•k it 
*6* KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER 
Bruxelles, den 6.09.1995 
KOM(95)392 endelig udg. 
BERETNING FRA KOMMISSIONEN 
SAMARBEJDE OG KOORDINATION OM ANVENDELSEN 
AF STØRRE ANLÆG I FISKERIFORSKNINGEN 

1. Indledning 
Fiskeriforskning gør det nødvendigt at indsamle store mængder data med henblik på 
gennemførelse af den fælles fiskeripolitik. I forbindelse med denne forskning behandles der 
også mere fundamentale, videnskabelige spørgsmål navnlig på miljøområdet. Mange 
oplysninger kan fås fra det kommercielle fiskeri, men der er,også et behov for supplerende 
informationskilder. Deskai levere fiskeriuafhængige oplysninger om fiskebestandenes situation, 
om fiskeriets miljøpåvirkninger, fiskeredskabernes selektivitet, ikke-udnyttede arter og det 
fysiske og kemiske miljø. 
Indsamlingen af disse oplysninger nødvendiggør ofte større anlæg såsom havundersøgelsesskibe 
med laboratoriefaciliteter. Denne infrastruktur eksisterer i alle medlemsstater, men der er 
forskelle med hensyn til størrelse, alder, støttefaciliteter og udnyttelsesniveau. 
Formålet med dette dokument er at beskrive de eksisterende faciliteter, dvs. 
havundersøgelsesskibe, og at analysere, hvilke store investeringsbehov der eksisterer med 
henblik på den fælles fiskeripolitik. Endvidere vil der blive set på behovet for yderligere 
samarbejde og koordination. 
lin fuld beskrivelse af databehovene i hver af Fællesskabets regioner og en analyse al", hvilke 
ressourcer der er påkrævet for at opfylde disse behov, falder helt klart uden for dette 
dokuments rammer. Der er dog et behov for en sådan undersøgelse, således at det kan fastslås, 
hvor der er svagheder, og hvordan sådanne svagheder kan afhjælpes. 
Andet udstyr såsom prøvetanke med støttefaciliteter eller isotop-mikroanalysefaciliteter er 
mindre udbredt i de forskellige medlemsstater, og sådant udstyrs anvendelsesområde er mere 
specifikt. Bilag I indeholder en beskrivelse af de vigtigste prøvetanke i Europa og en række 
betragtninger vedrørende deres anvendelighed. Med hensyn til isotopteknik er der f.eks. ikke 
elementer nok til at etablere et diskussionsgrundlag. 
2. Havundersøgelsesskibe i Europa 
2.1. Behovet for havundersøgelsesskibe 
Bestandsvurderinger 
Selv om en stor del af de oplysninger, der bruges i fiskeriforskningen, stammer fra kontrol af 
og prøveudtagning fra kommercielle landinger, vil der altid være et behov for fiskeri­
uafhængige oplysninger. Prognoseberegning af ressourcernes tilstand og udnyttelsesniveau 
kræver et nøje kendskab til de kommercielle fangster, især til disses alders- eller længde­
sammensætning, da disse elementer er af afgørende betydning for at kunne anvende "Virtual 
Population Analysis (VPA)"-teknikken, som er videnskabsmændenes grundlæggende 
vurderingsmetode. Erfaringen har vist, at der er et yderligere behov for direkte vurdering af 
bestandstætheden. Ved fiskeriforvaltning ved hjælp af samlede tilladte fangstmængder (TAC) 
kræves tidstro vurdering af bestandsstørrelsen og forudsigelser af den fremtidige udvikling i 
bestandene i form af fangstprognoser. Pålideligheden af disse fangstprognoser afhænger direkte 
af kvaliteten af vurderingerne af, hvor mange fisk der vil indgå i udnyttelsesfasen (præ 
rekrutter). De uafhængige vurderinger, som anvendes til assessment af bestandene, fås fra 
akustiske undersøgelser, undersøgelser af æg eller larver og trawl undersøgel ser ved hjælp af 
havundersøgelsesskibe (skema I). 
Fiskeriforvaltning ved hjælp af samlet tilladt fiskeriindsats (TAE) stiller ikke de samme krav 
til data, da det ikke er nødvendigt med årlige revisioner af bestandsvurderinger. En 
fyldestgørende prognoseberegning af niveauet for udnyttelse af ressourcerne og dettes videre 
udvikling er imidlertid påkrævet til regulering af fiskeriindsatsen, når dette viser sig 
nødvendigt. 
Ved fastlæggelsen af en undersøgelse, der kan danne basis for disse uafhængige vurderinger 
er et af de hovedelementer, man må tage i betragtning, hvilken fartøjstype der skal anvendes. 
Der må foretages et valg mellem et havundersøgelsesskib og et kommercielt fartøj, hvis 
karakteristika kan have indflydelse på, hvorvidt de er egnede til en bestemt type undersøgelse 
(skema II). 
Anvendelsen af forskningsfartøjer gør det meget lettere at standardisere de benyttede redskaber 
og procedurer. Dette er vigtigt, da de hyppighedsindekser, der fremkommer fra år til år, skal 
være sammenlignelige. 
En anden vigtig faktor er omkostningerne ved fartøjet. For et forskningsinstitut er 
driftsomkostningerne for et havundersøgelsesskib generelt højere end for et kommercielt fartøj, 
da instituttet ikke behøver at udnytte over fartøjet hele året. For at opnå en rimelig nøjagtighed 
er det nødvendigt med et minimumsniveau for stikprøver, hvad angår antallet af slæb, og med 
en fyldestgørende stikprøvestrategi, i hvilken der tages hensyn til ressourcens fordeling i tid 
og sted. 
Groft taget er havundersøgelsesskibene i den klassiske afbalancering mellem bias og varians 
bedre fra et bias-synspunkt, mens det fra en varians-synsvinkel kan være mere 
omkostningseffektivt at benytte kommercielle fartøjer på grund af det lavere 
omkostningsniveau. 
Andre spørgsmål 
Om bord på kommercielle fartøjer mangler der generelt forskningsfaciliteter. Derfor må 
stikprøverne opbevares, og der må udføres ekstra arbejde i laboratoriet efter undersøgelserne. 
I undersøgelser, hvor kravene til laboratoriefaciliteter er begrænsede, kan chartrede 
kommercielle fartøjer være velegnede. Dette er tilfældet for afprøvninger inden for 
redskabsteknologi, mærkningsforsøg eller forsøg med faciliteter om bord til opgradering af 
fiskeprodukter (f.eks. kølekæder, emballering, opbevaring m.v.). 
Analyser af fiskeriet på længere sigt er en vanskeligere opgave, der kræver forståelse af 
samspillet mellem arterne, miljøfaktorernes indflydelse på rekruttering og overlevelse osv. Der 
bør lægges særlig vægt på miljøfaktorernes indflydelse på fiskebestandenes udbredelse, 
hyppighed og vandringer og på ændringer i parametrene såsom naturlig dødelighed, vækst, 
modenhed og frugtbarhed. Miljøforskningsprogrammer ved hjælp af havundersøgelsesskibe er 
påkrævet til undersøgelse af disse forhold. Fiskeriforskningen selv kan bidrage til øget viden 
om det marine økosystem. Et fuldstændigt kendskab til dette økosystem indebærer overvågning 
af ikke-kommercielle arter. Desuden får man mange oplysninger fra undersøgelse af udnyttede 
arter, som er med blandt hovedprædatorerne i de marine fødekæder. En af de største 
vanskeligheder ved undersøgelse af de marine økosystemer i forhold til økosystemerne på 
landjorden er nødvendigheden af at benytte større anlæg, da havmiljøet er et "uvenligt" miljø. 
Fiskeriets miljøeffekt vil blive taget endnu mere i betragtning i fremtiden. De 
forskningsinstitutter, der benytter havundersøgelsesskibene, har ud over fiskeriforskning også 
ofte ansvaret for miljøprogrammer eller andre forskningsprogrammer. Den basisforskning, der 
er påkrævet for at behandle disse spørgsmål, indebærer helt klart megen forskningstid på disse 
skibe. 
