en samlet struktur. Der er tale om følgende lag:

- Applikationslaget, som giver brugerne tovejsforbindelse med basistjenesterne og bærernettet med henblik på opfyldelse af erhvervsmæssige, uddannelsesmæssige og sociale behov. For at brugerne over hele EU kan få maksimalt udbytte af applikationerne, skal disse kunne fungere sammen (interoperabilitet).

- Laget af basistjenester, som udgøres af kompatible basistjenester med tilhørende styringselementer. Basistjenesterne supplerer applikationerne og bidrager til, at de kan fungere sammen.

- Laget af bærernet, der fysisk set udgør nettenes adgangsveje og transportmiddel og indeholder deres koblingselementer, herunder styring og signalering. Disse elementer sikrer sammenkoblingen af de transeuropæiske telenet.

3.2.4.2. ØSU bifalder den mangfoldighed, der præger projekterne vedrørende applikationer, basistjenester og bærernet. ØSU har følgende bemærkninger til de pågældende projekter: En vellykket etablering af transeuropæiske net afhænger af samarbejdet mellem organisatoriske enheder og deres respektive ansatte. Det er altså ikke kun et spørgsmål om de tekniske aspekter af de transeuropæiske net, men også om at integrere de transeuropæiske net i komplekse sociotekniske systemer, hvor der ikke blot skal tages hensyn til tekniske, økonomiske og organisatoriske elementer, men også - og ikke mindst - til sociale anliggender. Da sociotekniske systemer til stadighed undergår ændringer, skal projekterne og projektområderne løbende videreudvikles.

I den forbindelse skal der lægges vægt på at skabe intelligente infrastrukturer, der kan integrere bred- og smalbåndskommunikation.

3.2.4.3. Derudover henviser ØSU til resultaterne af G7-landenes ministerkonference om informationssamfundet den 27. februar 1995. På ministerkonferencen blev der fastlagt elleve pilotprojekter, der skal vise, hvorledes informationssamfundet under inddragelse af aktører på alle niveauer og fra alle lande, der skal deltage aktivt i denne proces, kan bidrage til at løse vigtige spørgsmål om vækstfremme og især skabelse af nye arbejdspladser på vejen mod informationssamfundet.

4. Konklusioner

4.1. ØSU bifalder i hovedtræk Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om et sæt retningslinjer for transeuropæiske telenet. Det ville dog være ønskeligt, om Kommissionen tog hensyn til bemærkningerne i nærværende udtalelse.

4.2. Med hensyn til de påtænkte projekter bør der ved indførelsen af de transeuropæiske net lægges særlig vægt på de sociale, kulturelle, uddannelsesmæssige og miljørelaterede aspekter. På disse områder er det særligt vigtigt at sikre et EU-dækkende net, så flest mulige EU-borgere kan betjenes. Det ville efter ØSU's mening være et fremtidsorienteret skridt. I den forbindelse skal der især lægges vægt på udvikling af intelligente infrastrukturer, men også på en fuldstændig beskyttelse af de data, der overføres.

4.3. Især med henblik på telekommunikationssektorens liberalisering og den dermed forbundne kommercialisering, også af FTU-programmer, skal Kommissionen efter ØSU's mening løbende overvåge projekterne med henblik på at konstatere, om fælleseuropæiske, samfundsmæssige synspunkter slår igennem inden for rammerne af en moderne, aktiv og fremtidsorienteret industripolitik. Efter ØSU's opfattelse ville en årlig beretning absolut være ønskelig.

4.4. De transeuropæiske net er et yderligere skridt i retning af Europas sociale og økonomiske modernisering. De er af stor betydning for arbejds- og levevilkårenes videre udvikling, hensyntagen til forbrugerinteresser, den fremtidige udvikling inden for produktion og beskæftigelse samt sikring og styrkelse af de europæiske virksomheders innovationsevne. Efter ØSU's opfattelse kan de påkrævede investeringssummer kun tilvejebringes gennem:

- stærke europæiske virksomhedsalliancer, der kan optræde på verdensmarkedet som »Global Player«, og

- håndhævelse af princippet om gensidighed i verdenshandelen.

Bruxelles, den 22. november 1995.

Carlos FERRER

Formand for

Det Økonomiske og Sociale Udvalg

() EFT nr. L 228 af 18. 9. 1995.

() EFT nr. C 110 af 2. 5. 1995, s. 37.