[pic] | EUROPA-KOMMISSIONEN |

Bruxelles, den 14.6.2010

KOM(2010)307 endelig

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 af 12. januar 2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer

RAPPORT FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET

om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 af 12. januar 2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer

INDLEDNING

Hovedformålet med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer[1] er at fastlægge en fælles ramme og indføre statistiske kvalitetsstandarder for systematisk udarbejdelse af fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer.

I artikel 12 i forordning (EF) nr. 184/2005 anføres det, at Kommissionen senest den 28. februar 2010 forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om gennemførelsen af forordningen. Rapporten skal bl.a. indeholde:

1) oplysninger om kvaliteten af de udarbejdede statistikker

2) en vurdering af, hvor stor gavn Fællesskabet, medlemsstaterne samt leverandørerne og brugerne af de statistiske oplysninger har af de udarbejdede statistikker set i forhold til, hvad det koster at udarbejde dem

3) en kortlægning af mulige forbedringer og ændringer, der anses for nødvendige på baggrund af de opnåede resultater

4) en gennemgang af arbejdet i udvalget og forslag om, hvorvidt anvendelsesområdet for gennemførelsesforanstaltningerne bør omdefineres.

Denne rapport undersøger de vigtigste aspekter af medlemsstaternes gennemførelse af forordning (EF) nr. 184/2005 og de foranstaltninger, Kommissionen har truffet for at sikre europæiske statistikker af høj kvalitet over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer.

GENNEMFØRELSESFORANSTALTNINGER

Efter vedtagelsen af forordning (EF) nr. 184/2005 er følgende gennemførelsesforordninger blevet vedtaget:

1) Kommissionens forordning (EF) nr. 601/2006 af 18. april 2006 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår formatet og proceduren for fremsendelse af data[2]

2) Kommissionens forordning (EF) nr. 602/2006 af 18. april 2006 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår ajourføring af datakravene[3]

3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1055/2008 of 27. oktober 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 for så vidt angår kvalitetskriterier og kvalitetsrapporter vedrørende betalingsbalancestatistik[4]

4) Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2009 af 5. august 2009 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 184/2005 om fællesskabsstatistikker over betalingsbalance, international handel med tjenester og udenlandske direkte investeringer for så vidt angår datakravene[5].

VIGTIGSTE DATASÆT

Betalingsbalancestatistikker giver omfattende oplysninger om transaktioner mellem den indberettende økonomi og resten af verden. Forordning (EF) nr. 184/2005 omhandler indsamling af følgende fire datasæt:

- kvartalsvise betalingsbalancestatistikker, tidlige skøn (euroindikatorer)

- kvartalsvise betalingsbalancestatistikker

- årlig statistik over den internationale handel med tjenester

- årlig statistik over udenlandske direkte investeringer

For hvert af disse datasæt indsamler Eurostat data fra medlemsstaterne og bruger dem til at beregne EU-aggregater, der offentliggøres sammen med de enkelte medlemsstaters data i Eurostats onlinedatabase[6].

Generelt er det første skøn over de kvartalsvise hovedaggregater (løbende poster og tjenestebalancen) tilgængeligt 10 uger efter referenceperiodens udløb. Det andet skøn offentliggøres 15 uger efter referenceperiodens udløb og omfatter flere betalingsbalanceposter og en geografisk opdeling, der indbefatter de primære økonomiske partnere, herunder især de vigtigste udviklede økonomier og vækstøkonomier.

Mere detaljerede statistikker over den internationale handel med tjenester og de udenlandske direkte investeringer offentliggøres årligt. De årlige data om den internationale handel med tjenester er opdelt i henhold til en omfattende liste over tjenestetyper og 42 økonomier. Medlemsstaterne fremsender data ni måneder efter referenceperiodens udløb, og disse data offentliggøres omkring to måneder senere. Den årlige statistik over de udenlandske direkte investeringer omfatter data om strømme og beholdninger opdelt efter instrumenttype, partnerland og økonomisk aktivitet. Medlemsstaterne fremsender data ni måneder efter referenceperiodens udløb, og disse data offentliggøres omkring tre måneder senere.

