i ; 
1' 
5 li; KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 06.09.1996 
KOM(96) 436 endelig udg. 
•'•': 
\ * 
\ 
1 
\ 1 
4*. 4. 
. i. 
: • iv 
l :" ,+. 
i >• 
* ; '. 1;: 
* •. '•? !* ' ' *. "' ' i -* '. I .-.4 
A "•.+ > 
!! * vi'' MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM GENNEMFØRELSEN AF RÅDETS 
KONKLUSIONER AF 26. APRIL 1994 OM FFC'S ROLLE 
, 1* 
i. <w 
:-# 
* fi 
;* 
•:-|t 
tf! 
\| 4f 
• », 
•; i « I-I 
- -i 
-.:-fe: 

1 
Indholdsfortegnelse 
A. INDLEDNING 
Mod gennemførelsen af en ny strategi for FFC Side 2 
B. FFCs AKTIVITETER 3 
Institutionelle aktiviteter 3 
Institutionelle forskning 4 
Institutionelle støtteaktiviteter 6 
Konkurrerencebetingede aktiviteter 8 
C. FFCs DELTAGELSE I NETVÆRK 11 
D. GENNEMFØRELSESFORANSTALTNINGER 12 
Rådgivning, udveksling og vejledning i forbindelse med 
FFC-evalueringerne 15 
Forbindelsen med programudvalgene 16 
Styrelsesrådet 16 
KONKLUSION 17 
BILAG 
I FFCs institutionelle forskningsaktiviteter 1996 18 
II Antal publikationer skrevet af FFCs forskere 19 
lll(a) Liste over interne GD-aftaler i forbindelse med 
institutionel støtte til Kommissionen 20 
lll(b) FFCs institutionelle støtteaktiviteter 21,22 
IV FFCs institutionelle v/t støtteaktiviteter i 1996 23 
V Aktioner med omkostningsdeling 
FFCs institutternes reaktion på det fjerde RP første indkaldelser . 24 
VI Udviklingen inden for FFCs konkurrencebetingede 
aktiviteter 1995-1998 25 
VII FFCs samarbejde med nationale forskningsinstitutter 
og universiteter, fordeling på de enkelte lande 26 
VIII FFCs forpligtelsesbevillinger 1995-1998 27 
2 
A. INDLEDNING 
Mod gennemførelsen af en ny strategi for FFC 
1. De drøftelser, som blev ført i Fællesskabets institutioner i 1993 og 
1994, og som i april 1994 førte til beslutningerne om det fjerde 
rammeprogram for EF' s indsats inden for forskning, teknologisk 
udvikling og demonstrationsaktiviteter og Euratoms rammeprogram 
for Fællesskabets aktiviteter inden for forskning og uddannelse, gav 
også anledning til en indgående diskussion om det fælles 
forskningscenter (FFC) og dets rolle for gennemførelsen af unionens 
politik. Det var den almindelige opfattelse, at der i tilknytning til FFCs 
traditionelle rolle burde lægges en ny strategi, så unionen kunne få 
den størst mulige gavn af centrets aktiviteter, og at der til dette formål 
skulle opstilles klare planer og retningslinjer. 
2. Rådet gav i sine konklusioner af 26. april 1994 om det fælles 
forskningscenters rolle udtryk for sit syn på FFCs fremtid og 
opstillede retningslinjer for det. 
Indledningsvis bekræftede Rådet: 
FFCs fællesskabskarakter og dets rolle i forbindelse med 
virkeliggørelsen af unionens mål 
nødvendigheden af at FFC fortsætter og øger sine bestræbelser 
på at udvikle et mere konkurrencedygtigt koncept baseret på et 
virkeligt kunde/kontrahent-forhold. 
Den pegede på FFCs bidrag til Fællesskabets forskningspolitik og 
understregede behovet for at fastlægge en ny strategi for FFC, 
hvorefter FFC gradvis skal konkurrere med andre i forbindelse med 
rammeprogrammernes særprogrammer og den videnskabelige og 
tekniske støtte til Fællesskabets politik. 
3. Desuden opfordrer Rådet Kommissionen til "efter at have modtaget 
styrelsesrådets udtalelse i 1996 at forelægge Europa-Parlamentet og 
Rådet en rapport, hvori der gøres status over gennemførelsen af disse 
konklusioner, så Europa-Parlamentet og Rådet kan få et overblik over 
situationen." 
*) EFT C 126/1 af 7.5.1994. 
4. Den foreliggende meddelelse fra Kommissionen er et svar på denne 
opfordring. Den følger i store træk Rådets konklusioner og er en 
redegø-relse for: 
hidtidige fremskridt 
yderligere påkrævede foranstaltninger 
og en almindelig beskrivelse af 
FFCs situation på halvvejen gennem 1995-1998 programmet. 
Det bør tilføjes, at FFC og dets styrelsesråd straks tog alle relevante 
initiativer, men at udarbejdelsen og tilrettelæggelsen af alle disse 
beslutninger og foranstaltninger tog længere tid, end Rådet havde 
regnet med i sine konklusioner. Den fulde gennemførelse måtte derfor 
udsættes, indtil den juridiske proces var helt færdig, og den 
foreliggende rapport kan derfor kun dække et enkelt års erfaringer, 
som endnu ikke er tilstrækkelige og skal ses i sammenhæng med 
rammeprogrammerne ( 1994-1998). 
Meddelelsen ledsages af en udtalelse fra styrelsesrådet. 
5. 1995 var det første år, hvor FFC fulgte den nye strategi. Meddelelsen 
skal derfor læses sammen med FFCs årsberetning fra 1995\ som er 
udgivet af Kommissionen, og som ligeledes ledsages af en udtalelse fra 
FFCs styrelsesråd. 
B. FFCS AKTIVITETER 
6. FFCs aktiviteter beskrives i Rådets konklusioner, hvor de gennemgås 
i nærmere enkeltheder i retningslinjerne, og ikke mindst i forbindelse 
med rammeprogrammerne for forskning. Der skelnes mellem 
institutionelle aktiviteter 
konkurrencebetingede aktiviteter under rammeprogrammerne 
konkurrencebetingede aktiviteter uden for 
rammeprogrammerne. 
Den følgende beskrivelse af udviklingen, den nuværende situation og 
de fremtidige planer følger denne struktur. 
Institutionelle aktiviteter 
7. FFCs fællesskabskarakter sætter et stærkt præg på disse aktiviteter. 
Som fastsat i Rådets konklusioner finansieres de udelukkende over 
rammeprogrammerne. De skal sætte FFC i stand til at bidrage til 
Fællesskabets forskningspolitik, især i de sektorer, hvor det nar 
særlige eller enestående færdigheder, og på områder, hvor dets 
uafhængighed er afgørende for den videnskabelige og tekniske støtte 
til Fællesskabets politik. 
KOM(96) 158 endelig udg. af 17.4.1996. 
8. FFCs institutionelle aktiviteter bidrager til følgende af 
rammeprogrammernes emner: 
mio. ECU 
informationsteknologi 11,7 
industri- og materialeteknologi (F) 89,5 
standarder, målinger og prøvninger (F) 111,8 
miljø og klima (F, S) 306,9 
landbrug og fiskeri (S) 50,0 
ikke-nuklear energi (F) 17,1 
målrettet socio-økonomisk forskning (F, S) 35,0 
sikkerhed i forbindelse med nuklear fission (F, S) 259,8 
termonuklear fusion (F) 49.0 
930,8 
De videnskabelige og tekniske mål er opstillet i Rådets beslutninger 
om FFCs særprogrammer for 1995-1998. Der skelnes klart mellem 
målene for institutionelle forskningsaktiviteter (F) og for institutionelle 
videnskabelige og tekniske støtteaktiviteter (S) i forbindelse med 
udarbejdelsen og udførelsen af Fællesskabets politik og de opgaver, 
som påhviler Kommissionen i henhold til traktaterne. 
Tallene i ovenstående liste viser fordelingen af de 930,8 mio. ECU, 
som ifølge beslutningerne om rammeprogrammerne og de første 
tilpasninger af dem efter de tre nye medlemsstaters tiltrædelse er 
blevet afsat til institutionelle aktiviteter i tidsrummet 1995-1998. Til 
dette beløb skal lægges henholdsvis 17 mio. ECU og 10,7 mio. ECU til 
FFCs deltagelse (50% bidrag) i aktiviteter med omkostningsdeling 
inden for EF's og Euratoms kompetenceområder, således at det 
firårige driftsbudget kommer op på i alt 958,5 mio. ECU. I Rådets 
konklusioner er der fastsat et samlet beløb på 900 mio. ECU. Hertil 
kommer 6,5% (58,5 mio. ECU) i forbindelse med de allerede nævnte 
beslutninger om de første tilpasninger af rammeprogrammerne. 
