26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321 /1 
II 
(Forberedende retsakter) 
KOMMISSIONEN 
Forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af et fællesskabsprogram af forsknings- og 
udviklingsprojekter inden for informationsteknologi (Esprit) 
KOM(83) 258 endel. 
(Forelagt Rådet af Kommissionen den 25. maj 1983) 
RÅDET FOR DE EUROPÆISKE 
FÆLLESSKABER HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det 
europæiske økonomiske Fællesskab, særlig arti­
kel 235, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamen­
tet, 
under henvisning til udtalelse fra Det økonomiske 
og sociale Udvalg, og 
ud fra følgende betragtninger: 
Fællesskabet har til opgave gennem oprettelsen af et 
fællesmarked og gennem gradvis tilnærmelse af 
medlemsstaternes økonomiske politik at fremme en 
harmonisk udvikling af den økpnomiske virksom­
hed i Fællesskabet som helhed og snævrere forbin­
delser mellem de stater, som det forener; 
Rådet vedtog den 15. juli 1974 en resolution (•) om 
databehandling; 
Stats- og regeringscheferne erklærede på deres møde 
i Strasbourg den 21. og 22. juni 1979, at det dynami­ske kompleks af informationsindustrier, baseret på 
de nye elektroniske teknologier, udgjorde en vigtig 
kilde til økonomisk vækst og samfundsmæssig 
udvikling; 
Kommissionen har i sin meddelelse KOM(82) 865 
foreslået Rådet en strategi for videnskab og teknik 
og et rammeprogram for perioden 1984 til 1987; 
det foreslåede rammeprogram forudsætter et hand­
lingsprogram for forskning og udvikling inden for 
informationsteknologi; 
Rådet har ved afgørelse 82/878/EØF (2) vedtaget en 
række pilotprojekter vedrørende informationstekno­
logi; 
reaktionen fra industri, universiteter og forsknings­
institutioner på pilotprojektfasen har været af meget 
høj kvalitet og vidner om en høj grad af interesse, og 
det vil være nødvendigt at stille passende ressourcer 
til rådighed for at sikre kontinuiteten af de aktioner, 
som står over for iværksættelse, og indlede gennem­
førelsen af et handlingsprogram i fuld målestok; 
et forsknings- og udviklingsprogram i fuld målestok 
inden for informationsteknologi bør have de i 
bilaget gengivne brede mål, men rumme mulighed 
for revision på forskellige detailniveauer for at 
afspejle skiftende industrielle prioriteter; 
(') EFTnr. C 86 af 20. 7. 1974, s. 1. (2) EFT nr. L 369 af 29. 12. 1982, s. 37. 
Nr. C 321/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
en passende udbredelse af og adgang til resultaterne 
af projekter af fællesskabsinteresse er af væsentlig 
betydning for, at Fællesskabets mål kan nås; 
det er nødvendigt for gennemførelsen af program­
met, at Kommissionen bistås af et rådgivende 
udvalg for forvaltning og koordinering; 
aktionens betydning vil kunne nødvendiggøre en 
udvidelse af det program, der vedtages ved denne 
afgørelse; 
traktaten indeholder ikke fornøden hjemmel 
hertil — 
TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: 
Artikel 1 
1. Et forsknings- og udviklingsprogram for Det 
europæiske økonomiske Fællesskab inden for infor­
mationsteknologi, som beskrevet i afsnit A i bilaget, 
i det følgende benævnt »programmet«, fastlægges 
for en periode på fem år fra den 1. januar 1984. 
2. Programmet består af projekter udført via kon­
trakter, som indgås med virksomheder, herunder 
små og mellemstore virksomheder, universiteter og 
andre organer inden for Fællesskabet, og en koordi­
nering af de forsknings- og udviklingsaktiviteter, 
som udøves i medfør af medlemsstaternes og af 
Fællesskabets programmer. 
3. I princippet forventes kontrahenterne at bære en 
væsentlig andel af omkostningerne, som normalt 
deles ligeligt med 50 % til kontrahenterne og 50 % til 
Fællesskabet. 
Artikel 2 
Fællesskabet bidrager til gennemførelsen af pro­
grammet inden for de bevillinger, der er opført til 
dette formål på De europæiske Fællesskabers bud­
get. 
Det samlede beløb af de bevillinger, der repræsente­
rer Fællesskabets bidrag til gennemførelsen af pro­
grammet, anslås til 750 millioner ECU, herunder 
udgifter til det nødvendige personale, anslået til 83 
ansatte i kategori A, 17 i kategori B og 50 i kate­
gori C, som angivet i bilagets afsnit B. Artikel 3 
Kommissionen påser, at programmet gennemføres 
på forsvarlig måde. Den vedtager især gennemførel-
sesprocedurerne for programmet, definitionen af 
målsætningernes enkeltheder, samt hvilken type 
projekter der skal iværksættes. Den udarbejder hvert 
år et arbejdsprogram og ajourfører dette efter behov. 
Artikel 4 
Kommissionen bistås ved gennemførelsen af de i 
artikel 3 nævnte opgaver af det rådgivende udvalg 
for forvaltning og koordinering vedrørende informa­
tionsteknologi, som er nedsat ved Rådets afgø­
relse . . . (')• 
Artikel 5 
For så vidt angår koordineringsaktiviteter udveksler 
medlemsstaterne og Fællesskabet alle relevante 
oplysninger, som de har adgang til og frit kan vide­
regive, vedrørende F & U-aktiviteter på de af denne 
afgørelse omfattede områder, hvadenten disse plan­
lægges og udføres under deres myndighed eller ej. 
Oplysninger udveksles i overensstemmelse med en 
fremgangsmåde, der vil blive fastlagt af Kommissio­
nen efter høring af det i artikel 4 omhandlede 
udvalg, og de behandles fortroligt, såfremt den med­
lemsstat, der leverer dem, anmoder herom. 
Artikel 6 
1. Programmet tages op til fornyet gennemgang 
efter 30 måneder. Rådet og Europa-Parlamentet 
underrettes om resultatet af denne fornyede gen­
nemgang. 
2. Programmet kan forlænges for endnu en peri­
ode på fem år efter forslag fra Kommissionen, som 
oversendes til Rådet i overensstemmelse med de 
relevante fremgangsmåder. 
3. Efter udløbet af hver femårsperiode sender 
Kommissionen efter høring af det i artikel 4 
"omhandlede udvalg medlemsstaterne og Europa-
Parlamentet en rapport om programmets forløb og 
resultater. 
(') Se udkast til Rådets afgørelse (EFT nr. C 113 af 27.4. 
1983, s. 5). 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/3 
BILAG 
AFSNIT A 
AKTIVITETSOMRÅDER 
Programmet indeholder F & U-aktivitetsområder samt aktioner vedrørende infrastruktur. 
F & U-aktivitetsområderne er: 
1. Kapacitet til fremstilling af avanceret mikroelektronik 
Hovedformålet er at tilvejebringe de teknologiske forudsætninger for at konstruere, frem­
stille og afprøve meget højt integrerede kredsløb og kredsløb med meget høj hastighed, som 
der vil blive brug for i de kommende to årtier. 
Et hermed forbundet mål er at stimulere F & U vedrørende nye materialer og komponenter 
til særlige anvendelser. Disse aktiviteter omfatter: 
— Datamatstøttet konstruktion, fremstilling og afprøvning af meget højt integrerede kreds­
løb (VLSI) 
— procestrin for fremstilling af integrerede kredsløb af silicium med dimensioner i områ­
det 1 u., 
— integration af procestrin, som kan føre til datamatstyret VLSI-fabrikation, 
— procestrin for geometrier under 1 \i i silicium og andre halvledermaterialer, 
— teknikker til tilvejebringelse af grænseflader mellem integrerede kredsløb og omgivel­
serne, 
— forskning vedrørende optisk informationsbehandling og -overførsel, navnlig integreret 
optoelektronik, optisk kobling og lagring, 
— nye display-teknologier til informations- og billedpræsentation, 
— nye organiske og uorganiske materialer til elektroniske og optiske teknologier. 
2. Programmelteknologier 
Sigtet med programmelteknologi er at tilvejebringe den velfunderede tekniske praksis, de 
metoder og værktøjer, der er nødvendige i programmeludviklingsprocessen, forvaltnings­
principperne for informationsteknologi såvel som den underliggende videnskabelige viden, 
samt at integrere den til en konsekvent teknologi. Den er baseret på matematik, virksomheds­
ledelse, økonomi og traditionel ingeniørpraksis. 
Der vil blive tale om forskning på tre områder, som supplerer hinanden. Første del lægger 
hovedvægten på det videnskabelige grundlag og dækker sådanne områder som formel mate­
matiske teknikker, taksonomi og metrik, herunder empiriske teknikker og modellevering. 
Denne fremgangsmåde ved programmeludvikling sigter mod en bedre videnskabelig forstå­
else og består hovedsageligt af teoretisk forskningsarbejde. 
Anden del er koncentreret om programmelfremstillingsprocessen. Det opfatter programmel­
udvikling som en industriel aktivitet, hvor store grupper af (professionelle og specialiserede) 
programmelingeniører skaber komplekse programmelsystemer, og bistår med driften heraf — 
i mange versioner og varianter — for store markeder og over lange tidsrum. Arbejdet på dette 
område vedrører alle dele af programmellets levetid — og beskæftiger sig med aktivitetet 
såsom behovsanalyse, specifikation, konstruktion, implementering, efterprøvning og valide­
ring, vedligeholdelse og udvidelse. Af særlig stor betydning vil være den fulde integrering af 
metoder og værktøjer og af kontinuiteten fra fase til fase. Den vigtigste F & U-aktivitet på 
dette område er koncentreret om metoder og værktøjer og om disses integration til komplette 
systemer til programmelfremstilling. Målet er at beherske den tekniske produktionsproces for 
programmel. 
Tredje del drejer sig om programmeludviklingsprocessen som en økonomisk aktivitet i sig 
selv. Den er koncentreret om programmel som et produkt, undersøger den indbyrdes afhæn­
gighed mellem en virksomheds kommercielle mål og programmelproduktets tekniske karak-
Nr. C 321/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11.83 
teristika og funktionskrav. Den beskæftiger sig ligeledes med produktion af specifikt bruger­
programmel og den måde, hvorpå viden om brugerområdet kan øve indflydelse på værktøjer 
og metoder til programmeludvikling. 
Målet med denne fremgangsmåde er at tilvejebringe teknikker og kriterier for tilrettelæg­
gelse, styring og optimering af alle dele af applikationsudviklings- og fremstillingsprocessen 
for programmel. Dette indebærer F & U vedrørende: 
i — teorier og metoder til programudvikling, 
— metoder og værktøjer til programmeludvikling, 
— økonomisk og industriel programmelfremstilling. 
3. Avanceret informationsbehandling (AIB) 
Formålet hermed er at skabe grundlaget for industriel udnyttelse af den overgang fra databe­
handlings- til videnbehandlingssystem, som er nøglen til næste datamatgeneration. Vigtige 
delmål på denne vej omfatter tilvejebringelse af mere brugervenlige grænseflader for ukyn­
dige brugere og udnyttelse af VLSI til en omfattende forøgelse af informationsbehandlings-
kapaciteten. 
Hovedvægten i denne F & U vil blive lagt på: 
— informations- og videnbehandling, herunder ekspertsystemer 
— mønstergenkendelsesteknikker og deres anvendelse til grænseflader med miljøet, navn­
lig kommunikation mellem menneske og maskine 
— lagring af information og viden, herunder nye materielteknologier og avancerede pro­
grammelteknikker 
— datamatarkitektur, navnlig til parallelbehandling, som vil føre til nye behandlingsmaski-
ner med avanceret formåen 
— konstruktionsmål og metoder til indpasning af pålidelige AIB-begreber i VLSI-kredsløb. 
4. Kontorsystemer 
Formålet hermed er at udføre systemforskning vedrørende informationssystemer til støtte for 
et bredt område af ikke-rutineopgaver, som udføres af mennesker i kontormiljøet! Aktivite­
terne omfatter: 
— kontorsystemlære som forudsætning og støtte for en strukturel og funktionel analyse og 
beskrivelse af kontorprocedurer, definition af standarder og konstruktion af tilpassede 
kontorprodukter og -systemer; 
— kontorarbejdspladser, dokumentbeskrivelsessprog, dokumentfrembringelse og -udbre­
delse, menneske/maskine-grænseflader; 
— kontorkommunikationssystemer, herunder lokaldatanet og disses indbyrdes sammen­
kobling, integreret interaktiv tekst/tale/billede/videokommunikation og funktioner 
med værditilvækst; 
— kontorarkiverings- og genfindingssystemer med hovedvægten lagt på let adgang til og 
genfinding af »viden«, indholds- og strukturadresserbare databaser, kontordokument-
sprog; 
— menneskelige faktorer, der rummer alle aspekter af vekselvirkningerne mellem menne­
sket og informationsbehandlingssystemer. 
S. Datamatintegreret fabrikation (CIM) 
Formålet hermed er at skabe det teknologiske grundlag for gradvis indførelse af edb-hjælpe-
midler i alle faser af fremstillingsprocessen, hvilket til sin tid vil føre til integreret fabrika­
tion. 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/5 
Hovedvægten er lagt på fremstilling af enkeltdele, således som der er behov i disse ved serie­
fremstilling, efter som dette teknologisk henseende er det vanskeligste problem. Hovedpar­
ten af F & U vil blive koncentreret om: 
— integreret systemarkitektur for CIM-systemer, herunder databasestyringssystemer og 
indpasning af AI B-begreber, 
— datamatstøttede konstruktions- og udviklingssystemer (CAD og CAE) med modulop­
bygget struktur, 
— modulopbyggede datamatstøttede fremstillings-, afprøvnings- og reparationssystemer og 
disses integration med CAD og CAE, 
— programmel og operativsystemer, herunder styresprog til generering af styreprogrammer 
(begyndende fra konstruktions-, produktions- eller test-simuleringsdata) til automatisk 
samling, til robotoperationer eller til datamatstøttede, numerisk styrede værktøjsmaski­
ner (CNC), 
— billeddannelses- og styresystemer til tidstro indsamling og behandling af tredimensio­
nale billeder og til generering af passende svar, omfattende AIB-teknikker, 
— VLSI-konstruktion og -fabrikation til CIM-delsystemer, følere osv. 
—- demonstrationsmodeller for CIM-delsystemer, som skal føre til fuldstændige CIM-
demonstratorer til forsøg i situationer fra det praktiske liv. 
6. Infrastrukturaktioner 
Infrastrukturaktionerne består af en række specifikke foranstaltninger med sigte på tilveje­
bringelse af de betingelser, der er nødvendige for en heldig gennemførelse af F & U-samar-
bejdet på fællesskabsplan og for at drage den størst mulige fordel af Esprit som helhed. 
Disse infrastrukturaktiviteter omfatter navnlig: 
— koordineringen af Fællesskabets og medlemsstaternes F & U-programmer, tilvejebrin­
gelse af information, både inden for Esprit og for verden som helhed, og en passende 
udbredelse heraf, 
— koordinering og dokumentation af standarder inden for Esprit og disses forbindelse til 
nationale og internationale standarder, 
— et informationsudvekslingssystem for at lette kommunikationen og sikre en god teknisk 
udførelse af F & U-projekter såvel som disses forvaltning samt en passende udbredelse 
af resultaterne. Den gradvise implementering og forbedring vil muliggøre direkte data­
matkommunikation og distribueret programmeludvikling. 