KVALITETEN AF DE UDARBEJDEDE STATISTIKKER

I henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 184/2005 skal medlemsstaterne forelægge Kommissionen en rapport om kvaliteten af de fremsendte data. Endvidere skal kvaliteten af de data, der indberettes til Eurostat, i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, vurderes på grundlag af kvalitetsrapporterne med bistand fra Betalingsbalanceudvalget.

Følgende analyse refererer til resultaterne af de seneste kvalitetsrapporter om data udarbejdet af medlemsstaterne i 2008. Derfor omfatter denne analyse ikke de nyeste tiltag, herunder de kvalitetsforbedringer, som forskellige medlemsstater har indrapporteret i 2009.

Aktualitet

Aktualitetskriteriet henviser til overholdelsen af fristerne for fremsendelse af data.

Fristerne er angivet i bilag I i forordning (EF) nr. 184/2005 og specificeret yderligere i "Balance of Payments Vademecum"[7], som er et referencedokument indeholdende de tekniske oplysninger om fremsendelse af data.

Tabel 1 indeholder en analyse[8] af aktualiteten for betalingsbalancestatistikker. Den viser, at medlemsstaterne i overvejende grad er i stand til at overholde fristerne for alle datasæt med kun meget få undtagelser på de to områder, der vedrører udenlandske direkte investeringer.

Dækning af de data, der indberettes til Eurostat

Dækningskriteriet refererer til tilgængeligheden af de data, der kræves i forordning (EF) nr. 184/2005, efter referenceperioder, geografisk opdelt og opdelt efter post og aktivitet. Det måles som andelen af de leverede data i forhold til det samlede antal krævede data.

Tabel 1: Aktualiteten af dataindberetningen

Euroindikatorer | Kvartalsvise betalingsbalancestatistikker | International handel med tjenester | Udenlandske direkte investeringer - Strømme | Udenlandske direkte investeringer - Beholdninger |

Frist: | Referenceperiode + 2 måneder | Referenceperiode + 3 måneder | Referenceperiode + 9 måneder | Referenceperiode + 9 (eller 21) måneder[9] | Referenceperiode + 9 (eller 21) måneder |

Østrig | god | god | god | god | god |

Belgien | god | god | god | god | dårlig |

Bulgarien | god | god | god | god | god |

Cypern | god | god | god | god | dårlig |

Den Tjekkiske Republik | god | god | god | god | god |

Danmark | god | god | god | god | god |

Estland | god | god | god | god | god |

Finland | god | god | god | god | god |

Frankrig | god | god | god | god | god |

Tyskland | god | god | god | god | god |

Grækenland | god | god | god | god | god |

Ungarn | god | god | god | god | god |

Irland | god | god | god | god | god |

Italien | god | god | god | god | god |

Letland | god | god | god | god | god |

Litauen | god | god | god | god | god |

Luxembourg | god | god | god | god | god |

Malta | god | god | god | god | god |

Nederlandene | god | god | acceptabel | god | god |

Polen | god | god | god | god | god |

Portugal | god | god | god | god | god |

Rumænien | god | god | god | dårlig | dårlig |

Slovenien | god | god | god | god | god |

Slovenien | god | god | god | god | god |

Spanien | god | god | god | god | god |

Sverige | god | god | god | god | god |

Det Forenede Kongerige | acceptabel | god | god | dårlig | dårlig |

Tabel 2: Dækning

Euroindikatorer | Kvartalsvise betalingsbalancestatistikker | International handel med tjenester | Udenlandske direkte investeringer - Strømme | Udenlandske direkte investeringer - Beholdninger |

Østrig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Belgien | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig |

Bulgarien | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Cypern | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Den Tjekkiske Republik | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Danmark | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Estland | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Finland | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Frankrig | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Tyskland | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig |

Grækenland | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Ungarn | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Irland | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Italien | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Letland | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Litauen | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Luxembourg | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Malta | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Nederlandene | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | ufuldstændig | ufuldstændig |

Polen | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | ufuldstændig |

Portugal | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Rumænien | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Slovenien | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Slovenien | fuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Spanien | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Sverige | ufuldstændig | ufuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | fuldstændig |

Det Forenede Kongerige | fuldstændig | ufuldstændig | ufuldstændig | fuldstændig | ufuldstændig |

De data, der anvendes til beregning af denne indikator, er angivet i bilag I til forordning (EF) nr. 184/2005. Tabel 2 sammenfatter[10] denne indikator efter medlemsstat og datasæt.