Der er også brug for fartøjer til redskabsforskning, hvor man f.eks. vurderer virkningen af 
ændringer af maskestørrelse eller redskabsdesign på selektiviteten. Dette kan have stor 
betydning for bevarelsen af ressourcerne, f.eks. gennem en reduktion af udsmidsprocenten. 
Dette er dog et forskningsområde, hvor man ofte opnår større effektivitet ved at anvende 
chartrede kommercielle fartøjer. 
2.2. Eksisterende havundersøgelsesskibe og disses anvendelse 
De fleste havforskningscentre i Den Europæiske Union råder over store havundersøgelsesskibe 
(omkring 60 m lange), men disse fartøjer er ikke nødvendigvis de bedst egnede til alle 
forskningsopgaver (skema II). Store fartøjer kan være nødvendige under dårlige vejrforhold, 
men kan være uegnede til opgaver i kystområder. Fartøjer på under 30 m er ofte ikke støjsvage 
nok og kan derfor påvirke fiskenes adfærd. 
I de områder, der dækkes af Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES), foregår der 
allerede et betydeligt internationalt samarbejde om større undersøgelser. Skema III indeholder 
en fortegnelse over de vigtigste samarbejdsprogrammer, der har været koordineret af ICES 
siden 1975. Der er også ydet omfattende støtte til internationalt koordinerede undersøgelser 
under EU-programmerne FAR (Fiskeri- og Landbrugsforskning), MAST (Havforskning og -
teknologi) og AIR (Landbrug og Agroindustri inklusive Fiskeri). 
Når man skal se på, hvor mange havundersøgelsesskibe der for øjeblikket står til rådighed, er 
det hensigtsmæssigt at basere sig på tre særskilte geografiske regioner (figur 1), nemlig: 
a) Nordsøen, Skagerrak, Kattegat, Østersøen, den østlige del af Den Engelske Kanal 
b) Den vestlige del af Den Engelske Kanal, vest for Skotland, Rockall, Det Irske Hav, vest 
og syd for Irland, Biscayabugten, Den Iberiske Halvøs kyst mod AtlanterhaveT 
c) Middelhavet 
Disse områder vil blive betragtet enkeltvis. Havundersøgelsesskibene er blevet henregnet til den 
region, hvor deres hjemstedshavn er beliggende. Det skal dog bemærkes, at 
havundersøgelsesskibenes aktiviteter ikke altid er begrænset til en specifik region. 
Region A: Nordsøen, Skagerrak, Kattegak, Østersøen, den østlige del af Den Engelske Kana. 
Fangsterne i denne region anslås til ca. 3,8 mio. tons, hvilket udgør omkring 53% af 
Fællesskabets samlede produktion med en værdi af 2,5 mia. ECU. 
Selv om hovedparten af forskningsundersøgelserne i denne region sker ved hjælp af 
havundersøgelsesskibe, benyttes chartrede kommercielle fartøjer også i udstrakt grad. Nordsø­
undersøgelserne koordineres ofte internationalt inden for rammerne af ICES. På en workshop, 
der blev afholdt for at forbedre dataindsamlingen for denne region (Ijmuiden, Nederlandene, 
oktober 1992), konkluderede man imidlertid, at en detaljeret undersøgelse af, hvordan 
eksisterende havundersøgelsesskibe kan udnyttes optimalt, vil kunne føre til besparelser. Til 
trods for at man har ICES's institutionelle rammer og potentiel støtte fra Østersø-
Fiskerikommissionen, skal der stadig gøres en stor indsats i Østersøen. Der er behov for en 
bedre koordinering af de forskellige landes undersøgelser, så man kan nå frem til en reel 
standardisering af metodologi og en mere fyldestgørende dækning af årstidsvariationer 
(efterårsundersøgelser). 
For øjeblikket anslås de samlede omkostninger til indsamling af fiskeridata i denne region til 
12,4 mio. ECU. 65% af dette beløb (8,1 mio. ECU) går til undersøgelser med 
havundersøgel sesskibe. 
Skema VI viser karakteristika for de vigtigste havundersøgelsesskibe, som benyttes af 
institutterne i regionen. De fleste af dem er veludstyrede og i stand til at udføre et bredt 
spektrum af arbejdsopgaver, inklusive trawling, akustiske undersøgelser og oceanografiske 
undersøgelser. Fartøjerne er på havet gennemsnitligt 235 dage om året, og deres togter har en 
maksimal varighed på mellem 10 og 50 dage. 
Det Forenede Kongeriges fartøjer er veludstyrede men på nuværende tidspunkt ret gamle. RV 
CIROLANA, RV SCOTIA og RV CLUPEA er nu ca. 25 år gamle. SCOTIA skal udskiftes i 
1996, og CLUPEA var gennem en større ombygning i 1988. 
Region b: Vestlige del af Den Engelske Kanal, vest for Scotland, Rockall, Det Irske Hav, vest 
og syd for Irland, Biskayabugten, Den Iberiske Halvøs kyst mod Atlanterhavet 
Traditionelt har samarbejdet i dette område været mindre intenst end i region a. Der har dog 
været en intensivering i fælles forskningsprojekter særlig efter iværksættelsen af 
fællesskabsprogrammerne. I de fleste tilfælde har disse fælles aktiviteter været bilaterale 
forskningsprojekter (med deltagelse af to medlemsstater) med fokus på bestande af fælles 
interesse. Dette har været tilfældet for flere FAR-projekter med deltagelse af de vigtigste 
institutter i området, hvoraf nogle har iværksat bilaterale samarbejdsaftaler. Inden for rammerne 
af AIR-programmet kører der for øjeblikket endnu mere ambitiøse fællesprojekter med 
deltagelse af flere medlemsstater og med et godt samarbejdsniveau. 
Skema V viser kvaliteten af assessment af de hovedbestande, for hvilke der gælder TAC i både 
region a og b. Med hensyn til de bestande, for hvilke der ikke foreligger nogen analytisk eller 
anden assessment, kan TAC kun være præventiv. Ved analyse af dette skema kan man se, at 
kvaliteten af assessment falder fra nord mod syd, selv om situationen gradvis forbedres. 
Fangsterne i region b anslås til 2 mio. tons, hvilket er 28% af den samlede EF-produktion med 
en værdi på 1,3 mia. ECU. For de fleste af disse bestande er TAC præventiv, da de 
forhåndenværende oplysninger ikke er tilstrækkelige til at foretage en pålidelig 
prognoseberegning af det reelle udnyttelsesniveau. I denne region bør der indføres en 
forvaltningsstrategi, som kombinerer regulering af fangster og fiskeriindsats. 
Der er et behov for at øge antallet af undersøgelser for at få en solid database med henblik på 
fastsættelse af TAC og TAE (samlet tilladt fiskeriindsats) baseret på analytiske assessments, 
også selv om behovet for undersøgelser med henblik på rekrutteringsskøn er mindre indlysende, 
fordi rekrutteringsudsvingene kan være mindre end i region a. De samlede omkostninger til 
undersøgelser med havundersøgelsesskibe i region b er 4,8 mio. ECU. Dette tal repræsenterer 
58% af de samlede omkostninger til alle dataindsamlingsaktiviteter. 
Skema VI viser de tekniske karakteristika for de vigtigste havundersøgelsesskibe, der benyttes 
af fiskeri forskningsinstitutterne i Irland, Frankrig, Portugal og Spanien. Det Forenede 
Kongeriges fartøjer er med i skema IV. Gennemsnitsalderen for fartøjerne i region b er højere 
end for fartøjerne i region a. Situationen er for nylig blevet forbedret i nogen grad gennem 
moderniseringen af det portugisiske fartøj RV CAPRICORNIO. Det bør også bemærkes, at 
nogle af disse fartøjer både dækker Atlanterhavet og Middelhavet og også anvendes i 
kooperative forskningsprojekter på andre områder (f.eks. SEFOS-projektet, NAFO-området 
osv.). 