Rådets konklusioner giver mulighed for yderligere finansiering i 
forbindelse med anden tilpasning af rammeprogrammerne. 
Kommissionen har imidlertid valgt en anden løsning i sit forslag til 
denne anden tilpasning*. 
9. Resultaterne af arbejdet i 1995 beskrives i FFCs årsberetning for 
1995 og i årsberetningen for 1995 for FFCs institutter samt i 
planerne til det årlige arbejdsprogram for 1996, som er til drøftelse 
med styrelsesrådet. Midlernes fordeling på de forskellige 
institutionelle forskningsemner i 1996 fremgår af 
bilag I. 
Institutionel forskning 
10. Blandt de mange tilfælde, som beskrives i årsberetningen for 1995, 
kan fire velvalgte eksempler vise, hvad FFCs institutionelle forskning 
spænder over. De er blevet udvalgt for at vise FFCs særlige 
færdigheder, FFCs netværksorienterede arbejdsmetode og dets 
forbindelser med industrien og for at give et eksempel på udnyttelsen 
af et særligt forskningsanlæg, som står til dets rådighed: 
KOM(96) 12 endelig udg., EFT C 115 af 19.4 A 996. 
Kompositmaterialer: En ny forskning med bidrag til den 
europæiske industri. På grundlag af lang tids forskning i hø 
jtemperaturmaterialer og kompositmaterialer har FFCs institut 
for avancerede materialer (Petten og Ispra) i samarbejde med 
industrien udviklet nye belagte fibre med stor styrke til 
anvendelse i strukturmaterialer, der udsættes for høje 
temperaturer, f.eks. i gasturbiner eller varmevekslere. 
Seismisk teknik: Et europæisk forskningsnet, som er 
koncentreret omkring et af FFCs større forskningsanlæg. Over 
20 nationale laboratorier samarbejder med FFCs institut for 
sikkerhedsteknologi (Ispra) om brugen af den enestående ELSA-
reaktionsmur i Ispra og rystebordene på de nationale 
institutter. Den standardforberedende forskning omfatter støtte 
til udarbejdelse af europæiske standarder for ingeniørarbejde i 
jordskælvstruede områder. 
Skovinformationssystemet: I 1995 blev planlægningsfasen i 
projektet for skovinformation ved hjælp af fjernanalyse (FIRS), 
der udføres i samarbejde med konsortier af foretagender fra 
Frankrig, Tyskland, Sverige, Den Tjekkiske Republik, Rusland, 
Polen, Spanien, Irland og Finland, afsluttet. Projektets 
hovedformål er at bidrage til udviklingen af et fælles europæisk 
skovinformationssystem, der kan give både produktions- og milj 
mæssige oplysninger om skovene. I 1995 blev der under 
projektet udviklet en regionsopdeling og endelig stratificering af 
de europæiske skovøkosystemer, og det fælles europæiske 
skovnomenklatursystem blev færdigt. 
Kodeks for reaktorsikkerhed: Udvikling af en ny 
reaktorsikkerhedskodeks for beregning af vekselvirkningerne 
mellem brændsel og kølemiddel ved alvorlige uheld. Arbejdet 
sker i samarbejde med nationale laboratorier kombineret med 
forsøg på FARO-anlægget. 
11. Den institutionelle forsknings resultater opnås ved hjælp af 
omfattende net for samarbejde med industrien og de nationale 
forskningsinstiutter og universiteter, der også inkluderer FFCs 
deltagelse i udvalgte EUREKA-projekter, især i samarbejde med 
industrien 
deltagelse i tekniske udvalg under standardiseringsorganer som 
CEN, ISO og den internationale elektrotekniske komité 
Kommissionens aktiviteter for udnyttelse af forskningsresultater 
og, som det er tilfældet med alle andre forskningscentre, 
publikationer fra FFC, deltagelse i videnskabelige møder, 
kongresser, seminarer og symposier (bilag II viser, hvor mange 
publikationer der blev skrevet af FFC-forskere i 1994 og 1995). 
12. Kommissionen kan imidlertid give styrelsesrådet og de uafhængige 
bedømmelser af FFC ret i, at der stadig kan foretages forbedringer, 
når det gælder 
identificering af FFC-forskningens brugere 
opmærksomhed omkring udnyttelse af forskningsresultaterne 
6 
og i videre forstand udnyttelse af den institutionelle forskning og dens 
resultater. Der planlægges nye foranstaltninger for at opnå konkrete 
resultater i så henseende, inden den nuværende programperiode udlø 
ber. 
13. Hertil kommer Kommissionens egen udnyttelse af sagkundskab og 
kapacitet, som bygger på FFCs forskningsaktiviteter. Den er helt klart 
grundlaget for de konkrete institutionelle støtteprojekter, der 
beskrives i det følgende. Den sætter også centret i stand til - inden for 
FFC-programmets fastlagte videnskabelige og tekniske målsætninger -
at være forberedt på eventuelle nye retningslinjer for Fællesskabets 
forskning. Kommissionen har således gavn af FFCs kompetence i 
udvalgte task forces, som er blevet oprettet for at tage sig af industri-
og forskningsrelaterede emner, og en af disse task forces - miljø-vand 
- ledes af direktøren for FFCs miljø institut. 
Institutionelle støtteaktiviteter 
14. I Rådets konklusioner defineres disse aktiviteter som aktiviteter, der 
er nødvendige for udarbejdelsen og iværksættelsen af Fællesskabets 
politik og de opgaver, som Kommissionen har i henhold til 
traktaterne, og som kræver, at FFC er upartisk. De finansielle midler 
til disse aktiviteter opføres med den størst mulige fleksibilitet på 
forskningsbudgettet og forvaltes af Kommissionen efter regler, som 
giver de generaldirektorater, der optræder som kunder og benytter 
FFC som leverandør, et selvstændigt ansvar. 
Som allerede nævnt er de videnskabelige og tekniske målsætninger 
fastlagt i Rådets beslutninger om FFCs særprogrammer for 1995-
1998, og finansieringsmidlerne indgår i dem. Bevillingerne fastsættes 
hvert år sammen med FFCs øvrige institutionelle aktiviteter af 
budgetmyndigheden (Rådet og Europa-Parlamentet) i den europæiske 
unions almindelige budget, undersektionen for forskning og 
teknologisk udvikling. Hvad midlerne angår, svarer de til ca. en 
tredjedel af FFCs institutionelle aktiviteter. 
15. Støtteaktiviteterne udføres efter henvendelse fra de af Kommissionens 
tjenestegrene, som har ansvaret for unionens politik - det gælder især 
miljø, energi, landbrug og industri - eller løser opgaver, der påhviler 
Kommissionen ifølge traktaterne (f.eks. nuklear sikkerhedsKontrol). 
Arbejdet planlægges som regel på langt eller mellemlangt sigt. Det 
fastlægges i standardaftaler mellem de pågældende tjenestegrene og 
FFC, hvori mål, ressourcer, opfølgning, rapportering og 
ledsageforanstaltninger angives. Rådet og Europa-Parlamentet har 
fået besked om større støtteaktiviteter gennem meddelelser fra 
Kommissionen. Bilag III indeholder en liste over aftaler og en liste over 
disse meddelelser. 
16. Den udførlige årlige planlægning indgår i arbejdsprogrammet, 
sammen med en ressourcefordeling for 1996, således som det fremgår 
af bilag IV. Arbejdets resultater beskrives i årsberetningen for 1995, 
og typiske eksempler er: 
Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening: 
Harmonisering af EF-direktiverne om luftforurening, 
tilrettelæggelse af programmet for kvalitetssikringskontrol, 
udnyttelse af nye overvågningsteknikker 
Anvendelse af fjernanalyse i landbrugspolitikken: 
Landbrugsstatistikker, overvågning af afgrødearealer, 
overvågning og kontrol til støtte for den fælles landbrugspolitik. 
Nuklear sikkerhedskontrol: 
Uddannelse af inspektører, harmonisering af 
inspektionsmetoder, udvikling af udstyr og systemer, 
konstruktion og drift af lokale laboratorier på 
oparbejdningsanlæggene, analyse af nukleare materialeprøver. 