Alle medlemsstaterne opfyldte kravene, i hvert fald delvist, og ingen datasæt mangler. Størstedelen af medlemsstaterne fremsendte fire fuldstændige datasæt eller tre ud af fire. Kun for tre medlemsstater (Nederlandene, Det Forenede Kongerige og Sverige) var de fleste af datasættene ufuldstændige.

De datakrav, som var vanskeligst at opfylde vedrører den internationale handel med tjenester, hvor kun 16 medlemsstater kunne opfylde kravene fuldt ud.

Metodologisk pålidelighed

Kriteriet om metodologisk pålidelighed refererer til overholdelse af internationalt anerkendte standarder, retningslinjer og god praksis.

Alle medlemsstater følger generelt de internationale standarder som fastlagt i: Betalingsbalancemanualen, femte udgave (BPM5), som offentliggøres af Den Internationale Valutafond (IMF), benchmark-definitionen af udenlandske direkte investeringer, tredje udgave (BD3), som offentliggøres af Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), og manualen om statistikker over international handel med tjenester, som offentliggøres af De Forenede Nationer (FN), Europa-Kommissionen, IMF, OECD, FN's Konference om Handel og Udvikling (UNCTAD) og Verdenshandelsorganisationen (WTO). Afvigelser fra denne metodologi overvåges regelmæssigt gennem kvalitetsrapporterne. Disse afvigelser drøftes i Betalingsbalanceudvalget og arbejdsgruppen vedrørende betalingsbalancer med det formål at fremme harmoniseringen.

De internationale standarder er for nylig blevet revideret. Sjette udgave af betalingsbalancemanualen (BPM6) blev udsendt i november 2008, fjerde udgave af benchmark-definitionen af udenlandske direkte investeringer (BD4) blev afsluttet i april 2008, og den opdaterede version af manualen om statistikker over international handel med tjenester (MSITS 2010) blev godkendt af FN's Statistiske Kommission i februar 2010.

Koordineret gennemførelse af de nye standarder, som allerede er aftalt med medlemsstaterne i udvalget, bør styrke overholdelsen og dermed sammenligneligheden af de underliggende statistikker.

Stabilitet

Stabilitet refererer til graden af overensstemmelse mellem det første skøn og den endelige værdi.

Stabilitet kan måles ved hjælp af MAPE-metoden[11] ( mean absolute percentage error , gennemsnitlig absolut fejl i procent), som er en indikator vedtaget af udvalget. Tabel 3 viser de seneste tal for denne indikator med hensyn til de primære poster på EU's betalingsbalance. En lav indikator betyder, at stabiliteten er høj. Dette er tilfældet for de fleste af posterne, selv om der er fundet store revisioner i indkomst og dens underkomponenter, navnlig med hensyn til aflønning af ansatte og direkte investeringer. Disse er nogle af de poster, som er vanskelige at måle, og hvor de største revisioner må forventes på grund af den datakilde, der normalt anvendes. Faktisk er disse posters endelige værdier generelt baseret på resultatet af årlige undersøgelser, hvorimod de første værdier er baseret på skøn, som ikke har en høj grad af præcision.