Region c: Middelhavet 
10% af Fællesskabets samlede fangster tages i Middelhavet og har en samlet værdi på 470 mio. 
ECU. 
Selv om medlemsstaterne i Middelhavet har afsat et årligt beløb på 4 mio. ECU til 
dataindsamling (heraf 40% til havundersøgelsesskibe), er prøveudtagningsstatistikkerne ofte 
ukomplette og upålidelige bl.a. som følge af praktiske problemer med at overvåge flåderne, 
der er spredt over et stort areal. Pålidelige prognoseberegninger af bestandenes tilstand er 
derfor en af prioriteterne med henblik på opstilling af forvaltningsstrategier, selv om der ikke 
umiddelbart foreligger nogen forpligtelse til at foretage årlige skøn over bestandstætheden. 
Som følge af vanskelighederne forbundet med at indsamle kommercielle data er fiskeri uaf­
hængige metoder af stor betydning i denne region. Traditionelt har undersøgelserne i 
Middelhavet ofte være usammenhængende og dårligt koordinerede. Denne mangel på 
koordination kan forklares ved, at der i de fleste tilfælde ikke er tale om, at flere lande er 
fælles om en bestand, og at behovet for videnskabelige strukturer til international 
bestandsvurdering derfor er mindre påtrængende. 
Ikke desto mindre ville det være ønskeligt med en bedre koordination mellem 
Middelhavslandene, men mangelen på fyldestgørende permanente strukturer til dette formål er 
et stort handicap i dette område. Kommissionen støtter for øjeblikket et større program "En 
international Bundtrawlsundersøgelse i Middelhavet" som gennemføres i 1994. Begrundelsen 
for at iværksætte denne undersøgelse var mangelen på grundige undersøgelser af de fleste 
demersale middelhavsbestandes biologiske status. Hovedformålet med denne undersøgelse er 
at beregne relative hyppighedsindekser og indsamle oplysninger om de forskellige arters 
geografiske udbredelse. Der er i den nærmeste fremtid brug for et godt program og 
koordinering af disse undersøgelser for at få etableret et forvaltningssystem baseret på 
begrænsning af fiskeriindsatsen. I den forbindelse er det nødvendigt med passende databaser 
i et fælles format og med generel adgang. 
Skema VII viser de tekniske karakteristika for havundersøgelsesskibene i Middelhavsregionen. 
For Spaniens og Frankrigs vedkommende benyttes nogle af fartøjerne også i region b. 
2.3. Oplagring og udnyttelse af data 
Der må ses på typen af forhåndenværende data og på udnyttelsesniveauet for disse data. I 
region a er de eksisterende data således underudnyttet til andre formål end klassisk 
bestandsvurdering, der udføres af de forskellige ICES-arbejdsgrupper. Der har dog været tiltag 
inden for den seneste tid såsom Atlas over nordsøfisk, som er en ICES kooperativ rapport 
baseret på bundtrawlundersøgelsesdata for årene 1985-1987, der giver vigtige oplysninger om 
de forskellige arters geografiske udbredelse. 
Selv om de nationale databaser i region b er ved at blive udbygget og forbedret, er de stadig 
ufuldstændige, og det er nødvendigt at integrere dem i et fælles format for at sikre, at alle de 
berørte medlemsstater har adgang til dem. For region c's vedkommende er der ingen fælles 
databaser og heller ikke i alle medlemsstater nationale databaser. 
2.4. Oversigt 
Skemaet nedenfor giver et resumé af afsnit 2.2 og viser de største svagheder i de tre regioner 
hvad angår fælles tiltag. 
OMRÅDE 
FORVALT­
NINGSSYSTEM 
PRØVETAGNINGS-
STRATEGI 
PLANLÆGNING AF 
KOORDINERING 
SAMMENKÆDNING 
MELLEM FISKERI- OG 
MILJØDATA 
FÆLLES DATABASER Region a 
TAC: mest 
analytiske 
Fiskeriindsats­
kontrol forudses 
skal forbedres 
skal forbedres 
utilstrækkelig 
utilstrækkelige Region b 
TAC: mest 
præventive 
Fiskerindsatskontrol 
er foreslået 
skal udbygges 
skal forbedres 
utilstrækkelig 
begrænsede Region c 
Fiskeriindsats­
kontrol forudses 
skal konsolideres 
skal etableres 
ikke eksisterende 
ikke-eksisterende 
3. Finansielle aspekter 
3.1. Investeringer 
Prisen for at bygge et havundersøgelsesskib afhænger af mange forskellige faktorer 
(størrelse, faciliteter, teknisk udstyr, maskinkraft, osv.), men prisen ligger over, hvad et 
forskningsinstituts almindelige budget kan klare. F.eks. koster et mellemstort (ca. 40 m) 
havundersøgelsesfartøj med en operationsradius på 30 dage (= 6 000 sømil) udstyret med 
tør- og vådlaboratorier, med sove- og opholdsrum til 26 personer (besætning og 
videnskabelige medarbejdere), ca. 3,5 mio. ECU, når man ser bort fra omkostningerne til 
videnskabeligt og elektronisk udstyr. Med hensyn til et stort havundersøgelsesskib (ca. 
70 m) ligger omkostningerne naturligvis højere. 
Denne investering foretages i mange tilfælde af et andet ministerium og over et andet 
budget. Af den grund er det vanskeligt for en forskningsenhed ikke blot at finansiere 
sådanne anlæg, men også at afvise det. 
3.2. Driftsomkostninger 
Efter indkøb af større anlæg trækkes vedligeholdelses- og driftsomkostningerne fra 
forskningsenhedens budget, og i nogle tilfælde indskrænkes forskningsaktiviteterne som 
følge af budgetmæssige restriktioner. 
Skemaet nedenfor viser de aktuelle omkostninger for nogle af de havundersøgelsesskibe, der 
anvendes af europæiske forskningscentre: 
HAVUNDERSØGELSES- LÆNGDE (m) DRIFTSOMKOSTNINGER 
SKIB (ECU/DAG) 
SOLEA (DE) 35,4 7 100 
BELGICA (BE) 51 6 250 
CORN1DE DE SAAVEDRA (ES) 66,7 9 000 
LOUGH BELTRA (IR) 21 2 000 
CAPRICORNIO (PT) 46,55 4 000 
3.3. Fællesskabets rolle 
3.3.1. Investeringer 
Der findes ikke nogen speifikke budgetbestemmelser, som kan anvendes i forbindelse med 
problemet med tungt udstyr i fiskeriforskningen, eftersom de eksisterende forordninger om 
strukturstøtte i sektoren for fiskeri og akvakultur ikke forudser sådanne investeringer. Regioner, 
der omfattes af strukturfondene, vil imidlertid kunne ansøge om midler gennem EF-
støtterammerne. Til dette formål bør medlemsstaterne betegne sådanne erhvervelser som et 
særligt støtteområde, når de indsender deres sektorprogrammer til Kommissionen. Dette vil 
åbne mulighed for økonomisk støtte gennem Regionaludviklingsfonden (EFRU). 
Fællesskabet har allerede været med til at finansiere bygningen af havundersøgelsesskibe, det 
ene i Middelhavet i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3499/91 om en fællesskabsramme 
for undersøgelser og pilotprojekter i forbindelse med bevarelse og forvaltning af 
fiskeressourcerne i Middelhavet og det andet på Azorerne. I begge tilfælde blev midlerne ydet 
i henhold til specifikke budgetbestemmelser. 
3.3.2. Driftsomkostninger 
Kommissionen har ikke nogen mulighed for at intervenere direkte i driftsomkostningerne til 
havundersøgelsesskibe. Et betydeligt antal undersøgelser og forskningsprojekter modtager 
imidlertid for øjeblikket støtte fra Kommissionen på omkostningsdelingsbasis. Denne form for 
støtte gives løbende til aktiviteter, der kan være med til at sikre fyldestgørende indsamling af 
data. 