Opsporing af ulovligt nukleart materiale: 
Efter anmodning fra Kommissionen, som forinden har modtaget 
henvendelse fra en medlemsstat, bidrager FFC til bekæmpelsen 
af ulovlig handel med nukleart materiale ved at benytte sine 
enestående laboratoriefaciliteter til karakterisering af 
materialeprøver, der opdages af de nationale myndigheder. 
De sidste eksempler drejer sig om opgaver, som påhviler 
Kommissionen ifølge Euratom-traktaten, og alle fire eksempler viser, 
hvorledes Kommissionen kan drage nytte af FFCs uafhængighed. 
17. Fastlæggelsen af målsætningerne og udarbejdelsen af den detaljerede 
projektplanlægning for de institutionelle støtteaktiviteter skete i nøje 
samråd med Kommissionens relevante tjenestegrene, mens forslagene 
til FFCs særprogrammer for 1995-1998 blev udarbejdet. Disse forslag 
blev vedtaget i december 1994. Der er imidlertid opstået yderligere 
behov, og da unionen lægger vægt på kontrolforanstaltninger, har der 
i arbejdsprogrammet for 1996 - inden for de generelle 
bevillingsrammer - kunnet indføjes projekter for 
systemudvikling for Kommissionens afdeling for koordinering af 
foranstaltninger til bekæmpelse af svig (UCLAF) 
nye metoder til mærkning af dyr ved hjælp af mikrochips for 
Kommissionens generaldirektorat for landbrug. Det drejer sig 
om anvendelse af en teknik, som er udviklet i anden 
sammenhæng (segl til brug for sikkerhedskontrollens inspektø­
rer). 
Disse nye projekter kunne indføjes, fordi det ifølge Rådets 
beslutninger om FFCs særprogrammer (artikel 7, stk. 3, sidste 
sætning) er muligt at foretage tilpasning af de institutionelle stø 
tteaktiviteter. Eksemplerne viser imidlertid, at det vil være 
hensigtsmæssigt, hvis fremtidige FFC-programmer fastsætter 
målsætningerne med større fleksibilitet. 
Konkurrencebetingede aktiviteter 
18. Hele rækken af konkurrrencebetingede aktiviteter, som gengives i 
fuldt omfang i Rådets konklusioner, ser således ud: 
Under rammeprogrammerne 
FFCs deltagelse i foranstaltninger med omkostningsdeling 
FFC kan sammen med partnere i medlemsstaterne indsende 
forslag i forbindelse med Kommissionens forslagsindkaldelser 
Konkurrencebetingede støtteaktiviteter 
Videnskabelig og teknisk støtte, som kan gives på 
konkurrencevilkår, således at FFC reagerer på henvendelser fra 
Kommissionens generaldirektorater. 
Uden for rammeprogrammerne 
Aktiviteter for eksterne kunder 
Forskning og tjenesteydelser, som leveres på kontrakt til 
eksterne kunder, herunder kontrakter i forbindelse med 
medlemsstaternes FTU-programmer. 
Andre fællesskabsaktiviteter 
FFCs deltagelse i Fællesskabets aktioner (f.eks. PHARE, TACIS, 
udviklingslande osv.), hvortil det modtager fællesskabs­
finansiering på konkurrencevilkår. 
FFC har haft mulighed for at udføre arbejde for eksterne kunder siden 
1988-89 og har aflagt rapport herom i de senere årsberetninger. Alle 
de øvrige konkurrencebetingede aktiviteter er imidlertid nye, og FFC 
har først kunnet udføre dem fra 1995. 
19. Rådet besluttede, at overgangen til konkurrencebetingede aktiviteter i 
gennemsnit skulle omfatte 22% af EF's rammeprogram og 10% af 
Euratoms rammeprogram mellem 1995 og 1998, og at overgangen 
skulle ske gradvis i løbet af disse fire år. For at dette kunne lade sig 
gø.re, opfordrede Rådet i sine konklusioner Kommissionen til at 
ændre sine interne regler, når det var nødvendigt, og at forelægge 
Rådet alle nødvendige forslag til afgørelser så hurtigt som muligt. 
20. Som reaktion herpå skyndte FFC sig at lægge planer for at kunne 
udnytte de nye muligheder for konkurrencebetingede aktiviteter, så 
snart de blev til virkelighed, og så snart den nødvendige afklaring af 
FFCs rolle i forhold til regler og forskrifter var blevet foretaget. 
21. Når det gælder rammeprogrammernes programmer med 
omkostningsdeling, var FFC således klar til at reagere på 
Kommissionens første forslagsindkaldelse sammen med de nationale 
partnere. Forslagsindkaldelserne blev offentliggjort fra den 15. 
december 1994, og ved indgåelsen af partnerskaber trak FFC i vid 
udstrækning, men ikke udelukkende, på de omfattende 
videnskabelige net, der var blevet etableret i de foregående år. Disse 
net omfattede også samarbejde med de nye medlemsstater (Østrig, 
Finland og Sverige), som skyldes deres tidligere deltagelse i FFCs 
aktiviteter på grundlag af aftalen om det europæiske økonomiske 
samarbejdsområde. FFCs institutter og deres partnere besvarede de 
første indkaldelser af forslag til 15 særprogrammer og fik 100 forslag 
antaget, dvs. en samlet antagelsesprocent på 29, dog med en betydelig 
spredning fra det ene program til det andet, således som bilag V viser. 
FFCs samlede indtægter af de efterfølgende kontraktordninger er på 
11 mio. ECU, der under arbejdets udførelse skal sammenholdes med 
det samme beløb på FFCs budget. 
Deltagelsen i aktioner med omkostningsdeling er blevet videreført. 
Som svar på yderligere forslagsindkaldelser har FFC og dets partnere 
indsendt 126 forslag og venter nu på den endelige afgørelse. I sin 
planlægning for 1996 regnede FFC med færre forslagsindkaldelser 
end i 1995 eller i slutningen af 1994. 
Det bør nævnes, at FFC sammen med sine partnere har forsøgt 
mulighederne både inden for aktioner med omkostningsdeling, der 
drejede sig om emner, som svarede til FFCs institutionelle aktiviteter, 
og inden for aktioner med omkostningsdeling på andre områder, f.eks. 
telematik, avanceret kommunikationsteknologi og 
kommunikationstjenester eller havforskning og havteknologi, og 
opnået antagelse i begge tilfælde. Det viser, at FFC som tværfaglig 
forskningscenter kan udvikle videnskabelige discipliner uden for 
rammeprogrammets fastlagte emner til støtte for de institutionelle 
aktiviteter, som også kan udnyttes under fri konkurrence. 
22. Da de konkurrencebetingede støtteaktiviteter blev indført af 
Kommissionen i 1995, var de en fuldstændig ny type aktiviteter under 
EF's rammeprogram. FFC fik antaget projekter til i alt 12 mio. ECU i 
1995. Arbejdet, som er blevet udbudt af Kommissionens 
tjenestegrene, drejer sig om følgende: 
informationsteknologisk støtte 
systemstøtte i forbindelse med miljøproblemer og ikke-nuklear 
energi 
analysemetoder inden for landbrug og fiskeri 
fjernanalyse i landbrug og fiskeri, herunder klassificering af 
jordudnyttelse og landbrugsprodukter. 
Og endelig, under rammeprogrammets tredje aktivitetsområde: 
projekter i forbindelse med teknologioverførsel og udnyttelse af 
EF's forskningsresultater. 
10 
23. Uden for rammeprogrammet har FFC opnået kontrakter i forbindelse 
med andre aktiviteter, som Fællesskabet har iværksat, det gælder 
ikke mindst PHARE- og TACIS-programmet. Kontrakterne beløber sig 
til i alt 5 mio. ECU (maj 1996) og omfatter følgende: 
Et større PHARE-projekt for landbrugsinformationssystemer, 
herunder anvendelse af fjernanalyse i seks PHAËE-lande. 
Projektet forventes udvidet til endnu fem PHARE-lande og bliver 
måske forlænget de følgende år. 
Et andet, men mindre PHARE-projekt drejer sig om bistand til 
de bulgarske myndigheder i forbindelse med reaktorbrændsels 
sikkerhed, mens et TACIS-projekt giver støtte til undersøgelse af 
de miljø mæssige følger af Tjernobyl-ulykken i Ukraine. 
En række PHARE- og TACIS-projekter beskrives i enkeltheder i 
Kommissionen' s meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet 
om ulovlig handel med nukleare materialer2, som er gengivet i 
bilag III. 