Tabel 3: MAPE for EU-aggregaterne

Kredit | Debet |

2006 | 2007 | 2006 | 2007 |

Løbende poster | 2,3 % | 2,9 % | 1,3 % | 1,5 % |

- Varer | 0,1 % | 0,9 % | 0,4 % | 0,5 % |

- Tjenester | 0,7 % | 1,9 % | 1,4 % | 1,8 % |

Transport | 1,4 % | 2,3 % | 1,6 % | 4,5 % |

Rejser | 4,8 % | 3,2 % | 3,2 % | 2,8 % |

Andre tjenester | 1,9 % | 1,5 % | 1,6 % | 0,9 % |

- Indkomst | 9,3 % | 8,2 % | 6,9 % | 6,0 % |

Aflønning af ansatte | 11,4 % | 9,4 % | 6,7 % | 1,7 % |

Direkte investeringer | 22,3 % | 19,8 % | 20,4 % | 20,9 % |

Porteføljeinvesteringer | 3,8 % | 2,4 % | 4,1 % | 4,7 % |

Andre investeringer | 1,1 % | 2,8 % | 2,0 % | 1,7 % |

- Løbende overførsler | 10,5 % | 0,8 % | 5,8 % | 2,0 % |

Intern konsistens

Intern konsistens måler overensstemmelsen inden for de leverede datasæt på grundlag af fejl og udeladelser netto, selv om betalingsbalanceregnskabet i princippet stemmer. Derfor bør summen af alle posterne blive nul. Men i praksis stemmer balancen ikke altid som følge af fejl i kildedataene og udarbejdelsen. Fejl og udeladelser netto er en restværdi og udgør den post, der afstemmer regnskabet. Nogle gange udligner fejl i udarbejdelsen hinanden, således at størrelsen af denne restpost ikke nødvendigvis giver en indikation af regnskabets generelle nøjagtighed. Fejl og udeladelser netto opfattes generelt som en god indikator for målingen af den interne konsistens af betalingsbalancen.

Tabel 4: Gennemsnitlig relativ fejlprocent 2005-2007

Østrig | 3 % | Tyskland | 6 % | Nederlandene | 5 % |

Belgien | 2 % | Grækenland | 2 % | Polen | 4 % |

Bulgarien | 9 % | Ungarn | 2 % | Portugal | 7 % |

Cypern | 3 % | Irland | 5 % | Rumænien | 3 % |

Den Tjek. Rep. | 2 % | Italien | 2 % | Slovenien | 2 % |

Danmark | 5 % | Letland | 1 % | Slovenien | 3 % |

Estland | 2 % | Litauen | 3 % | Spanien | 2 % |

Finland | 6 % | Luxembourg | 1 % | Sverige | 7 % |

Frankrig | 13 % | Malta | 4 % | Det Forenede Kongerige | 4 % |

Tabel 4 viser den gennemsnitlige relative fejlprocent ( average relative error ), som medlemsstaterne har registreret for perioden 2005-2007. Denne indikator er baseret på fejl og udeladelser netto og analyseres også i kvalitetsrapporterne. Den svarer til gennemsnittet af den absolutte værdi af fejl og udeladelser netto i den pågældende periode (målt som en andel af gennemsnittet af kredit og debet på de løbende poster), som bogført i medlemsstaternes kvartalsvise betalingsbalance. Fejl og udeladelser bør i princippet være lig med nul, så denne indikator burde være ubetydelig. Dette er tilfældet for størstedelen af medlemsstaterne. Der er kun én medlemsstat (Frankrig), hvis værdi for denne indikator er over 10 %, og for seks medlemsstater er den højere end 5 %.

FORDELE FOR BRUGERNE OG BETALINGSBALANCESTATISTIKKERNES RELEVANS

Forordning (EF) nr. 184/2005 er udarbejdet for at imødekomme databrugernes behov. I dette afsnit analyseres det, hvordan disse data bruges, og hvilke fordele betalingsbalancestatistikkerne har.

Betalingsbalancestatistikker bruges i vid udstrækning i den politiske beslutningstagning i de relevante nationale og internationale institutioner. Europa-Kommissionen og Rådet, Den Europæiske Centralbank (ECB) og Eurosystemet, IMF, Den Internationale Betalingsbank (BIS), OECD, G3 og G7 bruger alle disse statistikker.

Betalingsbalancestatistikker er sammen med statikkerne over kapitalbalancen over for udlandet et værktøj til at overvåge pengepolitikken. Kombineret med andre indikatorer bruges statistikker over handel med varer og tjenester til at vurdere inflationspresset samt indvirkningen af den internationale efterspørgsel på eksporten og dermed på bruttonationalproduktet. De løbende poster og kapitalbalancen over for udlandet bruges overordnet til at vurdere valutakursens holdbarhed.

Betalingsbalancestatistikker indgår også i de konvergensrapporter, som Kommissionen og ECB udarbejder om de enkelte medlemsstater, der endnu ikke er medlem af Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU).

Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt EUF-traktaten) henviser udtrykkeligt til betalingsbalancen (bl.a. i artikel 143 og 144) og indeholder et krav om, at Kommissionen skal holde Rådet underrettet om udviklingen i betalingsbalancen i de medlemsstater, der ikke deltager i ØMU'en.

Udviklingen i de løbende poster i de enkelte lande analyseres i forhold til konkurrenceevne, hvorimod statistikker over direkte investeringer bruges til at analysere, hvor attraktive de enkelte lande er.

Betalingsbalancestatistikker er en vigtig kilde til andre centrale statistikker, der indsamles i de relaterede statistiske områder med EU-relevans, såsom:

- bruttonationalproduktet (som omfatter grænseoverskridende transaktioner i form af varer og tjenester), herunder flash-estimater af, hvilke månedlige betalingsbalanceindikatorer, der er brug for

- bruttonationalindkomsten (som omfatter grænseoverskridende transaktioner i form af varer og tjenester samt indkomst)

- den øvrige verdens konti i de kvartalsvise sektorkonti for EU og euroområdet, herunder de finansielle konti.

Ud over hovedaggregaterne er nogle bestemte betalingsbalanceposter af særlig relevans for nogle brugere:

- detaljerede oplysninger om international handel med tjenester, som Eurostat offentliggør hvert år, er vigtige for handelsforhandlingerne og fastlæggelsen af toldpolitikken

- Europa-Kommissionen og G8 har iværksat foranstaltninger til fremme af betalinger og forbedring af informationen om dem

- den geografiske fordeling af betalingsbalancestatistikkerne kan bidrage til overvågningen af samspillet mellem EU og tredjelande

- sammensætningen af finansielle strømme (med hensyn til direkte investeringer, porteføljeinvesteringer og andre investeringer) kan bruges til at vurdere den finansielle stabilitet.

Betalingsbalanceudvalgets medlemmer anerkender, at vedtagelsen af forordning (EF) nr. 184/2005 har udløst en række ændringer, som har forbedret kvaliteten af betalingsbalancestatistikkerne på flere punkter:

- harmoniseringen af de betalingsbalancedata, som de forskellige medlemsstater udarbejder, er styrket

- databrugerne har nu mere detaljerede betalingsbalancestatistikker

- der er skabt et solidt retsgrundlag for udarbejdelsen af medlemsstaternes nationale statistiske programmer

- dataene er mere aktuelle og mere nøjagtige.

OMKOSTNINGER OG BYRDE VED UDARBEJDELSE AF BETALINGSBALANCESTATISTIKKER

Det er relativt kompliceret at udarbejde skøn over de omkostninger, der er forbundet med indsamling og formidling af betalingsbalancestatistikker. Der er en lang række datakilder, som også bruges til at udarbejde andre statistikker, eller som hidrører fra de finansielle institutters og virksomhedernes indberetninger til tilsynsmyndighederne. Derfor er det svært at udskille de specifikke omkostninger til indsamling og udarbejdelse af betalingsbalancedata fra de samlede omkostninger til indsamling af data, der ofte bruges til andre formål. Endvidere bliver data i visse medlemsstater indsamlet af to forskellige institutioner, centralbanken og det nationale statistiske kontor, hvilket gør det endnu mere kompliceret at udarbejde pålidelige overslag.

Det er i samråd med medlemmerne af Betalingsbalanceudvalget muligt at vurdere den arbejdsindsats, der er nødvendig for at udarbejde og formidle betalingsbalancestatistikkerne i EU. Det beløber sig til ca. 900 fuldtidsækvivalenter. Disse ressourcer er spredt mere eller mindre over alle betalingsbalanceområder. Det datasæt, som kræver mest arbejde, er den kvartalsvise betalingsbalance, som lægger beslag på 57 % af ressourcerne, efterfulgt af international handel med tjenester (23 %) og udenlandske direkte investeringer (20 %). Den store arbejdsbyrde i forbindelse med udarbejdelsen af kvartalsvise betalingsbalancestatistikker skyldes primært de ressourcer, der kræves for at udarbejde omfattende statistikker vedrørende den finansielle konto.

Det blev anslået, at de ekstra aktiviteter, der skal udføres i forbindelse med gennemførelsen af forordning (EF) nr. 184/2005, kun udgjorde en beskeden andel af dette arbejde (ca. 13 %).