AFSNIT B 
PERSONALE 
Stillingska­
tegori 
A 
B 
C 1984 — 
midlertidige stillinger 
Videnska­
beligt 
personale 
47 
4 
— Administra­
tivt 
personale 
4 
5 
31 lait 
51 
9 
31 Supplement 1985^ 
midlertidige stillinger 
Videnska­
beligt 
personale 
32 
2 
— Administra­
tivt 
personale 
— 
6 
19 lait 
32 
8 
19 Tilsammen 
83 
17 
50 
Nr. C 321/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
BILAG 
AFSNIT I 
BAGGRUND 
Formålet med denne meddelelse 
1. I 1982 blev der sendt tre meddelelser til Rådet ('), som: 
a) analyserede betydningen af informationsteknologi (IT), og som introducerede 
ESPRIT; 
b) skitserede indholdet af en pilotfase for ESPRIT og hovedlinjerne for et samlet pro­
gram; 
c) gav et grundlag for en afgørelse vedrørende pilotprojekter. 
2. Forskningsministrene bød ideen vedrørende ESPRIT velkommen ved mødet i juni 1982 og 
godkendte ved mødet i november 1982 princippet vedrørende en pilotfase. Rådet traf den 
21. december 1982 afgørelse om at stille op til 11,5 mio ECU til rådighed for pilotfasen, 
svarende til 50 % af omkostningerne for første år (2). 
3. Omfang og kvalitet af de svar, som fulgte på indkaldelsen af forslag vedrørende pilotfasen, 
og den støtte, som er modtaget fra industrien, er en klar tilkendegivelse af, at det nu er 
nødvendigt at definere og gennemføre et fuldskalaprogram. 
4. Dette dokument skal danne grundlaget for Rådets afgørelse vedrørende et sådant program, 
hvori pilotprojekterne også skal indgå. 
ITs ROLLE OG BETYDNING FOR EF 
5. Europas vej til historisk og verdenspolitisk betydning har hele tiden været tæt knyttet til 
dets videnskabelige og teknologiske landvindinger. Skønt den teknologiske udvikling ikke 
er uden problemer, udgør den en væsentlig faktor for yderligere udvikling af samfundet. 
Den fremtidige udvikling vil i høj grad afhænge af rettidig erhvervelse af ny teknologi og 
relevant og dygtig anvendelse af denne. 
6. De nye informationsteknologier (IT) vil blive en af de væsentligste kilder til teknologisk 
fremgang i resten af århundredet. De giver svar på mange af de nu presserende problemer 
og muliggør en industriel renæssance i Europa gennem en kvalitetsmæssig vækst, som vil 
skabe nye produkter, processer og serviceydelser og dermed nye eksportmuligheder og 
beskæftigelse. 
7. For den højværditilvækstprægede europæiske økonomi er IT af vital betydning, og der skal 
erhverves egen formåen på nøgleområder for at blive i stand til at konkurrere og også at -
samarbejde med USA og Japan på lige fod. 
8. Den europæiske industri fører imidlertid ikke mere inden for teknologisk udvikling og 
innovation, og forholdene i verden gør det stadig vanskeligere at opretholde den økonomi-
(') KOM(82) 287: Mod et europæisk strategisk program for forskning og udvikling vedrørende informations­
teknologi. 
KOM(82) 486: Om skabelse af grundlaget for et europæisk strategisk program for forskning og udvikling 
vedrørende informationsteknologi: pilotfasen. 
KOM(82) 737: Forslag til Rådets afgørelse om en indledende fase for et forsknings- og udviklingspro­
gram for Fællesskabet inden for informationsteknologi. 
(2) EFT nr. L 369 af 29. 12. 1983, s. 37. 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/7 
ske og industrielle styrke over for stigende energi- og råvarepriser og over for en tiltagende 
international konkurrence. 
9. På grund af Europas afhængighed af import er dets industrielle styrke vedrørende fremstil­
ling af eksportvarer og alle faktorer i forbindelse hermed derfor centrale politiske 
spørgsmål. 
10. Informationsteknologi er stærkt F & U-intensiv, og teknologi bliver hurtigt forældet. Dette 
betyder, at F & U-investeringer er så tyngende, at en selektiv politik er uundgåelig. 
11. Skabelse af økonomisk vækst og realisering af de mulige fordele ved IT har betydelige 
EF-dimensioner. Dette gælder særlig en mere effektiv anvendelse af knappe teknologiakti­
ver til mellem- og langsigtet forskning og udvikling inden for IT. 
12. Skønt EF's indsats på dette område er betydelig, skal den øges væsentligt på nøgleområder 
samt gøres mere effektiv. 
13. Mobilisering af EF's teknologikapacitet på dette område vil afhænge af en samlet indsats 
fra regeringer, industri, forskningsinstitutter, universiteter, fagforeninger og offentligheden 
som sådan, med det formål at bibringe industrien de teknologiske aktiver, som behøves for 
at opnå langsigtet styrke og overlevelsesevne. 
IT SOM EN FAKTOR VED ØKONOMISK ÆNDRING 
14. Informationsteknologi er vel nok det område, der udvikler sig hurtigst inden for industri og 
forretningsliv i den vestlige verden. Markedet er stort, anvendelserne mange og dybtgående 
og muligheden for at øge effektiviteten enorm. IT vil blive den drivende kraft i den økono­
miske vækst i det mindste resten af dette århundrede og er derfor en væsentlig faktor i sam­
fundsøkonomien. 
15. Informationsteknologi passer godt ind i Europas økonomiske mønster med forholdsvis 
høje lønomkostninger. Den kan medvirke til at forbedre driftsresultatet og mindske 
omkostningerne i adskillige andre industrier. 
Informationsteknologi har høj værditilvækst og et stort eksportpotentiel. Derudover er den 
videnintensiv, anvender kun lidt energi, har begrænsede råvarekrav og frembyder ikke 
kendte miljøproblemer. 
16. IT er allerede en større industri i sig selv, i størrelse (237 mia $ i 1980 i samlet årligt salg) og 
værditilvækst sammenlignelig med bil- og stålindustrien. 
Imidlertid afviger den fra disse ældre industrier ved at have bredtfavnende muligheder for 
vækst. Dens samlede vækstrate — omfattende også mere traditionelle produkter såsom 
telegrafiudstyr og ikke-digitalt telefonudstyr — forventes at blive 8-10 % om året i faste pri­
ser. 
Størrelsen af EF's IT-marked er ca. 30 % af verdensmarkedet, men EF-hjemmehørende 
IT-selskabers resultater er skuffende, og deres tilstedeværelse på de førende markeder uvæ­
sentlig. 
17. Omkring 6 % af EF's BNP skyldes IT-industrier nemlig: 
— Datamater, indbefattet ydre enheder 
— Dataservice, indbefattet programmel 
— Komponenter 
og yderligere 29 % anvender IT i væsentligt omfang nemlig: 
Nr. C 321/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
— Telekommunikation 
— Kontorautomation 
— Fabriksautomation 
— Forbrugsvarer 
— Forsvarsformål 
— Finans og forsikring. 
18. Yderligere 20 % af BNP kommer fra andre industrielle sektorer, som har et stort informati­
onsindhold såsom serviceydelser og detailhandel. Hertil skal tilføjes de, som i stadig øget 
omfang anvender datamatstøtte til konstruktion, fremstilling, kvalitetskontrol, distribution 
og vedligeholdelse, som f.eks. bil- og tekstilindustrien. 
19. Den resterende del af samfundsøkonomien er også påvirket af IT, omend mindre direkte. 
F.eks. kan endog landbruget få store fordele gennem satellitobservation fulgt af datamat­
analyse til optimering af dyrkning af afgrøder. Hvis man ser på omfanget af landbrugssek­
toren vil selv en lille virkning være af stor økonomisk betydning. 
20. Telekommunikation, kontorautomation og fabriksautomation spiller en særlig vigtig rolle, 
eftersom disse IT-anvendelser udgør en afgørende infrastruktur for hele samfundet. 
21. Som fremstillingssektor har IT-industrien været en af de hurtigst voksende industrier i ver­
den de sidste ti år; et tiår, der ellers har været præget af generel stagnation. 
Væksten forventes at fortsætte med omkring 8-10% indtil 1990, hvor IT med en samlet 
omsætning på ca. 500 mia $ (i 1980-priser) vil være verdens største fremstillingssektor. 
22. Informationsområdet i bred forstand (') er ved at blive den førende beskæftigelsessektor. 
US Bureau of statistics anslår, at ca. 50 % af den civile arbejdsstyrke i 1980 var ansat inden 
for »information«, hvilket omfattede ikke alene fremstilling, men alle arbejdspladser, som 
havde berøring med information. Europæiske tal er tilsvarende. IT-fremstilling alene teg­
ner sig for 5 % af den samlede EF-arbejdsstyrke, dvs. ca. fem millioner mennesker. 
23. Fire millioner job vil afhænge af IT-udviklingen i EF. Hvis markedet i EF for IT-produkter 
havde udviklet sig i samme tempo som i USA og Japan, ville dette have betydet måske 
2 millioner flere job. 
Et lignende antal job står i fare i fremtiden, dersom EF-industrien ikke forbedrer sin kon­
kurrenceevne ved at anvende IT lige så effektivt, som konkurrenterne ude i verden gør det. 
IT SOM FAKTOR I DEN SAMFUNDSMÆSSIGE OG KULTURELLE ÆNDRING 
24. Informationsteknologi er uløseligt knyttet til samfundsmæssig og kulturel udvikling. 
For 5 000 år siden skete den første væsentlige nyskabelse inden for IT ved nedfældelse af 
information ved hjælp af symboler. Siden da har overgangen til alfabetisk skrivning, tryk­
ning og for nylig datamatstyret sætning været væsentlige milestene. 
(') Dette omfatter også aktiviteter såsom tv og presse, som, skønt de ikke er omfattet af udtrykket »informati­
onsteknologi«, er stærkt afhængige af denne. 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321 /9 
25. Inden for informationsteknologi har man hidtil fortrinsvis beskæftiget sig med at videreud­
vikle forholdsvis simpel højhastighedsinformationsbehandling, såsom beregning og tryk­
ning. Imidlertid er selv simple kognitive processer, såsom stemmegenkendelse, stadig 
meget vanskelige med nuværende teknikker. 
26. Med de fremskridt, som kan forudses inden for IT, er f.eks. avancerede former for maskin-
intelligens ikke længere uden for rækkevidde, og det er ganske åbenbart, at dette vil med­
føre lige så betydelige samfundskulturelle og politiske ændringer, som andre væsentlige 
innovationer har gjort i dette århundrede. 
27. Mulighederne for samfundsmæssig og kulturel udvikling er enorme, efterhånden som IT 
fjerner sociale og uddannelsesmæssige barrierer, som skyldes manglende adgang til infor­
mation og viden. 
Dette medfører på samme måde som ved ethvert nyt produkt naturligvis risici, som omhyg­
geligt må overvejes, og som kan kræve forsigtig vurdering og valg. 
28. Udviklingen af IT foregår over hele verden og giver muligheder i alle samfund for at opret­
holde og udvikle disses kulturelle identitet. Udviklingslande kan gennem direkte satellitud­
sendelse uddanne og informere deres befolkning. 
EF's medlemsstater vil finde det lettere at anvende de andre medlemslandes sprog foruden 
deres eget, efterhånden som maskinoversættelse udvikles. Uddannelse og oplæring vil 
blive mere effektiv og billigere. 
29. Successen vil på længere sigt afhænge af nationers og regioners evne til at gribe lejligheden 
og styre risikoen. For at dette kan lykkes, er det nødvendigt, men ikke tilstrækkeligt, at gøre 
IT's fremtrængen hurtigere. Uddannelse og oplæring, arbejdets ændrede art, beskyttelse af 
privatlivet og udveksling af data over grænserne samt mange andre vigtige spørgsmål må 
overvejes. Kommissionen har allerede taget fat på adskillige af disse emner, foreslået aktio­
ner og fået gennemført foranstaltninger. 
SITUATIONEN FOR EF'S IT-INDUSTRI 
30. EF er hurtigt ved at blive mere og mere afhængig af IT-import. I 1975 havde det stadigvæk 
et handelsoverskud inden for IT-produkter. I 1980 var handelsunderskuddet oppe på 5 mia 
$, og ifølge visse kilder passerede man 10 mia $ i 1982. 
31. Handelsunderskuddet er yderligere et problem, fordi EF's import i det væsentlige udgøres 
af højteknologiprodukter — såsom central enheder og datamatlagre — fra De forenede 
Stater og Japan, medens eksporten er mere traditionelle lavteknologiprodukter. 
32. EF's IT marked er flere år bag efter det amerikanske og japanske marked. Dette kan ses af, 
at per capita-salget af IT produkter i EF kun er 60 % af USA's. 
33. EF's IT industri er for at kunne overleve i stadig højere grad afhængig af importeret tek­
nologi eller af licens, fremstilling, samt distribution og vedligehold. Dette afspejles gennem 
et betydeligt produkt- og teknologiefterslæb. 
34. Eftersom indførelsen af nye teknologigenerationer foregår så hurtigt, og eftersom hver 
generation giver væsentlige produktivitetsforbedringer, er det blevet anslået, at den gen­
nemsnitlige levetid for højteknologiske IT-produkter kun er 3 år. Produkter såsom mikro­
processorer og andre nøglekomponenter, -produkter og -serviceydelser i hele erhvervslivet 
er simpelthen ikke konkurrencedygtige på det internationale marked, medmindre de inde­
holder de seneste fremskridt. 
35. Samtidig stiger tærskelinvesteringen i F & U med sigte på kompetencegivende teknologier 
fortsat og kræver større og større markeder for at give et rimeligt investeringsafkast. Digi-
Nr. C 321/10 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
tale telefoncentraler har krævet en F & U-investering på ca. 1 mia $. Til at forrente denne 
investering kræves et salg på 14 mia $, hvilket kræver et marked, som er større end nogen 
enkelt medlemsstat forudser at have inden for det næste tiår, hvortil kommer, at der vil 
være mange konkurrenter på et sådant marked. 
36. Lignende begrænsninger gælder i vekslende omfang inden for mange IT-sektorer og især 
for de kompetencegivende teknologier, som kræves til at udvikle frontlinjeprodukter og 
-serviceydelser. 
LØSNINGER 
37. Europæiske selskaber har allerede — i visse tilfælde stimuleret af det offentlige — taget 
udfordringen op fra de amerikanske og japanske firmaer. Det ser ud til, at de ressourcer, 
som EF-landene anvender på F & U, er for små til at være effektive og ikke altid i tilstræk­
kelig grad rettet mod internationalt konkurrencedygtig innovation. 
38. Især forsømmes langsigtede F & U-emner til fordel for kortsigtet F & U. Kortsigtet F & U 
er velegnet til at nå at følge med, men ikke til at fastholde en ledende stilling inden for 
specifikke områder. 
39. Den nuværende måde at forvalte teknologiske aktiver og ressourcer i EF på synes ikke at 
understøtte egen industri på dette felt og, hvad værre er, vil måske ikke kunne sikre den 
vitale udvikling af det teknologiske grundlag for innovation i firserne og halvfemserne, 
hvor konkurrencen mellem de industrialiserede regioner om den eksport, som skal til for at 
betale for energi og råmaterialer, sandsynligvis bliver meget skarp. 