24. Foruden disse nye aktivitetstyper har FFC fortsat sit arbejde for 
eksterne kunder. Nye kontrakter, som blev indgået i 1995, beløb 
sig til i alt 24,8 mio. ECU og til 6,6 mio. ECU i første kvartal 
1996. De større blandt disse nye kontrakter omfatter bl.a.: 
fortsat arbejde for USA's nukleare forskriftskommission på et af 
de større forsøgsanlæg i Ispra 
oprettelse af et center for forebyggelse af forurening og risici i 
forbindelse med håndtering og transport af giftige stoffer i en 
region i en af medlemsstaterne 
udvikling af nukleare instrumenter til et stort nukleart 
industriforetagende i en medlemsstat 
udvikling af numeriske metoder til simulering af 
betonstrukturers opførsel for et nationalt elektricitetsværk 
udvikling af ultrasoniske systemer til overvågning af 
væskekredsløb for en industrivirksomhed i en af 
medlemsstaterne. 
KOM(96)171 endelig udg. af 19. april 1996. 
11 
25. Resultatet af de konkurrencebetingede aktiviteter i 1995 fremgår af fø 
lgende tabel. 
Konkurrencebetingede aktiviteter 
Indtjente beløb i 1995 (mio. ECU) 
Indtjent i 
1995 
10,7 Aktioner med 
omkostningsdeling 
(50%) 
Konkurrencebetinge 12,0 
-de støtteaktiviteter 
Konkurrencebetinge 2,3 
de støtteaktiviteter 
uden for RP 
Arbejde for eksterne 24,8^J 
kunder 
I ALT 49,8 Opført som Opført 1.1.-
bevil- linger for 30.6.96 
1995 Ai 
3,9 4,6 
4,9 
1,3 
24,5^J 
34,6 6,9 
4.03J 
6,63J 
22,1 
1) Saldoen opføres som bevillinger for 1996 efter procedurernes 
afslutning. 
2) Heraf 6,4 mio. ECU for arbejde på HFR-reaktoren i forbindelse 
med kontrakter med partnere fra industrien. 
3) Kontrakt under drøftelse i 1995. 
Bilag VI indeholder en oversigt over målsætningerne for de 
konkurrencebetingede aktiviteter, som FFC overlod til styrelsesrådet, 
foruden de økonomiske resultater fra 1995 og begyndelsen af 1996. 
C. FFCS DELTAGELSE I NETVÆRK 
26. I Rådets konklusioner understreges behovet for, at FFC integreres 
bedre i netværkssamarbejde med partnere fra alle medlemsstaterne. 
En lignende henstilling forekommer i Rådets resolution af 29. april 
1992 om FFC. 
27. I en offentliggjort rapport med titlen "FFCs samarbejde med nationale 
forskningsinstitutter og universiteter"* beskrives 87 bilaterale og 49 
multilaterale samarbejdsaftaler. Samarbejdsaftalernes antal er vokset 
til henholdsvis 93 og 63, og bilag VII viser, hvorledes partnerne 
fordeler sig på medlemsstaterne. 
28. Nogle af de eksempler på institutionel forskning, som blev givet i 
afsnit B, viser, i hvilket omfang FFC er inddraget i netværk. Foruden 
de allerede veletablerede netværk, som instituttet for avancerede 
materialer har oprettet (ENIQ, NESC, AMES, EPERC), kan nævnes 
følgende typiske eksempler: 
REIMEP/IMEP 
Programmet for regelmæssig europæisk evaluering af 
laboratoriemålinger (REIMEP)/Det internationale program for 
evaluering af malinger (IMEP). FFCs institut for målinger og 
EUR 16289 EN, 1994-rapport. 
12 
referencematerialer (Geel) har oprettet netværk med indtil 70 
laboratorier med henblik på at foretage sammenlignende 
målinger af nukleare og ikke-nukleare prøver og fremskaffe 
referenceværdierne. 
FARO: 
Forsøgsovnen for brændselsnedsmeltning (FARO), er et 
enestående fors gsanlæg i Ispra, hvorfra FFC, foruden bilaterale 
aftaler med det iranske CEA og det amerikanske NRC, leder et 
netværk, der består af industrivirksomheder, nationale 
myndigheder og forskningsinstitutter og beskæftiger sig med 
virkningerne af brændselsnedsmeltning ved reaktoruheld og 
afværgelse af dem. 
Det bilaterale samarbejde kan illustreres ved 
Atmosfærens kemi i forbindelse med den globale ændring 
og luftforureningen i byerne: 
FFCs miljø institut (Ispra) udveksler personale og arrangerer 
fælles praktiske kampagner i forbindelse med f.eks. undersø 
gelser af byluftens kemi sammen med en gruppe nationale 
laboratorier i en af medlemsstaterne (Danmark). 
29. De nye konkurrencebetingede aktiviteter, især deltagelsen i aktioner 
med omkostningsdeling, har givet FFCs samarbejde med industrien 
og de nationale forskningsinstitutter i netværk i konsortier en ekstra 
dimension. FFC udfører for tiden omkring 100 projekter i tilknytning 
til aktioner med omkostningsdeling i samarbejde med ca. 250 
forskellige partnere, hvoraf rundt regnet en tredjedel er 
industrivirksomheder. Partnerne kommer fra alle medlemsstaterne og 
de associerede lande under EØS-aftalen. 
D. GENNEMFØRELSESFORANSTALTNINGER 
30. Da Rådet opstillede sine konklusioner vedrørende det fælles 
forskningscenters rolle og godkendte retningslinjerne for fastsættelse 
af FFCs aktiviteter, forudså det, at dette ville kræve 
fleksibel og dynamisk drift af FFC og sikkerhed for en gradvis 
overgang og for tilpasning af de nuværende regler og forskrifter 
et handlingsprogram for fastsættelse af de grundlæggende mål, 
som samtidig gør det muligt at vurdere fremskridtene. 
13 
Rådet talte desuden om: 
en effektiv koordinering mellem centrets institutionelle 
aktiviteter og rammeprogrammernes øvrige aktiviteter ved en 
systematisk udveksling af synspunkter mellem FFC, herunder 
også styrelsesrådet, og udvalgene for særprogrammerne inden 
for disses respektive ansvarsområder. 
Rådet understregede til slut: 
behovet for at tage hensyn til resultaterne af den vurdering af 
1994, som foretages af uafhængige eksperter 
og frem for alt 
styrelsesrådets betydning for disse konklusioners og 
retningslinjers gennemførelse. 
Foranstaltningernes gennemførelse behandles i det følgende. 
31. Da Kommissionen i slutningen af 1994 stod overfor at skulle ændre 
FFCs rolle, havde den to udgangspunkter for at kunne gøre det fra 
den 1. januar 1995 
Rådets beslutninger om målene for og midlerne til de 
institutionelle aktiviteter, hvorfor særprogrammerne for 1995-
1998 for FFCs aktiviteter for henholdsvis EF og Euratom blev 
vedtaget den 15. december 1994 
en række afgørelser om ændringer af eksisterende regler og 
forskrifter og afgørelser om nye, der allerede er opført i 
retningslinjerne i bilaget til Rådets konklusioner. 
De sidste omfattede juridiske, budgetmæssige, økonomiske og 
administrative anliggender. Nogle var interne kommissionsregier, 
mens andre krævede Rådets afgørelse efter forslag fra Kommissionen. 
Det samlede antal afgørelser blev vedtaget inden udgangen af 1995. 
De kan i korthed beskrives således: 
retsgrundlaget for deltagelse i rammeprogrammerne på 
konkurrencevilkår blev skabt med Rådets afgørelse om reglerne 
for virksomheders, forskningscentres og universiteters 
deltagelse i Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for 
forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner4 og 
Rådets afgørelse om reglerne for virksomheders, 
forskningscentres og universiteters deltagelse i Det Europæiske 
Atomenergifællesskabs særprogrammer for forskning og 
uddannelse5. Ifølge disse afgørelser kan FFC deltage i 
Fællesskabets FTU-aktiviteter på samme vilkår og med samme 
rettigheder som andre deltagere. Ifølge den første afgørelse kan 
FFC også deltage i rammeprogrammernes 
konkurrencebetingede støtteaktiviteter 
Rådets afgørelse 94/763/EF , EFT L 306 af 30.11.94. 
Rådets afgørelse 94/761 /EF, EFT L 306 af 30.11.1994. 