Der skal også bruges betalingsbalancedata til andre formål, og medlemsstaterne indsamlede allerede disse før vedtagelsen af forordning (EF) nr. 184/2005. Derfor er der kun brug for begrænsede ekstra ressourcer til at opfylde kravene i forordningen.

Det bør også erindres, at der er omfattende overlapning mellem kravene i forordning (EF) nr. 184/2005 og datakravene fra andre nationale og internationale organisationer, navnlig fra ECB og IMF. De data, som medlemsstaterne producerer specifikt i forbindelse med forordning (EF) nr. 184/2005, kan ikke skelnes fra andre data, som produceres for at opfylde andre datakrav.

Hvad angår byrden for respondenterne ved indsamling af data om betalingsbalancen har medlemsstaterne kun meget begrænsede oplysninger og ikke nok til at kunne udarbejde skøn. Endvidere bør det bemærkes, at indførelsen af et indberetningsloft for grænseoverskridende transaktioner på EU-plan, som oprindeligt var 12 500 EUR og derefter blev forhøjet til 50 000 EUR, har betydet, at de fleste medlemsstaters betalingsbalanceindsamlingssystemer er blevet ændret. Før indførelsen af loftet var de fleste indsamlingssystemer baseret på betalingsdata indsamlet fra banker og betalingsformidlere. Nu er næsten alle indsamlingssystemerne baseret på direkte indberetning og/eller undersøgelser. Denne ændring har betydet, at byrden er blevet omfordelt fra banker og finansielle formidlere, som før var de primære dataleverandører under betalingssystemet, og hvis statistiske forpligtelser nu er blevet væsentligt reduceret, til virksomheder og husholdninger. Om denne omfordeling også har mindsket byrden for systemet generelt, og i hvilket omfang, er et spørgsmål, der kræver yderlig undersøgelse. Der er i øjeblikket ikke tilstrækkelige oplysninger til at drage nogen konklusioner.

MULIGE FORBEDRINGER OG ÆNDRINGER

Efter flere ændringer i lovgivningen, som er sammenfattet kort i afsnit 2, kan forordning (EF) nr. 184/2005 generelt siges at være opdateret. Datakravene er blevet ændret med henblik på at forbedre den metode, der bruges til beregning af EU-aggregaterne. Formålet var også at tilpasse den geografiske opdeling til den nye geopolitiske situation og aktivitetsopdelingen til den nye nomenklatur for økonomiske aktiviteter, NACE rev. 2.

Fremtidige forbedringer i form af ændringer til forordning (EF) nr. 184/2005 kunne omfatte:

- Yderligere ajourføring af datakravene i forbindelse med vedtagelsen af de nye internationale standarder, BPM6, BD4 og MSITS 2010. De myndigheder, der opstiller betalingsbalancestatistikker, aftalte at gennemføre de nye standarder i 2014 sammen med vedtagelsen af nye standarder i nationalregnskaberne. Datakravene bør ændres før 2014 for at give mulighed for gennemførelse af de nye standarder på en harmoniseret måde i alle medlemsstater.

- Kvalitetskriterierne for kvalitetsrapporterne, som kræves i forordning (EF) nr. 184/2005, er defineret i forordning (EF) nr. 1055/2008. De er til en vis grad forskellige fra kvalitetskriterierne i artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 223/2009 om europæiske statistikker[12] og kunne derfor ændres i overensstemmelse dermed. Tidshorisonten skal eventuelt også ændres, således at dataproduktionscyklussen kan synkroniseres bedre med udarbejdelsen af kvalitetsrapporterne.

- Kommissionen bør vedtage nye gennemførelsesforanstaltninger for forordning (EF) nr. 184/2005, herunder bilagene, i overensstemmelse med de nye retlige muligheder, EUF-traktaten har åbnet op for.

- Datakravene bør opdateres med henblik på at indføre indsamling af statistik om international handel med tjenester efter leveringsmåde, som defineret i MSITS 2010, med særligt fokus på leveringsmåde 4 (tilstedeværelse af fysiske personer).