I forslaget til Rådets beslutning om et program for fremme af forskeres uddannelse og mobilitet 
(under det fjerde rammeprogram inden for FTU) siges det, at der i nogle tilfælde kan ydes 
støtte til dækning af de yderligere omkostninger i forbindelse med eksterne eksperters 
afbenyttelse af store anlæg, på grundlag af disse anlægs kvalitet, den interesse, som de 
potentielle brugere tilkendegiver, fællesskabsstøttens omkostningseffektivitet og de potentielle 
fordele for Fællesskabet hvad angår forbedringer af det videnskabelige og tekniske potentiale 
i ugunstigst stillede regioner. Forslaget er endnu ikke blevet drøftet i Rådet, men det vil, hvis 
det vedtages, kunne danne grundlag for en bedre koordineret udnyttelse af eksisterende 
faciliteter. 
4. Konklusioner 
Generelt 
* Forskningsundersøgelser er af afgørende betydning. De er nødvendige af hensyn til mange 
vigtige aspekter inden for fiskeriforskningen. 
* Da havundersøgelsesskibe er meget omkostningskrævende, og da det til de fleste 
undersøgelser er nødvendigt at benytte flere havundersøgelsesskibe, er det nødvendigt med 
bedre planlægning og koordination på EF-niveau. Gennem en bedre tilrettelæggelse af, 
hvor og hvornår de skal sættes ind, kan man øge omkostningseffektiviteten og forbedre 
kvaliteten af dataindsamlingen. Man må sørge for at udbrede kendskabet til, hvornår og 
hvor udstyret står til rådighed. 
* Underudnyttelse af data må undgås. Af den grund skal data oplagres i fælles databaser, 
som alle de berørte medlemsstater har adgang til. 
Indsats på kort sigt 
Det erkendes, at man har foretaget mere intensive undersøgelser og har større viden om 
fiskebestandene i region a end bestandene i region b og c. Der bør vedtages en 
koordineringsplan på baggrund af de indvundne erfaringer koordineret af ICES og 
forskningscentrene omkring Nordsøen med henblik på at konsolidere eksisterende strukturer, 
udbedre svaghederne i mindre undersøgte regioner og fremme fælles udnyttelse af eksisterende 
data medlemsstaterne imellem. 
Strategi på mellemlang sigt 
Der er et behov for at etablere databaser med data fra kommercielle kilder og 
forskningsundersøgelser, der også dækker miljømæssige og tekniske aspekter. På baggrund af 
medlemsstaternes fælles interesse i ressourcerne vil det være rimeligt, at de bidrager til 
forvaltningen af disse databaser, hvis etablering og vedligeholdelse kan koordineres mellem 
medlemsstaterne. 
10 
Man bør fremme arbejdsgrupper, der kan fastslå behovene for dataindsamling og fastlægge de 
bedst egnede prøvetagningsstrategier. Gennem sådanne strategier kan man få fastslået forholdet 
mellem prøvetagningsintensiteten og prognosenøjagtigheden samt få undersøgt 
omkostningseffektiviteten, hvorved man kan sikre, at oplysningernes nyttevirkning svarer til 
den materielle investering. 
Ud over at løse ovennævnte opgaver må man omsætte databehov til behovet for udstyr. Dette 
vil kunne danne grundlag for drøftelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne med henblik 
på planlægning af udviklingen med hensyn til større anlæg, især fartøjer, i en 10-års periode. 
En yderligere opgave kunne være at finde støttemekanismer, der kan forbedre den nuværende 
situation. 
11 
BILAG I 
PRØVETANKE I EUROPA 
Indledning 
En prøvetank svarer på mange måder til en vindtunnet. I tanken passerer en ensartet vandstrøm 
gennem målesektionen. Prøvettanke giver mulighed for at iagttage effekten af ændrede 
redskabsdesign, forskellige vandhastigheder eller ændringer i konstruktionen af trawlskovle. 
Forsøg kan betragtes fra en fast platform oven over tanken (figur 2), og redskabsparametre 
såsom belastning, nethøjde, vingespil, afstand mellem trawlskovle osv. kan måles nøjagtigt med 
avancerede instrumenter og videooptagelsesfaciliteter. 
Behovet for prøvetanke 
De forsøg, som kan udføres i prøvetanke, kan forbedre redskabsdesignet f.eks. ved at øge 
effektiviteten eller selektiviteten. I betragtning af den nuværende situation for de fleste bestande 
i EF-farvande er der imidlertid ikke nogen begrundelse for forskning i redskabseffektivitet men 
derimod fortrinsvis i redskabsselektivitet. Forbedringer af redskabernes design kan give mange 
bevarelsesfordele, f.eks. gennem en reduktion af bifangstprocenterne eller en forbedring af 
udnyttelsesmønstreret for målarterne. Dette er et meget vigtigt aspekt i betragtning af de høje 
udsmidsprocenter og de ungfiskdominerede aldersstrukturer som findes i visse fiskerier. 
Bortset fra en klar undervisningsmæssig interesse er der grænser for prøvetankenes 
anvendelighed. Man kan se på to hovedelementer i fiskeriet: det første er den fysiske 
komponent, som er fint repræsenteret i simulationer i prøvetanke. Det andet den biologiske 
komponent, som ikke kan være med i disse forsøg, eftersom f.eks. fiskenes adfærd ikke tages 
i betragtning, da man ikke kan udsætte fisk i prøvetanke. 
I sidste ende må man færdiggøre redskabsdesign på grundlag af afprøvninger til havs på 
betingelser, der ligger tæt op ad betingelserne i det kommercielle fiskeri, men der kan opnås 
større effektivitet på de indledende konstruktionsstadier, hvis forskerne har adgang til 
prøvetanke. For øjeblikket gøres der fremskridt inden for edb-simulation af redskabers opførsel 
under forskellige hydrodynamiske vilkår. Dette vil måske kunne begrænse behovet for 
prøvetanke i fremtiden. 
Eksisterende prøvetanke og disses anvendelse 
Der er for øjeblikket kun 4 operationelle prøvetanke i Nordsøområdet (Hirtshals i Danmark, 
Hull i Det Forenede Kongerige og Boulogne sur Mer og Lorient i Frankrig). De tekniske 
karakteristiska for disse tanke fremgår af skema VIII. 
12 
Vedligeholdelsen af prøvetanke er yderst omkostningskrævende, og de skal til stadighed være 
i brug for at være rentable. To af de fire prøvetanke tilhører institutioner (DIFTA og SFIA), 
som er involveret i et stort antal FAR- og AIR-projekter. Prøvetanken i Lorient administreres 
af det regionale handelskammer med videnskabelig og teknisk støtte fra IFREMER. Der ydes 
også nogen støtte fra en række lokale, regionale og nationale institutioner. Udnyttelsesniveauet 
er forholdsvis lavt (ca. 200 timer om året i Hirtshals og 310 timer om året i Hull). 
Der blev for nylig bygget en prøvetank i Vigo (Spanien) af den regionale regering, men den 
har - sandsynligvis på grund af høje driftsomkostninger og det lave udviklingsniveau i Spanien 
med hensyn til forskning i fiskeredskabsteknologi - aldrig været operationel og er derfor ikke 
medtaget i skema VII. 
Den fremtidige anvendelse af prøvetanke i Europa 
Trods den geografiske uligevægt i fordelingen af prøvetanke synes der ikke at være berettigelse 
for flere prøvetanke i Europa, da de eksisterende prøvetanke ser ud til at være underudnyttede. 
Det ville være mere hensigtsmæssigt at søge at få alle medlemsstater til at udnytte de 
eksisterende prøvetanke og at gøre den spanske prøvetank tilgængelig for forskningsinstitutter 
i Sydeuropa med henblik på etablering af faste forskerhold, der arbejder med 
redskabsteknologi. 
Desuden er der gjort betydelige fremskridt inden for edb-simuleringsprogrammer. Hvis man 
med disse programmer når frem til med en acceptabel nøjagtighed at kunne forudsige 
redskabernes reaktioner på hydrodynamiske ændringer, må man måske sætte spørgsmålstegn 
ved prøvetankenes nytteværdi i fremtiden. 