14 
tilsvarende ændringer af finansforordningen blev den 18. 
september 1995" vedtaget af Rådet for at tage højde for FFCs 
nye konkurrencebetingede aktiviteter og sikre det adgang til 
bevillingerne til erhvervsaktiviteter, både under 
rammeprogrammerne og Fællesskabets andre programmer og 
sørge for fleksible muligheder for bevillingsoverførsel 
i 1995 fik FFCs sektion i Den Europæiske Unions 
almindelige budget (under forskningsbudgettet) en ny struktur, 
som fulgte de institutionelle aktiviteter, og hvori bevillingerne til 
FFC var på 50% af bidraget til de antagne aktioner med 
omkostningsdeling. Der blev opstillet poster for indtægter og 
udgifter i forbindelse med bevillingerne til konkurrence -
betingede aktiviteter. Bilag VIII indeholder en tabel over 
forpligtelsesbevillingerne for 1995-1998 på den europæiske 
unions budget 
der blev foretaget tilsvarende ændringer af regnskabs -
systemerne, så regnskabet for konkurrencebetingede aktiviteter 
blev adskilt fra regnskabet for de institutionelle aktiviteter 
en ny forenklet kontraktmodel for refusion af 
omkostninger i forbindelse med Fællesskabets FTU-aktiviteter 
blev vedtaget af Kommissionen den 26. juli 19957, og de deraf 
afledte kontrakter indeholder særlige bestemmelser for, at FFC 
kan deltage som kontrahent. Forholdet mellem de 
generaldirektorater, der stiller midlerne til rådighed, og FFC 
fastlægges ved administrative ordninger. Lignende 
administrative ordninger gælder for FFCs deltagelse i 
Fællesskabets øvrige aktiviteter i eller uden for 
rammeprogrammerne. 
32. Hvad personaleadministration angår, gav den ny strategi anledning til 
adskillige foranstaltninger for personaleuddannelse og omrokeringer 
og til en lang række meddelelser til personalet på alle niveauer. 
Den hurtige gennemførelse af den nye strategi for FFCs aktiviteter 
faldt sammen med Kommissionens afgørelser i 1995 om en ny politik 
for Kommissionens videnskabelig personale. Planen om en yderst 
mobil personalegruppe på 25% skulle kunne give FFCs 
personaleadministration den nødvendige fleksibilitet, samtidig med at 
den nye politik også regner med en fast kerne, der kan sikre 
kontinuiteten i centrets arbejde. 
33. Den 16. januar 1996 besluttede Kommissionen desuden at 
omorganisere FFC, og det blev derefter et selvstændigt 
generaldirektorat, som er adskilt fra generaldirektoratet for videnskab, 
forskning og udvikling (GD XII). Der blev oprettet en ny stilling som 
vicegeneraldirektør, hvis ansvarsområde omfatter kommercialisering 
og kommunikation, og ved en omlægning af Ispra-centret blev to af 
dets institutter slået sammen til instituttet for systemer, informatik og 
sikkerhed (ISIS), således at FFCs forskning i teknologisk 
risikovurdering og sikkerhedsspørgsmål blev styrket. 
Rådets forordning 2335/95, EFT L 240 af 7.10.1995. 
Kommissionens afgørelse, skriftlig procedure E 1412/95, 26.7.1995. 
15 
Rådgivning, udveksling og vejledning 
i forbindelse med FFC-evalueringerne 
34. Som det påpeges i Rådets konklusioner, bør der tages hensyn til 
resultaterne af den evaluering af FFC, som foretages af uafhængige 
eksperter. 
Også opfølgningen af resultaterne omtales. Resultatet af denne 
evaluering, der blev udført af ni inspektionsgrupper, som besøgte 
FFC-institutterne, og en generel vurdering foretaget af Sir Hermann 
Bondi, FRS, blev stillet til rådighed for Rådet, Europa-Parlamentet og 
styrelsesrådet, så snart de enkelte bedømmere havde afleveret 
rapporterne, og deres råd og vejledning blev i 1994 benyttet som 
grundlag for drøftelserne af FFCs særprogrammer for 1995-1998 i 
tilknytning til rammeprogrammerne. Alle evalueringsrapporterne blev 
sammen med styrelsesrådets bemærkninger udgivet af Kommissionen 
i begyndelsen af 19958. Evalueringsrapporterne indeholder 118 
henstillinger om forskningsretninger, forskningsadministration, 
kundeforhold, kvalitetssikring og politiske spørgsmål i forbindelse 
med finansiering og personaleadministration. I 1995 gennemgik 
styrelsesrådet på en række møder med FFCs ledelse opfølgningen af 
disse henstillinger i enkeltheder. Det viste sig, at i alt 84 henstillinger 
var blevet efterkommet i september 1995 eller stod umiddelbart over 
for at blive det. Et par af henstillingerne lå uden for FFCs kompetence 
og 13 krævede yderligere overvejelse, hvad der nu har ført til konkrete 
gennemførelsesplaner, men nogle få af dem kan ikke gennemføres forø 
jeblikket, da de ikke er i overensstemmelse med de gældende regler. 
Ca. 15 henstillinger, der især drejer sig om administrative spørgsmål, 
blev fundet acceptable, men kunne heller ikke gennemføres på 
grundlag af de regler, der nu gælder for FFC. 
35. For nylig anbefalede 1995-observatørpanelets rapport fra 1996, at 
Kommissionen overvejede at ændre rapporteringen af FFCs 
aktiviteter, så den kom til at afspejle FFCs betydning for 
rammeprogrammet på både det direkte og det indirekte plan. 
Kommissionen går ind for, at der skal foreligge flere oplysninger, og at 
de bør præsenteres mere hensigtsmæssigt. Der overvejes bl.a. drø 
ftelser med styrelsesrådet om, hvorledes rapporterne over FFCs 
aktiviteter kan forbedres fra 1996. 
36. I forbindelse med den femårige evaluering af Fællesskabets 
forskningsaktiviteter, som er fastsat i beslutningerne om 
rammeprogrammet, skal en række inspektionsgrupper, der består af 
udenforstående eksperter, foretage en evaluering af FFC's institutter, 
således som det skete i 1994. Ifølge tidsplanen skal rapporterne 
foreligge i slutningen af oktober 1996. 
KOM(95)60 endelig udg. af 8.3.1995. 
16 
Forbindelsen med programudvalgene 
37. Både Rådets konklusioner og Rådets beslutninger om FFCs 
særprogrammer understreger styrelsesrådets rolle som det organ, der 
skal bistå Kommissionen med programmets udførelse. Imidlertid 
foreskriver Rådets konklusioner en effektiv koordination mellem 
centrets institutionelle forskningsaktiviteter og rammeprogrammets 
øvrige aktiviteter ved systematisk udveksling af synspunkter mellem 
FFC, styrelsesrådet og udvalgene for særprogrammerne. Det drejer sig 
om seks emner fra rammeprogrammerne (foruden emnet 
termonuklear fusion, hvor FFCs bidrag indgår fuldt ud i arbejdet med 
Fællesskabets særlige fusionsprogram i kraft af et samarbejdsudvalg 
for GD XII - Fusion og FFC). 
FFC har givet sit bidrag til alle relevante programudvalg, og der har 
været udveksling af synspunkter mellem medlemmer af styrelsesrådet 
og fire af disse programudvalg, således at udvalgene er bekendt med 
FFCs arbejde inden for de forskellige emner. Styrelsesrådet har givet 
udtryk for sit ønske om at udbygge disse kontakter, som er nyttige for 
begge parter, så de kommer til at omfatte alle relevante 
programudvalg. Både FFC og styrelsesrådet mener, at de første 
erfaringer viser, at der er mulighed for yderligere udvikling, især når 
det gælder styrelsesrådets bidrag. 
Til dette formål har et af programudvalgene (sikkerhed i forbindelse 
med nuklear fission) taget initiativet til at inddrage FFC fuldt ud i sit 
arbejde med at koordinere Fællesskabets og medlemsstaternes 
forskning på dette område. 
Styrelsesrådet 
38. Dette organ består af højtstående repræsentanter for medlems -
staterne, og dets kompetenceområde fastsættes af Kommissionen. I 
årenes løb har dette kompetenceområde udviklet sig, således at 
styrelsesrådets rolle som bistands- og rådgivningsorgan for FFCs 
generaldirektør i forbindelse med aUe sider af FFCs 
planlægningsaktiviteter og rådgivning til Kommissionen er blevet 
styrket. Ved en ændring af kompetenceområdet i november 19949, 
blev der taget fuldt hensyn til de nye konkurrencebetingede 
aktiviteter, som er blevet indført i driften, og dette blev på ny 
bekræftet af Kommissionen i begyndelsen af 1996'°. 
Endvidere hedder det i Rådets beslutninger om FFCs sær 
programmer, at Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen og 
bistås med denne opgave af styrelsesrådet og tildeler styrelsesrådet 
opgaver i forbindelse med rapporterings- og evalueringsaktiviteterne. 