Andre mulige forbedringer, som ikke kræver ændring af forordning (EF) nr. 184/2005, blev foreslået af udvalgets medlemmer:

- I øjeblikket leveres de datasæt, der leveres til Eurostat, også til andre europæiske institutioner og internationale organisationer, herunder ECB, IMF og OECD. Der er små forskelle i datasættene, f.eks. i den detaljeringsgrad, de enkelte organisationer kræver. Medlemsstaternes byrde kunne reduceres væsentligt, hvis alle internationale organisationers datakrav blev harmoniseret. Hvis dette mål kan opfyldes, kan dataindsendelsen forenkles yderligere ved at bruge Eurostat som et fordelingscenter, der videresender de data, der modtages fra medlemsstaterne, til andre anmodende organisationer. Denne procedure bruges allerede til de kvartalsvise data om international handel med tjenester til ECB og kunne nemt udvides til at omfatte andre datasæt og organisationer.

- Udvekslingen af bedste praksis vedrørende metoder samt udveksling af mikro- og makrodata mellem de statistiske institutioner på nationalt og internationalt plan bør fremmes.

- Bestemmelserne i Rådets direktiv 2008/8/EF af 12. februar 2008 om ændring af direktiv 2006/112/EF med hensyn til leveringsstedet for tjenesteydelser[13] bør anvendes til statistiske formål. Dermed ville det være muligt at etablere et system til registrering af den internationale handel med tjenester inden for EU, som svarer til det system, der allerede findes til måling af handelen med varer.

BETALINGSBALANCEUDVALGETS FUNKTION

Betalingsbalanceudvalget blev nedsat efter ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 184/2005 og blev indkaldt første gang den 8. juli 2005, hvor forretningsordenen og udvalgets opgaver blev vedtaget.

Betalingsbalanceudvalgets opgaver er følgende:

- at definere kvalitetsstandarder og specificere indholdet i og fristerne for kvalitetsrapporter

- at bistå Kommissionen med at vurdere kvaliteten af de fremsendte data

- at definere det format og den procedure, medlemsstaterne skal bruge til at fremsende de krævede data til Kommissionen

- at træffe de nødvendige foranstaltninger til at tilpasse forordning (EF) nr. 184/2005 til de økonomiske og tekniske ændringer

- om nødvendigt at ajourføre definitionerne og datakravene (indberetningsfrister, ændring, udvidelse og udeladelse af datastrømme osv.).

Betalingsbalanceudvalgets medlemmer blev hørt om udvalgets funktion, og deres svar var meget positive. Som vist i diagram 1 vurderer omkring tre fjerdedele af medlemmerne udvalgets opgaver som "mere end tilfredsstillende". Ifølge resultaterne af høringen mener visse medlemmer af udvalget, at udvalget i højere grad bør deltage i drøftelsen af strategiske, begrebsmæssige og metodologiske emner. Andre udvalgsmedlemmer mente, at udvalgets specifikke opgaver mest er af forskriftsmæssig art, og at de bør vedblive med at være det.

Udvalget har afholdt seks møder siden 2005. De vigtigste resultater er følgende:

- en udtalelse om alle de gennemførelsesforanstaltninger, der er beskrevet i afsnit 2 i denne rapport

- vedtagelse af standarderne for og indholdet i kvalitetsrapporterne

- årlig drøftelse om status for overholdelsen af forordning (EF) nr. 184/2005 og udarbejdelsen af kvalitetsrapporterne

- drøftelse og godkendelse af en koordineret strategi for alle de vigtigste metodeændringer, der er under udarbejdelse, herunder gennemførelsen af de nye manualer (BPM6 og BD4) samt nomenklaturen for økonomiske aktiviteter NACE rev. 2

- drøftelse af udviklingen vedrørende Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2560/2001 af 19. december 2001 om grænseoverskridende betalinger i euro[14], som ændrede lofterne for bankernes statistiske rapportering, hvilket udløste omfattende ændringer i mange medlemsstaters indsamlingssystemer til betalingsbalancedata.

Diagram 1: Betalingsbalanceudvalgets medlemmers tilfredshed med udvalgets opgaver (1-5, 1 = slet ikke tilfreds, 5 = meget tilfreds)

[pic]

KONKLUSIONER

Forordning (EF) nr. 184/2005 har bidraget til at harmonisere betalingsbalancestatistikkerne i hele EU og har øget datatilgængeligheden for brugerne. Forordning (EF) nr. 184/2005 indeholder også et retsgrundlag for udarbejdelsen af nationale statistiske programmer. Betalingsbalanceudvalget overvåger nøje kvaliteten af de forskellige typer frembragte data.