40. Det centrale i styrkelsen af EF's IT industri på længere sigt er forskning og udvikling. På 
det område besidder EF ressourcer, som er tilstrækkelige til at konkurrere med USA og 
Japan, men disse forvaltes i øjeblikket ikke effektivt nok. Strategisk langtidsplanlægning 
og koncentration af ressourcer gennem definition og finansiering af teknologimål på 
EF-niveau vil have en rimelig chance for gradvis og holdbart at rette situationen op. 
41. Kommissionen er enig med industrien i, at den nuværende indsats inden for F& U skal 
gøres mere effektiv og samtidig væsentlig øges over en længere periode. 
42. Den nuværende nedgang er hurtig og accellererende. Der er derfor behov for så hurtigt som 
muligt effektivt at gribe ind. 
43. En omfattende samordning med ledende IT-virksomheder, små og mellemstore virksomhe­
der, universiteter og medlemsstaternes myndigheder har resulteret i definition af et langsig­
tet F & U-program, nemlig Esprit: Det europæiske strategiske program for F & U vedrø­
rende informationsteknologi. 
44. Det væsentligste initiativ til ESPRIT er kommet fra industrien. For at vende tendensen til 
øget afhængighed af importeret teknologi har industrien foreslået et fælles F & U-program, 
hvis mål er at: 
— formindske dobbeltarbejde inden for prækonkurrencemæssig F & U, 
— sikre, at forskningsgrupper når en tilstrækkelig stor størrelse og forbliver stabile over et 
tidsrum, som er langt nok til at behandle nøgleområder og opnå resultater, 
— formindske det tidsmæssige efterslæb, som skyldes anvendelsen af importeret tekno­
logi. 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/11 
45. Industrien har gjort det klart, at den er villig til at stille halvdelen af de nødvendige midler 
til rådighed, og hvad der er mere vigtigt, at stille sine tekniske personaleressourcer til rådig­
hed — dette gælder særlig de virksomheder, som har de største faciliteter, og som vil del­
tage integreret i større strategiske projekter. 
46. Grundene til, at industrien har henvendt sig til EF for resten af midlerne, og grundene til, 
at EF vil stille dem til rådighed, er: 
1. at man ved at samarbejde om disse teknologier kan skabe basis for fælles standarder 
og skabe et IT-marked i Fælleskabet. Udvikling heraf kan kun ske over den brede 
front, EF muliggør; 
2. at der er behov for at undgå unødig overlapning af national indsats (!). 
47. Det naturlige udgangspunkt for EF-industrien til at genskabe balancen er at forbedre tek­
nologibasen for de sene firsere og halvfemserne gennem prækonkurrencemæssig, generisk 
F&U. 
48. Grundene til at vælge et F & U-program er: 
1. det kan startes umiddelbart; 
2. ny teknologi er vital for konkurrenceevnen; 
3. industrien kan samarbejde om prækonkurrencemæssig forskning uden at dette berører 
dens evne til at konkurrere om markeder. 
49. Esprit vil få den nødvendige størrelse og gennemslagskraft til at få væsentlig betydning for 
tilgængeligheden af avanceret know-how inden for informationsteknologi. Det vil styrke 
industriens og de videnskabelige kredses indsats på selektiv basis i forhold til strategisk 
teknologi på de områder, hvor EF- samarbejde giver betydelige fordele. Dette vil give tek­
nologien et skub fremover. 
Forskning og udvikling er imidlertid ikke alene om at give betydelige fordele på 
EF-niveau. Uddannelse og oplæring, teknologioverførsel, standarder og certificering, ska­
belse af frontlinjemarkeder og forbedring af erhvervsmiljøet for små og mellemstore virk­
somheder og lignende forhold giver mulighed for en selektiv EF-politik til forbedring af 
markedsmiljøet (2). 
Ud over disse infrastrukturforanstaltninger er der også solide økonomiske argumenter for, 
at Fællesskabet så hurtigt som muligt involverer sig i adskillige IT-sektorer. Dette gælder 
især telekommunikationen, men også andre sektorer som indeholder en væsentlig IT kom­
ponent. 
50. Afsnit II i dette dokument forklarer indhold og gennemslag af ESPRIT i lyset af dets 
bidrag til industriens præstation. 
(>) F.eks. arbejder adskillige medlemsstater med »fremtidens kontor« uden at lære af hinanden. De produk­
ter, som bliver resultat heraf, vil muligvis være optimerede for et nationalt marked, men vil sandsynligvis 
ikke kunne drage nytte af hele EF-markedet. Eftersom et sådant projekt indebærer afklaring af procedurer 
og begreber, og udarbejdelse af standarder for grænseflader og kommunikation, vil en EF-dimension for­
stærke chancerne for, at andre lande anvender EF-standarder. 
(2) EF har allerede igangsat adskillige aktioner inden for IT, som vedrører konkrete aspekter, der supplerer 
Esprit: 
— flerårsprogrammet på databehandlingsområdet, omfattende foranstaltninger til lettelse af indførelse 
af IT; 
— INSIS/CADDIA om indføring af IT i EF-institutionerne og medlemsstaternes administrationer; 
— mikroelektronikprogrammet, der skal støtte udviklingen af bestemte designteknikker og IT-fremstil-
lingsteknikker. 
Nr. C 321 /12 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
AFSNIT II 
ESPRIT — KONKRETE MÅL OG AKTIVITETSSEKTORER 
GRUNDLÆGGENDE TEKNOLOGISKE OMRÅDER: BEHOVET FOR UDVÆLGELSE 
1. Det samlede strategiske mål for Esprit-programmet er at give den europæiske IT indu­
stri det teknologiske grundlag, som den behøver for at blive og forblive konkurrence­
dygtig over for USA og Japan inden for det næste tiår. 
2. På grund af den hurtige vækst i efterspørgslen efter information og kommunikation på 
alle fagområder, er IT bydende nødvendig for hele den økonomiske verden. Meget 
snart vil op til 70 % af samfundsøkonomien være påvirket på den ene eller anden 
måde af datamater eller andre IT-produkter. 
3. Inden for de sidste to-tre årtier er teknologien udviklet enormt inden for forskellige 
kommunikationsformer. Dette teknologifremstød lever stadig og har det godt. 
Inden for denne proces kan der registreres flere tendenser bl.a.: 
— en øget miniaturisering, faldende strømforbrug og pris for elektronisk udstyr sam­
men med en enorm stigning i funktionskapacitet og pålidelighed, 
— øget fysisk fordeling af informationsbehandlingsfunktioner og dermed mulighed 
for fjerntilgang og kooperative operationer via bredbåndsnet, 
— opbygning af informationsdatabaser i elektronisk form, disponible for en bredere 
og bredere kreds inden for industri, service og privat, 
— øget samspil mellem menneske og maskine gennem ind/ud- grænseflader. 
4. En ekstrapolering af disse tendenser viser, at 90'erne vil blive vidne til, at tidligere 
separate informationssystemer og serviceydelser smelter sammen gennem regionale og 
lokale datanet. Offentlige net (såsom Integrated Service Digital Network (ISDN)) vil 
distribuere data over bredbåndsnet — indbefattet satelitter — og nå ind i privathjem, 
kontorer og fabrikker via digitale abonnenttilslutninger. Lokaldatanet vil blive knyttet 
til regionale net gennem porte. 
5. Mennesket vil kommunikere med disse net via terminaler eller arbejdspladser og der­
med få adgang til en enorm række serviceydelser inden for erhverv, uddannelse, 
underholdning og personlig kommunikation. 
6. I løbet af 90'erne og senere vil alle informationssystemer mere og mere udvise karakte­
ristik af maskinintelligens. Dette vil afspejle sig i maskinens tilpasningsmuligheder — 
gennem evnen til at håndtere viden fremfor data, til at forstå tale, til at acceptere 
trykte eller skrevne tekster og grafer og frem for alt til at være mere responsiv og hjælp­
som over for mennesker, som ønsker at anvende informationssytemerne. 
Maskiner, som bygges til anvendelser såsom transport, industrielle aktiviteter, forsvar 
og medicin vil besidde meget mere avancerede muligheder. De vil i stigende omfang 
være bevidste om deres miljø og i stand til at tilpasse deres operationer i takt med 
ændringer i vilkårene. 
26. 11.83 De Europæiske Fællesskabers Tideride Nr. C 321/13 
7. Kort sagt vil der gradvis blive en tættere gensidig udveksling mellem menneske og 
maskine på alle niveauer og inden for alle økonomiens og samfundslivets sektorer. 
Man kan deraf drage to åbenbare konklusioner: 
— flere og flere mennesker vil skulle lære at anvende denne teknologi, 
— teknologiens produkter skal være lettere og lettere at anvende, og i højere grad 
integreret i det daglige livsmønster både på arbejdspladsen og i hjemmet. 
Den første konklusion har vidtrækkende konsekvenser inden for uddannelse og oplæ­
ring, men ligger uden for denne meddelelses område. Den anden giver en anelse om, 
hvilke udfordringer teknologien står over for de næste ti år. 
8. Lad os analysere dette nærmere. 
Tilnærmelse til brugeren indebærer, at niveauet for »mand-maskine grænsefladen« skal 
øges. Datamater og andre IT-systemer, som kan kommunikere med brugeren på en 
række »naturlige« måder, skal have mulighed for at forstå et naturligt sprog, tale og 
håndskrevet materiale, skønt der sandsynligvis stadig vil være begrænsninger. Kommu­
nikationen vil blive mere og mere interaktiv, hvor brugeren sammen med systemet vil 
undersøge de forskellige måder, dette kan hjælpe ham på med at gøre sit arbejde, løse 
sit problem eller give ham relevant information. Mønstret for menneske-maskine kom­
munikation vil i stadig højere grad bevæge sig væk fra detaljerede specifikke komman­
doer til gennemførelse af små operationer mod beskrivelse af større arbejdsenheder, 
der overlader det til systemet at finde den detaljerede instruktionssekvens for arbejdet. 
Efterhånden som systemet bliver mere og mere intelligent og udfører mere ambitiøse 
eller mindre specifikke hverv, finder det måske flertydigheder eller modsætninger i 
brugerens ønsker og bliver nødt til at føre en afklarende dialog med brugeren. Samti­
dig bliver det nødvendigt for systemet at vide mere om hvad det gør for at kunne for­
klare over for brugeren, hvorfor det nåede et vist resultat, og hvorledes det skal gå 
videre, dersom resultatet ikke er tilfredsstillende for brugeren. 
9. Der er tre andre vigtige krav. Det ene er, at brugeren på passende måde skal have 
adgang til alle relevante informationskilder til løsning af et konkret problem, når disse 
kilder skal bruges, og uafhængig af hvor informationen fysisk er placeret. Dette bety­
der på ingen måde centraliseret behandling eller centraliserede databaser. Tværtimod 
betyder det, at der er behov for sammensluttende lokale og regionale net og alle 
mulige former for distribueret behandling. Det skal understreges, at der for at denne 
sammenslutning af alle IT-serviceydelser overhovedet er mulig, skal opstilles standar­
der for interfaces. Et andet krav er systempålidelighed. Efterhånden som alle bliver 
afhængige af disse systemer til at udføre flere og flere hverv, må pålideligheden øges 
væsentligt. Systemfejl må ikke medføre, at en hel virksomhed eller en økonomisk 
enhed stopper. Vanskeligheden øges ved, at flere mennesker vil komme til at anvende 
disse systemer, og disse vil være mindre og mindre datavante og derfor mere tilbøjelige 
til at misbruge systemerne eller prøve at anvende dem på måder, som ikke har været 
forudset af systemkonstruktøren. Samtidig med at systemet bliver lettere at anvende, 
bliver det også mere komplekst internt, hvilket igen øger sandsynligheden for materiel­
fejl og programfejl. Derudover øger nødvendigheden af, at systemer kører sammen 
med et større antal andre systemer og faciliteter, igen den interne kompleksitet med 
samme virkning på pålideligheden. 
Et tredje krav er forøget sikkerhed. Efterhånden som mere information bliver stillet til 
rådighed for flere mennesker, og efterhånden som antallet af indbyrdes forbindelser 
stiger kraftigt, skal beskyttelsen af denne information øges betydeligt. 
Nr. C 321 /14 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
10. Hver af ovenstående nøglefaktorer (højere niveau for grænseflader, mere intelligente 
behandlingssystemer, interaktivitet, indbyrdes forbindelse, pålidelighed og sikkerhed) 
udgør væsentlige teknologiske udfordringer, der skal løses (')• 
I alt udgør disse faktorer en væsentlig udfordring, som Esprit har til hensigt at tage op. 
11. Alle ovennævnte faktorer kræver betydelige fremskridt inden for avancerede program­
melsystemer. Denne øgede programmelkompleksitet sammen med interaktivitets- og 
pålidelighedskrav indebærer en væsentlig forøgelse i datakraft. Dette kan kun opnås 
ved et væsentligt fremskridt inden for komponenter (mikroelektronik) og systemarki­
tektur (kombination af materiel op programmel til systemer). 
Derfor lægger Esprit særlig vægt på disse områder. Derudover er de to områder, hvor 
IT vil have den største virkning på erhvervslivet — kontoret og fabrikken — udvalgt 
som målområder og teknologiske afprøvningsområder. 
Disse tæt sammenknyttede områder (2) behandles nærmere i det følgende. 
12. Tre af dem tager fat på nøgleteknologier inden for IT og gør det muligt at tage fat på 
ethvert IT-systemkrav: 
— Avanceret mikroelektronik er den teknologi, som giver ethvert informationssy­
stem dets fysiske struktur. Dette indebærer know-how inden for konstruktion, 
fremstilling og afprøvning af VLSI-systemer i silicium eller andre halvleder mate­
rialer. Den omfatter også forskning i optoelektronik, optiske digitale behandlings­
systemer og displaysystemer. 
— Programmelteknologi er det medium, som kontrollerer ethvert IT-systems opfør­
sel, og som prøver til en konsekvent teknologi at integrere den videnskabelige for­
ståelse, god ingeniørpraksis, metoder, værktøjer og ledelsesteknikker, som kræves 
til udvikling, produktion og vedligeholdelse. 
— Avanceret informationsbehandling af den arkitekturmæssige kombination af 
materiel og programmel, som kræves til det kvalitetsbaserede spring fremad fra 
det nuværende databehandlingsstade til det videnbehandlingsbegreb, som er nøg­
len til næste datamatgeneration. 
Dette vil bl.a være basis for udvikling af systemer til realtidssignalbehandling ved høje 
hastigheder (f.eks. for taleinput), af ekspertsystemer (3) og af videnbaserede informati­
onssystemer generelt. 
(') Et konkret eksempel til illustration af omfanget af sådanne udfordringer; lad os tage en højniveau græn­
seflade, som er i stand til at forstå og syntetisere menneskestemmen. En praktisk udformning af en sådan 
maskine ville indebære viden fra en bred vifte af videnskabelige discipliner såsom matematik, datalogi, 
halvlederteknologi, informationsteori og sproglære. Dette ville kræve udvikling og verificering af specielle 
algoritmer til mønstergenkendelse, skræddersyet procesarkitektur til høje hastigheder, ultranøjagtige ana-
log-til-digital og digital-til-analog konvertere og datakraft med ultrahøj hastighed. 