13 
CD 
CD 
C 
CD 
C 
O 
O) 
CD 
3 
en 
Figur 2 : Skematisk snit af prøvetank tit SEAFISH 
1. Vandstrøm 
2. Observât ionsv-ogn 
3. Transportbånd 
4. Observationsvinduer 
5. Propelmotorer 
UNDERSØGELSE 
PRÆ-REKRUTTERING 
BESTANDSVURDERING 
AKUSTIK 
FISKEPLANKTON 
MILJØ 
VÆRDITILVÆKST 
FISKERITEKNOLOGI MÅLARTER ELLER 
FRAKTIONER AF 
SÅDANNE 
UNGFISK/DEMERSAL 
VOKSNE/DEMERSALE 
SMÅ OG MELLEMSTORE 
PELAGISKE BESTANDE 
GYDE BIOMASSE 
ØKOSYSTEMER 
UDNYTTEDE OG'ELLER 
UNDERUDNYTTEDE 
RESSOURCER 
UDNYTTEDE OG UUD­
NYTTEDE FRAKTIONER ARBEJDE PÅ HAVET 
SYSTEMATISK TRAWLING 
PRØVETAGNING (længde/ 
vægt) 
BIOLOGISK PRØVETAGNING 
SYSTEMATISK TRAWLING 
PRØVETAGNING (længde/ 
vægt) 
BIOLOGISK PRØVETAGNING 
AKUSTISKE 
UNDERSØGELSER 
FLYDETRAWL 
PRØVER FRA FANGSTER 
KVANTIFICERING OG 
IDENTIFICERING AF EKKOER 
PRØVETAGNING I GYDE­
OMRÅDET 
MILJØPARAMETRE 
INDDSAMLING AF HYDRO­
KLIMATISKE DATA OG 
MILJØDATA 
INDSAMLING AF 
MAVEPRØVER 
MÆRKNING 
AFPRØVNING AF UDSTYR 
INDFRYSNING/FORARBEJD­
NING, OPBEVARING, 
TRANSPORT 
AFPRØVNING AF 
REDSKABSSELEKTIVITET 
REDSKABERS FISKEEVNE 
MILJØEFFEKT 
IKKE-TILBAGEHOLDTE FISKS 
OVERLEVELSE 
STIKPRØVER AF UDSMID ARBEJDE I LABORATORIUM 
ANALYSE AF UNDERSØGELSESRESULTATER 
OG HISTORISKE DATA 
BIOLOGISKE PARAMETRE (alder) 
ANALYSE AF UNDERSØGELSESRESULTATER 
OG HISTORISKE DATA 
BIOLOGISKE PARAMETRE (dødelighed, vækst, 
reproduktion m.\.') 
ÆG- OG LARVEDATA 
PRØVER AF KOMMERCIELLE FANGSTER 
ANALYSE AF KOMMERCIELLE DATA 
(fangst/ indsats) 
ANALYSE AF UNDERSØGELSESRESULTATER OG 
HISTORISKE DATA 
BIOLOGISKE PARAMETRE (dødelighed, vækst, 
reproduktion) 
ÆG- OG LARVEDATA 
PRØVER AF KOMMERCIELLE FANGSTER 
ANALYSE AF KOMMERCIELLE DATA 
(fangst/indsats i 
ANALYSE AF PRØVETAGNTNGSDATA 
ANALYSE AF MILJØDATA 
NÆRINGSSTOFFER 
DATA VEDRØRENDE FRUGTBARHED 
VÆVSUNDERSØGELSER 
ANALYSE AF REKRUTTERINGSDATA 
(tidsserier) 
ANALYSE AF PRØVETAGNINGSDATA 
ANALYSE AF MILJØDATA 
NÆRINGSSTOFFER 
ANALYSE AF ANDRE UNDERSØGELSESDATA 
TEKNISK FORBEDRING AF UDSTYR 
SIKKERHED. KVALITET, MIKROBIOLOGI 
FISKS ADFÆRD (i fangenskab) 
UNDERSØGELSER I PRØVETANK 
COMPUTERSIMULERING 
REDSKABSDESIGN 
ANALYSE AF SELEKTIVITETSDATA HOVEDRESULTATER OG 
ANVENDELSESFORMAL 
REKRUTTERINGSSKØN TIL ANALYTISKE 
METODER OG PROGNOSER 
FANGSTER FORDELT PÅ ALDER LÆNGDE 
HYPPIGHEDSVURDERING 
ANALYTISKE METODER 
KARTOGRAFI 
ANALYTISKE METODER 
PROGNOSER OG ANBEFALINGER TIL FOR­
VALTNING 
FANGSTER FORDELT PÅ ALDER LÆNGDE 
HYPPIGHEDSVURDERING 
KARTOGRAFI 
ANALYTISKE METODER 
PROGNOSER OG ANBEFALINGER TIL 
FORVALTNING 
GYDEOMRÀDER/-PERIODER 
GYDEBIOMASSE 
FORHOLDET MELLEM REKRUTTERING OG 
MILJØ 
FORHOLDET MELLEM BESTAND OG 
REKRUTTERING 
NATURLIG DØDELIGHED 
BESTANDENES UDBREDELSE OG HYPPIGHED I 
RELATION TIL MILJØ 
TROFISK STRUKTUR 
FORURENING 
VANDRINGER 
BEDRE UDNYTTELSE AF RESSOURCERNE 
DIVERSIFICERING AF PRODUKTER 
FORBEDRING AF KVALITET. SIKKERHED 
MV. 
FISKERIDØDELIGHED/REDSKABSTYPE 
SKØN OVER UDSMID TIL BRUG VED 
BESTANDSVURDERING 
FORBEDREDE UDNYTTELSESORDNINGER 
ANBEFALINGER OM TEKNISKE FORAN­
STALTNINGER 
Skema 1 - De mest almindelige undersøgelsestyper inden for fiskeriforskning: formål, arbejdet på havet, supplerende arbejde i laboratorierne og de forventede resultater 
FARTØJERS EGNETHED 
FORSKNINGSBEHOV 
UDNYTTEDE BESTANDE 
MIIJØ 
UUDNYTTEDE BISTANDE 
ANDRE FORSØG PÅ HAVET STANDARDISEREDE 
HYPPIGHEDSIND EKSER 
PRÆ-REKRUTTERINGSDATA 
INDSAMLING AF MAVE­
PRØVER 
UDSMID 
DIREKTE 
HYPPIGHED - akustik 
- æg/larvcr 
HYDROKUMATISKE DATA OG 
MIIJØDATA (saltholdighed, 
temperatur, densitet osv.) 