I lyset af resultaterne af denne rapport kan det i de kommende år muligvis overvejes at ændre forordning (EF) nr. 184/2005 med hensyn til de punkter, der blev afdækket i revisionen:

- opdatering af datakravene i overensstemmelse med nye internationale standarder

- tilpasning af udarbejdelsen af kvalitetsrapporter til Eurostats kvalitetsmetode samt til forordning (EF) nr. 223/2009 ved at ændre kvalitetskriterierne

- Kommissionens vedtagelse af gennemførelsesforanstaltninger for forordning (EF) nr. 184/2005 i overensstemmelse med de nye retlige muligheder, som EUF-traktaten har åbnet op for.

Desuden kunne samarbejdet med ECB (GD Statistik) og andre internationale organisationer, bl.a. IMF og OECD, styrkes yderligere med henblik på at rationalisere og harmonisere datakravene med Eurostat som fordelingscenter.

Før de relevante forslag fremsættes, vil der blive taget behørig højde for drøftelserne i udvalget og udvalgets udtalelse.

[1] EUT L 35 af 8.2.2005, s. 23.

[2] EUT L 106 af 19.4.2006, s. 7.

[3] EUT L 106 af 19.4.2006, s. 10. Forordning (EF) nr. 602/2006 har især til formål at ajourføre datakravene og tilpasse opdelingsniveauet, herunder nogle geografiske opdelinger, for at forbedre kvaliteten af betalingsbalancestatistikkerne.

[4] EUT L 283 af 28.10.2008, s. 3.

[5] EUT L 204 af 6.8.2009, s. 3. Kommissionens forordning (EF) nr. 707/2009 har til formål at tilpasse datakravene for de kvartalsvise betalingsbalancestatistikker og euroindikatorer, ajourføre de geografiske opdelinger i lyset af den nye geopolitiske situation og indføre aktivitetsopdelinger i overensstemmelse med den nye statistiske nomenklatur for økonomiske aktiviteter (NACE rev. 2).

[6] Eurostats database kan findes på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database (18.3.2010).

[7] "Balance of Payments Vademecum": http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/bop/library?l=/sdds_bop_metadata/vademecum_2008pdf/_EN_1.1_&a=d (18.3.2010).

[8] Aktualiteten vurderes som "god", hvis dataene altid er blevet fremsendt inden fristens udløb, "acceptabel", hvis dataene i gennemsnit kun har været højst fem dage forsinket, og "dårlig" i andre tilfælde.

[9] For udenlandske direkte investeringer (både strømme og beholdninger) skal der leveres to særskilte datasæt med forskellige frister: i det ene tilfælde er der en frist på ni måneder efter referenceperiodens udløb, og i det andet en frist på 21 måneder efter referenceperiodens udløb.

[10] Dækningen betragtes som "fuldstændig", når mere end 98 % af de krævede værdier er blevet indberettet, "ufuldstændig", hvis kravene kun blev delvist opfyldt, og færre end 98 % af værdierne blev indberettet, og "mangler", hvis der slet ikke er blevet indberettet data.

[11] MAPE defineres som følger:

[pic]

hvor X f (t) er det første skøn over betalingsbalancepost X i referencekvartal t ; X i (t) er det seneste skøn for samme post i referencekvartal t ; N er antallet af observationer inden for den relevante tidshorisont (dvs. ét år, og da MAPE beregnes for kvartalstal, er N lig med 4).

[12] Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 223/2009 af 11. marts 2009 om europæiske statistikker og om ophævelse af forordning (EF, Euratom) nr. 1101/2008 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor, Rådets forordning (EF) nr. 322/97 om EF-statistikker og Rådets afgørelse 89/382/EØF, Euratom om nedsættelse af et udvalg for De Europæiske Fællesskabers statistiske program (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 164.

[13] EUT L 44 af 20.2.2008, s. 11).

[14] EFT L 344 af 28.12.2001, s. 13.