EFT L 330 af 21.12.1994, s. 64. 
Kommissionens afgørelse 96/283/Euratom, artikel 4, EFT L 107 af 30.4.1996, 
s. 12. 
17 
39. Styrelsesrådets opgave har derfor - i overensstemmelse med Rådets 
beslutninger - været og er stadig at medvirke til udførelsen af disse 
konklusioner og retningslinjer for den nye strategi for FFC. 
Styrelsesrådets eget syn på de resultater, som indtil nu er blevet 
opnået, og de foranstaltninger, det yderligere tilråder at træffe, findes i 
den udtalelse, der er vedlagt denne meddelelse, og som Kommissionen 
anerkender. 
KONKLUSION 
40. Denne meddelelse er - punkt for punkt - en oversigt over, hvorledes 
gennemførelsen af Rådets konklusioner om FFCs rolle fra 1994 er 
sket frem til midten af 1996. Konklusionerne opfordrede til nye 
driftsformer, og som det ses, har FFC engageret sig helt og fuldt i dem 
og opnået de første lovende resultater. Der har været særlig 
opmærksomhed omkring de nye konkurrencebetingede aktiviteter, 
som centret har fået adgang til. 
Der sker også mange ændringer i den generelle holdning til FFC og 
dets virke, og som vist i meddelelsen kan der stadig ske fremskridt pa 
grundlag af den nye udvikling, som er igang. Det gælder især 
yderligere kommercialisering af forskningsresultaterne og indførelse af 
flere former for vekselvirkning med FFCs brugere og dets 
kundeforbindelser på grundlag af regler, som tillader mid udnyttelse 
af FFCs muligheder. 
41. I mellemtiden har Kommissionen i sit forslag til den anden tilpasning 
af rammeprogrammerne åbnet nye udsigter for sammenknytning af 
forskning og industri. Også grønbogen om innovation foreslår nye 
opgaver for unionens fælles forskningslaboratorium. Innovative planer 
om mere intensivt industrisamarbejde, således som det foreslås af 
IRDAC (Det rådgivende udvalg for industriel forskning og udvikling), 
er under overvejelse. Krav om yderligere forskning for at opfylde 
samfundsbehov af fællesskabsomspændende karakter er blevet rettet 
til FFC. Kommissionen har i sinde at inddrage FFC i disse udviklinger 
og er i færd med at overveje den rolle, det skal tildeles. 
42. For at kunne løse nuværende og fremtidige opgaver har FFC med 
styrelsesrådets godkendelse foreslået en ambitiøs mellem- og 
langsigtet strategi, der giver mulighed for, at centret til stadighed kan 
opfylde Fællesskabets institutioners og medlemsstaternes 
forventninger til det. 
43. I overensstemmelse med Kommissionens hensigt er denne rapport en 
statusopgørelse på et givet tidspunkt over den udvikling, som er 
igang i et vigtigt medium for opfyldelse af Den Europæiske Unions 
målsætninger - det fælles forskningscenter. 
BILAG I 
FFC's INSTITUTIONELLE FORSKNINGSAKTIVITETER 1996 
Aktiviteter % 
Industri-og 12.97 
materiale 
teknologi 
Måling og 16.82 
prvning 
Miljø og klima 28.91 
Ikke nuklear 2.66 
energi • 
Målrettet socio- 3.11 
økonomisk 
forskning 
Nuklear 28.03 
sikkerhed og 
sikkerheds 
kontrol 
Kontrolleret 7.50 
termonuklear 
fusion 
1 ALT 100.00 Kontrolleret 
termonuklear 
fusion 
Nuklear 
sikkerhed og 
sikkerheds 
kontrol 
Målrettet socio­
økonomisk 
forskning Industri-og materiale 
teknologi 
Måling og 
prøvning 
Ikke Nuklear 
energi 
Miljø og klima 
18 
BILAG II 
1994 
1995 EUR-rapporter 
103 
117 Konference­
indlæg 
646 
772 Artikler i 
videnskabelige 
tidsskrifter med 
vurderings 
system 
195 
233 ALT 
944 
1122 
Kilde: FFC's årsberetninger 
19 
BILAG III (a) 
Liste over interne GD-aftaler i forbindelse med 
institutionel sttte til Kommissionen 
rAn*rai Underskrivel 
S.Q. - UCLAFO Sttte til bekæmpelse af svig 22.12.1995 
F.S.U. (") Målrettet socio-konomisk forskning 21.6.1996 
I Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol Under udarbej 
delse 
III Informationsteknologi 25.4.1996 
III Levnedsmiddelanalyse 03.06.1996 
III Industrielle innovationssystemer-teknologiske prognose og Under udarbej 
fremtidsstudier delse 
VI Landbrugspolitik (overvågning af MARS-STAT, MARS-PAC, 17.07.1995 
EUGFL, identificering af husdyr, BEVABS, kvalitetskontrol 
med levnedsmidler) 
XI ECVAM - ECB - ERLAP - REM 07.12.1995 
XI Kontoret for større risici 10.01.1994 or 
9.2.1996 
XI Bioteknologisk sikkerhed 15.3.1996 
XI Nuklear sikkerhed - Europæiske netværk for 19.01.1996 
komponentældning, inspektionsteknik og strukturintegritet 
XI Nuklearsikkerhed- Harmonisering af sikkerhedskriterier 15.3.1996 
XVII Nuklear sikkerhed - Europæiske netværk for 23.01.1996 
komponentældning, inspektionsteknik og strukturintegritet 
XVII Lokale laboratorier, ECSAM, sikkerhedskontrol 20.02.1996 
XXIV Kvalitetskontrol - kosmetik - produkt - sikkerhed - 23.10.1995 
levnedsmidler 
EEA("~) Harmonisering af miljø mâlingsteknik 02.02.1995 
EMEA(""**) ETKM: Det Europæiske Tekniske Kontor for Medicinalvarer 16.03.1995 O n n Unité Coordination Lutte Antifraude 
Analyse - og prognosegruppen 
Det Europæiske Miljø agentur 
Det Europæiske Agentur for Udvikling af Medicinalvarer 
20 
FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER BILAG m (b) 
FFCS INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER 
Miljø og klima RÅDETS BESLUTNINGER, DIREKTIVER OG FORORDNINGER OG 
KOMMISSIONENS MEDDELELSER TIL RÅDET OG EUROPA­
PARLAMENTET OM FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER 
Det Europæiske Referencelaboratorium for Luftforurening 
Det Europæiske Kemikaliekontor 
Det Europæiske Center for Validering af 
Alternative Metoder 
Støtte til Det Europæiske Miljø agentur 
Det Europæiske Fællesskabs Farmaceutiske 
Informationsnet 
Kvalitetskontrol med forbrugsvarer 
(forbrugerbeskyttelse) 
Industriel pålidelighed: bioteknologisk sikkerhed i 
forbindelse med større ulykker 
Metodologier til UCLAF Arbejde til stø tte for direktiv 80/779/E F, 89/427/E F, 82/884/E F. 
85/203/E F og 92/72/E F 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
(93/CK02), EFT nr. Cl/3 af 5.1.1993 om Det Europæiske 
Kemikaliekontor. Arbejde til støtte for direktiv 67/548/EF og 
92/32/EF 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet SEC(91 ) 1794 
endelig udg. af 29. oktober 1991. Oprettelse af et europæisk center for 
validering af alternative metoder. Arbejde til støtte for direktiv 86/609/E F 
Rådets forordning (E F) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 om oprettelse af Det 
Europæiske Miljø agentur (EFT nr. L 120/1 af 11.5.1990) (se navnlig artikel 
15 og bilag A: samarbejde med FFC) 
Arbejde til støtte for direktiv 93/39/E F og 93/40/E F og Rådets forordning 
93/2309/E F og 2377/90/E F 
Kosmetik: 6. ændring af forordning EF/76/768 om produktsikkerhed: 
direktiv 92/59/E F af 29.6.1994 om almindelig produktsikkerhed 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet. Arbejde til 
støtte for direktiv 82/501/E F 
Kommissionens afgørelse SEC(87) 1310/6 og SEC(95)249. 