- HYPPIGHED 
- UDBREDELSE 
- REDSKABSTEKNOLOGI 
-MÆRKNING 
- FORÆDLING HAVUNDER­
SØGELSES-
SKIB 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + + 
+ + 
+ +(*) 
+ +(*) KOMMER­
CIELT 
FARTØJ MED 
OBSERVATØR 
+ + 
+ + + 
4 + 
+ 
+ 
+ + 
+ + 
+ + KOMMER­
CIELT 
FARTØJ 
+ 
+ 
+ 
+ 
+ 
+ 
Skema II - Egnetheden af de forskellige typer fartøjer, der kan anvendes til forskning alt efter 
'undersøgelsestype. [( + ) lav, (++) mellem, (+ f+•) høj, (*) afhængigt af de specifikkt 
undersøgelsesformål | 
A^ 
SKEMA III - INTERNATIONALE KOOPERATIVE UNDERSØGELSESPROGRAMMER KOORDINERET AF ICES SIDEN 1975 
À PROGRAM 
MAVEPRØVEPROJEKT 1991 
REKRUTTERINGSINDEKSER FOR SYDLIG KULMULE 
AKUSTISKE UNDERSØGELSER I ICES-UNDEROMRÅDE VIII OG IX 
TUNGEÆGUNDERSØGELSE I NORDSØEN OG ØSTLIGE ENGELSKE KANAL 
AKUSTISKE UNDERSØGELSER AF BLÅHVILLING 
HYDROAKUSTISKE UNDERSØGELSER I ØSTERSØEN 
MAVEPRØVEPROJEKT 1981 
AKUSTISKE UNDERSØGELSER I ICES-OMRÅDE IV OG -AFSNIT llla 
UNGFISKUNDERSØGELSER I ØSTERSØEN 
TORSKEMAVEDATA FOR ØSTERSØEN 
UNDERSØGELSER AF MAKRELS/HESTEMAKELS ÆGPRODUKTION 
BOMTRAWLUNDERSØGELSER I NORDSØEN 
INTERNATIONAL BUNDTRAWLUNDERSØGELSE (*) OMRÅDE 
NORDSØEN 
ICES-underområde VIII og IX 
ICES-underområde VIII og IX 
NORDSØEN/ENGELSKE KANAL 
NORDSØEN 
ØSTERSØEN 
NORDSØEN 
ICES IV OG llla 
ØSTERSØEN 
ØSTERSØEN 
NORDSØEN OG VEST FOR BRITISKE ØER 
NORDSØEN/ENGELSKE KANAL 
NORDSØEN PERIODE 
1991 
1989/1990 
kontinuerligt siden 1986 
1984/1985 
kontinuerligt siden 1983 
kontinuerligt siden 1982 
1981 
kontinuerligt siden 1979 
kontinuerligt siden 1978 
kontinuerligt siden 1977 
kontinuerligt siden 1977 
kontinuerligt siden 1976 
kontinuerligt siden 1975 DELTAGENDE MEDLEMSSTATER 
BE,DK,NL,UK 
SP,PT 
SP.PT 
BE,DE,NL,UK 
DK,DE(ex-DDR),UK 
DK,DE 
DK,FR,NL,UK 
DK,UK 
DK,DE 
DK,DE(ex-DDR) i 
DE,FR,IR,NL,SP,UK 
BE,DE,FR,NL,UK 
DK,DE,FR,NL,UK 
Indtil 1991 International ungfiskundersøgelse. 
SKEMAIV - TEKNISKE KARAKTERISTIKA FOR DE VIGTIGSTE HAVUNDERSØGELSESSKIBE I REGION A 
£ NAVN 
BASISHAVN 
ORGANISATION 
KLASSE 
LÆNGDE 
MIDDEL DYBGANG 
MASKINKRAFT 
TONNAGE (brutto/netto) 
BREDDE 
BYGGEÅR 
VIDENSKABELIGT/TEKNISK PERSONALE 
BESÆTNING (antal) 
ARBEJDSOMRÅDE 
TOGTERS MAKS. VARIGHED 
HAVDAGE PR. ÅR 
OPERATIONEL 24 H/DAG 
OPERATIV OM NATTEN 
OCEOANOGRAFI 
MILJØ 
DEMERSALE RESSOURCER 
PELAGISKE RESSOURCER 
ÆG/LARVER 
AKUSTISK 
FISKEREDSKABER 
ANDET 
TØRLABORATORIUM 
VÅDLABORATORIUM 
EDB-FACILITETER 
ANDET 
DRiFTSOMKOSTNINGER/DAG 
CHARTEROMKOSTNINGER/DAG NL 
TRIDENS 
HAAG/IJMUIDEN 
MINISTERIUM 
FJERNFISKERI 
73,54 
4,6 
1 600/3200 kw 
2200m3 66 ton 
13,86 
1990 
12 
20 
NORDSØEN/IRLAND 
FLERE UGER 
200 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOMTRAWL/SKOWLTRAWL 
KAMERA PÅ UNDERVANDSFARTØJ . 
JA 
JA 
JA ISIS 
HAAG/IJMUIDEN 
MINISTERIUM 
28 
2,4 
540 kw 
250 m3 
7,6 
1983 
3 
6 
NORDSØEN 
< 10 dage 
200 
NEJ 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
BOMTRAWL/SKOWLTRAWL 
NEJ 
JA DK 
DANA 
HIRTSHALS 
DIFMAR 
FJERNFISKERI 
78,43 
5,93 
2 x 2320 hk 
2483 t 
14,7 
1980 
16-25 
12-21 
HELE VERDEN 
50 dage 
200 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
GRANTON/STJERNE/KALUT/ 
FLADEN/FLYSHOOTER 
GOLF/BONGO/BIONESS 
JA 
JA 
JA 
1 4C/SPEKTR0F0T0METER/ 
AUTOMATISK ANALYSEAPPARATUR 
4000/6500 ECU/DAG DE 
WALTER HERWIG III 
BREMERHAVEN 
BFAFI 
HAVUNDERSØGELSESSKIB 
64,5/54,5 
5,9 m 
2900 kw 
2485 
15,2 
1993 
12 
21 
HELE VERDEN 
305 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUNDTRAWL/FLYDETRAWL 
PLANKTONNET/RMT 
JA 
JA 
JA 
FISKERIFORSK./KEMISK FORSK. 
25200 ECU/DAG SOLEA 
BÛSUM 
BFAFI 
HAVUNDERSØGELSESSKIB 
35,4 m 
3,6 m 
640 kw 
337,4 
9 
1974 
5 
12 
NORDSØEN/ØSTERSØEN 
16 dage 
272 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOMTRAWL 
SKRABER 
JA 
NEJ 
7100 ECU/DAG 
SKEMA IV (fortsat)- TEKNISKE KARAKTERISTIKA FOR DE VIGTIGSTE HAVUNDERSØGELSESSKIBE I REGION A 
c? NAVN 
BASISHAVN 
ORGANISATION 
KLASSE 
LÆNGDE 
MIDDEL DYBGANG 
MASKINKRAFT 
TONNAGE (brutto/netto) 
BREDDE 
BYGGEÅR 
VIDENSKABELIGT/TEKNISK PERSONALE 
BESÆTNING (antal) 
ARBEJDSOMRÅDE 
TOGTERS MAKS. VARIGHED 
HAVDAGE PR. ÅR 
OPERATIONEL 24 H/DAG 
OPERATIV OM NATTEN 
OCEOANOGRAFI 
MILJØ 
DEMERSALE RESSOURCER 
PELAGISKE RESSOURCER 
ÆG/LARVER 
AKUSTISK 
FISKEREDSKABER 
ANDET 
TØRLABORATORIUM 
VÅDLABORATORIUM 
EDB-FACILITETER 
ANDET 
DRIFTSOMKOSTNINGER/DAG 
CHARTEROMKOSTNINGER/DAG UK (SKOTLAND) 
SCOTIA 
ABERDEEN 
SOAFD MARINE LAB 
Dept. transport VII-
68,25 m/60,96 m 
4,6 m 
1521/376 
13,41 m 
1971 
12 
12 
20 
NORDATLANTEN/NORDSØEN 
22 dage 
255 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
TRAWL 
HYDRAULISK 
JA 
JA 
JA CLUPEA 
FRASERBURGH 
SOAFD MARINE LAB 
Dept. transport VII 
32,1 m/27,43 m 
3,5 m 
492 
176/85 
7,93 m 
1968 (stor ombygning 1988) 
6 
12 
NORDATLANTEN/NORDSØEN 
10 dage 
230 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
TRAWL 
HYDRAULISK 
JA 
JA 
JA UK(ENGLAND) 
CIROLANA 
MAFF- Fiskeriforskning 
DTpX Fiskerfartøj 
72,5 m 
2500 
2400/1759 
1970 
10/16 
20 
NORDATLANTEN/NORDSØEN 
42 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA CORYSTES 
MAFF- Fiskeriforskning 
DTpX Fiskerfartøj 
52,5 m 
2000 
1550/1280 
1988 
6/8 
19 
NORDATLANTEN/NORDSØEN 
42 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA BE 
BELGICA 
ZEEBRUGGE 
MINISTERIUM 
R/V 
50,90/44,95 m 
4/4,35 
1154 
1192/765 
10 
1984 
12 
15 
NORDSØEN/IRSKE HAV/ENG. KANAL 
21 dage 
215 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BOMTRAWL/SKOVLTRAWL 
JA 
JA 
JA 
FISKERIFORSK./KEMISK FORSK. 
6250 
6250 
ART BESTAND [ASSESSMENT 
Sild llla, Østersøen 22-24 1_ 
Sild lia, IV 1 
Sild Via Nord 1 
Sild Via Clyde 1 
Sild Via Syd, Vllb.c 2 
Sild Vila (Irske Hav) 1 
Sild Keltiske Hav, Vllj . 2 
Brisling Mia 2 
Brisling Østersøen 22-32 2 
Brisling Ha, IV 2 
Brisling Vild, e 3 
Ansjos VMI 2 
Ansjos JX 3 
Atl. laks Østersøen 24-31 2 
Lodde I, Hb 1 
Torsk I, Mb 1 
Torsk llla Skagerrak 1 
Torsk llla Kattegat 1 
Torsk Østersøen 22-24 1 
Torsk Ha, IV 1 
Torsk Vb, VI 1 
Torsk Vila 1 
Torsk VII, undt. Vila 312 
Kuller ]lla 3 
Kuller Ha, IV 1 
Kuller Vb, VI 1 
Kuller VII, VIII 3 
Sej Ha, III, IV 1 
Sej Vb, VI 1 
Sej VII, VIII 3 
Lubbe Vb, VI 3 
Lubbe VII 3 
Lubbe Villa, b 3 
Sperling Ha, llla, IV 2 
Blåhvilling Ha, llla, IV, Vb, VI, VII 1 
Blåhvilling VIII, IXa 2 
Hvilling Hla 3 
Hvilling Ha, IV 1 
Hvilling |Vb, VI | 1 
Skema V - Kvaliteten af assessment for de vigtigste bestande i den europæiske del af 
Atlanterhavet, der er omfattet af TAC (fra Kommissionens 1991-rapport 
om den fælles fiskeripolitik). 
1. God analytisk assessment 
2. Oplysninger af middelkvalitet 
3. Få eller ingen oplysninger 
£x 
ART [BESTAND [ASSESSMENT 
Hvilling Vila 1 
Hvilling VII undt. Vila 3/2 
Hvilling VIII 3 
Hvilling JX 3 
Kulmule Ha, llla, IV, Vb, VI, VII, Vlllab 2 
Kulmule Ville, IXa 2 
Hestemakrel , Ha, llla, IV, Vb, VI, VII, Vlllab 1/2 
Hestemakrel Ville, IXa 2 
Makrel Ha, llla, IV, Vb, VI, VII, Vlllab 1 
Makrel Ville, IXa 3 
Rødspætte llla, Skagerrak 2 
Rødspætte llla, Skagerrak 1 
Rødspætte lia, IV 1 
Rødspætte Vb, VI 3 
Rødspætte Vila 1 
Rødspætte Vild, e 1/2 
Rødspætte Vllf, g 1 
Rødspætte Vllh, j, k, 3 
Tunge jHa 2 
Tunge Ha, IV 1 
Tunge Vila 1 
Tunge Vild 1 
Tunge Vile ] 
Tunge Vllf, g 1 
Tunge Vllh, j, k 3_ 
Tunge Villa, b 2 
Tunge Ville, IXa 3 
Glashvarre Vb, VI 2 
Glashvarre VII, Villa, b 2 
Glashvarre Ville, IXa 2 
Havtaske Vb, VI 2 
Havtaske VII, Villa, b 2 
Havtaske Ville, IXa 2 
Rejer llla Skagerrak 1 
Jomfruhummer Vb, VI 2 
Jomfruhummer VJJ 2 
Jomfruhummer Villa, b 2 
Jomfruhummer | IXa 2 
Skema V forts. - Kvaliteten af assessment for de vigtigste bestande i den europæiske del 
af Atlanterhavet, der er omfattet af TAC (fra Kommissionens 1991-rapport 
om den fælles fiskeripolitik). 
1. God analytisk assessment 
2. Oplysninger af middelkvalitet 
3. Få eller ingen oplysninger 
£0-
SKEMA VI- TEKNISKE KARAKTERISTIKA FOR DE VIGTIGSTE HAVUNDERSØGELSESSKIBE I REGION B 
NAVN 
BASISHAVN 
ORGANISATION 
KLASSE 
LÆNGDE 
MIDDEL DYBGANG 
MASKINKRAFT 
TONNAGE (brutto/netto) 
BREDDE 
BYGGEÅR 
VIDENSKABELIGT/TEKNISK PERSONALE 
BESÆTNING (antal) 
ARBEJDSOMRÅDE 
TOGTERS MAKS. VARIGHED 
HAVDAGE PR. AR 
OPERATIONEL 24 H/DAG 
OPERATIV OM NATTEN 
OCEOANOGRAFI 
MILJØ 
DEMERSALE RESSOURCER 
PELAGISKE RESSOURCER 
ÆG/LARVER 
AKUSTISK 
FISKEREDSKABER 
ANDET 
TØRLABORATORIUM 
VÅDLABORATORIUM 
EDB-FACILITETER 
ANDET 
DRIFTSOMKOSTNINGER/DAG 
CHARTEROMKOSTNINGER/DAG SP 
CORNIDE DE SAAVEDRA 
VIGO 
SECRETARIA DE PESCA 
HAVUNDERSØGELSESSKIB 
66,7 m 
4,3 m 
1125 
1542 
11,25 
1970 
15/16 
27 
ATLANTERHAVET/MIDDELHAVET 
60 dage 
212 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUND- OG FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
9000 ECU/DAG 
18 999 ECU/DAG FCO DE PAULA NAVARRO 
LA CORUNA 
I.E.G. 
HAVUNDERSØGELSESSKIB 
30,46 m 
4,36 m 
562,5 m 
178 
7,4 m 
1983 
8 
10 
ATLANTERHAVET/MIDDELHAVET 
6 dage 
180 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
BUNDTRAWL 
JA 
JA 
JA 
1300 ECU/DAG 
2600 ECU/DAG IR 
LOUGH BELTRA 
HOWTH 
Fiskeriforskningscenter 
HAVUNDERSØGELSESSKIB 
21,1 m 
3,3 m 
317,05 
115 
6,1 
1972 
7 
5 
IRSKE KYSTFARVANDE 
7 dage 
200-240 dage 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
2000 ECU/DAG 
1 500-2500 ECU/DAG | PT 
CAPRICORNIO 
LISSABON 
IPIMAR 
FJERNFISKERFARTØJ 
46,55 m 
4,40 m 
600 hk 
467/122 t 
9,30 m 
1969 (modern. 1993) 
20 
18 
PORTUGALS EKSKL. ØK.ZONE 
30 dage 
300 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
LINE/GARN/FÆLDER 
TEJNER 
JA 
JA 
JA 
4000 ECU/DAG 
4000 ECU/DAG NORUEGA 
LISSABON 
IPIMAR 
FJERNFISKERFARTØJ 
47,5 m 
5,18 m 
1 500 hk 
495 t 
10,3 m 
1978 
18 
14 
PORTUGALS EKSKL. ØK.ZONE 
35 dage 
300 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
LINE/GARN/FÆLDER 
TEJNER 
JA 
JA 
JA 
FISKERIFORSK./KEMISK FCRSK. 
4000 ECU/DAG 
4000 ECU/DAG 
SKEMA VI (fortsat) - TEKNISKE KARAKTERISTIKA FOR DE VIGTIGSTE HAVUNDERSØGELSESSKIBE I REGION B 
?9 NAVN 
BASISHAVN 
ORGANISATION 
KLASSE 
LÆNGDE 
MIDDEL DYBGANG 
MASKINKRAFT 
TONNAGE (brutto/netto) 
BREDDE 
BYGGEÅR 
VIDENSKABELIGT/TEKNISK PERSONALE 
BESÆTNING (antal) 
ARBEJDSOMRÅDE 
TOGTERS MAKS. VARIGHED 
HAVDAGE PR. ÅR 
OPERATIONEL 24 H/DAG 
OPERATIV OM NATTEN 
OCEOANOGRAFI 
MILJØ 
DEMERSALE RESSOURCER 
PELAGISKE RESSOURCER 
ÆG/LARVER 
AKUSTISK 
FISKEREDSKABER 
ANDET 
TØRLABORATORIUM 
VÅDLABORATORIUM 
EDB-FACILITETER 
ANDET 
DRIFTSOMKOSTNINGER/DAG 
CHARTEROMKOSTNINGER/DAG FR 
THALASSA 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
66,7 m 
4,65 m 
1384 
1192/302 
10,4 
1960 
18 
32 
ATLANTERHAVET/MIDDELHAVET 
30 dage 
152 dage 
NEJ 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUND- OG FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
11247 ECU/DAG GWEN DREZ 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
25,5 m 
3,5 m 
441 
106,31/32 
7,4 
1976 
5 
7 
BISCAYABUGTEN/KANALEN 
5 dage 
189 dage 
NEJ 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
BUND- OG FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
2584 ECU/DAG THALIA 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
24,5 m 
3,5 m 
2 x 265 
135,4/33,84 
7,4 
1978 
6 
6 
BISCAYABUGTEN/KANALEN 
5 dage 
250 dage 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
BUND- OG FLYDETRAWL 
NEJ 
JA 
JA 
-
2280 ECU/DAG NOUVELLE THALASSA* 
BREST 
GENAVIR 
BUREAU VERITAS 
74,50 m 
5,1 m 
2200 
14,9 
slutn. 1995 (forventet tidsp.) 
25 
25 
ATLANTERHAVET/MIDDELHAVET 
45 dage 
250/300 dage 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUND- OG FLYDETRAWL 
TEJNER 
JA 
JA 
JA 
NETVÆRK 
SKEMA Vn- TEKNISKE KARAKTERISTIKA FOR DE VIGTIGSTE HAVUNDERSØGELSESSKIBE I REGION C 
NAVN 
BASISHAVN 
ORGANISATION 
KLASSE 
LÆNGDE 
MIDDEL DYBGANG 
MASKINKRAFT 
TONNAGE (brutto/netto) 
3REDDE 
BYGGEÅR 
VIDENSK./TEKN. PERSO. 
BESÆTNING (antal) 
ARBEJDSOMRÅDE 
TOGTERS MAKS. VARIGHED 
HAVDAGE PR. ÅR 
OPERATIONEL 24 H/DAG 
OPERATIV OM NATTEN 
OCEOANOGRAFI 
MILJØ 
DEMERSALE RESSOURCER 
PELAGISKE RESSOURCER 
ÆG/LARVER 
AKUSTISK 
FISKEREDSKABER 
ANDET 
TØRLABORATORIUM 
VÅDLABORATORIUM 
EDB-FACILITETER 
ANDET 
DRIFTSOMKOST./DAG 
CHARTEROMKOST./DAG GR 
AEGAIO 
PIRÆUS 
N.C.M.R. 
+ H100 A1 
51,11 m/45,55 m 
3,22 m 
2 x 700 
. 597/179 
9,6 m 
1985 
16 
22 
MIDDELHAVET 
15 dage 
180 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA PHILIA 
HERAKLION 
I.M.8.C. 
-H100A1 
26,2 m 
2.6 m 
330 
200/140 
7,15 
1986 
3 
7 
GÆERHAVET/IONISKE HA 
220 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUNDTRAWL/FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
2000 ECU/DAG 
2000 ECU/DAG SP 
ODON DE BUEN 
PALMA DE MALLORCA 
I.E.O. 
HAVUNDERSØGELSESSKIB 
24 m 
2,7 m 
378,7 
64 
6 m 
1973 
4/3 
5 
MIDDELHAVET 
4 dage 
180 dage 
NEJ 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUNDTRAWL/FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
1000 ECU/DAG 
2000 ECU/DAG FR 
EUROPE 
SETE 
GENVIR 
BUREAU VERITAS 
29,6 m/24,3 m 
3,45 m 
2 x 346 
259,69/55,32 
10,6 m 
1993 
8 
8 
MIDDELHAVET 
7 dage 
200-300 dage 
JA 
JA 
JA 
. JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUNDTRAWL/FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
3496 ECU/DAG IT 
^-H100 A1 
NAPOLI 
SO.PRO.MAR.SpA 
HAVUNDERSØGELSESSKIB 
31,56 m 
3,65 m 
1000 
199 
7 m 
1986 
10 
7 
MIDDELHAVET 
10 dage 
200 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUNDTRAWL/FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
1350 ECU/DAG S. LO BIANCO 
ANCONA 
C.N.R. 
+ H100 A1 
30,7/25 m 
3 m 
660 hk 
129,84 
6,9 m 
1967 
8 
6 
MIDDELHAVET 
10 dage 
200 dage 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
JA 
BUNDTRAWL/FLYDETRAWL 
JA 
JA 
JA 
2800-3000 ECU/DAG | TECNOPESCA II 
ANCONA 
C.N.R. 
-H100 A1 
16,25 m/13,50 m 
0,80 m 
2 x 170 
24,5 
4,7 m 
1989 
6 
2 
MIDDELHAVET 
2 dage 
180 dage 
JA 
JA 
JA 
NEJ 
JA 
JA 
NEJ 
FASTSTÅENDE 
NEJ 
JA 
JA 
200 ECU/DAG 
300 ECU/DAG 
SKEMA VIII - TEKNISKE KARAKTERISTIKA FOR PRØVETANKE I MEDLEMSSTATERNE 
ON DIMENSIONER 
HASTIGHED 
UDSTYR 
AKTIVITETER 
LEJE - ECU/DAG 1 alt (L x H x B) 
Målesektion 
Vandvolumen 
Vinduer 
Maksimal vanahastighed 
Maksimal simuleret slæbefart (skala 1:5) 
Maksimal simuleret slæbefart (skala 1:20) 
Måleudstyr 
Lys 
Video 
Andet 
Afprøvning af fiskeredskaber 
Uddannelse og kurser 
Forskningpsrojekter DIFTA (DK) 
30 x 6 x 8 m 
21,3, 2,7 og 8 m 
1 200 m3 
1 m/s 
4.3 knob 
8.6 knob 
Måling af genstande/modstand og træk 
18 x 400 W 
Mobiie kameraer til horison. og verti. observa. 
Metalværkst. mater, prevningslab/edb-center 
ja 
ja 
ja 
3600 SEAFISH (UK) 
31 x 5 x 5 m 
11 x 2,5 x 5 m 
700 m 3 
11 x 1,5 m 
1,2 m/s 
5,2 knob 
10,4 knob 
Wirebelastning, vandhast., koordin. på det vertikale plan 
1 2 faste foroven, 4 bevægelige foroven 
3 x CCD, 2 x bærbare kameraer, VHS, S-VHS og U-Matic format 
Observationsvogn 
ia 
ja 
ia 
1600 IFREMER LORIENT 
24,5 x 3,3 x 7,5 m 
12 x 1,5 x 2.6 m 
150 m3 
4.5 x 1.2 M 
1.10 m/s 
4.8 knob 
9.6 knob 
ia 
;a 
ja 
ia 
ia 
ja 
750 IFREMER BOULOGNE 
34 x 5 x 9 m 
18 x 2 x 4 m 
700 m 3 
9 x 2 m 
2 m/s 
8.7 knob 
17.4 knob 
Lasertomografi 
2 x 3000 W 
VHS, Hi 8 
Observationsvogn 
ja 
ia 
ia 
2000 
ISSN 0254-1459 
KOM(95) 392 endelig udg. 
DOKUMENTER 
DA 03 15 
Katalognummer : CB-CO-95-416-DA-C 
ISBN 92-77-92379-2 
Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer 
L-2985 Luxembourg 
XY