Ifølge vurderingen vil den foretrukne pakke af løsningsmodeller være effektiv med hensyn til at løse de vigtigste problemer og opfylde de generelle og specifikke mål. En mere effektiv afsløring, efterforskning, retsforfølgning og sanktionering af miljøkriminalitet vil sandsynligvis bidrage til at mindske miljøkriminalitetens indvirkning i forhold til referencescenariet. Da de kvantitative data om virkningerne er begrænsede, er de sandsynlige virkninger af løsningsmodellerne baseret på eksperters og interessenters synspunkter, om muligt suppleret med data.

Under mål 1 vil en fjernelse af bilagene, erstattet af en præcisering af definitionen af, hvad der udgør miljøkriminalitet i artikel 3, og tilføjelse af nye kategorier af miljøkriminalitet under samme artikel sandsynligvis forbedre effektiviteten af efterforskningen og retsforfølgningen af miljøkriminalitet, især med hensyn til grænseoverskridende samarbejde. I fremtiden vil der imidlertid også være behov for regelmæssigt at ajourføre direktivet gennem en lovgivningsprocedure, hvis nye områder af miljøkriminalitet skal føjes til direktivets anvendelsesområde. Der er ingen enklere måde at gøre dette på, da definitionerne af kategorier af miljøkriminalitet er et væsentligt element i direktivet og kræver en afgørelse fra EU-lovgiverens side.

I henhold til mål 2 er det nødvendigt, at der både foreligger kriminalitet, der indebærer fare for miljøet, og kriminalitet, der forudsætter åbenbar skade, for at der kan reageres hensigtsmæssigt på miljøforbrydelser. Det nuværende direktiv bygger på en kombination af disse to former for kriminalitetsdefinition. Forslaget vil skulle tilføje nye kategorier af kriminalitet, der indebærer fare for miljøet, og præcisere, hvilken adfærd der kriminaliseres. Det vil også skulle tilføje oplysninger, der gør det muligt at fastslå, hvad der kan udgøre miljøskade.

Mere præcise definitioner af uklare udtryk — såsom "betydelig skade" og "ubetydelig eller ikke ubetydelig mængde" — vil gøre direktivet mere klart. Fokus på faretruende kriminalitet og risikobetonet adfærd vil muliggøre effektiv sanktionering i tilfælde, hvor det er vanskeligt at fastslå den faktiske skade, eller hvor der ikke er sket skade. Derfor kan en kombineret anvendelse af begge muligheder føre til øget effektivitet i efterforskningen og retsforfølgningen af miljøkriminalitet.

Den foretrukne løsning under mål 3 vil føre til mere effektive, forholdsmæssige, afskrækkende og ensartede sanktionsniveauer i hele EU og i praksis i hele EU. Desuden vil minimums- og maksimumniveauer for fængselsstraffe give retshåndhævende aktører adgang til efterforskningsredskaber, som kun er til rådighed for kriminalitet, der kan straffes med et vist minimums- og maksimumniveau for straffe. Dette vil føre til mere effektive efterforskninger og lette det grænseoverskridende samarbejde.

Foranstaltningerne under mål 4 vil direkte fremme grænseoverskridende samarbejde, supplere og styrke hinanden og føre til mere effektive efterforskninger, da mange sager om miljøkriminalitet kun kan gennemføres med succes på tværs af grænserne.

Den foretrukne løsningsmodel under mål 5 vil føre til en fælles defineret minimumsstandard for indsamling af data om procedurer for miljøkriminalitet og dermed til statistiske data, der er sammenlignelige i hele EU.

Den pakke af foranstaltninger, der foreslås under mål 6, vil have en positiv indvirkning på effektiviteten i praksis på alle niveauer i håndhævelseskæden (inspektører, politi, anklagemyndighed, straffedommere).