21 
FFCS INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER 
Landbrug og fiskeri 
Fjernanalyse for landbruget 
Referencemålinger og referencematerialer til 
kvalitetskontrol med levnedsmidler 
Nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol 
St tte til Euratoms sikkerhedskontrol: In situ-
laboratorier og ECSAM 
Støtte til IAEA's sikkerhedskontrol RÅDETS BESLUTNINGER. DIREKTIVER OG FORORDNINGER OG 
KOMMISSIONENS MEDDELELSER TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET 
OM FFC'S INSTITUTIONELLE STØTTEAKTIVITETER 
Rådets afgørelse af 14. november 1994 om fortsat anvendelse af 
teledetektion i landbrugsstatistik i perioden 1994-1998 (94/753/E F. 
EFT nr. L 299/27, 22.11.1994). 
Identifikation af dyr 
Det Europæiske Center for Vin, Alkohol og Spiritus (BEVABS) 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
(KOM(93)360/3). 
Arbejde til støtte for Rådets forordning (E F) nr. 2048/89, 2348/91 og 
2347/91 og Kommissionens forordning nr. 2676/90 
EF-direktiver om levnedsmidler og andre forbrugsgoder 
Støtte til Euratoms sikkerhedskontrol: I almindelighed 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 24. 
marts 1992 (SEC(92)515 endelig udg. om Kommissionens beslutning 
om opførelse af in situ-laboratorier til kontrolanalyser af 
sikkerhedskontrolprøver i perioden 1991-1996 (se navnlig artikel 16 
om samarbejde med FFC) 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet 
(KOM(94)383 endelig udg. af 7. september 1994 om den ulovlige handel 
med nukleare materialer og radioaktive stoffer 
Meddelelse fra Kommissionen til Rådet KOM (90)681 endelig udg. om en aftale 
i form af en brevveksling mellem den internationale atomenergiorganisation på 
den ene side og Kommissionen på Det Europæiske Atomenergifællesskabs 
vegne på den anden om samarbejde om forskning og udvikling inden for 
sikkerhedskontrol. 
22 
BILAG IV 
FFCs INSTITUTIONELLE V/T STØTTEAKTIVITETER 11996 
Støtte „ 
aktiviteter 
SG/UCLAF 1.66 
GDI 5.64 
GDni 9.65 
GDVI 17.16 
GDXI 38.55 
GDXVn 24.49 
GDXXIV 2.85 
lait 1100.00 SG/UCLAF 
GD XXIV i i GD 
GD III 
GD XVII 
GDVI 
GDXI 
23 
BILAG V 
AKTIONER MED OMKOSTNINGSDELING FFCS INSTITUTTERNES REAKTION 
PÅ DET FJERDE RP FØRSTEINDKALDELSER 
(15/12/94 - 27/04/95) 
Resultatoversigt efter særprogrammer 
SÆRPROGRAM 
1. Telematik 
2. Avanceret kommunikationsteknologi og 
avancerede kommunikationstjenester 
3. Informationsteknologi 
4. Industri-og materialeteknologi 
5. Standarder, måling og prøvning 
6. Miljø og klima 
7. Havforskning og havteknologi 
8. Bioteknologi 
9. Biomedicin og sundhed 
10. Landbrug og fiskeri 
11. Ikke-nuklear energi 
12. Sikkerhed i forbindelse med nuklear 
fission 
13. Kontrolleret termonuklear fusion 
14. Transport 
15. Målrettet socio- økonomisk forskning 
Aktivitet 1: Forsknings-, teknologiske 
udviklings- og 
demonstrationsprogrammer (subtotal) 
16. Aktivitet 2: Samarbejde med tredjelande 
og internationale organisationer 
17. Aktivitet3: Videreformidling og udnyttelse 
af formidling og udnyttelse af 
forskningsresultater 
18. Aktivitet4: Fremme af forskeres 
uddannelse og mobilitet (FUM) DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER 
Indsendt 
13 
4 
8 
53 
27 
98 
12 
-
6 
4 
55 
45 
-
1 
-
326 
12 
5 
4 
347 Antaget 
5 
2 
1 
6 
8 
32 
1 
-
1 
0 
14 
25 
-
0 
-
95 
1 
3 
1 
100 % 
38% 
50% 
73% 
7 7% 
30% 
33% 
8% 
-
77% 
0% 
25% 
56% 
-
0% 
-
29% 
8% 
60% 
25% 
29% 
24 
BILAG VI 
UDVIKLINGEN INDEN FOR FFC'S KONKURRENCEBETINGEDE AKTIVITETER 1995-1998 
Aktioner med 
omkostningsdelling 50% 
Konkurrencebetingede 
støtteaktiviteter 
Andre 
fællesskabsaktiviteter 
Arbejde for eksterne 
kunder 
I ALT I 
Ajourførte mål 
1995-1998 
27,7 
80,0 
18,0 
60.0 
185,7 II 
Indtægter 
1995 
10,7 
12,0 
2,3 
18,40) 
43,4 III 
Mål 
1996 
(nye kontrakter) 
7,5 
19,5 
4,5 
20,0 
51,5 IV 
Mål 
1997 
6,0 
22,0 
4,0 
21,0 
53,0 V 
Mål 
1998 
3,4 
26,6 
5,0 
22,0 
57,0 ll-V 
I Alt 
27,6 
80,1 
15,8 
81,4 
204,9 
(1) HFR- reaktor Arbejde for eksterne kunder Ikke medtaget. 
25 
BILAG VII 
Fordeling på de 
enkelte lande i 
procent 
AT * 4,9 
BE 4,7 
DK 2,0 
DE 17,6 
ES 5,8 
GR 2,3 
FI 2,3 
FR 13,1 
IRL 1,2 
IT 10,9 
LUX 0,4 
NL 5,8 
PT 2,3 
SE 2,8 
UK 10,9 
Andre 13,0 
lait 100,0 FFCs SAMARBEJDE MED NATIONALE 
FORSKNINGSINSTITUTTER OG UNIVERSITETER 
FORDELING PÅ DE ENKELTE LANDE 
AT 
Andre 
26 
FFC's FORPLIGTELSESBEVILLINGER 1995-1998 (i ecu) DILMU VIII 
Budgetpost 
B6-2113 
B6-2121 
B6-2122 
B6-2131 
B6-2143 
B6-2151 
B6-2171 
B6-291 Betegnelse 
Informationsteknologi 
Industri- og 
materialeteknologi 
Måling og prøvning 
Miljø og klima 
Landbrug og fiskeri 
Ikke-nuklear energi 
Målrettet socio- økonomisk 
forskning 
FFC's deltagelse.i aktioner 
med omkostningsdeling 
(EF)(50%) Anvendt 1995 
1,924,124 
24,983,909 
28,258,930 
74,671,577 
10,228,685 
5,040,023 
5,133,323 
51,102 Budget 1996 
3,346,831 
20,993,470 
27,171,331 
75,924,604 
11,604,084 
3,723,607 
9,178,246 
4,699,827 Foreslået for 
1997 
3,219,103 
21,499,776 
27,821,772 
77,324,747 
13,883,237 
4,117,059 
10,206,430 
6,880,876 Forventet 1998 
3,209,942 
22,022,845 
28,547,967 
78,979,072 
14,283,994 
4,219,311 
10,482,001 
» 
5,368,195 1995-1998 
11,700,000 
89,500,000 
111,800,000 
306,900,000 
50,000,000 
17,100,000 
35,000,000 
17,000,000 
EF-PROGRAM1 ALT | 150,291,672 156,642,0001 164,953,0001 167,113,328 639,000,000 
B6-3111 
B6-3121 
B6-391 Sikkerhed og 
sikkerhedskontrol i 
forbindelse med nuklear 
fission 
Kontrolleret termonuklear 
fusion 
FFC's deltagelse i aktioner 
med omkostningsdeling 
(Euratom)(50%) 63,813,825 
11,486,770 
0 64,193,094 
12,303,171 
2,799,735 65,184,585 
12,587,121 
2,375,294 66,608,496 
12,622,938 
5,524,971 259,800,000 
49,000,000 
10,700,000 
| BURATOM'PROGRAMIALT | 75,300,595 79,296,0001 80,147,000 84,756,4051 319,500,000 
EF + EURATOMPROGRAM1 
ALT 225,592,267 235,938,000 245,100,000 251,869,733 958,500,00 
27 
CA(96)48 
l S 9/8/1996 
UDTALELSE FRA DET FÆLLES FORSKNINGSCENTERS 
STYRELSESRÅD 
OM 
KOMMISSIONENS MEDDELELSE TIL RÅDET OG 
EUROPA-PARLAMENTET 
OM GENNEMFØRELSEN AF RÅDETS KONKLUSIONER 
AF 26. APRIL 1994 OM FFCs ROLLE 
INDLEDNING 
1. Rådets konklusioner af 26. april 1994 om FFC's rolle opfordrer Kommissionen til i 1996 
at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om disse konklusioners 
gennemførelse efter først at have modtaget Styrelsesrådets udtalelse, således at Europa-
Parlamentet og Rådet kan foretage en vurdering af situationen. 