Dersom vi tager problemet vedrørende realtidsgenkendelse (0,5 s maksimal responstid) af blot et begræn­
set ordforråd gennem udviklingen af særlige trykte kredsløb, er det mindste kredsløbskrav porttidsforsin­
kelse på højst lOOpicosekunder og en pakketæthed på ca. 50 000 kompenenter/chip. Hvis man ser på 
problemet vedrørende kontinuert talegenkendelse udtrykt i en typisk databehandlingsmåleenhed, ville 
dette kræve en behandlingskapacitet svarende til 1 000 millioner instruktioner pr. sekund (MIPS). 
For at fremstille en chip med ovennævnte karakteristika er det nødvendigt produktionsteknisk at beher­
ske bipolære processer med geometrier på ned til 1 nm, sammenlignet med de nuværende 2 til 3 u.m. 
Dette vil på sin side kræve en hel vifte af teknologiske forbedringer (tyndere emitter-basisstrukturer, tynde 
(0,5 um) epitaxialteknikker, renere materialer osv.). 
For at opnå databehandlingshastigheder i den størrelsesorden, som kræves til kontinuert talegenkendelse, 
på grundlag af de 30/50 MIPS, som kan opnås i dag, kræves ikke alene ovennævnte forbedringer inden 
for kredsløbstæthed og hastighed, men en fuldstændig ny måde at udforme datamatarkitektur på. 
(2) Af hensyn til forelæggelse og drøftelse er det mere praktisk at gruppere de forskellige aktiviteter i rimeligt 
homogene sektorer. Det skal imidlertid understreges, at denne opdeling er tilfældig og ikke en følge af 
selve arbejdets art. Det vil være forkert, om ikke katastrofalt, for hele programmet at prøve at behandle 
dem som særskilte områder. 
Fig. 1 sidst i afsnit II illustrerer grafisk sammenhængen mellem F & U-områder og de væsentligste anven­
delsesområder for IT. 
(3) Der er tale om systemer, som indeholder en database og tilhørende programmel, som gør det muligt for 
brugeren at føre en tilsynelandende intelligent dialog med maskinen i et brugerorienteret sprog. 
26. 11.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/15 
Dette delprogram er bærende i det langsigtede tema om maskinintelligens, hvilket 
måske er det vigtigste idegrundlag for fremtidens informationssystemer. 
Beherskelse af disse tre teknologier er nøglen til enhver anvendelse og er en væsentlig 
faktor for IT-industriens konkurrenceevne. 
13. De to andre foreslåede områder er udvalgt af hensyn til deres vækstmuligheder og 
deres virkning på andre industrisektorer og det brede teknologispektrum, som ligger til 
grund for deres udvikling. 
— Kontorsystemer er en betydende og hurtigvoksende IT-anvendelse, som har en 
væsentlig strategisk betydning for handel og erhverv i EF. Der kræves fremskridt 
over et bredt spektrum af teknologier, hvilket gør området til et velegnet prøveom­
råde for F & U-resultater af ovennævnte tre nøgleteknologier. Derudover vil 
udvikling inden for kontorsystemer direkte påvirke hele servicesektoren og hjem­
mets automatisering. 
— Datamatintegreret fabrikation (CIM) har en væsentlig strategisk betydning for 
hele den hårdt pressede fremstillingssektor i EF, især for virksomheder, som frem­
stiller mindre serier af enkeltdele (70 % af alle varer i EF fremstilles i små serier). 
— CIM indebærer en fuldstændig integration af fremstillingsprocessen via datama­
ter, følere og automatiske kontrolsystemer på alle niveauer og alle stadier. Det er 
således en udmærket prøveklud for F & U i indbyrdes menneske-maskine og 
maskine- maskine kommunikation. 
ESPRIT — KONKRETE FORANSTALTNINGER 
14. For at sikre, at den europæiske IT industri erhverver en teknologisk formåen, som sva­
rer til de mål, der skal nås, kræves der en væsentlig F & U-indsats samtidig inden for 
alle de nævnte sektorer. Dette vil kræve en sammenlægning af alle ressourcer i EF. 
15. Industrien skal være den drivende kraft, men den skal kunne stole på uddannelsesver-
,- denens bidrag og aktiv deltagelse fra fremtidige brugere og støtte fra de offentlige 
myndigheder såvel nationalt som på EF-niveau. 
16. Nationale programmer har spillet en betydelig rolle for F & U inden for IT og tilknyt­
tede teknologiske områder, men de skaber også visse uønskede bieffekter, nemlig mar-
kedsopsplitning og spredning af ressourcer. 
17. Som den første centrale Esprit-foranstaltning foreslås, at nationale programmer gøres 
mere effektive og de negative effekter mindskes gennem en systematisk konsultation 
af alle interesserede parter ved planlægning og gennemførelse af sådanne programmer 
med det formål rationelt at vælge mål og øge den samlede effektivitet. 
18. Effektiv koordinering er imidlertid umulig uden et fælles konkret mål, som alle kan 
være enige om og styre imod. 
19. Dette leder til den anden centrale Esprit-foranstaltning: gennem sideløbende og ko­
operativ indsats at forfølge en række meget ambitiøse teknologiske mål, som hele EF 
vil kunne nyde godt af, og som ikke vil kunne gennemføres inden for samme tidsrum 
og i samme omfang uden fælles bestræbelser på EF-niveau. 
20. For at fastlægge og udvælge de særlige F & U-områder, som opfylder disse krav, har 
Kommissionen modtaget bidrag og råd fra førende videnskabsmænd og ingeniører 
inden for industri, universiteter og forskningsinstitutter overalt i EF. 
Nr. C 321/16 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11.83 
Ca. 200 personer bidrog til dette arbejde over en periode på næsten 1 år. Resultatet af 
denne aktivitet, som er indeholdt i adskillige rapporter omfattende mere end 1 000 
sider, er kort opridset i punkt 26 til 37. Afsnit A i bilaget til udkastet til afgørelse næv­
ner de væsentligste afgrænsninger og mål for det foreslåede arbejde. 
21. Ved analysen og udvælgelsen af de samordnede og kooperative F & U-foranstaltnin-
ger, som skal gennemføres af virksomheder, som konkurrerer med hinanden på marke­
det, er der lagt vægt på at sikre, at disse ligger tilstrækkeligt langt fra produktstadiet 
(dvs. at de er af prækonkurrencemæssig karakter), mens de på den anden side ikke 
ligger for langt væk fra en mulig anvendelse, så kontakten med industriens og samfun­
dets behov tabes (d.v.s. af »kompetencegivende« karakter). 
22. Drøftelserne af indholdet af det fælles samvirkende forskningsarbejde førte yderligere 
til analyse af de betingelser, som skulle gøre et sådant arbejde muligt. I teorien kunne 
man tænke sig, at man samlede forskningsgrupper i et fåtal af offentlige eller private 
laboratorier og koncentrerede hovedparten af forskningsarbejdet der. Trods de objek­
tive vanskeligheder ved at bevæge personer fra et land til et andet, forventes dette i et 
vist omfang at ville foregå spontant for mindre projekter, som kun kræver en mindre 
infrastruktur. 
Det vil givetvis ikke være muligt for projekter, som omfatter to eller flere af de større 
EF-organisationer og deres forskningsinfrastrukturer. 
23. Teknologien giver imidlertid mulighed for at overvinde den geografiske adskillelse og 
gør det således muligt for forsknings- og udviklingsgrupper og individer, som arbejder 
sammen på samme eller beslægtede projekter, men i laboratorier i forskellige lande, at 
have forbindelse med hinanden og med dem, som er ansvarlige for den samlede koor­
dinering og styring af programmet. 
24. Blandt de foreslåede aktioner er derfor oprettelsen af en passende infrastruktur, så et 
sådant informationsudvekslingssystem er disponibelt. Dette skal gradvis udbygges, så 
det dækker behovene hos alle, som er involveret i Esprit. 
FORESLÅET F&U-ARBEJDE 
25. Den udvælgelsesproces, som er opridset i de foregående kapitler, blev anvendt på for­
skellige niveauer lige ned til identificering af de detaljerede forskningsmål inden for 
nøgleområderne. 
26. Det er imidlertid værd, før det foreslåede forskningsarbejde skitseres, her at nævne, at 
jo nærmere man kommer til arbejdsdetaljerne, jo kortere bliver prognosens gyldighed. 
Med andre ord gælder det, at mens der ikke er tvivl om den strategiske betydning for 
de næste ti år af de fem brede, identificerede områder og af størrelsen af den samlede 
nødvendige indsats for at nå op på siden af konkurrenterne, har de detaljerede F & 
U-mål en meget kortere forventet gyldighed og pålidelighed. 
Under hele gennemførelsen af det faktiske Esprit F & U-arbejdsprogram er en løbende 
overvågning og tilbagemelding af resultater både inden for EF og andre steder nød­
vendig, og denne proces kan føre til væsentlige ændringer fra tid til anden. Dette er 
forudset i programmets styringsstruktur. 
27. I lyset af det ovenstående er det muligt at foreslå følgende hovedforskningsarbejde: 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321 /17 
27.1. Mikroelektronik 
27.1.1. Kravene til mikroelektroniske subsystemer til anvendelse inden for IT kræver vide­
reudvikling af de nuværende muligheder enten inden for operationshastighed eller lavt 
strømforbrug eller mindre omkostninger. En vigtig faktor hertil er en forøgelse af funk-
tionstætheden for trykte kredsløb af silicium, som i en overskuelig fremtid fortsat vil 
være grundmaterialet for de fleste trykte kredsløb. 
Nedskaleringen fra teknikkens nuværende stade med produktionsprocesser for geome­
trier på 3 |i,m til processer baseret på dimensioner på 1 um med tilsvarende forbedring 
inden for forbindelsesteknologi vil give en hastighedsforøgelse med en faktor ti, et 
strømforbrugsfald med en faktor ti og en forbedring med en faktor otte inden for pak-
ketæthed. Forbedringen inden for pakketæthed vil medføre faldende produktionsom­
kostninger i samme størrelsesorden, mens hastighed og strømforbrug vil give hurtigere 
og billigere systempræstationer. 
27.1.2. For at nå målene for F & U-projekterne vil man stræbe efter at nå følgende teknolo­
gimål: 
— 1 til 0,5 um bipolar MOS og blandet MOS/bipolar teknologi 
— pakke-og forbindelsesteknikker for VLSI-kredsløb som garanterer op til 5 watt 
afsat effekt med op til 250 K porte og 400 pins outs pr. chipenhed og signalover­
førsel med ikke mere end 0,1 nanosekund portforsinkelse, 
— forbedret materialekvalitet, 
— interfaceteknologi, der kan kombinere høj spænding og/eller høj effekt med høj­
hastighed databehandlingsmulighed på samme fysiske substrat. 
27.1.3. Fremskridt inden for VLSI afhænger ligeså meget af, hvordan man griber konstruk-
tionskompleksiteten an som af udviklingen af siliciumteknologi. Eksisterende kon-
struktionsværktøjer er langt fra tilstrækkelige til fuldt ud at udnytte VLSI. Program­
mer, som Kommissionen begyndte i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3744/ 
81 ('), skal udvides til et omfattende datamatstøttet konstruktionssystem (CAD) under 
Esprit. 
27.1.4. Dette teknologifremstød indeholder således et initiativ, der bygger på forordning 
(EØF) nr. 3744/81, på følgende områder: 
— Arkitektur: datastruktur, grænseflader, verificering af nye metoder; 
— Afprøvning: prøvedatagenerering, konstruktionsfaktorer med henblik på prøv-
ningsegnethed, dataverificering; 
— Modellering: numerisk, fysisk, analytisk, tabellarisk; 
— Simulering: komponentniveausimulering (frem/tilbage), timing, funktions simu­
lering; 
— Sprog: højniveau sprogudvikling, interface højniveau/lavniveau, database-kom­
munikation opad og nedad; 
— Layout: omfatter database-standarder, modulære pakker, biblioteker, brugerven­
lighed, placering, routing, tracking. 
CAD til komplekse VLSI-kredsløb vil kræve anvendelse af meget kraftige databe-
handlingsværktøjer. Produktion af disse værktøjer vil afhænge af udvikling af en 
stærk, målrettet programmelteknologi. 
27.1.5. Den brede overskrift mikroelektronik dækker også teknologier, som ikke direkte er sili­
cium VLSI såsom optisk signalbehandlingsteknologi og forskning inden for nye orga­
niske og uorganiske materialer. 
(') EFTnr. L 376 af 30. 12. 1981, s. 38. 
Nr. C 321/18 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
27.1.6. Et af de væsentligste krav ved anvendelse af IT vil være eksistensen af en tilstrækkelig 
telekommunikationsinfrastruktur bestående af bredbåndskommunikationsnet, som 
kan bære integreret datatekst, grafer og billeder. Allerede nu udvikles offentlige net, 
som skal anvende lysledere som transmissionsmedium. Andre områder såsom lokalda­
tanet, kontorer og processtyring er i gang med at gå over til denne teknologi. Der kræ­
ves forskning med sigte på at opnå integrerede optoelektroniske kredsløb til modula­
tion/demodulation og sending/modtagning samt optiske koblinger og omskiftere 
samt fibertransmissionsmedier med ringe tab. 
27.1.7. Integreret optoelektronik vil kræve geometriske strukturer under 1 p,m i nye materialer, 
såsom galliumarsenid og indiumphosfid og deres tertiære og kvaternære legeringer. 
Disse er også af interesse til højhastighed logiske kredsløb på grund af den større 
mobilitet af elektronerne i materialet. 
Forskning i sådanne nye materialer skal derfor også fremmes. 
27.1.8. Endelig omfatter det samme fysiske teknologifremstød også forskning i integrerede 
»intelligente« følere til forbedret automation samt forbedrede billedgengivelsestekno-
logier, som tænkes nært knyttet til datamatintegreret fabrikation og kontorautomation. 
27.2. Programmelteknologi 
27.2.1. Inden for informationsteknologisystemer er betydningen af programmel blevet stadig 
større, og dets andel af de samlede udviklingsomkostninger stiger stadig. Prognoser 
viser, at omkostningerne for programmel inden for de næste ti år kan stige til 90 % af 
de samlede systemudviklingsomkostninger. 
En konkurrencedygtig industriel formåen inden for programmelproduktion vil være af 
betydning for mere end bare informationsteknologiindustrien. En lang række industri­
produkter vil med hensyn til konkurrenceevnen på verdensmarkedet være kritisk 
afhængige af informationsteknologi enten udviklingsmæssigt eller fremstillingsmæs-
sigt, eller fordi informationsteknologikomponenter indbygget i dem giver øgede funk-
tionsmuligheder. 
27.2.2. Til udvikling af programmel såvel som til udvikling af materiel kræves god ingeniør­
praksis baseret på videnskabelig viden. 
Programmelteknologi sigter mod at give denne viden, at opbygge metoder og værktøj 
til programmeludvikling, at udvikle styringsprincipperne for informationsteknologi og 
at integrere disse i en konsekvent teknologi. Grundlaget er matematik, virksomhedsle­
delse, økonomi og traditionelt ingeniørvæsen. 
27.2.3. Forskning inden for programmelteknologi i Europa mangler fælles begreber og enhed. 
Forskerne i industrien, på universiteterne og i forskningsinstitutterne taler sammen i 
begrænset omfang gennem konferencer og tekniske publikationer, men deres program­
mer er ikke koordinerede eller strukturerede efter fælles metodeanvendelse. Teknologi­
overførsel fra forskning til praktisk anvendelse foregår meget langsommere i Europa 
end i Japan og USA. En vedvarende modvilje mod tidlig standardisering umuliggør, at 
produkter kan virke sammen. Den fremtidige efterspørgsel efter programmel vil ikke 
blive opfyldt hverken i kvantitet eller kvalitet, medmindre et koordineret europæisk 
samarbejde virkeliggøres. 
27.2.4. Traditionelt har der været forskellige synspunkter om de væsentligste punkter inden 
for forskning i programmelteknologi, og dette har ført til forskellige metoder. 
27.2.5. En metode lægger vægt på det videnskabelige grundlag og dækker sådanne områder 
som formel, matematisk baseret teknik, taxonomi og metrik, herunder empiriske tek-
26. 11.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/19 
nikker samt modellering. Dette synspunkt betragter programmeludvikling som en 
intellektuel aktivitet, der sigter mod en bedre videnskabelig forståelse. 
27.2.6. En anden metode lægger vægt på den tekniske produktionsproces og anser program­
meludviklingen som en industriel aktivitet, inden for hvilken store grupper program­
melingeniører skaber komplekse (bygningsmæssigt set, ikke brugermæssigt) program­
melsystemer, som anvendes i operationer i mange versioner og varianter på store 
markeder og over lang tid. Arbejdet på dette område styres af programmel levetidscyk-
len og beskæftiger sig med aktiviteter såsom krav, analyse, specifikation, konstruktion, 
implementering. Vigtige aspekter er fuldstændig integrering i fuldstændige systemer til 
programmelproduktion. Formålet er at beherske den tekniske produktionsproces. 
27.2.7. Et tredje synspunkt angår den samlede tilrettelæggelse af programmeludviklingspro­
cessen set kommercielt, hvor der lægges vægt på programmel som et produkt, og den 
gensidige afhængighed af en virksomheds kommercielle mål og programmellets tekni­
ske karakteristika undersøges. 
Dette synspunkt vedrører også problemet om anvendelsesspecifikt programmel, og 
hvorledes kendskab til anvendelsesområdet påvirker værktøj og metoder til program­
meludvikling. Blandt målene er at opstille talsatte kriterier for organisation, metoder 
og værktøjer til styring af programmeludviklingsprocessen. 
27.2.8. Alle disse synspunkter er legitime og af betydning hver på sin vis, men væsentlige 
fremskridt mod en mere moden programmelindustri kan kun ske, dersom de kombine­
res. De er derfor alle afspejlet i definitionen af de tre hovedforskningstemaer. Disse er: 
1. Teorier og metoder til programudvikling 
Projekter på dette område vil beskæftige sig med de grundlæggende problemer 
ved udvikling af programmel og systemer. De skal opstille teorier og metoder, på 
hvilke den industrielle udviklingsproces kan baseres. 
2. Metoder og værktøjer inden for programmeludvikling 
Dette tema behandler industriel anvendelse af ovennævnte med det formål at 
opbygge værktøjer og metoder til at anvende disse værktøjer i et industrielt miljø. 
3. Økonomiske forhold ved industriel programmelproduktion 
Projekter inden for dette emne vil lægge vægten på det økonomiske synspunkt i 
produktionen af programmelsystemer. Programmel og systemer vil blive anset 
som produkter, der fremkommer ved planlægning og produktion, og som mar­
kedsføres, støttes osv., idet disse aktiviteter udføres i henhold til reglerne for en 
industriel proces. 
27.3. Avanceret informationsbehandling 
27.3.1. Datamater kan i dag løse problemer, når de får en løsningsmodel i form af et program. 
Disse traditionelle systemer, som er udformet til at støtte mennesket ved indsamling 
og behandling af data, er ved at nå grænsen for deres værdi som værktøjer, og der er 
ved at ske en fundamental ændring fra databehandling til videnbehandling, hvilket er 
nøglen til næste datamatgeneration. 
27.3.2. Det niveau af specialiseret uddannelse, som kræves for at konversere med den nuvæ­
rende maskingeneration og dennes relativt rudimentære grænseflade til verden uden-
Nr. C 321/20 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11.83 
for, vil snart blive en uholdbar flaskehals i udviklingen og udbredelsen af informations­
teknologi. 
37.3.3. Til at hjælpe mennesket med at overvinde problemet med at styre en stadig større 
mængde mere og mere sammenhængende informationer er der behov for avancerede 
systemer, som direkte kan registrere information i den form, som det genereres, og 
knytte det til tidligere erhvervet viden (lagret) og skabe ny viden ved at anvende regler 
og logiske slutninger. 
Avanceret informationsbehandling (AIB) vedrører automatisering af indfangning og 
behandling af signaler og automatisering af fornuftslutningsprocesser med det formål 
at kombinere disse to funktioner i et enkelt system, som vil kunne reagere på en »intel­
ligent« måde. 
27.3.4. Der er indtil nu kun registreret få og kun begrænset vellykkede forsøg på at udnytte 
forskningsresultater vedrørende »kunstig intelligens« (AI) i praktiske anvendelser. 
Imidlertid er nogle af betingelserne for industriel anvendelse af AI nu under ændring. 
Fremskridt inden for mikroelektronik og ny processor- og systemarkitektur gør det 
muligt at anvende og yderligere forbedre databehandlingsteknikker til kunstig intelli­
gens. Man har nået det punkt, hvor praktisk forskning og udvikling kan påbegyndes 
inden for begge hovedområder, nemlig signalerkendelse og -behandling samt videnre­
præsentation og -inferens. 
Derudover må arbejdet vedrørende kognitiv ergonomi føre til konstruktionsprincipper 
for menneske-datamat systemer, som fuldt kan støtte brugeren i kommunikationspro­
cessen, og som ikke lider af kunstige begrænsninger på grund af de nuværende mang­
ler inden for datamatudstyr, dets arkitektur og programmel. 
27.3.5. I de senere år er der udviklet eksperimentelle systemer og prototyper f.eks. inden for 
matematisk problemløsning og geometrisk logik til indlæring og til simpel dialog, som 
viser betydelige muligheder for forbedring. Europa er sakket agterud på dette område. 
27.3.6. Formålet med dette program er at nå et stadium, på hvilket industriel udnyttelse af 
avanceret informationsbehandling er mulig i EF. Derfor er forskning og udvikling på 
følgende hovedområder nødvendig. 
27.3.7. Informations- og videnteknik. 
Den forskning og udvikling, som kræves for at nå et stadium, hvor industriprodukter 
kan baseres på ekspertsystemteknologi, omfatter: 
— Udvælgelse af repræsentationsformer for videnbaserede systemer. 
— Metoder til datafangst og udledning af fakta fra data. Der skal udvikles særligt 
materiel og særlige algoritmestrukturer. 
— Syntese af nye og effektive materiel/programmelarkitekturer til at støtte videnba­
serede systemer. 
— Konstruktion af videnbaserede systemer (KBS) på specifikke områder og kontrol 
med deres praktiske opførsel og anvendelighed. 
— Konstruktion og vurdering af værktøjer til konstruktion og implementering, meto­
der til konstruktion, udnyttelse og vurdering af ekspertsystemer. 
27.3.8. Signalbehandling og eksterne grænseflader 
Et AIB-systems grænseflade skal have visse funktioner inden for signalbehandlings-
og genkendelsesområdet, således at det direkte kan indsamle information. Et yderli­
gere mål for forskningsprogrammet er derfor at udvikle signalforståelsen, der gør det 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/21 
muligt for datamater at omdanne observerede datasæt til viden til også at omfatte for­
mulering af regler for ordgenkendelse. 
Forskning i arkitekturer og grænseflader med ønskværdige karakteristika skal yderli­
gere baseres på resultaterne af undersøgelser vedrørende naturlige systemer og 
anvendt psykologi. Modeller af individers kognitive opførsel og gruppers sociale 
opførsel skal føre til konstruktionsretningslinjer, som kan anvendes i praksis. 
Forskningsområderne omfatter: 
— undersøgelser af menneskelig opførsel for at fastlægge ønskede konstruktionstræk 
og uønskede svagheder i grænsefladeprodukter, 
— studier af alternative, formelle repræsentationer af viden om den ydre verden, 
— algoritmer og arkitekturer for signalanalyse, 
— udvælgelse af »kandidater« til genkendelse med tilknyttede sandsynligheder, 
— slutningers rolle i menneskelige genkendelsesprocesser 
— uddragning af semantikken i den menneskelige stemmes modulering, intonation 
osv. 
27.3.9. Information/videnlagring og -anvendelse 
I videnbaser oplagres information, som omfatter vurdering af betydning og værdi, sam­
men med regler for fortolkning; regelteorier kan kontrollere anvendelsen af regler. I 
pegepindsstrukturerede og sammenhængsstrukturerede databaser styrer adgangsmeto-
der afreferering af adgangskriterier. Metoder til automatisk afreferering inden for 
videnbaser er endnu ikke fastlagt. 
Det væsentlige arbejde vil bestå i at udarbejde grænseflader, sprog, materiel og pro­
grammelteknologi til konstruktion, fordeling, funktionel deling og hierarkisk (eller 
anden) strukturering af databaser og videnbaser samt formulering af logiske slutninger 
og dataforespørgslers adgang, fra niveauer lige fra menneskeligt synlige til dem, som 
er indbygget i de nye systemgenerationer. 
27.3.10. Datamatarkitektur 
Den fuldstændige nye gevinst ved logik, lagringsceller og deres forbindelser, som skyl­
des VLSI, gør, at det er lovende at undersøge nye behandlings- og datahåndteringsmo-
deller med f.eks. følgende egenskaber: 
— få celletyper med en høj grad af replikation 
— beregningsmæssig lokalisering i (grupper af) celler 
— kort og regulær styring af datastrøm 
— minimal anvendelse af høj fanout pr. tråd eller ruter 
— høj grad af kontektsmæssig kommunikation mellem celler/grupper/knudepunk­
ter 
— høj grad af asynkront sammenfald mellem celler/grupper/knudepunkter. 
For yderligere at anvende stærkt parallelle arkitekturer, som er økonomisk til rådighed 
gennem VLSI, kræves der forskning i udvikling af algoritmer, som gør parallel evalue­
ring af sprog og miljø mulig. 
27.3.11. Kontruktionsmål og -metoder 
En streng logisk fremgangsmåde ved specifikation og konstruktion, som systematisk 
kan overføres til bevisbare, korrekte implementeringer, revision af faktiske systemer og 
overordnet konsekvenskontrol er områder, som kræver undersøgelse. Teknologivurde-
De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11.83 
ring af risikoregler, mekanismer til validering af ekspertsystemer og metoder til formel 
bevisførelse skal også undersøges. Løbende med anvendelsen af kontinuert drift af 
systemer skal der ske opbygning af fejltolerance- og online-overvågning og af repara-
tionsteknikken for systemerne på alle sikkerhedsniveauer. Datamatsystemsikkerheden 
skal forbedres for at modvirke indtrængningsforsøg. 
Inden for VLSI-konstruktion er kredsløbskompleksiteten stigende mod et niveau, som 
er svært at beherske. Formelle konstruktionsmetoder og -værktøjer skal udvikles for at 
muliggøre hurtig konstruktion af komplekse chips. Kun med »silicon compilers«, som 
indeholder væsentlig teknisk viden, og som gør det muligt for konstruktører at specifi-
ciere deres kredsløb på et højt abstraktionsniveau i forhold til den fysiske implemente­
ring, vil det være muligt at udvikle chips med øget kompleksitet til informationstekno­
logi. 
24.4. Kontorautomation 
27.4.1. Den virkelige langsigtede udfordring inden for kontorteknologi er at støtte en bred 
række ikke-deterministiske hverv udført af »videnmedarbejdere« (langt størstedelen af 
funktionærgruppen) og ikke bare mekaniseringen af et snævert spektrum af strukture­
rede repetitive hverv, såsom maskinskrivning. 
Inden for de næste 20 år forventes kontorautomation at: 
— udgøre det største potentielle enkeltmarked for informationsteknologi anslået til 
100 mia ECU pr. år for hele verden i 1990 sammenlignet med anslåede 29 mia 
ECU til fremstillings- og procesindustrisektorerne tilsammen, 
— tegne sig for størstedelen af den potentielle forbedring inden for den samlede for-
retningseffektivitet, medens produktiviteten i produktionssektorerne sandsynlig­
vis vil se lavere vækstrater end tidligere, 
— medføre fundamentalt nye løsninger i arbejdsfordelingen menneske/maskine og 
menneske/menneske. 
27.4.2. Det ser ud til, at USA og Japan vil komme til at dominere dette marked og i stigende 
omfang eksportere fra et homogent hjemmemarked til Europa, som langt fra er fore­
net. 
Denne dominans støttes af en blomstrende forskning i avancerede ideer, af hvilke den 
fremtidige systemvækst vil afhænge (naturlige sprog, støtte til beslutningstagning 
osv.). I USA investerer ledende virksomheder hver for sig mere på dette område end 
europæisk industri og videnskabelige kredse tilsammen, medens det japanske program 
for femtegenerations datamatsystemer sigter netop mod sådanne anvendelser. 
27.4.3. At overlade denne potentielle omsætning til ikke-europæiske konkurrenter betyder 
ikke alene tab af væsentlig markedsvækst for europæiske leverandører af kontorauto­
mation, men gør hele den europæiske handel og industri afhængig af ikke-europæiske 
kilder på et område, hvor sociale og kulturelle forhold er vigtige og bedst løses lokalt. 
Det betyder indførelse af erhvervspraksis og operationelle standarder på linje med 
fremmede strategier og tab af væsentlige muligheder for at drage fordel af den europæ­
iske kulturs egenart med henblik på at give et mere effektivt og mere attraktivt arbejds­
miljø. Definitionen af målene for kontorautomation og deres mulige virkeliggørelse 
afhænger i høj grad af lokale kulturelle overvejelser og vanskeliggøres af mangelen på 
en tilknyttet videnskabelig disciplin. At forstå samspillet mellem menneskelige fakto­
rer, tekniske muligheder og deres uddannelsesmæssige, sociologiske og industrielle 
konsekvenser kræver evner, som sjældent er til stede i industrielle organisationer. Tek­
nologi alene er ikke tilstrækkeligt. Mennesker er nært knyttet til de systemer, der skal 
udvikles, og forsøg på at indføre dem uden hensyntagen til brugernes kulturelle bag­
grund og forventninger et dømt til at mislykkes. 
26. II. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/23 
27.4.4. Skønt forskning inderi for materiel-teknologi stadig er nødvendig for at yde tilstrække­
lig støtte til kontorsystemkoncepter, er det ved at blive klart, at arkitekturmæssige og 
programmelmæssige overvejelser vil kræve forskernes opmærksomhed, før informati­
onsteknologi vil vinde almindelig hævd på kontoret. 
Ud over dette er det indvirkningen af integrationen af mennesket og informationstek­
nologien, som er den mest kritiske ubekendte, når det skal afgøres, hvor hurtigt nyt 
kontorudstyr indføres. 
Sammenføringen af menneske og datamatnet vil ændre verden drastisk. Derfor vil det 
ikke hjælpe noget at påbegynde intensiv forskning og udvikling vedrørende menne-
ske/maskin-berøringsfladen uden også at undersøge påvirkningen af individet (f.eks. 
uddannelse, selvrespekt), af erhvervsmiljøet (f.eks. antal job, arbejdskvalitet) og af 
samfundet (f.eks. påvirkning af uddannelsessystemet og den demokratiske beslut­
ningsproces). 
27.4.5. I dette perspektiv kommer fem forskningsområder i betragtning: 
— læren om kontorsystemer som en forudsætning og støtte for den strukturmæssige 
og funktionelle analyse og beskrivelse af kontorprocedurer og for hensigtsmæssig 
udformning af kontorprodukter og -systemer; definition afstandarder. 
Tre hovedforskningsområder, som dækker de tre grundlæggende kontoraktiviteter 
(frembringelse/distribution, transmission og lagring/genfinding af information): 
— kontorarbejdspladser; dokumentbeskrivelsessprog, dokumentfrembringelse og 
-distribution, menneske/maskin grænseflade; 
— kontorkommunikationssystemer omfattende lokaldatanet og deres sammenkob­
ling, integreret interaktiv teksttale-billed-video kommunikation og funktioner 
med værditilvækst; 
— arkiverings og -genfindingssystemer til kontorer med vægten lagt på let adgang til 
genfinding af »viden«, indholds- og strukturaddressérbare databaser, kontordoku-
mentsprog. 
Og et femte område: 
— menneskelige faktorer, der rummer alle aspekter af vekselvirkningerne mellem 
menneske og informationsbehandlingssystemer. 
27.5. Datamatintegreret fabrikation (CIM) 
27.5.1. En af de vigtigste grunde til at udvælge dette særlige emneområde er de forventede 
betydelige markedsudsigter (') og den forventede positive virkning på fremstillingspro-
duktiviteten. 
27.5.2. Det generelle mål for datamatintegreret fabrikation (CIM) er at skabe den teknologi­
ske basis for en gradvis indførelse af datamatstøtte i alle faser i den industrielle frem­
stilling af varer. Slutresultatet er fuldt integreret produktion. Fremtidige fremstillings­
systemer vil integrere funktioner såsom datamatstøttet konstruktion (CAD), datamat­
støttet fabrikation (CAM) og datamatstøttet afprøvning (CAT), gennem oprettelsen af 
en fælles database som rygrad i det datamatintegrerede fabrikationssystem (CIM). 
27.5.3. Udtrykket CIM vil blive anvendt til at beskrive denne generelle måde til produktiv og 
fleksibel fremstilling af diskrete dele, som er en konsekvens af en fuldstændig integre­
ring af datamater og/eller automatiske styringssystemer på alle niveauer i fremstil­
lingsprocessen. 
De væsentligste områder for udvalgte F & U-aktiviteter er: 
(') General Electric Corporation i USA har anslået et verdensmarked på 29 mia ECU pr. år i 1991 og ny 
rapport fra Creative Strategies regner med et 760 mio ECU-marked i Vesteuropa for robotteknik i 1986. 
Nr. C 321/24 26. 11.83 
27.5.4. Integreret systemarkitektur: 
— identificering og udvikling af overordnede integrerede systemstrukturer til data­
basesystemer beregnet på teknisk data for totale produktmodeller og fremstillings-
data for anlæg, maskiner og værktøjsmodeller, 
— databasestyringssystemer med henblik på at sikre den nødvendige datakommuni­
kation mellem komponenterne i det integrerede fabrikationssystem og databa­
serne. 
27.5.5. Systemprogrammel og generelt programmel: 
— datamatstøttet konstruktion/datamatstøttet teknik med henblik på at forbedre 
konstruktionsprocessen både med hensyn til afkortning af denne og nøjagtighed 
samt på at opstille totale produktmodeller til senere anvendelse på de forskellige 
stadier i fremstillingsprocessen, 
— datamatstøttede fabrikationssystemer med henblik på at formulere modulære 
CAM-systemstrukturer tilpasset alle anvendelser i alle industrisektorer, 
— datamatstøttet afprøvning/datamatstøttet reparation med sigte på en omkost­
ningsgunstig forbedring i produktkvaliteten, 
— ordresprog med sigte på at udvikle programmelmoduler, som kan generere styre­
programmer ud fra simulationsdata for konstruktion/produktion/afprøvning af 
robotmanipulatorer, datamatnumerisk styrede maskiner og fleksible fremstillings­
systemer. 
27.5.6. Maskinstyring: 
— automatiseret samling og samledriftssystemer med sigte på at oprette fuldt auto­
matiserede samlesystemer, 
— robotoperativsystemer, hvor fremtidige områder for robotanvendelse vil stille 
andre krav end de nuværende, 
— billeddannelse (total og styring), hvor fremtidige systemer vil kræve anvendelse af 
kompleks billeddannende »føleinput« til CIM-anvendelse på sådanne områder 
som samling, spåntagende bearbejdning, afprøvning osv. 
— datamatnumerisk styrede værktøjsmaskiner (CNC-maskiner), hvor nye anvendel­
sesområder inden for metalformning og andre steder i maskinindustrien forventes 
at opstå. 
27.5.7. Komponenter: 
— følere, inden for hvilke fremskridt er nødvendige for den fremtidige udvikling af 
avancerede automatiserede fremstillingssystemer, 
— mikroelektroniske subsystemer med sigte på at integrere hele styresubsystemer på 
en enkelt chip. 
27.5.8. Derudover foreslås operative modeller som en tilskyndelse til at holde det foreslåede 
F & U-program målorienteret, og som en konsekvens af CIM-udviklingens og -frem­
stillingens talrige afsætningsmuligheder. 
Det foreslås, at en række pilotanlæg/avancerede udviklingscentre opbygges for at 
demonstrere avancerede datamatintegrerede fremstillingssystemer. 
Pilotanlæggene/de avancerede udviklingscentre vil senere kunne danne basis for mere 
permanente forskningscentre eller ekspertcentre, hvor yderligere forskning og udvik­
ling kan foregå, og hvor der kan ske industriel rådgivning. Disse centre vil også kunne 
virke som afprøvningssteder for forsøg og vurdering af datamatintegrerede fabrikati-
onsteknikker samt for oplæring og uddannelse. Arbejdet ved disse centre bør foregå 
som et samarbejde mellem private virksomheder og universiteter eller andre offentlige 
forskningsinstitutioner. Ved at placere sådanne centre i forskellige medlemsstater vil et 
langsigtet samarbejde mellem forskere inden for EF og udefra kunne lettes og frem­
mes. 
26. 11.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/25 
27.5.9. Pilotanlæg/avancerede udviklingscentre bør i første omgang oprettes for mindst tre 
vigtige aktiviteter, nemlig: 
— fremstilling af tunge, præcisionsbearbejdende dele eller moduler til værktøjsma­
skiner eller motorer, 
— serieproduktion af elektromekaniske produkter såsom husholdningsapparater og 
ydre enheder til IT, 
— produktion af højpræcisionskomponenter eller moduler såsom medicinske instru­
menter. 
Pilotanlæggene/de avancerede udviklingscentre vil også give on-the-job oplæring og 
uddannelse for både ingeniører og ledende personale. 
INFRASTRUKTURFORANSTALTNINGER — INFORMATIONSUDVIKLINGSSYSTEM 
(IES) 
28. Som nævnt i punkt 22 til 24 kan et samarbejdende forskningsarbejde i så stor skala 
som planlagt inden for Esprit ikke bare baseres på koncentrering af forskningsgrupper 
og infrastruktur i nogle få priviligerede centre. 
Selv om man teoretisk kan tænke sig dette, er problemerne ved en sådan løsning langt 
større end fordelene ved samarbejdet. 
29. For at sikre et effektivt samarbejde mellem forskellige deltagere, som er geografisk 
spredt, er det nødvendigt at oprette en infrastruktur til opfyldelse af informationsud-
vekslingsbehovet. 
30. Alle deltagerne i F & U-projekterne og mange andre — også medlemsstaternes myn­
digheder — vil få behov for let adgang til dokumentation om Esprit, om de forskellige 
berørte tekniske områder og om tilsvarende aktiviteter andetsteds. Dette kræver let 
adgang til hyppigt ajourførte databaser. 
31. Projektadministratorerne vil behøve let adgang til projektstyringsinformation, projekt­
styringsværktøjer og programmelenheder og behøve et hurtigt og effektivt meddelel-
sessystem samt tekstforberedelsesfaciliteter. De faciliteter, der oprindelig blev oprettet 
for Esprit's pilotfase, må gradvis forbedres. 
32. De, som er involveret i udvikling og anvendelse af programmel, skal have adgang til 
programmeludviklingsværktøjer i et gradvis mere integreret miljø, og de, som har med 
datamatstøttet konstruktion (CAD) og grafisk information at gøre, vil få behov for 
adgang til omfattende værktøjer til udarbejdelse, styring og transmission af sådan 
information ved hjælp af avancerede ydre enheder (graflæsere, dataskærme, plottere 
osv.). 
33. De fleste af forskningsgrupperne vil uafhængig af deres områder også behøve adgang 
til andre datamatfaciliteter og -miljøer ofte på forskellige maskinmodeller. 
34. Funktionskravene til et informationsudvekslingssystem (IES), som opfylder alle disse 
behov, blev defineret af den fælles arbejdsgruppe nedsat af Kommissionen og indu­
strien. 
35. Det særlige ved IES i Esprit-sammenhæng er, at det skal være et værktøj for forsk­
ningsarbejde og ikke et forskningsemne i sig selv. Implementeringen af IES skal 
kunne muliggøre hurtig indførelse af de seneste resultater fra F & U, men systemet 
skal selv være baseret på gennemprøvet teknologi og tjenesteydelser. 
36. Baseret på en vurdering af de faciliteter som allerede står til rådighed, eller som vil 
blive tilgængelige på kort eller lidt længere sigt og på behovet for, at systemet skal 
kunne udvikles i takt med brugerkravene og drage nytte af teknisk udvikling, blev de 
grundlæggende krav: 
— datamatbaseret meddelelses- og konferenceservice, 
Nr. C 321/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11.83 
— fælles tekstforberedelsesfaciliteter, 
— informationsgenfinding (dokumenter og andet), 
— integreret programmeludviklingsmiljø, herunder faciliteter til filoverførelse, fjern­
styret programkørsel og alle aspekter i forbindelse med styring af programmelle­
vetid. 
— grafiske faciliteter, til at begynde med via facsimile, især digitalfacsimile; men 
senere overførsel af grafisk information direkte mellem datamatsystemer, efter­
hånden som kodningsmetoder og transmissionsmuligheder udvikles, må ikke ude­
lukkes. 
37. Disse kravs mangeartethed og forskellighed og den naturnødvendige mangel på et 
præcist overslag over dataomfang, antal brugere osv. og deres stigningstakt i løbet af 
de næste 10 år gør det nødvendigt, at systemet er fleksibelt, evolutivt og fast baseret på 
europæiske og internationale standarder. 
OMFANGET AF ESPRIT-INDSATSEN 
38. De foregående punkter har angivet: 
— teknologimålene, 
— selektive kriterier ved udformningen af programmet, 
— de fem indbyrdes forbundne hovedemner plus den foreslåede IES-infrastruktur. 
En omhyggelig analyse af de nødvendige ressourcer til gennemførelse af programmet 
og virkeliggørelse af målene er gennemført. Ressourcerne er resumeret herunder og 
placeret i en bredere sammenhæng. 
39. De væsentligste anvendte grænsebetingelser er det nuværende niveau for finansielle 
og menneskelige ressourcer i industrien og i universitetsverdenen, det nuværende 
omfang af offentlige udgifter i medlemsstaterne og de samlede investeringer i F & U 
hos vore hovedkonkurrenter. 
Fra et industrielt synspunkt anses det også for vigtigt, at der foregår en opdeling i 
udvikling, produktorienteret F & U og mere langsigtet prækonkurrencemæssig F & U. 
40. EF's IT-industri producerer varer og serviceydelser i et omfang på ca. 40 mia ECU om 
året og anslås at bruge ca. 5 mia ECU om året inden for F & U, hvilket svarer til ca. 
10 % af de samlede F & U-udgifter i EF. 
Hvis samme fordeling opretholdes inden for den offentlige sektor, anvendes der yder­
ligere 2-2,5 mia ECU om året på F & U inden for IT, hvilket skulle bringe de samlede 
udgifter inden for F & U i IT til 7-8 mia ECU om året i EF. Dette svarer til ca. 20 % af 
den samlede indsats i verden på dette område. 
41. Forudsættes det, at EF's industri må sigte mod at nå op på en andel af leverandørsi­
den af verdensmarkedet, som svarer til EF's andel af dette marked på aftagersiden, dvs. 
30 %, fører tallene i foregående afsnit til den konklusion, at mens EF's IT-industri alle­
rede gør en stor indsats inden for F & U, og på nogle områder faktisk bruger en større 
andel af omsætningen på F & U end dens hovedkonkurrenter, er denne indsats ikke 
tilstrækkelig i forhold til omfanget af de beløb til F & U, som anvendes af dens kon­
kurrenter eller i forhold til størrelsen af målmarkedet. Det relativt ringe omfang er 
endnu mere kritisk set i sammenhæng med arbejdets art, hvilket får virksomheder til at 
prioritere kortsigtede produktorienterede aktiviteter — hvis de da ikke bare koncentre­
rer sig om fejlfinding i stedet for langsigtet strategisk F & U, som skal danne basis for 
den næste produktgeneration. 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321 /27 
42. En væsentlig forøgelse og en væsentlig rationalisering bliver derfor nødvendig. Det 
første vil kræve en forholdsvis lang opbygningstid, mens det sidste kan startes umid­
delbart. 
43. Skønt Esprit er udformet til at fremme en sådan rationalisering frem for at medføre en 
afgørende forøgelse af finansielle ressourcer, må omfanget af den indsats, programmet 
vil medføre, være proportional med den virkning, der tilsigtes opnået hermed. 
En sådan indsats kan generelt måles i markedstermer og løbende anvendte beløb. De 
samlede industrielle investeringer i forskning og udvikling inden for IT i EF kan 
anslås til ca. 5 mia ECU om året. Af disse anvendes en uvæsentlig del i Europa på 
langsigtet prækonkurrencemæssig F & U i sammenligning med 5-10% hos vore 
væsentligste konkurrenter. 
44. For at have mening og for at stimulere den nye strategiske tænkemåde, som skal være 
basis for definitionen og gennemførelsen af F & U-programmet, bør en EF-interven-
tion stimulere en fælles langsigtet indsats inden for prækonkurrencemæssig F & U i 
samme størrelsesorden (dvs. mindst 5-10% af den nuværende, samlede industrielle 
indsats). 
Konklusionen af samtalerne med industrien, regeringerne og videnskabskredse anty­
dede i betragtning af de rent fysiske begrænsninger for en realistisk og gradvis kapaci­
tetsopbygning, at en første indsats inden for prækonkurrencemæssig langsigtet F & U 
på ca. 2 000 mandår om året fra og med tredje år ville være en rimelig og realistisk 
målsætning. Vedlagte tabel 1 illustrerer, hvorledes ressourcer til aktiviteter, som startes 
i første fase, vil blive bygget op i løbet af de fem første år (1984 til 1988) og afvikles i 
løbet af de næstfølgende år. Når anden programfase planlægges, forventes et lignende 
mønster for fordeling af ressourcerne for årene 1989 til 1993, som i det mindste de før­
ste 3-4 år af anden fase vil fastholde (eller muligvis let forøge i faste priser) den årlige 
ressourceanvendelse. 
45. Omregningen af disse tal til budgetoverslag fører i henhold til den nuværende industri­
elle praksis til en samlet anslået investering for den første femårsfase på ca. 1 500 mio 
ECU. Dette svarer i det store og hele til 6 % af de samlede industrielle F & U-investe-
ringer inden for IT i EF, hvilket stemmer med vore hovedkonkurrenters anvendelse, og 
hvilket er gennemførligt. På basis af et gennemsnitligt bidrag på 50 % vil den budget­
mæssige belastning for EF blive 750 mio ECU, herunder omkostninger til programfor­
valtning samt adgang til og anvendelse af informationsudvekslingssystemet. 
ESPRIT PROGRAMMET 
Ressource-resumé (mandår) 
Aktiviteter startet i første fase (1984 til 1988) 
Projekt er påbegyndt i 
år 
0 
1 
2 
3 
4 
5 
I alt/Mandår Pilot­
projekter 
0 
230 
230 1984 
1 
325 
420 
745 1985 
2 
327 
551 
547 
1425 1986 
3 
192 
629 
766 
328 
1 915 1987 
4 
125 
540 
670 
428 
204 
1 967 1988 
5 
30 
519 
545 
450 
276 
92 
1912 1989 
6 
20 
440 
256 
180 
140 
736 1990 
7 
68 
85 
125 
278 1991 
8 
45 
105 
150 1992 
9 
80 
80 1993 
10 
60 
60 lait 
999 
2 679 
2 668 
1 530 
790 
602 
9 268 
Nr. C 321/28 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11.83 
OPERATING SYSTEMS 
& APPLICATIONS PROGRAMS 
THEORIES 
METHODS 
& TOOLS COMPUTER-AIDED DESIGN 
MEMORY AND STORAGE 
MECHANISMS 
lll-V 
MATERIALS 
DIGITAL SWITCHING & TRANSMISSION 
OFFICE SYSTEMS 
SCIENCE 
DISPLAYS 
y g ni z oo HUMAN-MACHINE 
INTERFACE co 
LU 
h-co >-co 
LU 
O INFORMATION 
STORAGE & RETRIEVAL 
INTELLIGENT SENSORS 
NOVEL PROCESSING ARCHITECTURES 
SILICON PROCESSING 
ALGORITHMS z O 
Z O o o 
LU 
LT 
Z 
CC 
LU 
a. EXPERT 
SYSTEMS 
KNOWLEDGE REPRESENTATION LU 
CO 
m2 
2H <w 
O i_ 
zz 
< LU 
UJ2 
mLU 
LU< 
z o 
z 
CC 
LU 
LU 
z 
CD z 
LU 
LU 
O 
Q 
LU 
—I £ O Z 
F/gMr 7 
Overblik over indbyrdes afhængighed mellem F & U-emner 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/29 
AFSNIT III 
FORESLÅEDE AKTIONER 
Hvorledes skal Esprit ledes 
FORESLÅEDE AKTIONER 
1. Iværksættelsen af et teknologifremstød i EF, som kan bringe os teknisk på linje med — 
om ikke foran — vore væsentligste konkurrenter inden for de næste 10 år, er et .så ambiti­
øst mål, at det vil kræve en fælles indsats i den størrelsesorden, som er nævnt i det foregå­
ende. Kun et program i tilstrækkeligt omfang vil kunne trække på alle i EF, som kan yde 
et reelt bidrag til F & U og til anvendelsen deraf, nemlig store og små industrivirksomhe­
der, forskningsinstitutter, universiteter og enkeltpersoner. 
På denne måde vil det blive muligt at nå en koncentration af menneskelige og finansielle 
ressourcer, som svarer til målene. 
2. Esprit er i den forbindelse opbygget som et program, gennem hvilket 
a) tilstrækkelige midler vil blive stillet til rådighed til i EF inden for aftalte strategiske 
teknologiske rammer at starte samarbejdsprojekter om prækonkurrencemæssig indu­
striel F & U, som har direkte fællesskabsinteresse og -karakter. 
b) Systematisk samarbejde skal fremmes mellem medlemsstaternes myndigheder, aka­
demiske institutioner, industrien og EF om definition, vurdering og tilpasning af 
F & U enten direkte eller indirekte defineret i Esprit's tekniske program med henblik 
på at nå til en optimal koordinering af indsatsen og anvendelsen af ressourcer for 
hele IT-arbejdet i EF. 
c) Infrastrukturelle og organisationsmæssige faciliteter skal oprettes til sikring af 
omhyggelig udvælgelse, gennemførelse, styring og overvågning og passende udbre­
delse af resultaterne af aktionerne. 
3. Da programmet fortrinsvis er industrielt, skal midlerne stilles til rådighed af industrien i 
første omgang. EF's bidrag vil blive væsentligt for at nå den ønskede koncentration i tid 
og størrelse. 
4. Definitionen af de strategiske tekniske mål skal baseres på industriens forslag under hen­
syntagen til bredere nationale mål og EF-mål og skal underbygges med en systematisk 
analyse af sektorerne. For så vidt angår de F & U-projekter, som støttes finansielt, skal 
Esprit give den bedste dækning af det udvalgte spektrum af nøgleteknologier samt deres 
mulige spin-offs og forløbere. 
5. Set i dette perspektiv vil industriel F & U være baseret på to brede projektklasser: 
5.1. Projekter, som afhænger af en omfattende infrastruktur og omfattende ressourcer både 
menneskeligt og finansielt, og som forudsætter, at der er væsentlige investeringer til stede 
til anvendelsesorienteret F & U. For at sådanne aktiviteter kan udarbejdes og gennemfø­
res med positivt resultat, skal der være et klart og konstant strategisk sigte, så der bliver 
den nødvendige kontinuitet og bredde til at høste udbytte på lang sigt. Sådanne mellem-
Nr. C 321 /30 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
til langsigtede systemopbyggede F & U-aktiviteter, som i dette papir vil blive kaldt A-pro­
jekter, er den strategiske rygrad i Esprit. Denne type projekters andel af den samlede 
indsats vil afspejle de medvirkendes bidrag inden for grundlæggende F & U for informa­
tionsteknologi i EF. 
5.2. Ud over disse er der en anden række projekter, som vil kræve forholdsvis mindre ressour­
cer. Sådanne aktiviteter, som vil blive kaldt type B-projekter, vil kunne spænde fra meget 
langsigtede teoretiske F& U-projekter til relativt kortsigtede meget specifikke F & U-pro-
jekter. Disse vil generelt have tendens til i væsentlig grad at afhænge af en fleksibel infra­
struktur og individuel tænkning frem for en systembaseret fremgangsmåde og forventes at 
ville udgøre en væsentlig andel af den samlede indsats under Esprit. 
6. For at skabe de rette betingelser for en optimal udvikling af begge disse aktivitetstyper 
foreslås det, at Esprit-programmet, som er planlagt for en tiårsperiode, opdeles i en første 
fase på fem år med en årlig ajourføring af det detaljerede arbejdsprogram og en samlet 
gennemgang efter 2V6 år. Denne programstruktur vil sikre det langsigtede perspektiv for 
de større projekter og fleksibilitet for de mindre og gøre det muligt når som helst at ændre 
retning i lyset af resultater og den teknologiske udvikling. 
7. For at gennemføre dette er det nødvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne arbej­
der snævert sammen, samt at der foregår en løbende overvågning af sektoren, så teknolo­
giske mål og tendenser erkendes i tide. Den administrative infrastruktur skal opbygges til 
sikring af en ajourføring af arbejdsprogrammet og tilpasning til de faktiske behov. Der 
skal ske en objektiv og præcis vurdering af arbejdet, kontrakter skal administreres, de for­
skellige projekter koordineres og resultater udbredes. 
8. Disse aktiviteter skal gennemføres af Kommissionen efter udtalelse fra Det rådgivende 
Udvalg for forvaltning og koordinering (CCG), som nedsættes ved Rådets afgørelse, og 
hvis medlemmer skal udnævnes af Kommissionen med samtykke fra medlemsstaternes 
regeringer. Sammensætning af og hverv for et sådant rådgivende udvalg er angivet i 
udkast til Rådets afgørelse om oprettelse af sådanne udvalg, som netop er foreslået Rådet 
af Kommissionen ('). 
DETALJERET DEFINITION OG AJOURFØRING AF ARBEJDSPROGRAM 
9. Det tekniske bilag til udkastet til afgørelse angiver i del A hovedretningslinjerne for det 
foreslåede F & U-arbejde samt nogle af de vigtigste indfaldsvinkler og mål, som allerede 
nu kan fastlægges. 
Oplysningerne heri er efter Kommissionens mening tilstrækkeligt klare og detaljerede til 
at fastlægge den samlede arbejdsramme, dens generelle omfang og forventede indfly­
delse, når der sammenlignes med teknikkens nuværende stade i Europa og i verden som 
helhed. Dette arbejdsprogram sigter imidlertid ikke mod at definere og vurdere konkrete 
F & U-projekter. 
10. I en så hurtigt udviklende sektor som IT, hvor den gennemsnitlige produktlevetid er 3 år, 
vil det være illusorisk og vildledende at prøve ab initio at definere detaljerede aktiviteter 
og tidsplaner for de næste 5 år. Et arbejdsprogram, som giver mening, kræver løbende 
overvågning og skal revideres mindst en gang om året. Det må yderligere forventes, at 
særlige forhold kan nødvendiggøre revision af visse aktioner hurtigt, når som helst i løbet 
af året. 
For at sikre dette og tage højde for andre mulige nødsituationer vil det blive nødvendigt 
med en smidigere beslutningsmekanisme end en afgørelse i Rådet. En sådan mekanisme 
(') KOM(83) 143 af 16. marts 1983. Meddelelse fra Kommissionen til Rådet om strukturer og procedurer for 
fælles politik inden for videnskab og teknologi (EFT nr. C 113 af 27. 4. 1983, s. 4). 
26. 11. 83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/31 
skal fra begyndelsen sikre en kontinuerlig beslutningsproces og kunne reagere hurtigt og 
effektivt, når en beslutning kræves her og nu. 
11. Derfor foreslås det, at der udarbejdes mere detaljerede arbejdsplaner for den daglige pro­
gramimplementering, og at disse ajourføres af Kommissionen i samarbejde med Det råd­
givende Udvalg for forvaltning og koordinering. 
Generelt skal et sådant arbejdsprogram udarbejdes for hver 12 måneder omfattende en 
detaljeret beskrivelse af aktiviteterne det første år(') og en mindre detaljeringsgrad for 
aktiviteterne de følgende 4 år. Et udkast forelægges og drøftes i Det rådgivende Udvalg 
for forvaltning og koordinering tre måneder før tolvmåneders perioden, der refereres til, 
og udkastet vedtages senest i løbet af den første måned i en sådan tolvmånedersperiode. 
Hyppigere revisioner eller delvise ændringer, som måtte blive nødvendige, skal være 
mulige på et hvilket som helst tidspunkt. 
På denne måde kan en rullende plan udarbejdes inden for det generelle program, som vil 
gøre det muligt for Esprit at blive holdt ajour og virke effektivt i lyset af den erfaring, som 
indvindes gennem Esprit-projekterne, gennem konkurrenternes fremskridt og gennem til­
bagemeldinger fra de væsentlige berørte i Europa og uden for. 
12. Et første udkast til et sådant mere detaljeret arbejdsprogram er under udarbejdelse af 
Kommissionen med passende samråd, og det vil tage hensyn til ajourførte oplysninger fra 
en række forberedende undersøgelser (som blev påbegyndt i slutningen af sidste år), og 
som vil være til rådighed fra juni 1983 at regne. Et endeligt udkast til arbejdsprogram for 
årene 1984 til 1988 vil være klar i september 1983. 
13. For at gøre det lettere for Det rådgivende Udvalg for forvaltning og koordinering at 
udtale sig om dette første program, så snart Esprit er vedtaget, er der påbegyndt indgå­
ende drøftelser med medlemsstaternes myndigheder gennem det embedsmandsudvalg 
(SEC), som blev nedsat for pilotprojekterne, og som skal arbejde videre, indtil den for­
melle definition af programmet foreligger. 
14. På grund af de ambitiøse langsigtede mål og de tekniske måls komplekse og udviklings­
mæssige natur forventes et program som Esprit at kræve revision og/eller ændringer af de 
bredere retningslinjer over en periode på flere år. 
Derfor foreslås en første fase på fem år, selv om programmet er planlagt til at vare 10 år. 
Før slutningen af det fjerde år af første fase vil et nyt forslag blive udarbejdet vedrørende 
anden programfase i lyset af erfaring og resultater indtil dato. 
Der er flere grunde til' at foreslå et femårsprogram inden for en tiårsramme. De vigtigste 
er: 
— Esprit forventes at give kortfristede resultater under arbejdet med de mellem- og 
langsigtede mål, som kræver kontinuitet ud over 5 år, uafhængigt af de midler, som 
stilles til rådighed; 
— Esprit's indvirkning afhænger lige så meget af forventning og erfaring fra F & U-
samarbejde som af kvaliteten af forskningsarbejdet. Dette indebærer behov for konti­
nuitet over en længere periode. 
Den anden mulighed, straks at foreslå en afgørelse med 10 års varighed, blev ikke valgt, 
da det er praktisk umuligt at udarbejde blot et program i grove linjer ud over en tidshori­
sont på fem år inden for dette område i hurtig udvikling. 
(i) Ved år menes her tolvmånedersperioder, som påbegyndes med den første måned efter vedtagelsen af 
dette program i Rådet. 
Nr. C 321/32 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26.11.83 
FINANSIEL STØTTE 
15. På grund af den forskellige størrelse af og de forskellige krav til projekterne (type 
A- & B-projekter) og i mange tilfælde også på grund af afvigende gennemførelsesmåder 
og for at få det bedste ud af alle bidragydere, er forskellige fremgangsmåder for deres ind­
pasning i Esprit-programmet nødvendige især med hensyn til støttens art og omfang af 
kriterierne for at komme i betragtning. 
16. For projekter af strategisk karakter (type A-projekter) foreslår Kommissionen, at omfan­
get af finansiel støtte fra ÉF's side bliver 50 % i form af tilskud. De resterende 50 % skal 
generelt indskydes af industrien selv. 
Graden af finansiel deltagelse fra industriens side må ses som en målestok for, i hvor høj 
grad industrien selv tror på behovet for arbejdet. Når de nationale myndigheder derfor på 
den ene eller anden måde træder finansielt til, vil Kommissionen fra sag til sag bedømme 
situationen ud fra det generelle princip. 
17. De mindre projekter (type B) rejser andre spørgsmål. I princippet mener Kommissionen, 
at normen for disse bør være 50 % bidrag fra EF. 
Mulige varianter kan imidlertid tænkes efter de retningslinjer, som følgende eksempler 
giver: 
(a) Hvor en anmodning om industriel støtte kommer fra små og mellemstore virksom­
heder eller andre med begrænsede midler, vil EF-støtte et godt stykke over 50 % und­
tagelsesvis kunne overvejes. I sådanne tilfælde kan særlige arrangementer vedrø­
rende adgang til eller udnyttelse af resultaterne også påtænkes. 
(b) I ganske særlige tilfælde, hvor forskningsforslaget forelægges af akademiske instituti­
oner, som ikke har kunnet sikre sig en industriel partner eller sponsor, fordi det fore­
slåede arbejde er for avanceret for industrimedvirken i de tidlige stadier, og hvis 
Kommissionen er overbevist om, at det tekniske indhold af arbejdet er så enestå­
ende, at det bør støttes trods manglende industriel støtte, kan forslaget til at begynde 
med støttes med op til 100%. I så tilfælde vil man imidlertid udarbejde en frem­
gangsmåde, ifølge hvilken projektet bliver startet under den forudsætning, at indu­
strien overtager en rimelig del af finansieringen, når projektet har nået sådanne forud 
aftalte mål, at gyldigheden af den valgte metode er bevist. 
PROJEKTUD VÆLGELSE 
18. For at komme i betragtning til støtte skal projekterne foreslås af virksomheder eller orga­
nisationer med hjemsted i og som generel regel i gang med F & U-arbejde i EF. Projek­
terne skal gennemføres i EF. 
Forslagene skal forelægges Kommissionen efter en åben indkaldelse offentliggjort i De 
Europæiske Fællesskabers Tidende. 
19. Følgende hovedkriterier ud over teknisk kvalitet vil som regel blive anvendt ved vurde­
ring af alle projekter: 
— industrielt strategisk bidrag i relation til Esprit's mål, 
— fællesskabsdimension, 
— teknisk og videnskabelig samt ledelsesmæssig evne til at gennemføre det foreslåede 
arbejdsprogram, 
— planer i forbindelse med tilgængelighed og udnyttelse af resultaterne. 
26. 11.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/33 
20. Udledt af de generelle ovenstående principper påtænkes følgende specifikke retningslin­
jer (vedrørende de forskellige elementer i projektudvælgelsen). 
20.1 For større projekter (type A) vil deltagelse af mindst to virksomheder, hvoraf det ene ikke 
effektivt må være det andets datterselskab og som ikke må have hjemsted i samme med­
lemsstat, være et ufravigeligt krav. 
Der er ingen særlige krav om formen af en sådan samdeltagelse, som kan strække sig fra 
hovedkontrahent/underkontrahentforhold til joint venture om et konkret projekt. 
20.2 For de mindre projekter (type B) vil en sådan multinational deltagelse, skønt den ikke 
kræves, være en væsentlig faktor alt andet lige. 
For at bevare fællesskabsdimensionen i tilfælde af at forslag fra en enkelt medlemsstat 
skal overvejes, må der forhandles særlige arrangementer for at sikre en passende udbre­
delse af og adgang til forskningsresultaterne. 
21. Der skal med jævne mellemrum åbent indkaldes forslag for alle projekter. Alle projekter, 
som er rettidigt indsendt, vil blive gennemgået alene ud fra deres kvalitet, og en udvæl­
gelse vil ske inden for de tildelte budgetgrænser. 
22. Alt andet lige vil faktorerne ved bestemmelse af tildeling af midler og valg af projekter 
være den samlede tekniske kvalitet af forslaget og forslagsstillerens evne til at levere 
resultaterne. Hvor mange gode, konkurrerende projekter ligger på bordet, vil princippet 
være, at der bliver givet tilstrækkelig støtte til det bedste frem for at sprede støtten tyndt 
over alle de gode. 
PROGRAMSTYRING 
23. Det samlede ansvar for programstyringen vil bero hos Kommissionen. Samtidig vil der 
blive brug for gode råd fra medlemsstaterne, industrien og den akademiske verden og 
drøftelser med disse instanser, dersom der skal gennemføres koordinerede effektive aktio­
ner. Sådan rådgivning og sådanne drøftelser vil ske gennem et rådgivende udvalg for for­
valtning og koordinering (CCG) udpeget af Kommissionen med samtykke fra medlems­
staternes regeringer. 
24. Parallelt med denne formelle rådgivende struktur vil Kommissionen føre drøftelser med 
industrien, og når det er relevant, med den akademiske verden og forskningsinstitutter. 
Disse drøftelser skal tilrettelægges således, at små og store IT-virksomheder såvel som 
brugerne, universiteterne og forskningsinstitutterne vil få lejlighed til at fremføre deres 
synspunkter og forelægge forslag for Kommissionen om alle væsentlige emner vedrø­
rende indhold, struktur og gennemførelse af programmet. 
1 I den forbindelse har Kommissionen til hensigt at oprette såvel industrielle som viden­
skabelige rådgivningsorganer. 
25. Bortset fra den mere traditionelle finansielle og tekniske overvågning af kontrakterne vil 
programstyringen sikre: 
— at projekter indkaldes og udvælges i overensstemmelse med de aftalte strategiske 
mål, 
— at mål og arbejdsprogram overvåges og ajourføres, så de stadig er strategisk gyldige, 
— at alle kvalificerede virksomheder, forskningsinstitutter og universiteter får lejlighed 
til at bidrage, og at der gøres optimal brug af de disponible videnskabelige ressour­
cer, 
— at der skabes og fastholdes en koordinering mellem de forskellige aktioner og forsk­
ningsprojekter, 
Nr. C 321/34 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
— at alle, som måtte have nytte deraf, får kendskab til oplysninger om løbende og plan­
lagte aktiviteter og resultater heraf, 
— at oplysninger vedrørende standardiseringsspørgsmål udbredes og overvejes i til­
strækkeligt omfang. 
26. En organisation med avancerede databehandlings- og kommunikationsfaciliteter vil blive 
oprettet med en kerne af administrativt personale til sikringen af kontinuitet og grund­
læggende infrastruktur, hvortil kommer et vist videnskabeligt personale. 
Gennem denne infrastruktur vil det blive muligt på et hvilket som helst tidspunkt at få de 
nødvendige forvaltningsmæssige oplysninger om alle løberide, færdige eller planlagte 
aktiviteter til vurdering af særlige foranstaltningers effektivitet og til definition — på et 
tidligt tidspunkt — af korrektioner, hvor dette synes nødvendigt. Hurtige ajourføring af 
filer og adgang til data vil blive mulig gennem en tilslutning til det informationsudveks­
lingssystem, som skal oprettes for at dække kommunikationsbehovet hos alle deltagere i 
Esprit, som kort beskrevet i afsnit II, pkt. 28 til 37. 
UDBREDELSE AF OPLYSNINGER, ADGANG TIL OG UDNYTTELSE AF 
RESULTATER 
27. Esprit er et program bestående af prækonkurrencemæssig forskning. Dette betyder, at 
resultaterne generelt ikke umiddelbart kan anvendes på markedet, men normalt vil kræve 
en yderligere F & U-fase, ud over hvad der er dækket under programmet, før markeds-
klare produkter eller processer kan foreligge. 
28. På den anden side er en primær begrundelse for Esprit den virkning, programmet vil få 
ved at fokusere en »kritisk masse« af forskning på udvalgte nøgleområder inden for stra­
tegisk teknologi. Programmet er udarbejdet med det formål at give EF's industri de tek­
nologiske værktøjer, som vil gøre det muligt for den at forbedre sin konkurrenceevne på 
verdensmarkedet. For at opfylde disse krav vil en tilstrækkelig udbredelse af oplysninger 
om planlagt og løbende arbejde, om de mulige resultater og deres udnyttelse være af fun­
damental betydning. Der vil blive taget hensyn til forskellige former for information, de 
forskellige grupper, som skal informeres, og disses interesser. For så vidt angår de viden­
skabsmænd, som direkte er berørt af forskningen, har Kommissionen til hensigt at tilret­
telægge eller give stødet til en række workshops opdelt efter forskningsemne, under 
hvilke oplysninger vedrørende forskningsarbejdet vil kunne udveksles på et ret uformelt 
grundlag. Deltagere skal inviteres og bidrage aktivt gennem fremlæggelse af deres arbejde 
og det stadium, det har nået. Kvalificerede observatører fra institutioner, som ikke direkte 
er involveret i Esprit-arbejdet, men som har en legitim interesse i at deltage, vil kunne 
inviteres. Dette vil give en konkret infrastruktur, der kan sikre, at de, som er involveret i et 
specielt forskningsarbejde i Europa, holder sig i kontakt med hinanden og får oplysninger 
om, hvad de hver for sig arbejder med. På denne måde vil fremtidigt samarbejde og de 
/ac/o-koordinering reelt blive fremmet. 
29. Bortset fra denne mere specifikt tekniske løsning henvendt til det forskende personale, 
skal der oprettes en mere omfattende clearing house-struktur, som skal indsamle systema­
tisk information om løbende arbejde og intellektuel ejendomsret, som skal meddeles af 
kontrahenterne, og som f.eks. gennem særlige konferencer eller via det informationsud­
vekslingssystem, som skal oprettes for alle deltagerne i Esprit, vil kunne stilles til rådig­
hed for disse. 
I den forbindelse vil Kommissionen som generel regel forbeholde sig ret til frit at kunne 
offentliggøre og udbrede rapporter om arbejde udført inden for Esprit. 
30. Adgang til og udnyttelse af resultaterne rejser andre spørgsmål. Esprit er kendetegnet ved 
det faktum, at: 
26. 11.83 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 321/35 
— industrien selv betaler en væsentlig del af omkostningerne, 
— de væsentlige mål kun kan nås, når og hvis industrien selv kommercielt og rentabelt 
udnytter resultaterne. 
Disse betingelser eksisterede, da Esprit-pilotprojekterne blev planlagt, og de gælder i 
princippet for andre projekter, som finansieres af EF. 
31. Retningslinjerne for disse projekter er, at ejendomsretten og retten til at udnytte enhver 
information og industriel rettighed stammende fra kontraktarbejdet (projektoplysninger) 
normalt vil bero hos kontrahenterne. 
32. De detaljerede arrangementer mellem kontrahenter, som deltager i samme projekt, vil 
blive overladt til dem selv, idet Kommissionen blot vil sikre, at konkurrencereglerne ikke 
overtrædes. Hvad aftalerne end måtte gå ud på, skal de sikre, at hver deltager i samme 
projekt i hele projektets løbetid til gennemførelse af sin del af arbejdet er sikret første-
håndsadgang til resultaterne af de andres arbejde. 
33. For at udnytte den samlede synergetiske virkning, som en EF-aktion er beregnet på at 
fremme, skal der også åbnes mulighed for, at en projektgruppe får priviligeret adgang til 
projektviden fra en anden gruppe, som arbejder på et andet projekt inden for Esprit-ram­
men, hvis sådanne oplysninger muliggør bedre eller hurtigere resultater af dette projekt. 
34. For at øge konkurrenceevnen inden for EF-industrien er det nødvendigt, at andre indu­
strivirksomheder i EF, som ikke deltager i et konkret projekt, men som vil have mulighed 
for at udnytte dets resultater, og som ønsker at gøre dette, får lejlighed til at erhverve ret­
tighederne. Betingelserne herfor forhandles på kommerciel basis og under hensyntagen til 
de oprindelige parters bidrag og til Fællesskabets bidrag. 
35. Hvis den oprindelige kontrahent enten ikke ønsker at udnytte forskningsresultaterne som 
helhed eller en del heraf uden en rimelig begrundelse, skal der være mulighed for at sikre, 
at EF kan kræve, at han indrømmer licens til enten at udnytte resultaterne af arbejdet 
eller til at videreføre forskningsarbejdet. 
PERSONALE OG INFRASTRUKTUR 
36. Esprit er et omhyggeligt og selektivt målsat program med konkrete mål og altså ikke et 
»støtteprogram«. Som en konsekvens heraf har Kommissionen behov for tilstrækkeligt 
kvalificerede mandskabsressourcer til en effektiv, ansvarlig og gennemsigtig styring. 
37. Det samlede program er planlagt til at vare 10 år baseret på en første femårsafgørelse. 
Efter en treårs opbygningsperiode (pilotfasen medregnet) vil det antal personer, som i 
medlemsstaterne arbejder inden for Esprit, være næsten 2 000. 
38. Som det allerede er blevet nævnt i afsnit II, vil der af organisationsmæssige grunde her 
blive skelnet mellem fem F & U-områder plus en infrastrukturaktivitet. F & U-aktiviteter, 
som omfatter et eller flere områder, er bl.a.: 
— et forholdsvist lille antal større strategisk orienterede projekter, som vil kræve kom­
pleks planlægning og koordinering, og 
— et meget større antal relativt små projekter, som trods deres store antal ikke vil kræve 
et proportionalt større mandskab, da tilsyn og koordinering vil blive enklere. 
Nr. C 321/36 De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 11. 83 
39. Derfor kan det projekttilknyttede personalebehov opdeles som følger: 
a) Hovedkoordinator 1 A; 
b) Stabsenhed (budget, planlægning, personale) 3 A; 
c) Delprogramkoordinatorer 6 A; 
d) Projekt-og kontraktadministratorer (') for store projekter 30 A; 
e) Projekt-og kontraktadministratorer (') for små projekter 24 A. 
40. Et gunstigt udfald af Esprit Vil også afhænge af effektiviteten af en passende infrastruktur-
aktivitet, som vil kræve yderligere specialpersonale. 
Den påtænkte opdeling af et sådant personale er som følger: 
— løbende overvågning af IT-sektoren og tilpasning af Esprit-målene 6 A, 
— sikring af udbredelse af resultater på de aftalte betingelser 6 A, 
— udarbejdelse af rapporter til Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne vedrø­
rende arbejdsstatus og tilpasning af programmet 2 A, 
— informering af og drøftelser med industri, små og mellemstore virksomheder, 
brugergrupper, fagforeninger og offentligheden som sådan 5 A. 
41. Den samlede Esprit-gruppe vil ifølge dette overslag blive på 83 A. 
Programmets art er sådant, at alle eller de fleste stillinger kan være tidsbegrænsede. 
42. Organisation og styring af Esprit med dette forholdsvis lille antal medarbejdere er en 
udfordring i sig selv, eftersom 
— Fællesskabets F & U må styres gennemsigtigt og forståeligt, 
— industriel strategisk orientering kræver stor fleksibilitet, hurtig reaktion og stor vægt 
på kritiske kompetencegivende teknologier, 
— IT er en hurtigtvoksende og hurtigtskiftende sektor, 
— Esprit står for horisontal og vertikal integration af F & U mellem virksomheder, 
forskningscentre og industribrugere ved gennemførelse af F & U, 
— Esprit omfatter tæt sammenknyttede, men spredte emner, som kræver tværfaglig 
problemløsning, 
— adgang til og udbredelse af resultater skal være hurtig, men omhyggelig styret. 
43. Dette illustreres af følgende: 
a) Kommissionsprogrammer, som er sammenlignelige i størrelse skønt ikke i komplek­
sitet, og som ikke er så tværfaglige, har 1 A ansat pr. 0,5-5 mio ECU om året. I 
Esprit-overslaget har hver A i gennemsnit ansvar for ca. 20 mio ECU inden for 10-års 
rammen, dvs. ca. 2 mio ECU om året. 
b) Ved projektstyring af denne art anses en allokering af 10% af den samlede forsk-
ningsstyrke til F & U-styring og -administration for rimelig. Ovennævnte overslag 
omfatter mindre end 5 % af antallet af aktive forskere efter opbygningsperioden. 
44. Ovennævnte tal er et minimum til gennemførelse af alle væsentlige centrale styringshverv 
på en måde, som er forenelig med løsning af de institutionelle opgaver i forbindelse med 
gennemførelsen af Esprit, og som er bedst egnet til at bidrage til dets tekniske succes. 
(') Projekt- og kontraktadministratorernes arbejde omfatter teknisk tilsyn med projekterne, resultatvurdering 
og alle spørgsmål i forbindelse med administration af kontrakter.