2. Efter at have behandlet Kommissionens rapport og efter at have ført indgående drøftelser 
om FFC's nuværende situation afgiver Styrelsesrådet derfor følgende udtalelse. 
FFC's UDVIKLING SIDEN 1994 
3. Rådets konklusioner beskriver FFC's rolle i store træk og opstiller retningslinjer for dets 
opgaver. De markerer indledningen til en ny strategi for FFC og opfordrer til gradvis 
indførelse af den i tidsrummet 1995 - 1998. Strategien omfatter målene for en række nye 
konkurrencebaserede aktiviteter, de nødvendige ændringer af regler og forskrifter for FFC 
og en opfordring til yderligere samarbejde med partnere fra alle medlemsstater. 
4. FFC er nu næsten midtvejs i denne udviklingsproces, der blev planlagt i samarbejde med 
Styrelsesrådet i 1994 på grundlag af beslutningerne i forbindelse med 
rammeprogrammerne for 1994 - 1998 og Rådets konklusioner om FFC's rolle. 
Kommissionens rapport og FFC's årsberetning for 1995, som gælder FFC's første år 
under de ændrede opgavevilkår, viser klart, at der allerede er sket lovende fremskridt, 
således at Rådets, Europa-Parlamentets og Kommissionens hensigter kan blive 
virkeliggjort. 
Z3 
Den ændrede rolle omfattede blandt andet større deltagelse i konkurrencebaserede 
aktiviteter end tidligere. FFC skulle deltage i Fællesskabets programmer på lige fod med 
partnere fra forskningen og industrien, og samarbejdet med dem skulle udvides. 
Styrelsesrådet noterer sig, at forskningscentret med stor energi har taget denne nye 
udfordring op, og at de gode resultater, det har opnået i konkurrencen, overgår 
forventningerne. Med hensyn til rammeprogrammets (sær)programmer med 
omkostningsdeling vil Styrelsesrådet gerne gøre opmærksom på, at de omfatter antagne 
projekter, som ligger udenfor de emner, der omfattes af FFC's institutionelle aktiviteter, 
og derfor er et resultat af dets tværfaglige kompetence. Der blev også opnået gode 
resultater i forbindelse med andre konkurrencebaserede aktiviteter. I det store og hele 
blev planerne overopfyldt. 
Samtidig har FFC med sine institutionelle aktiviteter fortsat bidraget til udformningen og 
gennemførelsen af Fællesskabets politik, det gælder også dets forskningspolitik. 
Forbindelserne med de nationale forskningsaktiviteter er blevet styrket, og der bør 
arbejdes videre i samme retning. 
Efter at have bekræftet sit alt i alt gunstige indtryk af den hidtidige udvikling må 
Styrelsesrådet imidlertid understrege, at de allerede trufne initiativer skal videreføres, og 
at der stadig kan ske forbedringer, både når det gælder centrets drift og 
grænsebetingelserne for dets aktiviteter, og at der stadig skal gøres en del, før Rådets 
konklusioner kan siges at være fuldstændig gennemført. 
VEJEN FREM 
5. Styrelsesrådet har givet udtryk for sin tilfredshed med de foranstaltninger, Kommissionen 
efter dets henstillinger har truffet for at udbygge kommercialiseringen og 
videreformidlingen af FFC's arbejde og resultater. Oprettelsen af en 
vicegeneraldirektørstilling i centrets administration kan kun bifaldes og vil fremme 
udviklingen yderligere. I denne forbindelse vil Styrelsesrådet gerne pege på, hvorledes 
FFC på nye måder kan øge sine forbindelser med den europæiske industri, samtidig med 
at det opfylder sine målsætninger, og påvise en række yderligere foranstaltninger, 
hvormed FFC's og dets institutters præstation og dets kunders tilfredshed kan måles 
(præstationsindikatorer). 
Styrelsesrådet må nævne, at det har knyttet forbindelser med særprogramudvalgene, hvis 
rammeprograms linier svarer til FFC's egne forskningsprogrammer, men at de skal 
udbygges yderligere. Ikke mindst årlige drøftelser mellem institutdirektørerne og de 
relevante programudvalg ville være nyttige. 
Med hensyn til FFC's administration har Styrelsesrådet også, som omtalt i 
bemærkningerne til FFC's årsberetning for 1995, rådgivet Kommissionen om besættelsen 
af de ledige institutdirektørstillinger. Det store antal højt kvalificerede ansøgere har været 
en bekræftelse på, at disse stillinger opfattes som spændende og udfordrende, og på 
europæisk videnskabs og industris voksende anerkendelse af FFC's fortjenester. 
6. Som foreskrevet i Rådets konklusioner og som nævnt i Kommissionens rapport har de 
nye driftsmetoder på FFC, ikke mindst de konkurrencebaserede aktiviteter, krævet en 
række ændringer af reglerne og forskrifterne for FFC og at dets arbejdsmetoder. Disse 
ændringer og nye regler er blevet gennemført, og Styrelsesrådet bifalder Kommissionens 
beslutning om at give FFC status som et selvstændigt generaldirektorat. Som allerede 
nævnt i bemærkningerne til FFC's årsberetning for 1995 er det Styrelsesrådets faste 
overbevisning, at yderligere udvikling af FFC's status i Kommissionen er afgørende for, 
at FFC kan leve op til forventningerne til dets arbejdsmetoder og dets forbindelser med 
industrien og den nationale forskning, således som de fremgår af rammeprogrammerne 
og beskrives i Rådets konklusioner. En række gradvise ændringer er blevet gennemført, 
men der er brug for en mere fundamental omlægning af FFC's vedtægter. Styrelsesrådet 
anerkender kommissærens hensigtserklæringer i så henseende og ser frem til at spille en 
fuldgyldig rolle som rådgiver i disse vigtige spørgsmål, der til gavn for FFC også kan 
omfatte en omdefinering af Styrelsesrådets virke og opgaver. 
Ligesom på mange andre europæiske forskningsinstitutter præges FFC's medarbejderstab 
af en aldersfordeling, som vil føre til, at der stadig frigøres stillinger i de kommende år. 
Denne proces er allerede i gang og kræver genbesættelser på alle niveauer. FFC står over 
for gennemgribende ændringer, der blandt andet omfatter øget deltagelse i 
konkurrencebaserede aktiviteter og øget opmærksomhed overfor kundernes nye behov, 
og det er derfor nødvendigt at give dets aktiviteter større fleksibilitet. På denne baggrund 
har Kommissionen indført en ny politik for alle sine videnskabelige ansatte, det gælder 
også FFC's personale. Det vigtigste led heri er en opdeling i tre kategorier: tjenestemænd, 
midlertidigt ansatte og en ny type midlertidigt ansatte, hvis treårige kontrakter ikke kan 
fornys, samt opstilling af måltal for forholdet mellem disse tre kategorier (40%, 35% og 
25%). Styrelsesrådet har fra første færd fulgt denne politik med stor opmærksomhed, og 
det kan bifalde Kommissionens erkendelse af behovet for en yderst mobil 
personalegruppe, men det har gentagne gange udtrykt betænkelighed på FFC's vegne 
overfor det, en forøgelse af de tjenestemandsansattes andel af FFC's samlede personale, 
det vil i øjeblikket sige 33%, kan føre med sig. Styrelsesrådet forventer at blive rådspurgt 
om denne omlægningsproces. 
AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER 
7. Endelig bemærker styrelsesrådet, at Rådets konklusioner fremhævede den rolle, det bør 
spille i gennemførelsen af disse konklusioner og retningslinjer. Styrelsesrådet påskønner 
den velvilje, det har mødt hos kommissæren og generaldirektøren, ikke mindst 
lydhørheden overfor dets synspunkter og råd, men må samtidig notere, at der ikke er 
blevet taget fuldt hensyn til dets synspunkter i de omtalte personalepolitiske anliggender. 
Styrelsesrådet udtrykker sin tilfredshed med de mange kontakter, det har haft med 
forskningskommissæren, Edith Cresson, og ser frem til yderligere drøftelser af 
udviklingen af FFC's status og strategi. 

31 ISSN 0254-1459 
KOM(96) 436 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 15 
Katalognuxnmcr : CB-CO-96-438-DA-C 
ISBN 92-78-08589-8 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg